# Euroopa Liidu C 449/2018

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 449 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik13. detsember 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 449

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik13. detsember 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2018/C 449/01 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused spordi majandusliku mõõtme ja spordist tuleneva sotsiaal-majandusliku kasu kohta | 1 |
| 2018/C 449/02 | Nõukogu järeldused, vastastikuse tunnustamise kohta kriminaalasjades Vastastikuse tunnustamise edendamine vastastikuse usalduse suurendamisega | 6 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 449/03 | Euro vahetuskurss | 10 |
| 2018/C 449/04 | Komisjoni rakendusotsus, 6. detsember 2018, mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase järgmise nimetuse registreerimistaotlus — Странджански манов мед (Strandzhanski manov med) / Maнов мед от Странджа (Manov med ot Strandzha) (KPN) | 11 |
| 2018/C 449/05 | Komisjoni rakendusotsus, 6. detsember 2018, mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase järgmise nimetuse registreerimistaotlus Paška sol (KPN) | 17 |
| 2018/C 449/06 | Komisjoni rakendusotsus, 6. detsember 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas (Graves supérieures (KPN)) | 22 |
| 2018/C 449/07 | Komisjoni rakendusotsus, 6. detsember 2018, millega avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas taotlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 53 osutatud olulise muudatuse heakskiitmiseks järgmise nimetuse tootespetsifikaadis: Liquirizia di Calabria (KPN) | 28 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2018/C 449/08 | EFTA järelevalveameti teatis riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. detsembrist 2018(Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas ja järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklis 10) | 35 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2018/C 449/01

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused spordi majandusliku mõõtme ja spordist tuleneva sotsiaal-majandusliku kasu kohta

1

2018/C 449/02

Nõukogu järeldused, vastastikuse tunnustamise kohta kriminaalasjades Vastastikuse tunnustamise edendamine vastastikuse usalduse suurendamisega

6

Euroopa Komisjon

2018/C 449/03

Euro vahetuskurss

10

2018/C 449/04

Komisjoni rakendusotsus, 6. detsember 2018, mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase järgmise nimetuse registreerimistaotlus — Странджански манов мед (Strandzhanski manov med) / Maнов мед от Странджа (Manov med ot Strandzha) (KPN)

Euroopa Liidu Teatajas

11

2018/C 449/05

Komisjoni rakendusotsus, 6. detsember 2018, mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase järgmise nimetuse registreerimistaotlus Paška sol (KPN)

Euroopa Liidu Teatajas

17

2018/C 449/06

Komisjoni rakendusotsus, 6. detsember 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas (Graves supérieures (KPN))

Euroopa Liidu Teatajas

22

2018/C 449/07

Komisjoni rakendusotsus, 6. detsember 2018, millega avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas taotlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 53 osutatud olulise muudatuse heakskiitmiseks järgmise nimetuse tootespetsifikaadis: Liquirizia di Calabria (KPN)

Euroopa Liidu Teatajas

28

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2018/C 449/08

EFTA järelevalveameti teatis riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. detsembrist 2018(Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas ja järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklis 10)

(Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas ja järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL artiklis 10)

35

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 449/09 | Teatis Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu kohta: nime muutmine ühe äriühingu puhul, mille suhtes kohaldatakse koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute dumpinguvastast tollimaksumäära | 36 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 449/10 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9206 – Equistone Partners Europe / Courir) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 37 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2018/C 449/09

Teatis Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu kohta: nime muutmine ühe äriühingu puhul, mille suhtes kohaldatakse koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute dumpinguvastast tollimaksumäära

36

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2018/C 449/10

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9206 – Equistone Partners Europe / Courir) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 13.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 449/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 449/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused spordi majandusliku mõõtme ja spordist tuleneva sotsiaal-majandusliku kasu kohta

(2018/C 449/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE, ET

| 1. | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate poolt vastu võetud ELi spordialastes töökavades 2011–2014, (1) 2014–2017 (2) ja 2017–2020 (3) rõhutatakse seda, kui tähtis on spordi majanduslik mõõde, pöörates tähelepanu eeskätt spordi jätkusuutlikule rahastamisele, suurte spordiürituste pärandile, spordi majanduslikule kasule ja innovatsioonile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. novembri 2012. aasta järeldustes spordipoliitika kujundamiseks tõendibaasi tugevdamise kohta (4) tunnistatakse, et sport annab märkimisväärse panuse Euroopa majandusse, edendades majanduskasvu ja tööhõivet, ning aitab saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke; ning rõhutatakse võrreldavate spordiga seotud andmete ning nende kasutamise tähtsust poliitika kujundamises, eesmärgiga parandada spordipoliitika kvaliteeti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõukogu järeldustes spordialase vabatahtliku tegevuse rolli kohta kodanikuaktiivsuse edendamisel (5) osutatakse sellele, et spordisektor koos spordialase vabatahtliku tegevusega moodustab liikmesriikide majanduse osana mõõdetava ja olulise majandusliku ning sotsiaalse väärtuse, millel on potentsiaali ergutada majanduskasvu ja tööhõivemäära kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 27. novembri 2012. aasta järeldustes tervist tugevdava kehalise aktiivsuse edendamise kohta (6) rõhutatakse, et kehalise aktiivsuse praegune madal tase on ELi ja selle liikmesriikide jaoks suur probleem nii tervisealasest, sotsiaalsest kui ka majanduslikust perspektiivist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõukogu järeldustes spordi panuse kohta ELi majandusse ning eeskätt noorte töötuse vastasesse võitlusse ja sotsiaalsesse kaasatusse (7) rõhutatakse, et spordisektor on tähtis majanduse seisukohast ning samuti noorte jaoks, kes saavad tasustatud tööd tehes ja vabatahtlikus tegevuses osaledes omandada kasulikke oskusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldustes spordi kui innovatsiooni ja majanduskasvu hoogustaja kohta (8) arutatakse spordi potentsiaali majanduskasvu ja tööhõive ning innovatsiooni hoogustamise seisukohast; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõukogu järeldustes laste motoorsete oskuste, kehalise aktiivsuse ja sporditegevuse kohta (9) julgustatakse edendama koolides kehalist kasvatust, sealhulgas varases lapsepõlves motoorseid oskusi, võttes arvesse laste igapäevaharjumuste muutumist, mis seisneb kehalise aktiivsuse asendumises istuvama tegevusega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõukogu järeldustes, millega toetatakse laste kasvava ülekaalulisuse ja rasvumise pidurdamist, (10) kinnitatakse, et tervis on väärtus, võimalus ja investeering iga riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu seisukohast ning et laste rasvumine on üldtuntud tervise- ja majandusalaste tagajärgedega tugev täiskasvanute rasvumise indikaator; |
| --- | --- |

8.

VÕTTES ARVESSE, ET

| 9. | sport on leidnud tunnustust kui majanduskasvu üks tõukejõude, arvestades selle mõju lisandväärtusele, sisemajanduse koguproduktile ja ostujõule (11); |
| --- | --- |

9.

| 10. | sport on valdkondadeülene nähtus ning mõjutab palju enamat kui sporditööstuse sissetulekud. Eelkõige mõjutab ta rahvatervist, regionaalarengut ja turismi, aga ka lõimimist ja haridust, ning toimib sotsiaalse sidemena; |
| --- | --- |

10.

| 11. | spordi majandusliku mõju mõõtmiseks on ELi tasandil jõupingutusi tehtud juba alates 2006. aastast, kui ELis käsitleti esimest korda spordi majandusliku mõõtme küsimust (12); |
| --- | --- |

11.

| 12. | praeguseks on kokku üheksal ELi liikmesriigil (13) täieulatuslik riiklik spordi satelliitarvepidamine ning veel viis riiki (14) säilitavad spordiga seotud teavet, mis võimaldab saada kõrge täpsusastmega tulemusi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ühe hiljutise uuringu (15) kohaselt annab sport 2,12 % liidu SKP-st ning spordiga seotud tööhõives leiab rakendust 5,67 miljonit inimest (2,72 % ELi tööhõivest). Tulemused näitavad ka seda, et kui majandus on languses, on sport jätkuvalt väga vastupidav sektor, mis loob majanduskasvu ja töökohti (16); |
| --- | --- |

13.

| 14. | kuigi spordi majanduslik mõõde, nagu ta kajastub rahvamajanduse arvepidamises, on spordi satelliitarvepidamise ja muude arvestussüsteemide abil tehtud hästi nähtavaks, alahinnatakse spordi panust majandusse endiselt, sest sellel on arvukalt täiendavaid nn sotsiaal-majanduslikke mõjusid (nt tervise mõjud majandusele, vabatahtlike panus, innovatsiooni panus majanduskasvu ning spordi panus regionaalarengusse), mis ei leia endiselt kajastamist, kuid mõjutavad siiski SKP-d ja tööhõivet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vähese kehalise aktiivsusega seostatavate haiguste põhjustatavad kulud, (17) isegi kui kõnealused majanduslikud mõjud on olulised, (18) ei kajastu rahvamajanduse arvepidamises (19) ning need kulud ei ole ilma asjakohaseid meetodeid kasutamata mõõdetavad; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vabatahtlik töö toob väga suurt hariduslikku kasu ning annab spordi majanduslikku mõõtmesse oma olulise panuse, (20) mis rahvamajanduse arvepidamises ei kajastu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | spordiga seotud innovatsiooni mõõtme (21) arvessevõtmine SKP-s ja tööhõives ei ole andmete puudumise tõttu veel piisav. Seetõttu on oluline koguda usaldusväärseid empiirilisi tulemusi, mis näitaksid, kuidas mõjutab spordiga seotud innovatsioon ekspordi dünaamikat ja majanduskasvu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spordi panus regionaalarengusse ei ole ikka veel piisavalt nähtav ning samuti ei olda piisavalt teadlik sellest, millistel eri viisidel võiksid sport ja kehaline aktiivsus aidata jõuliselt kaasa ELi ühtekuuluvuse eesmärgi, eelkõige strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele. Hiljutised tõendid (22) näitavad, kuidas spordiga seotud projektid on andnud oma panuse kohalikku majandusse, tööhõivesse ja sotsiaalsesse ühtekuuluvusse, ning nende abil rõhutatakse, et paljud Euroopa regioonid on kaasanud spordi oma aruka spetsialiseerumise strateegiatesse; |
| --- | --- |

18.

TUNNISTADES, ET

| 19. | näitamaks spordi poolt majandusse antavat panust tervikuna, on vaja arvesse võtta täiendavaid aspekte, muu hulgas seda, kuidas mõjutab majandust kehalisest aktiivsusest tulenev tervis, samuti nõuab see vabatahtliku töö lisaväärtuse tunnustamist, innovatsiooni kui kasvupotentsiaali tugevdaja panuse arvestamist ning analüüsi selle kohta, millist mõju avaldavad spordiga seotud projektid regionaalarengule; |
| --- | --- |

19.

| 20. | spordi sotsiaal-majanduslike mõjude mõõtmine nõuab täiendavaid meetodeid ja lähenemisviise (23). Tõenditel põhinevate tulemuste pakkumiseks riiklikul ja Euroopa tasandil on tarvis võrreldavate andmete ja tähelepanekute kättesaadavust. Kõik kõnealuste teemade kohta kogutud andmed tuleks esitada sooliselt segregeeritud kujul; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sport ja kehalised tegevused aitavad tegeleda tänapäevaste kohaliku ja piirkondliku tasandi probleemidega; näiteks võib siin tuua eelkõige pehme liikuvuse alaste lahenduste väljatöötamise, linnaalade kiirema taaselustamise tarkade sporditaristute abil või eri kogukondade omavahelise sotsiaalse sidususe parandamise; |
| --- | --- |

21.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES

| 22. | kaaluma spordi satelliitarvepidamise või teiste võrreldavate arvestussüsteemide väljatöötamist, et kvantifitseerida spordi majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toetama ja levitama Euroopa ja riiklikul tasandil mõtet, et spordi majandusliku mõõtme nähtavust võiks suurendada, võttes arvesse sotsiaal-majanduslikke aspekte, sealhulgas eelkõige vabatahtlikku tegevust, tervise mõjusid majandusele ja innovatsiooni, ning edendades valdkondadeülest koostööd; |
| --- | --- |

23.

| 24. | võtma arvesse vabatahtliku töö väärtust rahvamajandusele ning kaasama selle valdkonna oma statistikasse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | suurendama usaldusväärsete andmete levitamise abil teadlikkust spordi potentsiaalist majanduskasvu ja tööhõivesse panustajana; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kaaluma liikmesriikide ja komisjoni omavahelise koostöö laiendamist, eesmärgiga töötada spordisektori sotsiaal-majandusliku mõõtme kohta välja võrreldavad määratlused, meetodid ja standardid; |
| --- | --- |

26.

| 27. | edendama liikmesriigi tasandil kogemuste vahetamist aruka spetsialiseerumise strateegiate, näiteks spordiklastrite kaasamise küsimuses, kus see on asjakohane; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kaaluma spordi ja kehaliste tegevuste kaasamist valdkondadeülese prioriteedina teistesse poliitikavaldkondadesse (nt tervis, haridus, transport, linnaplaneerimine, sotsiaal- ja turismipoliitika), mille puhul on spordi panuse kohta olemas laialdane tõendusmaterjal; |
| --- | --- |

28.

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES

| 29. | edendama ja toetama selliseid meetmeid nagu asjakohaste andmete ja meetodipõhise oskusteabe vahetamine, tõendusmaterjali kogumine ja spordistatistika koondamine ning tehniline abi, eesmärgiga suurendada ja lihtsustada liikmesriikide jõupingutusi spordi majandusliku mõõtme kvantifitseerimiseks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | algatama protsessi spordi sotsiaal-majanduslike aspektide kvantifitseerimiseks kasutatavate arvestussüsteemide kasutuse ja rakendatavuse hindamiseks, tegema samas ka kokkuvõtte olemasolevatest teadusuuringutest ja koguma kokku parimate tavade näited; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toetama eksperdirühmas ja Eurostati toetusel vahendite väljatöötamist, selleks et täiendada või ajakohastada juba olemasolevaid andmeid spordi majandusliku mõõtme, sealhulgas sotsiaal-majanduslike aspektide kohta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | suurendama teadlikkust spordi kui innovatsiooniallika potentsiaalist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toetama kogemuste vahetust ja veelgi tugevdama koostööd nii komisjoni enda sees kui ka teiste ELi institutsioonidega, et käsitleda spordi rolli tänapäeva majanduses ja ühiskonnas, eelkõige arvestades selle panust regionaalarengusse; |
| --- | --- |

33.

