# Euroopan unionin L 198/2007

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 198 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta31. heinäkuu 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 198

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta31. heinäkuu 2007

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 906/2007, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2007, Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1910/2006 käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan välivaiheen tarkastelun päättämisestä ja asetuksella (EY) N:o 1910/2006 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoamisesta | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 907/2007, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2007, Venäjältä peräisin olevan virtsa-aineen (urea) tuontiin sovellettavan polkumyyntitullin kumoamisesta asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella sekä kyseistä Venäjältä peräisin olevaa tuontia koskevan, saman asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä | 4 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 908/2007, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 20 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 909/2007, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 22 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 910/2007, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta | 24 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 911/2007, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007, maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 26 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 912/2007, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007, maltaiden tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta | 28 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 913/2007, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007, yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 30 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 906/2007, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2007, Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1910/2006 käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan välivaiheen tarkastelun päättämisestä ja asetuksella (EY) N:o 1910/2006 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoamisesta

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 907/2007, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2007, Venäjältä peräisin olevan virtsa-aineen (urea) tuontiin sovellettavan polkumyyntitullin kumoamisesta asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella sekä kyseistä Venäjältä peräisin olevaa tuontia koskevan, saman asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

4

Komission asetus (EY) N:o 908/2007, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

20

Komission asetus (EY) N:o 909/2007, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

22

Komission asetus (EY) N:o 910/2007, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta

24

Komission asetus (EY) N:o 911/2007, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007, maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

26

Komission asetus (EY) N:o 912/2007, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007, maltaiden tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta

28

Komission asetus (EY) N:o 913/2007, annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007, yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

30

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2007/539/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 4 päivänä heinäkuuta 2007, Japanista peräisin olevien tiettyjen kamerajärjestelmien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä | 32 |
| | | 2007/540/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 30 päivänä heinäkuuta 2007, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 muuttamisesta haloni-2402:n käytön osalta Bulgariassa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3594) | 35 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2007/539/EY

*

Komission päätös, tehty 4 päivänä heinäkuuta 2007, Japanista peräisin olevien tiettyjen kamerajärjestelmien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

32

2007/540/EY

*

Komission päätös, tehty 30 päivänä heinäkuuta 2007, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 muuttamisesta haloni-2402:n käytön osalta Bulgariassa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3594)

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3594)

35

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 31.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 906/2007,

annettu 23 päivänä heinäkuuta 2007,

Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1910/2006 käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan välivaiheen tarkastelun päättämisestä ja asetuksella (EY) N:o 1910/2006 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET

| (1) | Neuvoston asetuksella (EY) N:o 2042/2000 (2) otettiin käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, joita sovelletaan Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa; tuotteet kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 ja 8543 70 90 (CN-koodit 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien). |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksella (EY) N:o 2042/2000 (2) otettiin käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, joita sovelletaan Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa; tuotteet kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 ja 8543 70 90 (CN-koodit 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien).

| (2) | Joulukuussa 2006 annetulla asetuksella (EY) N:o 1910/2006 (3) neuvosto vahvisti kyseiset toimenpiteet, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun perusteella perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Joulukuussa 2006 annetulla asetuksella (EY) N:o 1910/2006 (3) neuvosto vahvisti kyseiset toimenpiteet, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun perusteella perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

B.   MENETTELY

| (3) | Komissio vastaanotti 4 päivänä huhtikuuta 2006 valituksen, jossa väitettiin tiettyjen Japanista peräisin olevien kamerajärjestelmien tuonnin tapahtuvan vahingollisella polkumyynnillä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio vastaanotti 4 päivänä huhtikuuta 2006 valituksen, jossa väitettiin tiettyjen Japanista peräisin olevien kamerajärjestelmien tuonnin tapahtuvan vahingollisella polkumyynnillä.

| (4) | Valituksen teki perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti Grass Valley Nederland B.V. sellaisen yhteisön tuottajien ryhmän puolesta, jonka tuotanto muodostaa huomattavan osan tiettyjen kamerajärjestelmien kokonaistuotannosta yhteisössä. |
| --- | --- |

(4)

Valituksen teki perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti Grass Valley Nederland B.V. sellaisen yhteisön tuottajien ryhmän puolesta, jonka tuotanto muodostaa huomattavan osan tiettyjen kamerajärjestelmien kokonaistuotannosta yhteisössä.

| (5) | Valitus sisälsi alustavaa näyttöä polkumyynnin ja siitä aiheutuvan merkittävän vahingon olemassaolosta. Tämä katsottiin riittäväksi perusteeksi polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamiselle. |
| --- | --- |

(5)

Valitus sisälsi alustavaa näyttöä polkumyynnin ja siitä aiheutuvan merkittävän vahingon olemassaolosta. Tämä katsottiin riittäväksi perusteeksi polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamiselle.

| (6) | Komissio aloitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn, joka koski tiettyjen kamerajärjestelmien tuontia yhteisöön; tuotteet kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8525 80 19, ex 8525 80 91, ex 8528 49 10, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 10, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8543 70 90 ja ex 9002 90 00 (CN-koodit 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien) ja ovat peräisin Japanista. |
| --- | --- |

(6)

Komissio aloitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn, joka koski tiettyjen kamerajärjestelmien tuontia yhteisöön; tuotteet kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8525 80 19, ex 8525 80 91, ex 8528 49 10, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 10, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8543 70 90 ja ex 9002 90 00 (CN-koodit 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien) ja ovat peräisin Japanista.

| (7) | Menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaan kyseessä olevan tuotteen muodostavat tietyt Japanista peräisin olevat kamerajärjestelmät, jotka koostuvat seuraavista osista:






  a) | kameran runko






  i) | jossa on integroitu etsin, etsinliitäntä tai liitäntävalmius; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaan kyseessä olevan tuotteen muodostavat tietyt Japanista peräisin olevat kamerajärjestelmät, jotka koostuvat seuraavista osista:

a)

kameran runko

i)

jossa on integroitu etsin, etsinliitäntä tai liitäntävalmius;

| ii) | integroitu optinen yksikkö, etumoduuli tai vastaava laite (ks. kuvaus jäljempänä), liitäntä tai liitäntävalmius; |
| --- | --- |

ii)

integroitu optinen yksikkö, etumoduuli tai vastaava laite (ks. kuvaus jäljempänä), liitäntä tai liitäntävalmius;

| iii) | joko kameran runko ja sovitin yhdessä samassa kotelossa tai kumpikin erikseen, |
| --- | --- |

iii)

joko kameran runko ja sovitin yhdessä samassa kotelossa tai kumpikin erikseen,

| b) | kameran sovitin, joka voi olla integroitu kamerarunkoon, |
| --- | --- |

b)

kameran sovitin, joka voi olla integroitu kamerarunkoon,

| c) | optinen yksikkö, etumoduuli tai vastaava laite, joka on varustettu yhdellä tai useammalla kuvasensorilla sekä valoherkällä todellisella vähintään 6 mm:n pystysuoralla skannausalueella; tämä voi olla integroitu kameran runkoon, |
| --- | --- |

c)

optinen yksikkö, etumoduuli tai vastaava laite, joka on varustettu yhdellä tai useammalla kuvasensorilla sekä valoherkällä todellisella vähintään 6 mm:n pystysuoralla skannausalueella; tämä voi olla integroitu kameran runkoon,

| d) | kameran etsin, joka voi olla integroitu kamerarunkoon, |
| --- | --- |

d)

kameran etsin, joka voi olla integroitu kamerarunkoon,

| e) | tukiasema tai kameraohjausyksikkö (CCU), joka on liitetty kameraan kaapelilla tai muulla tavoin, esimerkiksi langattomalla liitännällä, |
| --- | --- |

e)

tukiasema tai kameraohjausyksikkö (CCU), joka on liitetty kameraan kaapelilla tai muulla tavoin, esimerkiksi langattomalla liitännällä,

| f) | ohjaus- ja käyttöpaneeli (OCP) tai vastaava laite yksittäisten kameroiden hallintaa varten (värinsäätö, objektiivin aukko tai himmennin), |
| --- | --- |

f)

ohjaus- ja käyttöpaneeli (OCP) tai vastaava laite yksittäisten kameroiden hallintaa varten (värinsäätö, objektiivin aukko tai himmennin),

| g) | pääohjauspaneeli (MCP) tai kamerakokoonpanon asetusyksikkö (master set-up unit eli MSU) kokonaishallintaa ja useiden etäkameroiden säätöä varten, |
| --- | --- |

g)

pääohjauspaneeli (MCP) tai kamerakokoonpanon asetusyksikkö (master set-up unit eli MSU) kokonaishallintaa ja useiden etäkameroiden säätöä varten,

| h) | laatikossa olevien objektiivien adapteriyksikkö, kuten Large Lens Adapter tai SuperXpander, joka mahdollistaa kannettavien kamerajärjestelmien käytön laatikossa olevien objektiivien kanssa, |
| --- | --- |

h)

laatikossa olevien objektiivien adapteriyksikkö, kuten Large Lens Adapter tai SuperXpander, joka mahdollistaa kannettavien kamerajärjestelmien käytön laatikossa olevien objektiivien kanssa,

ja jotka on tuotu joko yhdessä tai erikseen, ja jotka ovat peräisin Japanista.

Kamerajärjestelmien ei tarvitse sisältää kaikkia edellä mainittuja osia.

Edellä mainitut kamerajärjestelmän osat (paitsi kameran runko) eivät ole toimintakykyisiä erillisinä osina, eikä niitä voi käyttää muissa kuin tietyn valmistajan kamerajärjestelmissä.

Objektiivit ja nauhurit, joita ei ole asennettu samaan kuoreen kameran rungon kanssa, eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään.

Tarkasteltavana olevaa tuotetta voidaan käyttää televisiointiin, uutisten keruuseen, digitaaliseen elokuvaukseen tai muihin ammattitarkoituksiin. Ammattitarkoituksissa näitä järjestelmiä käytetään (muun muassa) opetus-, viihde-, mainos- ja dokumenttimateriaalin videoimiseen sekä sisäistä että ulkoista jakelua varten.

| (8) | Alkuperäisten toimenpiteiden kohteena ollut tuote kuuluu täysin edellä mainitun määritelmän piiriin. |
| --- | --- |

(8)

Alkuperäisten toimenpiteiden kohteena ollut tuote kuuluu täysin edellä mainitun määritelmän piiriin.

| (9) | Komissio aloitti siksi samalla ilmoituksella perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti asetusta (EY) N:o 2042/2000 koskevan välivaiheen tarkastelun. Välivaiheen tarkastelun tarkoituksena oli muuttaa tai kumota asetus (EY) N:o 2042/2000, jos pääteltäisiin, että tiettyihin Japanista peräisin oleviin kamerajärjestelmiin olisi sovellettava toimenpiteitä, jotka tulisivat kattamaan myös sellaiset televisiokamerajärjestelmät, joihin sovelletaan toimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 2042/2000 nojalla. Siinä tapauksessa ei olisi enää asianmukaista jatkaa asetuksella (EY) N:o 2042/2000 käyttöön otettujen toimenpiteiden soveltamista vaan kyseistä asetusta olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Komissio aloitti siksi samalla ilmoituksella perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti asetusta (EY) N:o 2042/2000 koskevan välivaiheen tarkastelun. Välivaiheen tarkastelun tarkoituksena oli muuttaa tai kumota asetus (EY) N:o 2042/2000, jos pääteltäisiin, että tiettyihin Japanista peräisin oleviin kamerajärjestelmiin olisi sovellettava toimenpiteitä, jotka tulisivat kattamaan myös sellaiset televisiokamerajärjestelmät, joihin sovelletaan toimenpiteitä asetuksen (EY) N:o 2042/2000 nojalla. Siinä tapauksessa ei olisi enää asianmukaista jatkaa asetuksella (EY) N:o 2042/2000 käyttöön otettujen toimenpiteiden soveltamista vaan kyseistä asetusta olisi muutettava.

| (10) | Asetuksen (EY) N:o 2042/2000 voimassaolon oli määrä päättyä 29 päivänä joulukuuta 2006. Ennen tuota päivämäärää, ja kuten edellä 2 kappaleessa mainitaan, neuvosto jatkoi televisiokamerajärjestelmien tuonnissa sovellettavia lopullisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä asetuksella (EY) N:o 1910/2006, joka tuli voimaan 22 päivänä joulukuuta 2006. Tarkastelu, joka oli aloitettu asetuksen (EY) N:o 2042/2000 osalta, ulotettiin sen vuoksi automaattisesti koskemaan asetusta (EY) N:o 1910/2006. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EY) N:o 2042/2000 voimassaolon oli määrä päättyä 29 päivänä joulukuuta 2006. Ennen tuota päivämäärää, ja kuten edellä 2 kappaleessa mainitaan, neuvosto jatkoi televisiokamerajärjestelmien tuonnissa sovellettavia lopullisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä asetuksella (EY) N:o 1910/2006, joka tuli voimaan 22 päivänä joulukuuta 2006. Tarkastelu, joka oli aloitettu asetuksen (EY) N:o 2042/2000 osalta, ulotettiin sen vuoksi automaattisesti koskemaan asetusta (EY) N:o 1910/2006.

| (11) | Komissio ilmoitti virallisesti tarkastelun aloittamisesta vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja tuojien ja viejien järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, viejämaan edustajille, käyttäjille, raaka-aineentoimittajille sekä valituksen tekijälle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, minkä lisäksi kaikille asianomaisille lähetettiin kyselylomakkeet. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti virallisesti tarkastelun aloittamisesta vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja tuojien ja viejien järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, viejämaan edustajille, käyttäjille, raaka-aineentoimittajille sekä valituksen tekijälle. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, minkä lisäksi kaikille asianomaisille lähetettiin kyselylomakkeet.

C.   VALITUKSEN PERUUTTAMINEN, MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN JA VOIMASSA OLEVIEN LOPULLISTEN POLKUMYYNNIN VASTAISTEN TOIMENPITEIDEN KUMOAMINEN

| (12) | Grass Valley Nederland B.V. peruutti virallisesti valituksensa 12 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyllä kirjeellään komissiolle. Samalla kirjeellä Grass Valley peruutti lisäksi tukensa alkuperäisille toimenpiteille, joita sovelletaan Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa ja jotka otettiin toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen käyttöön asetuksella (EY) N:o 1910/2006 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Grass Valley Nederland B.V. peruutti virallisesti valituksensa 12 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyllä kirjeellään komissiolle. Samalla kirjeellä Grass Valley peruutti lisäksi tukensa alkuperäisille toimenpiteille, joita sovelletaan Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa ja jotka otettiin toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen käyttöön asetuksella (EY) N:o 1910/2006 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (13) | Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei ole yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(13)

Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei ole yhteisön edun mukaista.

| (14) | Komissio päätti päätöksellä 2007/539/EY (5) menettelyn, joka koskee tiettyjen Japanista peräisin olevien kamerajärjestelmien tuontia yhteisöön, koska tutkimuksessa ei tullut esiin seikkoja, joiden perusteella menettelyn päättäminen ei olisi yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(14)

Komissio päätti päätöksellä 2007/539/EY (5) menettelyn, joka koskee tiettyjen Japanista peräisin olevien kamerajärjestelmien tuontia yhteisöön, koska tutkimuksessa ei tullut esiin seikkoja, joiden perusteella menettelyn päättäminen ei olisi yhteisön edun mukaista.

| (15) | Kuten johdanto-osan 8 kappaleessa mainitaan, myös Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa sovelletaan lopullisia polkumyyntitulleja; kyseiset tuotteet kuuluvat tiettyjä kamerajärjestelmiä koskevan menettelyn soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(15)

Kuten johdanto-osan 8 kappaleessa mainitaan, myös Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa sovelletaan lopullisia polkumyyntitulleja; kyseiset tuotteet kuuluvat tiettyjä kamerajärjestelmiä koskevan menettelyn soveltamisalaan.

| (16) | Kuten johdanto-osan 12 kappaleessa mainitaan, yhteisön tuotannonala peruutti edellä mainitulla kirjeellä virallisesti tukensa kyseisille toimenpiteille ja pyysi, että ne kumotaan. |
| --- | --- |

(16)

Kuten johdanto-osan 12 kappaleessa mainitaan, yhteisön tuotannonala peruutti edellä mainitulla kirjeellä virallisesti tukensa kyseisille toimenpiteille ja pyysi, että ne kumotaan.

| (17) | Edellisen vuoksi katsottiin, että voimassa olevat toimenpiteet olisi kumottava, koska tutkimuksessa ei tullut esiin seikkoja, joiden perusteella niiden kumoaminen ei olisi yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(17)

Edellisen vuoksi katsottiin, että voimassa olevat toimenpiteet olisi kumottava, koska tutkimuksessa ei tullut esiin seikkoja, joiden perusteella niiden kumoaminen ei olisi yhteisön edun mukaista.

D.   PÄÄTELMÄT

| (18) | Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin asiasta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Sellaisia huomautuksia ei saatu, joiden mukaan välivaiheen tarkastelun päättäminen ja voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoaminen ei olisi yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(18)

Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin asiasta, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Sellaisia huomautuksia ei saatu, joiden mukaan välivaiheen tarkastelun päättäminen ja voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoaminen ei olisi yhteisön edun mukaista.

| (19) | Näin ollen on päädytty siihen, että puheena oleva tarkastelu päätetään ja Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit kumotaan, |
| --- | --- |

(19)

Näin ollen on päädytty siihen, että puheena oleva tarkastelu päätetään ja Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit kumotaan,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Päätetään asetusta (EY) N:o 1910/2006 koskeva tarkastelu ja kumotaan asetuksella (EY) N:o 1910/2006 käyttöön otetut lopulliset polkumyyntitullit, joita sovelletaan Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. AMADO

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EYVL L 244, 29.9.2000, s. 38. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1909/2006 (EUVL L 365, 21.12.2006, s. 1).

2

(3)  EUVL L 365, 21.12.2006, s. 7.

3

(4)  EUVL C 117, 18.5.2006, s. 8.

4

(5)  EUVL L 198, 31.7.2007, s. 32.

5

---

| 31.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/4

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 907/2007,

annettu 23 päivänä heinäkuuta 2007,

Venäjältä peräisin olevan virtsa-aineen (urea) tuontiin sovellettavan polkumyyntitullin kumoamisesta asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella sekä kyseistä Venäjältä peräisin olevaa tuontia koskevan, saman asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Maaliskuussa 1995 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 477/95 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Venäjän federaatiosta, jäljempänä ’Venäjä’, peräisin olevan virtsa-aineen (urea) tuonnissa. Tullin määrä oli 115 ecun tonnihinnan ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotus, jos jälkimmäinen hinta oli alempi. Toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneesta tutkimuksesta käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 901/2001 (3) pitää voimassa nämä toimenpiteet. Nykyisin voimassa olevien toimenpiteiden muotona on muuttuva tulli, joka perustuu 115 euron vähimmäistuontihintaan tonnilta, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. Puhuttaessa toimenpiteiden voimassa pitämiseen johtaneesta tarkastelua koskevasta tutkimuksesta viitataan jäljempänä ’edelliseen tutkimukseen’. |
| --- | --- |

(1)

Maaliskuussa 1995 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 477/95 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Venäjän federaatiosta, jäljempänä ’Venäjä’, peräisin olevan virtsa-aineen (urea) tuonnissa. Tullin määrä oli 115 ecun tonnihinnan ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotus, jos jälkimmäinen hinta oli alempi. Toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneesta tutkimuksesta käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 901/2001 (3) pitää voimassa nämä toimenpiteet. Nykyisin voimassa olevien toimenpiteiden muotona on muuttuva tulli, joka perustuu 115 euron vähimmäistuontihintaan tonnilta, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’. Puhuttaessa toimenpiteiden voimassa pitämiseen johtaneesta tarkastelua koskevasta tutkimuksesta viitataan jäljempänä ’edelliseen tutkimukseen’.

| (2) | Joulukuussa 2003 antamallaan asetuksella (EY) N:o 2228/2003 (4) neuvosto lopetti komission perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla vireille paneman osittaisen välivaiheen tarkastelun, jonka tarkoituksena oli tutkia voimassa olevien toimenpiteiden muodon asianmukaisuus tekemättä muutoksia voimassa oleviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(2)

Joulukuussa 2003 antamallaan asetuksella (EY) N:o 2228/2003 (4) neuvosto lopetti komission perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla vireille paneman osittaisen välivaiheen tarkastelun, jonka tarkoituksena oli tutkia voimassa olevien toimenpiteiden muodon asianmukaisuus tekemättä muutoksia voimassa oleviin toimenpiteisiin.

