# Jurnalul Oficial L 185/2007

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 185 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5017 iulie 2007 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 185

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5017 iulie 2007

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 830/2007 al Consiliului din 16 iulie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 817/2006 de reînnoire a măsurilor restrictive instituite împotriva Birmaniei/Myanmar | 1 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 831/2007 al Comisiei din 16 iulie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 5 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 832/2007 al Comisiei din 16 iulie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 197/2006 în ceea ce privește utilizarea alimentelor vechi și prelungirea valabilității măsurilor tranzitorii referitoare la aceste alimente (
  1
  ) | 7 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 833/2007 al Comisiei din 16 iulie 2007 de încheiere a perioadei de tranziție prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1172/98 al Consiliului privind datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri (
  1
  ) | 9 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 830/2007 al Consiliului din 16 iulie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 817/2006 de reînnoire a măsurilor restrictive instituite împotriva Birmaniei/Myanmar

1

Regulamentul (CE) nr. 831/2007 al Comisiei din 16 iulie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

5

*

Regulamentul (CE) nr. 832/2007 al Comisiei din 16 iulie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 197/2006 în ceea ce privește utilizarea alimentelor vechi și prelungirea valabilității măsurilor tranzitorii referitoare la aceste alimente (
  1
  )

1

7

*

Regulamentul (CE) nr. 833/2007 al Comisiei din 16 iulie 2007 de încheiere a perioadei de tranziție prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1172/98 al Consiliului privind datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri (
  1
  )

1

9

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2007/498/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 7 februarie 2007 privind sistemul de ajutor în temeiul Legii nr. 21/2003 (articolele 14, 15 și 16) din Regiunea Sicilia C 31/2005 (ex N 329/2004) pe care Italia intenționează să îl pună în aplicare
  [notificată cu numărul C(2007) 285]

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2007/499/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 21 februarie 2007 privind ajutorul de stat C 16/2006 (ex NN 34/2006) al Regiunii Sardinia în favoarea Nuova Mineraria Silius SpA
  [notificată cu numărul C(2007) 473]

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2007/500/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 16 iulie 2007 de modificare a Deciziei 2001/781/CE de adoptare a unui manual al autorităților de destinație și a unui repertoar de acte care pot fi notificate și comunicate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1348/2000 al Consiliului privind notificarea și comunicarea în statele membre a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă și comercială
  [notificată cu numărul C(2007) 3365] | 24 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2007/498/CE

*

Decizia Comisiei din 7 februarie 2007 privind sistemul de ajutor în temeiul Legii nr. 21/2003 (articolele 14, 15 și 16) din Regiunea Sicilia C 31/2005 (ex N 329/2004) pe care Italia intenționează să îl pună în aplicare
  [notificată cu numărul C(2007) 285]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 285]

1

10

2007/499/CE

*

Decizia Comisiei din 21 februarie 2007 privind ajutorul de stat C 16/2006 (ex NN 34/2006) al Regiunii Sardinia în favoarea Nuova Mineraria Silius SpA
  [notificată cu numărul C(2007) 473]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 473]

1

18

2007/500/CE

*

Decizia Comisiei din 16 iulie 2007 de modificare a Deciziei 2001/781/CE de adoptare a unui manual al autorităților de destinație și a unui repertoar de acte care pot fi notificate și comunicate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1348/2000 al Consiliului privind notificarea și comunicarea în statele membre a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă și comercială
  [notificată cu numărul C(2007) 3365]

[notificată cu numărul C(2007) 3365]

24

| | | III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE |
| | * | Acțiunea comună 2007/501/PESC a Consiliului din 16 iulie 2007 privind cooperarea cu Centrul african de studii și de cercetare asupra terorismului, în cadrul punerii în aplicare a strategiei Uniunii Europene de luptă împotriva terorismului | 31 |

III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

*

Acțiunea comună 2007/501/PESC a Consiliului din 16 iulie 2007 privind cooperarea cu Centrul african de studii și de cercetare asupra terorismului, în cadrul punerii în aplicare a strategiei Uniunii Europene de luptă împotriva terorismului

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Aviz către cititori (A se vedea coperta a treia) | s3 |

*

Aviz către cititori (A se vedea coperta a treia)

Aviz către cititori

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 17.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 185/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 830/2007 AL CONSILIULUI

din 16 iulie 2007

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 817/2006 de reînnoire a măsurilor restrictive instituite împotriva Birmaniei/Myanmar

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolele 60 și 301,

având în vedere Poziția comună 2006/318/PESC a Consiliului din 27 aprilie 2006 de reînnoire a măsurilor restrictive împotriva Birmaniei/Myanmar (1),

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât este necesar să se modifice Regulamentul (CE) nr. 817/2006 al Consiliului (2) în vederea alinierii cu practica recentă a Consiliului în ceea privește identificarea autorităților competente și schimburile de informații între acestea,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 817/2006 se modifică după cum urmează:

| (a) | la articolul 4 alineatul (1), paragraful introductiv se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Prin derogare de la articolele 2 și 3, autoritățile competente indicate în website-urile enumerate în anexa II pot autoriza, în condițiile pe care le consideră corespunzătoare:”; |
| --- | --- |

(a)

la articolul 4 alineatul (1), paragraful introductiv se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Prin derogare de la articolele 2 și 3, autoritățile competente indicate în website-urile enumerate în anexa II pot autoriza, în condițiile pe care le consideră corespunzătoare:”;

| (b) | la articolul 7, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Autoritatea competentă indicată într-unul dintre website-urile enumerate în anexa II poate autoriza deblocarea sau utilizarea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate, în condițiile pe care le consideră corespunzătoare, după ce a stabilit că fondurile sau resursele economice respective sunt:






  (a) | necesare pentru a acoperi nevoile de bază ale persoanelor enumerate în anexa III și ale membrilor familiei aflați în întreținerea acestora, inclusiv cheltuielile pentru alimente, chirie sau ipoteci, pentru medicamente sau cheltuieli medicale, impozite, prime de asigurare și cheltuieli cu serviciile de utilități publice; |
| --- | --- | --- |

(b)

la articolul 7, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Autoritatea competentă indicată într-unul dintre website-urile enumerate în anexa II poate autoriza deblocarea sau utilizarea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate, în condițiile pe care le consideră corespunzătoare, după ce a stabilit că fondurile sau resursele economice respective sunt:

(a)

necesare pentru a acoperi nevoile de bază ale persoanelor enumerate în anexa III și ale membrilor familiei aflați în întreținerea acestora, inclusiv cheltuielile pentru alimente, chirie sau ipoteci, pentru medicamente sau cheltuieli medicale, impozite, prime de asigurare și cheltuieli cu serviciile de utilități publice;

| (b) | destinate exclusiv plății unor onorarii rezonabile și rambursării cheltuielilor legate de furnizarea unor servicii juridice; |
| --- | --- |

(b)

destinate exclusiv plății unor onorarii rezonabile și rambursării cheltuielilor legate de furnizarea unor servicii juridice;

| (c) | destinate exclusiv plății unor comisioane sau a unor cheltuieli operaționale pentru păstrarea sau gestionarea curentă a unor fonduri sau resurse economice înghețate; |
| --- | --- |

(c)

destinate exclusiv plății unor comisioane sau a unor cheltuieli operaționale pentru păstrarea sau gestionarea curentă a unor fonduri sau resurse economice înghețate;

| (d) | necesare pentru acoperirea unor cheltuieli excepționale, cu condiția ca statul membru în cauză să fi notificat tuturor celorlalte state membre și Comisiei, cu cel puțin două săptămâni înainte de acordarea autorizației, motivele pentru care consideră că ar trebui acordată o autorizație specială. |
| --- | --- |

(d)

necesare pentru acoperirea unor cheltuieli excepționale, cu condiția ca statul membru în cauză să fi notificat tuturor celorlalte state membre și Comisiei, cu cel puțin două săptămâni înainte de acordarea autorizației, motivele pentru care consideră că ar trebui acordată o autorizație specială.

Statele membre informează celelalte state membre și Comisia cu privire la orice autorizație acordată în temeiul prezentului alineat.”;

| (c) | la articolul 8, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(1)   Fără a aduce atingere normelor aplicabile în materie de raportare, de confidențialitate și de secret profesional, persoanele fizice și juridice, entitățile și organismele:






  (a) | furnizează, de îndată, autorităților competente din statele membre în care își au reședința sau sunt stabilite, indicate în website-urile enumerate în anexa II, orice informații care ar putea favoriza respectarea prezentului regulament, cum ar fi cea cu privire la conturile și sumele înghețate în temeiul articolului 6 și transmit aceste informații Comisiei, în mod direct sau prin intermediul acestor autorități competente; |
| --- | --- | --- |

(c)

la articolul 8, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Fără a aduce atingere normelor aplicabile în materie de raportare, de confidențialitate și de secret profesional, persoanele fizice și juridice, entitățile și organismele:

(a)

furnizează, de îndată, autorităților competente din statele membre în care își au reședința sau sunt stabilite, indicate în website-urile enumerate în anexa II, orice informații care ar putea favoriza respectarea prezentului regulament, cum ar fi cea cu privire la conturile și sumele înghețate în temeiul articolului 6 și transmit aceste informații Comisiei, în mod direct sau prin intermediul acestor autorități competente;

| (b) | cooperează cu autoritățile competente indicate în website-urile enumerate în anexa II în ceea ce privește verificarea informațiilor respective. |
| --- | --- |

(b)

cooperează cu autoritățile competente indicate în website-urile enumerate în anexa II în ceea ce privește verificarea informațiilor respective.

(2)   Orice informații suplimentare primite în mod direct de Comisie sunt puse la dispoziția statului membru în cauză.”;

| (d) | articolul 9 alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Interdicțiile prevăzute la alineatul (1) litera (b) nu constituie un obstacol în calea majorării unei participații într-o întreprindere de stat birmană, înscrisă pe lista din anexa IV, în cazul în care această majorare devine obligatorie în temeiul unui acord încheiat cu respectiva întreprindere de stat birmană înainte de 25 octombrie 2004. Autoritatea competentă în cauză, indicată într-un website enumerat în anexa II și Comisia sunt informate înainte ca orice tranzacție de acest tip să aibă loc. Comisia informează celelalte state membre.”; |
| --- | --- |

(d)

articolul 9 alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Interdicțiile prevăzute la alineatul (1) litera (b) nu constituie un obstacol în calea majorării unei participații într-o întreprindere de stat birmană, înscrisă pe lista din anexa IV, în cazul în care această majorare devine obligatorie în temeiul unui acord încheiat cu respectiva întreprindere de stat birmană înainte de 25 octombrie 2004. Autoritatea competentă în cauză, indicată într-un website enumerat în anexa II și Comisia sunt informate înainte ca orice tranzacție de acest tip să aibă loc. Comisia informează celelalte state membre.”;

| (e) | se introduce un nou articol, după cum urmează:
  „Articolul 13a
  (1)   Statele membre desemnează autoritățile competente menționate de prezentul regulament și le identifică pe sau prin website-urile enumerate în anexa II.
  (2)   După intrarea în vigoare a prezentului regulament, statele membre notifică fără întârziere Comisia cu privire la autoritățile lor competente, precum și orice modificări ulterioare.”; |
| --- | --- |

(e)

se introduce un nou articol, după cum urmează:

„Articolul 13a

(1)   Statele membre desemnează autoritățile competente menționate de prezentul regulament și le identifică pe sau prin website-urile enumerate în anexa II.

(2)   După intrarea în vigoare a prezentului regulament, statele membre notifică fără întârziere Comisia cu privire la autoritățile lor competente, precum și orice modificări ulterioare.”;

| (f) | anexa II se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(f)

anexa II se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulamentul intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 iulie 2007.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SILVA

---

(1)  JO L 116, 29.4.2006, p. 77. Poziție comună, astfel cum a fost modificată prin Poziția comună 2007/248/PESC (JO L 107, 25.4.2007, p. 8).

1

(2)  JO L 148, 2.6.2006, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 481/2007 al Comisiei (JO L 111, 28.4.2007, p. 50).

2

---

ANEXĂ

„ANEXA II

Webs-urile care conțin informații referitoare la autoritățile competente menționate la articolele 4, 7, 8, 9, 12 și 13a, precum și adresa pentru notificarea Comisiei Europene

| | BELGIA
  http://www.diplomatie.be/eusanctions |
| --- | --- |

BELGIA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

| | BULGARIA
  http://www.mfa.government.bg |
| --- | --- |

BULGARIA

http://www.mfa.government.bg

| | REPUBLICA CEHĂ
  http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce |
| --- | --- |

REPUBLICA CEHĂ

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

| | DANEMARCA
  http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/ |
| --- | --- |

DANEMARCA

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

| | GERMANIA
  http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html |
| --- | --- |

GERMANIA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

| | ESTONIA
  http://www.vm.ee/est/kat_622/ |
| --- | --- |

ESTONIA

http://www.vm.ee/est/kat_622/

| | IRLANDA
  http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities |
| --- | --- |

IRLANDA

http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities

| | GRECIA
  http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/ |
| --- | --- |

GRECIA

http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/

| | SPANIA
  www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales |
| --- | --- |

SPANIA

www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales

| | FRANȚA
  http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/ |
| --- | --- |

FRANȚA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

| | ITALIA
  http://www.esteri.it/UE/deroghe.html |
| --- | --- |

ITALIA

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

| | CIPRU
  http://www.mfa.gov.cy/sanctions |
| --- | --- |

CIPRU

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

| | LETONIA
  http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539 |
| --- | --- |

LETONIA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

| | LITUANIA
  http://www.urm.lt |
| --- | --- |

LITUANIA

http://www.urm.lt

| | LUXEMBURG
  http://www.mae.lu/sanctions |
| --- | --- |

LUXEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

| | UNGARIA
  http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm |
| --- | --- |

UNGARIA

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm

| | MALTA
  http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp |
| --- | --- |

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

| | ȚĂRILE DE JOS
  http://www.minbuza.nl/sancties |
| --- | --- |

ȚĂRILE DE JOS

http://www.minbuza.nl/sancties

| | AUSTRIA
  http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version= |
| --- | --- |

AUSTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

| | POLONIA
  http://www.msz.gov.pl |
| --- | --- |

POLONIA

http://www.msz.gov.pl

| | PORTUGALIA
  http://www.min-nestrangeiros.pt |
| --- | --- |

PORTUGALIA

http://www.min-nestrangeiros.pt

| | ROMÂNIA
  http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3 |
| --- | --- |

ROMÂNIA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

| | SLOVENIA
  http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/ |
| --- | --- |

SLOVENIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

| | SLOVACIA
  http://www.foreign.gov.sk |
| --- | --- |

SLOVACIA

http://www.foreign.gov.sk

| | FINLANDA
  http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet |
| --- | --- |

FINLANDA

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

| | SUEDIA
  http://www.ud.se/sanktioner |
| --- | --- |

SUEDIA

http://www.ud.se/sanktioner

| | REGATUL UNIT
  http://www.fco.gov.uk/competentauthorities |
| --- | --- |

REGATUL UNIT

http://www.fco.gov.uk/competentauthorities

Adresa pentru notificarea Comisiei Europene:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP |
| Unit A.2. Crisis management and conflict prevention |
| CHAR 12/108 |
| B-1049 Brussels |
| Tel. (32-2) 299 1176/295 5585 |
| Fax (32-2) 299 0873” |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP

Unit A.2. Crisis management and conflict prevention

CHAR 12/108

B-1049 Brussels

Tel. (32-2) 299 1176/295 5585

Fax (32-2) 299 0873”

---

| 17.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 185/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 185/5

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 831/2007 AL COMISIEI

din 16 iulie 2007

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 3223/94 al Comisiei din 21 decembrie 1994 de stabilire a normelor de aplicare a regimului de import pentru fructe și legume (1), în special articolul 4 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3223/94 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 17 iulie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 iulie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 337, 24.12.1994, p. 66. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 756/2007 (JO L 172, 30.6.2007, p. 41).

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 16 iulie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | MK | 52,4 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 67,9 |
| 0707 00 05 | MK | 68,1 |
| TR | 92,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0709 90 70 | TR | 93,4 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 50 10 | AR | 64,0 |
| UY | 65,1 |
| ZA | 51,1 |
| ZZ | 60,1 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| BR | 83,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 94,2 |
| NZ | 99,1 |
| US | 104,3 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 20 50 | AR | 80,5 |
| CL | 95,3 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 101,7 |
| ZZ | 105,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,0 |
| ZZ | 190,0 |
| 0809 20 95 | TR | 289,5 |
| US | 343,3 |
| ZZ | 316,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,4 |
| ZZ | 152,4 |
| 0809 40 05 | IL | 128,3 |
| ZZ | 128,3 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

MK

52,4

TR

83,4

ZZ

67,9

0707 00 05

MK

68,1

TR

92,6

ZZ

80,4

0709 90 70

TR

93,4

ZZ

93,4

0805 50 10

AR

64,0

UY

65,1

ZA

51,1

ZZ

60,1

0808 10 80

AR

87,7

BR

83,7

CL

84,2

CN

94,2

NZ

99,1

US

104,3

UY

60,7

ZA

88,8

ZZ

87,7

0808 20 50

AR

80,5

CL

95,3

NZ

144,9

ZA

101,7

ZZ

105,6

0809 10 00

TR

190,0

ZZ

190,0

0809 20 95

TR

289,5

US

343,3

ZZ

316,4

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,4

ZZ

152,4

0809 40 05

IL

128,3

ZZ

128,3

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 17.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 185/7

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 832/2007 AL COMISIEI

din 16 iulie 2007

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 197/2006 în ceea ce privește utilizarea alimentelor vechi și prelungirea valabilității măsurilor tranzitorii referitoare la aceste alimente

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 octombrie 2002 de stabilire a normelor sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman (1), în special articolul 32 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 prevede o revizuire completă a normelor comunitare privind subprodusele de origine animală, prin introducerea unui număr de cerințe stricte în ceea ce privește utilizarea sau eliminarea lor. În special, articolul 22 alineatul (1) literele (a) și (b) stabilește restricții privind folosirea subproduselor de origine animală și a produselor prelucrate. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 prevede o revizuire completă a normelor comunitare privind subprodusele de origine animală, prin introducerea unui număr de cerințe stricte în ceea ce privește utilizarea sau eliminarea lor. În special, articolul 22 alineatul (1) literele (a) și (b) stabilește restricții privind folosirea subproduselor de origine animală și a produselor prelucrate.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 197/2006 al Comisiei din privind măsurile tranzitorii, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1774/2002, cu privire la colectarea, transportul, tratarea, utilizarea și eliminarea alimentelor vechi (2) stabilește un număr de măsuri tranzitorii care ar trebui să expire la 31 iulie 2007. În special, articolul 3 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 197/2006 prevede că statele membre pot autoriza ca alimentele vechi să poată fi folosite în hrana pentru animale sau în alte scopuri, fără tratare prealabilă, sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții stabilite. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 197/2006 al Comisiei din privind măsurile tranzitorii, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1774/2002, cu privire la colectarea, transportul, tratarea, utilizarea și eliminarea alimentelor vechi (2) stabilește un număr de măsuri tranzitorii care ar trebui să expire la 31 iulie 2007. În special, articolul 3 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 197/2006 prevede că statele membre pot autoriza ca alimentele vechi să poată fi folosite în hrana pentru animale sau în alte scopuri, fără tratare prealabilă, sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții stabilite.

| (3) | Agenții economici vizați de aceste măsuri tranzitorii au solicitat prelungirea perioadei de valabilitate a acestor măsuri și, ținând cont de circumstanțe, este adecvat să se realizeze acest lucru. |
| --- | --- |

(3)

Agenții economici vizați de aceste măsuri tranzitorii au solicitat prelungirea perioadei de valabilitate a acestor măsuri și, ținând cont de circumstanțe, este adecvat să se realizeze acest lucru.

| (4) | Pentru a garanta claritatea legislației comunitare, este necesar să se specifice în mod clar că utilizările care pot fi autorizate în conformitate cu dispozițiile articolului 3 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 197/2006 nu afectează restricțiile prevăzute la articolul 22 alineatul (1) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 1774/2002. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a garanta claritatea legislației comunitare, este necesar să se specifice în mod clar că utilizările care pot fi autorizate în conformitate cu dispozițiile articolului 3 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 197/2006 nu afectează restricțiile prevăzute la articolul 22 alineatul (1) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 1774/2002.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 197/2006 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 197/2006 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 197/2006 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 3, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | utilizate în hrana pentru animale fără tratare prealabilă sau folosite în alte scopuri fără tratare prealabilă cu condiția ca:






  (i) | astfel de alimente vechi să nu fi intrat în contact cu materii prime de origine animală și autoritatea competentă să fie convinsă că utilizarea respectivă nu prezintă niciun risc pentru sănătatea publică sau sănătatea animală; și |
| --- | --- | --- | --- |

1.