KUTSUB SPORDILIIKUMISE ESINDAJAID ÜLES

| 34. | toetama andmete kogumist sporti ja kehalisse aktiivsusse panustava vabatahtliku töö kohta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kaaluma võimalust aidata kaasa võrdleva majanduslike mõjude analüüsi tegemisele, milles käsitletakse nii vabatahtliku töö ja kehalise aktiivsuse kui ka vähese kehalise aktiivsuse majanduslikku mõju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | edendama ekspertidevahelist parimate tavade vahetamist, mis puudutab meetodeid, millega mõõdetakse sotsiaal-majanduslikke mõjusid; |
| --- | --- |

36.

---

(1)  ELT C 162, 1.6.2011, lk 1.

(2)  ELT C 183, 14.6.2014, lk 12.

(3)  ELT C 189, 15.6.2017, lk 5.

(4)  ELT C 393, 19.12.2012, lk 20.

(5)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 24.

(6)  ELT C 393, 19.12.2012, lk 22.

(7)  ELT C 32, 4.2.2014, lk 2.

(8)  ELT C 436, 5.12.2014, lk 2.

(9)  ELT C 417, 15.12.2015, lk 46.

(10)  ELT C 205, 29.6.2017, lk 46.

(11)  Uuring, mis käsitleb spordi majanduslikku mõju spordi satelliitarvepidamise kaudu, 2018.

(12)  Spordistatistika ekspertide rühm (2011–2014), spordi Vilniuse definitsioon.

(13)  Austria, Belgia, Küpros, Leedu, Madalmaad, Poola, Portugal, Saksamaa ja Ühendkuningriik.

(14)  Bulgaaria, Hispaania, Luksemburg, Prantsusmaa ja Slovakkia.

(15)  Uuring, mis käsitleb spordi majanduslikku mõju spordi satelliitarvepidamise kaudu, 2018.

(16)  See leiab kinnitust ka siin: http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf

(17)  Tervishoiusüsteemi otsesed kulud, tootlikkuse vähenemisest tingitud kulud, vähese kehalise aktiivsusega seostatavatest haigustest (nt II tüübi diabeet, depressioon, seljaprobleemid ja südame-veresoonkonna haigused) põhjustatud surma- ja töövõimetusjuhtumid.

(18)  Selle kohta annavad kinnitust ISCA/CEBR uuring „The Economic Cost of Physical Inactivity in Europe“ („Vähese kehalise aktiivsuse põhjustatavad kulud Euroopas“): http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/ ja WHO uuring „Physical activity and health: evidence for action“ („Kehaline aktiivsus ja tervis: tõendusmaterjal tegutsemiseks“): http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1

(19)  Riigi rahvastiku majandusliku aktiivsuse mõõtmise arvestus ja meetodid.

(20)  Uuring „Volunteering in the European Union“ („Vabatahtlik tegevus Euroopa Liidus“), 2010.

(21)  Kirjeldab protsessi, mille käigus saab ideest või leiutisest kaup või teenus, millega luuakse väärtust või mille eest tarbijad maksma hakkavad.

(22)  Uuring spordi panuse kohta regionaalarengusse struktuurifondide kaudu, 2016.

(23)  UNESCO poolt 15. juulil 2017 vastu võetud Kaasani tegevuskavas on meetme nr 2 all esitatud vajadus töötada välja ühised näitajad, et mõõta kehalise kasvatuse, kehalise aktiivsuse ja spordi panust prioriteetsetesse kestliku arengu eesmärkidesse;

---

LISA

1.

Komisjoni valges raamatus spordi kohta (1) antakse spordi majanduslikule mõõtmele eriline kaal ning rõhutatakse, et tõenditel põhineva poliitika väljatöötamiseks on vaja kogu ELi hõlmavat võrdlevat teavet.

2.

Komisjoni teatises Euroopa mõõtme arendamise kohta spordis (2) tunnistatakse, et spordi satelliitarvepidamisel on tähtis roll mõistlike poliitiliste otsuste kujundamises, ning rõhutatakse spordi tähtsust regionaalarengu edendamisel.

---

(1)  Dok 11811/07 – KOM(2007) 391 lõplik, 12.7.2007.

1

(2)  Dok 5597/11 – KOM(2011) 12 lõplik, 21.1.2011.

2

---

| 13.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 449/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 449/6

---

Nõukogu järeldused,

vastastikuse tunnustamise kohta kriminaalasjades

„Vastastikuse tunnustamise edendamine vastastikuse usalduse suurendamisega“

(2018/C 449/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

tuletades meelde, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 82 lõikele 1 põhineb kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö liidus kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel;

märkides, et selle põhimõtte kohaldamisel edastab ühe liikmesriigi pädev õigusasutus kohtuotsuse või õigusasutuse otsuse teise liikmesriigi pädevale õigusasutusele, kes täidab selle seejärel nii, nagu see oleks tema enda otsus (vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele);

kinnitades, et vastastikuse tunnustamise põhimõte rajaneb vastastikusel usaldusel, mis on välja kujunenud läbi liikmesriikide ühiste väärtuste, milleks on inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõigused, nii et iga asutus on kindel, et teised asutused rakendavad nende kriminaalõigussüsteemides võrdväärseid õiguste kaitse standardeid;

rõhutades, et õigus õiglasele kohtumõistmisele, sealhulgas kohtusüsteemi sõltumatuse nõue, on põhiõiguste tõhusa kaitse jaoks ülimalt tähtis, kuna see tagab liidu õigusnormidest ja siseriiklikust õigusest tulenevate kõigi isiku õiguste kaitse ning liikmesriikide ühiste väärtuste austamise, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 2, eelkõige õigusriigi põhimõtted;

märkides, et erinevad küsimused – eelkõige praktilist või poliitilist laadi –, võivad kahjustada vastastikust usaldust, ning et seetõttu on vaja jätkuvaid jõupingutusi, et usaldust edendada ja suurendada;

pidades silmas, et sellised küsimused puudutavad muu hulgas erinevusi liidu õiguse rakendamisel ja kohaldamisel, õigusriiki, ning valdkondi, mis on põhiõiguste seisukohast eriti tundlikud, nagu kinnipidamistingimused ja eelvangistuse pikkus;

tuletades meelde, et ministrid arutasid 12.–13. juulil 2018 toimunud mitteametlikul kohtumisel hiljutisi arenguid, mis tekitavad vastastikuse tunnustamise põhimõtte jaoks probleeme, samuti arutati Euroopa Liidu Kohtu asjakohast kohtupraktikat;

tuletades lisaks meelde, et CATSi 18. septembri 2018. aasta koosolekul arutasid delegatsioonid eesistujariigi dokumenti, milles on esile toodud vastastikuse tunnustamise vahendite kohaldamisel tekkivad probleemid ja takistused ning esitatud ettepanekud potentsiaalsete meetmete kohta (11956/18);

tuletades meelde, et nõukogu 11. oktoobri 2018. aasta istungil (justiits- ja siseküsimused) andsid ministrid panuse vastastikust tunnustamist ja vastastikust usaldust edendavate parimate tavade ja meetmete kohta ning praktiliste ja õiguslike meetmete kohta, mis on võetud, et käsitleda viimaseid arenguid, eelkõige arenguid Euroopa Kohtu ning Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikas (12492/18),

ON VÕTNUD VASTU JÄRGMISED JÄRELDUSED:

| 1. | liikmesriikidele tuletatakse meelde, et ELi vastastikuse tunnustamise alaste õigusaktide tõhusus ja mõjusus, eelkõige nende õigusaktide, mille õiguslik vorm on kas raamotsus või direktiiv, sõltub suures osas asjakohastest siseriiklikest õigusaktidest, mis on koostatud ja vastu võetud kooskõlas nende õigusaktidega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | liikmesriike kutsutakse tungivalt üles võtma teadmiseks, kui oluline on rakendada menetlusõiguste direktiive (1) õigeaegselt ja nõuetekohasel viisil, et tagada õigus õiglasele kohtumõistmisele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | liikmesriigid peaksid jätkuvalt tagama kohtunike ja kohtute sõltumatuse ja erapooletuse, kuna see moodustab põhiõiguste harta artikli 47 teise lõiguga tagatud õiglase kohtumõistmise põhiõiguse põhisisu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | liikmesriikidele tuletatakse meelde, et vastavalt Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikale võib vastastikuse tunnustamise vahendi alusel tehtud õigusasutuse otsuse või kohtuotsuse täideviimisest keeldumine olla põhjendatud ainult erandlikel asjaoludel ning võttes arvesse, et tulenevalt ELi õiguse ülimuslikkuse põhimõttest, ei saa liikmesriigid nõuda teiselt liikmesriigilt põhiõiguste riigisisest kaitset kõrgemal tasemel, kui on tagatud liidu õigusega. Sellest tulenevalt tuleks mis tahes täitmata jätmise juhtumit, mille aluseks on põhiõiguste rikkumine, kohaldada kitsalt, järgides Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikas väljatöötatud lähenemisviisi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | liikmesriike julgustatakse kehtestama õigusaktid, mis võimaldavad vajaduse korral kasutada alternatiivseid meetmeid kinnipidamisele, et vähendada kinnipeetavate arvu kinnipidamisasutustes, edendades sellega sotsiaalse rehabilitatsiooni eesmärki ning pidades silmas ka asjaolu, et kehvad kinnipidamistingimused ja vanglate ülerahvastatus sageli vähendab vastastikust usaldust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | liikmesriike ja komisjoni kutsutakse üles edendama pidevat koolitust kohtunikele, prokuröridele ja teistele õigusala töötajatele, sealhulgas põhiõiguste kaitse valdkonnas kriminaalmenetluses, sest see võib suurendada vastastikusel tunnustamisel põhinevate ELi õigusaktide kohaldamist, suurendada vastastikust usaldust Euroopa õigusruumis, korraldades õigusalase koolituse seminare ja vahetusi, ning võtta nõuetekohaselt arvesse selle valdkonna koolituste piisavat rahastamist riiklikul ja Euroopa tasandil, eelkõige Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku korraldatud koolituste puhul; |
| --- | --- |

6.

| 7. | liikmesriike julgustatakse nende jurisdiktsioonis määrama praktikuid – kes võivad olla Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku riiklikud kontaktpunktid – kui kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö spetsialiste, nii et nad aitaksid teisi praktikuid kõigi asjakohaste õigusaktide, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõttel põhinevate ELi õigusaktide kohaldamisel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | liikmesriike julgustatakse, võimaluse korral ELi rahastuse toel, edendama teabevahetust eri liikmesriikide praktikute vahel ja stimuleerima nende praktikute vahel teisi kontakte, kuna see võib suurendada vastastikust usaldust ja edendada vastastikuse tunnustamise põhimõtte tõhusat kohaldamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | liikmesriike julgustatakse jagama teavet parimate tavade kohta, et suurendada vastastikust tunnustamist ja usaldust, sealhulgas kriminaalkoostöö töörühmas (COPEN) või CATSis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | liikmesriike julgustatakse kehtestama (mittesiduvad) suunised ELi vastastikuse tunnustamise õigusaktide kohaldamise kohta, et aidata praktikutel mõista, kuidas tuleb tõlgendada ja kohaldada liikmesriigi õigusakte, millega rakendatakse ELi õigusakte; |
| --- | --- |

10.

| 11. | liikmesriikidel palutakse julgustada praktikuid kasutama täielikult ära Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ja Eurojusti poolt pakutavaid võimalusi, oma vastavate volituste piires, et abistada praktikuid nende töös kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö alal; |
| --- | --- |

11.

| 12. | liikmesriike kutsutakse eelkõige üles julgustama praktikuid kasutama õigusalase koostöö praktilisi töövahendeid ja vastastikuse tunnustamise vahendite (elektroonilisi) vorme ja sertifikaate, mis on kättesaadavad Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku veebisaidil, kuna see võib lihtsustada nende rakendamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | liikmesriike kutsutakse üles julgustama neid õigusala töötajaid, kes tegutsevad vastastikuse tunnustamise menetlustes täitvate asutustena, alustama dialoogi ja otseseid konsultatsioone taotlevate asutustega teistes liikmesriikides, kui see on asjakohane, eelkõige enne seda, kui kaalutakse mitte tunnustada või täita mõnda otsust või kohtuotsust, mis on selliste menetluste raames saadetud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | liikmesriike kutsutakse üles tagama, et Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktpunktidel oleks suutlikkus täita oma Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktpunkti ülesandeid samaaegselt tavapäraste kohustuste ja ülesannetega, nagu rõhutati vastastikuse hindamise kuuenda vooru lõpparuandes (soovitus nr 7), et Euroopa õigusalase koostöö võrgustik saaks jätkata oma ülesannete tõhusat täitmist, sealhulgas vastastikuse tunnustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | liikmesriigid, kes on esitanud vastastikuse tunnustamise vahendi kohta avalduse (reservatsiooni) palutakse kontrollida, kas sellist avaldust saab tagasi võtta, et edendada asjaomase vahendi ühetaolist kohaldamist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | liikmesriike kutsutakse üles edendama pädevate esindajate aktiivset osalemist nii vanglate ülerahvastatust käsitleval konverentsil, mida Euroopa Nõukogu korraldab Euroopa Komisjoni toetusel 24. ja 25. aprillil 2019, kui ka Euroopa karistussüsteemide praeguseid väljakutseid käsitleval konverentsil, mis toimub Euroopa Liidu Nõukogu Rumeenia eesistumise raames; |
| --- | --- |

16.

