# Az Európai Unió C 458/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 458 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. december 19. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 458

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. december 19.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182018. január 15–18-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 207., 2018.6.14 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182018. január 15–18-i ülés
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 207., 2018.6.14 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 207., 2018.6.14 .

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2018. január 16., kedd |
| 2018/C 458/01 | Az Európai Parlament 2018. január 16-i állásfoglalása az uniós makroregionális stratégiák végrehajtásáról (2017/2040(INI)) | 2 |
| 2018/C 458/02 | Az Európai Parlament 2018. január 16-i állásfoglalása a nemzetközi óceánpolitikai irányításról: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend a 2030 utáni időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési célok keretében (2017/2055(INI)) | 9 |
| 2018/C 458/03 | Az Európai Parlament 2018. január 16-i állásfoglalása a nőkről, a nemek közötti egyenlőségről és az éghajlati igazságosságról (2017/2086(INI)) | 34 |
| | 2018. január 18., csütörtök |
| 2018/C 458/04 | Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása Nigériáról (2018/2513(RSP)) | 43 |
| 2018/C 458/05 | Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása Vu Gan, Hszie Jang, Li Ming-cse, Tasi Vangcsuk és Csöki tibeti szerzetes, emberi jogi aktivisták ügyeiről (2018/2514(RSP)) | 47 |
| 2018/C 458/06 | Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságról (2018/2515(RSP)) | 52 |
| 2018/C 458/07 | Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés tagállamok általi végrehajtásáról (2017/2039(INI)) | 57 |
| 2018/C 458/08 | Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása a 2005/36/EK irányelv végrehajtásáról a szabályozás és a szakmai szolgáltatások reformjának szükségessége tekintetében (2017/2073(INI)) | 70 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2018. január 18., csütörtök |
| 2018/C 458/09 | Az Európai Parlament határozata az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról szóló 389/2013/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezet ellenzésének mellőzéséről (D054274-02 – 2017/3013(RPS)) | 76 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2018. január 16., kedd

2018/C 458/01

Az Európai Parlament 2018. január 16-i állásfoglalása az uniós makroregionális stratégiák végrehajtásáról (2017/2040(INI))

2

2018/C 458/02

Az Európai Parlament 2018. január 16-i állásfoglalása a nemzetközi óceánpolitikai irányításról: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend a 2030 utáni időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési célok keretében (2017/2055(INI))

9

2018/C 458/03

Az Európai Parlament 2018. január 16-i állásfoglalása a nőkről, a nemek közötti egyenlőségről és az éghajlati igazságosságról (2017/2086(INI))

34

2018. január 18., csütörtök

2018/C 458/04

Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása Nigériáról (2018/2513(RSP))

43

2018/C 458/05

Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása Vu Gan, Hszie Jang, Li Ming-cse, Tasi Vangcsuk és Csöki tibeti szerzetes, emberi jogi aktivisták ügyeiről (2018/2514(RSP))

47

2018/C 458/06

Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságról (2018/2515(RSP))

52

2018/C 458/07

Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés tagállamok általi végrehajtásáról (2017/2039(INI))

57

2018/C 458/08

Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása a 2005/36/EK irányelv végrehajtásáról a szabályozás és a szakmai szolgáltatások reformjának szükségessége tekintetében (2017/2073(INI))

70

VÉLEMÉNYEK

Európai Parlament

2018. január 18., csütörtök

2018/C 458/09

Az Európai Parlament határozata az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról szóló 389/2013/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezet ellenzésének mellőzéséről (D054274-02 – 2017/3013(RPS))

76

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2018. január 16., kedd |
| 2018/C 458/10 | Az Európai Parlament 2018. január 16-én elfogadott módosításai a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet (SPRFMO) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) | 78 |
| 2018/C 458/11 | Az Európai Parlament 2018. január 16-án elfogadott módosításai a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet, továbbá az 1343/2011/EU és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) | 87 |
| | 2018. január 17., szerda |
| 2018/C 458/12 | Az Európai Parlament 2018. január 17-én elfogadott módosításai a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, tranzitjára, az azokkal végzett brókertevékenységre és az azokkal kapcsolatos műszaki támogatásra vonatkozó uniós ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (átdolgozás) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) | 187 |
| 2018/C 458/13 | Az Európai Parlament 2018. január 17-i határozata Eva Lindström a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE)) | 224 |
| 2018/C 458/14 | Az Európai Parlament 2018. január 17-i határozata Tony James Murphy a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE)) | 225 |
| 2018/C 458/15 | Az Európai Parlament 2018. január 17-én elfogadott módosításai a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának támogatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (átdolgozás) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) | 226 |
| 2018/C 458/16 | Az Európai Parlament 2018. január 17-én elfogadott módosításai az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) | 341 |
| 2018/C 458/17 | Az Európai Parlament 2018. január 17-én elfogadott módosításai az energiaunió irányításáról, valamint a 94/22/EK irányelv, a 98/70/EK irányelv, a 2009/31/EK irányelv, a 663/2009/EK rendelet, a 715/2009/EK rendelet, a 2009/73/EK irányelv, a 2009/119/EK tanácsi irányelv, a 2010/31/EU irányelv, a 2012/27/EU irányelv, a 2013/30/EU irányelv és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról és az 525/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) | 391 |
| | 2018. január 18., csütörtök |
| 2018/C 458/18 | Az Európai Parlament 2018. január 18-i jogalkotási állásfoglalása a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrákesi szerződésnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE)) | 498 |
| 2018/C 458/19 | Az Európai Parlament 2018. január 18-i jogalkotási állásfoglalása a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS)) | 499 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2018. január 16., kedd