La articolul 3, litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

utilizate în hrana pentru animale fără tratare prealabilă sau folosite în alte scopuri fără tratare prealabilă cu condiția ca:

(i)

astfel de alimente vechi să nu fi intrat în contact cu materii prime de origine animală și autoritatea competentă să fie convinsă că utilizarea respectivă nu prezintă niciun risc pentru sănătatea publică sau sănătatea animală; și

| (ii) | în cazul folosirii în hrana pentru animale, o astfel de utilizare să nu aducă atingere restricțiilor de utilizare prevăzute la articolul 22 alineatul (1) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 1774/2002.” |
| --- | --- |

(ii)

în cazul folosirii în hrana pentru animale, o astfel de utilizare să nu aducă atingere restricțiilor de utilizare prevăzute la articolul 22 alineatul (1) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 1774/2002.”

| 2. | La articolul 5, data de „31 iulie 2007” se înlocuiește cu data de „31 iulie 2009”. |
| --- | --- |

2.

La articolul 5, data de „31 iulie 2007” se înlocuiește cu data de „31 iulie 2009”.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 iulie 2007.

Pentru Comisie

Markos KYPRIANOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 273, 10.10.2002, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2007/2006 al Comisiei (JO L 379, 28.12.2006, p. 98).

1

(2)  JO L 32, 4.2.2006, p. 13.

2

---

| 17.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 185/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 185/9

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 833/2007 AL COMISIEI

din 16 iulie 2007

de încheiere a perioadei de tranziție prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1172/98 al Consiliului privind datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1172/98 al Consiliului din 25 mai 1998 privind datele statistice referitoare la transportul rutier de mărfuri (1), în special articolul 5 alineatele (4) și (5),

întrucât:

| (1) | În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1172/98, în timpul unei perioade de tranziție începând de la 1 ianuarie 1999, statele membre pot folosi o codificare simplificată pentru locurile de descărcare și de încărcare; nu s-a cerut încă o codificare regională completă pentru transportul internațional în cadrul SEE. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1172/98, în timpul unei perioade de tranziție începând de la 1 ianuarie 1999, statele membre pot folosi o codificare simplificată pentru locurile de descărcare și de încărcare; nu s-a cerut încă o codificare regională completă pentru transportul internațional în cadrul SEE.

| (2) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1172/98, este necesar să se stabilească data expirării perioadei de tranziție, întrucât în prezent sunt îndeplinite condițiile tehnice care permit folosirea unui sistem eficient de codificare regională atât pentru transportul național, cât și pentru cel internațional, în conformitate cu anexa G punctele 1 și 2. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1172/98, este necesar să se stabilească data expirării perioadei de tranziție, întrucât în prezent sunt îndeplinite condițiile tehnice care permit folosirea unui sistem eficient de codificare regională atât pentru transportul național, cât și pentru cel internațional, în conformitate cu anexa G punctele 1 și 2.

| (3) | Trebuie să se asigure aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (2), intrat în vigoare în 2003. |
| --- | --- |

(3)

Trebuie să se asigure aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (2), intrat în vigoare în 2003.

| (4) | Prezentul regulament nu modifică nimic în statutul sau conținutul variabilelor considerate facultative din Regulamentul (CE) nr. 1172/98. |
| --- | --- |

(4)

Prezentul regulament nu modifică nimic în statutul sau conținutul variabilelor considerate facultative din Regulamentul (CE) nr. 1172/98.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru programele statistice, înființat prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (3), |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru programele statistice, înființat prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (3),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Perioada de tranziție menționată la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1172/98 se încheie la 31 decembrie 2007.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 iulie 2007.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 163, 6.6.1998, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

1

(2)  JO L 154, 21.6.2003, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 105/2007 al Comisiei (JO L 39, 10.2.2007, p. 1).

2

(3)  JO L 181, 28.6.1989, p. 47.

3

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 17.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 185/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 185/10

---

DECIZIA COMISIEI

din 7 februarie 2007

privind sistemul de ajutor în temeiul Legii nr. 21/2003 (articolele 14, 15 și 16) din Regiunea Sicilia C 31/2005 (ex N 329/2004) pe care Italia intenționează să îl pună în aplicare

[notificată cu numărul C(2007) 285]

(Numai versiunea în limba italiană este autentică)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/498/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu aceste dispoziții (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

I.   PROCEDURA

| (1) | Prin scrisoarea din 28 iulie 2004, autoritățile italiene au notificat articolele 14, 15 și 16 din Legge regionale nr. 21 din 29 decembrie 2003 (denumită în continuare „Legea regională nr. 21/2003”). Prin scrisoarea din 22 septembrie 2004, Comisia a solicitat informații suplimentare. Prin scrisoarea din 24 ianuarie 2005, autoritățile italiene au solicitat prelungirea termenului-limită, care a fost acceptată de Comisie prin scrisoarea din 25 ianuarie. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 28 iulie 2004, autoritățile italiene au notificat articolele 14, 15 și 16 din Legge regionale nr. 21 din 29 decembrie 2003 (denumită în continuare „Legea regională nr. 21/2003”). Prin scrisoarea din 22 septembrie 2004, Comisia a solicitat informații suplimentare. Prin scrisoarea din 24 ianuarie 2005, autoritățile italiene au solicitat prelungirea termenului-limită, care a fost acceptată de Comisie prin scrisoarea din 25 ianuarie.

| (2) | Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2005, autoritățile italiene au declarat că ajutorul prevăzut la articolele 14 și 15 este pus în aplicare conform Regulamentului (CE) nr. 69/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 de aplicare a articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele de minimis
   (2), care așteaptă să fie autorizat de Comisia Europeană. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2005, autoritățile italiene au declarat că ajutorul prevăzut la articolele 14 și 15 este pus în aplicare conform Regulamentului (CE) nr. 69/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 de aplicare a articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele de minimis
   (2), care așteaptă să fie autorizat de Comisia Europeană.

| (3) | Prin scrisoarea din 29 martie 2005, Comisia a solicitat autorităților italiene informații suplimentare. În urma unei note primite la 27 aprilie 2005, autoritățile italiene au furnizat informațiile solicitate prin scrisorile din 18 mai și 2 iunie 2006. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 29 martie 2005, Comisia a solicitat autorităților italiene informații suplimentare. În urma unei note primite la 27 aprilie 2005, autoritățile italiene au furnizat informațiile solicitate prin scrisorile din 18 mai și 2 iunie 2006.

| (4) | Alte informații suplimentare au fost solicitate prin scrisoarea din 10 iunie 2005. Autoritățile italiene au răspuns prin scrisorile din 12 iulie și 14 iulie 2005. |
| --- | --- |

(4)

Alte informații suplimentare au fost solicitate prin scrisoarea din 10 iunie 2005. Autoritățile italiene au răspuns prin scrisorile din 12 iulie și 14 iulie 2005.

| (5) | Prin scrisoarea din 6 septembrie 2005, Comisia a informat Italia cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și articolul 62 din Acordul SEE pentru măsura de ajutor în cauză. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 6 septembrie 2005, Comisia a informat Italia cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și articolul 62 din Acordul SEE pentru măsura de ajutor în cauză.

| (6) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutor. |
| --- | --- |

(6)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutor.

| (7) | Comisia nu a primit nici o observație de la părțile interesate. |
| --- | --- |

(7)

Comisia nu a primit nici o observație de la părțile interesate.

| (8) | Prin scrisoarea din 10 noiembrie 2005, autoritățile italiene au cerut Comisiei să suspende procedura, în așteptarea deciziei din partea Curții de Justiție în Cauza C-475/2003 privind compatibilitatea impozitului regional italian pentru activitatea productivă (imposta regionale italiana sulle attività produttive – IRAP) cu articolul 33 alineatul (1) din cea de-a șasea Directivă 77/388/CEE a Consiliului din 17 mai 1977 privind armonizarea legislațiilor statelor membre referitoare la impozitele pe cifra de afaceri – Sistemul comun de taxă pe valoare adăugată: bază unitară de evaluare (4). Comisia a acceptat cererea prin scrisoarea din 18 octombrie 2005. Curtea de Justiție a declarat ulterior că IRAP este compatibil cu articolul 33 alineatul (1) din Directiva 77/388/CEE (5). |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din 10 noiembrie 2005, autoritățile italiene au cerut Comisiei să suspende procedura, în așteptarea deciziei din partea Curții de Justiție în Cauza C-475/2003 privind compatibilitatea impozitului regional italian pentru activitatea productivă (imposta regionale italiana sulle attività produttive – IRAP) cu articolul 33 alineatul (1) din cea de-a șasea Directivă 77/388/CEE a Consiliului din 17 mai 1977 privind armonizarea legislațiilor statelor membre referitoare la impozitele pe cifra de afaceri – Sistemul comun de taxă pe valoare adăugată: bază unitară de evaluare (4). Comisia a acceptat cererea prin scrisoarea din 18 octombrie 2005. Curtea de Justiție a declarat ulterior că IRAP este compatibil cu articolul 33 alineatul (1) din Directiva 77/388/CEE (5).

| (9) | Prin scrisoarea din 10 mai 2006 (A/33600), autoritățile italiene au informat Comisia cu privire la modificarea măsurilor prevăzute la articolele 14 și 15. Prin intermediul acestei modificări, măsurile sunt puse în aplicare conform Regulamentului de minimis și „în cazul adoptării unei decizii negative de către Comisie”. |
| --- | --- |

(9)

Prin scrisoarea din 10 mai 2006 (A/33600), autoritățile italiene au informat Comisia cu privire la modificarea măsurilor prevăzute la articolele 14 și 15. Prin intermediul acestei modificări, măsurile sunt puse în aplicare conform Regulamentului de minimis și „în cazul adoptării unei decizii negative de către Comisie”.

II.   DESCRIEREA MĂSURII

(a)   Temeiul legal al măsurii

| (10) | Articolele 14, 15 și 16 din Legea regională nr. 21/2003. |
| --- | --- |

(10)

Articolele 14, 15 și 16 din Legea regională nr. 21/2003.

(b)   Obiectivul măsurii

| (11) | Potrivit autorităților italiene, măsura este proiectată să încurajeze crearea unor noi societăți și să reducă diferențele dintre societățile din Sicilia și societățile aflate în alte regiuni ale Italiei. |
| --- | --- |

(11)

Potrivit autorităților italiene, măsura este proiectată să încurajeze crearea unor noi societăți și să reducă diferențele dintre societățile din Sicilia și societățile aflate în alte regiuni ale Italiei.

| (12) | În plus, măsura în cauză urmărește să stimuleze integrarea economiei Uniunii Europene cu economiile țărilor care au semnat Declarația finală a Conferinței ministeriale euro-mediteraneene de la Barcelona din 27 și 28 noiembrie 1995 (Conferința de la Barcelona). |
| --- | --- |

(12)

În plus, măsura în cauză urmărește să stimuleze integrarea economiei Uniunii Europene cu economiile țărilor care au semnat Declarația finală a Conferinței ministeriale euro-mediteraneene de la Barcelona din 27 și 28 noiembrie 1995 (Conferința de la Barcelona).

| (13) | Măsura cuprinde două sisteme: articolele 14 și 15 din Legea regională nr. 21/2003 prevăd o scutire de IRAP pentru anumite societăți, iar articolul 16 din aceeași lege prevede instituirea Centrului euro-mediteranean pentru servicii financiare și asigurări. |
| --- | --- |

(13)

Măsura cuprinde două sisteme: articolele 14 și 15 din Legea regională nr. 21/2003 prevăd o scutire de IRAP pentru anumite societăți, iar articolul 16 din aceeași lege prevede instituirea Centrului euro-mediteranean pentru servicii financiare și asigurări.

| (14) | Articolele 14 și 15 prevăd o scutire de IRAP de cinci ani pentru anumite societăți noi care au început operațiunile în 2004 și pentru anumite societăți existente. |
| --- | --- |

(14)

Articolele 14 și 15 prevăd o scutire de IRAP de cinci ani pentru anumite societăți noi care au început operațiunile în 2004 și pentru anumite societăți existente.

| (15) | Mai precis, articolul 14 prevede scutiri succesive de IRAP pe o perioadă de cinci ani (de la începutul operațiunilor) pentru:






  (a) | societățile din sectorul turismului, sectorul hotelier și sectorul artizanal, din sectorul cultural, agroalimentar și societățile TIC care au început operațiunile în 2004; |
| --- | --- | --- |

(15)

Mai precis, articolul 14 prevede scutiri succesive de IRAP pe o perioadă de cinci ani (de la începutul operațiunilor) pentru:

(a)

societățile din sectorul turismului, sectorul hotelier și sectorul artizanal, din sectorul cultural, agroalimentar și societățile TIC care au început operațiunile în 2004;

| (b) | toate societățile industriale care au început operațiunile în 2004 cu o cifră de afaceri mai mică de 10 milioane EUR. |
| --- | --- |

(b)

toate societățile industriale care au început operațiunile în 2004 cu o cifră de afaceri mai mică de 10 milioane EUR.

| (16) | Mai precis, articolul 15 prevede scutiri succesive de IRAP pe o perioadă de cinci ani, începând cu 2004, pentru contribuția de bază impozabilă care depășește media pentru anii 2001-2003, pentru toate societățile existente, cu excepția celor care operează în sectorul chimic și petrochimic. |
| --- | --- |

(16)

Mai precis, articolul 15 prevede scutiri succesive de IRAP pe o perioadă de cinci ani, începând cu 2004, pentru contribuția de bază impozabilă care depășește media pentru anii 2001-2003, pentru toate societățile existente, cu excepția celor care operează în sectorul chimic și petrochimic.

| (17) | Numai societățile care au în mod cumulat sediul social, sediul administrativ și locul de desfășurare a afacerii în Sicilia îndeplinesc condițiile pentru sistemul de ajutor. |
| --- | --- |

(17)

Numai societățile care au în mod cumulat sediul social, sediul administrativ și locul de desfășurare a afacerii în Sicilia îndeplinesc condițiile pentru sistemul de ajutor.

| (18) | Articolul 16 instituie Centrul euro-mediteranean pentru servicii financiare și asigurări, care cuprinde filiale sau întreprinderi asociate ale instituțiilor de credit, brokeraj imobiliar, societăți fiduciare, societăți de asigurări și societăți de finanțare care colectează fonduri pe piețele internaționale care să fie utilizate exclusiv în afara teritoriului statului italian cu nerezidenți. De asemenea, central mai cuprinde și societăți care furnizează servicii de intermediere și consultanță pentru comerțul internațional. Președintele Regiunii Sicilia a numit un comitet de monitorizare, cu sarcina de a acorda și retrage autorizația societăților de a opera în cadrul centrului. |
| --- | --- |

(18)

Articolul 16 instituie Centrul euro-mediteranean pentru servicii financiare și asigurări, care cuprinde filiale sau întreprinderi asociate ale instituțiilor de credit, brokeraj imobiliar, societăți fiduciare, societăți de asigurări și societăți de finanțare care colectează fonduri pe piețele internaționale care să fie utilizate exclusiv în afara teritoriului statului italian cu nerezidenți. De asemenea, central mai cuprinde și societăți care furnizează servicii de intermediere și consultanță pentru comerțul internațional. Președintele Regiunii Sicilia a numit un comitet de monitorizare, cu sarcina de a acorda și retrage autorizația societăților de a opera în cadrul centrului.

| (19) | Aceste societăți beneficiază de următoarele avantaje:






  (a) | 50 % reducere din rata IRAP pentru veniturile realizate în cadrul centrului; |
| --- | --- | --- |

(19)

Aceste societăți beneficiază de următoarele avantaje:

(a)

50 % reducere din rata IRAP pentru veniturile realizate în cadrul centrului;

| (b) | scutire de taxe privind concesiile regionale; |
| --- | --- |

(b)

scutire de taxe privind concesiile regionale;

| (c) | reducere la rată fixă pentru taxa de înregistrare, taxa ipotecară și taxele de cadastru; |
| --- | --- |

(c)

reducere la rată fixă pentru taxa de înregistrare, taxa ipotecară și taxele de cadastru;

| (d) | scutirea de impozit pe profit privind veniturile obținute în Sicilia (6) în legătură cu activitățile realizate în cadrul centrului. |
| --- | --- |

(d)

scutirea de impozit pe profit privind veniturile obținute în Sicilia (6) în legătură cu activitățile realizate în cadrul centrului.

| (20) | Avantajele de impozitare disponibile în cadrul sistemului sunt acordate numai pentru tranzacții că țările terțe care au semnat Declarația de la Barcelona din 27-28 noiembrie 1995 (7). |
| --- | --- |

(20)

Avantajele de impozitare disponibile în cadrul sistemului sunt acordate numai pentru tranzacții că țările terțe care au semnat Declarația de la Barcelona din 27-28 noiembrie 1995 (7).

| (21) | Amplasarea exactă a centrului pe teritoriul Siciliei și criteriile de acordare a autorizației pentru a realiza afacerea la centru vor fi stabilite în regulamentele de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(21)

Amplasarea exactă a centrului pe teritoriul Siciliei și criteriile de acordare a autorizației pentru a realiza afacerea la centru vor fi stabilite în regulamentele de punere în aplicare.

| (22) | Măsurile sunt determinate de punerea în aplicare de către Regiunea Sicilia a autonomiei de impozitare acordate de articolele 36 și 38 din Statutul regional sicilian, care are un nivel de act constituțional. |
| --- | --- |

(22)

Măsurile sunt determinate de punerea în aplicare de către Regiunea Sicilia a autonomiei de impozitare acordate de articolele 36 și 38 din Statutul regional sicilian, care are un nivel de act constituțional.

(c)   Bugetul pentru măsură

| (23) | Autoritățile italiene estimează că, odată ce au introdus dispozițiile de mai sus, impactul bugetar al articolelor 14 și 15 va fi de aproximativ 170 de milioane EUR (120 de milioane EUR și respectiv 48 milioane EUR) între 2004 și 2009. Acestea nu au furnizat nici o estimare privind impactul articolului 16. |
| --- | --- |

(23)

Autoritățile italiene estimează că, odată ce au introdus dispozițiile de mai sus, impactul bugetar al articolelor 14 și 15 va fi de aproximativ 170 de milioane EUR (120 de milioane EUR și respectiv 48 milioane EUR) între 2004 și 2009. Acestea nu au furnizat nici o estimare privind impactul articolului 16.