2.   Tarkastelupyynnöt

| (3) | Elokuussa 2005 komissio julkaisi ilmoituksen (5) polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä. Komissio sai 9 päivänä helmikuuta 2006 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön sekä perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka rajoittui toimenpiteiden muotoon. |
| --- | --- |

(3)

Elokuussa 2005 komissio julkaisi ilmoituksen (5) polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä. Komissio sai 9 päivänä helmikuuta 2006 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön sekä perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka rajoittui toimenpiteiden muotoon.

| (4) | Pyynnöt esitti tuottajien puolesta Euroopan lannoitevalmistajien yhdistys EFMA, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka edustaa valtaosaa eli tässä tapauksessa yli 50:tä prosenttia virtsa-aineen (urea) kokonaistuotannosta yhteisössä. |
| --- | --- |

(4)

Pyynnöt esitti tuottajien puolesta Euroopan lannoitevalmistajien yhdistys EFMA, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka edustaa valtaosaa eli tässä tapauksessa yli 50:tä prosenttia virtsa-aineen (urea) kokonaistuotannosta yhteisössä.

| (5) | Pyynnön esittäjä väitti ja esitti riittävän alustavan näytön siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen, kun on kyse Venäjältä peräisin olevan virtsa-aineen (urea) tuonnista, ja että toimenpiteiden nykyinen muoto ei ole riittävä poistamaan polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(5)

Pyynnön esittäjä väitti ja esitti riittävän alustavan näytön siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi polkumyynnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen, kun on kyse Venäjältä peräisin olevan virtsa-aineen (urea) tuonnista, ja että toimenpiteiden nykyinen muoto ei ole riittävä poistamaan polkumyynnin vahingollisia vaikutuksia.

| (6) | Lisäksi otettiin 14 päivänä syyskuuta 2006 vastaan asetuksen (EY) N:o 901/2001 osittaista välivaiheen tarkastelua koskeva pyyntö, jonka esitti voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kohteena oleva venäläinen virtsa-aineen (urea) vientiä harjoittava tuottaja Mineral and Chemical Company EuroChem -osakeyhtiö (jäljempänä ’EuroChem’). |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi otettiin 14 päivänä syyskuuta 2006 vastaan asetuksen (EY) N:o 901/2001 osittaista välivaiheen tarkastelua koskeva pyyntö, jonka esitti voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kohteena oleva venäläinen virtsa-aineen (urea) vientiä harjoittava tuottaja Mineral and Chemical Company EuroChem -osakeyhtiö (jäljempänä ’EuroChem’).

| (7) | EuroChem toimitti perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisessa pyynnössä alustavaa näyttöä väitteilleen, joiden mukaan olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet otettiin käyttöön, olivat sen osalta muuttuneet ja että muutokset olivat pysyviä. EuroChem esitti näytön siitä, että sen omien kustannusten ja vientihintojen vertailu johtaisi polkumyynnin vähenemiseen merkittävästi alle voimassa olevien toimenpiteiden tason. EuroChem väitti, että polkumyynnin vaikutusten tasaaminen ei tästä syystä enää edellytä nykyisen tasoisten, aiemmin määritettyyn polkumyynnin tasoon perustuvien toimenpiteiden soveltamista. |
| --- | --- |

(7)

EuroChem toimitti perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisessa pyynnössä alustavaa näyttöä väitteilleen, joiden mukaan olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet otettiin käyttöön, olivat sen osalta muuttuneet ja että muutokset olivat pysyviä. EuroChem esitti näytön siitä, että sen omien kustannusten ja vientihintojen vertailu johtaisi polkumyynnin vähenemiseen merkittävästi alle voimassa olevien toimenpiteiden tason. EuroChem väitti, että polkumyynnin vaikutusten tasaaminen ei tästä syystä enää edellytä nykyisen tasoisten, aiemmin määritettyyn polkumyynnin tasoon perustuvien toimenpiteiden soveltamista.

| (8) | Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu sekä perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaiset kaksi osittaista välivaiheen tarkastelua, mistä syystä se pani vireille nämä kolme tarkastelua Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistuilla ilmoituksilla (6). |
| --- | --- |

(8)

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu sekä perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaiset kaksi osittaista välivaiheen tarkastelua, mistä syystä se pani vireille nämä kolme tarkastelua Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistuilla ilmoituksilla (6).

3.   Tutkimus

3.1   Tutkimusajanjakso

| (9) | Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun osalta polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2005 ja 31 päivän maaliskuuta 2006 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. Osittaista välivaiheen tarkastelua, jossa tutkittiin toimenpiteiden muodon asianmukaisuutta, koskeva tutkimusajanjakso on sama kuin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ajanjakso. EuroChemiä koskevaan polkumyynnin tarkasteluun rajoitetun osittaisen välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakso oli 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välinen ajanjakso. |
| --- | --- |

(9)

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun osalta polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2005 ja 31 päivän maaliskuuta 2006 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. Osittaista välivaiheen tarkastelua, jossa tutkittiin toimenpiteiden muodon asianmukaisuutta, koskeva tutkimusajanjakso on sama kuin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ajanjakso. EuroChemiä koskevaan polkumyynnin tarkasteluun rajoitetun osittaisen välivaiheen tarkastelun tutkimusajanjakso oli 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välinen ajanjakso.

3.2   Tutkimuksen osapuolet

| (10) | Komissio ilmoitti kyseisten kahden tarkastelun vireillepanosta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille Venäjällä, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille, asianomaisen viejämaan edustajille, pyynnön esittäjälle ja tunnetuille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi aloittamisilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti kyseisten kahden tarkastelun vireillepanosta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille Venäjällä, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille, asianomaisen viejämaan edustajille, pyynnön esittäjälle ja tunnetuille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi aloittamisilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (11) | Komissio ilmoitti polkumyynnin tarkasteluun rajatun osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta virallisesti sitä pyytäneelle EuroChem-yritykselle sekä Venäjän edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(11)

Komissio ilmoitti polkumyynnin tarkasteluun rajatun osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta virallisesti sitä pyytäneelle EuroChem-yritykselle sekä Venäjän edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (12) | Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(12)

Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (13) | Mitä tulee toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun ja osittaiseen välivaiheen tarkasteluun, joka rajoitettiin koskemaan toimenpiteiden muotoa, katsottiin asianmukaiseksi tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää, koska yhteisössä toimivia tuottajia ja tuojia ja Venäjällä toimivia vientiä harjoittavia tuottajia on ilmeisen suuri määrä. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti 15 päivän kuluessa tutkimuksen aloittamisesta ja toimittamaan komissiolle menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot. |
| --- | --- |

(13)

Mitä tulee toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun ja osittaiseen välivaiheen tarkasteluun, joka rajoitettiin koskemaan toimenpiteiden muotoa, katsottiin asianmukaiseksi tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää, koska yhteisössä toimivia tuottajia ja tuojia ja Venäjällä toimivia vientiä harjoittavia tuottajia on ilmeisen suuri määrä. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti 15 päivän kuluessa tutkimuksen aloittamisesta ja toimittamaan komissiolle menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot.

| (14) | Yhteisöön tuontia harjoittavista tuojista vain yksi toimitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi halukkuutensa toimia yhteistyössä komission yksiköiden kanssa. Näin ollen päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen tuojien osalta. |
| --- | --- |

(14)

Yhteisöön tuontia harjoittavista tuojista vain yksi toimitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi halukkuutensa toimia yhteistyössä komission yksiköiden kanssa. Näin ollen päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen tuojien osalta.

| (15) | Yhdeksän yhteisön tuottajaa toimitti asianmukaisesti täytetyt otantalomakkeet ja suostui virallisesti jatkamaan yhteistyötä tutkimuksessa. Näistä yhdeksästä yrityksestä valittiin otantaan neljä yritystä, joiden todettiin edustavan yhteisön tuotannonalaa virtsa-aineen (urea) tuotannon määrän ja yhteisössä tapahtuvan myynnin suhteen. Otokseen valittujen neljän yhteisön tuottajan osuus yhteisön tuotannonalan, sellaisena kuin se on määriteltynä johdanto-osan 63 kappaleessa, kokonaistuotannosta oli tutkimusajanjaksolla noin 50 prosenttia, ja edellä mainittujen yhdeksän yhteisön tuottajan osuus yhteisön tuotannosta oli noin 60 prosenttia. Tämä otos edusti mahdollisimman suurta virtsa-aineen (urea) tuotanto- ja myyntimäärää yhteisössä, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevan ajan kuluessa. |
| --- | --- |

(15)

Yhdeksän yhteisön tuottajaa toimitti asianmukaisesti täytetyt otantalomakkeet ja suostui virallisesti jatkamaan yhteistyötä tutkimuksessa. Näistä yhdeksästä yrityksestä valittiin otantaan neljä yritystä, joiden todettiin edustavan yhteisön tuotannonalaa virtsa-aineen (urea) tuotannon määrän ja yhteisössä tapahtuvan myynnin suhteen. Otokseen valittujen neljän yhteisön tuottajan osuus yhteisön tuotannonalan, sellaisena kuin se on määriteltynä johdanto-osan 63 kappaleessa, kokonaistuotannosta oli tutkimusajanjaksolla noin 50 prosenttia, ja edellä mainittujen yhdeksän yhteisön tuottajan osuus yhteisön tuotannosta oli noin 60 prosenttia. Tämä otos edusti mahdollisimman suurta virtsa-aineen (urea) tuotanto- ja myyntimäärää yhteisössä, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevan ajan kuluessa.

| (16) | Viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti asianmukaisesti täytetyn otantalomakkeen määräajassa ja suostui virallisesti jatkamaan yhteistyötä tutkimuksessa. Näiden viiden vientiä harjoittavan tuottajan osuus Venäjän yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä oli 60 prosenttia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(16)

Viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti asianmukaisesti täytetyn otantalomakkeen määräajassa ja suostui virallisesti jatkamaan yhteistyötä tutkimuksessa. Näiden viiden vientiä harjoittavan tuottajan osuus Venäjän yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä oli 60 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

| (17) | Kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta koostuva otos, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevan ajan kuluessa, valittiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, ja perusteena oli yhteisöön suuntautuvan virtsa-aineen (urea) viennin suurin määrä. Näiden kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan osuus Venäjän yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä oli 50 prosenttia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(17)

Kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta koostuva otos, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevan ajan kuluessa, valittiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, ja perusteena oli yhteisöön suuntautuvan virtsa-aineen (urea) viennin suurin määrä. Näiden kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan osuus Venäjän yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä oli 50 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

| (18) | Asianomaisia osapuolia kuultiin otosten valinnassa perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti eivätkä ne vastustaneet sitä. |
| --- | --- |

(18)

Asianomaisia osapuolia kuultiin otosten valinnassa perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti eivätkä ne vastustaneet sitä.

| (19) | Saatujen lisätietojen tuloksena todettiin myöhemmin, että yksi otokseen valituista kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ei tosiasiassa kuulunutkaan niiden joukkoon, joilla yhteisöön suuntautuvan viennin määrä oli suurin. Tämä vientiä harjoittava tuottaja jätettiin sen vuoksi pois otoksesta ja korvattiin sijoitukseltaan neljännellä vientiä harjoittavalla tuottajalla. Näin muutetun otoksen osuus Venäjän yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä oli 48 prosenttia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(19)

Saatujen lisätietojen tuloksena todettiin myöhemmin, että yksi otokseen valituista kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ei tosiasiassa kuulunutkaan niiden joukkoon, joilla yhteisöön suuntautuvan viennin määrä oli suurin. Tämä vientiä harjoittava tuottaja jätettiin sen vuoksi pois otoksesta ja korvattiin sijoitukseltaan neljännellä vientiä harjoittavalla tuottajalla. Näin muutetun otoksen osuus Venäjän yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä oli 48 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

| (20) | Kyselylomakkeet lähetettiin siten neljälle otokseen kuuluvalle yhteisön tuottajalle, kolmelle otokseen kuuluvalle Venäjän vientiä harjoittavalle tuottajalle sekä kaikille tuojille ja käyttäjille, jotka olivat ilmoittautuneet. |
| --- | --- |

(20)

Kyselylomakkeet lähetettiin siten neljälle otokseen kuuluvalle yhteisön tuottajalle, kolmelle otokseen kuuluvalle Venäjän vientiä harjoittavalle tuottajalle sekä kaikille tuojille ja käyttäjille, jotka olivat ilmoittautuneet.

| (21) | Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin neljältä otokseen valitulta yhteisön tuottajalta ja kolmelta Venäjällä toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta ja seitsemältä käyttäjältä yhteisössä. Lisäksi useat tuojat ja käyttäjät ja niiden yhdistykset toimittivat huomautuksia vastaamatta kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(21)

Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin neljältä otokseen valitulta yhteisön tuottajalta ja kolmelta Venäjällä toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta ja seitsemältä käyttäjältä yhteisössä. Lisäksi useat tuojat ja käyttäjät ja niiden yhdistykset toimittivat huomautuksia vastaamatta kyselylomakkeeseen.

| (22) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki analyysejään varten tarvitsemansa tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Otokseen valitut yhteisön tuottajat:







  — | Fertiberia SA, Madrid, Espanja, |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki analyysejään varten tarvitsemansa tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Otokseen valitut yhteisön tuottajat:

—

Fertiberia SA, Madrid, Espanja,

| — | Nitrogénművek Zrt., Pétfürdő, Unkari, |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Zrt., Pétfürdő, Unkari,

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Saksa, |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Saksa,

| — | Yara SA, Bryssel, Belgia, ja siihen etuyhteydessä oleva tuottaja Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Alankomaat. |
| --- | --- |

—

Yara SA, Bryssel, Belgia, ja siihen etuyhteydessä oleva tuottaja Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Alankomaat.

| b) | Otokseen kuuluvat vientiä harjoittavat Venäjän tuottajat:







  — | JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskova, Venäjä, ja kaksi siihen etuyhteydessä olevaa valmistajayritystä: |
| --- | --- | --- |

b)

Otokseen kuuluvat vientiä harjoittavat Venäjän tuottajat:

—

JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moskova, Venäjä, ja kaksi siihen etuyhteydessä olevaa valmistajayritystä:

| — | OJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Venäjä, ja |
| --- | --- |

—

OJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Venäjä, ja

| — | OJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Venäjä, |
| --- | --- |

—

OJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Venäjä,

| — | JSC Minudobrenia, Perm, Venäjä, |
| --- | --- |

—

JSC Minudobrenia, Perm, Venäjä,

| — | JSC Acron, Velikij Novgorod, Venäjä. |
| --- | --- |

—

JSC Acron, Velikij Novgorod, Venäjä.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

| (23) | Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja edellisessä tutkimuksessa, eli Venäjältä peräisin oleva CN-koodeihin 3102 10 10 ja 3102 10 90 kuuluva virtsa-aine (urea). |
| --- | --- |

(23)

Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja edellisessä tutkimuksessa, eli Venäjältä peräisin oleva CN-koodeihin 3102 10 10 ja 3102 10 90 kuuluva virtsa-aine (urea).

| (24) | Virtsa-ainetta (urea) tuotetaan pääasiassa ammoniakista, jota puolestaan tuotetaan maakaasusta. Se voi olla kiinteässä tai nestemäisessä muodossa. Kiinteää virtsa-ainetta (urea) voidaan käyttää maataloudessa ja teollisuudessa. Maatalouslaatuista virtsa-ainetta (urea) voidaan käyttää lannoitteena maahan levitettynä tai eläinrehun lisäaineena. Teollista virtsa-ainetta (urea) käytetään tiettyjen liimojen ja muovien raaka-aineena. Nestemäistä virtsa-ainetta (urea) voidaan käyttää sekä lannoitteena että teollisuudessa. Vaikka virtsa-ainetta (urea) esiintyy edellä mainituissa eri muodoissa, sen kemialliset ominaisuudet ovat pohjimmiltaan samat ja sitä voidaan näitä tarkasteluja varten pitää yhtenä tuotteena. |
| --- | --- |

(24)

Virtsa-ainetta (urea) tuotetaan pääasiassa ammoniakista, jota puolestaan tuotetaan maakaasusta. Se voi olla kiinteässä tai nestemäisessä muodossa. Kiinteää virtsa-ainetta (urea) voidaan käyttää maataloudessa ja teollisuudessa. Maatalouslaatuista virtsa-ainetta (urea) voidaan käyttää lannoitteena maahan levitettynä tai eläinrehun lisäaineena. Teollista virtsa-ainetta (urea) käytetään tiettyjen liimojen ja muovien raaka-aineena. Nestemäistä virtsa-ainetta (urea) voidaan käyttää sekä lannoitteena että teollisuudessa. Vaikka virtsa-ainetta (urea) esiintyy edellä mainituissa eri muodoissa, sen kemialliset ominaisuudet ovat pohjimmiltaan samat ja sitä voidaan näitä tarkasteluja varten pitää yhtenä tuotteena.

2.   Samankaltainen tuote

| (25) | Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa ja edellisessä tutkimuksessa oli määritelty, tämän tutkimuksen yhteydessä vahvistui, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla tuottamalla ja myymällä virtsa-aineella (urea) sekä Venäjän kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä virtsa-aineella (urea) on samat kemialliset perusominaisuudet ja pääasiassa samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(25)

Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa ja edellisessä tutkimuksessa oli määritelty, tämän tutkimuksen yhteydessä vahvistui, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja yhteisön tuottajien yhteisön markkinoilla tuottamalla ja myymällä virtsa-aineella (urea) sekä Venäjän kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä virtsa-aineella (urea) on samat kemialliset perusominaisuudet ja pääasiassa samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Polkumyynnin jatkuminen tutkimusajanjakson aikana

| (26) | Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä tutkimusajanjakson aikana, ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen. |
| --- | --- |

(26)

Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä tutkimusajanjakson aikana, ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.

1.1   Yleistä

| (27) | Kuten johdanto-osan 16 kappaleessa mainitaan, viisi virtsa-aineen (urea) vientiä harjoittavaa Venäjän tuottajaa osallistui yhteistyöhön tutkimuksessa. Näiden viiden tuottajan osuus Venäjältä peräisin olevan yhteisöön tutkimusajanjaksolla viedyn virtsa-aineen (urea) määrästä oli 60 prosenttia eli 1,39 miljoonaa tonnia. Venäjältä peräisin olevan yhteisöön tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen osuus oli 16 prosenttia yhteisön kulutuksesta, joka oli tutkimusajanjaksolla 8,98 miljoonaa tonnia. |
| --- | --- |

(27)

Kuten johdanto-osan 16 kappaleessa mainitaan, viisi virtsa-aineen (urea) vientiä harjoittavaa Venäjän tuottajaa osallistui yhteistyöhön tutkimuksessa. Näiden viiden tuottajan osuus Venäjältä peräisin olevan yhteisöön tutkimusajanjaksolla viedyn virtsa-aineen (urea) määrästä oli 60 prosenttia eli 1,39 miljoonaa tonnia. Venäjältä peräisin olevan yhteisöön tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen osuus oli 16 prosenttia yhteisön kulutuksesta, joka oli tutkimusajanjaksolla 8,98 miljoonaa tonnia.

| (28) | Yhteistyössä toimimisen astetta voidaan siis pitää korkeana. |
| --- | --- |

(28)

Yhteistyössä toimimisen astetta voidaan siis pitää korkeana.