2018/C 458/10

Az Európai Parlament 2018. január 16-én elfogadott módosításai a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet (SPRFMO) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD))

78

2018/C 458/11

Az Európai Parlament 2018. január 16-án elfogadott módosításai a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet, továbbá az 1343/2011/EU és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD))

87

2018. január 17., szerda

2018/C 458/12

Az Európai Parlament 2018. január 17-én elfogadott módosításai a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, tranzitjára, az azokkal végzett brókertevékenységre és az azokkal kapcsolatos műszaki támogatásra vonatkozó uniós ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (átdolgozás) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD))

187

2018/C 458/13

Az Európai Parlament 2018. január 17-i határozata Eva Lindström a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

224

2018/C 458/14

Az Európai Parlament 2018. január 17-i határozata Tony James Murphy a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

225

2018/C 458/15

Az Európai Parlament 2018. január 17-én elfogadott módosításai a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának támogatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (átdolgozás) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))

226

2018/C 458/16

Az Európai Parlament 2018. január 17-én elfogadott módosításai az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))

341

2018/C 458/17

Az Európai Parlament 2018. január 17-én elfogadott módosításai az energiaunió irányításáról, valamint a 94/22/EK irányelv, a 98/70/EK irányelv, a 2009/31/EK irányelv, a 663/2009/EK rendelet, a 715/2009/EK rendelet, a 2009/73/EK irányelv, a 2009/119/EK tanácsi irányelv, a 2010/31/EU irányelv, a 2012/27/EU irányelv, a 2013/30/EU irányelv és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról és az 525/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))

391

2018. január 18., csütörtök

2018/C 458/18

Az Európai Parlament 2018. január 18-i jogalkotási állásfoglalása a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrákesi szerződésnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

498

2018/C 458/19

Az Európai Parlament 2018. január 18-i jogalkotási állásfoglalása a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

499

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

19.12.2018

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2017–2018

2018. január 15–18-i ülés

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 207., 2018.6.14.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2018. január 16., kedd

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/2

---

P8_TA(2018)0002

Az EU makroregionális stratégiáinak végrehajtása

Az Európai Parlament 2018. január 16-i állásfoglalása az uniós makroregionális stratégiák végrehajtásáról (2017/2040(INI))

(2018/C 458/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak XVIII. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak XVIII. címére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a Tanács 2017. április 25-i következtetéseire az uniós makroregionális stratégiák végrehajtásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2017. április 25-i következtetéseire az uniós makroregionális stratégiák végrehajtásáról,

| — | tekintettel az uniós makroregionális stratégiák végrehajtásáról szóló, 2016. december 16-i bizottsági jelentésre (COM(2016)0805) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0443), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós makroregionális stratégiák végrehajtásáról szóló, 2016. december 16-i bizottsági jelentésre (COM(2016)0805) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0443),

| — | tekintettel a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2009. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

tekintettel a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2009. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2009)0248),

| — | tekintettel az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2010. december 8-i bizottsági közleményre (COM(2010)0715), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2010. december 8-i bizottsági közleményre (COM(2010)0715),

| — | tekintettel az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2014. június 17-i bizottsági közleményre (COM(2014)0357), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2014. június 17-i bizottsági közleményre (COM(2014)0357),

| — | tekintettel az Alpok régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2015. július 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0366), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alpok régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2015. július 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0366),

| — | tekintettel a Bizottság makroregionális stratégiák irányításáról szóló, 2014. május 20-i jelentésére (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság makroregionális stratégiák irányításáról szóló, 2014. május 20-i jelentésére (COM(2014)0284),

| — | tekintettel Bizottság a „Munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – Az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása” című, 2015. december 14-i közleményére (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

tekintettel Bizottság a „Munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – Az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása” című, 2015. december 14-i közleményére (COM(2015)0639),

| — | tekintettel a Duna régióra vonatkozó uniós stratégia végrehajtásáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Duna régióra vonatkozó uniós stratégia végrehajtásáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel 2012. július 3-i állásfoglalására az Unió makroregionális stratégiáinak alakulásáról: jelenlegi gyakorlatok és jövőbeli kilátások, különösen a földközi-tengeri térségben (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. július 3-i állásfoglalására az Unió makroregionális stratégiáinak alakulásáról: jelenlegi gyakorlatok és jövőbeli kilátások, különösen a földközi-tengeri térségben (5),

| — | tekintettel az atlanti régiót illető uniós kohéziós politikai stratégiáról szóló, 2012. szeptember 13-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az atlanti régiót illető uniós kohéziós politikai stratégiáról szóló, 2012. szeptember 13-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2015. október 28-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2015. október 28-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Alpok régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alpok régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága („B” Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák) által közreadott, „A makrorégiók új szerepe az európai területi együttműködésben” című, 2015. januári tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága („B” Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák) által közreadott, „A makrorégiók új szerepe az európai területi együttműködésben” című, 2015. januári tanulmányra,

| — | tekintettel az Interact „A makroregionális stratégiák hozzáadott értéke a programok és projektek szemszögéből” című, 2017. februári jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Interact „A makroregionális stratégiák hozzáadott értéke a programok és projektek szemszögéből” című, 2017. februári jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0389/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A8-0389/2017),

| A. | mivel a makrorégió meghatározható több különböző ország régióit magában foglaló olyan földrajzi térségként, amelyet egy vagy több közös tulajdonság vagy kihívás jellemez (9); |
| --- | --- |