(d)   Durata măsurii

| (24) | Legea regională nr. 21/2003 a intrat în vigoare la 30 decembrie 2003, însă intrarea în vigoare a articolelor 14, 15 și 16 se supune în mod explicit verificării realizate de Comisia Europeană. |
| --- | --- |

(24)

Legea regională nr. 21/2003 a intrat în vigoare la 30 decembrie 2003, însă intrarea în vigoare a articolelor 14, 15 și 16 se supune în mod explicit verificării realizate de Comisia Europeană.

| (25) | Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2005, autoritățile italiene au informat Comisia cu privire la faptul că ajutorul prevăzut la articolele 14 și 15 a fost pus în aplicare conform regulamentului de minimis așteptând verificarea din partea Comisiei. Ulterior, prin scrisoarea din 10 mai 2006, acestea au declarat că ajutorul prevăzut la articolele 14 și 15 a fost pus în aplicare conform regulii de minimis și „în cazul adoptării unei decizii negative de către Comisie”. |
| --- | --- |

(25)

Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2005, autoritățile italiene au informat Comisia cu privire la faptul că ajutorul prevăzut la articolele 14 și 15 a fost pus în aplicare conform regulamentului de minimis așteptând verificarea din partea Comisiei. Ulterior, prin scrisoarea din 10 mai 2006, acestea au declarat că ajutorul prevăzut la articolele 14 și 15 a fost pus în aplicare conform regulii de minimis și „în cazul adoptării unei decizii negative de către Comisie”.

| (26) | Măsura prevăzută la articolul 14 s-a aplicat intrând în vigoare în 2005. Autoritățile italiene au decis să o aplice timp de cinci ani fiscali. |
| --- | --- |

(26)

Măsura prevăzută la articolul 14 s-a aplicat intrând în vigoare în 2005. Autoritățile italiene au decis să o aplice timp de cinci ani fiscali.

| (27) | Măsura prevăzută la articolul 15 se aplică, de asemenea, timp de cinci ani fiscali, din 2004 până în 2009. |
| --- | --- |

(27)

Măsura prevăzută la articolul 15 se aplică, de asemenea, timp de cinci ani fiscali, din 2004 până în 2009.

| (28) | Măsura prevăzută la articolul 16 se aplică de la intrarea în vigoare a măsurii până în anul fiscal următor celui în care zona liberului schimb la care se face referire în Declarația de la Barcelona este stabilită în mod eficace (2010). |
| --- | --- |

(28)

Măsura prevăzută la articolul 16 se aplică de la intrarea în vigoare a măsurii până în anul fiscal următor celui în care zona liberului schimb la care se face referire în Declarația de la Barcelona este stabilită în mod eficace (2010).

III.   MOTIVELE CARE AU GENERAT DESCHIDEREA PROCEDURII

(a)   Articolul 14 și articolul 15: scutiri IRAP

| (29) | În scrisoarea sa din 6 septembrie 2005, Comisia și-a exprimat opinia că sistemul de ajutor notificat constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, întrucât sunt implicate resursele statului, întrucât este selectiv prin faptul că țintește spre anumite sectoare și/sau anumite categorii de întreprindere în ceea ce privește o sarcină fiscală redusă și întrucât poate denatura concurența și afecta comerțul la nivel comunitar. |
| --- | --- |

(29)

În scrisoarea sa din 6 septembrie 2005, Comisia și-a exprimat opinia că sistemul de ajutor notificat constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, întrucât sunt implicate resursele statului, întrucât este selectiv prin faptul că țintește spre anumite sectoare și/sau anumite categorii de întreprindere în ceea ce privește o sarcină fiscală redusă și întrucât poate denatura concurența și afecta comerțul la nivel comunitar.

| (30) | Unul dintre motivele care au generat deschiderea procedurii a fost faptul că Comisia avea îndoieli dacă ajutorul prevăzut la articolele 14, 15 și 16 din Legea regională nr. 21/2003 este compatibil cu piața unică. |
| --- | --- |

(30)

Unul dintre motivele care au generat deschiderea procedurii a fost faptul că Comisia avea îndoieli dacă ajutorul prevăzut la articolele 14, 15 și 16 din Legea regională nr. 21/2003 este compatibil cu piața unică.

| (31) | În primul rând, Comisia avea îndoieli dacă măsura îndeplinește condițiile stabilite în Liniile directoare privind ajutorul regional național (8) („Liniile directoare”). De fapt, conform notificării, măsura acordă ajutor de operare societăților siciliene care îndeplinesc criteriile indicate la punctele 14 și 17 și societăților care operează în cadrul Centrului euro-mediteranean pentru servicii financiare și asigurare. |
| --- | --- |

(31)

În primul rând, Comisia avea îndoieli dacă măsura îndeplinește condițiile stabilite în Liniile directoare privind ajutorul regional național (8) („Liniile directoare”). De fapt, conform notificării, măsura acordă ajutor de operare societăților siciliene care îndeplinesc criteriile indicate la punctele 14 și 17 și societăților care operează în cadrul Centrului euro-mediteranean pentru servicii financiare și asigurare.

| (32) | La punctul 4.15 din Liniile directoare, se poate acorda ajutorul de operare dacă măsura este justificată în sensul contribuției acesteia la dezvoltarea regională și al naturii sale și dacă nivelul său este proporțional cu neajunsurile pe care urmărește să le rezolve. În această privință, Comisia se îndoiește că autoritățile italiene au reușit să justifice furnizarea ajutorului de operare prin demonstrarea existenței unor neajunsuri și măsurarea importanței acestora și că ajutorul putea fi justificat în funcție de contribuția sa la dezvoltarea regională. |
| --- | --- |

(32)

La punctul 4.15 din Liniile directoare, se poate acorda ajutorul de operare dacă măsura este justificată în sensul contribuției acesteia la dezvoltarea regională și al naturii sale și dacă nivelul său este proporțional cu neajunsurile pe care urmărește să le rezolve. În această privință, Comisia se îndoiește că autoritățile italiene au reușit să justifice furnizarea ajutorului de operare prin demonstrarea existenței unor neajunsuri și măsurarea importanței acestora și că ajutorul putea fi justificat în funcție de contribuția sa la dezvoltarea regională.

| (33) | Comisia avea îndoieli conform cărora ajutorul de operare prevăzut la articolele 14 și 15 din Legea regională nr. 21/2003 poate fi compatibil cu piața comună și că poate contribui la crearea de societăți noi și reduce diferența dintre societățile care operează în Sicilia și societățile care operează pe restul teritoriului în Italia. În această privință, Comisia a observat că legătura dintre reducerea IRAP pentru beneficiari (de exemplu cei cuprinși la articolul 15) și crearea de societăți noi în Sicilia este neclară și lăsată fără explicație de către autoritățile italiene. Apoi, faptul că, la nivel teoretic, reducerea IRAP va spori numărul de societăți noi nu este suficient în sine pentru ca ajutorul să fie considerat compatibil. |
| --- | --- |

(33)

Comisia avea îndoieli conform cărora ajutorul de operare prevăzut la articolele 14 și 15 din Legea regională nr. 21/2003 poate fi compatibil cu piața comună și că poate contribui la crearea de societăți noi și reduce diferența dintre societățile care operează în Sicilia și societățile care operează pe restul teritoriului în Italia. În această privință, Comisia a observat că legătura dintre reducerea IRAP pentru beneficiari (de exemplu cei cuprinși la articolul 15) și crearea de societăți noi în Sicilia este neclară și lăsată fără explicație de către autoritățile italiene. Apoi, faptul că, la nivel teoretic, reducerea IRAP va spori numărul de societăți noi nu este suficient în sine pentru ca ajutorul să fie considerat compatibil.

| (34) | În notificare, autoritățile italiene au argumentat că pragul de 10 milioane EUR era suficient de scăzut pentru a garanta că articolul 14 se aplică doar la IMM-uri. Comisia a argumentat că articolul 14 a fost limitat de facto doar în mod superficial la IMM-uri, întrucât nu a ținut cont de numărul de angajați și, mai ales, de faptul că societatea care beneficiază în urmă măsurii este o întreprindere „legată” sau „parteneră” în sensul liniilor directoare privind IMM-urile (9). În plus, chiar dacă autoritățile italiene ar putea să demonstreze că numai IMM-urile în sensul liniilor directoare beneficiază în urma acestei măsuri, Comisia observă că măsura în cauză constituie în continuare ajutor de operare. |
| --- | --- |

(34)

În notificare, autoritățile italiene au argumentat că pragul de 10 milioane EUR era suficient de scăzut pentru a garanta că articolul 14 se aplică doar la IMM-uri. Comisia a argumentat că articolul 14 a fost limitat de facto doar în mod superficial la IMM-uri, întrucât nu a ținut cont de numărul de angajați și, mai ales, de faptul că societatea care beneficiază în urmă măsurii este o întreprindere „legată” sau „parteneră” în sensul liniilor directoare privind IMM-urile (9). În plus, chiar dacă autoritățile italiene ar putea să demonstreze că numai IMM-urile în sensul liniilor directoare beneficiază în urma acestei măsuri, Comisia observă că măsura în cauză constituie în continuare ajutor de operare.

| (35) | În plus, autoritățile italiene au susținut că răspândirea microîntreprinderilor a rezultat în costuri de finanțare mai mari și o intensitate de muncă mai mare; costurile muncii și datoriei constituie o parte importantă din baza de impozitare a IRAP, plasând astfel societățile siciliene în dezavantaj. Comisia a observat că, deși problema cu care se confruntă economia siciliană este rata ridicată a microîntreprinderilor și consecințele acesteia, o reducere generală a IRAP pentru societățile de toate mărimile nu se adresează acestui aspect, întrucât nu țintește spre microîntreprinderi. În plus, ajutorul nu părea să fie proiectat pentru a se adresa problemelor asociate cu statutul insulei Sicilia, în sensul că nu avea legătură cu costurile suplimentare privind insularitatea, cum ar fi costurile de transport. Spre exemplu, Comisiei nu i se pare evident că societățile care operează în sectorul turismului, în cel hotelier sau al bunurilor culturale se confruntă cu dezavantaje speciale în urma faptului că sunt situate în Sicilia (articolul 14). |
| --- | --- |

(35)

În plus, autoritățile italiene au susținut că răspândirea microîntreprinderilor a rezultat în costuri de finanțare mai mari și o intensitate de muncă mai mare; costurile muncii și datoriei constituie o parte importantă din baza de impozitare a IRAP, plasând astfel societățile siciliene în dezavantaj. Comisia a observat că, deși problema cu care se confruntă economia siciliană este rata ridicată a microîntreprinderilor și consecințele acesteia, o reducere generală a IRAP pentru societățile de toate mărimile nu se adresează acestui aspect, întrucât nu țintește spre microîntreprinderi. În plus, ajutorul nu părea să fie proiectat pentru a se adresa problemelor asociate cu statutul insulei Sicilia, în sensul că nu avea legătură cu costurile suplimentare privind insularitatea, cum ar fi costurile de transport. Spre exemplu, Comisiei nu i se pare evident că societățile care operează în sectorul turismului, în cel hotelier sau al bunurilor culturale se confruntă cu dezavantaje speciale în urma faptului că sunt situate în Sicilia (articolul 14).

| (36) | În plus, Comisia observă că declarația autorităților italiene nu conține informații suficiente pentru a garanta că ajutorul vă scădea în timp. În exemplul dat, pare că autoritățile italiene intenționează să reducă raportul de scutire IRAP. Totuși, acest fapt nu garantează per se că totalul ajutorului va fi în scădere. |
| --- | --- |

(36)

În plus, Comisia observă că declarația autorităților italiene nu conține informații suficiente pentru a garanta că ajutorul vă scădea în timp. În exemplul dat, pare că autoritățile italiene intenționează să reducă raportul de scutire IRAP. Totuși, acest fapt nu garantează per se că totalul ajutorului va fi în scădere.

| (37) | În plus, Comisia nu are impresia că, după cum articolul 15 prevede ajutor pentru societățile de toate dimensiunile, utilizarea datelor privind numai societățile cu o cifră de afaceri sub 10 milioane EUR și cu mai puțin de 10 angajați în sectorul industrial, în cel TIC și turistic/hotelier poate demonstra proporționalitatea măsurii în cauză. |
| --- | --- |

(37)

În plus, Comisia nu are impresia că, după cum articolul 15 prevede ajutor pentru societățile de toate dimensiunile, utilizarea datelor privind numai societățile cu o cifră de afaceri sub 10 milioane EUR și cu mai puțin de 10 angajați în sectorul industrial, în cel TIC și turistic/hotelier poate demonstra proporționalitatea măsurii în cauză.

| (38) | Comisia a argumentat că măsura pare să fie selectivă din punct de vedere material în sensul că avantajele impozitare prevăzute la articolele 14 și 15 exclud din grupul de posibili beneficiari diferite categorii de societăți (a se vedea punctul 56), favorizând în special sectorul turistic, cel hotelier, al bunurilor culturale, agro-alimentar și TIC. În plus, măsura pare să favorizeze societățile industriale existente și pe cele noi cu o cifră de afaceri sub 10 milioane EUR, însă le exclude pe cele care operează în sectorul chimic și petrochimic. |
| --- | --- |

(38)

Comisia a argumentat că măsura pare să fie selectivă din punct de vedere material în sensul că avantajele impozitare prevăzute la articolele 14 și 15 exclud din grupul de posibili beneficiari diferite categorii de societăți (a se vedea punctul 56), favorizând în special sectorul turistic, cel hotelier, al bunurilor culturale, agro-alimentar și TIC. În plus, măsura pare să favorizeze societățile industriale existente și pe cele noi cu o cifră de afaceri sub 10 milioane EUR, însă le exclude pe cele care operează în sectorul chimic și petrochimic.

| (39) | În declarațiile acestora, autoritățile italiene au menționat că societățile din sectorul chimic și petrochimic au fost excluse din cadrul beneficiului prevăzut la articolul 15, întrucât nu au fost afectate de costurile ridicate de transport asociate cu statutul insular al Siciliei și întrucât numărul societăților din aceste sectoare era foarte mic. Totuși, Comisia nu are impresia că societățile din toate sectoarele eligibile pentru măsura de ajutor sunt afectate de costurile de transport ridicate; în plus, numărul beneficiarilor nu are nicio influență privind clasificarea unei anumite măsuri ca fiind ajutor. |
| --- | --- |

(39)

În declarațiile acestora, autoritățile italiene au menționat că societățile din sectorul chimic și petrochimic au fost excluse din cadrul beneficiului prevăzut la articolul 15, întrucât nu au fost afectate de costurile ridicate de transport asociate cu statutul insular al Siciliei și întrucât numărul societăților din aceste sectoare era foarte mic. Totuși, Comisia nu are impresia că societățile din toate sectoarele eligibile pentru măsura de ajutor sunt afectate de costurile de transport ridicate; în plus, numărul beneficiarilor nu are nicio influență privind clasificarea unei anumite măsuri ca fiind ajutor.

| (40) | În cele din urmă, Comisia a observat că măsura face discriminare între societățile „siciliene” și „nesiciliene”, în măsura în care împiedică societățile cu sediul social într-un alt stat membru să beneficieze de ajutor. Comisia este de părere că nu există niciun motiv obiectiv care să justifice această alegere din partea autorităților italiene și că, prin urmare, această dispoziție a sistemului de ajutor contravine articolului 43 din Tratatul CE. Din acest motiv, de asemenea, Comisia a observat că măsura nu poate fi compatibilă cu piața comună (10). De asemenea, a remarcat că măsura conferă un avantaj selectiv asupra societăților siciliene, în sensul că numai întreprinderile impozabile care au, în mod cumulat, sediul social, sediul administrativ și locul de desfășurare a afacerii în Sicilia pot beneficia în urma sistemului de ajutor. Nu pare să fie acesta cazul tuturor societăților care realizează o activitate productivă sau comercială în Sicilia și se află sub incidența IRAP privind activitatea respectivă. Autoritățile italiene nu au furnizat niciun argument cu privire la acest aspect în declarațiile acestora. |
| --- | --- |

(40)

În cele din urmă, Comisia a observat că măsura face discriminare între societățile „siciliene” și „nesiciliene”, în măsura în care împiedică societățile cu sediul social într-un alt stat membru să beneficieze de ajutor. Comisia este de părere că nu există niciun motiv obiectiv care să justifice această alegere din partea autorităților italiene și că, prin urmare, această dispoziție a sistemului de ajutor contravine articolului 43 din Tratatul CE. Din acest motiv, de asemenea, Comisia a observat că măsura nu poate fi compatibilă cu piața comună (10). De asemenea, a remarcat că măsura conferă un avantaj selectiv asupra societăților siciliene, în sensul că numai întreprinderile impozabile care au, în mod cumulat, sediul social, sediul administrativ și locul de desfășurare a afacerii în Sicilia pot beneficia în urma sistemului de ajutor. Nu pare să fie acesta cazul tuturor societăților care realizează o activitate productivă sau comercială în Sicilia și se află sub incidența IRAP privind activitatea respectivă. Autoritățile italiene nu au furnizat niciun argument cu privire la acest aspect în declarațiile acestora.