1.2   Normaaliarvo

| (29) | On syytä huomata, että yhdellä vientiä harjoittavalla tuottajalla on määräysvalta kahteen etuyhteydessä olevaan yritykseen, jotka kumpikin tuottavat ja vievät virtsa-ainetta (urea). Johdanto-osan 19 kappaleessa tarkoitettuun otokseen sisältyy sen vuoksi neljä yritystä. |
| --- | --- |

(29)

On syytä huomata, että yhdellä vientiä harjoittavalla tuottajalla on määräysvalta kahteen etuyhteydessä olevaan yritykseen, jotka kumpikin tuottavat ja vievät virtsa-ainetta (urea). Johdanto-osan 19 kappaleessa tarkoitettuun otokseen sisältyy sen vuoksi neljä yritystä.

| (30) | Aluksi määritettiin, oliko kunkin neljän yrityksen virtsa-aineen (urea) kotimarkkinamyynti edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko tuon myynnin määrä vähintään viisi prosenttia asianomaisen tuotteen yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. Tutkimus osoitti, että kaikki neljä yritystä myivät edustavan määrän virtsa-ainetta (urea) kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(30)

Aluksi määritettiin, oliko kunkin neljän yrityksen virtsa-aineen (urea) kotimarkkinamyynti edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko tuon myynnin määrä vähintään viisi prosenttia asianomaisen tuotteen yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. Tutkimus osoitti, että kaikki neljä yritystä myivät edustavan määrän virtsa-ainetta (urea) kotimarkkinoilla.

| (31) | Jotta voitiin määrittää, tapahtuiko virtsa-aineen (urea) kotimarkkinamyynti tavanomaisessa kaupankäynnissä, oli määritettävä valmistuskustannukset. Tässä suhteessa on syytä huomata, että energiakustannukset, kuten sähkö ja kaasu, muodostavat suurimman osan valmistuskustannuksista ja huomattavan osan kaikista tuotantokustannuksista. Perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti tutkittiin sen vuoksi, saataisiinko asianomaisten osapuolten kirjanpidosta kohtuullisen hyvä käsitys käsiteltävänä olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(31)

Jotta voitiin määrittää, tapahtuiko virtsa-aineen (urea) kotimarkkinamyynti tavanomaisessa kaupankäynnissä, oli määritettävä valmistuskustannukset. Tässä suhteessa on syytä huomata, että energiakustannukset, kuten sähkö ja kaasu, muodostavat suurimman osan valmistuskustannuksista ja huomattavan osan kaikista tuotantokustannuksista. Perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti tutkittiin sen vuoksi, saataisiinko asianomaisten osapuolten kirjanpidosta kohtuullisen hyvä käsitys käsiteltävänä olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvistä kustannuksista.

| (32) | Tutkimuksessa ei käynyt ilmi mitään sellaista, joka olisi osoittanut, ettei sähköä olisi otettu kirjanpidossa kohtuullisella tavalla huomioon. Tässä yhteydessä havaittiin muun muassa, että venäläisten tuottajien tutkimusajanjaksolla maksamat sähkön hinnat olivat muihin maihin, kuten Kanadaan ja Norjaan, verrattuina kansainvälisten markkinahintojen mukaiset. Samaa ei sen sijaan voida sanoa kaasun hinnoista. |
| --- | --- |

(32)

Tutkimuksessa ei käynyt ilmi mitään sellaista, joka olisi osoittanut, ettei sähköä olisi otettu kirjanpidossa kohtuullisella tavalla huomioon. Tässä yhteydessä havaittiin muun muassa, että venäläisten tuottajien tutkimusajanjaksolla maksamat sähkön hinnat olivat muihin maihin, kuten Kanadaan ja Norjaan, verrattuina kansainvälisten markkinahintojen mukaiset. Samaa ei sen sijaan voida sanoa kaasun hinnoista.

| (33) | Venäläisten tuottajien kaasutoimituksista maksama hinta oli nimittäin energiamarkkinoihin erikoistuneiden kansainvälisesti tunnustettujen lähteiden julkaisemien tietojen perusteella epänormaalin alhainen. Kuvaavaa on, että hinta oli viidennes Venäjältä viedyn maakaasun hinnasta ja myös merkittävästi yhteisön tuottajien maksamaa kaasun hintaa alempi. Tässä suhteessa kaikki saatavilla olevat tiedot osoittavat, että kaasun hinnat Venäjän kotimarkkinoilla olivat säänneltyjä hintoja, jotka olivat selvästi alempia kuin sääntelemättömillä maakaasumarkkinoilla maksetut markkinahinnat. Koska kaasukustannukset eivät ilmenneet riittävän selvästi asianomaisten neljän yrityksen kirjanpidosta, niitä oli oikaistava perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Otokseen valittujen yritysten valmistuskustannuksia oikaistiin tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(33)

Venäläisten tuottajien kaasutoimituksista maksama hinta oli nimittäin energiamarkkinoihin erikoistuneiden kansainvälisesti tunnustettujen lähteiden julkaisemien tietojen perusteella epänormaalin alhainen. Kuvaavaa on, että hinta oli viidennes Venäjältä viedyn maakaasun hinnasta ja myös merkittävästi yhteisön tuottajien maksamaa kaasun hintaa alempi. Tässä suhteessa kaikki saatavilla olevat tiedot osoittavat, että kaasun hinnat Venäjän kotimarkkinoilla olivat säänneltyjä hintoja, jotka olivat selvästi alempia kuin sääntelemättömillä maakaasumarkkinoilla maksetut markkinahinnat. Koska kaasukustannukset eivät ilmenneet riittävän selvästi asianomaisten neljän yrityksen kirjanpidosta, niitä oli oikaistava perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Otokseen valittujen yritysten valmistuskustannuksia oikaistiin tämän mukaisesti.

| (34) | Koska Venäjän kotimarkkinoita koskevia vääristymättömiä kaasun hintoja ei ollut, kaasun hinnat oli perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti määritettävä ”mitä tahansa muuta hyväksyttävää perustetta käyttäen, mukaan lukien muilta edustavilta markkinoilta saadut tiedot”. Oikaistu hinta perustui Saksan ja Tšekin rajalla (Waidhaus) vietäväksi myydyn venäläisen maakaasun keskihintaan, josta vähennettiin kuljetuskustannukset. Waidhaus on tärkein kanava venäläisen kaasun myynnille Euroopan unioniin, joka on venäläisen kaasun suurin markkina-alue ja jossa hinnat antavat kohtuullisen hyvän käsityksen kustannuksista, joten sitä voidaan pitää edustavana markkina-alueena. |
| --- | --- |

(34)

Koska Venäjän kotimarkkinoita koskevia vääristymättömiä kaasun hintoja ei ollut, kaasun hinnat oli perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti määritettävä ”mitä tahansa muuta hyväksyttävää perustetta käyttäen, mukaan lukien muilta edustavilta markkinoilta saadut tiedot”. Oikaistu hinta perustui Saksan ja Tšekin rajalla (Waidhaus) vietäväksi myydyn venäläisen maakaasun keskihintaan, josta vähennettiin kuljetuskustannukset. Waidhaus on tärkein kanava venäläisen kaasun myynnille Euroopan unioniin, joka on venäläisen kaasun suurin markkina-alue ja jossa hinnat antavat kohtuullisen hyvän käsityksen kustannuksista, joten sitä voidaan pitää edustavana markkina-alueena.

| (35) | Kun valmistuskustannuksia oli oikaistu edellä kuvatulla tavalla, ainoastaan kahden yrityksen kotimarkkinamyynti oli tavanomaisessa kaupankäynnissä edustava. Näin ollen näiden kahden yrityksen osalta normaaliarvo perustui samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(35)

Kun valmistuskustannuksia oli oikaistu edellä kuvatulla tavalla, ainoastaan kahden yrityksen kotimarkkinamyynti oli tavanomaisessa kaupankäynnissä edustava. Näin ollen näiden kahden yrityksen osalta normaaliarvo perustui samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyyntiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (36) | Kahden muun yrityksen osalta normaaliarvon määritys perustui perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti johdanto-osan 35 kappaleessa mainittujen kahden tuottajan kotimarkkinamyyntiin, joka oli tavanomaisessa kaupassa edustava. Luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä tätä tietoa ei voitu paljastaa yksityiskohtaisesti, koska toinen kahdesta yrityksestä, joista tietoja otettiin, oli etuyhteydessä yritykseen, jolle normaaliarvo määritettiin. Jos tämä tieto olisi paljastettu, kyseinen yritys olisi voinut päätellä toisen yrityksen liiketoimintaa koskevia luottamuksellisia tietoja. |
| --- | --- |

(36)

Kahden muun yrityksen osalta normaaliarvon määritys perustui perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti johdanto-osan 35 kappaleessa mainittujen kahden tuottajan kotimarkkinamyyntiin, joka oli tavanomaisessa kaupassa edustava. Luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä tätä tietoa ei voitu paljastaa yksityiskohtaisesti, koska toinen kahdesta yrityksestä, joista tietoja otettiin, oli etuyhteydessä yritykseen, jolle normaaliarvo määritettiin. Jos tämä tieto olisi paljastettu, kyseinen yritys olisi voinut päätellä toisen yrityksen liiketoimintaa koskevia luottamuksellisia tietoja.

1.3   Vientihinta

| (37) | Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety yhteisöön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(37)

Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety yhteisöön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

| (38) | Yhden vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa, jossa myynti tapahtui etuyhteydessä olevan kauppiaan kautta Sveitsissä, vientihinta määritettiin kyseisen etuyhteydessä olevan kauppiaan riippumattomilta asiakkailta laskuttamien jälleenmyyntihintojen perusteella. Hintoja oikaistiin, jotta voitiin ottaa huomioon kaikki kustannukset, jotka olivat aiheutuneet hankinnan ja jälleenmyynnin välillä, mukaan luettuna rahti-, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä kohtuullinen voittomarginaali. |
| --- | --- |

(38)

Yhden vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa, jossa myynti tapahtui etuyhteydessä olevan kauppiaan kautta Sveitsissä, vientihinta määritettiin kyseisen etuyhteydessä olevan kauppiaan riippumattomilta asiakkailta laskuttamien jälleenmyyntihintojen perusteella. Hintoja oikaistiin, jotta voitiin ottaa huomioon kaikki kustannukset, jotka olivat aiheutuneet hankinnan ja jälleenmyynnin välillä, mukaan luettuna rahti-, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä kohtuullinen voittomarginaali.

1.4   Vertailu

| (39) | Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi oikeudenmukaista, tarvittavat oikaisut tehtiin hintaan ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttaviin eroihin perustuvina oikaisuina perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa ja todennetun näytön perusteella kuljetus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannusten sekä palkkioiden ja pakkauskustannusten erojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(39)

Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi oikeudenmukaista, tarvittavat oikaisut tehtiin hintaan ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttaviin eroihin perustuvina oikaisuina perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa ja todennetun näytön perusteella kuljetus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannusten sekä palkkioiden ja pakkauskustannusten erojen huomioon ottamiseksi.

1.5   Polkumyynnin jatkuminen

| (40) | Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaali määritettiin painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisellä vertailulla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntimarginaali määritettiin painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisellä vertailulla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (41) | Tutkimus osoitti, että polkumyyntiä esiintyi tutkimusajanjaksolla enimmäkseen vähemmässä määrin kuin edellisessä tutkimuksessa. Prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistut polkumyyntimarginaalit ovat kuitenkin merkittäviä, 6–23 prosenttia. |
| --- | --- |

(41)

Tutkimus osoitti, että polkumyyntiä esiintyi tutkimusajanjaksolla enimmäkseen vähemmässä määrin kuin edellisessä tutkimuksessa. Prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistut polkumyyntimarginaalit ovat kuitenkin merkittäviä, 6–23 prosenttia.

2.   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys

2.1   Voimassa olevien toimenpiteiden kumoamisen vaikutus polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin

| (42) | Kuten johdanto-osan 1 kappaleessa mainitaan, voimassa olevien toimenpiteiden muotona on 115 euron vähimmäistuontihinta tonnilta. Vaikka tällä vähimmäistuontihinnalla oli alun perin vaikutusta Venäjältä yhteisöön vietävän virtsa-aineen (urea) vientihintoihin, nämä hinnat ovat olleet merkittävästi vähimmäistuontihintaa korkeampia vuodesta 2003, kuten johdanto-osan 67 kappaleessa esitetään, ja tutkimusajanjaksolla keskimääräiset Venäjän vientihinnat ovat olleet 68 prosenttia yli vähimmäistuontihinnan. |
| --- | --- |

(42)

Kuten johdanto-osan 1 kappaleessa mainitaan, voimassa olevien toimenpiteiden muotona on 115 euron vähimmäistuontihinta tonnilta. Vaikka tällä vähimmäistuontihinnalla oli alun perin vaikutusta Venäjältä yhteisöön vietävän virtsa-aineen (urea) vientihintoihin, nämä hinnat ovat olleet merkittävästi vähimmäistuontihintaa korkeampia vuodesta 2003, kuten johdanto-osan 67 kappaleessa esitetään, ja tutkimusajanjaksolla keskimääräiset Venäjän vientihinnat ovat olleet 68 prosenttia yli vähimmäistuontihinnan.

| (43) | Sen vuoksi voidaan päätellä, että nyt voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut vaikutusta Venäjältä peräisin olevan virtsa-aineen (urea) hintoihin eikä vientimääriin. Tämän seurauksena on epätodennäköistä, että toimenpiteiden kumoamisella olisi vaikutusta Venäjältä peräisin olevan virtsa-aineen (urea) hintoihin tai vientimääriin. |
| --- | --- |

(43)

Sen vuoksi voidaan päätellä, että nyt voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut vaikutusta Venäjältä peräisin olevan virtsa-aineen (urea) hintoihin eikä vientimääriin. Tämän seurauksena on epätodennäköistä, että toimenpiteiden kumoamisella olisi vaikutusta Venäjältä peräisin olevan virtsa-aineen (urea) hintoihin tai vientimääriin.

| (44) | Edellä todetun estämättä tutkimuksessa tarkasteltiin myös i) Venäjän nykyisen varakapasiteetin ja mahdollisen uuden kapasiteetin mahdollisia vaikutuksia sekä ii) todennäköisyyttä muun myynnin uudelleen suuntautumisesta yhteisöön, kuten jäljempänä selvitetään. |
| --- | --- |

(44)

Edellä todetun estämättä tutkimuksessa tarkasteltiin myös i) Venäjän nykyisen varakapasiteetin ja mahdollisen uuden kapasiteetin mahdollisia vaikutuksia sekä ii) todennäköisyyttä muun myynnin uudelleen suuntautumisesta yhteisöön, kuten jäljempänä selvitetään.

2.2   Varakapasiteetti

| (45) | Pyynnön esittäjä toimitti tarkastelupyynnössään näyttöä siitä, että hankkeita tulee olemaan yhteensä yhdeksän, mikä toisi merkittävästi uutta kapasiteettia Venäjälle vuosina 2005–2007 parannusten, lisäysten ja tuotannon pullonkaulojen poistamisen ansiosta, jolloin nykyinen kapasiteetti kasvaisi vähintään 10 prosentilla. |
| --- | --- |

(45)

Pyynnön esittäjä toimitti tarkastelupyynnössään näyttöä siitä, että hankkeita tulee olemaan yhteensä yhdeksän, mikä toisi merkittävästi uutta kapasiteettia Venäjälle vuosina 2005–2007 parannusten, lisäysten ja tuotannon pullonkaulojen poistamisen ansiosta, jolloin nykyinen kapasiteetti kasvaisi vähintään 10 prosentilla.

2.2.1   Yhteistyöhön osallistuvat tuottajat

| (46) | Olemassa olevan varakapasiteetin mahdollisia vaikutuksia tutkittiin. Otokseen valitut venäläiset tuottajat onnistuivat lisäämään tuotantokapasiteettiaan noin 5 prosentilla samalla, kun niiden tuotanto kasvoi noin 15 prosenttia tarkastelujakson aikana. Sen vuoksi niiden nimellinen varakapasiteetti on pienentynyt merkittävästi 170 000 tonniin eli noin 6 prosenttiin tuotantokapasiteetista: | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapasiteetti | 2 567 648 | 2 567 648 | 2 567 648 | 2 640 100 | 2 686 591 |
| Tuotanto | 2 179 525 | 2 213 096 | 2 364 564 | 2 537 327 | 2 516 367 |
| Varakapasiteetti | 388 123 | 354 552 | 203 084 | 102 773 | 170 224 |

(46)

Olemassa olevan varakapasiteetin mahdollisia vaikutuksia tutkittiin. Otokseen valitut venäläiset tuottajat onnistuivat lisäämään tuotantokapasiteettiaan noin 5 prosentilla samalla, kun niiden tuotanto kasvoi noin 15 prosenttia tarkastelujakson aikana. Sen vuoksi niiden nimellinen varakapasiteetti on pienentynyt merkittävästi 170 000 tonniin eli noin 6 prosenttiin tuotantokapasiteetista:

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Kapasiteetti

2 567 648

2 567 648

2 567 648

2 640 100

2 686 591

Tuotanto

2 179 525

2 213 096

2 364 564

2 537 327

2 516 367

Varakapasiteetti

388 123

354 552

203 084

102 773

170 224

| (47) | Yhteensä viisi tarkastelupyynnössä mainituista yhdeksästä hankkeesta koski yhteistyöhön osallistuvia vientiä harjoittavia tuottajia. Kaksi hanketta oli jo saatu päätökseen tarkastelujakson aikana, eivätkä ne sen vuoksi lisää kapasiteettia tutkimusajanjaksoon verrattuna. Yhden luetellun hankkeen todettiin lisäävän kapasiteettia vain merkityksettömän määrän. |
| --- | --- |

(47)

Yhteensä viisi tarkastelupyynnössä mainituista yhdeksästä hankkeesta koski yhteistyöhön osallistuvia vientiä harjoittavia tuottajia. Kaksi hanketta oli jo saatu päätökseen tarkastelujakson aikana, eivätkä ne sen vuoksi lisää kapasiteettia tutkimusajanjaksoon verrattuna. Yhden luetellun hankkeen todettiin lisäävän kapasiteettia vain merkityksettömän määrän.

| (48) | Kahden laajimman hankkeen osalta, jotka vastaavat valtaosaa johdanto-osan 46 kappaleessa mainitusta kapasiteetin lisäyksestä, todettiin, että yritys ei ainoastaan investoinut virtsa-aineen (urea) tuotantokapasiteettiin vaan myös jatkojalostuslaitoksiin esimerkiksi sellaisten tuotteiden kuin ureaformaldehydihartsin ja urean ja ammoniumnitraatin liuosseosten tuotantoa varten. Nämä hankkeet ovat joko edistyneessä vaiheessa tai ne on jo saatettu päätökseen tutkimusajanjakson jälkeen. Sen vuoksi voidaan olettaa, että valtaosaa tämän hankkeen kapasiteetista ei tulla myymään riippumattomille asiakkaille vaan että se otetaan kytköskäyttöön näiden jatkojalostustuotteiden raaka-aineeksi. Tätä osaa ei sen vuoksi oteta huomioon seuraavassa kappaleessa. |
| --- | --- |

(48)

Kahden laajimman hankkeen osalta, jotka vastaavat valtaosaa johdanto-osan 46 kappaleessa mainitusta kapasiteetin lisäyksestä, todettiin, että yritys ei ainoastaan investoinut virtsa-aineen (urea) tuotantokapasiteettiin vaan myös jatkojalostuslaitoksiin esimerkiksi sellaisten tuotteiden kuin ureaformaldehydihartsin ja urean ja ammoniumnitraatin liuosseosten tuotantoa varten. Nämä hankkeet ovat joko edistyneessä vaiheessa tai ne on jo saatettu päätökseen tutkimusajanjakson jälkeen. Sen vuoksi voidaan olettaa, että valtaosaa tämän hankkeen kapasiteetista ei tulla myymään riippumattomille asiakkaille vaan että se otetaan kytköskäyttöön näiden jatkojalostustuotteiden raaka-aineeksi. Tätä osaa ei sen vuoksi oteta huomioon seuraavassa kappaleessa.

| (49) | Edellä esitetystä seuraa, että kyseiset kolme hanketta lisäisivät riippumattomille asiakkaille myytävissä olevaa kapasiteettia arviolta 150 000–200 000 tonnilla. Tämä vastaa 10–15:tä prosenttia Venäjän kokonaisviennistä yhteisöön tutkimusajanjaksolla eli 1,5–2 prosentin potentiaalista markkinaosuutta yhteisön markkinoista. |
| --- | --- |

(49)

Edellä esitetystä seuraa, että kyseiset kolme hanketta lisäisivät riippumattomille asiakkaille myytävissä olevaa kapasiteettia arviolta 150 000–200 000 tonnilla. Tämä vastaa 10–15:tä prosenttia Venäjän kokonaisviennistä yhteisöön tutkimusajanjaksolla eli 1,5–2 prosentin potentiaalista markkinaosuutta yhteisön markkinoista.

2.2.2   Yhteistyöhön osallistumattomat tuottajat

| (50) | Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan kokonaisvarakapasiteetti prosenttiosuutena tuotantokapasiteetista Venäjällä on yhdenmukainen yhteistyöhön osallistuville tuottajille määritetyn varakapasiteetin kanssa. Sen vuoksi katsotaan, että myös yhteistyöhön osallistumattomilla tuottajilla on varakapasiteettia noin 5 prosenttia tuotantokapasiteetista eli arviolta noin 140 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(50)

Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan kokonaisvarakapasiteetti prosenttiosuutena tuotantokapasiteetista Venäjällä on yhdenmukainen yhteistyöhön osallistuville tuottajille määritetyn varakapasiteetin kanssa. Sen vuoksi katsotaan, että myös yhteistyöhön osallistumattomilla tuottajilla on varakapasiteettia noin 5 prosenttia tuotantokapasiteetista eli arviolta noin 140 000 tonnia tutkimusajanjaksolla.

| (51) | Yhteensä neljä tarkastelupyynnössä mainituista yhdeksästä hankkeesta koski yhteistyöhön osallistumattomia vientiä harjoittavia tuottajia. Nämä hankkeet arvioitiin saatavilla olevien tosiseikkojen perusteella. Yhdestä hankkeesta todettiin, ettei se koskenut tarkasteltavana olevaa tuotetta vaan metanolia. Yksi hanke oli jo saatu päätökseen tarkastelujakson aikana, eikä se sen vuoksi lisää kapasiteettia tutkimusajanjaksoon verrattuna. Yksi hanke koski vuotuisen alle 1 miljoonan euron merkityksetöntä investointia, jolla ei sen vuoksi katsottu olevan määrällistä vaikutusta Venäjän kapasiteettiin. Jäljelle jäävä yksi hanke voi johtaa noin 100 000 tonnin kapasiteetin lisäykseen (joka vastaa noin 7:ää prosenttia Venäjän kokonaisviennistä yhteisöön tutkimusajanjaksolla eli 1 prosentin potentiaalista markkinaosuutta yhteisön markkinoista). |
| --- | --- |

(51)

Yhteensä neljä tarkastelupyynnössä mainituista yhdeksästä hankkeesta koski yhteistyöhön osallistumattomia vientiä harjoittavia tuottajia. Nämä hankkeet arvioitiin saatavilla olevien tosiseikkojen perusteella. Yhdestä hankkeesta todettiin, ettei se koskenut tarkasteltavana olevaa tuotetta vaan metanolia. Yksi hanke oli jo saatu päätökseen tarkastelujakson aikana, eikä se sen vuoksi lisää kapasiteettia tutkimusajanjaksoon verrattuna. Yksi hanke koski vuotuisen alle 1 miljoonan euron merkityksetöntä investointia, jolla ei sen vuoksi katsottu olevan määrällistä vaikutusta Venäjän kapasiteettiin. Jäljelle jäävä yksi hanke voi johtaa noin 100 000 tonnin kapasiteetin lisäykseen (joka vastaa noin 7:ää prosenttia Venäjän kokonaisviennistä yhteisöön tutkimusajanjaksolla eli 1 prosentin potentiaalista markkinaosuutta yhteisön markkinoista).