| 17. | liikmesriike ja komisjoni kutsutakse üles esmajärjekorras looma elektrooniliste tõendite digitaalse vahetussüsteemi, mille abil saaks turvaliselt edastada Euroopa uurimismäärusi ning vastastikuse õigusabi taotlusi ja vastuseid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | komisjoni kutsutakse üles kasutama oma pädevusi, kui see on asjakohane, tagamaks, et ELi õigusakte, milles käsitletakse õigusalast koostööd kriminaalasjades ja menetlusõigusi, rakendatakse õigeaegselt ja nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | komisjoni kutsutakse üles andma praktilisi juhiseid Euroopa Liidu Kohtu hiljutise kohtupraktika, eelkõige Aranyosi kohtupraktika kohta, samuti selle kohta, kuidas leida õigusala töötajate jaoks asjakohaseid allikaid objektiivse, usaldusväärse ja nõuetekohaselt ajakohastatud teabega liikmesriikide kinnipidamisasutuste ning vanglates valitsevate tingimuste kohta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõukogu kutsub liikmesriike üles kaaluma vangide kinnipidamistingimusi ja kohtlemist käsitleva Euroopa Nõukogu teabelehe tõlkimist oma ametlikku keelde ning pakkuma neid tõlkeid Euroopa Nõukogule tema veebisaidil avaldamiseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | komisjoni kutsutakse üles liikmesriikidega konsulteerides täiustama ja korrapäraselt ajakohastama oma Euroopa vahistamismäärust käsitlevat käsiraamatut, võttes sealjuures arvesse Euroopa Liidu Kohtu hiljutist kohtupraktikat ning parimaid tavasid selle õigeks kohaldamiseks, ning koostama käsiraamatuid muude vastastikuse tunnustamise vahendite kohta, kui need on liikmesriikide poolt täielikult rakendatud, hõlmates raamotsuseid vabadusekaotuslike karistuste (2) ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmise (3) kohta, tulevikus ka Euroopa uurimismääruse direktiivi (4) ning arestimis- ja konfiskeerimisotsuste määrust, (5) et edendada kõnealuste vahendite nõuetekohast rakendamist ja kohaldamist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | komisjoni kutsutakse üles edastama liikmesriikide teateid ELi vastastikuse tunnustamise vahendite ja muude kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö seisukohalt asjakohaste vahendite kohta Euroopa õigusalase koostöö võrgustikule vähemalt ühes üldiselt arusaadavas ELi keeles, et ta saaks need oma veebisaidil avaldada; |
| --- | --- |

22.

| 23. | komisjoni innustatakse jätkama ekspertide ja õigusala töötajate kohtumiste korraldamist, et arutada vastastikuse tunnustamisega seotud küsimusi, suurendama selliste kohtumiste sagedust ja intensiivsust, kui seda peetakse vajalikuks, ning tegema selliste koosolekute tulemused õigusala töötajatele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | komisjoni kutsutakse üles edendama ELi rahastamisprogrammide raames kättesaadavate rahaliste vahendite optimaalset kasutamist, kui need tehakse kättesaadavaks, et tugevdada ja edendada liikmesriikidevahelist õigusalast koostööd, sealhulgas selleks, et moderniseerida liikmesriikide kinnipidamisasutusi ja aidata liikmesriikidel tegeleda puudulike kinnipidamistingimuste probleemiga, kuna see võib mõjuda kahjulikult vastastikuse tunnustamise vahendite kohaldamisele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti innustatakse koostama vastastikust tunnustamist käsitlevaid õigusakte, sealhulgas vorme ja sertifikaate, selgemalt, täpsemalt ja kasutajasõbralikumalt, ning suurendama järjepidevust selliste õigusaktide koostamisel, et hõlbustada kõnealuste õigusaktide kohaldamist õigusala töötajate poolt. Kui see on asjakohane, tuleks selleks taotleda toetust Eurojustilt ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustikult; |
| --- | --- |

25.

| 26. | Eurojusti innustatakse jätkama oma operatiivset ja strateegilist tööd seoses vastastikuse tunnustamise vahenditega, et hõlbustada nende kohaldamist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku kutsutakse üles jätkama aktiivset rolli takistuste kõrvaldamiseks ja paremate tavade kindlaksmääramiseks vastastikuse tunnustamise valdkonnas ning jätkama korrapärast tähelepanu pööramist vastastikuse tunnustamise vahenditele kohtumistel õigusala töötajatega; |
| --- | --- |

27.

| 28. | Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku kutsutakse üles täiendama oma veebisaiti, muu hulgas praktilise teabega vastastikuse tunnustamise vahendite kohta, kuna see on osutunud õigusala töötajate jaoks väga kasulikuks vahendiks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | Euroopa õigusalase koolituse võrgustikku innustatakse jätkama liidu õiguse alaste koolituste korraldamist, kus ka käsitletakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta tähtsust vastastikuse tunnustamise vahendite toimimisele kriminaalasjades, samuti õigusala töötajate vahelisi vahetusi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõukogu kutsutakse üles määrama teatavate vastastikuse tunnustamise vahendite praktiline toimimine vastastikuste hindamiste üheksanda vooru teemaks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | eesistujariiki kutsutakse üles jätkama asjakohase tähelepanu pööramist, sealhulgas poliitilisel tasandil, vastastikuse tunnustamise ja vastastikuse usalduse teemale, eelkõige tagades kõnealusel teemal korrapärase arvamuste vahetuse, et edendada vahendite kohaldamist vastastikuse tunnustamise põhimõtte alusel. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  Direktiivid 2010/64/EL, 2012/13/EL, 2013/48/EL, (EL) 2016/343, (EL) 2016/800 ja (EL) 2016/1919 liikmesriikidele, kelle jaoks need on siduvad.

(2)  Raamotsus 2008/909/JSK.

(3)  Raamotsus 2008/947/JSK.

(4)  Direktiiv 2014/41/EL.

(5)  Määrus (EL) 2018/1805.

---

Euroopa Komisjon

| 13.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 449/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 449/10

---

Euro vahetuskurss (1)

12. detsember 2018

(2018/C 449/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1346 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,67 |
| DKK | Taani kroon | 7,4641 |
| GBP | Inglise nael | 0,90135 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3595 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1286 |
| ISK | Islandi kroon | 140,00 |
| NOK | Norra kroon | 9,7265 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,866 |
| HUF | Ungari forint | 323,43 |
| PLN | Poola zlott | 4,2986 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6571 |
| TRY | Türgi liir | 6,0893 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5732 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5170 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,8693 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6573 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5577 |
| KRW | Korea vonn | 1 280,62 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,1475 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8155 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3895 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 562,32 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7538 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,714 |
| RUB | Vene rubla | 75,2467 |
| THB | Tai baat | 37,192 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,3881 |
| MXN | Mehhiko peeso | 22,7639 |
| INR | India ruupia | 81,6900 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1346

JPY

Jaapani jeen

128,67

DKK

Taani kroon

7,4641

GBP

Inglise nael

0,90135

SEK

Rootsi kroon

10,3595

CHF

Šveitsi frank

1,1286

ISK

Islandi kroon

140,00

NOK

Norra kroon

9,7265

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,866

HUF

Ungari forint

323,43

PLN

Poola zlott

4,2986

RON

Rumeenia leu

4,6571

TRY

Türgi liir

6,0893

AUD

Austraalia dollar

1,5732

CAD

Kanada dollar

1,5170

HKD

Hongkongi dollar

8,8693

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6573

SGD

Singapuri dollar

1,5577

KRW

Korea vonn

1 280,62

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,1475

CNY

Hiina jüaan

7,8155

HRK

Horvaatia kuna

7,3895

IDR

Indoneesia ruupia

16 562,32

MYR

Malaisia ringit

4,7538

PHP

Filipiini peeso

59,714

RUB

Vene rubla

75,2467

THB

Tai baat

37,192

BRL

Brasiilia reaal

4,3881

MXN

Mehhiko peeso

22,7639

INR

India ruupia

81,6900

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 13.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 449/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 449/11

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

6. detsember 2018,

mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase järgmise nimetuse registreerimistaotlus

„Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med) / „Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha) (KPN)

(2018/C 449/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 50 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 esitas Bulgaaria komisjonile nimetuse „Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha) kaitse taotluse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 esitas Bulgaaria komisjonile nimetuse „Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha) kaitse taotluse.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon kõnealuse taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon kõnealuse taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele.

| (3) | Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb seoses nimetusega „Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha) avaldada Euroopa Liidu Teatajas kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punktis a osutatud koonddokument ja tootespetsifikaadi avaldamise viide, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb seoses nimetusega „Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha) avaldada Euroopa Liidu Teatajas kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punktis a osutatud koonddokument ja tootespetsifikaadi avaldamise viide,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktis a osutatud koonddokument ja tootespetsifikaadi avaldamise viide, mis on seotud nimetusega „Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha), on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud nimetuse registreerimise suhtes kolmekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 6. detsember 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

LISA

KOONDDOKUMENT

„СТРАНДЖАНСКИ МАНОВ МЕД“ (STRANDZHANSKI MANOV MED) / „MAНОВ МЕД ОТ СТРАНДЖА“ (MANOV MED OT STRANDZHA)

ELi nr: PDO-BG-02306 – 12.4.2017

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Странджански манов мед“ (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа“ (Manov med ot Strandzha)

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Bulgaaria

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   
  Toote liik

Klass 1.4. Muud loomsed saadused (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2.   
  Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Strandzhanski manov med“ on mesi, mida mesilased valmistavad elusate taimeosade eritistest ja taimedest toituvate putukate eritistest, mida mesilased koguvad, ühendavad teatavate endast pärit olevate ainetega, ladustavad, veetustavad ja sadestavad meekärgedesse valmima punktis 4 nimetatud geograafilises piirkonnas. Toodet „Strandzhanski manov med“ valmistatakse teatavate putukate eritatavast mesikastest ja tammemahlast, mida mesilased koguvad.

Organoleptilised omadused

Välimus: läbipaistmatu, kergelt küütlev, haudme või muu mehaanilise massi jälgedeta ja käärimise märkideta.

Värvus: pruunist või tumepruunist mustani, roheka varjundiga. Pärast kristalliseerumist võib värvus muutuda helepruuniks või halliks.

Konsistents: tihke, voolav, poolkristalliseerunud või kristalliseerunud mass.

Maitse: kergelt hapuka või mõrkja nüansiga magus.

Lõhn: röstitud puuviljad ja karamell.

Nõuded mee koostisele

Füüsikalised ja keemilised omadused

| fruktoosi- ja glükoosisisaldus | vähemalt 45 g/100 g |
| --- | --- |
| sahharoosisisaldus | kuni 5 g/100 g |
| niiskusesisaldus | kuni 19 % |
| vees lahustumatute ainete sisaldus | kuni 0,1 g/100 g |
| elektrijuhtivus | üle 0,95 mS/cm |
| vabad happed | kuni 50 milliekvivalenti hapet 1 000 g kohta |
| diastaasarv | üle 12 Schade’i skaalal pärast meevõtmist |
| hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus | kuni 10 mg/kg pärast meevõtmist |

fruktoosi- ja glükoosisisaldus

vähemalt 45 g/100 g

sahharoosisisaldus

kuni 5 g/100 g

niiskusesisaldus

kuni 19 %

vees lahustumatute ainete sisaldus

kuni 0,1 g/100 g

elektrijuhtivus

üle 0,95 mS/cm

vabad happed

kuni 50 milliekvivalenti hapet 1 000 g kohta

diastaasarv

üle 12 Schade’i skaalal pärast meevõtmist

hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus

kuni 10 mg/kg pärast meevõtmist

Mett „Strandzhanski manov med“ eristab õiemeest peamiselt selle suur elektrijuhtivus, mis on tingitud mees sisalduvate mikrotoitainete – (kaalium (1 568–1 676 mg/kg), magneesium (149–169 mg/kg), liitium (0,11–0,33 mg/kg), mangaan (34–51 mg/kg)) – suurest sisaldusest, ning antioksüdandi fenooli (56–165 mg/kg) sisaldusest. Meele on iseloomulik kõrge meletsitoosi- (4–11 %) ja erloositase. Veel üks eripära on kvertsitooli ja kestoosi sisaldus. „Strandzhanski manov med“ sisaldab ka mesikaste elemente, nimelt seeneeoseid, koniide, seeneniidistikku jne, mis on spetsiifilise valmistamis- ja kogumisprotsessi tulemus.

Õietolmu omadused

„Strandzhanski manov med“ on mitmekesise botaanilise päritoluga õietolmu sisaldav lehemesi. Strandža arvukate taimeliikide hulka kuuluvad Trifolium (valge ristik), Vicia (suvivikk), Lotus (Lotus corniculatus), Tilia (pärn), Echium (sugukond Boraginaceae), Rubus, Matricaria (sugukond Asteraceae), Daucus (Umbelliferae), Potentilla (Rosaceae), Paliurus, Dorycnium (sugukond Fabaceae), Brassicaceae, Clematis (Clematitis vitalba), Cistus (salveilehine kiviroosik, karvane kiviroosik), Plantago ja Chenopodiaceae.

Mee „Strandzhanski manov med“ õietolmuomadusi mõjutavad Strandža piirkonnale eriomased taimed, mida mujal Bulgaarias ei leidu. Need on: Ophrys reinholdii, Verbascum bugulifolium, Teucrium lamiifolium, küprose kiviroosik, Hypericum androsaemum, Stachys thracica ja Epimedium pubigerum. Mõju avaldavad ka tertsiaari reliktid – liigid, mis olid Strandža piirkonnas levinud tertsiaari ajastul –, nagu Cicer montbretii, Erica arborea, astelpihlakas, kanarbik, salveilehine kiviroosik, Hypericum calycinum jt.

Neist seitsme levila piirdub Euroopas Strandža piirkonna ja Kaukaasiaga: Ilex colchica, Daphne pontica, kaukaasia mustikas, Rhododendron ponticum, Hartwissi tamm, Veronica turrilliana ja Quercus polycarpa.

3.3.   
  Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Mee kogumise perioodil ei ole lubatud mesilasi sööta. Mesilasi võib sööta kevadel ja pärast mee kogumist enne talve, koguses, mis on vajalik varude tekkeks ja selle tagamiseks, et mesilaspere talve üle elab. Mesilasperedele võib sööta suhkrut, suhkrukooki ja suhkrusiirupit. Mesilastele võib sööta ka nende enda valmistatud mett. Tootjad peavad tagama, et talvevarud ei satuks mee („Strandzhanski manov med“) ülejäägi sisse.

3.4.   
  Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Mett „Strandzhanski manov med“ saadakse Strandža mäemassiivi tammemetsade mesilatest (peamiselt paiksetest), mis peavad asuma määratletud geograafilises piirkonnas. Mett „Strandzhanski manov med“ kogutakse juunis, juulis ja augustis. Mesilaspered peavad asuma määratletud geograafilises piirkonnas kogu aasta jooksul.

Mett „Strandzhanski manov med“ toodetakse järgmiselt.

| 1) | kaanetatud kärjekannudega raamid toimetatakse käitlemiskohta; |
| --- | --- |

1)

kaanetatud kärjekannudega raamid toimetatakse käitlemiskohta;

| 2) | vahast kannukaaned eemaldatakse ja kärjeraame vurritatakse tsentrifuugis; |
| --- | --- |

2)

vahast kannukaaned eemaldatakse ja kärjeraame vurritatakse tsentrifuugis;

| 3) | mesi filtreeritakse ja kallatakse ladustamiseks mahutitesse; |
| --- | --- |

3)

mesi filtreeritakse ja kallatakse ladustamiseks mahutitesse;

| 4) | küpse meega mahutid toimetatakse ladustamispaika. |
| --- | --- |

4)

küpse meega mahutid toimetatakse ladustamispaika.