(b)   Articolul 16

| (41) | În primul rând, Comisia a argumentat că autoritățile italiene nu au clarificat în declarațiile acestora de ce consideră că ajutorul pentru instituirea Centrului euro-mediteranean pentru servicii financiare și asigurare se poate califica pentru scutirea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(41)

În primul rând, Comisia a argumentat că autoritățile italiene nu au clarificat în declarațiile acestora de ce consideră că ajutorul pentru instituirea Centrului euro-mediteranean pentru servicii financiare și asigurare se poate califica pentru scutirea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE.

| (42) | Autoritățile italiene au menționat în declarațiile acestora că măsura în cauză constituie ajutor de operare. Comisia a fost de părere că denaturarea concurenței care rezultă din ajutorul acordat în sectorul financiar poate fi foarte însemnată și că activitățile financiare nu ajută în mod semnificativ la remedierea neajunsurilor cu care se confruntă regiunile eligibile pentru scutirea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a), după cum se menționează în avizul Comisiei privind aplicarea regulilor de ajutor de stat pentru măsurile legate de impozitarea directă a afacerilor (11) și în diferite decizii luate de atunci. Comisia a amintit că avizul menționat anterior menționează clar că, pentru a fi considerat compatibil cu piața comună, ajutorul de stat care intenționează să promoveze dezvoltarea economică a anumitor zone trebuie să fie „proporțional cu scopurile urmărite și să țintească spre acestea”. Din această perspectivă, este puțin probabil ca activitățile offshore și activitățile care au un impact redus sau inexistent asupra economiei locale să fie acceptate ca ajutor de stat compatibil. De aceea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că există o proporționalitate între nivelul de ajutor și neajunsul pe care urmărește să îl compenseze. |
| --- | --- |

(42)

Autoritățile italiene au menționat în declarațiile acestora că măsura în cauză constituie ajutor de operare. Comisia a fost de părere că denaturarea concurenței care rezultă din ajutorul acordat în sectorul financiar poate fi foarte însemnată și că activitățile financiare nu ajută în mod semnificativ la remedierea neajunsurilor cu care se confruntă regiunile eligibile pentru scutirea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a), după cum se menționează în avizul Comisiei privind aplicarea regulilor de ajutor de stat pentru măsurile legate de impozitarea directă a afacerilor (11) și în diferite decizii luate de atunci. Comisia a amintit că avizul menționat anterior menționează clar că, pentru a fi considerat compatibil cu piața comună, ajutorul de stat care intenționează să promoveze dezvoltarea economică a anumitor zone trebuie să fie „proporțional cu scopurile urmărite și să țintească spre acestea”. Din această perspectivă, este puțin probabil ca activitățile offshore și activitățile care au un impact redus sau inexistent asupra economiei locale să fie acceptate ca ajutor de stat compatibil. De aceea, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că există o proporționalitate între nivelul de ajutor și neajunsul pe care urmărește să îl compenseze.

| (43) | În cele din urmă, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că măsura prevăzută la articolul 16 poate fi considerată un proiect de interes european comun în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(43)

În cele din urmă, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că măsura prevăzută la articolul 16 poate fi considerată un proiect de interes european comun în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (44) | De fapt, justificarea principală oferită de autoritățile italiene în sprijinul ajutorului a fost că măsura este considerată un proiect de interes european comun în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE, întrucât articolul 16 este asemănător cu dispoziția din Legea nr. 19/1991 privind dezvoltarea activităților economice și cooperării internaționale în regiunea Friuli-Venezia Giulia, provincia Belluno și zonele învecinate, care a instituit Centrul pentru servicii financiare și asigurare de la Trieste, care a fost declarat incompatibil de Comisie în 2003, după ce a fost autorizat de aceasta în 1995 conform scutirii prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE (12). În această privință, Comisia a remarcat că, în prima sa decizie, ajutorul pentru instituirea Centrului pentru servicii financiare și asigurare de la Trieste a fost considerat compatibil cu piața comună conform scutirii prevăzute la articolul 92 alineatul (3) litera (c) [(acum articolul 87 alineatul (3) litera (c)], nu conform scutirii prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (b) (13). |
| --- | --- |

(44)

De fapt, justificarea principală oferită de autoritățile italiene în sprijinul ajutorului a fost că măsura este considerată un proiect de interes european comun în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE, întrucât articolul 16 este asemănător cu dispoziția din Legea nr. 19/1991 privind dezvoltarea activităților economice și cooperării internaționale în regiunea Friuli-Venezia Giulia, provincia Belluno și zonele învecinate, care a instituit Centrul pentru servicii financiare și asigurare de la Trieste, care a fost declarat incompatibil de Comisie în 2003, după ce a fost autorizat de aceasta în 1995 conform scutirii prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE (12). În această privință, Comisia a remarcat că, în prima sa decizie, ajutorul pentru instituirea Centrului pentru servicii financiare și asigurare de la Trieste a fost considerat compatibil cu piața comună conform scutirii prevăzute la articolul 92 alineatul (3) litera (c) [(acum articolul 87 alineatul (3) litera (c)], nu conform scutirii prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (b) (13).

| (45) | Autoritățile italiene au susținut că motivele pentru care Comisia a răsturnat decizia precedentă de compatibilitate se bazează pe faptul că Sicilia este o regiune eligibilă pentru ajutorul de stat prevăzut la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE și că, în cazul de față, piața de capital europeană nu este integrată cu piața de capital africană, astfel încât favorizarea acestei integrări conform Declarației de la Barcelona rămâne un obiectiv european important. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile italiene au susținut că motivele pentru care Comisia a răsturnat decizia precedentă de compatibilitate se bazează pe faptul că Sicilia este o regiune eligibilă pentru ajutorul de stat prevăzut la articolul 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE și că, în cazul de față, piața de capital europeană nu este integrată cu piața de capital africană, astfel încât favorizarea acestei integrări conform Declarației de la Barcelona rămâne un obiectiv european important.

| (46) | Comisia a remarcat că fiecare analiză trebuie realizată de la caz la caz, având în vedere caracteristicile diferite ale unor sisteme aparent asemănătoare, care ar putea totuși să fie foarte semnificative, cum ar fi în contextul economic. În această privință, a subliniat, spre exemplu, faptul că ajutorul total (pe durata de cinci ani a sistemului) furnizat pentru instituirea Centrului pentru servicii financiare și asigurare de la Trieste a fost acoperit și că valoarea totală a împrumuturilor și investițiilor realizate de societăți la Centru a fost limitată. |
| --- | --- |

(46)

Comisia a remarcat că fiecare analiză trebuie realizată de la caz la caz, având în vedere caracteristicile diferite ale unor sisteme aparent asemănătoare, care ar putea totuși să fie foarte semnificative, cum ar fi în contextul economic. În această privință, a subliniat, spre exemplu, faptul că ajutorul total (pe durata de cinci ani a sistemului) furnizat pentru instituirea Centrului pentru servicii financiare și asigurare de la Trieste a fost acoperit și că valoarea totală a împrumuturilor și investițiilor realizate de societăți la Centru a fost limitată.

| (47) | În plus, Comisia consideră că în cazul de față este valabil același raționament ca cel aplicat în 2003 în cazul Trieste, din următoarele motive:






  (a) | Unul dintre principalele argumente pentru răsturnarea deciziei privind Trieste a fost cel că o astfel de măsură constituie ajutor de operare pe care Comisia îl autorizează doar în mod excepțional în sectoarele de activitate care necesită tratament special. Acesta nu este cazul în sectorul financiar, iar Comisia este de părere că, în ziua de azi, ajutorul pentru participanții pe piețele financiare poate genera denaturări foarte semnificative în acest sector. |
| --- | --- | --- |

(47)

În plus, Comisia consideră că în cazul de față este valabil același raționament ca cel aplicat în 2003 în cazul Trieste, din următoarele motive:

(a)

Unul dintre principalele argumente pentru răsturnarea deciziei privind Trieste a fost cel că o astfel de măsură constituie ajutor de operare pe care Comisia îl autorizează doar în mod excepțional în sectoarele de activitate care necesită tratament special. Acesta nu este cazul în sectorul financiar, iar Comisia este de părere că, în ziua de azi, ajutorul pentru participanții pe piețele financiare poate genera denaturări foarte semnificative în acest sector.

| (b) | Un alt argument pentru răsturnarea deciziei privind Trieste a fost că, în evaluarea acesteia, realizate în lumina regulilor privind ajutorul de stat, Comisia poate avea în vedere, de asemenea, efectele negative asupra concurenței care au fost subliniate de lucrarea Codului de conduită pentru impozitarea afacerii (14). Această lucrare a arătat că stimulenții fiscali privind activitățile mobile la nivel internațional, cum ar fi finanțele, asigurările și serviciile în interiorul grupului, pot avea efecte negative asupra celorlalte state membre, mai ales deoarece creează oportunități pentru evitarea impozitelor. Regimul Trieste, care a fost evaluat ca fiind dăunător conform criteriilor prevăzute în Cod, poate avea un astfel de potențial. Comisia subliniază că autoritățile italiene, în cadrul observațiilor acestora din acel moment privind măsurile adecvate pentru sistemul Trieste, la care se face referire la reuniunea din 19 martie 2002 a Grupului pentru Codul de conduită, la care Italia a declarat că Centrul se va închide într-o perioadă de timp compatibilă cu programul de lucru privind Codul de conduită. |
| --- | --- |

(b)

Un alt argument pentru răsturnarea deciziei privind Trieste a fost că, în evaluarea acesteia, realizate în lumina regulilor privind ajutorul de stat, Comisia poate avea în vedere, de asemenea, efectele negative asupra concurenței care au fost subliniate de lucrarea Codului de conduită pentru impozitarea afacerii (14). Această lucrare a arătat că stimulenții fiscali privind activitățile mobile la nivel internațional, cum ar fi finanțele, asigurările și serviciile în interiorul grupului, pot avea efecte negative asupra celorlalte state membre, mai ales deoarece creează oportunități pentru evitarea impozitelor. Regimul Trieste, care a fost evaluat ca fiind dăunător conform criteriilor prevăzute în Cod, poate avea un astfel de potențial. Comisia subliniază că autoritățile italiene, în cadrul observațiilor acestora din acel moment privind măsurile adecvate pentru sistemul Trieste, la care se face referire la reuniunea din 19 martie 2002 a Grupului pentru Codul de conduită, la care Italia a declarat că Centrul se va închide într-o perioadă de timp compatibilă cu programul de lucru privind Codul de conduită.

| (48) | În cele din urmă, după ce s-a subliniat faptul că două dintre țările care au semnat Declarația de la Barcelona, Cipru și Malta, erau deja membre ale Uniunii Europene în momentul notificării prezentei măsuri, Comisia consideră că situația în țările care vor beneficia în urma investițiilor realizate de societățile instituite la Centru diferă în multe privințe de situația țărilor din Europa de Est în 1995. Mai ales, problemele speciale de tranziție fie nu s-au ivit în multe dintre țările semnatare ale Declarației de la Barcelona, fie s-au ivit în trecut (spre exemplu, Turcia și Israel sunt clar economii de piață liberă), iar perioada de tranziție s-a încheiat (spre exemplu, în Algeria). |
| --- | --- |

(48)

În cele din urmă, după ce s-a subliniat faptul că două dintre țările care au semnat Declarația de la Barcelona, Cipru și Malta, erau deja membre ale Uniunii Europene în momentul notificării prezentei măsuri, Comisia consideră că situația în țările care vor beneficia în urma investițiilor realizate de societățile instituite la Centru diferă în multe privințe de situația țărilor din Europa de Est în 1995. Mai ales, problemele speciale de tranziție fie nu s-au ivit în multe dintre țările semnatare ale Declarației de la Barcelona, fie s-au ivit în trecut (spre exemplu, Turcia și Israel sunt clar economii de piață liberă), iar perioada de tranziție s-a încheiat (spre exemplu, în Algeria).

| (49) | De aceea, Comisia se îndoiește că articolul 16 se califică pentru scutirea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(49)

De aceea, Comisia se îndoiește că articolul 16 se califică pentru scutirea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (b) din Tratatul CE.

| (50) | Comisia a explicat, că aceasta consideră că este necesară o analiză mai detaliată a problemei. O astfel de analiză trebuie să cuprindă orice observații făcute de terții interesați. Abia după ce se au în vedere astfel de observații, Comisia poate decide dacă măsura propusă de autoritățile italiene afectează condițiile comerciale la un grad care se opune interesului comun. |
| --- | --- |

(50)

Comisia a explicat, că aceasta consideră că este necesară o analiză mai detaliată a problemei. O astfel de analiză trebuie să cuprindă orice observații făcute de terții interesați. Abia după ce se au în vedere astfel de observații, Comisia poate decide dacă măsura propusă de autoritățile italiene afectează condițiile comerciale la un grad care se opune interesului comun.

IV.   OBSERVAȚIILE ITALIEI

| (51) | Comisia nu a primit nicio observație din partea autorităților italiene sau din partea terților interesați care doresc să risipească îndoielile ivite în momentul în care s-a inițiat procedura formală de investigație. |
| --- | --- |

(51)

Comisia nu a primit nicio observație din partea autorităților italiene sau din partea terților interesați care doresc să risipească îndoielile ivite în momentul în care s-a inițiat procedura formală de investigație.

V.   EVALUAREA MĂSURII

V.1.   Legalitatea

| (52) | Prin notificarea sistemului de ajutor cu o clauză suspensivă sau, în cazul articolului 14 și articolului 15, prin punerea în aplicare a acestuia conform Regulamentului de minimis până ce va fi autorizat de Comisie, autoritățile italiene au respectat normele de procedură de la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(52)

Prin notificarea sistemului de ajutor cu o clauză suspensivă sau, în cazul articolului 14 și articolului 15, prin punerea în aplicare a acestuia conform Regulamentului de minimis până ce va fi autorizat de Comisie, autoritățile italiene au respectat normele de procedură de la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE.

V.2.   Caracterul de ajutor de stat al sistemului

| (53) | Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE din următoarele motive: |
| --- | --- |

(53)

Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE din următoarele motive:

| (54) | Măsura implică utilizarea de resurse ale statului în sensul de venituri fiscale la care Regiunea Sicilia a renunțat și care corespund obligației de plată redusă a impozitului din partea beneficiarului. |
| --- | --- |

(54)

Măsura implică utilizarea de resurse ale statului în sensul de venituri fiscale la care Regiunea Sicilia a renunțat și care corespund obligației de plată redusă a impozitului din partea beneficiarului.

| (55) | Măsura îi conferă beneficiarului un avantaj economic care rezultă din reducerea sarcinii fiscale, care se traduce într-un avantaj financiar în sensul unei plăți reduse a impozitului în urma căreia societățile beneficiază imediat în anii în care se aplică reducerea. |
| --- | --- |

(55)

Măsura îi conferă beneficiarului un avantaj economic care rezultă din reducerea sarcinii fiscale, care se traduce într-un avantaj financiar în sensul unei plăți reduse a impozitului în urma căreia societățile beneficiază imediat în anii în care se aplică reducerea.

—   Articolul 14 și articolul 15

| (56) | Comisia observă că articolele 14 și 15 trebuie examinate împreună, întrucât acestea conferă avantaje asemănătoare pentru categorii diferite de beneficiari. Cele două articole combinate exclud din grupul de posibili beneficiari diferite categorii de întreprinderi:






  (a) | societățile noi cu o cifră de afaceri de peste 10 milioane EUR care operează în toate sectoarele mai puțin cele menționate la articolul 14 alineatul (1) (și anume, cel turistic, hotelier, al bunurilor culturale, agro-alimentar, TIC și al activităților meșteșugărești); |
| --- | --- | --- |

(56)

Comisia observă că articolele 14 și 15 trebuie examinate împreună, întrucât acestea conferă avantaje asemănătoare pentru categorii diferite de beneficiari. Cele două articole combinate exclud din grupul de posibili beneficiari diferite categorii de întreprinderi:

(a)

societățile noi cu o cifră de afaceri de peste 10 milioane EUR care operează în toate sectoarele mai puțin cele menționate la articolul 14 alineatul (1) (și anume, cel turistic, hotelier, al bunurilor culturale, agro-alimentar, TIC și al activităților meșteșugărești);

| (b) | societăți noi cu o cifră de afaceri sub 10 milioane EUR care operează în toate sectoarele mai puțin cele menționate la articolul 14 alineatul (2) (și anume cel industrial); acestea sunt, de fapt, societăți în sectorul agricol și cel al serviciilor; |
| --- | --- |

(b)

societăți noi cu o cifră de afaceri sub 10 milioane EUR care operează în toate sectoarele mai puțin cele menționate la articolul 14 alineatul (2) (și anume cel industrial); acestea sunt, de fapt, societăți în sectorul agricol și cel al serviciilor;

| (c) | societăți existente care operează în sectorul chimic și petrochimic (articolul 15). |
| --- | --- |

(c)

societăți existente care operează în sectorul chimic și petrochimic (articolul 15).

| (57) | În consecință, măsura favorizează anumite sectoare productive, în special sectorul turismului, cel hotelier, cel al bunurilor culturale, cel agro-alimentar și TIC, în care toate societățile sunt eligibile pentru scutiri IRAP de cinci ani. În al doilea rând, acesta favorizează societățile industriale existente și pe cele noi cu o cifră de afaceri mai mică de 10 milioane EUR, cu excepția societăților care operează în sectorul chimic și petrochimic. |
| --- | --- |

(57)

În consecință, măsura favorizează anumite sectoare productive, în special sectorul turismului, cel hotelier, cel al bunurilor culturale, cel agro-alimentar și TIC, în care toate societățile sunt eligibile pentru scutiri IRAP de cinci ani. În al doilea rând, acesta favorizează societățile industriale existente și pe cele noi cu o cifră de afaceri mai mică de 10 milioane EUR, cu excepția societăților care operează în sectorul chimic și petrochimic.

| (58) | Chiar dacă autoritățile italiene ar fi dovedit că nu au fost societăți noi cu o cifră de afaceri de peste 10 milioane EUR în industrie, exceptând sectorul chimic și petrochimic, măsura, conform jurisprudenței stabilite (15), s-ar rezuma la o măsură selectivă care favorizează sectorul productiv menționat anterior, întrucât scutirea IRAP de cinci ani nu este valabilă pentru societățile active în alte sectoare decât cele ale industriei. |
| --- | --- |

(58)

Chiar dacă autoritățile italiene ar fi dovedit că nu au fost societăți noi cu o cifră de afaceri de peste 10 milioane EUR în industrie, exceptând sectorul chimic și petrochimic, măsura, conform jurisprudenței stabilite (15), s-ar rezuma la o măsură selectivă care favorizează sectorul productiv menționat anterior, întrucât scutirea IRAP de cinci ani nu este valabilă pentru societățile active în alte sectoare decât cele ale industriei.

| (59) | În cele din urmă, măsura pare să confere un avantaj selectiv pentru societățile siciliene în sensul că numai întreprinderile impozabile care au în mod cumulat sediul social, sediul administrativ și locul de desfășurare a afacerii în Sicilia pot beneficia de sistemul de ajutor. Acesta nu pare să fie cazul cu toate întreprinderile care realizează o activitate productivă sau comercială în Sicilia și care se află sub incidența IRAP privind activitatea respectivă. |
| --- | --- |

(59)

În cele din urmă, măsura pare să confere un avantaj selectiv pentru societățile siciliene în sensul că numai întreprinderile impozabile care au în mod cumulat sediul social, sediul administrativ și locul de desfășurare a afacerii în Sicilia pot beneficia de sistemul de ajutor. Acesta nu pare să fie cazul cu toate întreprinderile care realizează o activitate productivă sau comercială în Sicilia și care se află sub incidența IRAP privind activitatea respectivă.

—   Articolul 16: Centrul euro-mediteranean pentru servicii financiare și asigurare

| (60) | Comisia observă că articolul 16 conferă avantaje selective în măsura în care numai anumite societăți pot beneficia de acestea. Într-adevăr, avantajele sunt oferite numai societăților de asigurări sau de finanțare autorizate să opereze în centru. De aceea, măsura exclude toate societățile care colectează fonduri pe piețele internaționale pentru a le investi în țările menționate la nota de subsol 7 și ale căror activități cu țările respective nu se realizează în centru. |
| --- | --- |

(60)

Comisia observă că articolul 16 conferă avantaje selective în măsura în care numai anumite societăți pot beneficia de acestea. Într-adevăr, avantajele sunt oferite numai societăților de asigurări sau de finanțare autorizate să opereze în centru. De aceea, măsura exclude toate societățile care colectează fonduri pe piețele internaționale pentru a le investi în țările menționate la nota de subsol 7 și ale căror activități cu țările respective nu se realizează în centru.

| (61) | În plus, măsura este selectivă numai atăt căt exclude societățile de asigurări și de finanțare care investesc în Italia și în alte țări care nu apar pe lista completă dată la nota de subsol 7. |
| --- | --- |

(61)

În plus, măsura este selectivă numai atăt căt exclude societățile de asigurări și de finanțare care investesc în Italia și în alte țări care nu apar pe lista completă dată la nota de subsol 7.

| (62) | În conformitate cu aceasta, Comisia conchide că măsura propusă este selectivă. |
| --- | --- |

(62)

În conformitate cu aceasta, Comisia conchide că măsura propusă este selectivă.

| (63) | Conform jurisprudenței stabilite (16), pentru ca o măsură să denatureze concurența este suficient ca destinatarul ajutorului să concureze cu alte întreprinderi pe piețele deschise concurenței. |
| --- | --- |

(63)

Conform jurisprudenței stabilite (16), pentru ca o măsură să denatureze concurența este suficient ca destinatarul ajutorului să concureze cu alte întreprinderi pe piețele deschise concurenței.

| (64) | Comisia observă că măsurile prevăzute la articolele 14 și 15 par să denatureze concurența și să afecteze comerțul dintre statele membre, întrucât au efectul de a scuti beneficiarii de o sarcină pe care altfel ar fi trebuit să o poarte. |
| --- | --- |

(64)

Comisia observă că măsurile prevăzute la articolele 14 și 15 par să denatureze concurența și să afecteze comerțul dintre statele membre, întrucât au efectul de a scuti beneficiarii de o sarcină pe care altfel ar fi trebuit să o poarte.

| (65) | În cazul de față, beneficiarii sunt societăți de toate dimensiunile care operează în principal în industrie, excluzând sectorul chimic și petrochimic. Aceste societăți concurează cu alte societăți pe piețele deschise concurenței astfel încât, în conformitate cu jurisprudența stabilită, scutirea IRAP poate denatura concurența și afecta comerțul. |
| --- | --- |

(65)

În cazul de față, beneficiarii sunt societăți de toate dimensiunile care operează în principal în industrie, excluzând sectorul chimic și petrochimic. Aceste societăți concurează cu alte societăți pe piețele deschise concurenței astfel încât, în conformitate cu jurisprudența stabilită, scutirea IRAP poate denatura concurența și afecta comerțul.

| (66) | În mod asemănător, Comisia consideră că măsura prevăzută la articolul 16 denaturează concurența și afectează comerțul dintre statele membre. Într-adevăr, dată fiind însăși natura afacerii acestora, societățile de finanțare, societățile de asigurări, brokerajele imobiliare și societățile care gestionează titlurile de valoare ale clienților concurează cu alte societăți la nivel european. |
| --- | --- |

(66)

În mod asemănător, Comisia consideră că măsura prevăzută la articolul 16 denaturează concurența și afectează comerțul dintre statele membre. Într-adevăr, dată fiind însăși natura afacerii acestora, societățile de finanțare, societățile de asigurări, brokerajele imobiliare și societățile care gestionează titlurile de valoare ale clienților concurează cu alte societăți la nivel european.

| (67) | În consecință, Comisia conchide că sistemul propus constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(67)

În consecință, Comisia conchide că sistemul propus constituie ajutor de stat.