2.2.3   Varakapasiteettia koskevat päätelmät

| (52) | Tutkimus osoitti, että keskipitkällä aikavälillä on käytettävissä lähes 500 000 tonnia lisäkapasiteettia. Koska merkittävä osa parannusten, lisäysten ja tuotannon pullonkaulojen poistamisen ansiosta saadusta lisämäärästä kuitenkin otetaan kytköskäyttöön jatkojalostustuotteiden raaka-aineeksi, päätelmänä on, että karkeasti ottaen puolet tästä määrästä on käytettävissä myytäväksi riippumattomille asiakkaille. |
| --- | --- |

(52)

Tutkimus osoitti, että keskipitkällä aikavälillä on käytettävissä lähes 500 000 tonnia lisäkapasiteettia. Koska merkittävä osa parannusten, lisäysten ja tuotannon pullonkaulojen poistamisen ansiosta saadusta lisämäärästä kuitenkin otetaan kytköskäyttöön jatkojalostustuotteiden raaka-aineeksi, päätelmänä on, että karkeasti ottaen puolet tästä määrästä on käytettävissä myytäväksi riippumattomille asiakkaille.

| (53) | Koska Venäjän kotimarkkinat ovat pienet eikä ole mitään viitteitä siitä, että tilanne todennäköisesti muuttuisi jatkossa, mahdollinen tuotannon kasvu suuntautuu vientiin. Venäläisten tuottajien nimelliskapasiteetin käyttöaste on noin 95 prosenttia, joten vain rajallinen lisämäärä on käytettävissä vientiin. |
| --- | --- |

(53)

Koska Venäjän kotimarkkinat ovat pienet eikä ole mitään viitteitä siitä, että tilanne todennäköisesti muuttuisi jatkossa, mahdollinen tuotannon kasvu suuntautuu vientiin. Venäläisten tuottajien nimelliskapasiteetin käyttöaste on noin 95 prosenttia, joten vain rajallinen lisämäärä on käytettävissä vientiin.

| (54) | Olemassa oleva varakapasiteetti ja lähitulevaisuudessa todennäköisesti syntyvä muu kuin kytköskäyttöön otettava lisäkapasiteetti ovat yhteensä karkeasti arvioiden 550 000–600 000 tonnia, mikä on noin 40 prosenttia Venäjän koko viennistä yhteisöön tutkimusajanjaksolla ja noin 6 prosentin potentiaalinen markkinaosuus yhteisön markkinoista. Pyynnön esittäjän toimittamien, lannoitteisiin erikoistuneiden konsulttitoimistojen ennusteiden mukaan virtsa-aineen (urea) maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan kuitenkin kasvavan samaa tahtia kuin maailmanlaajuinen kapasiteetti kasvaa. Sen vuoksi vientiin käytettävissä olevat lisämäärät saatetaan suunnata niille alueille, joilla on lisäkysyntää. Siksi on todennäköistä, että Venäjän yhteisöön suuntautuvan viennin määrä lisääntyy merkittävästi vain, jos kysynnässä tapahtuu vastaava lisäys, eli tällaisella lisäviennillä ei pitäisi olla kielteistä vaikutusta hintatasoon yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(54)

Olemassa oleva varakapasiteetti ja lähitulevaisuudessa todennäköisesti syntyvä muu kuin kytköskäyttöön otettava lisäkapasiteetti ovat yhteensä karkeasti arvioiden 550 000–600 000 tonnia, mikä on noin 40 prosenttia Venäjän koko viennistä yhteisöön tutkimusajanjaksolla ja noin 6 prosentin potentiaalinen markkinaosuus yhteisön markkinoista. Pyynnön esittäjän toimittamien, lannoitteisiin erikoistuneiden konsulttitoimistojen ennusteiden mukaan virtsa-aineen (urea) maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan kuitenkin kasvavan samaa tahtia kuin maailmanlaajuinen kapasiteetti kasvaa. Sen vuoksi vientiin käytettävissä olevat lisämäärät saatetaan suunnata niille alueille, joilla on lisäkysyntää. Siksi on todennäköistä, että Venäjän yhteisöön suuntautuvan viennin määrä lisääntyy merkittävästi vain, jos kysynnässä tapahtuu vastaava lisäys, eli tällaisella lisäviennillä ei pitäisi olla kielteistä vaikutusta hintatasoon yhteisön markkinoilla.

| (55) | Näin ollen ei voida päätellä, että Venäjän varakapasiteetti vaikuttaisi Venäjältä yhteisöön suuntautuvan polkumyynnillä tapahtuvan viennin määrään. |
| --- | --- |

(55)

Näin ollen ei voida päätellä, että Venäjän varakapasiteetti vaikuttaisi Venäjältä yhteisöön suuntautuvan polkumyynnillä tapahtuvan viennin määrään.

2.3   Todennäköisyys muun myynnin uudelleen suuntautumisesta yhteisöön

| (56) | Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat yhteisöön noudettuna lähettäjältä -tasolla olivat tutkimusajanjaksolla noin 1–5 prosenttia alhaisemmat kuin vientihinnat muihin kolmansiin maihin. Kotimarkkinahinnat olivat myös korkeampia kuin vientihinnat yhteisöön, erityisesti syrjäisillä alueilla sijaitsevien yritysten kohdalla, mikä johtui merkittävästä erosta kuljetuskustannuksissa. |
| --- | --- |

(56)

Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat yhteisöön noudettuna lähettäjältä -tasolla olivat tutkimusajanjaksolla noin 1–5 prosenttia alhaisemmat kuin vientihinnat muihin kolmansiin maihin. Kotimarkkinahinnat olivat myös korkeampia kuin vientihinnat yhteisöön, erityisesti syrjäisillä alueilla sijaitsevien yritysten kohdalla, mikä johtui merkittävästä erosta kuljetuskustannuksissa.

| (57) | Pyynnön esittäjä väittää, että virtsa-aineen (urea) tuotantoon on tehty merkittäviä investointeja, pääasiassa Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä. Tämän uuden kapasiteetin väitetään vähentävän venäläisten viejien mahdollisuuksia muilla markkinoilla ja johtavan siihen, että Venäjältä peräisin olevaa virtsa-ainetta (urea) viedään enenevässä määriin yhteisöön. Johdanto-osan 54 kappaleessa mainittujen ennusteiden perusteella todettiin kuitenkin, ettei näillä investoinneilla ole merkittävää vaikutusta maailmanlaajuiseen tarjonnan ja kysynnän tasapainoon, koska maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan kasvavan maailmanlaajuista kapasiteettia vastaavasti. |
| --- | --- |

(57)

Pyynnön esittäjä väittää, että virtsa-aineen (urea) tuotantoon on tehty merkittäviä investointeja, pääasiassa Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä. Tämän uuden kapasiteetin väitetään vähentävän venäläisten viejien mahdollisuuksia muilla markkinoilla ja johtavan siihen, että Venäjältä peräisin olevaa virtsa-ainetta (urea) viedään enenevässä määriin yhteisöön. Johdanto-osan 54 kappaleessa mainittujen ennusteiden perusteella todettiin kuitenkin, ettei näillä investoinneilla ole merkittävää vaikutusta maailmanlaajuiseen tarjonnan ja kysynnän tasapainoon, koska maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan kasvavan maailmanlaajuista kapasiteettia vastaavasti.

| (58) | Sen vuoksi ei voida päätellä, että tavaran uudelleen suuntautuminen yhteisöön vaikuttaisi Venäjältä yhteisöön suuntautuvan polkumyynnillä tapahtuvan viennin määrään. |
| --- | --- |

(58)

Sen vuoksi ei voida päätellä, että tavaran uudelleen suuntautuminen yhteisöön vaikuttaisi Venäjältä yhteisöön suuntautuvan polkumyynnillä tapahtuvan viennin määrään.

2.4   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä

| (59) | Edellä esitetyn analyysin perusteella ja erityisesti sen vuoksi, että voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole vaikutusta yhteisöön suuntautuvan viennin hintoihin, esitetään päätelmänä, että polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan. |
| --- | --- |

(59)

Edellä esitetyn analyysin perusteella ja erityisesti sen vuoksi, että voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole vaikutusta yhteisöön suuntautuvan viennin hintoihin, esitetään päätelmänä, että polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan.

D.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (60) | Yhteisössä samankaltaista tuotetta valmistaa 16 tuottajaa, joiden tuotoksen katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko yhteisön tuotannon. Kuudestatoista yrityksestä kahdeksan on liittynyt yhteisön tuottajiin Euroopan unionin laajennuttua vuonna 2004. |
| --- | --- |

(60)

Yhteisössä samankaltaista tuotetta valmistaa 16 tuottajaa, joiden tuotoksen katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko yhteisön tuotannon. Kuudestatoista yrityksestä kahdeksan on liittynyt yhteisön tuottajiin Euroopan unionin laajennuttua vuonna 2004.

| (61) | Yhteisön 16 tuottajasta yhteistyötä teki tutkimuksessa yhdeksän, jotka kaikki mainittiin tarkastelupyynnössä. Kolme muuta tuottajaa ilmoittautui määräajassa ja toimitti otosta varten pyydetyt tiedot. Ne eivät kuitenkaan olleet halukkaita laajempaan yhteistyöhön. Yksikään yhteisön tuottaja ei vastustanut tarkastelupyyntöä. |
| --- | --- |

(61)

Yhteisön 16 tuottajasta yhteistyötä teki tutkimuksessa yhdeksän, jotka kaikki mainittiin tarkastelupyynnössä. Kolme muuta tuottajaa ilmoittautui määräajassa ja toimitti otosta varten pyydetyt tiedot. Ne eivät kuitenkaan olleet halukkaita laajempaan yhteistyöhön. Yksikään yhteisön tuottaja ei vastustanut tarkastelupyyntöä.

| (62) | Yhteistyötä tekivät siis seuraavat yhdeksän tuottajaa:






  — | Achema AB (Liettua), |
| --- | --- | --- |

(62)

Yhteistyötä tekivät siis seuraavat yhdeksän tuottajaa:

—

Achema AB (Liettua),

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Itävalta), |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Itävalta),

| — | Chemopetrol, a.s. (Tšekki), |
| --- | --- |

—

Chemopetrol, a.s. (Tšekki),

| — | Duslo, a. s. (Slovakia), |
| --- | --- |

—

Duslo, a. s. (Slovakia),

| — | Fertiberia SA (Espanja), |
| --- | --- |

—

Fertiberia SA (Espanja),

| — | Grande Paroisse SA (Ranska), |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse SA (Ranska),

| — | Nitrogénművek Zrt. (Unkari), |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Zrt. (Unkari),

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Saksa), |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Saksa),

| — | Yara: yhdistetyt Yara France SA (Ranska), Yara Italia S.p.a. (Italia), Yara Brunsbuttel GmbH (Saksa) ja Yara Sluiskil B.V. (Alankomaat) (7). |
| --- | --- |

—

Yara: yhdistetyt Yara France SA (Ranska), Yara Italia S.p.a. (Italia), Yara Brunsbuttel GmbH (Saksa) ja Yara Sluiskil B.V. (Alankomaat) (7).

| (63) | Näiden yhdeksän yhteisön tuottajan osuus yhteisön koko tuotannosta oli tutkimusajanjaksolla noin 60 prosenttia, joten edellä mainittujen yhdeksän yhteisön tuottajan katsotaan edustavan suurinta osaa samankaltaisen tuotteen koko tuotannosta yhteisössä. Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’. Seitsemästä yhteistyöhön osallistumattomasta yhteisön tuottajasta käytetään jäljempänä nimitystä ’muut yhteisön tuottajat’. |
| --- | --- |

(63)

Näiden yhdeksän yhteisön tuottajan osuus yhteisön koko tuotannosta oli tutkimusajanjaksolla noin 60 prosenttia, joten edellä mainittujen yhdeksän yhteisön tuottajan katsotaan edustavan suurinta osaa samankaltaisen tuotteen koko tuotannosta yhteisössä. Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’. Seitsemästä yhteistyöhön osallistumattomasta yhteisön tuottajasta käytetään jäljempänä nimitystä ’muut yhteisön tuottajat’.

| (64) | Kuten edellä mainitaan, tutkimukseen valittiin neljän yrityksen otos. Kaikki otokseen valitut yhteisön tuottajat tekivät yhteistyötä ja lähettivät vastaukset kyselylomakkeeseen määräajassa. Lisäksi muut viisi yhteistyöhön osallistuvaa tuottajaa toimittivat pyydettyjä yleisiä tietoja vahinkoa koskevaa tarkastelua varten. |
| --- | --- |

(64)

Kuten edellä mainitaan, tutkimukseen valittiin neljän yrityksen otos. Kaikki otokseen valitut yhteisön tuottajat tekivät yhteistyötä ja lähettivät vastaukset kyselylomakkeeseen määräajassa. Lisäksi muut viisi yhteistyöhön osallistuvaa tuottajaa toimittivat pyydettyjä yleisiä tietoja vahinkoa koskevaa tarkastelua varten.

E.   TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA

1.   Kulutus yhteisön markkinoilla

| (65) | Yhteisön virtsa-aineen (urea) kulutus määritettiin pyynnön esittäjän toimittamien tietojen ja Eurostatin koko Euroopan unionia koskevien tuontitietojen perusteella. Euroopan unioni laajentui vuonna 2004, mutta kulutus määritettiin analyysin selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi 25 jäsenvaltion Euroopan unionin markkinoiden pohjalta koko tarkastelujakson ajalta. Koska tämä tutkimus pantiin vireille ennen yhteisön laajentumista edelleen Bulgariaan ja Romaniaan, analyysi rajoitettiin koskemaan tilannetta 25 jäsenvaltion Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

(65)

Yhteisön virtsa-aineen (urea) kulutus määritettiin pyynnön esittäjän toimittamien tietojen ja Eurostatin koko Euroopan unionia koskevien tuontitietojen perusteella. Euroopan unioni laajentui vuonna 2004, mutta kulutus määritettiin analyysin selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi 25 jäsenvaltion Euroopan unionin markkinoiden pohjalta koko tarkastelujakson ajalta. Koska tämä tutkimus pantiin vireille ennen yhteisön laajentumista edelleen Bulgariaan ja Romaniaan, analyysi rajoitettiin koskemaan tilannetta 25 jäsenvaltion Euroopan unionissa.

| (66) | Vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön kulutus kasvoi 4 prosenttia. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EY:n kokonaiskulutus
  (tonnia) | 8 651 033 | 8 945 707 | 8 954 402 | 8 873 804 | 8 978 696 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 104 |

(66)

Vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön kulutus kasvoi 4 prosenttia.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

EY:n kokonaiskulutus

(tonnia)

8 651 033

8 945 707

8 954 402

8 873 804

8 978 696

Indeksi (2002 = 100)

100

103

104

103

104

2.   Venäjältä tapahtuvan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat

| (67) | Venäjältä tapahtuvan tuonnin määrät, markkinaosuudet ja keskihinnat kehittyivät seuraavassa esitetyllä tavalla. Määrä- ja hintasuuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonnin määrä (tonnia) | 1 375 543 | 1 429 565 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 393 277 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 104 | 130 | 102 | 101 |
| Markkinaosuus | 16 % | 16 % | 20 % | 16 % | 16 % |
| Tuontihinnat (euroa/tonni) | 119 | 133 | 154 | 180 | 193 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 112 | 129 | 151 | 162 |

(67)

Venäjältä tapahtuvan tuonnin määrät, markkinaosuudet ja keskihinnat kehittyivät seuraavassa esitetyllä tavalla. Määrä- ja hintasuuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuonnin määrä (tonnia)

1 375 543

1 429 565

1 783 742

1 404 863

1 393 277

Indeksi (2002 = 100)

100

104

130

102

101

Markkinaosuus

16 %

16 %

20 %

16 %

16 %

Tuontihinnat (euroa/tonni)

119

133

154

180

193

Indeksi (2002 = 100)

100

112

129

151

162

| (68) | Venäjältä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus pysyivät suhteellisen vakaina koko tarkastelujakson aikana lukuun ottamatta vuoden 2004 huippua, jota selittää varastointi kymmenessä uudessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa ennen laajentumista 1 päivänä toukokuuta 2004. Venäjältä tapahtuvan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujaksolla 119:stä 193 euroon/tonni. Kehitys kuvastaa suotuisia markkinaolosuhteita, joita kuvataan myös johdanto-osan 85 kappaleessa. |
| --- | --- |

(68)

Venäjältä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus pysyivät suhteellisen vakaina koko tarkastelujakson aikana lukuun ottamatta vuoden 2004 huippua, jota selittää varastointi kymmenessä uudessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa ennen laajentumista 1 päivänä toukokuuta 2004. Venäjältä tapahtuvan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujaksolla 119:stä 193 euroon/tonni. Kehitys kuvastaa suotuisia markkinaolosuhteita, joita kuvataan myös johdanto-osan 85 kappaleessa.

| (69) | Venäjältä tapahtuvan tuonnin hinnat osoittavat, että tarkastelujakson alusta alkaen (2002) venäläiset tuottajat ovat harjoittaneet vientiä yhteisöön hintatasolla, joka on selvästi korkeampi kuin 115 euron vähimmäistuontihinta tonnilta. |
| --- | --- |

(69)

Venäjältä tapahtuvan tuonnin hinnat osoittavat, että tarkastelujakson alusta alkaen (2002) venäläiset tuottajat ovat harjoittaneet vientiä yhteisöön hintatasolla, joka on selvästi korkeampi kuin 115 euron vähimmäistuontihinta tonnilta.

| (70) | Tutkimusajanjaksolla esiintyneen hintojen alittavuuden määrittämiseksi verrattiin yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja asianomaisen maan vientiä harjoittavien ja yhteistyössä toimineiden tuottajien cif yhteisön rajalla -hintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti, jotta ne vastaisivat hintoja määräsatamissa. Vertailu osoitti, että tuonti Venäjältä ei alittanut yhteisön tuotannonalan hintoja. |
| --- | --- |

(70)

Tutkimusajanjaksolla esiintyneen hintojen alittavuuden määrittämiseksi verrattiin yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia noudettuna lähettäjältä -hintoja asianomaisen maan vientiä harjoittavien ja yhteistyössä toimineiden tuottajien cif yhteisön rajalla -hintoihin, joita oli oikaistu asianmukaisesti, jotta ne vastaisivat hintoja määräsatamissa. Vertailu osoitti, että tuonti Venäjältä ei alittanut yhteisön tuotannonalan hintoja.