Kõik tootmisetapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, et tagada toote kvaliteet ja selle täielik jälgitavus.

3.5.   
  Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote kvaliteedi ja täieliku jälgitavuse tagamiseks pakendatakse mesi punktis 4 osutatud geograafilises piirkonnas. Pakendi kaal ei tohi ületada 1 500 g.

Selleks et tagada lehemee „Strandzhanski manov med“ kvaliteet ja eelkõige säilitada selle organoleptilised ning füüsikalised ja keemilised omadused, peaks toote pakendamine ja märgistamine toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, sest sellest väljaspool asuvasse uude kohta transportimise käigus võib toote kvaliteet temperatuuri tõustes muutuda. Kogu töötlemine peaks toimuma geograafilises piirkonnas, et vältida segamist käesoleva kaitstud päritolunimetusega hõlmamata, muud liiki meega ning kaitsta toodet võõrlõhnade imendumise eest. Toodet „Strandzhanski manov med“ ei pea pakendamise eesmärgil transportima määratletud geograafilisest piirkonnast väljapoole, kuna äärmiselt oluline on kaitsta seda hügroskoopset toodet niiskuse eest, mis halvendab lehemee organoleptilisi ning füüsikalisi ja keemilisi omadusi.

Mett „Strandzhanski manov med“ ei ole lubatud müüa lahtiselt.

3.6.   
  Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Mett „Strandzhanski manov med“ toodetakse järgmistes kohalikes omavalitsusüksustes: Sozopol, Primorsko, Tsarevo, Malko Tarnovo ja Sredets.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   
  Geograafilise piirkonna eripära

Geograafiline piirkond hõlmab Strandža mäemassiivi ja on niiske kontinentaalse või merelise kliimaga. Piirkonnale on iseloomulikud ka mõõdukad temperatuurid, kevadel ja suvel sageli esinev udu, mis püsib mõnikord hilise hommikuni, mõõdukad temperatuurid ja suur õhuniiskus. Need tingimused soodustavad putukate poolt lehtede pinnalt kogutavate eritatud ainete lahustumist. Kerge udu aitab tagada, et mahlapiisad ei lähe raisku, sest tugevama udu korral muutuvad need piisad suuremaks ja kukuvad lehelt maha. Klimaatiliste tegurite kombinatsioon – mereline niiskus mägede lähedal ilma tugevate vihmahoogudeta ja suhteliselt soe kliima äärmuslike temperatuurideta ning mere ja tammemetsade lähedus – loob mesikaste valmistajatele, st lehetäidele (Lachnus roboris, L. pallipes, Monelliopsis caryae, Tuberculatus (Tuberculloides) querceus ja T. annulatus), Curculio Glandium’ile ja Cydia Splendana’le suurepärased tingimused.

Konkreetsed geograafilised olud, mis tulenevad mäemassiivi lähedusest kolmele suurele veekogule – Mustale, Egeuse ja Marmara merele –, ja kujunenud kliimategurid – suhteliselt suur õhuniiskus ja mõõdukad temperatuurid – ning paleontoloogiline ajalugu (jää puudumine kvaternaaris) loovad tingimused kontinendil ainulaadseteks taimeelementide kombinatsioonideks. Niiskete õhuvoogude liikumist merelt Strandža piirkonda hõlbustavad ümarad mäeharjad, sügavad jäärakud ja jõeorud. Taimestik, mis oli Euroopas laialt levinud mitu miljonit aastat tagasi tertsiaaris, on siin tänaseni säilinud.

Strandža piirkonna taimestik erineb Euroopa taimekooslustest ja sarnaneb märgatavalt Kaukaasia ja Väike-Aasia pontilise taimestikuga, kuna seal on palju tertsiaari relikte ja endeemseid liike, mida saab tuvastada õietolmuspektri analüüsiga. Strandža piirkonnas on palju kaitsealasid, looduskaitsealasid ja looduslikke elupaiku, mis tagavad mesilastele ja mesindusele soodsa keskkonna. Strandžat peetakse üheks ELi viiest prioriteetsest keskkonnakaitsealast ja see kuulub üleeuroopalisse ökoloogilisse võrgustikku Natura 2000. Piirkonnas on ülekaalus tamme- ja pöögimetsad ning suurem osa tammemetsi koosneb sellistest liikidest nagu Quercus petraea (kivitamm – 47,8 %) ja Q. frainetto (ungari tamm – 41,8 %), mis pakuvad toitu mesikastet eritavatele lehetäidele ja kärsaklastele.

Väheviljakad mullad – punakaspruunid metsamullad ja kollased leetmullad – ja tööstustegevuse puudumine piiravad põllumajanduskultuuride kasvatamist (nende õitsemine võiks mee kvaliteeti negatiivselt mõjutada).

5.2.   
  Inimtegurid

Mesindus on Strandža piirkonnas alati olnud levinud tegevus. See on iidne elatusviis, mida tõendavad seniajani kasutatavad vitstest punutud ja puupakust mesipuud, mis on valmistatud 19. sajandi lõpus. Üksnes lehemee tootmise tagamiseks teostavad mesinikud järgmisi tootmisetappe:

I etapp

Mesilased koguvad mesikastet, peamiselt heitlehistest tammemetsadest, ja töötlevad seda, et valmistada küpset mett „Strandzhanski manov med“. Peakorje ajal paigaldatakse haudmekasti peale meekorpused, et võimaldada mee ülejäägi eraldamist.

II etapp

Kui kärjes olev mesi on piisavalt küps, võetakse kärg tarust välja ja viiakse vurritamiskohta.

Pärast vurritamist mesi filtreeritakse, homogeniseeritakse ja selitatakse selitusnõudes vähemalt 24 tundi.

III etapp

Mett hoitakse toiduainete hoidmiseks ettenähtud anumates. Dekanteerimine, pakendamine ja märgistamine toimuvad puhastes ja sobivates ruumides. Kristalliseerunud mett vedeldatakse soojendamisega kuni 42 °C-ni, mille mesi saavutab tarus meevõtmise ajal. Sellel temperatuuril säilib diastaatiline aktiivsus.

5.3.   
  Toote eripära

Mee „Strandzhanski manov med“ ainulaadsus tuleneb peamiselt selle füüsikalistest ja keemilistest, õietolmu- ja organoleptilistest omadustest.

Üks mee „Strandzhanski manov med“ eriomadus on selle eriti suur elektrijuhtivus (see peab olema üle 0,95 mS/cm) võrreldes muu lehemeega.

Meele on iseloomulik suur diastaasarv (lehetäide ja kärsaklaste teostatud teisese töötlemise tulemusel on mees rohkem ensüüme) ja väike hüdroksümetüülfurfuraali (HMF) sisaldus.

Need omadused tekivad tänu ulatuslikele tammemetsadele (mis katavad piirkonnast üle 70 %), mis koos mõõdukate temperatuuride ja suure õhuniiskusega loovad tingimused suure lehestikupinna tekkeks, mis tagab lehetäidele ja kärsaklastele soodsa keskkonna. Mesilased koguvad nende eritisi ja elusate taimeosade eritisi ning muudavad need meeks.

Mee „Strandzhanski manov med“ õietolmuspekter, sealhulgas ainult Strandža piirkonnas leiduvate taimede õietolm (vt punkt 3.2) eristab seda mujal toodetud meest, mis on iseenesest otsene tõend toote „Strandzhanski manov med“ ja Strandža mäemassiivi seose kohta. Õietolmuspektri uurimine on võimaldanud kindlaks teha geograafilised markerid – endeemsed liigid ja tertsiaari reliktid –, mille esinemine või esinemissagedus õietolmuspektris määrab kindlaks selle geograafilised piirid Strandža piirkonnas.

On eriti oluline, et mesilad asuksid kogu aasta jooksul määratletud geograafilises piirkonnas, st oleksid paiksed.

„Strandzhanski manov med“ on õiemeest märgatavalt tumedam, erilise lõhna ning veidi happelise ja mõrkja maitsega.

5.4.   
  Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

„Strandzhanski manov med“ on mesikastet eritavate lehetäide ja kärsaklaste populatsioonide omavahelise bioökoloogilise seotuse ja tasakaalu, ulatuslike tamme- ja pöögimetsade olemasolu ning tüüpiliselt pehme kliima tulemusel tihedalt seotud oma päritolupiirkonnaga. Kohalik metsataimestik pakub mesikaste eritajatele toitu ja Strandža piirkonna eriline pehme kliima (piisav õhuniiskus, mõõdukad temperatuurid, kevadised ja suvised udud) soodustavad mesikaste eritamist ja selle kogumist mesilaste poolt. Strandža piirkonnas korjavad mesilased juunis, juulis ja augustis peamiselt tamme mesikastet. Mesikaste korjeperioodil Strandžas ei ole muid rohkelt nektarit eritavaid taimi, näiteks akaatsiaid või pärni, mis õitseksid ja põhjustaksid õiemee segunemist lehemeega. Mesilaste toiduks oleva mesikaste koostisest tuleneb selle mee suurem mikrotoitainete ja antioksüdantide sisaldus võrreldes õiemeega. Intensiivne värvus ning kergelt happeline ja mõrkjas maitse on tingitud mesikastes leiduvast mikrofloorast ja selle korjeajast.

Strandža loodusliku ala kaitsestaatus välistab intensiivse põllumajanduse ja tagab toote puhtuse. Strandža piirkonna fütogeograafia on Euroopas ainulaadne. Mee „Strandzhanski manov med“ õietolmuspektrit eristab Strandža piirkonnale tüüpiliste või ainult seal leiduvate taimede õietolm. Endeemsed pontilised liigid, mida leidub ainult Musta mere lõunakaldal Strandža, Pontose ja Kaukaasia vahel, on Rhododendron ponticum, Daphne pontica ja Ilex colchica, mis annavad mee „Strandzhanski manov med“ õietolmu omadustesse oma panuse. See ainulaadne taimestik mõjutab ka mee organoleptilisi omadusi ja lõhna, kinnitades keskkonna ja toote looduslikku seost.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mzh.government.bg/bg/politiki-i-programi/politiki-i-strategii/politiki-po-agrohranitelnata-veriga/zashiteni-naimenovaniya/zayavlenie-za-znp-strandzhanski-manov-medmanov-med-ot-strandzha/

---

| 13.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 449/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 449/17

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

6. detsember 2018,

mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase järgmise nimetuse registreerimistaotlus

„Paška sol“ (KPN)

(2018/C 449/05)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 50 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 esitas Horvaatia komisjonile nimetuse „Paška sol“ kaitse taotluse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 esitas Horvaatia komisjonile nimetuse „Paška sol“ kaitse taotluse.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon kõnealuse taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon kõnealuse taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele.

| (3) | Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb seoses nimetusega „Paška sol“ avaldada Euroopa Liidu Teatajas kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punktis a osutatud koonddokument ja tootespetsifikaadi avaldamise viide, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb seoses nimetusega „Paška sol“ avaldada Euroopa Liidu Teatajas kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punktis a osutatud koonddokument ja tootespetsifikaadi avaldamise viide,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktis a osutatud nimetust „Paška sol“ (KPN) käsitlev koonddokument ja selle tootespetsifikaadi avaldamise viide on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud nimetuse registreerimise suhtes kolmekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 6. detsember 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

LISA

KOONDDOKUMENT

„PAŠKA SOL“

ELi nr: PDO-HR-02178 – 15.9.2016

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Paška sol“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Horvaatia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.8. Aluslepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Nimetuse „Paška sol“ kaitse hõlmab kahte toodet: peen meresool ja soolalill.

Peen meresool „Paška sol“ on jahvatamata meresool, mis on saadud Pagi lahe mereveest, mida pidevalt lastakse aurustamisbasseinidesse, kuni see kristalliseerub Pagi saare soolatiikides. Soolakristallid on väikesed, korrapärased, kuubikujulised, valge värvusega ning need sisaldavad mineraaltoitaineid ja mikroelemente. Enamiku kristallide suurus on kuni 1 mm, nii et rohkem kui 98 % kõigist kristallidest läbib sõela, mille võrgusilma suurus on 1,3 mm. Kristallidel on kontsentreeritud soolane maitse, mõru maitse puudub.

Koostis:

| Naatriumkloriidi osakaal kuivaines (%) | > 98,0 |
| --- | --- |
| Veesisaldus (%): | < 0,40 |
| Magneesium (%) | 0,02 –0,20 |
| Kaltsium (%) | 0,01 –0,10 |
| Kaalium (%) | > 0,02 |
| Arseen (mg/kg) | < 0,25 |
| Kaadmium (mg/kg) | < 0,25 |
| Plii (mg/kg) | < 0,20 |
| Elavhõbe (mg/kg) | < 0,10 |
| Graanulid | 1,3 mm läbimõõduga sõelale jäänud jääke on < 2 %. |

Naatriumkloriidi osakaal kuivaines (%)

> 98,0

Veesisaldus (%):

< 0,40

Magneesium (%)

0,02 –0,20

Kaltsium (%)

0,01 –0,10

Kaalium (%)

> 0,02

Arseen (mg/kg)

< 0,25

Kaadmium (mg/kg)

< 0,25

Plii (mg/kg)

< 0,20

Elavhõbe (mg/kg)

< 0,10

Graanulid

1,3 mm läbimõõduga sõelale jäänud jääke on < 2 %.

Soolalill „Paška sol“ on peene meresoola tootmise algetapi toode, mida valmistatakse kontsentreeritud merevee tootmise ajal. Sellel on kergelt magus maitse. Tekstuur on krõmpsuv ja väga habras. Värvus on mineraalainete suure sisalduse tõttu valge kuni kahvatukollane. Tootel on iseloomulik maitse, see on vähem soolane kui söögisool ja sisaldab rohkem looduslikke mineraaltoitaineid (magneesium, kaltsium, kaalium, jood). Soolalille „Paška sol“ terad on jämedamad kui peene meresoola „Paška sol“ terad; selle kristallid on püramiidikujulised ja lagunevad kergesti, kui neid sõrmeotste vahel hõõruda.