V.3.   Compatibilitate

| (68) | La nivelul la care măsura constituie un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, compatibilitatea acesteia trebuie evaluată în lumina scutirilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3). Scutirile prevăzute la articolul 87 alineatul (2), care privesc ajutorul care are un caracter social și care este acordat consumatorilor individuali, ajutorul pentru a repara pagubele cauzate de dezastrele naturale sau întâmplările excepționale și ajutorul acordat anumitor zone din Republica Federală Germania, nu se aplică în cazul de față. Măsura nu poate fi considerată ca fiind un proiect important de interes european comun sau să soluționeze o dereglare gravă în economia italiană, după cum prevede articolul 87 alineatul (3) litera (b). Această măsură nu se poate califica nici pentru scutirea conform articolului 87 alineatul (3) litera (c), care prevede ca autorizația să fie acordată pentru ajutorul care să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice sau anumitor zone economice, unde un astfel de ajutor nu afectează în mod negativ condițiile comerciale într-o măsură în care să contravină interesul comun. În cele din urmă, măsura nu are ca obiectiv promovarea culturii și conservarea patrimoniului, după cum prevede articolul 87 alineatul (3) litera (d). |
| --- | --- |

(68)

La nivelul la care măsura constituie un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, compatibilitatea acesteia trebuie evaluată în lumina scutirilor prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3). Scutirile prevăzute la articolul 87 alineatul (2), care privesc ajutorul care are un caracter social și care este acordat consumatorilor individuali, ajutorul pentru a repara pagubele cauzate de dezastrele naturale sau întâmplările excepționale și ajutorul acordat anumitor zone din Republica Federală Germania, nu se aplică în cazul de față. Măsura nu poate fi considerată ca fiind un proiect important de interes european comun sau să soluționeze o dereglare gravă în economia italiană, după cum prevede articolul 87 alineatul (3) litera (b). Această măsură nu se poate califica nici pentru scutirea conform articolului 87 alineatul (3) litera (c), care prevede ca autorizația să fie acordată pentru ajutorul care să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice sau anumitor zone economice, unde un astfel de ajutor nu afectează în mod negativ condițiile comerciale într-o măsură în care să contravină interesul comun. În cele din urmă, măsura nu are ca obiectiv promovarea culturii și conservarea patrimoniului, după cum prevede articolul 87 alineatul (3) litera (d).

| (69) | Articolul 87 alineatul (3) litera (a) prevede autorizația de ajutor pentru promovarea dezvoltării economice a zonelor în care standardul de viață este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Sicilia este o regiune eligibilă pentru această scutire. |
| --- | --- |

(69)

Articolul 87 alineatul (3) litera (a) prevede autorizația de ajutor pentru promovarea dezvoltării economice a zonelor în care standardul de viață este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut. Sicilia este o regiune eligibilă pentru această scutire.

| (70) | În decizia sa de a iniția procedura formală de investigație, Comisia a explicat motivele, rezumate la alineatele (29)-(50), și de ce s-a îndoit că măsura se poate califica pentru scutirea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a). În plus, a eliminat posibilitatea că măsura prevăzută la articolul 16 din Legea regională nr. 21/2003 se poate califica pentru scutirea de la articolul 87 alineatul (3) litera (b), care prevede autorizația de ajutor pentru a promova executarea unui proiect de interes european comun sau pentru a remedia o dereglare gravă în economia Italiei. |
| --- | --- |

(70)

În decizia sa de a iniția procedura formală de investigație, Comisia a explicat motivele, rezumate la alineatele (29)-(50), și de ce s-a îndoit că măsura se poate califica pentru scutirea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (a). În plus, a eliminat posibilitatea că măsura prevăzută la articolul 16 din Legea regională nr. 21/2003 se poate califica pentru scutirea de la articolul 87 alineatul (3) litera (b), care prevede autorizația de ajutor pentru a promova executarea unui proiect de interes european comun sau pentru a remedia o dereglare gravă în economia Italiei.

| (71) | În absența oricăror observații din partea Italiei sau a terților interesați, Comisia poate nota pur și simplu că aceste îndoieli i-au fost confirmate. |
| --- | --- |

(71)

În absența oricăror observații din partea Italiei sau a terților interesați, Comisia poate nota pur și simplu că aceste îndoieli i-au fost confirmate.

VI.   CONCLUZIE

| (72) | Comisia conchide că măsura notificată de Italia și descrisă la alineatele (10)-(28) nu este compatibilă cu piața comună și nu este cuprinsă de nici o scutire prevăzută în Tratatul CE. De aceea, măsura trebuie să fie interzisă. Conform autorităților italiene, ajutorul nu a fost acordat și, prin urmare, nu trebuie recuperat, |
| --- | --- |

(72)

Comisia conchide că măsura notificată de Italia și descrisă la alineatele (10)-(28) nu este compatibilă cu piața comună și nu este cuprinsă de nici o scutire prevăzută în Tratatul CE. De aceea, măsura trebuie să fie interzisă. Conform autorităților italiene, ajutorul nu a fost acordat și, prin urmare, nu trebuie recuperat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Sistemul de ajutor pe care Italia plănuiește să îl pună în aplicare conform articolelor 14, 15 și 16 din Legea nr. 21/2003 din Regiunea Sicilia constituie ajutor de stat.

Ajutorul menționat la alineatul anterior este incompatibil cu piața comună și, de aceea, nu poate fi pus în aplicare.

Articolul 2

Italia informează Comisia, în termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, cu privire la măsurile luate pentru respectarea acesteia.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Italiei.

Adoptată la Bruxelles, 7 februarie 2007.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 263, 22.10.2005, p. 30.

1

(2)  JO L 10, 13.1.2001, p. 30.

2

(3)  A se vedea nota de subsol 1.

3

(4)  JO L 145, 13.6.1977, p. 1.

4

(5)  Hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene din 3 octombrie 2006 în cauza C-475/2003 Banca popolare di Cremona Soc.coop.a.r.l. v. Agenzia Entrate Ufficio Cremona, Rec. 2006, p. I-09373.

5

(6)  Mai precis, Sicilia își asumă, în sensul articolului 8 alineatul (2) din Legea nr. 212/2000 din 27 iulie 2000„Disposizioni in materia di statuto dei diritti del contribuente” (GU nr. 177 din 31 iulie 2000), datoria impozitului pe profit care trebuie plătită de beneficiarii care au domiciliul de impozitare în afara Siciliei. Veniturile din impozitele pe profit plătite de societățile siciliene contribuie la regiunea Sicilia.

6

Disposizioni in materia di statuto dei diritti del contribuente

(7)  „Țările terțe” în cauză sunt Algeria, Cipru, Egipt, Israel, Iordania, Liban, Malta, Maroc, Siria, Tunisia, Turcia și Autoritatea Palestiniană.

7

(8)  JO C 74, 10.3.1998, p. 9.

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 70/2001 al Comisiei (JO L 10, 13.1.2001, p. 33). Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 (JO L 368, 23.12.2006, p. 85). A se vedea în special anexa la Recomandarea Comisiei din 6 mai 2003 privind definiția microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

9

(10)  A se vedea cauza C-156/98 Germania v Comisie [2000] ECR I-6857, alineatele 76-87.

10

Germania

Comisie

(11)  JO C 384, 10.12.1998, p. 3 (a se vedea punctul 33).

11

(12)  Pentru a fi mai exacți, Centrul s-a instituit prin articolul 3 din Legea nr. 19 din 9 ianuarie 1991. Deciziile relevante ale Comisiei sunt Decizia 95/452/CE din 12 aprilie 1995 (JO L 264, 7.11.1995, p. 30) și Decizia 2003/230/CE a Comisiei din 11 decembrie 2002 privind schema de ajutor existentă pe care Italia era autorizată să o pună în aplicare pentru Centrul pentru servicii financiare și asigurare de la Trieste (JO L 91, 8.4.2003, p. 47).

12

(13)  A se vedea nota de subsol 12.

13

(14)  Miniștrii finanțelor ai UE au instituit Grupul pentru codul de conduită (impozitarea afacerii) la o reuniune a Consiliului din 9 martie 1998, prezidată de șeful serviciului financiar în Regatul Unit, Dawn Primarolo, pentru a evalua măsurile de impozitare care pot fi cuprinse în domeniul de aplicare al Codului de conduită. Într-un raport din noiembrie 1999, grupul a identificat 66 de măsuri de impozitare dăunătoare, dintre care una era măsura de instituire a Centrului pentru servicii financiare și asigurare de la Trieste.

14

(15)  A se vedea, spre exemplu, cauza C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH și Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH v Finanzlandesdirektion für Kärnten [2001] ECR I-08365 privind o reducere acordată numai întreprinderilor producătoare de bunuri.

15

(16)  Cauza T-214/95 Het Vlaamse Gewest v Comisie [1998] ECR II-717.

16

Het Vlaamse Gewest

Comisie

---

| 17.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 185/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 185/18

---

DECIZIA COMISIEI

din 21 februarie 2007

privind ajutorul de stat C 16/2006 (ex NN 34/2006) al Regiunii Sardinia în favoarea Nuova Mineraria Silius SpA

[notificată cu numărul C(2007) 473]

(Numai textul în limba italiană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2007/499/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce a cerut părților interesate (1) să prezinte observațiile, în baza articolelor sus menționate și având în vedere observațiile trimise,

având în vedere cele ce urmează:

| (1) | Ajutorul pe care Italia intenționează să îl acorde pentru Nuova Mineraria Silius a fost notificat Comisiei prin scrisoarea din 30 noiembrie 2005. La 21 decembrie 2005, Comisia a solicitat informații suplimentare, pe care Italia le-a trimis prin scrisoarea înregistrată la 7 februarie 2006. |
| --- | --- |

(1)

Ajutorul pe care Italia intenționează să îl acorde pentru Nuova Mineraria Silius a fost notificat Comisiei prin scrisoarea din 30 noiembrie 2005. La 21 decembrie 2005, Comisia a solicitat informații suplimentare, pe care Italia le-a trimis prin scrisoarea înregistrată la 7 februarie 2006.

| (2) | Prin scrisoarea din 26 aprilie 2006, Comisia a informat Italia că a decis să inițieze, în ceea ce privește ajutorul în cauză, procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 26 aprilie 2006, Comisia a informat Italia că a decis să inițieze, în ceea ce privește ajutorul în cauză, procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

| (3) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a solicitat părților implicate să își prezinte observațiile privind această procedură. |
| --- | --- |

(3)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a solicitat părților implicate să își prezinte observațiile privind această procedură.

| (4) | La 12 mai 2006 a avut loc o reuniune cu autoritățile italiene, care ulterior au reacționat la inițierea procedurii prin scrisorile din 14 iulie și din 30 august 2006. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 18 septembrie, la care Italia a răspuns în data de 3 noiembrie și de 31 decembrie 2006. |
| --- | --- |

(4)

La 12 mai 2006 a avut loc o reuniune cu autoritățile italiene, care ulterior au reacționat la inițierea procedurii prin scrisorile din 14 iulie și din 30 august 2006. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 18 septembrie, la care Italia a răspuns în data de 3 noiembrie și de 31 decembrie 2006.

| (5) | Comisia a primit observații de la părțile interesate și le-a transmis Italiei, dându-i posibilitatea de a răspunde. Autoritățile italiene au răspuns prin scrisoarea din 3 noiembrie 2006. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a primit observații de la părțile interesate și le-a transmis Italiei, dându-i posibilitatea de a răspunde. Autoritățile italiene au răspuns prin scrisoarea din 3 noiembrie 2006.

| (6) | Beneficiarul ajutorului ar fi Nuova Mineraria Silius SpA („NMS”), o societate care aparține 100 % Regiunii Autonome Sardinia („RAS”). NMS exploatează un zăcământ de fluorură de calciu (3) din localitatea Silius, în Sardinia. În anul 2004 (ultimele date disponibile), societatea a înregistrat o cifră de afaceri în valoare de 4,96 milioane de euro și avea 163 de angajați. |
| --- | --- |

(6)

Beneficiarul ajutorului ar fi Nuova Mineraria Silius SpA („NMS”), o societate care aparține 100 % Regiunii Autonome Sardinia („RAS”). NMS exploatează un zăcământ de fluorură de calciu (3) din localitatea Silius, în Sardinia. În anul 2004 (ultimele date disponibile), societatea a înregistrat o cifră de afaceri în valoare de 4,96 milioane de euro și avea 163 de angajați.

| (7) | NMS a fost înființată în anul 1992 din RAS și din Minmet Financing Company. Ulterior, RAS a cedat proprietatea sa (97,5 % în anul 1996 și 100 % în prezent) societății publice „Ente Minerario Sardo” („EMSA”). În anul 1998, EMSA a fost pusă în lichidare. Comisarul responsabil cu lichidarea a primit mandatul de a privatiza activitățile, dacă este posibil, sau de a proceda la cedarea lor. Totuși, când încercările de privatizare a NMS au eșuat, iar EMSA și-a încetat activitățile (în iunie 2002), NMS nu a fost lichidată. |
| --- | --- |

(7)

NMS a fost înființată în anul 1992 din RAS și din Minmet Financing Company. Ulterior, RAS a cedat proprietatea sa (97,5 % în anul 1996 și 100 % în prezent) societății publice „Ente Minerario Sardo” („EMSA”). În anul 1998, EMSA a fost pusă în lichidare. Comisarul responsabil cu lichidarea a primit mandatul de a privatiza activitățile, dacă este posibil, sau de a proceda la cedarea lor. Totuși, când încercările de privatizare a NMS au eșuat, iar EMSA și-a încetat activitățile (în iunie 2002), NMS nu a fost lichidată.

| (8) | Ca urmare a insuccesului privatizării, Italia a notificat Comisiei proiectul unui nou aport de capital în societate, în valoare totală de aproximativ 24 milioane de euro. Potrivit Italiei, noul capital ar permite investiții menite a pregăti exploatarea de noi zăcăminte mai adânci, ceea ce ar conduce la o mărire a conținutului de fluoruri de calciu din mineralele extrase și ar crește producția totală a minei. |
| --- | --- |

(8)

Ca urmare a insuccesului privatizării, Italia a notificat Comisiei proiectul unui nou aport de capital în societate, în valoare totală de aproximativ 24 milioane de euro. Potrivit Italiei, noul capital ar permite investiții menite a pregăti exploatarea de noi zăcăminte mai adânci, ceea ce ar conduce la o mărire a conținutului de fluoruri de calciu din mineralele extrase și ar crește producția totală a minei.

| (9) | Italia a susținut că a notificat măsura doar în scopul siguranței juridice, deoarece măsura propusă nu ar comporta un ajutor de stat, din următoarele două motive:






  (a) | Nu ar exista nicio incidență asupra schimburilor intracomunitare, întrucât oferta comunitară de fluoruri de calciu satisface cu greu 30 % din cerere. În consecință, singurele rezultate probabile ale proiectului ar consta în reducerea importurilor din țările terțe și în limitarea creșterii prețurilor; |
| --- | --- | --- |

(9)

Italia a susținut că a notificat măsura doar în scopul siguranței juridice, deoarece măsura propusă nu ar comporta un ajutor de stat, din următoarele două motive:

(a)

Nu ar exista nicio incidență asupra schimburilor intracomunitare, întrucât oferta comunitară de fluoruri de calciu satisface cu greu 30 % din cerere. În consecință, singurele rezultate probabile ale proiectului ar consta în reducerea importurilor din țările terțe și în limitarea creșterii prețurilor;

| (b) | RAS se comportă ca un investitor care activează în economia de piață, în măsura în care (i) exporturile de fluoruri de calciu din China, care constituie aproximativ 50 % din producția mondială, sunt în scădere ca urmare a creșterii consumului național, ceea ce va avea probabil repercusiuni pozitive asupra prețurilor fluorurii de calciu; (ii) NMS a pregătit un nou plan industrial pentru următorii 8 ani, în care se prevede recuperarea integrală a investițiilor și realizarea de profituri încă din cel de-al patrulea an, chiar și în actualele condiții de piață; (iii) continuând activitățile, acționarul evită pierderea investițiilor precedente în societate, precum și, probabil, apariția a diferite dispute legale cu clienții. |
| --- | --- |

(b)

RAS se comportă ca un investitor care activează în economia de piață, în măsura în care (i) exporturile de fluoruri de calciu din China, care constituie aproximativ 50 % din producția mondială, sunt în scădere ca urmare a creșterii consumului național, ceea ce va avea probabil repercusiuni pozitive asupra prețurilor fluorurii de calciu; (ii) NMS a pregătit un nou plan industrial pentru următorii 8 ani, în care se prevede recuperarea integrală a investițiilor și realizarea de profituri încă din cel de-al patrulea an, chiar și în actualele condiții de piață; (iii) continuând activitățile, acționarul evită pierderea investițiilor precedente în societate, precum și, probabil, apariția a diferite dispute legale cu clienții.

Ca alternativă, în cazul în care Comisia ar conchide că în măsura propusă se poate distinge un element de ajutor de stat, Italia susține că acest element ar fi limitat la valoarea excedentului de venituri care s-ar obține datorită proiectului de investiții. Potrivit calculelor Italiei, acest excedent nu ar depăși 26 % din investiții, ceea ce se încadrează în limita prevăzută pentru ajutoarele regionale compatibile din sectorul în cauză (4).

| (10) | Dincolo de măsura notificată, potrivit informațiilor furnizate de către autoritățile italiene, NMS a beneficiat în ultimii ani de atribuiri continue de fonduri publice provenite de la unicul său acționar, RAS (5), cu scopul de a acoperi pierderile constante înregistrate în activitățile din cursul prelichidării. Începând cu anul 1997, aceste atribuiri au atins suma totală de 90,7 milioane de euro, potrivit următoarei repartizări.






  (EUR) |
| --- | --- |
| Anul | Suma totală acordată |
| 1997 | 7 230 397 |
| 1998 | 9 296 224 |
| 1999 | 5 706 849 |
| 2000 | 12 496 708 |
| 2001 | 11 671 925 |
| 2002 | 11 834 000 |
| 2003 | 14 379 827 |
| 2004 | 6 890 000 |
| 2005 | 11 200 000 |
| Total | 90 705 931 |

(10)

Dincolo de măsura notificată, potrivit informațiilor furnizate de către autoritățile italiene, NMS a beneficiat în ultimii ani de atribuiri continue de fonduri publice provenite de la unicul său acționar, RAS (5), cu scopul de a acoperi pierderile constante înregistrate în activitățile din cursul prelichidării. Începând cu anul 1997, aceste atribuiri au atins suma totală de 90,7 milioane de euro, potrivit următoarei repartizări.