3.   Tuonti muista maista

| (71) | Seuraavassa taulukossa esitetään tuontimäärät muista kolmansista maista tarkastelujakson aikana. Myös seuraavat määrät ja hintasuuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti Egyptistä (tonnia) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 457 056 |
| Markkinaosuus | 7 % | 7 % | 5 % | 4 % | 5 % |
| Tuontihinnat, Egypti (euroa/tonni) | 149 | 163 | 178 | 220 | 224 |
| Tuonti Romaniasta (tonnia) | 260 298 | 398 607 | 235 417 | 309 195 | 239 335 |
| Markkinaosuus | 3 % | 4 % | 3 % | 3 % | 3 % |
| Tuontihinnat, Romania (euroa/tonni) | 123 | 142 | 175 | 197 | 209 |
| Tuonti Kroatiasta (tonnia) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 187 362 |
| Markkinaosuus | 1 % | 2 % | 2 % | 2 % | 2 % |
| Tuontihinnat, Kroatia (euroa/tonni) | 125 | 135 | 145 | 172 | 177 |
| Tuonti kaikista muista kolmansista maista, joita ei ole mainittu edellä
  (tonnia) | 663 940 | 605 063 | 536 345 | 580 311 | 492 659 |
| Markkinaosuus | 8 % | 7 % | 6 % | 7 % | 5 % |
| Tuontihinnat, kaikki muut kolmannet maat, joita ei ole mainittu edellä
  (euroa/tonni) | 128 | 172 | 169 | 206 | 216 |

(71)

Seuraavassa taulukossa esitetään tuontimäärät muista kolmansista maista tarkastelujakson aikana. Myös seuraavat määrät ja hintasuuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Tuonti Egyptistä (tonnia)

579 830

629 801

422 892

385 855

457 056

Markkinaosuus

7 %

7 %

5 %

4 %

5 %

Tuontihinnat, Egypti (euroa/tonni)

149

163

178

220

224

Tuonti Romaniasta (tonnia)

260 298

398 607

235 417

309 195

239 335

Markkinaosuus

3 %

4 %

3 %

3 %

3 %

Tuontihinnat, Romania (euroa/tonni)

123

142

175

197

209

Tuonti Kroatiasta (tonnia)

126 400

179 325

205 921

187 765

187 362

Markkinaosuus

1 %

2 %

2 %

2 %

2 %

Tuontihinnat, Kroatia (euroa/tonni)

125

135

145

172

177

Tuonti kaikista muista kolmansista maista, joita ei ole mainittu edellä

(tonnia)

663 940

605 063

536 345

580 311

492 659

Markkinaosuus

8 %

7 %

6 %

7 %

5 %

Tuontihinnat, kaikki muut kolmannet maat, joita ei ole mainittu edellä

(euroa/tonni)

128

172

169

206

216

| (72) | On kuitenkin huomattava, että sekä Egypti että Romania vähensivät vientimääriään vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon, kun taas Kroatian vientimäärät kasvoivat vuoden 2002 määrästä eli 126 000 tonnista 187 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Kroatian markkinaosuus yhteisön markkinoilla pysyi kuitenkin vakaana 1–2 prosentissa. Mitä tulee vientihintoihin, Egypti harjoitti vientiä yhteisöön hinnoilla, jotka olivat yhteisön tuotannonalan hintoja korkeampia koko tarkastelujakson ajan, ja Romania vuodesta 2004. Kroatialaiset hinnat olivat sen sijaan alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat koko tarkastelujakson ajan. Kroatia ei kuitenkaan kasvattanut markkinaosuuttaan yhteisön markkinoilla tarkastelujakson aikana. On myös huomattava, että tuontiin Kroatiasta on tammikuusta 2002 sovellettu neuvoston asetuksen (EY) N:o 92/2002 (8) mukaisesti polkumyyntitullia, jonka määrä on 9,01 euroa tonnilta. |
| --- | --- |

(72)

On kuitenkin huomattava, että sekä Egypti että Romania vähensivät vientimääriään vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon, kun taas Kroatian vientimäärät kasvoivat vuoden 2002 määrästä eli 126 000 tonnista 187 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Kroatian markkinaosuus yhteisön markkinoilla pysyi kuitenkin vakaana 1–2 prosentissa. Mitä tulee vientihintoihin, Egypti harjoitti vientiä yhteisöön hinnoilla, jotka olivat yhteisön tuotannonalan hintoja korkeampia koko tarkastelujakson ajan, ja Romania vuodesta 2004. Kroatialaiset hinnat olivat sen sijaan alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat koko tarkastelujakson ajan. Kroatia ei kuitenkaan kasvattanut markkinaosuuttaan yhteisön markkinoilla tarkastelujakson aikana. On myös huomattava, että tuontiin Kroatiasta on tammikuusta 2002 sovellettu neuvoston asetuksen (EY) N:o 92/2002 (8) mukaisesti polkumyyntitullia, jonka määrä on 9,01 euroa tonnilta.

4.   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (73) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(73)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

4.1   Alustavat huomiot

| (74) | Tietyt vahinkoindikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, tuottavuus, varastot, myyntimäärät, markkinaosuus, kasvu ja työllisyys) arvioidaan otantaa sovellettaessa vakiintuneen käytännön mukaan koko yhteisön tuotannonalan osalta, kun taas yksittäisten yritysten tulokseen liittyviä vahinkoindikaattoreita eli hintoja, kannattavuutta, palkkoja, investointeja, investointien tuottoa, kassavirtaa ja pääoman saantia tarkastellaan otokseen valituista yhteisön tuottajista kerättyjen tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

(74)

Tietyt vahinkoindikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, tuottavuus, varastot, myyntimäärät, markkinaosuus, kasvu ja työllisyys) arvioidaan otantaa sovellettaessa vakiintuneen käytännön mukaan koko yhteisön tuotannonalan osalta, kun taas yksittäisten yritysten tulokseen liittyviä vahinkoindikaattoreita eli hintoja, kannattavuutta, palkkoja, investointeja, investointien tuottoa, kassavirtaa ja pääoman saantia tarkastellaan otokseen valituista yhteisön tuottajista kerättyjen tietojen pohjalta.

4.2   Koko yhteisön tuotannonalaan liittyvät tiedot

a)   
  Tuotanto

| (75) | Yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantomäärä, tuotanto kytköskäyttöä varten mukaan luettuna, pysyi vakaana 4,3 miljoonassa tonnissa vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä, lukuun ottamatta vähäistä tilapäistä lisäystä vuonna 2003. Kokonaistuotannon sisällä myös kytkössiirroissa käytetyn tuotannon osuus pysyi kutakuinkin vakaana noin 20 prosentissa kokonaistuotannosta, mikä osoittaa, ettei sillä ole merkitystä yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon kannalta. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan tuotanto
  (tonnia) | 4 311 986 | 4 540 021 | 4 331 387 | 4 369 705 | 4 322 214 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 101 | 100 |
| Kytkössiirtoihin käytetty yhteisön tuotannonalan tuotanto | 832 919 | 837 701 | 842 643 | 899 173 | 893 573 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 108 | 107 |
| Prosenttiosuus kokonaistuotannosta | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,7 % |

(75)

Yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantomäärä, tuotanto kytköskäyttöä varten mukaan luettuna, pysyi vakaana 4,3 miljoonassa tonnissa vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä, lukuun ottamatta vähäistä tilapäistä lisäystä vuonna 2003. Kokonaistuotannon sisällä myös kytkössiirroissa käytetyn tuotannon osuus pysyi kutakuinkin vakaana noin 20 prosentissa kokonaistuotannosta, mikä osoittaa, ettei sillä ole merkitystä yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon kannalta.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan tuotanto

(tonnia)

4 311 986

4 540 021

4 331 387

4 369 705

4 322 214

Indeksi (2002 = 100)

100

105

100

101

100

Kytkössiirtoihin käytetty yhteisön tuotannonalan tuotanto

832 919

837 701

842 643

899 173

893 573

Indeksi (2002 = 100)

100

101

101

108

107

Prosenttiosuus kokonaistuotannosta

19,3 %

18,5 %

19,5 %

20,6 %

20,7 %

b)   
  Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (76) | Tuotantokapasiteetti kasvoi hieman vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon (5 prosenttia). Kun yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä pysyi vakaana, kapasiteetin käyttöaste laski hieman tarkastelujaksolla; se oli 84 prosenttia vuonna 2002 ja 81 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Kuten jo edellisessä tutkimuksessa todettiin, virtsa-aineen (urea) tuotannossa käytettävää ammoniakkia voidaan kuitenkin käyttää myös muiden lannoitteiden tuotannossa. Virtsa-aineen (urea) tuotantokapasiteetin käyttöasteeseen vaikuttaa siten myös muiden lannoitteiden tuotanto, joten se on vähemmän merkityksellinen vahinkoa kuvaavana indikaattorina. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti (tonnia) | 5 109 600 | 5 153 906 | 5 156 743 | 5 402 760 | 5 362 590 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |
| Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |

(76)

Tuotantokapasiteetti kasvoi hieman vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon (5 prosenttia). Kun yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä pysyi vakaana, kapasiteetin käyttöaste laski hieman tarkastelujaksolla; se oli 84 prosenttia vuonna 2002 ja 81 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Kuten jo edellisessä tutkimuksessa todettiin, virtsa-aineen (urea) tuotannossa käytettävää ammoniakkia voidaan kuitenkin käyttää myös muiden lannoitteiden tuotannossa. Virtsa-aineen (urea) tuotantokapasiteetin käyttöasteeseen vaikuttaa siten myös muiden lannoitteiden tuotanto, joten se on vähemmän merkityksellinen vahinkoa kuvaavana indikaattorina.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti (tonnia)

5 109 600

5 153 906

5 156 743

5 402 760

5 362 590

Indeksi (2002 = 100)

100

101

101

106

105

Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste

84 %

88 %

84 %

81 %

81 %

Indeksi (2002 = 100)

100

104

100

96

96

c)   
  Varasto

| (77) | Yhteisön tuotannonalan loppuvarastojen taso vaihteli tarkastelujakson aikana. Vuodesta 2002 vuoteen 2005 kasvua oli 27 prosenttia, mutta tutkimusajanjakson kolmen viimeisen kuukauden aikana (tammikuu–maaliskuu 2006) tapahtui jyrkkä lasku. Varastotasojen suuri vaihtelu voidaan selittää myynnin kausiluonteisuudella ja sillä, että kytköskäyttöön tarkoitettu virtsa-aine (urea) varastoidaan yhdessä vapailla markkinoilla myytävän virtsa-aineen (urea) kanssa. Sen vuoksi varastojen tasoa pidetään vähemmän merkityksellisenä vahinkoa kuvaavana indikaattorina. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot (tonnia) | 253 853 | 238 888 | 262 194 | 322 766 | 223 941 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 88 |

(77)

Yhteisön tuotannonalan loppuvarastojen taso vaihteli tarkastelujakson aikana. Vuodesta 2002 vuoteen 2005 kasvua oli 27 prosenttia, mutta tutkimusajanjakson kolmen viimeisen kuukauden aikana (tammikuu–maaliskuu 2006) tapahtui jyrkkä lasku. Varastotasojen suuri vaihtelu voidaan selittää myynnin kausiluonteisuudella ja sillä, että kytköskäyttöön tarkoitettu virtsa-aine (urea) varastoidaan yhdessä vapailla markkinoilla myytävän virtsa-aineen (urea) kanssa. Sen vuoksi varastojen tasoa pidetään vähemmän merkityksellisenä vahinkoa kuvaavana indikaattorina.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot (tonnia)

253 853

238 888

262 194

322 766

223 941

Indeksi (2002 = 100)

100

94

103

127

88

d)   
  Myyntimäärä

| (78) | Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla väheni hieman vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä, eli 3 prosenttia. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisöön (tonnia) | 3 155 215 | 3 242 758 | 3 054 663 | 2 996 471 | 3 048 955 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |

(78)

Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisön markkinoilla väheni hieman vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä, eli 3 prosenttia.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan myynti yhteisöön (tonnia)

3 155 215

3 242 758

3 054 663

2 996 471

3 048 955

Indeksi (2002 = 100)

100

103

97

95

97

e)   
  Markkinaosuus

| (79) | Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus väheni myös hieman tarkastelujakson aikana, sillä se oli 36,5 prosenttia vuonna 2002 ja 34,0 prosenttia tutkimusajanjaksolla. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,0 % |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 93 |

(79)

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus väheni myös hieman tarkastelujakson aikana, sillä se oli 36,5 prosenttia vuonna 2002 ja 34,0 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus

36,5 %

36,3 %

34,1 %

33,8 %

34,0 %

Indeksi (2002 = 100)

100

99

93

93

93

f)   
  Kasvu

| (80) | Yhteisön tuotannonala menetti osan markkinaosuudestaan (1,5 prosenttiyksikköä) hieman kasvavilla markkinoilla (4 prosenttia) tarkastelujakson aikana. Venäjän tuonti ei ottanut haltuunsa yhteisön tuotannonalan menettämää markkinaosuutta, sillä kuten edellä johdanto-osan 67 kappaleessa todetaan, Venäjän tuonnin markkinaosuus pysyi vakaana vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon asti. Kun otetaan myös huomioon se seikka, että muista maista tapahtuvan tuonnin markkinaosuus aleni 3,5 prosenttiyksiköllä, on pääteltävä, että yhteisön tuotannonalan menettämän markkinaosuuden ottivat haltuunsa muut yhteisön tuottajat. |
| --- | --- |

(80)

Yhteisön tuotannonala menetti osan markkinaosuudestaan (1,5 prosenttiyksikköä) hieman kasvavilla markkinoilla (4 prosenttia) tarkastelujakson aikana. Venäjän tuonti ei ottanut haltuunsa yhteisön tuotannonalan menettämää markkinaosuutta, sillä kuten edellä johdanto-osan 67 kappaleessa todetaan, Venäjän tuonnin markkinaosuus pysyi vakaana vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon asti. Kun otetaan myös huomioon se seikka, että muista maista tapahtuvan tuonnin markkinaosuus aleni 3,5 prosenttiyksiköllä, on pääteltävä, että yhteisön tuotannonalan menettämän markkinaosuuden ottivat haltuunsa muut yhteisön tuottajat.

g)   
  Työllisyys

| (81) | Työllisyys yhteisön tuotannonalalla laski 6 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä, kun taas tuotanto kasvoi hieman. Taustalla oli tuottavuuden kasvu. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys yhteisön tuotannonalalla tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa | 1 233 | 1 228 | 1 157 | 1 161 | 1 164 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |

(81)

Työllisyys yhteisön tuotannonalalla laski 6 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä, kun taas tuotanto kasvoi hieman. Taustalla oli tuottavuuden kasvu.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Työllisyys yhteisön tuotannonalalla tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa

1 233

1 228

1 157

1 161

1 164

Indeksi (2002 = 100)

100

100

94

94

94

h)   
  Tuottavuus

| (82) | Yhteisön tuotannonalan tuotanto työntekijää kohti vuodessa kasvoi 6 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä, mikä johtui samansuuruisesta vähennyksestä työllisyydessä yhteisön tuotannonalan tuotannon pysyessä vakaana. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön tuotannonalan tuottavuus (tonnia työntekijää kohti) | 3 497 | 3 697 | 3 744 | 3 764 | 3 713 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 106 |

(82)

Yhteisön tuotannonalan tuotanto työntekijää kohti vuodessa kasvoi 6 prosenttia vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä, mikä johtui samansuuruisesta vähennyksestä työllisyydessä yhteisön tuotannonalan tuotannon pysyessä vakaana.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yhteisön tuotannonalan tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

3 497

3 697

3 744

3 764

3 713

Indeksi (2002 = 100)

100

106

107

108

106

i)   
  Polkumyyntimarginaalin suuruus

| (83) | Kun tarkastellaan tutkimusajanjaksolla määritetyn tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ja otetaan huomioon seuraavat seikat: i) Venäjältä tapahtuvan tuonnin määrä pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujakson aikana, ii) Venäjältä tapahtuvan tuonnin hinnat kasvoivat merkittävästi koko saman jakson ajan, iii) tutkimusajanjaksolla ei tapahtunut hintojen alittavuutta ja iv) yhteisön tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne, tätä vaikutusta ei pidetä merkittävänä eikä indikaattoria merkityksellisenä. |
| --- | --- |

(83)

Kun tarkastellaan tutkimusajanjaksolla määritetyn tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ja otetaan huomioon seuraavat seikat: i) Venäjältä tapahtuvan tuonnin määrä pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujakson aikana, ii) Venäjältä tapahtuvan tuonnin hinnat kasvoivat merkittävästi koko saman jakson ajan, iii) tutkimusajanjaksolla ei tapahtunut hintojen alittavuutta ja iv) yhteisön tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne, tätä vaikutusta ei pidetä merkittävänä eikä indikaattoria merkityksellisenä.

j)   
  Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen

| (84) | Edellä ja jäljempänä tarkastellut indikaattorit osoittavat selvästi huomattavaa parannusta yhteisön tuotannonalan taloudellisessa ja rahoituksellisessa tilanteessa. |
| --- | --- |

(84)

Edellä ja jäljempänä tarkastellut indikaattorit osoittavat selvästi huomattavaa parannusta yhteisön tuotannonalan taloudellisessa ja rahoituksellisessa tilanteessa.

4.3   Otokseen valittuihin yhteisön tuottajiin liittyvät tiedot

a)   
  Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät

| (85) | Otokseen valittujen yhteisön tuotannonalan tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille nousivat selvästi vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä ja kuvastivat näin vallitsevia virtsa-aineen (urea) suotuisia kansainvälisiä markkinaolosuhteita samalla kaudella. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yksikköhinta EY:n markkinoilla, otokseen valitut tuottajat
  (euroa/tonni) | 137 | 149 | 164 | 188 | 199 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 109 | 120 | 137 | 145 |

(85)

Otokseen valittujen yhteisön tuotannonalan tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille nousivat selvästi vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä ja kuvastivat näin vallitsevia virtsa-aineen (urea) suotuisia kansainvälisiä markkinaolosuhteita samalla kaudella.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Yksikköhinta EY:n markkinoilla, otokseen valitut tuottajat

(euroa/tonni)

137

149

164

188

199

Indeksi (2002 = 100)

100

109

120

137

145

b)   
  Palkat

| (86) | Vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat maltillisesti 11 prosenttia. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti, otokseen valitut tuottajat
  (tuhatta euroa) | 47 | 50 | 50 | 52 | 52 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 106 | 106 | 111 | 111 |

(86)

Vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat maltillisesti 11 prosenttia.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti, otokseen valitut tuottajat

(tuhatta euroa)

47

50

50

52

52

Indeksi (2002 = 100)

100

106

106

111

111

c)   
  Investoinnit

| (87) | Otokseen valittujen neljän tuottajan vuotuiset investoinnit samankaltaiseen tuotteeseen kasvoivat tarkastelujakson aikana eli vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä 10 prosenttia vaihdellen kuitenkin jonkin verran. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otokseen valittujen tuottajien nettoinvestoinnit (tuhatta euroa) | 116 186 | 114 079 | 128 191 | 140 967 | 128 259 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 98 | 110 | 121 | 110 |

(87)

Otokseen valittujen neljän tuottajan vuotuiset investoinnit samankaltaiseen tuotteeseen kasvoivat tarkastelujakson aikana eli vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä 10 prosenttia vaihdellen kuitenkin jonkin verran.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Otokseen valittujen tuottajien nettoinvestoinnit (tuhatta euroa)

116 186

114 079

128 191

140 967

128 259

Indeksi (2002 = 100)

100

98

110

121

110

d)   
  Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto

| (88) | Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus parani huomattavasti vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon, jolloin se oli 16,9 prosenttia. Alkuperäisessä tutkimuksessa oli katsottu, että ilman vahingollista polkumyyntiä olisi voitu saavuttaa 5 prosentin voittomarginaali. Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se kasvoi yli kolminkertaiseksi tarkastelujakson aikana. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otokseen valittujen tuottajien etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EY-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä) | 7,3 % | 10,9 % | 17,7 % | 18,4 % | 16,9 % |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 149 | 242 | 252 | 232 |
| Otokseen valittujen tuottajien sijoitetun pääoman tuotto (voitto prosentteina sijoitusten nettokirjanpitoarvosta) | 13,3 % | 27,2 % | 45,7 % | 47,0 % | 45,9 % |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 205 | 344 | 353 | 345 |

(88)

Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus parani huomattavasti vuodesta 2002 tutkimusajanjaksoon, jolloin se oli 16,9 prosenttia. Alkuperäisessä tutkimuksessa oli katsottu, että ilman vahingollista polkumyyntiä olisi voitu saavuttaa 5 prosentin voittomarginaali. Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se kasvoi yli kolminkertaiseksi tarkastelujakson aikana.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Otokseen valittujen tuottajien etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EY-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)

7,3 %

10,9 %

17,7 %

18,4 %

16,9 %

Indeksi (2002 = 100)

100

149

242

252

232

Otokseen valittujen tuottajien sijoitetun pääoman tuotto (voitto prosentteina sijoitusten nettokirjanpitoarvosta)

13,3 %

27,2 %

45,7 %

47,0 %

45,9 %

Indeksi (2002 = 100)

100

205

344

353

345

e)   
  Kassavirta ja pääoman saanti

| (89) | Kassavirta kasvoi yli kolminkertaiseksi tarkastelujakson aikana. Kehitys on samansuuntainen samalla kaudella havaitun yleisen kannattavuuden ja sijoitetun pääoman tuoton kehittymisen kanssa. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Otokseen valittujen tuottajien kassavirta
  (tuhatta euroa) | 30 283 | 52 110 | 84 340 | 99 110 | 105 287 |
| Indeksi (2002 = 100) | 100 | 172 | 279 | 327 | 348 |

(89)

Kassavirta kasvoi yli kolminkertaiseksi tarkastelujakson aikana. Kehitys on samansuuntainen samalla kaudella havaitun yleisen kannattavuuden ja sijoitetun pääoman tuoton kehittymisen kanssa.