A.

mivel a makrorégió meghatározható több különböző ország régióit magában foglaló olyan földrajzi térségként, amelyet egy vagy több közös tulajdonság vagy kihívás jellemez (9);

| B. | mivel a makroregionális stratégiákat olyan területeken hozták létre, amelyek a határokon átnyúló együttműködés szempontjából jól modellezik az EU természetes kialakulását; mivel ezek fontosak, hiszen képesek mozgósítani a köz- és a magánszféra szereplőit, a civil társadalom és a tudományos élet képviselőit, továbbá forrásokat mozgósítani közös uniós szakpolitikai célok eléréséhez; |
| --- | --- |

B.

mivel a makroregionális stratégiákat olyan területeken hozták létre, amelyek a határokon átnyúló együttműködés szempontjából jól modellezik az EU természetes kialakulását; mivel ezek fontosak, hiszen képesek mozgósítani a köz- és a magánszféra szereplőit, a civil társadalom és a tudományos élet képviselőit, továbbá forrásokat mozgósítani közös uniós szakpolitikai célok eléréséhez;

| C. | mivel a makroregionális stratégiák platformot biztosítanak az uniós tagállamok és a szomszédos országok közötti mélyebb és szélesebb körű, ágazatokon átívelő, regionális és határokon átnyúló együttműködéshez, melynek célja az előttük álló közös kihívások kezelése, a közös tervezés, valamint a különböző partnerek és a különböző szakpolitikai ágazatok közötti együttműködés támogatása és integrációjuk javítása, többek között a környezet és a biológiai sokféleség védelme, az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodást célzó stratégiák, a hulladékkezelés és a vízellátás, a tengeri területrendezés és a tengerparti övezetek integrált kezelése területén; üdvözli ezzel összefüggésben az esb-alapok és az IPA közötti együttműködés előmozdítására irányuló törekvéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel a makroregionális stratégiák platformot biztosítanak az uniós tagállamok és a szomszédos országok közötti mélyebb és szélesebb körű, ágazatokon átívelő, regionális és határokon átnyúló együttműködéshez, melynek célja az előttük álló közös kihívások kezelése, a közös tervezés, valamint a különböző partnerek és a különböző szakpolitikai ágazatok közötti együttműködés támogatása és integrációjuk javítása, többek között a környezet és a biológiai sokféleség védelme, az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodást célzó stratégiák, a hulladékkezelés és a vízellátás, a tengeri területrendezés és a tengerparti övezetek integrált kezelése területén; üdvözli ezzel összefüggésben az esb-alapok és az IPA közötti együttműködés előmozdítására irányuló törekvéseket;

| D. | mivel a makrorégiók részt vesznek a hosszú távú, egymással összefüggő és több területet érintő politikai tevékenységek végrehajtásában, mivel ezek a makrorégiók a makroregionális stratégiák operatív programokba beépített célkitűzései révén kapcsolódnak a kohéziós politikához, és intelligens szinergiák kiaknázásával hoznak létre projekteket; mivel a makrorégiók ezzel hatékonyabban hozzájárulnak a makroregionális stratégiák céljainak eléréséhez, a magánberuházások bevonzásához, a bizalomépítéshez és a párbeszédhez, a határokon átnyúló együttműködéshez és szolidaritáshoz; |
| --- | --- |

D.

mivel a makrorégiók részt vesznek a hosszú távú, egymással összefüggő és több területet érintő politikai tevékenységek végrehajtásában, mivel ezek a makrorégiók a makroregionális stratégiák operatív programokba beépített célkitűzései révén kapcsolódnak a kohéziós politikához, és intelligens szinergiák kiaknázásával hoznak létre projekteket; mivel a makrorégiók ezzel hatékonyabban hozzájárulnak a makroregionális stratégiák céljainak eléréséhez, a magánberuházások bevonzásához, a bizalomépítéshez és a párbeszédhez, a határokon átnyúló együttműködéshez és szolidaritáshoz;

| E. | mivel a makroregionális stratégiák a „három nem” elvén alapulnak, ami azt jelenti, hogy a jelenlegi uniós politikai kereten belül nem lehet sem új forrásokat, sem új struktúrákat, sem pedig új jogszabályokat létrehozni ezek céljaira; |
| --- | --- |

E.

mivel a makroregionális stratégiák a „három nem” elvén alapulnak, ami azt jelenti, hogy a jelenlegi uniós politikai kereten belül nem lehet sem új forrásokat, sem új struktúrákat, sem pedig új jogszabályokat létrehozni ezek céljaira;

| F. | mivel az uniós szinten, valamint a tagállamok és régiók között korábban létrehozott együttműködési mechanizmusok megkönnyítik a makroregionális stratégiák végrehajtását, különösen a korai szakaszban; |
| --- | --- |