Koostis:

| Naatriumkloriidi osakaal kuivaines (%) | > 97,0 |
| --- | --- |
| Veesisaldus (%): | < 2,00 |
| Magneesium (%) | > 0,07 |
| Kaltsium (%) | 0,02 –0,20 |
| Kaalium (%) | > 0,05 |
| Arseen (mg/kg) | < 0,25 |
| Kaadmium (mg/kg) | < 0,25 |
| Plii (mg/kg) | < 0,30 |
| Elavhõbe (mg/kg) | < 0,10 |

Naatriumkloriidi osakaal kuivaines (%)

> 97,0

Veesisaldus (%):

< 2,00

Magneesium (%)

> 0,07

Kaltsium (%)

0,02 –0,20

Kaalium (%)

> 0,05

Arseen (mg/kg)

< 0,25

Kaadmium (mg/kg)

< 0,25

Plii (mg/kg)

< 0,30

Elavhõbe (mg/kg)

< 0,10

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik soola „Paška sol“ tootmise etapid alates basseini kasutamisest kuni soola töötlemiseni (küllastunud merevee tootmine, kristallisatsioon, kuivatamine ja sõelumine) peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toodet „Paška sol“ valmistatakse Pagi soolatiikides Pagi lahes, mis on ümbritsetud kõikidest külgedest Pagi saare maaga. Pagi laht on Pagi väina kaudu ühendatud Velebiti kanali veega. Pagi soolatiigid asuvad Zadari maakonna halduspiirkonnas, Pagi linnast 3 km kaugusel.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Toote „Paška sol“ iseloomulikud omadused tulenevad määratletud geograafilise piirkonna kliima tingimustest ja asjaolust, et Pagi soolatiigid asuvad eraldatud piirkonnas, mis on kaugel mis tahes rasketööstusest või põllumajandustegevusest.

Kogu Pagi saare piirkond on väga omanäoline peamiselt sellepärast, et tegemist on saarega, ning soolatiigid asuvad Pagi lahe eriti omapärases osas, mida saar ümbritseb kõikidest külgedest. Lisaks on seal toodetud soola üsna lihtne transportida, kuna Pagi saar on silla abil mandriga ühendatud.

Määratletud geograafilises piirkonnas on valdavalt mahe vahemereline kliima, sademeid on vähe ja päikesepaistet 2 500 tundi aastas. Mahe vahemereline kliima toob kaasa kuivad ja kuumad suved ning mahedad ja vihmased talved.

Pagi saare ja selle soolatiikide geograafilise asukoha Velebiti mäe läheduses muudab ideaalseks õhu pidev ja kiire vaheldumine, mis tuleneb päeval puhuvast loodetuulest (maestral) ning õhtupoolikul ja öösel puhuvast kirdetuulest (burin). Maestral on jahe tuul, millega kaasneb stabiilne ilm, ning mis jahutab lämmatavalt kuumi suvepäevi, samas kui burin on nõrk öötuul, mis puhub maalt merele.

Kogu suur ala, kus asuvad Pagi soolatiigid, ning soolatiike ümbritseva Pagi lahe suur madal abajas on kaetud paksu, veekindla liivsavi kihiga, mis on eriti sobiv toote „Paška sol“ tootmiseks.

Toote „Paška sol“ eripära tuleneb ka inimtegurist. Vodari’te (nagu Pagi kohalikud elanikud neid kutsuvad) eritehnikaid ja oskusteavet soolatiikide käitamisel ja soolvee saamisel on pärandatud põlvest põlve. Tänu paljude aastate jooksul omandatud kogemustele teavad vodari’d, millal on parim hetk soolalillede korjamiseks, häirimata seejuures küllastunud merevee või soolvee tasakaalu ning tekitamata laineid, mis lõhuksid soolabasseini pinnale kristalliseerunud „koorikut“ või soolalillede kristalle. Nii väldivad nad soolalillede põhjavajumist ja raiskuminemist.

Toote eripära

Peen meresool „Paška sol“ kristalliseerub kontrollitud tingimustes vaakumaurustites ja seda ei jahvatata, selle iseloomulikud omadused tulenevad pigem selle tootmismeetodist, mis aitab soolal säilitada kõik kvaliteetses merevees leiduvad mineraalained ja mikroelemendid. Peen meresool „Paška sol“ on täiesti valge, selle kristallid on korrapärase kuubiku kujuga, läbimõõduga 1,3 mm. Peent meresoola ei jahvatata, erinevalt traditsioonilisel viisil saadud (kristalliseerumine basseinides) meresoolast, mida tuleb jahvatada ja mille kristallid on ebaühtlase kujuga, sisaldavad mitmesuguseid lisandeid ja on kollaka värvusega.

Soolalill „Paška sol“ koosneb väga väikestest kristallidest, mis on loodusliku valge või kahvatukollase värvusega tänu loomulikule kristalliseerumisele soolatiikides ideaalsetes tingimustes (väga päikseline, soe, tuulevaikne, sademeteta ilm). Üksnes õhuke pealmine kiht soolahelbeid korjatakse või kogutakse traditsioonilise korjevahendiga (puidust käepidemega kühvliraam, mis on kaetud väga väikeste aukudega roostevaba metallvõrguga). Soolalille korjatakse üksnes mõne tunni jooksul varahommikul ja hilisõhtul, pärast kuivatatakse seda päikese käes. Soolalill „Paška sol“ on peene meresoolaga „Paška sol“ võrreldes väga rabe; selle kristallid lagunevad kergesti, kui neid sõrmeotste vahel hõõruda. See sisaldab suuremal määral looduslikke joodi, kaltsiumi, magneesiumi ja kaaliumi.

Võrreldes muude uuritud meresooladega on soola „Paška sol“ raskmetallisisaldus sada korda lubatust väiksem, samas on selle mineraalainesisaldus suurem kui muudel vaakumaurustis toodetavatel sooladel (teaduslik uuring, Center for Marine Research (CMR) of the Ruđer Bošković Institute, 2011, „Merevee kvaliteet Pagi lahes“).

Esimesed kirjalikud andmed soola „Paška sol“ tootmisest pärinevad kaugest ajaloost. Autorid Koludrović ja Franić väidavad, et toodet „Paška sol“ nimetati juba 9. sajandil: „Sool oli oluline, et toita inimesi ja kariloomi ning sellega hakati kiiresti kauplema. Vanimad notariaaldokumendid sisaldasid üksikasjalikke andmeid toote „Paška sol“ ostu ja müügi kohta“. (Koludrović A., Franić M., Sol i morske solane [„Sool ja soolatiigid“], 1954, Zagreb). Raamatu „Soolatiigid, soola tootmine ja soolakaubandus aastatel 1797–1813“ autor Usmiani kirjutas: „Veneetsias on alati tarbitud toodet „Paška sol“, sest see on valge ja puhas, ning sellele omistati suurt tähtsust kogu piirkonna, kuid eelkõige Pagi üldises kaubanduses ja finantspotentsiaalis“ (Usmiani A., Paška solana – proizvodnja i trgovina od 1797. do 1813. godine, 1984). Nimetust „Paška sol“ on alati kasutatud, seda tõendavad mitmesugused ajaloolised dokumendid ning seda kasutatakse endiselt kaubandus- ja igapäevakeeles (Račun Solane Pag).

Toote seos geograafilise keskkonnaga

Pagi saare geograafilise piirkonna mikrokliimat loovad elemendid, soolatiikide soodne asukoht, peene meresoola ja soolalille tootmise erimeetodid ning mitusada aastat soola tootmise traditsiooni mõjutavad lõpptoote „Paška sol“ eripärast kvaliteeti.

Soolatiigid või -basseinid asuvad Pagi saare looduslikult madalas lahes, kus hoovused on nõrgad. Lahe põhi on kaetud veekindla liivsaviga, mis koos kevad- ja suvekuudel puhuvate püsituultega (maestral ja burin) loob soodsad tingimused merevee kiireks aurustamiseks basseinides ja soolakristallide tekkeks.

Pagi lahe merevesi on erakordselt puhas ja hästi filtreerunud, kuna Pagi lahe põhjas on rikkalikult karploomi, kes kujutavad endast looduslikke merevee puhastajaid. Seetõttu on merevee raskmetallisisaldus väga väike, oluliselt alla Vahemere keskmise, ning palju väiksem kui merekeskkonna kvaliteedistandardite määramiseks kasutatud kontsentratsioon (teaduslik uuring, Center for Marine Research (CMR) of the Ruđer Bošković Institute, 2011, Kvaliteta mora u Paškom zaljevu [„Merevee kvaliteet Pagi lahes“]).

Toote „Paška sol“ tootmismeetodi eripära seisneb asjaolus, et enne vaakumaurustis kontrollitud kristallisatsiooniprotsessi läbimist seisab merevesi mõnda aega kogumisbasseinides. Selle tulemusena ei ole küllastunud merevees orgaanilist ega anorgaanilist päritolu lisandeid, mille moodustaksid meremikroorganismid või mida transpordiks tuul ja linnud, ning mis sadestuksid seejärel basseini põhja. Selle konkreetse tootmismeetodi puhul tekivad kontrollitud kristalliseerumise käigus puhtad kristallid, mis on vabad igasugusest orgaanilisest või anorgaanilisest ainest; kristallidel on korrapärane kuubikujuline struktuur (kristallid ei murdu), need on valged ja neil on kontsentreeritud soolane, mõruvaba maitse.

Toote „Paška sol“ eripära toetab asjaolu, et „Paška soli“ tootmiseks kasutatav Pagi lahe merevesi ja selle merekeskkond on kõrge kvaliteediga, kuna merevee raskmetallisisaldus on väga väike; selle kohta on tehtud teadusuuringuid. Okeanograafia ja kalanduse instituut avastas uuringute abil, et Pagi lahe raskmetallisisaldus on oluliselt väiksem kui Vahemere keskmine raskmetallisisaldus. Sellest tulenevalt on ka tootel „Paška sol“ oluliselt väiksem raskmetallisisaldus ja suurem muude mineraalainete sisaldus kui muudel sooladel (teadusuuring, Institute for Oceanography and Fisheries Split, 2009, Kakvoća morske vode u Paškom zaljevu [„Merevee kvaliteet Pagi lahes“]).

Peale selle tagab ka inimfaktor lõpptoote kõrge kvaliteedi, kuna „Paška sol“ peene meresoola ja soolalille tootmise traditsioon põhineb oskustel ja aastatepikkusel kogemusel soolatiikide käitamisel ja lõpptoote „Paška sol“ jaoks soolvee hankimisel.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.mps.hr/datastore/filestore/82/Izmijenjena-Specifikacija-proizvoda-Paska-sol.pdf

---

| 13.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 449/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 449/22

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

6. detsember 2018,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas

(Graves supérieures (KPN))

(2018/C 449/06)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 97 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Prantsusmaa on esitanud nimetuse „Graves supérieures“ tootespetsifikaadi muutmise taotluse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105. |
| --- | --- |

(1)

Prantsusmaa on esitanud nimetuse „Graves supérieures“ tootespetsifikaadi muutmise taotluse vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105.

| (2) | Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon vaatas taotluse läbi ja leidis, et määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 93–96, artikli 97 lõikes 1 ning artiklites 100, 101 ja 102 sätestatud tingimused on täidetud.

| (3) | Selleks et lubada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks nimetuse „Graves supérieures“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus avaldada Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et lubada vastuväidete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98, tuleks nimetuse „Graves supérieures“ tootespetsifikaadi muutmise taotlus avaldada Euroopa Liidu Teatajas,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nimetuse „Graves supérieures“ (KPN) tootespetsifikaadi muutmise taotlus, mis vastab määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105, on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 98 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud tootespetsifikaadi muutmise suhtes kahekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 6. detsember 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

---

LISA

„GRAVES SUPÉRIEURES“

PDO-FR-A1014-AM02

Taotluse esitamise kuupäev: 7.3.2016

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

1.   Muutmise suhtes kohaldatavad eeskirjad:

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendus

2.1.   
  Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi 1. peatüki IV punkti lõiget 1 muudeti järgmiselt.

| — | Pärast sõna „Virelade“ lisati sõnad: „ning Coimièresi kommuuni see osa, mis vastab A osale Herrères’i katastri esimesel leheküljel (1934. aastal läbi vaadatud kaart) (tõendatud vastavalt katastri kaardi lehtede ajakohastatud digitaalsele andmebaasile (plan minute de conservation) 5. novembril 2010“. Selle muudatuse eesmärk on lisada geograafilisse piirkonda osa Coimièresi kommuunist, kuna sealses veinitootmises on ammusest ajast kasutatud samu viinapuude viljelustavasid kui naabruses asuvates päritolunimetuse „Graves supérieures“ kohaldamisalasse kuuluvates viinamarjaistandustes ning piirkonna asukoht on väga sarnane nii maastiku kui ka topograafiliste, hüdroloogiliste, geoloogiliste ja mullastiku omaduste poolest. See osa Coimièresi kommuunist asub KPNi „Graves supérieures“ geograafilise piirkonna vahetus lähenduses.
  Taotlus Coimièresi kommuuni lisamiseks esitati 1938. aastal pärast seda, kui päritolunimetust oli riiklikult tunnustatud, kuna üks selleaegne ettevõtja teatas juba siis nimetatud kommuuni väljajätmisest. Kuigi seejärel on riiklikud ametiasutused teinud ridamisi pooldavaid otsuseid kõnealuse kommuni KPNiga hõlmatud geograafilisse piirkonda lisamiseks, ei ole otsust kunagi ametlikesse tekstidesse jäädvustatud. Kõnealuse kommuuni lisamisega parandatakse lihtsalt üks ammune väljajätmine. |
| --- | --- |

—

Pärast sõna „Virelade“ lisati sõnad: „ning Coimièresi kommuuni see osa, mis vastab A osale Herrères’i katastri esimesel leheküljel (1934. aastal läbi vaadatud kaart) (tõendatud vastavalt katastri kaardi lehtede ajakohastatud digitaalsele andmebaasile (plan minute de conservation) 5. novembril 2010“. Selle muudatuse eesmärk on lisada geograafilisse piirkonda osa Coimièresi kommuunist, kuna sealses veinitootmises on ammusest ajast kasutatud samu viinapuude viljelustavasid kui naabruses asuvates päritolunimetuse „Graves supérieures“ kohaldamisalasse kuuluvates viinamarjaistandustes ning piirkonna asukoht on väga sarnane nii maastiku kui ka topograafiliste, hüdroloogiliste, geoloogiliste ja mullastiku omaduste poolest. See osa Coimièresi kommuunist asub KPNi „Graves supérieures“ geograafilise piirkonna vahetus lähenduses.