(EUR)

Anul

Suma totală acordată

1997

7 230 397

1998

9 296 224

1999

5 706 849

2000

12 496 708

2001

11 671 925

2002

11 834 000

2003

14 379 827

2004

6 890 000

2005

11 200 000

Total

90 705 931

Aceste atribuiri sunt înscrise în bilanțul patrimonial al societății, la rubricile contabile denumite „RAS c/acoperirea viitoarelor pierderi” și „EMSA c/acoperirea viitoarelor pierderi”.

| (11) | Între altele, autoritățile italiene au confirmat faptul că NMS a beneficiat de următoarele subvenții publice:






  (a) | prin decretul ministerial din 9 mai 2002 au fost alocate societății 7,66 milioane de euro în conformitate cu Legea nr. 488 din 19 decembrie 1992 (Legea nr. 488/92) (6), pentru investiții admisibile în valoare totală de 14,31 milioane de euro; |
| --- | --- | --- |

(11)

Între altele, autoritățile italiene au confirmat faptul că NMS a beneficiat de următoarele subvenții publice:

(a)

prin decretul ministerial din 9 mai 2002 au fost alocate societății 7,66 milioane de euro în conformitate cu Legea nr. 488 din 19 decembrie 1992 (Legea nr. 488/92) (6), pentru investiții admisibile în valoare totală de 14,31 milioane de euro;

| (b) | prin decretul ministerial din 28 decembrie 2000 (7), au fost alocate societății 1,869 milioane de euro în baza articolului 9 din Legea nr. 752 din 6 octombrie 1982 (Legea nr. 752/82), în scopul finanțării cercetării, în mină, a zăcămintelor mai adânci. Cu toate acestea, potrivit autorităților italiene, sumele nu au fost încă vărsate. |
| --- | --- |

(b)

prin decretul ministerial din 28 decembrie 2000 (7), au fost alocate societății 1,869 milioane de euro în baza articolului 9 din Legea nr. 752 din 6 octombrie 1982 (Legea nr. 752/82), în scopul finanțării cercetării, în mină, a zăcămintelor mai adânci. Cu toate acestea, potrivit autorităților italiene, sumele nu au fost încă vărsate.

| (12) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la compatibilitatea măsurilor în cauză cu piața comună și, în special, la respectarea de către acestea a orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (8) (în continuare „orientări”). |
| --- | --- |

(12)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la compatibilitatea măsurilor în cauză cu piața comună și, în special, la respectarea de către acestea a orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (8) (în continuare „orientări”).

| (13) | La invitația Comisiei de a prezenta observații privind măsura în cauză au răspuns trei societăți concurente. |
| --- | --- |

(13)

La invitația Comisiei de a prezenta observații privind măsura în cauză au răspuns trei societăți concurente.

| (14) | Potrivit primului concurent, NMS se află în criză de 20 de ani și poate supraviețui doar datorită acordării constante de fonduri publice. Chiar dacă prețurile de pe piață au crescut mult în ultimii 5 ani, ceea ce a determinat alte societăți să-și extindă minele sau să deschidă altele noi, NMS a continuat totuși să nu înregistreze profit. Mai mult, privatizarea sa era imposibilă deoarece această societate era considerată nerentabilă, în ciuda ajutoarelor de stat primite deja. Potrivit acestui concurent, valorile ajutoarelor sunt spectaculoase, scandaloase și incredibil de disproporționate, după cum arată faptul că în anul 2004 acestea au fost mai mari decât dublul cifrei de afaceri a societății. |
| --- | --- |

(14)

Potrivit primului concurent, NMS se află în criză de 20 de ani și poate supraviețui doar datorită acordării constante de fonduri publice. Chiar dacă prețurile de pe piață au crescut mult în ultimii 5 ani, ceea ce a determinat alte societăți să-și extindă minele sau să deschidă altele noi, NMS a continuat totuși să nu înregistreze profit. Mai mult, privatizarea sa era imposibilă deoarece această societate era considerată nerentabilă, în ciuda ajutoarelor de stat primite deja. Potrivit acestui concurent, valorile ajutoarelor sunt spectaculoase, scandaloase și incredibil de disproporționate, după cum arată faptul că în anul 2004 acestea au fost mai mari decât dublul cifrei de afaceri a societății.

| (15) | Al doilea concurent s-a declarat îngrozit de situație. NMS și alți producători europeni de fluoruri de calciu au resimțit în mod grav condițiile adverse de pe piață din anii 1990, cauzate de practicile de dumping ale Chinei, condiții care s-au îmblânzit abia după anul 2000. Chiar dacă era cunoscut faptul că NMS primea fonduri publice, societatea concurentă în cauză susține că nu a fost la curent cu valoarea ajutoarelor, care, după părerea sa, sunt absurd de ridicate. În baza amplelor sale calcule, acest concurent estimează că în ultimii 5-6 ani NMS a primit ajutoare de aproximativ 10 ori valoarea unei investiții tipice pe tonă, conform normelor standard din sector. Acest concurent, în calitatea sa de producător european care activează pe piața fluorurii de calciu, caracterizată de o concurență puternică, ajunge la concluzia că nu poate accepta o situație în care o singură societate este ținută în viață prin ample atribuiri de stat timp de mulți ani. |
| --- | --- |

(15)

Al doilea concurent s-a declarat îngrozit de situație. NMS și alți producători europeni de fluoruri de calciu au resimțit în mod grav condițiile adverse de pe piață din anii 1990, cauzate de practicile de dumping ale Chinei, condiții care s-au îmblânzit abia după anul 2000. Chiar dacă era cunoscut faptul că NMS primea fonduri publice, societatea concurentă în cauză susține că nu a fost la curent cu valoarea ajutoarelor, care, după părerea sa, sunt absurd de ridicate. În baza amplelor sale calcule, acest concurent estimează că în ultimii 5-6 ani NMS a primit ajutoare de aproximativ 10 ori valoarea unei investiții tipice pe tonă, conform normelor standard din sector. Acest concurent, în calitatea sa de producător european care activează pe piața fluorurii de calciu, caracterizată de o concurență puternică, ajunge la concluzia că nu poate accepta o situație în care o singură societate este ținută în viață prin ample atribuiri de stat timp de mulți ani.

| (16) | Cel de-al treilea concurent și-a exprimat obiecțiile sale energice împotriva acordării NMS a unui ajutor care, după părerea sa, are o valoare substanțială și disproporționată. Potrivit acestui concurent, valoarea totală a subvenției financiare prevăzute pentru o societate care desfășoară activități de minerit atât de reduse pare să prezinte un raport extrem de slab între costuri și rezultate și există riscul ca subvenția să fie folosită doar pentru susținerea unei ocupații dezavantajoase din punct de vedere economic în minerit. |
| --- | --- |

(16)

Cel de-al treilea concurent și-a exprimat obiecțiile sale energice împotriva acordării NMS a unui ajutor care, după părerea sa, are o valoare substanțială și disproporționată. Potrivit acestui concurent, valoarea totală a subvenției financiare prevăzute pentru o societate care desfășoară activități de minerit atât de reduse pare să prezinte un raport extrem de slab între costuri și rezultate și există riscul ca subvenția să fie folosită doar pentru susținerea unei ocupații dezavantajoase din punct de vedere economic în minerit.

| (17) | În reacția lor la inițierea procedurii, autoritățile italiene au indicat faptul că RAS a decis să nu aplice ajutorul notificat și să lichideze societatea, date fiind dificultățile sale financiare. Prin scrisoarea din 30 august 2006, autoritățile italiene au confirmat că într-adevăr este prevăzută lichidarea NMS, după cum a decis adunarea extraordinară convocată la 28 iulie. |
| --- | --- |

(17)

În reacția lor la inițierea procedurii, autoritățile italiene au indicat faptul că RAS a decis să nu aplice ajutorul notificat și să lichideze societatea, date fiind dificultățile sale financiare. Prin scrisoarea din 30 august 2006, autoritățile italiene au confirmat că într-adevăr este prevăzută lichidarea NMS, după cum a decis adunarea extraordinară convocată la 28 iulie.

| (18) | De asemenea, Italia a susținut: (a) că lichidarea activităților NMS nu ar permite restituirea finanțărilor acordate de RAS, (b) că prin ieșirea societății de pe piață nu ar exista alte repercusiuni asupra schimburilor intracomunitare și (c) că, date fiind aceste împrejurări, un eventual ordin de recuperare a ajutorului nu ar avea niciun rezultat concret. În concluzie, Italia a solicitat Comisiei să nu emită un ordin de recuperare. |
| --- | --- |

(18)

De asemenea, Italia a susținut: (a) că lichidarea activităților NMS nu ar permite restituirea finanțărilor acordate de RAS, (b) că prin ieșirea societății de pe piață nu ar exista alte repercusiuni asupra schimburilor intracomunitare și (c) că, date fiind aceste împrejurări, un eventual ordin de recuperare a ajutorului nu ar avea niciun rezultat concret. În concluzie, Italia a solicitat Comisiei să nu emită un ordin de recuperare.

| (19) | În ceea ce privește observațiile prezentate de concurenții NMS, Italia le reține ca nemaifiind pertinente, întrucât notificarea a fost retrasă, iar societatea va fi lichidată. |
| --- | --- |

(19)

În ceea ce privește observațiile prezentate de concurenții NMS, Italia le reține ca nemaifiind pertinente, întrucât notificarea a fost retrasă, iar societatea va fi lichidată.

1.   Prezența unui ajutor de stat

| (20) | Articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE declară incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate sub orice formă de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, care au efect negativ asupra schimburilor intracomunitare și falsifică sau amenință să falsifice concurența, favorizând anumite întreprinderi sau producții. |
| --- | --- |

(20)

Articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE declară incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate sub orice formă de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, care au efect negativ asupra schimburilor intracomunitare și falsifică sau amenință să falsifice concurența, favorizând anumite întreprinderi sau producții.

| (21) | Comisia observă că măsurile enumerate la punctele 8 și 10 permit acordarea de resurse de stat, care sunt imputabile autorității publice. Întrucât este destinată unei singure societăți, această subvenție publică răspunde criteriului selectivității. De asemenea, dat fiind faptul că NMS acționa pe piața fluorurii de calciu, un sector în care există schimburi între statele membre, subzistă și (oder) criteriul repercusiunilor asupra schimburilor intracomunitare. În particular, este respinsă argumentarea autorităților italiene potrivit căreia nu ar exista repercusiuni deoarece, potrivit jurisprudenței constante, când un ajutor acordat de un stat sau prin intermediul resurselor de stat întărește poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în schimburile intracomunitare, trebuie reținut că ajutorul are implicații negative asupra concurenților (9). În rest, faptul că există schimburi intracomunitare a rezultat în mod clar din observațiile prezentate, ca reacție la inițierea procedurii, de întreprinderile concurente furnizoare de fluoruri de calciu în state membre diferite. |
| --- | --- |

(21)

Comisia observă că măsurile enumerate la punctele 8 și 10 permit acordarea de resurse de stat, care sunt imputabile autorității publice. Întrucât este destinată unei singure societăți, această subvenție publică răspunde criteriului selectivității. De asemenea, dat fiind faptul că NMS acționa pe piața fluorurii de calciu, un sector în care există schimburi între statele membre, subzistă și (oder) criteriul repercusiunilor asupra schimburilor intracomunitare. În particular, este respinsă argumentarea autorităților italiene potrivit căreia nu ar exista repercusiuni deoarece, potrivit jurisprudenței constante, când un ajutor acordat de un stat sau prin intermediul resurselor de stat întărește poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente în schimburile intracomunitare, trebuie reținut că ajutorul are implicații negative asupra concurenților (9). În rest, faptul că există schimburi intracomunitare a rezultat în mod clar din observațiile prezentate, ca reacție la inițierea procedurii, de întreprinderile concurente furnizoare de fluoruri de calciu în state membre diferite.

| (22) | În ceea ce privește argumentarea susținută în notificarea inițială, potrivit căreia comportamentul RAS este similar cu cel al unui investitor care operează în economia de piață, Comisia observă că, având în vedere rezultatele economice din ultimele perioade și evoluția indicilor săi financiari (10), NMS trebuie să fie considerată „o întreprindere în dificultate” în conformitate cu secțiunea 2.1 din orientări. |
| --- | --- |

(22)

În ceea ce privește argumentarea susținută în notificarea inițială, potrivit căreia comportamentul RAS este similar cu cel al unui investitor care operează în economia de piață, Comisia observă că, având în vedere rezultatele economice din ultimele perioade și evoluția indicilor săi financiari (10), NMS trebuie să fie considerată „o întreprindere în dificultate” în conformitate cu secțiunea 2.1 din orientări.

| (23) | Din acest punct de vedere și ținând cont de necesitatea continuă a NMS de a acoperi pierderile din ultimii ani, fără nicio îmbunătățire a situației financiare, pare foarte improbabil ca un investitor care operează în economia de piață să angajeze și alte fonduri, în valoare totală de 24 milioane de euro, într-un proiect care până acum s-a dovedit a fi nerentabil. În susținerea suplimentară a acestei concluzii vine faptul că niciuna dintre încercările de privatizare a societății nu a avut succes, încercări începute în anul 1999 și continuate până în anul 2002. O altă confirmare în acest sens o constituie reacțiile întreprinderilor concurente din sector. |
| --- | --- |

(23)

Din acest punct de vedere și ținând cont de necesitatea continuă a NMS de a acoperi pierderile din ultimii ani, fără nicio îmbunătățire a situației financiare, pare foarte improbabil ca un investitor care operează în economia de piață să angajeze și alte fonduri, în valoare totală de 24 milioane de euro, într-un proiect care până acum s-a dovedit a fi nerentabil. În susținerea suplimentară a acestei concluzii vine faptul că niciuna dintre încercările de privatizare a societății nu a avut succes, încercări începute în anul 1999 și continuate până în anul 2002. O altă confirmare în acest sens o constituie reacțiile întreprinderilor concurente din sector.

| (24) | De asemenea, în trecut RAS nu a fost preocupată să măsoare costurile care urmau a fi susținute în cazul lichidării, în raport cu costurile necesare pentru continuarea activităților NMS. Dimpotrivă, lichidarea a fost evitată în mod explicit în iunie 2002, când era clar de acum că privatizarea nu avusese succes. |
| --- | --- |

(24)

De asemenea, în trecut RAS nu a fost preocupată să măsoare costurile care urmau a fi susținute în cazul lichidării, în raport cu costurile necesare pentru continuarea activităților NMS. Dimpotrivă, lichidarea a fost evitată în mod explicit în iunie 2002, când era clar de acum că privatizarea nu avusese succes.

| (25) | Mai mult, din notificare rezulta în mod clar că, într-o mare măsură, RAS subvenționase NMS din motive sociale, în măsura în care era vorba de una dintre puținele întreprinderi industriale rămase în regiune. Totuși, argumentările de acest tip nu au relevanță pentru un investitor care operează în economia de piață. |
| --- | --- |

(25)

Mai mult, din notificare rezulta în mod clar că, într-o mare măsură, RAS subvenționase NMS din motive sociale, în măsura în care era vorba de una dintre puținele întreprinderi industriale rămase în regiune. Totuși, argumentările de acest tip nu au relevanță pentru un investitor care operează în economia de piață.

| (26) | Comisia ajunsese totuși la concluzia în decizia de inițiere a procedurii și reafirmă că investițiile propuse în notificarea inițială, împreună cu toate aporturile acționarului destinate acoperirii pierderilor, în valoarea totală de 114,7 milioane de euro, constituie un ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE. Cel de-al doilea ajutor (acoperirea pierderilor) este nelegitim întrucât a fost acordat cu încălcarea articolului 88 alineatul (3) din tratat. În ceea ce privește măsura care face obiectul notificării inițiale, autoritățile italiene au confirmat că o parte dintre fonduri fusese deja vărsată beneficiarului pentru a întreprinde „unele operațiuni urgente și de neamânat”. În consecință, era nelegitimă și această parte din ajutor, a cărei valoare totală nu se cunoaște. |
| --- | --- |

(26)

Comisia ajunsese totuși la concluzia în decizia de inițiere a procedurii și reafirmă că investițiile propuse în notificarea inițială, împreună cu toate aporturile acționarului destinate acoperirii pierderilor, în valoarea totală de 114,7 milioane de euro, constituie un ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din Tratatul CE. Cel de-al doilea ajutor (acoperirea pierderilor) este nelegitim întrucât a fost acordat cu încălcarea articolului 88 alineatul (3) din tratat. În ceea ce privește măsura care face obiectul notificării inițiale, autoritățile italiene au confirmat că o parte dintre fonduri fusese deja vărsată beneficiarului pentru a întreprinde „unele operațiuni urgente și de neamânat”. În consecință, era nelegitimă și această parte din ajutor, a cărei valoare totală nu se cunoaște.

| (27) | În ceea ce privește măsurile naționale menționate la punctul 11, nu se contestă faptul că acestea constituie un ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat. Pe de altă parte, Italia a declarat că nu a fost încă acordat niciun ajutor în baza Legii nr. 752/82. |
| --- | --- |

(27)

În ceea ce privește măsurile naționale menționate la punctul 11, nu se contestă faptul că acestea constituie un ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat. Pe de altă parte, Italia a declarat că nu a fost încă acordat niciun ajutor în baza Legii nr. 752/82.