F.

mivel az uniós szinten, valamint a tagállamok és régiók között korábban létrehozott együttműködési mechanizmusok megkönnyítik a makroregionális stratégiák végrehajtását, különösen a korai szakaszban;

| G. | mivel a Bizottság kétévente elfogad egy mind a négy létező uniós makroregionális stratégia végrehajtását értékelő egységes jelentést, melyben megemlíti sikereiket, illetve jelzi, hogy mely területeken kell további előrelépéseket tenni, és a soron következő jelentés kiadása 2018 végéig esedékes; mivel a Parlament ezzel összefüggésben úgy ítéli meg, hogy szükség van a környezeti vonatkozások értékelésére, mivel a környezetvédelem a fenntartható fejlődés egyik alappillére; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottság kétévente elfogad egy mind a négy létező uniós makroregionális stratégia végrehajtását értékelő egységes jelentést, melyben megemlíti sikereiket, illetve jelzi, hogy mely területeken kell további előrelépéseket tenni, és a soron következő jelentés kiadása 2018 végéig esedékes; mivel a Parlament ezzel összefüggésben úgy ítéli meg, hogy szükség van a környezeti vonatkozások értékelésére, mivel a környezetvédelem a fenntartható fejlődés egyik alappillére;

A makroregionális stratégiák mint együttműködési és koordinációs platformok

| 1. | megjegyzi, hogy a makroregionális stratégiák fontosságára a globalizációs folyamat is rámutatott, amely különálló országokat egymástól kölcsönösen függő helyzetbe hozott, és amely új megoldásokat igénylő, határokon átnyúló problémákat idézett elő; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elismeri, hogy – bár eltérő mértékben – az előre meghatározott célok végrehajtása során továbbra is felmerülnek súlyos problémák a végrehajtás sikerét megalapozó elemekkel, így például az elkötelezettséggel, a felelősségvállalással, az erőforrásokkal és az irányítással kapcsolatban; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a makroregionális stratégiák továbbra is felbecsülhetetlen mértékben és innovatív módon járulnak hozzá Európában a határokon átnyúló, ágazatközi és többszintű együttműködéshez, amelynek lehetőségeit még nem tárták fel kellőképpen, céljuk pedig a régiók és országok közötti összeköttetések megsokszorozása, valamint a gazdasági kapcsolatok és a tudástranszfer megszilárdítása; megjegyzi azonban, hogy – mivel a közös fellépések jóváhagyásának folyamata több szinten és több országra/régióra kiterjedően valósul meg – az uniós alapokhoz való hozzáférés továbbra is kihívást jelent a makroregionális projektek számára; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a makroregionális stratégiák és a kapcsolódó környezetvédelmi programok hasznos eszközként szolgálnak arra, hogy az európai együttműködés előnyeit láthatóvá tegyék a polgárok számára, és ezért arra sürget minden felet, hogy teljes mértékben kötelezze el magát a stratégiák mellett és vegyen részt azok végrehajtásában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy a létrehozásuk pillanatától minden makroregionális stratégia sarokkövét kellene képeznie a régióknak alapvető szerepet juttató többszintű kormányzásnak, amely a regionális és helyi közösségek, a köz-, a magán- és a harmadik szektor érdekelt feleinek bevonásával valósul meg; arra ösztönzi ezért a részt vevő tagállamokat és régiókat, hogy az együttműködés megkönnyítése érdekében dolgozzanak ki megfelelő irányítási struktúrákat és munkarendet, többek között végezzenek közös tervezést, mozdítsák elő a finanszírozási lehetőségeket és az alulról felfelé épülő megközelítést; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ösztönzi a különböző köz- és magánszereplők, a tudományos élet szereplői és nem kormányzati szervezetek, valamint az e területen működő nemzetközi szervezetek és a különböző szakpolitikák közötti, mind vertikális, mind horizontális koordináció és partnerség javítását uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten, a makroregionális stratégiák végrehajtása és a határokon átnyúló együttműködés elősegítése és javítása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze e szereplők részvételét többek között a makroregionális stratégiák irányító testületeiben, tiszteletben tartva ugyanakkor az uniós alapelvek általános alkalmazását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az illetékes nemzeti és regionális hatóságok rendelkezzenek a megfelelő humánerőforrásokkal és adminisztratív kapacitásokkal annak biztosítása érdekében, hogy a politikai elkötelezettség a stratégiák tényleges végrehajtásához vezessen; ezzel összefüggésben kiemeli a strukturálisreform-támogató program értékét, amely tagállami kérésre támogatást nyújthat a kapacitásépítéshez és hatékonyan elő tudja mozdítani a makroregionális projektek kidolgozását és finanszírozását; kéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy aktívan mozdítsák elő a makroregionális stratégiák sikeres végrehajtása során összegyűlt helyes igazgatási gyakorlatok és tapasztalatok terjesztését és alkalmazását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a makroregionális stratégiáknak kellően rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy képesek legyenek igazodni az érintett régiókat, a tagállamokat és általában az Európai Uniót befolyásoló, előre nem látható eseményekhez és igényekhez, és azokra hatékonyan reagálni tudjanak; úgy véli, hogy a makroregionális stratégiák végrehajtása során figyelembe kell venni a regionális és helyi sajátosságokat; kiemeli e tekintetben a Bizottság koordinációs szerepének szükségességét, többek között az egyes stratégiák egyedi célkitűzéseinek finomhangolása céljából; |
| --- | --- |

8.