Taotlus Coimièresi kommuuni lisamiseks esitati 1938. aastal pärast seda, kui päritolunimetust oli riiklikult tunnustatud, kuna üks selleaegne ettevõtja teatas juba siis nimetatud kommuuni väljajätmisest. Kuigi seejärel on riiklikud ametiasutused teinud ridamisi pooldavaid otsuseid kõnealuse kommuni KPNiga hõlmatud geograafilisse piirkonda lisamiseks, ei ole otsust kunagi ametlikesse tekstidesse jäädvustatud. Kõnealuse kommuuni lisamisega parandatakse lihtsalt üks ammune väljajätmine.

| — | Sõnad „Martignas-sur-Jalle“ ja „Saint-Jean-d’Illac“ on välja jäetud. Selle muudatuse eesmärk on jätta geograafilisest piirkonnast välja kommuunid Martignas-sur-Jalle ja Saint-Jean-d’Illac, kus ei tegelda enam veinitootmisega ega kasvatata viinamarju, samuti ei ole seal KPNiga hõlmatud maatükke.
  Koonddokumenti on seega muudetud punktis 6. |
| --- | --- |

—

Sõnad „Martignas-sur-Jalle“ ja „Saint-Jean-d’Illac“ on välja jäetud. Selle muudatuse eesmärk on jätta geograafilisest piirkonnast välja kommuunid Martignas-sur-Jalle ja Saint-Jean-d’Illac, kus ei tegelda enam veinitootmisega ega kasvatata viinamarju, samuti ei ole seal KPNiga hõlmatud maatükke.

Koonddokumenti on seega muudetud punktis 6.

2.2.   
  Piiritletud maatüki kogupindala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV punkti lõikesse 2 lisati pärast sõnu „10. veebruaril 2011“, sõnad: „ja alalise komitee 4. septembril 2013. aastal peetud kohtumisel riikliku komitee volitusel“. Kõnealuse muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, millal pädev riiklik asutus geograafilise tootmispiirkonna piiritletud maatüki kogupindala muudatuse heaks kiitis. Maatüki piiritlemise eesmärk on määrata kindlaks tootmispiirkond, mille maatükid on sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.3.   
  Üldalkoholisisaldus mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki IX punkti lõike 1 alapunkti e muudeti järgmiselt.

„Päritolunimetusega „Graves supérieures“ veini kangendamisel kuivsuhkurdamise teel või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamisega, ei tohi veini üldalkoholisisaldus pärast kangendamist ületada 15 mahuprotsenti. Veini tootmiseks ette nähtud viinamarjavirde osaline kontsentreerimine on lubatud kuni 10 % ulatuses kangendatava virde mahust. See võib aidata suurendada alkoholisisaldust kuni 19 % mahuprotsendini.“

Kõnealused sätted on kooskõlas määrusega (EL) nr 1308/2013, mille VII lisa II osa punktis 1 on sätestatud, et „üldalkoholisisalduse ülempiir [võib] olla suurem kui 15 mahuprotsenti teatavate kaitstud päritolunimetusega veinide puhul, mis on toodetud rikastamiseta, või rikastatud üksnes VIII lisa I osa B jao punktis 1 osutatud osalise kontsentreerimise protsesside abil, tingimusel et asjaomase kaitstud päritolunimetuse tehnilises dokumentatsioonis esitatud tootekirjelduses on see võimalus ette nähtud.“

Võimalus suurendada kangendatud veinide üldalkoholisisaldust kuni 19 mahuprotsendini lisati määrusesse (EL) nr 1308/2013 määrusega (EL) 2017/2393. Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on parandada tootespetsifikaati, võttes arvesse, et üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veini „Graves supérieures“ alkoholisisaldus võib olla väga suur ja õigusnormide kohaselt peab see võimalus olema märgitud toote spetsifikaadis.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.4.   
  Seos piirkonnaga

Seos piirkonnaga

I peatüki X punkti lõike 1 alapunkti a kolmandas lõigus asendati number „43“ numbriga „42“. Selle muudatusega parandati geograafilise piirkonna kommuunide arv pärast kahe kommuuni (Martignas-sur-Jalle ja Saint-Jean-d’Illac) väljajätmist ning Coimièresi kommuuni ühe osa lisamist.

Koonddokumenti on seega muudetud punktis „Seos piirkonnaga“.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus

Nimetus

„Graves supérieures“

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

Valge vaikne vein, mille jääksuhkrusisaldus tuleneb asjaolust, et veini tootmiseks kasutatakse peamiselt sordi ’Semillon B’ üleküpsenud viinamarju, mis koristatakse käsitsi ja valikuliselt ning mille tulemusena saadakse ümar, rikkaliku aroomipaletiga, kuldse värvusega vein, millel on suhkrustatud puuviljade aroom. Assamblaaž sortidega ’Sauvignon B’ ja ’Muscadelle B’ annab veinile värskuse.

Veini minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 13,5 mahuprotsenti.

Fermenteeritava suhkru sisaldus (G+F) on võrdne või suurem kui 34 g/l.

Muud analüütilised kriteeriumid vastavad liidu õigusnormidele.

Üldised analüütilised omadused

| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent) | |
| --- | --- |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 25 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsent)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsent)

12

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

25

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

a.   
  Peamised veinivalmistustavad

Peamised veinivalmistustavad

Istutustihedus ja vahed

Istutustihedus ja vahed

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 000 puud hektari kohta.

Ridade vahe ei tohi olla suurem kui 2 meetrit ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahe peab jääma alla 0,8 meetri.

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise arengustaadiumis (Lorentzi skaalal 9).

Viinapuud on lõigatud järgmiste lõikamismeetoditega nii, et igal viinapuul on maksimaalselt 12 punga:

| — | „cots“ lõikamismeetodil (lühivõrsed) või „astes“ lõikamismeetodil (pikad võrsed); |
| --- | --- |

—

„cots“ lõikamismeetodil (lühivõrsed) või „astes“ lõikamismeetodil (pikad võrsed);

| — | kahetüvelisel „cots“ lõikamismeetodil või neljaharulise lehviku kujuliselt. |
| --- | --- |

—

kahetüvelisel „cots“ lõikamismeetodil või neljaharulise lehviku kujuliselt.

Viinamarjade korjamine

Viinamarjade korjamine

Veinide valmistamiseks kohaldatav piirang

Veinid on valmistatud üleküpsenud (väärishallitusega ja/või viinapuudel kuivatatud) viinamarjadest, mis on korjatud käsitsi ja valikuliselt.

Kangendamine

Kangendamine

Veinivalmistuse eritavad

Kangendamine on lubatud vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud eeskirjadele.

b.   
  Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

48 hektoliitrit hektari kohta.

6.   Kindlaksmääratud piirkond

Kindlaksmääratud piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja kääritamine toimub Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Arbanats, Ayguemortes-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade ning Coimièresi kommuuni see osa, mis vastab A osale Herrères’i katastri esimesel leheküljel (1934. aastal läbi vaadatud kaart) (tõendatud vastavalt katastri kaardi lehtede ajakohastatud digitaalsele andmebaasile (plan minute de conservation) 5. novembril 2010.)

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Peamised veiniviinamarjasordid

| | ‘Muscadelle B’ |
| --- | --- |

‘Muscadelle B’

| | ‘Sauvignon B’ |
| --- | --- |

‘Sauvignon B’

| | ‘Sauvignon gris G’ |
| --- | --- |

‘Sauvignon gris G’

| | ‘Sémillon B’ |
| --- | --- |

‘Sémillon B’

8.   Seos(ed)

Seos(ed)

Kaitstud päritolunimetuse „Graves supérieures“ geograafiline tootmispiirkond on ligikaudu 10 kilomeetri laiune ala Garonne’i jõe vasakul kaldal Bordeaux põhjaosast kuni Langoni kaguosani.

Nagu „Graves supérieures“ päritolunimest nähtub (graves tähendab Gironde’i pinnast), koosneb pinnas suurematest ja väiksematest kividest, jämedamast ja peenemast kruusast ning muda ja saviga segunenud liivast. Aluspinnases esineb teatavates kohtades lubjakivi, kuid peamiselt on tegemist liiva, rauda sisaldava liivakivi või saviga. Piirkond hõlmab Gironde’i departemangu 42 kommuuni.

graves

Pinnas on moodustunud pika ja mitmekülgse geoloogilise arengu vältel ning on tihedalt seotud Garonne’i jõe tekke, jõesängi muutumise ja kvaternaariajastu järjestikuste liustikuperioodidega. Kõnealustel perioodidel uuristasid Püreneede liustikud orge ja tootsid kiviainest, mille jõed seejärel Bordeaux’ piirkonnani kandsid. Nendest järjestikustest kihtidest on järel vaid eri kujuga ja eri liiki kruusased künkad.

Hiljem piirkonnas tekkinud pinnasele on iseloomulik hea vee läbilaskvus, mis tuleneb kruusa ja kivide rohkusest. Kuigi see ei ole ainuke pinnasetüüp, kus kasvatatakse viinamarju veini „Graves supérieures“ tootmiseks, annab sealne pinnas tootele maine ja sümboliseerib kvaliteeti. Sealsed nõlvad soodustavad vee ärajuhtimist ja tagavad seega suurepärase pinnadrenaaži. Drenaažile aitab kaasa ka Garonne’i jõe väikestest lisajõgedest koosnev hüdrograafiline võrgustik. Viinapuude veevarustust reguleerib suuresti pinnas.

Viinamarjaistandusi toetab eriline ja soodne kliima. Männimetsadel on oluline roll temperatuuri reguleerijana, kuna need kaitsevad viinapuid läänest tuleva halva ilma eest. Suure kuumuse ja liigse niiskuse eest kaitsevad viinapuid Garonne’i jõe lähedusest tingitud õhutamine ja looduslik ventilatsioon. Ookeani mõju kaitseb viinapuid kevadiste hallade eest. Piirkonna viinamarjaistandused asetsevad jõe ja männimetsade vahel laugetel nõlvadel, kus heledatelt poleeritud kividelt peegeldub valgus viinamarjade pinnale.

Toote „Graves supérieures“ piirkond on Bordeaux parimate valgete ja punaste veinide ning veel praegugi kasutatavate viljelustavade sünnikoht. Neid viinamarjasorte kasvatakse ookeanikliimas ja neid on juba 17. ja 18. sajandist alates olnud vaja toestada tugikeppide ja hiljem levinud tugivõrestikega. Viinapuid tuleb lõigata range käega, et saak jaguneks ühtlaselt ja lehti oleks piisavalt fotosünteesiks, mis omakorda soodustab optimaalset küpsemist.

Maatükkidele on iseloomulik vee looduslik äravool ja viinamarjade tootmiseks ettenähtud viljelusalal klassifitseeritakse maatükke selle järgi, kui hea on vee äravool või kuidas maatükid künkal või nõlval asetsevad. Välja on jäetud sellised geograafilised ja topograafilised asukohad, kus esineb kevadisi hallasid, kuna need asuvad Garonne’i jõest liiga kaugel (jõe mõju temperatuuri reguleerimisel on vähene) või keset metsa (külmade õhumasside liikumine takistatud).

Täpselt määratletud maatükkidel tulevad viinamarjasortide omadused kõige paremini esile. Kõnealused sordid on valitud aastasadade jooksul, kuna need taluvad hästi säilitamist ja laagerdamist, mis on seotud vajadusega transportida neid tooteid pikkade vahemaade taha.

Kaitstud päritolunimetusega veinid „Graves supérieures“ on ainult valged veinid, mille jääksuhkrusisaldus tuleneb asjaolust, et veini tootmiseks kasutatakse peamiselt sordi ’Semillon B’ üleküpsenud viinamarju, mis koristatakse käsitsi ja valikuliselt ning mille tulemusena saadakse ümar, rikkaliku aroomipaletiga, kuldse värvusega vein, millel on suhkrustatud puuviljade aroom. Kliimatingimused kaitstud päritolunimetuse geograafilises piirkonnas on eriti sobilikud sellise korjamistehnika jaoks. Viinamarjasordid ’Muscadelle B’ ja ’Sauvignon B’, mida korjatakse sama meetodi kohaselt, annavad veinile värskuse. Värskus on seotud ka selliste maatükkide väheviljaka liivmulla ja liivsavimullaga, kus kasvatatakse viinamarju kaitstud päritolunimetusega toote jaoks, ning mis annab sellele suure jääksuhkrusisaldusega veinile hästi tasakaalustatud peene aroomi ning lillelise ja puuviljalise noodi. Veini võib mõned aastad laagerdada, kuid nautimiseks sobib ka noor vein.

Piisava saagi tagamiseks ja selleks, et viinapuid marjadega mitte üle koormata, on minimaalne istutustihedus suur, et viinamarjad küpseksid hästi ja asetseksid puudel optimaalse tihedusega.

Kaitstud päritolunimetuse „Graves supérieures“ rahvusvahelist mainet on mõjutanud ainulaadsed geograafilised ja mullastikutingimused ning lähedal asuv Bordeaux sadam, mida on traditsiooniliselt kasutatud kõnealuste veinide rahvusvaheliseks müügiks.

9.   Olulised lisatingimused

Olulised lisatingimused

Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Lisatingimuse liik:

piiratud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit viinamarjade pressimise ning veini valmistamise osas, on Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumid: Barsac, Beguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Castets en Dorthe, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian sur Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont ja Sauternes.

Suurem geograafiline üksus

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega veinide märgisel võib olla nimetatud suurem geograafiline piirkond „Vin de Graves“.

Kõnealuse suurema geograafilise piirkonna märgistuse mõõtmed ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku kaitstud päritolunimetuse märgistuse suurusest.