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Otokseen valittujen tuottajien kassavirta

(tuhatta euroa)

30 283

52 110

84 340

99 110

105 287

Indeksi (2002 = 100)

100

172

279

327

348

| (90) | Tutkimuksessa ei havaittu, että otokseen valituilla yhteisön tuottajilla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa. |
| --- | --- |

(90)

Tutkimuksessa ei havaittu, että otokseen valituilla yhteisön tuottajilla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa.

5.   Päätelmät

| (91) | Vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski hieman, samoin kuin sen myynnin määrä yhteisön markkinoilla. Yhteisön tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne on kuitenkin parantunut valtavasti tarkastelujakson aikana, kun verrataan jaksoon ennen edellistä tutkimusta, joka vuonna 2001 johti voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon jatkamiseen; ne ovat olleet voimassa vuodesta 1995. |
| --- | --- |

(91)

Vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön tuotannonalan markkinaosuus laski hieman, samoin kuin sen myynnin määrä yhteisön markkinoilla. Yhteisön tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne on kuitenkin parantunut valtavasti tarkastelujakson aikana, kun verrataan jaksoon ennen edellistä tutkimusta, joka vuonna 2001 johti voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon jatkamiseen; ne ovat olleet voimassa vuodesta 1995.

| (92) | Tarkastelujakson aikana otokseen valittujen tuottajien kannattavuus kasvoi huomattavasti ja ylitti kunakin tarkastelujaksoon sisältyvänä vuotena merkittävästi alkuperäisessä tutkimuksessa asetetun tavoitetason. Myös sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta kasvoivat moninkertaisiksi. Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä pysyi vakaana. Otokseen valittujen tuottajien myyntihinnat kehittyivät myönteisesti koko tarkastelujakson aikana. Palkkakehitys oli maltillista ja yhteisön tuotannonala jatkoi investoimista. |
| --- | --- |

(92)

Tarkastelujakson aikana otokseen valittujen tuottajien kannattavuus kasvoi huomattavasti ja ylitti kunakin tarkastelujaksoon sisältyvänä vuotena merkittävästi alkuperäisessä tutkimuksessa asetetun tavoitetason. Myös sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta kasvoivat moninkertaisiksi. Yhteisön tuotannonalan tuotantomäärä pysyi vakaana. Otokseen valittujen tuottajien myyntihinnat kehittyivät myönteisesti koko tarkastelujakson aikana. Palkkakehitys oli maltillista ja yhteisön tuotannonala jatkoi investoimista.

| (93) | On huomattava, että yhteisön tuotannonalan kannattavuuden radikaali parantuminen tapahtui tilanteessa, jossa Venäjän vientihinnat yhteisöön olivat huomattavasti korkeammat kuin vähimmäistuontihinta, vaikka ne olivatkin polkumyyntihintoja. Sen vuoksi Venäjän vientihinnat eivät vaikuttaneet yhteisön tuotannonalaan tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(93)

On huomattava, että yhteisön tuotannonalan kannattavuuden radikaali parantuminen tapahtui tilanteessa, jossa Venäjän vientihinnat yhteisöön olivat huomattavasti korkeammat kuin vähimmäistuontihinta, vaikka ne olivatkin polkumyyntihintoja. Sen vuoksi Venäjän vientihinnat eivät vaikuttaneet yhteisön tuotannonalaan tarkastelujakson aikana.

| (94) | Pyynnön esittäjä on komission havainnot vastaanotettuaan väittänyt, että pitkän aikavälin kannattavuusvaatimusten myynnin tuottona mitattuna olisi virtsa-aineen (urea) tuotannonalalla oltava tasoa 25 prosenttia verojen jälkeen. Tämä vastaisi 36 prosentin voittoa liikevaihdosta ennen veroja. Pyynnön esittäjä väitti, että tämä olisi perusteltua uuden ammoniakki-/virtsa-ainekompleksin perustamiskustannusten vuoksi, mikä vaatisi 11 prosenttia sijoitetun pääoman tuottoa (jonka väitetään vastaavan 36 prosentin voittoa liikevaihdosta ennen veroja). Tässä suhteessa on huomattava, ettei pyynnön esittäjä ole missään vaiheessa tätä menettelyä vaatinut näin korkeaa tavoitetasoa voitolle, ja alkuperäisessä tutkimuksessa määritettiin 5 prosentin voittomarginaali, johon voidaan päästä silloin, kun vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä ei esiinny. Lisäksi yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on asiassa T-210/95 antamassaan tuomiossa vahvistanut, että ”... voittomarginaali, joka neuvoston on käytettävä laskiessaan tavoitehintaa, jolla voidaan poistaa kyseinen vahinko, saa olla korkeintaan sen voittomarginaalin suuruinen, jonka yhteisön teollisuus voi kohtuudella odottaa saavansa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, joissa ei esiinny polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia.” (9) Samassa asiassa vahvistettiin myös, että ”... väitteelle, jonka mukaan voittomarginaali, jota toimielinten on käytettävä, on oltava se, jota tarvitaan yhteisön teollisuuden henkiinjäämisen ja/tai pääomalle saatavan riittävän tuoton varmistamiseksi, ei löydy mitään tukea perusasetuksesta.” (10) Nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa pyynnön esittäjä ei ole toimittanut mitään näyttöä siitä, että jos polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei olisi esiintynyt, yhteisön tuotannonala olisi kyennyt saavuttamaan tuottoja vaaditulla tasolla. Pyynnön esittäjä ei myöskään osoittanut, minkä voittomarginaalin yhteisön tuotannonala olisi kyennyt saavuttamaan, jos polkumyynnillä tapahtunutta tuontia ei olisi esiintynyt. Sen vuoksi tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(94)

Pyynnön esittäjä on komission havainnot vastaanotettuaan väittänyt, että pitkän aikavälin kannattavuusvaatimusten myynnin tuottona mitattuna olisi virtsa-aineen (urea) tuotannonalalla oltava tasoa 25 prosenttia verojen jälkeen. Tämä vastaisi 36 prosentin voittoa liikevaihdosta ennen veroja. Pyynnön esittäjä väitti, että tämä olisi perusteltua uuden ammoniakki-/virtsa-ainekompleksin perustamiskustannusten vuoksi, mikä vaatisi 11 prosenttia sijoitetun pääoman tuottoa (jonka väitetään vastaavan 36 prosentin voittoa liikevaihdosta ennen veroja). Tässä suhteessa on huomattava, ettei pyynnön esittäjä ole missään vaiheessa tätä menettelyä vaatinut näin korkeaa tavoitetasoa voitolle, ja alkuperäisessä tutkimuksessa määritettiin 5 prosentin voittomarginaali, johon voidaan päästä silloin, kun vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä ei esiinny. Lisäksi yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on asiassa T-210/95 antamassaan tuomiossa vahvistanut, että ”... voittomarginaali, joka neuvoston on käytettävä laskiessaan tavoitehintaa, jolla voidaan poistaa kyseinen vahinko, saa olla korkeintaan sen voittomarginaalin suuruinen, jonka yhteisön teollisuus voi kohtuudella odottaa saavansa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, joissa ei esiinny polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia.” (9) Samassa asiassa vahvistettiin myös, että ”... väitteelle, jonka mukaan voittomarginaali, jota toimielinten on käytettävä, on oltava se, jota tarvitaan yhteisön teollisuuden henkiinjäämisen ja/tai pääomalle saatavan riittävän tuoton varmistamiseksi, ei löydy mitään tukea perusasetuksesta.” (10) Nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa pyynnön esittäjä ei ole toimittanut mitään näyttöä siitä, että jos polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei olisi esiintynyt, yhteisön tuotannonala olisi kyennyt saavuttamaan tuottoja vaaditulla tasolla. Pyynnön esittäjä ei myöskään osoittanut, minkä voittomarginaalin yhteisön tuotannonala olisi kyennyt saavuttamaan, jos polkumyynnillä tapahtunutta tuontia ei olisi esiintynyt. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

| (95) | Edellä todetun perusteella päätellään, että merkittävä vahinko yhteisön tuotannonalalle ei jatkunut. |
| --- | --- |

(95)

Edellä todetun perusteella päätellään, että merkittävä vahinko yhteisön tuotannonalalle ei jatkunut.

F.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (96) | Koska asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin aiheuttama merkittävä vahinko ei jatkunut, arviossa keskityttiin tarkastelemaan merkittävän vahingon toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. Tässä yhteydessä analysoitiin voimassa olevien toimenpiteiden vaikutuksettomuutta Venäjältä tapahtuvan tuonnin määriin ja hintoihin. Lisäksi tarkasteltiin Venäjän nykyisen varakapasiteetin ja mahdollisen uuden kapasiteetin mahdollisia vaikutuksia sekä todennäköisyyttä Venäjän tuottajien muun myynnin suuntautumisesta uudelleen yhteisöön. |
| --- | --- |

(96)

Koska asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin aiheuttama merkittävä vahinko ei jatkunut, arviossa keskityttiin tarkastelemaan merkittävän vahingon toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. Tässä yhteydessä analysoitiin voimassa olevien toimenpiteiden vaikutuksettomuutta Venäjältä tapahtuvan tuonnin määriin ja hintoihin. Lisäksi tarkasteltiin Venäjän nykyisen varakapasiteetin ja mahdollisen uuden kapasiteetin mahdollisia vaikutuksia sekä todennäköisyyttä Venäjän tuottajien muun myynnin suuntautumisesta uudelleen yhteisöön.

1.   Voimassa olevien toimenpiteiden vaikutuksettomuus tuonnin määriin ja hintoihin

| (97) | Kuten jäljempänä olevassa taulukossa esitetään, tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjältä yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat ovat vuodesta 2002 olleet aina korkeampia kuin 115 euron vähimmäistuontihinta tonnilta, ja vuodesta 2003 tarkastelujakson loppuun asti nämä hinnat olivat merkittävästi korkeampia kuin vähimmäistuontihinta. Tutkimusajanjaksolla keskimääräiset Venäjän vientihinnat yhteisön markkinoille olivat 68 prosenttia yli vähimmäistuontihinnan. Tämä osoittaa selvästi, että voimassa olevat toimenpiteet eivät ainakaan vuodesta 2003 lähtien ole vaikuttaneet Venäjän vientihintoihin. | Keskimääräinen yksikköhinta (euroa/tonni) |
| --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Tutkimusajanjakso |
| Venäjän keskimääräinen vientihinta | 119 | 133 | 154 | 180 | 193 |
| Vähimmäistuontihinta | 115 | 115 | 115 | 115 | 115 |
| Venäjän hinnat yli vähimmäistuontihinnan (%) | 3 % | 16 % | 34 % | 56 % | 68 % |
| Lähde: Eurostat Venäjän vientihintojen osalta |

(97)

Kuten jäljempänä olevassa taulukossa esitetään, tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjältä yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat ovat vuodesta 2002 olleet aina korkeampia kuin 115 euron vähimmäistuontihinta tonnilta, ja vuodesta 2003 tarkastelujakson loppuun asti nämä hinnat olivat merkittävästi korkeampia kuin vähimmäistuontihinta. Tutkimusajanjaksolla keskimääräiset Venäjän vientihinnat yhteisön markkinoille olivat 68 prosenttia yli vähimmäistuontihinnan. Tämä osoittaa selvästi, että voimassa olevat toimenpiteet eivät ainakaan vuodesta 2003 lähtien ole vaikuttaneet Venäjän vientihintoihin.

Keskimääräinen yksikköhinta (euroa/tonni)

2002

2003

2004

2005

Tutkimusajanjakso

Venäjän keskimääräinen vientihinta

119

133

154

180

193

Vähimmäistuontihinta

115

115

115

115

115

Venäjän hinnat yli vähimmäistuontihinnan (%)

3 %

16 %

34 %

56 %

68 %

Lähde: Eurostat Venäjän vientihintojen osalta

| (98) | Sen vuoksi ei – muiden seikkojen pysyessä muuttumattomina – ole mitään syytä, miksi Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat soveltaisivat alhaisempia hintoja, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin, kun otetaan huomioon, että ne ovat aikaisemmin onnistuneet pitämään yllä paljon korkeampia hintoja. |
| --- | --- |

(98)

Sen vuoksi ei – muiden seikkojen pysyessä muuttumattomina – ole mitään syytä, miksi Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat soveltaisivat alhaisempia hintoja, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin, kun otetaan huomioon, että ne ovat aikaisemmin onnistuneet pitämään yllä paljon korkeampia hintoja.

| (99) | Kuten johdanto-osan 67 kappaleessa lisäksi esitetään, Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat ovat pitäneet yhteisöön suuntautuvan vientinsä määrät suhteellisen vakaina koko tarkastelujakson ajan siitä huolimatta, ettei voimassa olevilla toimenpiteillä ole ollut tosiasiallista vaikutusta vientihintoihin vuodesta 2002 lähtien eivätkä ne sen vuoksi ole muodostaneet minkäänlaista estettä Venäjän viennin kasvulle. |
| --- | --- |

(99)

Kuten johdanto-osan 67 kappaleessa lisäksi esitetään, Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat ovat pitäneet yhteisöön suuntautuvan vientinsä määrät suhteellisen vakaina koko tarkastelujakson ajan siitä huolimatta, ettei voimassa olevilla toimenpiteillä ole ollut tosiasiallista vaikutusta vientihintoihin vuodesta 2002 lähtien eivätkä ne sen vuoksi ole muodostaneet minkäänlaista estettä Venäjän viennin kasvulle.

| (100) | Sen vuoksi on – muiden seikkojen pysyessä muuttumattomina – epätodennäköistä, että Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat myisivät lisämääriä yhteisön markkinoilla, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin, koska voimassa olevat toimenpiteet eivät ole vaikuttaneet Venäjän vientimääriin. |
| --- | --- |

(100)

Sen vuoksi on – muiden seikkojen pysyessä muuttumattomina – epätodennäköistä, että Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat myisivät lisämääriä yhteisön markkinoilla, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin, koska voimassa olevat toimenpiteet eivät ole vaikuttaneet Venäjän vientimääriin.

| (101) | Sen vuoksi päätelmänä on, että koska voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole ollut vaikutusta venäläisten viejien soveltamiin vientihintoihin, yhteisön tuojien samasta tuonnista maksamiin hintoihin eikä Venäjän yhteisöön suuntautuvan viennin määriin, toimenpiteiden kumoamisella ei todennäköisesti olisi mitään vaikutusta näihin hintoihin tai määriin. Toimenpiteiden poistamisella ei siten olisi mitään vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Sen vuoksi ei voida päätellä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistuminen olisi todennäköistä, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(101)

Sen vuoksi päätelmänä on, että koska voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole ollut vaikutusta venäläisten viejien soveltamiin vientihintoihin, yhteisön tuojien samasta tuonnista maksamiin hintoihin eikä Venäjän yhteisöön suuntautuvan viennin määriin, toimenpiteiden kumoamisella ei todennäköisesti olisi mitään vaikutusta näihin hintoihin tai määriin. Toimenpiteiden poistamisella ei siten olisi mitään vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Sen vuoksi ei voida päätellä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistuminen olisi todennäköistä, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin.

| (102) | Edellä todetun päätelmän estämättä tutkimuksessa tarkasteltiin myös erilaisia yhteisön tuotannonalan väitteitä, jotka liittyivät Venäjän nykyisen varakapasiteetin ja mahdollisen uuden kapasiteetin mahdollisiin vaikutuksiin sekä todennäköisyyteen Venäjän tuottajien muun myynnin uudelleen suuntautumisesta yhteisöön, kuten jäljempänä selvitetään. |
| --- | --- |

(102)

Edellä todetun päätelmän estämättä tutkimuksessa tarkasteltiin myös erilaisia yhteisön tuotannonalan väitteitä, jotka liittyivät Venäjän nykyisen varakapasiteetin ja mahdollisen uuden kapasiteetin mahdollisiin vaikutuksiin sekä todennäköisyyteen Venäjän tuottajien muun myynnin uudelleen suuntautumisesta yhteisöön, kuten jäljempänä selvitetään.

2.   Venäjän varakapasiteetti

| (103) | Kuten johdanto-osan 46 ja 50 kappaleessa selvitetään, yhdelläkään otokseen valituista Venäjän yrityksistä ei ollut merkityksellistä varakapasiteettia tutkimusajanjaksolla, ja kaikkien Venäjän tuottajien varakapasiteetin arvioitiin olevan kokonaisuudessaan noin 5 prosenttia. Tutkimuksen havainnot ovat tässä suhteessa täysin samansuuntaiset kuin pyynnön esittäjän väitteet. |
| --- | --- |

(103)

Kuten johdanto-osan 46 ja 50 kappaleessa selvitetään, yhdelläkään otokseen valituista Venäjän yrityksistä ei ollut merkityksellistä varakapasiteettia tutkimusajanjaksolla, ja kaikkien Venäjän tuottajien varakapasiteetin arvioitiin olevan kokonaisuudessaan noin 5 prosenttia. Tutkimuksen havainnot ovat tässä suhteessa täysin samansuuntaiset kuin pyynnön esittäjän väitteet.

| (104) | Kuten johdanto-osan 52 kappaleessa jo mainittiin, on myös todettu, ettei pyynnön esittäjän mainitsemilla yhdeksällä hankkeella odoteta olevan merkittävää negatiivista vaikutusta yhteisön markkinoihin, koska merkittävä osa tällaisilla hankkeilla luodusta lisäkapasiteetista otetaan kytköskäyttöön. Lisäksi, kuten johdanto-osan 54 kappaleessa mainitaan, Venäjän vienti yhteisöön kasvaisi todennäköisesti huomattavilla määrillä ainoastaan siinä tapauksessa, että kysynnässä tapahtuisi vastaava kasvu, missä tapauksessa kyseisellä lisäviennillä ei pitäisi olla kielteistä vaikutusta hintatasoon yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(104)

Kuten johdanto-osan 52 kappaleessa jo mainittiin, on myös todettu, ettei pyynnön esittäjän mainitsemilla yhdeksällä hankkeella odoteta olevan merkittävää negatiivista vaikutusta yhteisön markkinoihin, koska merkittävä osa tällaisilla hankkeilla luodusta lisäkapasiteetista otetaan kytköskäyttöön. Lisäksi, kuten johdanto-osan 54 kappaleessa mainitaan, Venäjän vienti yhteisöön kasvaisi todennäköisesti huomattavilla määrillä ainoastaan siinä tapauksessa, että kysynnässä tapahtuisi vastaava kasvu, missä tapauksessa kyseisellä lisäviennillä ei pitäisi olla kielteistä vaikutusta hintatasoon yhteisön markkinoilla.

| (105) | Edellä esitetyn perusteella päätelmänä on, että Venäjän tuottajilla on ainoastaan rajallinen lisämäärä käytettävissä myynnin kasvattamiseen parannusten, lisäysten ja tuotannon pullonkaulojen poistamisen ansiosta. Tämä viittaa siihen, ettei Venäjän tuottajilla olisi mahdollisuutta lisätä merkittävästi yhteisön markkinoille suuntautuvaa vientimyyntiään Venäjän varakapasiteetin ansiosta. |
| --- | --- |

(105)

Edellä esitetyn perusteella päätelmänä on, että Venäjän tuottajilla on ainoastaan rajallinen lisämäärä käytettävissä myynnin kasvattamiseen parannusten, lisäysten ja tuotannon pullonkaulojen poistamisen ansiosta. Tämä viittaa siihen, ettei Venäjän tuottajilla olisi mahdollisuutta lisätä merkittävästi yhteisön markkinoille suuntautuvaa vientimyyntiään Venäjän varakapasiteetin ansiosta.