A balti-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia

| 9. | üdvözli a stratégia 2009-es létrehozása óta elért eredményeket, különös tekintettel az együttműködési mechanizmusokra, nemcsak az érintett régiók és országok között (például a Tanácson belül, a megfelelő miniszteri szintű üléseken), de azokon belül is (például a parlamentben vagy a kormányban); megjegyzi, hogy a balti-tengeri régió fejlesztésére irányuló uniós stratégia egy stabil, több mint 100 kiemelt kezdeményezést és új hálózatot magában foglaló együttműködési keret; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kiemeli a még fennálló kihívásokat, különösen a környezetvédelem és az összeköttetések terén; sürgeti a részt vevő országokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a Balti-tenger szennyezésének megszüntetése érdekében (pl. a víz és a levegő minősége, eutrofizáció), mivel ez az egyik legszennyezettebb tenger a világon; megjegyzi, hogy a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérése képezi itt a szakpolitikai fellépések egyik fő célkitűzését; |
| --- | --- |

10.

| 11. | az energiaszegénység visszaszorítása és felszámolása, valamint az energiabiztonság és az energiaellátás fokozása érdekében fontosnak tartja, hogy lehetőség legyen a balti-tengeri régió energiahálózatokkal való összekapcsolására. |
| --- | --- |

11.

A Duna régióra vonatkozó uniós stratégia

| 12. | kiemeli a stratégia pozitív hatását a részt vevő országok és régiók közötti együttműködésre, a mobilitás és az összeköttetések valamennyi közlekedési módban való javításával, a tiszta energia, a kultúra és az idegenforgalom elősegítésével, valamint különösen az emberek közötti közvetlen kapcsolatok előmozdításával és a stratégiában részt vevő régiók és országok közötti nagyobb kohézió elérésével; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az „Euro access” projekt, a „Tartsuk tisztán a Dunát” kezdeményezés és a Duna Finanszírozási Párbeszéd egyértelműen pozitív példák a transznacionális és határokon átnyúló projektek során gyakran felmerülő akadályok elhárításának finanszírozásában adódó nehézségek leküzdésére; úgy véli, hogy e párbeszéd révén tovább csökkenthetők a Duna-medence régiói közötti fejlettségbeli különbségek; továbbá úgy véli, hogy a Duna Stratégiai Pont újbóli megnyitása hozzájárulhat a stratégia zökkenőmentesebb végrehajtásához; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a súlyos áradások okozta károk megelőzése még mindig az egyik legnagyobb környezetvédelmi kihívás a Duna makrorégió országai számára; kiemeli, hogy a határokon átterjedő szennyezés megelőzése érdekében fontolóra kell venni kiegészítő együttes fellépések megtételét; |
| --- | --- |

14.

| 15. | újra rámutat a stratégiai projektek szükségességére, és hangsúlyozza, hogy a fennmaradó kihívások leküzdése érdekében létfontosságú a magas fokú politikai támogatás fenntartása, valamint az illetékes állami hatóságok forrásainak és kapacitásainak növelése; hangsúlyozza ezért, hogy fenn kell tartani a Duna régióra vonatkozó európai uniós stratégiát támogató politikai lendületet, és biztosítani kell, hogy a stratégia irányító csoportja jól végezze munkáját; |
| --- | --- |

15.

| 16. | a Duna folyó és a Fekete-tenger közötti természetes kapcsolatra tekintettel felhívja a részt vevő országokat, hogy fokozzák a Duna régióra vonatkozó uniós stratégia és a határokon átnyúló fekete-tengeri együttműködés közötti koordinációt, és munkálkodjanak együtt a közös társadalmi-gazdasági, környezetvédelmi és közlekedési kihívások leküzdésén; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a Duna régióban a mobilitás és a multimodalitás integráltabb megközelítése a környezet szempontjából is előnyös lenne; |
| --- | --- |

17.

Az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia

| 18. | hangsúlyozza az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia eltérő jellegét a tekintetben, hogy abban számos lehetséges tagjelölt és tagjelölt ország vesz részt, és úgy véli, hogy az együttműködés e formája nagyszerű lehetőséget jelenthet az egész régió számára; úgy véli, hogy az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia új lendületet kölcsönözhet a bővítési és integrációs folyamatnak; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aggodalommal állapítja meg, hogy a stratégia célkitűzéseinek maradéktalan elérését folyamatosan akadályozzák a rendelkezésre álló források, az irányítás és a felelősségvállalás közötti tényleges kapcsolat hiányából eredő problémák; felhívja a részt vevő országokat, hogy támogatás és testre szabott intézkedések biztosításával segítsék az illetékes hatóságokat a stratégia végrehajtásában; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy a régiót kiemelten érintette az elmúlt évek migrációs válsága; úgy véli, hogy az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia a szükséges eszközök és erőforrások birtokában segíthet e kihívások kezelésében; ezzel összefüggésben üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megoldást találjon a migrációval kapcsolatos tevékenységek – többek között a harmadik országokkal folytatott együttműködés – finanszírozásához szükséges pénzügyi források mozgósítására; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy az adriai- és jón-tengeri régió fenntartható idegenforgalom pillére pozitív eszközként szolgál a régió fenntartható gazdasági növekedésének megteremtésében, és felhívja a figyelmet a környezeti kihívásokra és a makroregionális stratégiákra; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhívja az érintett országokat, hogy kezeljék prioritásként az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégia főbb végrehajtóira, valamint a stratégiához kapcsolódó operatív programokért felelős hatóságokra irányuló kapacitásépítést; |
| --- | --- |

22.