10.   Link tootespetsifikaadi juurde

Link tootespetsifikaadi juurde

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d7275bf9-c6c4-43be-8478-caaef27859df

---

| 13.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 449/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 449/28

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

6. detsember 2018,

millega avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas taotlus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 53 osutatud olulise muudatuse heakskiitmiseks järgmise nimetuse tootespetsifikaadis: „Liquirizia di Calabria“ (KPN)

(2018/C 449/07)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 50 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 53 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Itaalia esitas vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 taotluse olulise muudatuse heakskiitmiseks nimetust „Liquirizia di Calabria“ (KPN) kandva toote tootespetsifikaati. |
| --- | --- |

(1)

Itaalia esitas vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 taotluse olulise muudatuse heakskiitmiseks nimetust „Liquirizia di Calabria“ (KPN) kandva toote tootespetsifikaati.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon kõnealuse taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon kõnealuse taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele.

| (3) | Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb registreeritud nimetuse „Liquirizia di Calabria“ (KPN) tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotlus, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (2) artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus, koos muudetud koonddokumendi ja viitega tootespetsifikaadi avaldamisele avaldada Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb registreeritud nimetuse „Liquirizia di Calabria“ (KPN) tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotlus, nagu on osutatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (2) artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus, koos muudetud koonddokumendi ja viitega tootespetsifikaadi avaldamisele avaldada Euroopa Liidu Teatajas,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Registreeritud nimetuse „Liquirizia di Calabria“ (KPN) tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotlus, nagu on osutatud rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus, koos muudetud koonddokumendi ja viitega tootespetsifikaadi avaldamisele on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud muudatuse suhtes kolmekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 6. detsember 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

2

---

LISA

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlemine kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„Liquirizia di Calabria“

ELi nr: PDO-IT-00644-AM02 – 10.5.2018

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP |
| --- |
| Corso Luigi Fera, 79 |
| 87100 Cosenza |
| ITALIA |
| liquiriziadicalabria.dop@pecimpresa.it |

Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP

Corso Luigi Fera, 79

87100 Cosenza

ITALIA

liquiriziadicalabria.dop@pecimpresa.it

Ühendusel Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP on seadusekohane õigus esitada muutmistaotlus vastavalt põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi (Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali) 14. oktoobri 2013. aasta määruse nr 12511 artikli 13 lõikele 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| — | ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☐ | Geograafiline piirkond |
| — | ☐ | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☐ | Seos piirkonnaga |
| — | ☐ | Märgistus |
| — | ☒ | Muu: [kontrolliasutus; õigusaktide asjakohastamine] |

—

☐

Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☐

Geograafiline piirkond

—

☐

Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☐

Seos piirkonnaga

—

☐

Märgistus

—

☒

Muu: [kontrolliasutus; õigusaktide asjakohastamine]

4.   Muudatus(t)e liik

| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

—

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatus(ed)

Toote kirjeldus

Tootespetsifikaadi artikkel 2 ja koonddokumendi punkt 3.2

| — | Tooteliigi „värske juur“ järgmisi väärtusi:






  „— | veesisaldus: 48–52 % |
| --- | --- | --- |

—

Tooteliigi „värske juur“ järgmisi väärtusi:

„—

veesisaldus: 48–52 %

| — | glütsürrisiinhappesisaldus: 0,60–1,40 %“ |
| --- | --- |

—

glütsürrisiinhappesisaldus: 0,60–1,40 %“

on muudetud järgmiselt:

| „— | veesisaldus ≤ 52 % |
| --- | --- |

„—

veesisaldus ≤ 52 %

| — | glütsürrisiinhappesisaldus: ≤ 1,40 %“ |
| --- | --- |

—

glütsürrisiinhappesisaldus: ≤ 1,40 %“

Muudatuse eesmärk on hõlmata KPN toote „Liquirizia di Calabria“ liigi „värske juur“ hulka tooted, mille veesisalduse ja glütsürrisiinhappe sisalduse väärtus on väiksem varasemalt sätestatud määrast.

Tooteliigi „värske juur“ veesisalduse määra muutmine on tingitud ilmastikuolude suurest varieeruvusest, mis mõjutavad ka lagritsa-magusjuure juure veesisaldust koristamise hetkel, sellega seoses peeti otstarbekaks jätta välja minimaalse veesisalduse nõue, säilitades lubatud maksimaalse veesisalduse nõude.

Glütsürrisiinhappesisalduse piirmäära muutmise eesmärk on hõlmata KPN toote „Liquirizia di Calabria“ hulka ka värsked juured, mille glütsürrisiinhappe sisaldus on väiksem kui 0,60 %. See muudatus arvestab toote eripära, mille alusel erineb toode turul pakutavatest teistes piirkondades kasvatatud juurtest oma väiksemate väärtuste poolest.

| — | Tooteliigi „kuivatatud juur“ järgmisi väärtusi:






  „— | veesisaldus: 6–12 % |
| --- | --- | --- |

—

Tooteliigi „kuivatatud juur“ järgmisi väärtusi:

„—

veesisaldus: 6–12 %

| — | glütsürrisiinhappesisaldus: 1,2–2,4 %“ |
| --- | --- |

—

glütsürrisiinhappesisaldus: 1,2–2,4 %“

on muudetud järgmiselt:

| „— | veesisaldus: ≤ 12 % |
| --- | --- |

„—

veesisaldus: ≤ 12 %

| — | glütsürrisiinhappesisaldus: ≤ 5 % kuivainest“. |
| --- | --- |

—

glütsürrisiinhappesisaldus: ≤ 5 % kuivainest“.

Muudatuse eesmärk on hõlmata KPN toote „Liquirizia di Calabria“ liigi „kuivatatud juur“ hulka tooted, mille veesisaldus on väiksem varasemalt sätestatud määrast ja mille puhul glütsürrisiinhappesisalduse puhul on jäetud välja väärtuste vahemik ning sätestatud on üksnes maksimaalne lubatav sisaldus, mille väärtus on esitatud suhtarvuna toote kuivainest.

Veesisaldusega seotud parameetri muutmise taotlus on tingitud asjaolust, et kuivatatud lagritsa-magusjuure juure veesisalduse määr on tihedalt seotud tingimustega, mis tulenevad kasvukeskkonnast, töötlemismenetlusest ning pakendamis- ja ladustamismeetoditest. Sellega seoses piiratakse veesisalduse minimaalse väärtuse kehtestamisega põhjendamatult toote „Liquirizia di Calabria“ tootmist.

Glütsürrisiinhappesisalduse parameetri muutmise taotlemine on tingitud vajadusest säilitada sidusus „värske juure“ jaoks sätestatud parameetritega. Uuringutest ilmnes, et kehtivas tootespetsifikaadis sätestatud kuivatatud juure glütsürrisiinhappesisalduse määr ei ole kooskõlas värske juure puhul sätestatud väärtustega. Seega on tegemist veaga, mis tuleb parandada, et tagada tootespetsifikaadis esitatud andmete täpsus.

Üksnes glütsürrisiinhappesisalduse lubatava maksimaalse väärtuse sätestamine ei mõjuta koonddokumendis esitatud toote eripäraga seotud andmeid, mille alusel toimus nimetuse „Liquirizia di Calabria“ registreerimine. Kuivatatud juure saamiseks kasutatava töötlemata juure maksimaalne glütsürrisiinhappesisaldus vastab endiselt kehtivale väärtusele 1,40 % ning seda väärtust ei muudetud.

| — | Toote „juureekstrakt“ järgmist väärtust:






  „— | glütsürrisiinhappesisaldus: 3–6 %“ |
| --- | --- | --- |

—

Toote „juureekstrakt“ järgmist väärtust:

„—

glütsürrisiinhappesisaldus: 3–6 %“

on muudetud järgmiselt:

| „— | glütsürrisiinhappesisaldus: ≤ 6 % kuivainest“. |
| --- | --- |

„—

glütsürrisiinhappesisaldus: ≤ 6 % kuivainest“.

Muudatuse puhul on lisaks täpsustusele, et vaadeldav parameeter on esitatud protsendimäärana toote kuivainest, võetud arvesse ka teadusministeeriumi ja ülikooli fondi PON R&C 2007–2013 kaudu rahastatud projekti raames tehtud uuringut, milles käsitletakse 17 viimase aasta andmeid. Uuringust ilmneb, et 17 viimase aasta jooksul on Calabrias toodetud lagritsa-magusjuure juureekstrakti (protsendimäärana väljendatud) glütsürrisiinhappesisaldus järjest langenud.

Seetõttu peeti kohaseks jätta välja tootespetsifikaadis esitatud minimaalne glütsürrisiinhappesisalduse nõue. Muudatusega kinnitatakse veel kord kõnealuse kultuuri eripärasid, millest tulenevalt KPN toode „Liquirizia di Calabria“ erineb teistes piirkondades toodetud juurtest märkimisväärselt madalama glütsürrisiinhappesisalduse poolest.

Tootmismeetod

Tootespetsifikaadi artikkel 5

Järgmist lauset:

„See toiming tehakse avatud, õhutatavates ja päikesevalguse juurdepääsu võimaldavates kohtades või suletud, kuid hästi õhutatavates ruumides, või ventileeritavates ahjudes, vältides toote kokkupudet 50 °C ületava temperatuuriga, mis võib toote omadusi muuta“

on muudetud järgmiselt:

„See toiming võidakse teha avatud, õhutatud ja päikesevalguse juurdepääsu võimaldavates kohtades, suletud, kuid hästi õhutatavates ruumides, ventileeritavates ahjudes või erikuivatites, vältides toote kokkupuudet 60 °C ületava temperatuuriga, mis võib toote omadusi muuta“.

Sätestatud on võimalus kasutada kuivatamiseks (päikesekiirgust tarbivaid) uue põlvkonna kuivateid ning selle tulemusel kohandatakse tootespetsifikaadi nõudeid toiduainetööstuses kasutatavate uute tehnoloogiliste võtetega.

Sellesse artiklisse tehtud muudatustega nähakse ette lisatäpsustus seoses lagritsa-magusjuure juure turustamiseelse kuivatamise piirtemperatuuriga, mis võimaldab tagada toote kvaliteedi ja taimetervisega seotud tingimused.

Seoses sellega tuleb rõhutada, et lagritsa-magusjuure kuivatatud ning ladudesse ja mõnikord müügilettidele ladustatud juuri võib ohustada mardikas mööbli-toonesepp Anobium punctatum, keda kutsutakse ka puukoiks.

Anobium punctatum

Tehtud on toote „Liquirizia di Calabria“ eriuuringud, millel oli kaks eesmärki – selgitada toote kvaliteedi tagamiseks välja, kuidas toimub toimeainete muundumine temperatuuridel 30–40–50–60 °C ning määrata kindlaks maksimaalne temperatuur ja maksimaalne töötlemise kestus, mis võimaldab osutatud parasiidi kahjutuks teha.

Uuringute tulemusel on selgunud, et lagritsa-magusjuure juure kuivatamine temperatuuril kuni 60 °C ei mõjuta lagritsa-magusjuure juure koostisosi sellisel määral, mis võiks kahjustada toote kvaliteeti. Uuringud on näidanud, et mardikas talub kuumust vastse faasis küll kõige paremini, kuid isegi lühike kokkupuude (5 minutit) temperatuuriga üle 52 °C põhjustab vastsete hukkumise 100 % ulatuses, mis võimaldab vältida mööbli-toonesepa arengut turustatavates tootepartiides, mida mardika vastsed võiksid kahjustada.

Muu

Muu

Kontrolliasutus

Kontrolliasutus

Tootespetsifikaadi artiklisse 7 on lisatud tootespetsifikaadi nõuetele vastavuse kontrollimise eest vastutava kontrolliasutuse nimi, aadress ja kontaktandmed.

Õigusalane ajakohastamine

Õigusalane ajakohastamine

Viited määrusele (EÜ) nr 510/2006 on asendatud viidetega määrusele (EL) nr 1151/2012.

KOONDDOKUMENT

„Liquirizia di Calabria“

„Liquirizia di Calabria“

ELi nr: PDO-IT-00644-AM02 – 10.5.2018

ELi nr: PDO-IT-00644-AM02 – 10.5.2018

KPN ( X ) KGT ( )

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus

Nimetus

„Liquirizia di Calabria“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   
  Toote liik

Toote liik

Klass 1.8. Asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

Klass 2.3. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2.   
  Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud päritolunimetuse „Liquirizia di Calabria“ kasutamise ainuõigus on seotud värske või kuivatatud lagritsa-magusjuure ja selle ekstraktiga. Lagritsa-magusjuure näol on tegemist liblikõieliste sugukonda kuuluva loodusliku või kultuurtaime Glychirrhiza glabra var. typica, mille kohta Calabrias kasutatakse nimetust „Cordara“

Glychirrhiza glabra var. typica

Turustamisel on kaitstud päritolunimetusega tootel „Liquirizia di Calabria“ järgmised omadused.

värske juur:

värske juur:

| — | värvus: õlgkollane; |
| --- | --- |

—

värvus: õlgkollane;

| — | maitse: magus, aromaatne, intensiivne ja püsiv; |
| --- | --- |

—

maitse: magus, aromaatne, intensiivne ja püsiv;

| — | veesisaldus ≤ 52 %; |
| --- | --- |

—

veesisaldus ≤ 52 %;

| — | glütsürrisiinhappesisaldus: ≤ 1,40 %; |
| --- | --- |

—

glütsürrisiinhappesisaldus: ≤ 1,40 %;

kuivatatud juur:

kuivatatud juur:

| — | värvus: õlgkollasest ookerkollaseni; |
| --- | --- |

—

värvus: õlgkollasest ookerkollaseni;

| — | maitse: magus ja puuviljamaitseline, kergelt kirbe; |
| --- | --- |

—

maitse: magus ja puuviljamaitseline, kergelt kirbe;

| — | veesisaldus: ≤ 12 %; |
| --- | --- |

—

veesisaldus: ≤ 12 %;

| — | glütsürrisiinhappesisaldus: ≤ 5 % kuivainest; |
| --- | --- |

—

glütsürrisiinhappesisaldus: ≤ 5 % kuivainest;

juureekstrakt:

juureekstrakt:

| — | värvus: hallikaspruunist mustani; |
| --- | --- |

—

värvus: hallikaspruunist mustani;

| — | maitse: magus-kibe, aromaatne, intensiivne ja püsiv; |
| --- | --- |

—

maitse: magus-kibe, aromaatne, intensiivne ja püsiv;

| — | veesisaldus: 9–15 %; |
| --- | --- |

—

veesisaldus: 9–15 %;

| — | glütsürrisiinhappesisaldus: ≤ 6 % kuivainest. |
| --- | --- |

—

glütsürrisiinhappesisaldus: ≤ 6 % kuivainest.

3.3.   
  Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   
  Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisetapid alates külvamisest kuni koristamiseni ning kuivatamine ja töötlemine peavad toimuma punktis 4 määratletud piirkonnas.

3.5.   
  Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

KPN toodet „Liquirizia di Calabria“ turustatakse papist, klaasist, metallist, keraamilisest materjalist, polüpropüleenist või polüeteenist pakendis või mis tahes materjalist pakendis, mida on kehtivate eeskirjade kohaselt lubatud kasutada toiduainete pakendamiseks. Pakitud toote kaal võib ulatuda 5 grammist kuni 25 kilogrammini. Pakend peab olema pitseeritult suletud nii, et pakendi avamisel pitser puruneb.