3.   Todennäköisyys muun myynnin uudelleen suuntautumisesta yhteisöön

| (106) | Kuten johdanto-osan 67 kappaleessa todetaan, tuonti Venäjältä yhteisön markkinoille on pysynyt suhteellisen vakaana koko tarkastelujakson ajan, ja sen markkinaosuus on ollut noin 16 prosenttia yhteisön kulutuksesta koko tarkastelujakson ajan lukuun ottamatta vuoden 2004 huippua (noin 20 prosenttia). Näin on siitä huolimatta, että edellä kuvatun mukaisesti voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole ollut tosiasiallista vaikutusta vientihintoihin ja vientimääriin koko tarkastelujakson aikana eivätkä ne sen vuoksi ole muodostaneet estettä Venäjän viennin kasvulle. |
| --- | --- |

(106)

Kuten johdanto-osan 67 kappaleessa todetaan, tuonti Venäjältä yhteisön markkinoille on pysynyt suhteellisen vakaana koko tarkastelujakson ajan, ja sen markkinaosuus on ollut noin 16 prosenttia yhteisön kulutuksesta koko tarkastelujakson ajan lukuun ottamatta vuoden 2004 huippua (noin 20 prosenttia). Näin on siitä huolimatta, että edellä kuvatun mukaisesti voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole ollut tosiasiallista vaikutusta vientihintoihin ja vientimääriin koko tarkastelujakson aikana eivätkä ne sen vuoksi ole muodostaneet estettä Venäjän viennin kasvulle.

| (107) | Tutkimus on osoittanut, että tutkimusajanjaksolla otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat yhteisöön noudettuna lähettäjältä -tasolla olivat noin 1–5 prosenttia alhaisemmat kuin vientihinnat muihin kolmansiin maihin. Kuten johdanto-osan 56 kappaleessa todetaan, myös Venäjän noudettuna lähettäjältä -hinnat kotimaan myynnissä olivat korkeammat kuin vientihinnat yhteisöön, erityisesti syrjäisillä alueilla sijaitsevien yritysten kohdalla, mikä johtui merkittävästä erosta kuljetuskustannuksissa, kuten jo mainittiin. Tällä perusteella voidaan päätellä, että hintojen suhteen yhteisön markkinat eivät ole kovin houkuttelevat verrattuna Venäjän tuottajien muihin päämarkkinoihin. |
| --- | --- |

(107)

Tutkimus on osoittanut, että tutkimusajanjaksolla otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat yhteisöön noudettuna lähettäjältä -tasolla olivat noin 1–5 prosenttia alhaisemmat kuin vientihinnat muihin kolmansiin maihin. Kuten johdanto-osan 56 kappaleessa todetaan, myös Venäjän noudettuna lähettäjältä -hinnat kotimaan myynnissä olivat korkeammat kuin vientihinnat yhteisöön, erityisesti syrjäisillä alueilla sijaitsevien yritysten kohdalla, mikä johtui merkittävästä erosta kuljetuskustannuksissa, kuten jo mainittiin. Tällä perusteella voidaan päätellä, että hintojen suhteen yhteisön markkinat eivät ole kovin houkuttelevat verrattuna Venäjän tuottajien muihin päämarkkinoihin.

| (108) | Lisäksi, kuten johdanto-osan 57 kappaleessa mainitaan, pyynnön esittäjä on väittänyt, että erityisesti Pohjois-Afrikkaan (Algeria ja Egypti) ja Lähi-itään (Iran) rakenteilla olevasta lisäkapasiteetista aiheutuva tuotanto aiheuttaisi paineita maailmanmarkkinahintoihin ja vähentäisi siten Venäjän viejien mahdollisuuksia saada osuuksia noilta markkinoilta ja saisi ne kasvattamaan yhteisön markkinoille viemiään määriä. Johdanto-osan 54 kappaleessa mainittujen ennusteiden perusteella todettiin kuitenkin, ettei näillä investoinneilla ole merkittävää vaikutusta maailmanlaajuiseen tarjonnan ja kysynnän tasapainoon, koska maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan kasvavan maailmanlaajuista kapasiteettia vastaavasti. Lisäksi tutkimus on osoittanut, että venäläiset ovat jo menettäneet huomattavia osuuksia Aasian (erityisesti Kiinan kansantasavalta) ja Afrikan markkinoilla ja kykenevät melko hyvin vastaamaan paineeseen Latinalaisen Amerikan markkinoilla. Kun otetaan huomioon ennustettu maailmanlaajuinen tarjonnan ja kysynnän tasapaino, väite siitä, että Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat voisivat menettää lisää markkinaosuuksia kaikkialla muualla paitsi Euroopassa, vaikuttaa epätodennäköiseltä. |
| --- | --- |

(108)

Lisäksi, kuten johdanto-osan 57 kappaleessa mainitaan, pyynnön esittäjä on väittänyt, että erityisesti Pohjois-Afrikkaan (Algeria ja Egypti) ja Lähi-itään (Iran) rakenteilla olevasta lisäkapasiteetista aiheutuva tuotanto aiheuttaisi paineita maailmanmarkkinahintoihin ja vähentäisi siten Venäjän viejien mahdollisuuksia saada osuuksia noilta markkinoilta ja saisi ne kasvattamaan yhteisön markkinoille viemiään määriä. Johdanto-osan 54 kappaleessa mainittujen ennusteiden perusteella todettiin kuitenkin, ettei näillä investoinneilla ole merkittävää vaikutusta maailmanlaajuiseen tarjonnan ja kysynnän tasapainoon, koska maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan kasvavan maailmanlaajuista kapasiteettia vastaavasti. Lisäksi tutkimus on osoittanut, että venäläiset ovat jo menettäneet huomattavia osuuksia Aasian (erityisesti Kiinan kansantasavalta) ja Afrikan markkinoilla ja kykenevät melko hyvin vastaamaan paineeseen Latinalaisen Amerikan markkinoilla. Kun otetaan huomioon ennustettu maailmanlaajuinen tarjonnan ja kysynnän tasapaino, väite siitä, että Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat voisivat menettää lisää markkinaosuuksia kaikkialla muualla paitsi Euroopassa, vaikuttaa epätodennäköiseltä.

| (109) | Pyynnön esittäjä on väittänyt, että Venäjän tuottajien nauttima ansaitsematon kustannushyöty, joka johtuu kaasun kaksoishinnoittelusta, voisi saada Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat harjoittamaan merkittävää alihinnoittelua muun muassa siinä tapauksessa, että kansainvälinen tarjonnan ja kysynnän tasapaino muuttuisi epäedulliseksi. Vaikka tätä ei voidakaan sulkea pois, koska tutkimus on osoittanut, että Venäjän vientiä harjoittavien tuottajien kustannusrakenne on todellakin merkittävästi vääristynyt Venäjän harjoittaman kaasun kaksoishinnoittelun takia, mahdollinen alihinnoittelu ei olisi välitöntä seurausta toimenpiteiden kumoamisesta vaan johtuisi muista olosuhteista. |
| --- | --- |

(109)

Pyynnön esittäjä on väittänyt, että Venäjän tuottajien nauttima ansaitsematon kustannushyöty, joka johtuu kaasun kaksoishinnoittelusta, voisi saada Venäjän vientiä harjoittavat tuottajat harjoittamaan merkittävää alihinnoittelua muun muassa siinä tapauksessa, että kansainvälinen tarjonnan ja kysynnän tasapaino muuttuisi epäedulliseksi. Vaikka tätä ei voidakaan sulkea pois, koska tutkimus on osoittanut, että Venäjän vientiä harjoittavien tuottajien kustannusrakenne on todellakin merkittävästi vääristynyt Venäjän harjoittaman kaasun kaksoishinnoittelun takia, mahdollinen alihinnoittelu ei olisi välitöntä seurausta toimenpiteiden kumoamisesta vaan johtuisi muista olosuhteista.

| (110) | Sen vuoksi ei voida päätellä, että Venäjän tuottajilla olisi aikeena suunnata uudelleen merkittävä osa nykyisin kolmansiin maihin vietävistä tai kotimarkkinoilla myytävistä määristä yhteisön markkinoille taikka alentaa hintojaan toimenpiteiden kumoamisen seurauksena, vaikkei voidakaan sulkea pois mahdollisuutta, etteikö näin voisi tapahtua muista olosuhteista johtuen. |
| --- | --- |

(110)

Sen vuoksi ei voida päätellä, että Venäjän tuottajilla olisi aikeena suunnata uudelleen merkittävä osa nykyisin kolmansiin maihin vietävistä tai kotimarkkinoilla myytävistä määristä yhteisön markkinoille taikka alentaa hintojaan toimenpiteiden kumoamisen seurauksena, vaikkei voidakaan sulkea pois mahdollisuutta, etteikö näin voisi tapahtua muista olosuhteista johtuen.

4.   Päätelmät vahingon toistumisen todennäköisyydestä

| (111) | Kuten edellä esitetään, voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole ollut mitään vaikutusta Venäjän viejien soveltamiin vientihintoihin, yhteisön tuojien samasta tuonnista maksamiin hintoihin eikä Venäjän yhteisön markkinoille suuntautuvan viennin määriin. Samanaikaisesti yhteisön tuotannonala ei ole kärsinyt vahinkoa, vaikka polkumyynnillä tapahtunut tuonti Venäjältä on jatkunut. Sen vuoksi voimassa olevien toimenpiteiden kumoamisella ei olisi vaikutusta Venäjän vientihintoihin tai -määriin eikä myöskään yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(111)

Kuten edellä esitetään, voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole ollut mitään vaikutusta Venäjän viejien soveltamiin vientihintoihin, yhteisön tuojien samasta tuonnista maksamiin hintoihin eikä Venäjän yhteisön markkinoille suuntautuvan viennin määriin. Samanaikaisesti yhteisön tuotannonala ei ole kärsinyt vahinkoa, vaikka polkumyynnillä tapahtunut tuonti Venäjältä on jatkunut. Sen vuoksi voimassa olevien toimenpiteiden kumoamisella ei olisi vaikutusta Venäjän vientihintoihin tai -määriin eikä myöskään yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

| (112) | Pyynnön esittäjän väitteissään mainitsemien ulkoa aiheutuvien tekijöiden analyysi ei sitä paitsi aseta kyseenalaiseksi edellä esitettyä päätelmää, koska ne eivät edes viittaa sellaiseen realistiseen mahdollisuuteen, että Venäjältä yhteisön markkinoille suuntautuvan tuonnin määriä lisättäisiin ja hintoja laskettaisiin ulkoa aiheutuvien tekijöiden johdosta. |
| --- | --- |

(112)

Pyynnön esittäjän väitteissään mainitsemien ulkoa aiheutuvien tekijöiden analyysi ei sitä paitsi aseta kyseenalaiseksi edellä esitettyä päätelmää, koska ne eivät edes viittaa sellaiseen realistiseen mahdollisuuteen, että Venäjältä yhteisön markkinoille suuntautuvan tuonnin määriä lisättäisiin ja hintoja laskettaisiin ulkoa aiheutuvien tekijöiden johdosta.

| (113) | Edellä esitetyn perusteella ei voida päätellä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistuminen olisi todennäköistä, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(113)

Edellä esitetyn perusteella ei voida päätellä, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistuminen olisi todennäköistä, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin.

G.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (114) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden kumoamista aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. |
| --- | --- |

(114)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden kumoamista aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta.

| (115) | Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Venäjältä peräisin olevan virtsa-aineen (urea) tuonnissa sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi kumottava ja menettely olisi päätettävä. |
| --- | --- |

(115)

Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Venäjältä peräisin olevan virtsa-aineen (urea) tuonnissa sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi kumottava ja menettely olisi päätettävä.

| (116) | Kun otetaan huomioon johdanto-osan 109 kappaleessa kuvatut olosuhteet eli se, että Venäjän vientiä harjoittavien tuottajien kustannusrakenne on merkittävästi vääristynyt Venäjän harjoittaman kaasun kaksoishinnoittelun vuoksi, on todettu tarpeelliseksi seurata tarkasti Venäjältä peräisin olevan virtsa-aineen (urea) tuonnin kehitystä, jotta tilanteen niin vaatiessa voidaan ryhtyä nopeasti tarpeellisiin toimiin. |
| --- | --- |

(116)

Kun otetaan huomioon johdanto-osan 109 kappaleessa kuvatut olosuhteet eli se, että Venäjän vientiä harjoittavien tuottajien kustannusrakenne on merkittävästi vääristynyt Venäjän harjoittaman kaasun kaksoishinnoittelun vuoksi, on todettu tarpeelliseksi seurata tarkasti Venäjältä peräisin olevan virtsa-aineen (urea) tuonnin kehitystä, jotta tilanteen niin vaatiessa voidaan ryhtyä nopeasti tarpeellisiin toimiin.

| (117) | Edellä esitetyn mukaisesti olisi voimassa olevat toimenpiteet kumottava ja menettely päätettävä, minkä vuoksi olisi päätettävä myös toimenpiteiden muodon asianmukaisuutta koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu sekä EuroChemiä koskevan polkumyynnin tarkasteluun rajoitettu osittainen välivaiheen tarkastelu, |
| --- | --- |

(117)

Edellä esitetyn mukaisesti olisi voimassa olevat toimenpiteet kumottava ja menettely päätettävä, minkä vuoksi olisi päätettävä myös toimenpiteiden muodon asianmukaisuutta koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu sekä EuroChemiä koskevan polkumyynnin tarkasteluun rajoitettu osittainen välivaiheen tarkastelu,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kumotaan polkumyyntitulli Venäjältä peräisin olevan CN-koodeihin 3102 10 10 ja 3102 10 90 kuuluvan virtsa-aineen (urea) tuonnissa ja päätetään kyseistä tuontia koskeva menettely.

2 artikla

Päätetään Venäjältä peräisin olevan CN-koodeihin 3102 10 10 ja 3102 10 90 kuuluvan virtsa-aineen (urea) tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden osittaiset välivaiheen tarkastelut.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. AMADO

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EYVL L 49, 4.3.1995, s. 1.

2

(3)  EYVL L 127, 9.5.2001, s. 11.

3

(4)  EUVL L 339, 24.12.2003, s. 1.

4

(5)  EUVL C 209, 26.8.2005, s. 2.

5

(6)  EUVL C 105, 4.5.2006, s. 12; EUVL C 23, 1.2.2007, s. 8.

6

(7)  Tilanne on muuttunut alkuperäisestä tutkimuksesta ja edellisestä tutkimuksesta siten, että ”Hydro Agri” -yhtiöt on nimetty uudelleen ”Yara”-yhtiöiksi.

7

(8)  EYVL L 17, 19.1.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 73/2006 (EUVL L 12, 18.1.2006, s. 1).

8

(9)  Asia T-210/95, EFMA v. neuvosto, tuomio 28.10.1999 (Kok. 1995, s. II-3291,60 kohta).

9

(10)  Ibid. 59 kohta.

10

Ibid

---

| 31.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/20 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/20

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 908/2007,

annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 31 päivänä heinäkuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 756/2007 (EUVL L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 30 päivänä heinäkuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | MK | 60,9 |
| TR | 59,9 |
| XS | 52,4 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | TR | 92,9 |
| ZZ | 92,9 |
| 0709 90 70 | TR | 87,1 |
| ZZ | 87,1 |
| 0805 50 10 | AR | 56,8 |
| UY | 57,7 |
| ZA | 60,2 |
| ZZ | 58,2 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 152,5 |
| MA | 149,9 |
| TR | 179,5 |
| ZZ | 160,7 |
| 0808 10 80 | AR | 95,0 |
| AU | 160,4 |
| BR | 86,2 |
| CL | 84,5 |
| CN | 83,6 |
| NZ | 101,6 |
| US | 105,4 |
| ZA | 101,2 |
| ZZ | 102,2 |
| 0808 20 50 | AR | 59,6 |
| CL | 80,4 |
| NZ | 98,3 |
| TR | 140,4 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 97,6 |
| 0809 10 00 | TR | 174,2 |
| ZZ | 174,2 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 286,3 |
| US | 338,2 |
| ZZ | 316,2 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 162,2 |
| ZZ | 162,2 |
| 0809 40 05 | IL | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

MK

60,9

TR

59,9

XS

52,4

ZZ

57,7

0707 00 05

TR

92,9

ZZ

92,9

0709 90 70

TR

87,1

ZZ

87,1

0805 50 10

AR

56,8

UY

57,7

ZA

60,2

ZZ

58,2

0806 10 10

BR

161,0

EG

152,5

MA

149,9

TR

179,5

ZZ

160,7

0808 10 80

AR

95,0

AU

160,4

BR

86,2

CL

84,5

CN

83,6

NZ

101,6

US

105,4

ZA

101,2

ZZ

102,2

0808 20 50

AR

59,6

CL

80,4

NZ

98,3

TR

140,4

ZA

109,5

ZZ

97,6

0809 10 00

TR

174,2

ZZ

174,2

0809 20 95

CA

324,1

TR

286,3

US

338,2

ZZ

316,2

0809 30 10, 0809 30 90

TR

162,2

ZZ

162,2

0809 40 05

IL

108,5

ZZ

108,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 31.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/22 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/22

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 909/2007,

annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007,

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2). |
| --- | --- |

(2)

Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2).

| (3) | Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95.

| (4) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(4)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan.

| (5) | Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, maltaita lukuun ottamatta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 735/2007 (EUVL L 169, 29.6.2007, s. 6).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1996/2006 (EUVL L 398, 30.12.2006, s. 1).

2

---

LIITE

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 30 päivänä heinäkuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.







  C01 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegroa, Serbiaa, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

C01

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegroa, Serbiaa, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi.

---

| 31.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/24

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 910/2007,

annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007,

viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 14 artiklan 2 kohdan nojalla lupahakemuksen jättöpäivänä sovellettavaa vientitukea on sovellettava hakemuksesta tämän luvan voimassaoloaikana toteutuvaan vientiin. Tässä tapauksessa tukeen on sovellettava korjauskerrointa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 14 artiklan 2 kohdan nojalla lupahakemuksen jättöpäivänä sovellettavaa vientitukea on sovellettava hakemuksesta tämän luvan voimassaoloaikana toteutuvaan vientiin. Tässä tapauksessa tukeen on sovellettava korjauskerrointa.

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1501/95 (2) sallitaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevan korjauskertoimen vahvistaminen. Tämä kerroin on laskettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa esitetyt tekijät. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1501/95 (2) sallitaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevan korjauskertoimen vahvistaminen. Tämä kerroin on laskettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa esitetyt tekijät.

| (3) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää korjauskertoimen eriyttämistä määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(3)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää korjauskertoimen eriyttämistä määräpaikan mukaan.

| (4) | Korjauskerroin ja tuki on vahvistettava samaa menettelyä noudattaen. Kerrointa voidaan muuttaa kahden vahvistamisen välisenä aikana. |
| --- | --- |

(4)

Korjauskerroin ja tuki on vahvistettava samaa menettelyä noudattaen. Kerrointa voidaan muuttaa kahden vahvistamisen välisenä aikana.

| (5) | Edellä mainituista säännöksistä seuraa, että korjauskerroin on vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Edellä mainituista säännöksistä seuraa, että korjauskerroin on vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden, lukuun ottamatta maltaita, ennakolta vahvistettuihin vientitukiin sovellettava korjauskerroin vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 735/2007 (EUVL L 169, 29.6.2007, s. 6).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1996/2006 (EUVL L 398, 30.12.2006, s. 1).

2

---

LIITE

viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta 30 päivänä heinäkuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Määräpaikka | Kuluva
  8 | 1. jakso
  9 | 2. jakso
  10 | 3. jakso
  11 | 4. jakso
  12 | 5. jakso
  1 | 6. jakso
  2 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).







  C01 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro, Serbia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi. |
| C02 | : | Algeria, Saudi-Arabia, Bahrain, Egypti, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Iran, Irak, Israel, Jordania, Kuwait, Libanon, Libya, Marokko, Mauritania, Oman, Qatar, Syyria, Tunisia ja Jemen. |
| C03 | : | Kaikki maat, ei kuitenkaan Norja, Sveitsi eikä Liechtenstein. |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Määräpaikka

Kuluva

8

1. jakso

9

2. jakso

10

3. jakso

11

4. jakso

12

5. jakso

1

6. jakso

2

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

C01

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro, Serbia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi.

C02

:

Algeria, Saudi-Arabia, Bahrain, Egypti, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Iran, Irak, Israel, Jordania, Kuwait, Libanon, Libya, Marokko, Mauritania, Oman, Qatar, Syyria, Tunisia ja Jemen.

C03

:

Kaikki maat, ei kuitenkaan Norja, Sveitsi eikä Liechtenstein.

---

| 31.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/26

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 911/2007,

annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007,

maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2) 1 artiklassa tarkoitetut tekijät. |
| --- | --- |

(2)

Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2) 1 artiklassa tarkoitetut tekijät.

| (3) | Maltaisiin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Maltaisiin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95.

| (4) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(4)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan.

| (5) | Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan c alakohdassa tarkoitettujen maltaiden vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 735/2007 (EUVL L 169, 29.6.2007, s. 6).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1996/2006 (EUVL L 398, 30.12.2006, s. 1).

2

---

LIITE

maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 30 päivänä heinäkuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11). |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

| 31.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/28

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 912/2007,

annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007,

maltaiden tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 14 artiklan 2 kohdan nojalla lupahakemuksen jättöpäivänä sovellettavaa vientitukea on sovellettava hakemuksesta tämän luvan voimassaoloaikana toteutuvaan vientiin. Tässä tapauksessa tukeen on sovellettava korjauskerrointa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 14 artiklan 2 kohdan nojalla lupahakemuksen jättöpäivänä sovellettavaa vientitukea on sovellettava hakemuksesta tämän luvan voimassaoloaikana toteutuvaan vientiin. Tässä tapauksessa tukeen on sovellettava korjauskerrointa.