2.   Derogări prevăzute la articolul 87 alineatele (2) și (3) din tratat

| (28) | Obiectivul principal al măsurilor menționate la punctele precedente 8 și 10 pare a consta într-un ajutor pentru o întreprindere aflată în dificultate. În aceste cazuri se poate aplica, dacă sunt îndeplinite condițiile pertinente, exclusiv derogarea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, care permite autorizarea unui ajutor de stat capabil să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice, dacă acest ajutor nu are implicații negative asupra condițiilor schimburilor în măsură contrarie interesului comun. |
| --- | --- |

(28)

Obiectivul principal al măsurilor menționate la punctele precedente 8 și 10 pare a consta într-un ajutor pentru o întreprindere aflată în dificultate. În aceste cazuri se poate aplica, dacă sunt îndeplinite condițiile pertinente, exclusiv derogarea prevăzută la articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, care permite autorizarea unui ajutor de stat capabil să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice, dacă acest ajutor nu are implicații negative asupra condițiilor schimburilor în măsură contrarie interesului comun.

| (29) | Ajutoarele pentru salvarea și pentru restructurarea de întreprinderi aflate în dificultate sunt disciplinate de orientări. |
| --- | --- |

(29)

Ajutoarele pentru salvarea și pentru restructurarea de întreprinderi aflate în dificultate sunt disciplinate de orientări.

| (30) | Dispozițiile provizorii ale orientărilor prevăd ca acestea să se aplice pentru evaluarea oricărui ajutor, pentru salvare și restructurare, acordat fără autorizarea Comisiei (ajutor nelegitim), în cazul în care o parte din ajutor sau totalitatea acestuia s-a acordat după 1 octombrie 2004, ziua publicării noilor orientări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (punctul 104). În consecință, în cazul examinat se aplică noile orientări, întrucât notificarea a fost prezentată în anul 2005 și cel puțin 11 milioane de euro din subvenții publice (dintr-un total de 90,7 milioane de euro pentru acoperirea pierderilor, menționate la punctul anterior 10) au fost acordate după 1 octombrie 2004. |
| --- | --- |

(30)

Dispozițiile provizorii ale orientărilor prevăd ca acestea să se aplice pentru evaluarea oricărui ajutor, pentru salvare și restructurare, acordat fără autorizarea Comisiei (ajutor nelegitim), în cazul în care o parte din ajutor sau totalitatea acestuia s-a acordat după 1 octombrie 2004, ziua publicării noilor orientări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (punctul 104). În consecință, în cazul examinat se aplică noile orientări, întrucât notificarea a fost prezentată în anul 2005 și cel puțin 11 milioane de euro din subvenții publice (dintr-un total de 90,7 milioane de euro pentru acoperirea pierderilor, menționate la punctul anterior 10) au fost acordate după 1 octombrie 2004.

| (31) | În ceea ce privește ajutoarele acordate în conformitate cu Legea nr. 488/92 și eventual cu Legea nr. 752/82, compatibilitatea lor trebuie să fie și ea evaluată pe baza orientărilor, deoarece Comisia reține că ajutorul pentru întreprinderile aflate în dificultate poate contribui la dezvoltarea activităților economice, fără a avea efecte negative asupra schimburilor în măsură contrarie interesului comun, doar dacă sunt respectate condițiile indicate în aceste orientări (11). Întrucât întreprinderile aflate în dificultate sunt excluse în mod clar din sfera de aplicare a Legii nr. 488/92, Comisia decide că NMS nu era admisibilă pentru ajutoare regionale în conformitate cu Legea nr. 488/92, deoarece întreprinderea se afla deja în dificultate atunci când i-a fost acordat ajutorul (în mai 2002) (12). |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește ajutoarele acordate în conformitate cu Legea nr. 488/92 și eventual cu Legea nr. 752/82, compatibilitatea lor trebuie să fie și ea evaluată pe baza orientărilor, deoarece Comisia reține că ajutorul pentru întreprinderile aflate în dificultate poate contribui la dezvoltarea activităților economice, fără a avea efecte negative asupra schimburilor în măsură contrarie interesului comun, doar dacă sunt respectate condițiile indicate în aceste orientări (11). Întrucât întreprinderile aflate în dificultate sunt excluse în mod clar din sfera de aplicare a Legii nr. 488/92, Comisia decide că NMS nu era admisibilă pentru ajutoare regionale în conformitate cu Legea nr. 488/92, deoarece întreprinderea se afla deja în dificultate atunci când i-a fost acordat ajutorul (în mai 2002) (12).

| (32) | Din același motiv trebuie respinsă argumentarea subsidiară a autorităților italiene, potrivit cărora ajutorul ipotetic ar trebui să fie considerat ca făcând parte din pragul pentru ajutoarele regionale pentru Sardinia. |
| --- | --- |

(32)

Din același motiv trebuie respinsă argumentarea subsidiară a autorităților italiene, potrivit cărora ajutorul ipotetic ar trebui să fie considerat ca făcând parte din pragul pentru ajutoarele regionale pentru Sardinia.

| (33) | În ceea ce privește admisibilitatea NMS la ajutorul pentru restructurare, Comisia reține că nu au fost îndeplinite criteriile privind ajutoarele compatibile, enunțate în orientări. În particular:






  (a) | ajutoarele diverse acordate pentru acoperirea pierderilor au ținut în viață în mod artificial o societate care altfel ar fi fost declarată falimentară; nu rezultă că s-ar fi trecut la o restructurare; măsurile în cauză sunt totuși considerate un ajutor pentru funcționare; |
| --- | --- | --- |

(33)

În ceea ce privește admisibilitatea NMS la ajutorul pentru restructurare, Comisia reține că nu au fost îndeplinite criteriile privind ajutoarele compatibile, enunțate în orientări. În particular:

(a)

ajutoarele diverse acordate pentru acoperirea pierderilor au ținut în viață în mod artificial o societate care altfel ar fi fost declarată falimentară; nu rezultă că s-ar fi trecut la o restructurare; măsurile în cauză sunt totuși considerate un ajutor pentru funcționare;

| (b) | nici acoperirea pierderilor din trecut, nici măsura indicată în notificarea inițială nu pot fi considerate un ajutor compatibil pentru salvare, întrucât sunt continuate pe parcursul a mai multor ani, au fost acordate în formă inadmisibilă și nu s-a prevăzut nicio rambursare și niciun plan de restructurare sau de lichidare a societății în termenul de șase luni; |
| --- | --- |

(b)

nici acoperirea pierderilor din trecut, nici măsura indicată în notificarea inițială nu pot fi considerate un ajutor compatibil pentru salvare, întrucât sunt continuate pe parcursul a mai multor ani, au fost acordate în formă inadmisibilă și nu s-a prevăzut nicio rambursare și niciun plan de restructurare sau de lichidare a societății în termenul de șase luni;

| (c) | planul industrial transmis Comisiei în notificare constă într-o analiză a perspectivelor de rentabilitate în lumina noului proiect de investiții, fără nicio indicare a măsurilor de restructurare, fără nicio condiție privind acordarea de ajutoare publice și fără a ține cont de ajutoarele nelegitime acordate în trecut; |
| --- | --- |

(c)

planul industrial transmis Comisiei în notificare constă într-o analiză a perspectivelor de rentabilitate în lumina noului proiect de investiții, fără nicio indicare a măsurilor de restructurare, fără nicio condiție privind acordarea de ajutoare publice și fără a ține cont de ajutoarele nelegitime acordate în trecut;

| (d) | în lipsa unui plan de restructurare, Comisia nu este în măsură să evalueze dacă ajutorul propus poate restabili rentabilitatea pe termen lung, dacă acest ajutor se limitează la unul minim și dacă se pot evita distorsionări nelegitime ale concurenței (în special având în vedere acoperirea continuă a datoriilor din ultimele perioade, care este în contradicție cu jurisprudența Deggendorf (13). |
| --- | --- |

(d)

în lipsa unui plan de restructurare, Comisia nu este în măsură să evalueze dacă ajutorul propus poate restabili rentabilitatea pe termen lung, dacă acest ajutor se limitează la unul minim și dacă se pot evita distorsionări nelegitime ale concurenței (în special având în vedere acoperirea continuă a datoriilor din ultimele perioade, care este în contradicție cu jurisprudența Deggendorf (13).

| (34) | Comisia ia act de semnalarea Italiei potrivit căreia RAS a decis să nu pună în aplicare ajutorul notificat, în valoare totală de aproximativ 24 milioane de euro, și să treacă la lichidarea NMS, date fiind dificultățile sale financiare. În ciuda argumentărilor Italiei, Comisia reține, în baza Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 privind modalitatea de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (14), că în cazul ajutoarelor nelegitime incompatibile cu piața comună trebuie restabilită concurența efectivă și că în acest scop este necesar ca ajutorul, inclusiv dobânzile, să fie recuperat fără întârziere. |
| --- | --- |

(34)

Comisia ia act de semnalarea Italiei potrivit căreia RAS a decis să nu pună în aplicare ajutorul notificat, în valoare totală de aproximativ 24 milioane de euro, și să treacă la lichidarea NMS, date fiind dificultățile sale financiare. În ciuda argumentărilor Italiei, Comisia reține, în baza Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 privind modalitatea de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (14), că în cazul ajutoarelor nelegitime incompatibile cu piața comună trebuie restabilită concurența efectivă și că în acest scop este necesar ca ajutorul, inclusiv dobânzile, să fie recuperat fără întârziere.

| (35) | Comisia constată că Italia a aplicat în mod ilegal, cu încălcarea articolului 88 alineatul (3) din tratat, măsurile care constau în acoperirea repetată a pierderilor NMS, prin acordarea ajutorului în baza Legii nr. 488/92 și a decretului ministerial din 28 decembrie 2000 și, posibil, prin acordarea parțială a ajutorului suplimentar care formează obiectul notificării. De asemenea, Comisia constată că ajutorul menționat în notificarea inițială și ajutorul acordat prin decretul ministerial din 28 decembrie 2000 în baza articolului 9 din Legea nr. 752/82 a Republicii Italiene nu sunt compatibile cu piața comună, în timp ce niciuna dintre derogările prevăzute în Tratatul CE nu este aplicabilă. În consecință, nu trebuie aplicate părțile din măsurile anterior menționate care nu au fost încă acordate (15) și trebuie recuperat ajutorul deja acordat, în valoare totală de 98,36 milioane de euro, care include 90,7 milioane de euro pentru acoperirea pierderilor (a se vedea punctul 10), plus alte 7,66 milioane de euro acordate prin decretul ministerial din 9 mai 2002 (a se vedea punctul 11), |
| --- | --- |

(35)

Comisia constată că Italia a aplicat în mod ilegal, cu încălcarea articolului 88 alineatul (3) din tratat, măsurile care constau în acoperirea repetată a pierderilor NMS, prin acordarea ajutorului în baza Legii nr. 488/92 și a decretului ministerial din 28 decembrie 2000 și, posibil, prin acordarea parțială a ajutorului suplimentar care formează obiectul notificării. De asemenea, Comisia constată că ajutorul menționat în notificarea inițială și ajutorul acordat prin decretul ministerial din 28 decembrie 2000 în baza articolului 9 din Legea nr. 752/82 a Republicii Italiene nu sunt compatibile cu piața comună, în timp ce niciuna dintre derogările prevăzute în Tratatul CE nu este aplicabilă. În consecință, nu trebuie aplicate părțile din măsurile anterior menționate care nu au fost încă acordate (15) și trebuie recuperat ajutorul deja acordat, în valoare totală de 98,36 milioane de euro, care include 90,7 milioane de euro pentru acoperirea pierderilor (a se vedea punctul 10), plus alte 7,66 milioane de euro acordate prin decretul ministerial din 9 mai 2002 (a se vedea punctul 11),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Ajutorul de stat pe care Italia l-a pus în aplicare pentru Nuova Mineraria Silius SpA, în valoare totală de 98 360 000 EUR, este incompatibil cu piața comună.

(2)   Ajutorul de stat pe care Italia intenționează să îl pună în aplicare pentru Nuova Mineraria Silius SpA, în valoare de 25 869 000 EUR, este, de asemenea, incompatibil cu piața comună și nu poate fi pus în aplicare.

Articolul 2

(1)   Italia va recupera de la beneficiar ajutorul ilegal în conformitate cu articolul 1 alineatul (1).

(2)   Sumele care trebuie recuperate produc dobânzi pe toată perioada de la data la care acestea au fost puse la dispoziția beneficiarului până la data recuperării lor efective.

(3)   Dobânzile se calculează în conformitate cu regimul dobânzii compuse, în baza părții a V-a din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind dispozițiile pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului privind modalitățile de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (16).

Articolul 3

(1)   Italia va lua toate măsurile necesare pentru a recupera de la beneficiar ajutorul nelegitim și incompatibil conform articolului 1 alineatul (1).

(2)   Se va trece imediat la recuperare respectând procedurile stabilite de dreptul național în măsura în care acestea permit executarea imediată și efectivă a prezentei decizii.

(3)   Italia pune în aplicare prezenta decizie în termen de patru luni de la data notificării.

Articolul 4

(1)   Italia va informa Comisia cu privire la situația procedurilor naționale de punere în aplicare a prezentei decizii până la finalizarea acestora.

(2)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Italia va preciza suma totală, în capital și dobânzi, care trebuie recuperată de la beneficiar și va oferi o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate sau prevăzute pentru a se supune acestei decizii. În aceeași perioadă, Italia va transmite Comisiei toate documentele care să certifice că s-a ordonat beneficiarului să restituie ajutorul.

(3)   După trecerea celor două luni conform alineatului (2), Italia va prezenta, la simpla solicitare a Comisiei, un raport privind măsurile deja adoptate sau prevăzute pentru a se supune acestei decizii. Raportul va include și precizări privind valorile totale ale ajutorului și ale dobânzilor recuperate deja de la beneficiar.

Articolul 5

Republica Italiană este destinatara prezentei decizii.

Adoptată la Bruxelles, 21 februarie 2007.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 210, 1.9.2006, p. 39.

1

(2)  A se vedea nota 1.

2

(3)  Fluorura de calciu este utilizată în sinteza de molecule organice pentru producerea de materii plastice precum teflon, rășini, aerosol și lubrifianți.

3

(4)  N.B. Localitatea Silius se află în provincia Cagliari, în Sardinia, o regiune NUTS3 care poate beneficia de un ajutor cu intensitatea de 35 % ESN pentru întreaga perioadă 2000-2006, în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (a). Pentru IMM-uri este prevăzută o intensitate maximă de 15 % ESL.

4

(5)  Inclusiv fondurile aduse până în anul 2003 prin Holding Pubblica Sarda EMSA.

5

(6)  Legea nr. 488/92 vizează un regim de ajutoare regionale, aprobat de Comisie prin decizia din 12 iulie 2000 (cazul N 715/99). Regimul a fost valabil până la 31 decembrie 2006.

6

(7)  Prelungit prin decretul ministerial din 20 decembrie 2002, care prevedea data scadentă în decembrie 2004. În contabilitatea societății pentru perioada 2004 sunt înscrise în această rubrică 1,41 milioane de euro și este prevăzută solicitarea unei alte prelungiri după anul 2004.

7

(8)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2, care au înlocuit textul precedent adoptat în anul 1999 (JO C 288, 9.10.1999, p. 2).

8

(9)  Vezi, de exemplu, cauza 730/79 Philip Morris contra Comisiei, Culegere 1980, p. 2671, punctul 11 și cauza C-156/98 Germania contra Comisiei, Culegere 2000, p. I-6857, punctul 33.

9

Philip Morris contra Comisiei

Germania contra Comisiei

(10)  În special în conturile anuale 2004 figurează pierderi de venituri în valoare de 10,46 milioane de euro, echivalente a 101 % din capitalul subscris la acea vreme (10,33 milioane de euro). În anul 2003, pierderile au fost de 9,61 milioane de euro. Și suma totală facturată a avut o evoluție în scădere: de la 7,31 milioane de euro în anul 2003 la 4,96 milioane de euro în anul 2004.

10

(11)  Punctul 20 din orientări.

11

(12)  Conform punctului 56 din orientări, faptul că întreprinderea are sediul într-o zonă asistată în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (a) contează doar pentru concretizarea măsurilor compensatorii și pentru măsura contribuției beneficiarului.

12

(13)  Cauza C-355/95 P, Textilwerke Deggendorf contra Comisiei și altele, Culegere 1997, p. I-2549.

13

Textilwerke Deggendorf contra Comisiei și altele

(14)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

14

(15)  Potrivit informațiilor oferite de Italia, ar fi vorba de cele 24 milioane de euro din notificarea inițială plus 1,869 milioane de euro în aplicarea decretului ministerial din 28 decembrie 2000 și a Legii nr. 752/82 (a se vedea punctul precedent 11).

15

(16)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

16

---

| 17.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 185/24

---

DECIZIA COMISIEI

din 16 iulie 2007

de modificare a Deciziei 2001/781/CE de adoptare a unui manual al autorităților de destinație și a unui repertoar de acte care pot fi notificate și comunicate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1348/2000 al Consiliului privind notificarea și comunicarea în statele membre a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă și comercială

[notificată cu numărul C(2007) 3365]

(2007/500/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1348/2000 al Consiliului din 29 mai 2000 privind notificarea și comunicarea în statele membre a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă și comercială (1), în special articolul 17 litera (a),

după consultarea comitetului instituit în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 1348/2000,

întrucât:

| (1) | În vederea punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1348/2000, este necesară elaborarea și publicarea unui manual care să conțină informații despre autoritățile de destinație prevăzute la articolul 2 din regulamentul menționat anterior. Manualul face parte din anexa I la Decizia 2001/781/CE a Comisiei din 25 septembrie 2001 de adoptare a unui manual al autorităților de destinație și a unui repertoar de acte care pot fi notificate și comunicate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1348/2000 al Consiliului privind notificarea și comunicarea în statele membre a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă și comercială (2). |
| --- | --- |

(1)

În vederea punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1348/2000, este necesară elaborarea și publicarea unui manual care să conțină informații despre autoritățile de destinație prevăzute la articolul 2 din regulamentul menționat anterior. Manualul face parte din anexa I la Decizia 2001/781/CE a Comisiei din 25 septembrie 2001 de adoptare a unui manual al autorităților de destinație și a unui repertoar de acte care pot fi notificate și comunicate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1348/2000 al Consiliului privind notificarea și comunicarea în statele membre a actelor judiciare și extrajudiciare în materie civilă și comercială (2).

| (2) | Ca urmare a modificării informațiilor comunicate Comisiei de Franța, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1348/2000, manualul trebuie modificat. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a modificării informațiilor comunicate Comisiei de Franța, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1348/2000, manualul trebuie modificat.

| (3) | Decizia 2001/781/CE trebuie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2001/781/CE trebuie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articol unic

Manualul care conține informațiile cu privire la autoritățile de destinație din anexa I la Decizia 2001/781/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 16 iulie 2007.

Pentru Comisie

Franco FRATTINI

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 160, 30.6.2000, p. 37.

1

(2)  JO L 298, 15.11.2001, p. 1. Decizie, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2002/350/CE de modificare a Deciziei 2001/781/CE (JO L 125, 13.5.2002, p. 1).

2

---

ANEXĂ

În manualul care conține informațiile privind autoritățile de destinație secțiunea referitoare la Franța se modifică după cum urmează:

| 1. | Titlul se înlocuiește cu următoarele: |
| --- | --- |

1.

Titlul se înlocuiește cu următoarele:

| 2. | La punctul I, datele referitoare la Franța se înlocuiesc după cum urmează:






  „BG | Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.
  Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.
  Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| --- | --- | --- |
| CS | Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.
  Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.
  Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DA | I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).
  Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.
  Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DE | Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.
  Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.
  Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ET | Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.
  Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.
  Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EL | Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.
  Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.
  Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EN | In France, the receiving agencies are the bailiffs.
  Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.
  The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ES | En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».
  Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.
  Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FR | En France, les entités requises sont les huissiers de justice.
  Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.
  Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| IT | In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.
  Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.
  Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LV | Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.
  Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.
  Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LT | Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).
  Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.
  Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| HU | Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.
  Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.
  A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| MT | Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.
  Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.
  L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| NL | In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.
  Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.
  De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PL | We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).
  Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.
  Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PT | Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).
  Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.
  Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| RO | În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.
  Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.
  Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SK | Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.
  Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.
  Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SL | V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.
  Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.
  Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FI | Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.
  Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.
  Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SV | I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.
  Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.
  Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/” |

2.

La punctul I, datele referitoare la Franța se înlocuiesc după cum urmează:

„BG

Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.

Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.

Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

CS

Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.

Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.

Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DA

I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).

Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.

Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DE

Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.

Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.

Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ET

Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.

Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.

Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EL

Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.

Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.

Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EN

In France, the receiving agencies are the bailiffs.

Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.

The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ES

En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».

Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.

Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FR

En France, les entités requises sont les huissiers de justice.

Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.

Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

IT

In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.

Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.

Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LV

Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.

Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.

Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LT

Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).

Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.

Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

HU

Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.

Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.

A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

MT

Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.

Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.

L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

NL

In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.

Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.

De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PL

We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).

Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.

Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PT

Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).

Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.

Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

RO

În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.

Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.

Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SK

Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.

Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.

Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SL

V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.

Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.

Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FI

Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.

Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.

Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SV

I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.

Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.

Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/”

| 3. | La punctul II, datele referitoare la Franța se înlocuiesc după cum urmează:






  „BG | Начини за приемане на документите: пощенски писма.
  Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ. |
| --- | --- | --- |
| CS | Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.
  Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci. |
| DA | De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.
  Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp. |
| DE | Empfangsmöglichkeiten: Postweg.
  Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe. |
| ET | Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.
  Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid. |
| EL | Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.
  Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή. |
| EN | Means of receipt of documents available to the agencies: post.
  Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions. |
| ES | Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.
  La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita. |
| FR | Moyens de réception disponibles: courriers postaux.
  Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire. |
| IT | Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.
  Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato. |
| LV | Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.
  Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību. |
| LT | Dokumentų gavimo priemonė: paštas.
  Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia. |
| HU | Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.
  Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével. |
| MT | Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.
  In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja. |
| NL | De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.
  Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand. |
| PL | Możliwe metody doręczenia: poczta.
  Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej. |
| PT | Meios de recepção disponíveis: via postal.
  As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário. |
| RO | Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.
  Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară. |
| SK | Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.
  Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci. |
| SL | Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.
  Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči. |
| FI | Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.
  Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu. |
| SV | Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.
  För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.” |

3.