3.6.   
  Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgisel peab olema kaitstud päritolunimetuse logo, kontrolliasutuse antud kontrollnumber ja toote pakendamise kuupäev. Kaitstud päritolunimetuse „Liquirizia di Calabria“ logol on kujutatud stiliseeritud võrdkülgset täisnurkset rombi. Trükitud logo väikseim suurus nii vertikaal- kui ka horisontaalsuunas on 0,5 cm. Kaitstud päritolunimetuse logo võib olla trükitud mis tahes värvuses.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Liquirizia di Calabria“ tootmispiirkond hõlmab toote spetsifikaadis loetletud, merepinnast kuni 650 meetri kõrgusel asuvaid kommuune, kus leidub looduslikult kasvava või kultuurtaimena kasvatatava Glycyrrhiza Glabra var. typica, mille kohta Calabrias kasutatakse nimetust „Cordara“. Piirkonda piirab põhja poolt Pollino mäemassiiv, mis laskub aeglaselt kirde suunas kuni Rocca Imperialeni, mis on eralduspiiriks Basilicate maakonnaga. Tootmispiirkond hõlmab Crati jõe orus asuvaid maa-alasid lõunast põhja suunas voolava ja pärast Sybarise tasandiku läbimist Joonia merre suubuva jõe mõlemal kaldal. Türreeni mere poolsel jõekaldal paiknevatest aladest kuuluvad sellesse piirkonda alad, mis jäävad põhjast lõuna suunas Falconara Albanese ja Nicotera kommuuni vahele. Joonia mere poolsel jõekaldal hõlmab tootmispiirkond põhja poolt vaadates alasid, mis jäävad Crotone provintsi suure tasandiku ja Calabria otsatipu vahele.

Glycyrrhiza Glabra var. typica

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Lagritsa-magusjuure tootmise ajalooliseks piirkonnaks oli Calabria rannikupiirkond ja eeskätt Sybarise tasandikul asuvaid Villapiana, Cerchiara di Calabria, Cassano Ionio-Sibari, Corigliano Calabro ja Rossano kommuune hõlmav ala, kus tootmist soodustab ränirikas, kivine ja neutraalse pHga tasandikupinnas. Ka kliimatingimused on Sybarise tasandikul, kuhu tänapäevalgi on koondunud suurem osa lagritsa-magusjuure tootmisest, soodsad taime kasvuks. Eeskätt avaldavad mõju mägede lähedus ning tuulte puudumine tänu Pollino ja Sila mäemassiivide tekitatud looduslikule tõkkele. Lagritsa-magusjuure taimed kasvavad looduslikult või kultiveeritult rannikuäärsetel aladel, nende leviala ulatub üle Türreeni mere poolsete tasandike (Lamezia Terme, Falerna, Nocera Tirenese jne) ja Joonia mere poolse külje (Crotone, Isola Capo Rizzuto, Chiaravalle, Badolato, Roccella Ionica jne) kuni mägedeni sisemaal, tungides Calabria suuremate jõgede orgude kaudu kuni sisemaa mäemassiivideni, mis tänu oma eripärastele pinnavormidele saavad ära kasutada mere soodsat mõju. See tähendab, et samade omadustega lagritsa-magusjuur võib kasvada ka rannikust mitme kilomeetri kaugusel.

Selgelt vahemereline kliima, mida iseloomustavad pikad soojad suved ja pehmed talved, soodustab Glychyrrhiza glabra var. typica („Cordara“) ühtlast levikut kogu kõnealuses piirkonnas.

Glychyrrhiza glabra var. typica

KPNiga toode „Liquirizia di Calabria“ erineb teistest samalaadsetest toodetest selgelt füüsikalis-keemiliste omaduste poolest, seejuures sekundaarsete metaboliitide olemasolu tõttu, mille hulka kuulub ka toimeaine glütsürrisiin, mis on toote kaubanduslike ja farmatseutiliste omaduste aluseks. Tegemist on saponiiniga, mille sisaldus Calabria lagritsa-magusjuures on keskmiselt väiksem kui teistes liikides ja sortides. See asjaolu on ka selle sordi kaubandusliku edu põhjuseks. Hiljutised uuringud on veelgi selgemalt esile toonud erinevused Calabria lagritsa-magusjuure ja kõrvalasuvatest piirkondadest pärineva lagritsa-magusjuure vahel, eeskätt seoses glütsürrisiinhappesisaldusega, mis Calabria magusjuure puhul on tunduvalt väiksem, aga ka näiteks seoses väiksema suhkrusisaldusega. Ühes lenduvate osakeste kohta tehtud uuringus tuuakse välja selge erinevus Calabriast ja Itaalia muudest piirkondadest või välisriikidest pärineva lagritsa-magusjuure keemilise koostise vahel. Lisaks näitas võrdlus muudest riikidest pärineva lagritsa-magusjuurega Calabria lagritsa-magusjuure erilist keemilist koostist seoses fenooliühendite kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete omadustega.

Selliseid ühendeid nagu likviritigeniin ja isolikviritigeniin on taimes väga vähesel hulgal, erinevalt ühendist likohalkoon A, mille kogus on suhteliselt suur ja mis samas teistest sortidest võetud proovides puudub täiesti või esineb üksnes koos ühendiga likohalkoon B.

Geograafilise asendi ja pinnavormide tõttu on Calabria näol tegemist täiesti kordumatu eripärase piirkonnaga, mis on muu Itaaliaga võrreldes ainulaadne. Itaalia nn saapa ninal asuvat Calabriat käsitatakse pika ja kitsa poolsaarena, mille rannajoone pikkus on ligikaudu 800 km. Mõningate tegurite poolest on see piirkond võrreldav Pugliaga, samas on see siiski täiesti teistsugune.

Kõrged Apenniini mäeahelikud jaotavad Calabria pikisuunaliselt kaheks osaks, mis on Itaalia piirkondade puhul täiesti harukordne. Calabria geograafiline asend ja eripärane reljeef loovad ülejäänud poolsaarega võrreldes ainulaadsed ja väga iseloomulikud bioloogilised, mullastikulised ja klimaatilised eritingimused, mida kinnitavad mitmes teadusuuringus esitatud aastased keskmised temperatuurid, temperatuurikõikumised, niiskus, sademete jagunemine aasta lõikes, tuuled, päikesevalgus, päikesekiirgus ja sellest tulenevalt ka pinnase temperatuur.

Sajandite vältel on eriline keskkond avaldanud vaadeldavale liigile tugevat kohastumissurvet, olles seega selektiivseks mõjuriks, ja soodustanud spetsiifilisele kemotüübile vastava keemilise koostise, toiteväärtusega seotud omaduste ja maitseomadustega taime „Liquirizia di Calabria“ väljakujunemist.

See lagritsa-magusjuure liik on Calabria üheks eristavaks tunnuseks, mis on mitme dokumendi põhjal olnud tuntud juba XVII sajandist. Näiteks võib tuua 1903. aastast pärineva kuulsa „Trattato di terapeutica e farmacologia“ („Traktaat arstiteadusest ja farmakoloogiast“) I köite, kus on märgitud, et „...taimeliik, millest see pärineb, on Euroopa edelaosas kasvav liblikõieliste sugukonda kuuluv Glycyrrhiza glabra... Mõnikord on taimejuure kohta kasutatud ka nimetust „Liquirizia di Calabria“, et eristada seda Venemaalt pärinevast heledamast lagritsa-magusjuurest, mille liiginimetuseks on Glycyrrhiza Glandulifera või Echinata ja mis kasvab Euroopa kaguosas“. Lisaks sellele on kuulsa Encyclopaedia Britannica neljateistkümnendas väljaandes (1928) märgitud järgmist: „...The preparation of the juice is a widely extended industry along the Mediterranean coast, but the quality best appreciated in Great Britain is Made in Calabria...“ („Magusjuuremahla valmistamine on Vahemere rannikul laialdaselt levinud tegevus, kuid Suurbritannias kõige kõrgemalt hinnatud kvaliteediga mahl on valmistatud Calabrias...“). Encyclopaedia Britannicas esitatud seisukohta kinnitab ka Ameerika Ühendriikide riigidepartemangu raport pealkirjaga „The licorice plant“ (1985).

Glycyrrhiza glabra...

Glycyrrhiza Glandulifera

Echinata

Encyclopaedia Britannica

Encyclopaedia Britannicas

Nimetus „Liquirizia di Calabria“ tähistab mitmekülgset toodet, mis on looduse ja sajandite vältel toimunud inimtegevuse koosmõju tulemus ning mis kehastab õnnestunult Calabria piirkonna traditsiooni, millest annab tunnistust näiteks XVIII sajandi lõpust pärinev Richard de Saint-Noni maal teoses „Stato delle persone in Calabria“ (Calabria elanike elu-olu), 1864; Vincenzo Padula kirjeldus „I concari“ (Lagritsajuure kasvatajad) SVIMEZi dokumendis „Piante officinali in Calabria: presupposti e prospettive“ (Calabria ravimtaimed: põhimõtted ja perspektiivid), 1951; Gennaro Matacena 1986. aasta artikkel „Pece e liquirizia nei casali cosentini del Settecento: forma d’industrie e forze di lavoro d’Augusto Placanica“ (Vaik ja magusjuur Consenza maapiirkondades XVIII sajandil: Augusto Plascanica tööstus- ja käsitööettevõtted), 1980; Vittorio Marzi et al, kogumik „La dolce industria -, Conci e liquirizia in provincia di Cosenza dal XVIII al XX secolo“ (Magusjuure töökojad ja magusjuure tootmine Cosenza provintsis XVIII–XX sajandil), 1991; lisaks palju muid 1700. ja 2000. aasta vahel ilmunud tekste. Alates XVIII sajandi teisest poolest on magusjuurt kasvatatud Joonia mere rannikul, eeskätt piirkonna põhjapoolsemas osas Lucaniaga piirnevatel aladel ning eriti suurel määral suurel Sybarise tasandikul alates Crotonest kuni Reggio Calabriani. Kuid magusjuurt kasvatati olulisel määral ka Crati jõe orus, mis kulgeb alates Cosenzast Sybarise tasandikul, ning suurtel Türreeni mere poole jäävatel rannikualadel.

et al

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi terviktekst on kättesaadav järgmisel veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates „Qualità“ [Kvaliteet] (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ („KPNi, KGT või GTE tooted“; ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ („ELile hindamiseks esitatud tootespetsifikaadid“).

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 13.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 449/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 449/35

---

EFTA järelevalveameti teatis riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. detsembrist 2018

(Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas ja järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL (1)
  artiklis 10)

(2018/C 449/08)

Baasmäärad arvutatakse kooskõlas järelevalveameti riigiabi suuniste peatükiga viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi kohta, mida on muudetud järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL. Kohaldatavate viitemäärade saamiseks liidetakse asjakohased marginaalid kooskõlas riigiabi suunistega baasmääradele.

Baasmäärad on kindlaks määratud järgmiselt:

| | Island | Liechtenstein | Norra |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2017 – 31.8.2017 | 6,18 | -0,50 | 1,08 |
| 1.9.2017 – 30.11.2017 | 5,20 | -0,50 | 1,08 |
| 1.12.2017 – 31.12.2017 | 5,20 | -0,50 | 0,89 |
| 1.1.2018 – 30.4.2018 | 4,84 | -0,52 | 0,88 |
| 1.5.2018 – 30.11.2018 | 4,84 | -0,52 | 1,04 |
| 1.12.2018 – 31.12.2018 | 4,84 | -0,52 | 1,20 |

Island

Liechtenstein

Norra

1.7.2017 – 31.8.2017

6,18

-0,50

1,08

1.9.2017 – 30.11.2017

5,20

-0,50

1,08

1.12.2017 – 31.12.2017

5,20

-0,50

0,89

1.1.2018 – 30.4.2018

4,84

-0,52

0,88

1.5.2018 – 30.11.2018

4,84

-0,52

1,04

1.12.2018 – 31.12.2018

4,84

-0,52

1,20

---

(1)  ELT L 139, 25.5.2006, lk 37, ja EMP kaasanne nr 26, 25.5.2006, lk 1.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 13.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 449/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 449/36

---

Teatis Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide impordi suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu kohta: nime muutmine ühe äriühingu puhul, mille suhtes kohaldatakse koostööd tegevate valimisse kaasamata äriühingute dumpinguvastast tollimaksumäära

(2018/C 449/09)

Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste plaatide importimise suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/2179 (1).

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd, (TARICi lisakood B221) kelle suhtes kohaldatakse koostööd tegevate valimist väljajäetud äriühingute dumpinguvastast tollimaksumäära 30,6 %, teatas komisjonile oma nimemuutusest vastavalt allpool esitatule.

Kõnealune äriühing palus komisjonil kinnitada, et nimemuutus ei mõjuta tema õigust individuaalsele dumpinguvastasele tollimaksumäärale, mida kõnealuse äriühingu suhtes kohaldati eelmise nime all.

Komisjon on esitatud teabe läbi vaadanud ja jõudnud järeldusele, et nimemuutus ei mõjuta mingil moel rakendusmääruse (EL) 2017/2179 järeldusi.

Seepärast tuleb viidet rakendusmääruse (EL) 2017/2179 I lisas äriühingule

| Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd | B221 |
| --- | --- |

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd

B221

lugeda järgmiselt:

| Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd | B221 |
| --- | --- |

Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd

B221

Varem äriühingule Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd. antud TARICi lisakoodi B221 kohaldatakse nüüd äriühingu Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd. suhtes.

---

(1)  ELT L 307, 23.11.2017, lk 25.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 13.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 449/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 449/37

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.9206 – Equistone Partners Europe / Courir)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 449/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Equistone Partners Europe S.A.S (edaspidi „EPE SAS“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

Equistone Partners Europe S.A.S (edaspidi „EPE SAS“, Prantsusmaa),

| — | Courir France S.A.S (edaspidi „Courir“, Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

Courir France S.A.S (edaspidi „Courir“, Prantsusmaa).

EPE SAS omandab Courir’ üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | EPE SAS on lihtsustatud aktsiaseltsina asutatud investeerimisettevõtja, kellel on investeeringuid äriühingutes ettevõtte väärtusega 50–500 miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

EPE SAS on lihtsustatud aktsiaseltsina asutatud investeerimisettevõtja, kellel on investeeringuid äriühingutes ettevõtte väärtusega 50–500 miljonit eurot,

| — | Courir on ettevõtja, kes tegeleb spetsialiseeritud kauplustes jalatsite ning vähemal määral spordirõivaste ja -varustuse jaemüügiga. |
| --- | --- |

—

Courir on ettevõtja, kes tegeleb spetsialiseeritud kauplustes jalatsite ning vähemal määral spordirõivaste ja -varustuse jaemüügiga.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9206 – Equistone Partners Europe / Courir

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---