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1501/95 (2) sallitaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevan korjauskertoimen vahvistaminen. Tämä kerroin on laskettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa esitetyt tekijät. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1501/95 (2) sallitaan asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevan korjauskertoimen vahvistaminen. Tämä kerroin on laskettava ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa esitetyt tekijät.

| (3) | Edellä mainituista säännöksistä seuraa, että korjauskerroin olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Edellä mainituista säännöksistä seuraa, että korjauskerroin olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu maltaiden ennakolta vahvistettuihin vientitukiin sovellettava korjauskerroin vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 735/2007 (EUVL L 169, 29.6.2007, s. 6).

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1996/2006 (EUVL L 398, 30.12.2006, s. 1).

2

---

LIITE

maltaiden tukeen sovellettavan korjauskertoimen vahvistamisesta 30 päivänä heinäkuuta 2007 annettuun komission asetukseen

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Määräpaikka | Kuluva
  8 | 1. jakso
  9 | 2. jakso
  10 | 3. jakso
  11 | 4. jakso
  12 | 5. jakso
  1 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Määräpaikka

Kuluva

8

1. jakso

9

2. jakso

10

3. jakso

11

4. jakso

12

5. jakso

1

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Määräpaikka | 6. jakso
  2 | 7. jakso
  3 | 8. jakso
  4 | 9. jakso
  5 | 10. jakso
  6 | 11. jakso
  7 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Määräpaikka

6. jakso

2

7. jakso

3

8. jakso

4

9. jakso

5

10. jakso

6

11. jakso

7

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 31.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/30

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 913/2007,

annettu 30 päivänä heinäkuuta 2007,

yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1785/2003 (2) ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Elintarvikeapuna toimitettavista maataloustuotteista aiheutuvien menojen yhteisörahoituksesta 21 päivänä lokakuuta 1974 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2681/74 (3) 2 artiklassa säädetään, että asiaa koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti vahvistettuja vientitukia vastaava osa menoista kuuluu Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastoon. |
| --- | --- |

(1)

Elintarvikeapuna toimitettavista maataloustuotteista aiheutuvien menojen yhteisörahoituksesta 21 päivänä lokakuuta 1974 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2681/74 (3) 2 artiklassa säädetään, että asiaa koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti vahvistettuja vientitukia vastaava osa menoista kuuluu Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastoon.

| (2) | Yhteisön elintarvikeaputoimia koskevan talousarvion laatimisen ja hallinnon helpottamiseksi ja jotta jäsenvaltiot saisivat tietoonsa kansallisia elintarvikeaputoimia koskevan yhteisön rahoitusosuuden, olisi määriteltävä näille toimille myönnettävien tukien taso. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisön elintarvikeaputoimia koskevan talousarvion laatimisen ja hallinnon helpottamiseksi ja jotta jäsenvaltiot saisivat tietoonsa kansallisia elintarvikeaputoimia koskevan yhteisön rahoitusosuuden, olisi määriteltävä näille toimille myönnettävien tukien taso.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 1785/2003 13 artiklassa säädettyjä vientitukea koskevia yleisiä sääntöjä ja sen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin edellä mainittuihin toimiin. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 1785/2003 13 artiklassa säädettyjä vientitukea koskevia yleisiä sääntöjä ja sen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin edellä mainittuihin toimiin.

| (4) | Riisin vientituen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet määritellään asetuksen (EY) N:o 1785/2003 14 artiklassa. |
| --- | --- |

(4)

Riisin vientituen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet määritellään asetuksen (EY) N:o 1785/2003 14 artiklassa.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kansainvälisissä yleissopimuksissa tai muissa täydentävissä ohjelmissa sekä muissa yhteisön veloituksetonta toimittamista koskevissa toimenpiteissä määrättyjen yhteisön elintarvikeaputoimien ja kansallisten elintarvikeaputoimien osalta vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavat tuet vahvistetaan liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 30 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 735/2007 (EUVL L 169, 29.6.2007, s. 6).

1

(2)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 96. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 797/2006 (EUVL L 144, 31.5.2006, s. 1).

2

(3)  EYVL L 288, 25.10.1974, s. 1.

3

---

LIITE

yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 30 päivänä heinäkuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Tuen määrä |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 29,83 |
| 1102 20 10 9400 | 25,57 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 38,36 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| Huom. Tuotekoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna. |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Tuen määrä

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

29,83

1102 20 10 9400

25,57

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

38,36

1104 12 90 9100

0,00

Huom. Tuotekoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 31.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/32

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 4 päivänä heinäkuuta 2007,

Japanista peräisin olevien tiettyjen kamerajärjestelmien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

(2007/539/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   TÄMÄ TUTKIMUS

| (1) | Komissio vastaanotti 4 päivänä huhtikuuta 2006 valituksen, jossa väitettiin Japanista peräisin olevien tiettyjen kamerajärjestelmien tuonnin tapahtuvan vahingollisella polkumyynnillä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vastaanotti 4 päivänä huhtikuuta 2006 valituksen, jossa väitettiin Japanista peräisin olevien tiettyjen kamerajärjestelmien tuonnin tapahtuvan vahingollisella polkumyynnillä.

| (2) | Valituksen teki Grass Valley Nederland BV perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti sellaisten yhteisön tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan tiettyjen kamerajärjestelmien koko tuotannosta yhteisössä. |
| --- | --- |

(2)

Valituksen teki Grass Valley Nederland BV perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti sellaisten yhteisön tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan tiettyjen kamerajärjestelmien koko tuotannosta yhteisössä.

| (3) | Valitus sisälsi alustavaa näyttöä polkumyynnin ja siitä aiheutuvan merkittävän vahingon olemassaolosta, mikä katsottiin riittäväksi perusteeksi polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamiselle. |
| --- | --- |

(3)

Valitus sisälsi alustavaa näyttöä polkumyynnin ja siitä aiheutuvan merkittävän vahingon olemassaolosta, mikä katsottiin riittäväksi perusteeksi polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamiselle.

| (4) | Tämän vuoksi komissio aloitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (2), polkumyynnin vastaisen menettelyn, joka koskee sellaisten Japanista peräisin olevien tiettyjen kamerajärjestelmien tuontia yhteisöön, jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 ja 8543 70 90 (CN-koodit 1 päivästä tammikuuta 2007). |
| --- | --- |

(4)

Tämän vuoksi komissio aloitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (2), polkumyynnin vastaisen menettelyn, joka koskee sellaisten Japanista peräisin olevien tiettyjen kamerajärjestelmien tuontia yhteisöön, jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 ja 8543 70 90 (CN-koodit 1 päivästä tammikuuta 2007).

| (5) | Vireillepanoilmoituksessa tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi määritellään Japanista peräisin olevat tietyt kamerajärjestelmät, jotka koostuvat seuraavista:






  a) | kameran runko,






  i) | jossa on integroitu etsin, etsinliitäntä tai liitäntävalmius; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Vireillepanoilmoituksessa tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi määritellään Japanista peräisin olevat tietyt kamerajärjestelmät, jotka koostuvat seuraavista:

a)

kameran runko,

i)

jossa on integroitu etsin, etsinliitäntä tai liitäntävalmius;

| ii) | jossa on integroitu optinen yksikkö, etumoduuli tai vastaava laite (ks. kuvaus jäljempänä), liitäntä tai liitäntävalmius; |
| --- | --- |

ii)

jossa on integroitu optinen yksikkö, etumoduuli tai vastaava laite (ks. kuvaus jäljempänä), liitäntä tai liitäntävalmius;

| iii) | joko kameran runko ja sovitin yhdessä samassa kotelossa tai kumpikin erikseen; |
| --- | --- |

iii)

joko kameran runko ja sovitin yhdessä samassa kotelossa tai kumpikin erikseen;

| b) | kameran sovitin. Se voi olla integroitu kamerarunkoon, |
| --- | --- |

b)

kameran sovitin. Se voi olla integroitu kamerarunkoon,

| c) | optinen yksikkö, etumoduuli tai vastaava laite, joka on varustettu yhdellä tai useammalla kuvasensorilla sekä valoherkällä todellisella vähintään 6 mm:n pystysuoralla skannausalueella. Se voi olla integroitu kameran runkoon, |
| --- | --- |

c)

optinen yksikkö, etumoduuli tai vastaava laite, joka on varustettu yhdellä tai useammalla kuvasensorilla sekä valoherkällä todellisella vähintään 6 mm:n pystysuoralla skannausalueella. Se voi olla integroitu kameran runkoon,

| d) | kameran etsin. Se voi olla integroitu kameran runkoon, |
| --- | --- |

d)

kameran etsin. Se voi olla integroitu kameran runkoon,

| e) | tukiasema tai kameraohjausyksikkö (CCU), joka on liitetty kameraan kaapelilla tai muulla tavoin, esimerkiksi langattomalla liitännällä, |
| --- | --- |

e)

tukiasema tai kameraohjausyksikkö (CCU), joka on liitetty kameraan kaapelilla tai muulla tavoin, esimerkiksi langattomalla liitännällä,

| f) | ohjaus- ja käyttöpaneeli (OCP) tai vastaava laite yksittäisten kameroiden hallintaa varten (värinsäätö, objektiivin aukko tai himmennin), |
| --- | --- |

f)

ohjaus- ja käyttöpaneeli (OCP) tai vastaava laite yksittäisten kameroiden hallintaa varten (värinsäätö, objektiivin aukko tai himmennin),

| g) | pääohjauspaneeli (MCP) tai kamerakokoonpanon asetusyksikkö (master set-up unit eli MSU) kokonaishallintaa ja useiden etäkameroiden säätöä varten, |
| --- | --- |

g)

pääohjauspaneeli (MCP) tai kamerakokoonpanon asetusyksikkö (master set-up unit eli MSU) kokonaishallintaa ja useiden etäkameroiden säätöä varten,

| h) | laatikossa olevien objektiivien adapteriyksikkö, kuten Large Lens Adapter tai SuperXpander, joka mahdollistaa kannettavien kamerajärjestelmien käytön laatikossa olevien objektiivien kanssa, |
| --- | --- |

h)

laatikossa olevien objektiivien adapteriyksikkö, kuten Large Lens Adapter tai SuperXpander, joka mahdollistaa kannettavien kamerajärjestelmien käytön laatikossa olevien objektiivien kanssa,

ja jotka tuodaan yhdessä tai erikseen ja ovat peräisin Japanista.

Kamerajärjestelmien ei tarvitse sisältää kaikkia edellä mainittuja osia.

Edellä mainitut kamerajärjestelmän osat (paitsi kameran runko) eivät ole toimintakykyisiä erillisinä osina eikä niitä voi käyttää muissa kuin tietyn valmistajan kamerajärjestelmissä.

Objektiivit ja nauhurit, joita ei ole asennettu samaan kuoreen kameran rungon kanssa, eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään.

Tarkasteltavana olevaa tuotetta voidaan käyttää televisiointiin, uutisten keruuseen, digitaaliseen elokuvaukseen tai muihin ammattitarkoituksiin. Ammattitarkoituksissa näitä järjestelmiä käytetään (muun muassa) opetus-, viihde-, mainos- ja dokumenttimateriaalin videoimiseen sekä sisäistä että ulkoista jakelua varten.

| (6) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2042/2000 (3), soveltamisalaan kuuluva tarkasteltavana oleva tuote eli Japanista peräisin olevat televisiokamerajärjestelmät, jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 ja 8543 70 90 (CN-koodit 1 päivästä tammikuuta 2007) kuuluu täysin edellä olevaan tuotemääritelmään. Joulukuussa 2006 neuvosto vahvisti nämä toimenpiteet asetuksella (EY) N:o 1910/2006 (4) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Alkuperäisiä toimenpiteitä koskee myös neuvoston asetus (EY) N:o 906/2007 (5). |
| --- | --- |

(6)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2042/2000 (3), soveltamisalaan kuuluva tarkasteltavana oleva tuote eli Japanista peräisin olevat televisiokamerajärjestelmät, jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 ja 8543 70 90 (CN-koodit 1 päivästä tammikuuta 2007) kuuluu täysin edellä olevaan tuotemääritelmään. Joulukuussa 2006 neuvosto vahvisti nämä toimenpiteet asetuksella (EY) N:o 1910/2006 (4) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Alkuperäisiä toimenpiteitä koskee myös neuvoston asetus (EY) N:o 906/2007 (5).

| (7) | Komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja tuojia tai viejiä edustaville järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille, käyttäjille, kuluttajajärjestöille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, minkä lisäksi kaikille asianomaisille lähetettiin kyselylomakkeet. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja tuojia tai viejiä edustaville järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille, käyttäjille, kuluttajajärjestöille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, minkä lisäksi kaikille asianomaisille lähetettiin kyselylomakkeet.

B.   VALITUKSEN PERUUTTAMINEN JA MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN

| (8) | Grass Valley Nederland BV peruutti virallisesti valituksensa komissiolle osoitetulla 12 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(8)

Grass Valley Nederland BV peruutti virallisesti valituksensa komissiolle osoitetulla 12 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

| (9) | Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei ole yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(9)

Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti menettely voidaan päättää, jos valitus peruutetaan, paitsi jos päättäminen ei ole yhteisön edun mukaista.

| (10) | Komissio katsoi, että menettely olisi päätettävä, koska tutkimuksessa ei tullut esiin sellaisia seikkoja, joiden vuoksi menettelyn päättäminen ei olisi yhteisön edun mukaista. Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin asiasta ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Huomautuksia siitä, että menettelyn päättäminen ei olisi yhteisön edun mukaista, ei esitetty. |
| --- | --- |

(10)

Komissio katsoi, että menettely olisi päätettävä, koska tutkimuksessa ei tullut esiin sellaisia seikkoja, joiden vuoksi menettelyn päättäminen ei olisi yhteisön edun mukaista. Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin asiasta ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Huomautuksia siitä, että menettelyn päättäminen ei olisi yhteisön edun mukaista, ei esitetty.

| (11) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että Japanista peräisin olevien tiettyjen kamerajärjestelmien yhteisöön suuntautuvaa tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä ottamatta käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(11)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että Japanista peräisin olevien tiettyjen kamerajärjestelmien yhteisöön suuntautuvaa tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä ottamatta käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä.

| (12) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

Ainoa artikla

Päätetään Japanista peräisin olevien tiettyjen kamerajärjestelmien tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely.

Tehty Brysselissä 4 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUVL C 117, 18.5.2006, s. 8.

2

(3)  EYVL L 244, 29.9.2000, s. 38. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1909/2006 (EUVL L 365, 21.12.2006, s. 1).

3

(4)  EUVL L 365, 21.12.2006, s. 7.

4

(5)  Katso tämän virallisen lehden sivu 1

5

---

| 31.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 198/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 198/35

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 30 päivänä heinäkuuta 2007,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 muuttamisesta haloni-2402:n käytön osalta Bulgariassa

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 3594)

(2007/540/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon otsonikerrosta heikentävistä aineista 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 4 kohdan iv alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 4 kohdan iv alakohdassa säädetyn uudelleentarkastelun yhteydessä ja kuultuaan jäsenvaltioita tehnyt seuraavat päätelmät haloni-2402:n käytön osalta. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 4 kohdan iv alakohdassa säädetyn uudelleentarkastelun yhteydessä ja kuultuaan jäsenvaltioita tehnyt seuraavat päätelmät haloni-2402:n käytön osalta.

| (2) | Haloni-2402:n valmistus teollisuusmaissa lopetettiin 1 päivänä tammikuuta 1994 otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan velvoitteiden mukaisesti. Tarvittava haloni-2402 on tämän jälkeen pitänyt hankkia erikoisvarastoista, joissa on varastoitu tätä ainetta, joka on korvattu vaihtoehtoisilla aineilla. |
| --- | --- |

(2)

Haloni-2402:n valmistus teollisuusmaissa lopetettiin 1 päivänä tammikuuta 1994 otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan velvoitteiden mukaisesti. Tarvittava haloni-2402 on tämän jälkeen pitänyt hankkia erikoisvarastoista, joissa on varastoitu tätä ainetta, joka on korvattu vaihtoehtoisilla aineilla.

| (3) | Haloni-2402:ta käytetään Bulgariassa edelleen joissakin sovelluksissa tulipalojen ja räjähdysten estämiseen sotilasmaakulkuneuvoissa, laivaston aluksissa ja ilma-aluksissa. Romania on ilmoittanut, että se ei käytä haloni-2402:ta. |
| --- | --- |

(3)

Haloni-2402:ta käytetään Bulgariassa edelleen joissakin sovelluksissa tulipalojen ja räjähdysten estämiseen sotilasmaakulkuneuvoissa, laivaston aluksissa ja ilma-aluksissa. Romania on ilmoittanut, että se ei käytä haloni-2402:ta.

| (4) | Sammutusvälineiden sisältämän halonin korvaamisessa vaihtoehtoisilla aineilla on otettava huomioon teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoisten, ympäristön ja terveyden kannalta hyväksyttävien vaihtoehtojen tai teknologioiden saatavuus. Halonia sisältämättömien laitteiden asentaminen sotilasalalla käytettäviin palon- ja räjähdysten torjuntasovelluksiin on toteutettava sellaisen aikataulun mukaan, joka ei kohtuuttomasti heikennä jäsenvaltioiden puolustusvalmiutta. Usein on otettava huomioon erityiset budjettinäkökohdat ja vaihtoehtoisen aineen käyttöön siirtymiseen tarvittava aika, jotta vaihtoehtoiset palontorjunta-aineet toimisivat turvallisesti ja tehokkaasti. Tällä hetkellä kyseisille sovelluksille ei ole olemassa teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoisia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

(4)

Sammutusvälineiden sisältämän halonin korvaamisessa vaihtoehtoisilla aineilla on otettava huomioon teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoisten, ympäristön ja terveyden kannalta hyväksyttävien vaihtoehtojen tai teknologioiden saatavuus. Halonia sisältämättömien laitteiden asentaminen sotilasalalla käytettäviin palon- ja räjähdysten torjuntasovelluksiin on toteutettava sellaisen aikataulun mukaan, joka ei kohtuuttomasti heikennä jäsenvaltioiden puolustusvalmiutta. Usein on otettava huomioon erityiset budjettinäkökohdat ja vaihtoehtoisen aineen käyttöön siirtymiseen tarvittava aika, jotta vaihtoehtoiset palontorjunta-aineet toimisivat turvallisesti ja tehokkaasti. Tällä hetkellä kyseisille sovelluksille ei ole olemassa teknisesti ja taloudellisesti toteutuskelpoisia vaihtoehtoja.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 4 kohdan v alakohdassa säädetään, että muita kuin liitteessä VII lueteltuihin kriittisiin käyttötarkoituksiin käytettäviä haloneita sisältävät sammutinlaitteet poistetaan käytöstä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 ja että halonit otetaan talteen 16 artiklan mukaisesti. Jotta voitaisiin soveltaa poikkeusta, joka oikeuttaa Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007 liittyneen Bulgarian jatkamaan haloni-2402:n käyttöä kriittisiin käyttötarkoituksiin, asetuksen (EY) N:o 2037/2000 liite VII olisi muutettava niin, että mainitun sammutusaineen käyttö sallittaisiin tietyissä sovelluksissa. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 4 kohdan v alakohdassa säädetään, että muita kuin liitteessä VII lueteltuihin kriittisiin käyttötarkoituksiin käytettäviä haloneita sisältävät sammutinlaitteet poistetaan käytöstä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 ja että halonit otetaan talteen 16 artiklan mukaisesti. Jotta voitaisiin soveltaa poikkeusta, joka oikeuttaa Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007 liittyneen Bulgarian jatkamaan haloni-2402:n käyttöä kriittisiin käyttötarkoituksiin, asetuksen (EY) N:o 2037/2000 liite VII olisi muutettava niin, että mainitun sammutusaineen käyttö sallittaisiin tietyissä sovelluksissa.

| (6) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2037/2000 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2037/2000 olisi muutettava.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2037/2000 18 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2037/2000 18 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2037/2000 liite VII tämän päätöksen liitteen mukaisesti..

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 30 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 244, 29.9.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363 20.12.2006, s. 1).

1

---

LIITE

Lisätään asetuksen (EY) N:o 2037/2000 liitteeseen VII seuraava teksti:

”Haloni-2402:n käyttö ainoastaan Bulgariassa:

| — | lentokoneissa miehistötilojen, moottorikotelojen, rahtitilojen ja kuivan tilan suojaukseen sekä polttoainetankkien räjähtämisen estoon, |
| --- | --- |

—

lentokoneissa miehistötilojen, moottorikotelojen, rahtitilojen ja kuivan tilan suojaukseen sekä polttoainetankkien räjähtämisen estoon,

| — | sotilasmaakulkuneuvoissa ja laivaston aluksissa miehistö- ja moottoritilojen suojelemiseksi.” |
| --- | --- |

—

sotilasmaakulkuneuvoissa ja laivaston aluksissa miehistö- ja moottoritilojen suojelemiseksi.”

---