La punctul II, datele referitoare la Franța se înlocuiesc după cum urmează:

„BG

Начини за приемане на документите: пощенски писма.

Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ.

CS

Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.

Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci.

DA

De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.

Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp.

DE

Empfangsmöglichkeiten: Postweg.

Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe.

ET

Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.

Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid.

EL

Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.

Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή.

EN

Means of receipt of documents available to the agencies: post.

Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions.

ES

Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.

La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita.

FR

Moyens de réception disponibles: courriers postaux.

Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire.

IT

Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.

Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato.

LV

Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.

Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību.

LT

Dokumentų gavimo priemonė: paštas.

Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia.

HU

Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.

Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével.

MT

Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.

In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja.

NL

De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.

Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand.

PL

Możliwe metody doręczenia: poczta.

Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej.

PT

Meios de recepção disponíveis: via postal.

As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário.

RO

Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.

Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară.

SK

Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.

Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci.

SL

Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.

Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči.

FI

Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.

Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu.

SV

Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.

För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.”

| 4. | La punctul III, tabelul se înlocuiește după cum urmează:






  „BG | Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски. |
| --- | --- | --- |
| CS | Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina. |
| DA | De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk. |
| DE | Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch. |
| ET | Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise. |
| EL | Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική. |
| EN | Languages that may be used for completion of the standard form: French, English. |
| ES | Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa. |
| FR | Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais. |
| IT | Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese. |
| LV | Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu. |
| LT | Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis. |
| HU | A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol. |
| MT | Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz. |
| NL | Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels. |
| PL | Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski. |
| PT | Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês. |
| RO | Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză. |
| SK | Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina. |
| SL | Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina. |
| FI | Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti. |
| SV | Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.” |

4.

La punctul III, tabelul se înlocuiește după cum urmează:

„BG

Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски.

CS

Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina.

DA

De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk.

DE

Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch.

ET

Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise.

EL

Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική.

EN

Languages that may be used for completion of the standard form: French, English.

ES

Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa.

FR

Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais.

IT

Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese.

LV

Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu.

LT

Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis.

HU

A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol.

MT

Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz.

NL

Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels.

PL

Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski.

PT

Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês.

RO

Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză.

SK

Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina.

SL

Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina.

FI

Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti.

SV

Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.”

---

III Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

| 17.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 185/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 185/31

---

ACȚIUNEA COMUNĂ 2007/501/PESC A CONSILIULUI

din 16 iulie 2007

privind cooperarea cu Centrul african de studii și de cercetare asupra terorismului, în cadrul punerii în aplicare a strategiei Uniunii Europene de luptă împotriva terorismului

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 14,

întrucât:

| (1) | La 15 decembrie 2005, Consiliul European a adoptat strategia Uniunii europene de luptă împotriva terorismului, care prevede în special dezvoltarea unor relații de cooperare cu parteneri din exteriorul Uniunii Europene pentru prevenirea și combaterea terorismului. |
| --- | --- |

(1)

La 15 decembrie 2005, Consiliul European a adoptat strategia Uniunii europene de luptă împotriva terorismului, care prevede în special dezvoltarea unor relații de cooperare cu parteneri din exteriorul Uniunii Europene pentru prevenirea și combaterea terorismului.

| (2) | La 15 decembrie 2005, Consiliului European a adoptat strategia „Uniunea Europeană și Africa: către un parteneriat strategic”, în care Uniunea Europeană se angajează să sprijine eforturile statelor africane în materie de luptă împotriva terorismului. |
| --- | --- |

(2)

La 15 decembrie 2005, Consiliului European a adoptat strategia „Uniunea Europeană și Africa: către un parteneriat strategic”, în care Uniunea Europeană se angajează să sprijine eforturile statelor africane în materie de luptă împotriva terorismului.

| (3) | La 14 septembrie 2002, Uniunea Africană a aprobat un plan de acțiune pentru prevenirea și lupta împotriva terorismului în Africa, care prevede în special crearea unui Centru african de studii și de cercetare asupra terorismului (CAERT). |
| --- | --- |

(3)

La 14 septembrie 2002, Uniunea Africană a aprobat un plan de acțiune pentru prevenirea și lupta împotriva terorismului în Africa, care prevede în special crearea unui Centru african de studii și de cercetare asupra terorismului (CAERT).

| (4) | CAERT a fost creat la 13 octombrie 2004 de către Uniunea Africană. Acesta este responsabil în special pentru evaluarea amenințării teroriste în Africa și pentru promovarea cooperării antiteroriste inter-africane. Centrul dorește să beneficieze de un sprijin european. |
| --- | --- |

(4)

CAERT a fost creat la 13 octombrie 2004 de către Uniunea Africană. Acesta este responsabil în special pentru evaluarea amenințării teroriste în Africa și pentru promovarea cooperării antiteroriste inter-africane. Centrul dorește să beneficieze de un sprijin european.

| (5) | Amenințarea teroristă se intensifică în anumite țări din Africa și reprezintă un pericol în creștere pentru acestea, dar și pentru Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(5)

Amenințarea teroristă se intensifică în anumite țări din Africa și reprezintă un pericol în creștere pentru acestea, dar și pentru Uniunea Europeană.

| (6) | Eficacitatea luptei împotriva terorismului în Africa este confruntată cu anumite carențe locale, în special în domeniul organizării instituționale, |
| --- | --- |

(6)

Eficacitatea luptei împotriva terorismului în Africa este confruntată cu anumite carențe locale, în special în domeniul organizării instituționale,

ADOPTĂ PREZENTA ACȚIUNE COMUNĂ:

Articolul 1

Obiectivul

Obiectivul prezentei acțiuni comune este acela de a oferi statelor membre ale Uniunii Africane un sprijin din partea Uniunii Europene în scopul de a îmbunătăți organizarea capacităților acestora de a lupta împotriva terorismului în cadrul dispozițiilor strategiei Uniunii Europene de luptă împotriva terorismului privind promovarea unui parteneriat în domeniu în afara Uniunii Europene, în special cu organizațiile internaționale. Prin prezenta acțiune comună, Uniunea Europeană urmărește de asemenea consolidarea cooperării între țări ale Uniunii Africane în domeniul contra-terorismului, în special prin intermediul schimbului de informații.

Articolul 2

Descrierea proiectului

În scopul prezentei acțiuni comune, Uniunea Europeană oferă CAERT sprijin financiar pentru realizarea proiectului descris în continuare, care urmărește îmbunătățirea eficienței dispozitivelor antiteroriste din țările africane.

Proiectul consistă în realizarea unor misiuni de audit al dispozitivelor naționale de luptă antiteroristă și de consultanță privind reorganizarea în cadrul statelor membre ale Uniunii Africane. Aceste misiuni se bazează pe un plan de acțiune elaborat împreună cu CAERT, care este prezentat de către Uniunea Europeană cu ocazia unui seminar prealabil organizat la Addis-Abeba cu toate țările membre ale Uniunii Africane.

O descriere detaliată a acestui proiect este prevăzută în anexă.

Articolul 3

Punerea în aplicare

(1)   Președinția, asistată de către Secretariatul General al Consiliului/Înaltul Reprezentant pentru PESC (SG/ÎR), își asumă responsabilitatea pentru punerea în aplicare a prezentei acțiuni comune. Comisia este pe deplin asociată.

(2)   Punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a proiectului menționat la articolul 2 este încredințată CAERT, care își îndeplinește această misiune sub controlul SG/ÎR. În acest scop, SG/ÎR încheie acordurile necesare cu CAERT.

Articolul 4

Dispozițiile financiare

(1)   Valoarea de referință financiară pentru punerea în aplicare a proiectului menționat la articolul 2 este de 665 000 EUR, din fondurile bugetului general pe anul 2007 al Comunităților Europene.

(2)   Cheltuielile sunt administrate sub responsabilitatea Comisiei, în conformitate cu normele și procedurile Comunității Europene aplicabile bugetului general al Comunităților Europene.

(3)   Comisia supervizează gestionarea corectă a cheltuielilor menționate la alineatul (2), care iau forma unui ajutor nerambursabil. În acest scop, Comisia încheie cu CAERT o convenție de finanțare. Convenția de finanțare prevede asigurarea de către CAERT a unei vizibilități depline a contribuției Uniunii Europene, în funcție de dimensiunea acesteia.

(4)   Comisia depune eforturi pentru a încheia convenția de finanțare menționată la alineatul (3) cât mai curând posibil după intrarea în vigoare a prezentei acțiuni comune. Comisia informează Consiliul cu privire la orice dificultate apărută în decursul acestui proces și cu privire la data încheierii convenției de finanțare.

Articolul 5

Informarea și evaluarea

Președinția, asistată de către SG/ÎR, raportează Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentei acțiuni comune pe baza rapoartelor întocmite periodic de CAERT. Rapoartele întocmite pentru Consiliu includ o evaluare a proiectului menționat la articolul 2. Comisia este pe deplin asociată și furnizează informații cu privire la aspectele financiare ale punerii în aplicare a prezentei acțiuni comune.

Articolul 6

Coerența și cooperarea

Consiliul și Comisia, în conformitate cu competențele lor respective, asigură coerența dintre punerea în aplicare a prezentei acțiuni comune și punerea în aplicare a altor activități externe ale Comunității, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană. Consiliul și Comisia cooperează în acest scop.

Articolul 7

Intrarea în vigoare și durata

Prezenta acțiune comună intră în vigoare la data adoptării. Aceasta expiră la optsprezece luni după încheierea convenției de finanțare dintre Comisie și CAERT menționată la articolul 4 alineatul (3), sau la 16 iulie 2008, în cazul în care convenția de finanțare nu a fost încheiată până la această dată.

Articolul 8

Publicarea

Prezenta acțiune comună se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 16 iulie 2007.

Pentru Consiliu

Președintele

J. SILVA

---

ANEXĂ

Acțiunea Uniunii Europene de sprijinire a Uniunii Africane în domeniul luptei împotriva terorismului

Descrierea acțiunii

Convenția cu privire la prevenirea și lupta împotriva terorismului, semnată la Alger la 14 iulie 1999 de către statele membre ale Organizației Unității Africane (OUA), constituie primul instrument specific de luptă antiteroristă la nivelul întregului continent african.

Această convenție conține o definiție a terorismului (1), obligația de a califica actele teroriste drept crime în dreptul național, angajamentul de a nu sprijini activitățile teroriste, o obligație de cooperare între state împotriva terorismului prin schimbul de informații, dispoziții privind extrădarea teroriștilor și facilitarea anchetelor judiciare desfășurate de către autorități străine pe teritoriul național.

Pe această bază, Uniunea Africană (UA), care a succedat OUA în 2001, a aprobat la 14 septembrie 2002 la Alger un plan de acțiune privind prevenirea și lupta împotriva terorismului în Africa, care urmărește punerea în aplicare a convenției OUA prin acțiuni concrete.

Acest plan prevede în special crearea, prevăzută la secțiunea H a planului de acțiune, a unui Centru african de studii și de cercetare asupra terorismului (CAERT) responsabil pentru organizarea de acțiuni de instruire, realizarea de studii în domeniul terorismului, constituirea unui sistem de baze de date pentru colectarea, schimbul și analiza informațiilor, precum și exercitarea unui rol de vigilență și alertă în materie de terorism. Centrul dispune de un corespondent, denumit „punct focal”, în fiecare stat.

Conținutul proiectului

Sprijinul acordat UA de către Uniunea Europeană (UE) în materie de luptă împotriva terorismului se înscrie într-un demers progresiv, permițând identificarea nevoilor de cooperare și a valorii adăugate a unei astfel de acțiuni.

Un seminar comun se organizează de către CAERT pe parcursul celui de al doilea semestru al anului 2007 la Addis Abeba cu scopul de a propune țărilor africane o ofertă europeană de evaluare a dispozitivelor lor naționale de luptă antiteroristă și de consultanță privind reorganizarea. În cadrul acestui seminar se prezintă un plan de acțiune. Ulterior prezentării, țările care doresc își pot exprima dorința de a participa la punerea în aplicare a acestui plan prin găzduirea unei misiuni de audit pe teritoriul lor. Acest plan constă în realizarea de misiuni de audit în scopul de a îmbunătăți organizarea luptei împotriva terorismului în Africa.

Într-o a doua etapă, se desfășoară misiuni de evaluare a capacităților locale ale statelor membre UA în domeniul luptei împotriva terorismului în țările care au și-au exprimat această dorință la finalul seminarului. Echipele de audit evaluează la fața locului capacitățile antiteroriste ale statelor cu scopul de a propune îmbunătățiri într-un raport redactat de către șeful misiunii, ulterior transmis CAERT, care are sarcina de a-l difuza Consiliului pentru a fi comunicat statelor membre.

Într-o a treia etapă, pe fondul acestor evaluări, CAERT (după exprimarea acordului UE) propune acțiuni de consultanță pentru statele evaluate, care vor fi însărcinate să pună în aplicare concluziile acestora.

Modalități de punere în aplicare a acțiunii comune

Un rol central în punerea în aplicare a acțiunii comune se atribuie CAERT, primind fonduri PESC. CAERT este responsabil pentru organizarea seminarului de la Addis Abeba, asigură contactul permanent cu statele care au acceptat planul de acțiune pentru a stabili detaliile misiunilor de audit, administrează aceste operațiuni din punct de vedere operațional și financiar și are rolul de coordonator. Statele membre sunt informate periodic asupra stadiului evoluției prezentei acțiuni comune care se va desfășura pe o perioadă de optsprezece luni.

Un seminar, regrupând câte doi reprezentanți ai celor 53 de țări ale UA, ai Marocului, ai ONUDC, ai CAERT și ai fiecărui stat membru al UE, precum și coordonatorul antiterorist al UE, se va desfășura la Addis Abeba, sediul UA, în cel de-al doilea semestru al anului 2007. Reprezentanții vor fi experți la nivel înalt și înalți funcționari.

Deschis de către un reprezentant al UA, seminarul va cuprinde intervențiile ale:

| — | CAERT asupra evaluării amenințării teroriste; |
| --- | --- |

—

CAERT asupra evaluării amenințării teroriste;

| — | ONUDC asupra convențiilor internaționale; |
| --- | --- |

—

ONUDC asupra convențiilor internaționale;

| — | coordonatorului european asupra politicii europene pentru lupta împotriva terorismului; |
| --- | --- |

—

coordonatorului european asupra politicii europene pentru lupta împotriva terorismului;

| — | reprezentanților europeni asupra unităților naționale de coordonare a luptei împotriva terorismului; |
| --- | --- |

—

reprezentanților europeni asupra unităților naționale de coordonare a luptei împotriva terorismului;

| — | și ale reprezentanților UA. |
| --- | --- |

—

și ale reprezentanților UA.

Seminarul se va finaliza prin prezentarea unui plan de acțiune elaborat în prealabil de către UE, urmărind să propună statelor care doresc acest lucru misiuni de audit al dispozitivelor lor de luptă împotriva terorismului și de consultanță privind reorganizarea.

Bugetul estimat al seminarului va acoperi cheltuielile de transport și de ședere ale reprezentanților celor 53 de țări ale UA, precum și ale reprezentanților Marocului, ale reprezentanților europeni și ale organizațiilor internaționale, precum și costurile unei misiuni de pregătire și ale unei misiuni de organizare logistică a seminarului. Limbile de lucru ale acestui seminar vor fi cele ale UA: engleza, franceza, araba și portugheza.

La finalul seminarului, statele africane își vor exprima sau nu dorința de a primi o misiune de audit. Echipele de audit vor fi formate din doi specialiști din statele membre ale UE, precum și un membru al CAERT. Echipele vor avea acces liber la toate informațiile pertinente și vor avea drept obiectiv evaluarea dispozitivelor antiteroriste ale fiecărui stat. La finalul misiunii lor, echipele vor redacta rapoarte cuprinzând recomandări care, în cazul în care sunt acceptate de către autoritățile țărilor evaluate, vor fi puse în aplicare de către respectivele autorități cu o supraveghere din partea CAERT.

---

(1)  Articolul 1 alineatul (3) din această convenție definește „actul terorist” ca fiind „orice act sau amenințare de comitere a unui act, care încalcă legile penale ale statului parte, susceptibil de a pune în pericol viața, integritatea fizică, libertățile unei persoane sau ale unui grup de persoane, care provoacă sau poate provoca daune bunurilor private sau publice, resurselor naturale, mediului înconjurător sau patrimoniului cultural și care este comis cu intenția de a:

| (i) | intimida, provoca o situație de teroare, forța, exercita presiuni sau de a aduce un guvern, organism, instituție, populație sau grup din aceasta în situația de a adopta orice inițiativă sau de a se abține de la o anumită poziție, de a adopta, de a renunța la o anumită poziție sau de a acționa conform anumitor principii; sau |
| --- | --- |

(i)

intimida, provoca o situație de teroare, forța, exercita presiuni sau de a aduce un guvern, organism, instituție, populație sau grup din aceasta în situația de a adopta orice inițiativă sau de a se abține de la o anumită poziție, de a adopta, de a renunța la o anumită poziție sau de a acționa conform anumitor principii; sau

| (ii) | de a perturba funcționarea normală a serviciilor publice, prestarea de servicii esențiale populației sau de a crea o situație de criză în cadrul populației; |
| --- | --- |

(ii)

de a perturba funcționarea normală a serviciilor publice, prestarea de servicii esențiale populației sau de a crea o situație de criză în cadrul populației;

| (iii) | de a crea o insurecție generală într-un stat parte.” |
| --- | --- |

(iii)

de a crea o insurecție generală într-un stat parte.”

Definiția din acest articol acoperă de asemenea finanțarea terorismului, în măsura în care se are în vedere „orice promovare, finanțare, contribuție, ordine, ajutor, incitare, încurajare, tentativă, amenințare, conspirație, organizare sau dotare a oricărei persoane cu intenția de a comite orice act menționat la alineatul [anterior].”

---

17.7.2007

| 17.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 185/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 185/s3

---

AVIZ CĂTRE CITITORI

Având în vedere situația creată în urma ultimei extinderi, anumite Jurnale Oficiale au fost publicate într-o formă simplificată în 27, 29 și 30 decembrie 2006, în limbile oficiale la acea dată ale Uniunii.

S-a hotărât republicarea actelor ce figurează în aceste Jurnale Oficiale sub formă de rectificări și în prezentarea tradițională a Jurnalului Oficial.

Din această cauză, Jurnalele Oficiale cuprinzând aceste rectificări nu se publică decât în versiunile lingvistice anterioare extinderii. Traducerile actelor în limbile noilor state membre se vor publica în Ediția specială a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene care va cuprinde textele instituțiilor și ale Băncii Centrale Europene adoptate înainte de 1 ianuarie 2007.

Cititorii vor găsi în cele ce urmează un tabel de corespondență între Jurnalele Oficiale vizate, publicate în 27, 29 și 30 decembrie 2006, și rectificările corespunzătoare.

| JO din 27 decembrie 2006 | Rectificat prin JO (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

JO din 27 decembrie 2006

Rectificat prin JO (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| JO din 29 decembrie 2006 | Rectificat prin JO (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

JO din 29 decembrie 2006

Rectificat prin JO (2007)

L 387

L 34

| JO din 30 decembrie 2006 | Rectificat prin JO (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

JO din 30 decembrie 2006

Rectificat prin JO (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---