Az Alpok régióra vonatkozó uniós stratégia

| 23. | véleménye szerint az Alpok régióra vonatkozó uniós stratégia bizonyítja, hogy a makroregionális koncepció fejlettebb régiók esetében is sikerrel alkalmazható; arra kéri az érdekelt feleket, hogy mozdítsák elő a környezetvédelemmel kapcsolatos azon beruházásokat, amelyek az éghajlatváltozás következményeinek kezelését célozzák; rámutat továbbá, hogy az Alpok régió fontos regionális közlekedési csomópont, és egyben az egyik legnagyobb egyedülálló természetes övezet és szabadidős tevékenységre alkalmas terület, amelyet meg kell óvni; hangsúlyozza ezért, hogy fenntartható és egymáshoz kapcsolódó közlekedési stratégiákat kell kidolgozni; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli a stratégia jelenleg kialakítás alatt álló irányítási struktúráját, mivel a stratégia végrehajtásának kezdeti lépései nehézségekbe ütköztek, és azokra különböző struktúrák, keretek és a határidők vonatkoztak; ezért kéri a részt vevő országokat, hogy tartsák fenn elkötelezettségüket és támogassák az Alpok régióra vonatkozó uniós stratégia akciócsoportjának tagjait; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy az Alpok régióra vonatkozó uniós stratégia mintául szolgálhat a területi kohéziót szolgáló stratégiák kidolgozásához, mivel különböző területeket – termőterületeket, hegyvidéki térségeket, vidéki területeket és kiemelkedő jelentőségű, magasan fejlett uniós nagyvárosokat – foglal magában és platformot kínál ahhoz, hogy közösen kezeljék a felmerülő kihívásaikat (éghajlatváltozás, demográfiai változások, biológiai sokféleség, migráció, globalizáció, fenntartható turizmus és mezőgazdaság, energiaellátás, közlekedés és mobilitás, digitális szakadék); felszólítja a részt vevő országokat és régiókat, hogy fordítsanak kellő figyelmet az Interreg alpesi térségi program és más releváns alapok igénybevételére a közös prioritások megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy az Alpok régiót számos határ szeli át, és hogy ezen akadályok lebontása a működőképes együttműködés egyik alapfeltétele, különösen a kkv-khoz kapcsolódó munkaerőpiac és gazdasági tevékenységek szempontjából; emlékeztet arra, hogy az Alpok régióra vonatkozó uniós stratégia lehetőséget nyújt a szomszédos régiók, városok és helyi közösségek közötti, határokon átnyúló együttműködés erősítésére, valamint emberek közötti kapcsolatok és hálózatok létrehozására is, ideértve a közlekedési összeköttetéseket és a digitális lefedettséget is; rámutat továbbá a régió természeti környezetének sebezhetőségére; |
| --- | --- |

26.

Makroregionális Európa 2020 után?

| 27. | rámutat, hogy a makroregionális stratégiák akkor sikeresek, ha egy hosszú távú politikai perspektívában gyökereznek, és oly módon szerveződnek, hogy azokban a kezdetektől fogva minden állami – különösen a regionális és helyi hatóságok – és magánszektorbeli érdekelt fél és a civil társadalom is valóban képviseltesse magát, ami szükségessé teszi az információk, a bevált gyakorlatok, a know-how és a tapasztalatok makrorégiók közötti, valamint azok regionális és helyi hatóságai közötti hatékony cseréjét; szükségesnek tartja a makroregionális stratégiák többszintű kormányzásának megerősítését, amelynek átláthatónak kell lennie, és hatékonyabb koordinációt és nyilvános kommunikációt kell megvalósítania annak érdekében, hogy növelje a makroregionális stratégiák ismertségét és elfogadottságát a helyi és regionális közösségek körében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | úgy véli, hogy a stratégiák végrehajtása csak akkor lehet sikeres, ha távlati elképzelésekre, kellő igazgatási kapacitással rendelkező, hatékony koordinációs és együttműködési struktúrákra, valamint az érintett intézményi szintek közötti közös, hosszú távú politikai kötelezettségvállalásra épül, és megfelelő finanszírozást kap; kiemeli ezért, hogy fokozni kell a beruházások hatékonyságát a regionális és nemzeti finanszírozás, illetve a meglévő uniós finanszírozási eszközök közötti összhang, szinergiák és kiegészítő jelleg kiaknázása révén, mely uniós eszközök az európai területi együttműködési programok támogatásán túl előmozdítják a határokon átnyúló projekteket is az európai strukturális és beruházási alapokon és az Európai Stratégiai Beruházási Alapon keresztül, továbbá közvetlen finanszírozás révén is; |
| --- | --- |

28.

| 29. | úgy véli, hogy az alapok és a makroregionális stratégiák keretében történő igénybevételükre irányuló eljárások egyszerűsítése növelné a hatékonyságukat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | javasolja, hogy a részt vevő országoknak már induláskor egyértelmű kötelezettségvállalásokat kelljen tenniük a makroregionális stratégiák végrehajtásának finanszírozására és az ahhoz szükséges emberi erőforrásokra vonatkozóan; felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a makroregionális stratégiákon belüli jobb koordinációt, mozdítsa elő a bevált gyakorlatokat, és dolgozzon ki ösztönzőket, melyek az összes érintett felet aktív részvételre és együttműködésre sarkallja, többek között az uniós politikák és a makroregionális stratégiák végrehajtása közötti kapcsolat megerősítése érdekében; ösztönzi továbbá a makroregionális stratégiákat, hogy alkalmazzák a zöld közbeszerzést az ökoinnováció, a biogazdaság, az új üzleti modellek kialakításának és a másodlagos nyersanyagok felhasználásának előmozdítása végett, ahogy az a körforgásos gazdaságban történik, a magasabb szintű környezet- és egészségvédelem megvalósítása érdekében, valamint a termelők és a fogyasztók közötti kapcsolatok szorosabbra fűzése céljából; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza, hogy az eredményközpontúság fokozása és egyes konkrét kihívások leküzdése – többek között a természetvédelem területén – elengedhetetlen ahhoz, hogy a területen tényleges hatást kifejtő tervek szülessenek, és megalapozottak legyenek a beruházások, melyeknek pedig szintén arányosnak kell lenniük a kitűzött célokkal, és az érintett területeken felmerülő valódi szükségletekhez kell kapcsolódniuk; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kéri, hogy a makroregionális stratégiákkal kapcsolatban felmerülő valamennyi kérdéssel – például a felelősségvállalással és a szükséges politikai ösztönző intézkedésekkel – a valamennyi érintett régió között létrejött előzetes megállapodás szerinti módon foglalkozzanak; |
| --- | --- |

32.

| 33. | úgy véli, hogy a megcélzott régiókban növelni kell a makrorégiók tevékenységeinek és elért eredményeinek láthatóságát és javítani kell azok közmegítélését, mégpedig tájékoztató kampányok lebonyolításával és a bevált gyakorlatok cseréjével, többek között online platformokon és közösségi hálózatokon keresztül, ezzel könnyen hozzáférhetővé téve őket a nagyközönség számára; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret (TPK) következő felülvizsgálata lehetőséget kínál a makroregionális stratégiák célkitűzéseinek egyidejű felülvizsgálatára, az uniós prioritásokkal való kapcsolataik megerősítése és a kapcsolódó pénzügyi kötelezettségvállalások megszilárdítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a Bizottságot, hogy a kohéziós politikára vonatkozó szabályok soron következő felülvizsgálatának keretében nyújtson be javaslatokat a makroregionális stratégiák megfelelőbb végrehajtásának támogatására; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy a makroregionális stratégiák végrehajtásáról szóló – 2018-ban esedékes – következő jelentésében, nyújtson alaposabb elemzést, beleértve különösen az alábbiakat:






  a) | az európai területi együttműködés transznacionális programjainak hatékonysága a makroregionális stratégiák finanszírozása és azok stratégiai ösztönzése tekintetében; |
| --- | --- | --- |

36.

a)

az európai területi együttműködés transznacionális programjainak hatékonysága a makroregionális stratégiák finanszírozása és azok stratégiai ösztönzése tekintetében;

| b) | az egyes makroregionális stratégiákba integrálható mutatók az eredményorientáltság fokozása és a nyomon követés, valamint az értékelés javítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

az egyes makroregionális stratégiákba integrálható mutatók az eredményorientáltság fokozása és a nyomon követés, valamint az értékelés javítása érdekében;

| c) | az EU prioritásaival való kapcsolat megerősítését célzó intézkedések; |
| --- | --- |

c)

az EU prioritásaival való kapcsolat megerősítését célzó intézkedések;

| d) | a végrehajtás egyszerűsítése és a finanszírozási módok horizontális kezelése; |
| --- | --- |

d)

a végrehajtás egyszerűsítése és a finanszírozási módok horizontális kezelése;

| e) | a regionális és helyi kormányzati szinteknek a makroregionális stratégiák végrehajtásába való bevonásának minősége; |
| --- | --- |

e)

a regionális és helyi kormányzati szinteknek a makroregionális stratégiák végrehajtásába való bevonásának minősége;

| 37. | hangsúlyozza, hogy – pl. a Kárpátok régióra, az atlanti régióra, a földközi-tengeri régióra vagy az Ibériai-félszigetre vonatkozó – új stratégiák kidolgozására irányuló felhívás nem vonhatja el a figyelmet a meglévő makroregionális stratégiák hatékonyabb és mélyrehatóbb végrehajtásának elsődleges céljáról; |
| --- | --- |

37.

| 38. | támogatja a „három nem” (új uniós jogszabály, új uniós finanszírozás és új uniós struktúrák létrehozásának tilalma) elvének a makroregionális stratégiák esetében történő alkalmazását; javasolja ugyanakkor, hogy a Bizottság a makroregionális stratégiák végrehajtásáról szóló következő jelentésében értékelje e tilalmaknak az európai strukturális és beruházási alapok alá tartozó programokra kifejtett hatását; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy az együttműködéssel kapcsolatos tevékenységek eseti alapú területi megközelítésére van szükség, mivel a makroregionális stratégiák olyan területi kihívások kezelésére irányulnak, melyeket közösen hatékonyabban lehet megoldani; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy szinergiákat és konvergenciát kell kialakítani az európai területi együttműködési programokban és a makrorégiókban megvalósuló területi együttműködés különböző alkotóelemei között a transznacionális programok hatásának fokozása, az erőforrások összevonása, a makroregionális stratégiák finanszírozásának egyszerűsítése és végrehajtásuk hatásának fokozása, valamint a befektetett erőforrások hatékonyságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

39.

| 40. | újból megerősíti az EU fenntartható fejlesztési célok végrehajtása iránti elkötelezettségét; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a makroregionális stratégiák célkitűzéseit összehangolják az olyan kiemelt uniós kezdeményezésekkel, mint az energiaunió, az éghajlatváltozásról szóló párizsi megállapodás és a tengeri makrorégiók „kék növekedése”; felhívja a figyelmet a környezeti kockázatok kezelésére is, így például a természet, a biológiai sokféleség és a halállományok megőrzésére, a tengeri szennyezés elleni küzdelemre, valamint a fenntartható és környezetbarát idegenforgalom fejlesztésére; ösztönzi a megújuló energiával kapcsolatos együttműködést; ezzel összefüggésben ösztönzi az intelligens szakosodási stratégiák (S3) alkalmazását, a kkv-k megerősítését és a minőségi munkahelyek létrehozását; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy a Parlament kísérleti projektek és előkészítő intézkedések révén a kezdetektől fogva támogatta a makrorégiókat; utal továbbá a balti-tengeri régióban gyűjtött tapasztalatokra, amelyek azt mutatják, hogy a makroregionális együttműködés alapját továbbra is a hosszú távú gondolkodásnak kell képeznie; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy kérje fel a Parlamentet, hogy megfigyelőként vegyen részt a makroregionális stratégiákkal foglalkozó magas szintű csoport munkájában; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a makroregionális stratégiákban részt vevő tagállamok és harmadik országok kormányainak, továbbá nemzeti és regionális parlamentjeinek. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 259. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 303. o.

(4)  HL C 188. E, 2012.6.28., 30. o.

(5)  HL C 349. E, 2013.11.29., 1. o.

(6)  HL C 353. E, 2013.12.3., 122. o.

(7)  HL C 355., 2017.10.20., 23. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0336.

(9)  Schmitt et al (2009), EU macro-regions and macro-regional strategies – A scoping study, Nordregio elektronikus munkadokumentum, 2009:4.

---

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/9

---

P8_TA(2018)0004

Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési célok összefüggésében

Az Európai Parlament 2018. január 16-i állásfoglalása a nemzetközi óceánpolitikai irányításról: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend a 2030 utáni időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési célok keretében (2017/2055(INI))

(2018/C 458/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2016. november 10-i„Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményére (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője 2016. november 10-i„Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményére (JOIN(2016)0049),

| — | tekintettel a Tanács 2017. március 24-i„Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2017. március 24-i„Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 29-i véleményére a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” címmel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett közös közleményről (JOIN(2016)0049) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 29-i véleményére a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” címmel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett közös közleményről (JOIN(2016)0049) (1),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Közgyűlése által „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” címmel 2015. szeptember 25-én elfogadott dokumentumra és az abban foglalt 17 fenntartható fejlesztési célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezete (ENSZ) Közgyűlése által „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” címmel 2015. szeptember 25-én elfogadott dokumentumra és az abban foglalt 17 fenntartható fejlesztési célra,

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési ENSZ-menetrend 14. fenntartható fejlesztési céljára, amely ösztönzi az óceánok, tengerek és a tengerek biológiai erőforrásainak megőrzését és fenntartható kiaknázását a fenntartható fejlődés megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési ENSZ-menetrend 14. fenntartható fejlesztési céljára, amely ösztönzi az óceánok, tengerek és a tengerek biológiai erőforrásainak megőrzését és fenntartható kiaknázását a fenntartható fejlődés megvalósítása érdekében;

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye részes felei által 2015-ben elfogadott és 2016. november 4-én hatályba lépett Párizsi Megállapodásra, valamint az ennek keretében az üvegházhatásúgáz-kibocsátás mennyiségének csökkentésére tett tervezett nemzeti vállalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye részes felei által 2015-ben elfogadott és 2016. november 4-én hatályba lépett Párizsi Megállapodásra, valamint az ennek keretében az üvegházhatásúgáz-kibocsátás mennyiségének csökkentésére tett tervezett nemzeti vállalásokra,

| — | tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezményre, amely 1993. december 29-én lépett hatályba, valamint a 2010 októberében elfogadott, a biológiai sokféleségre vonatkozó 2011–2020-as stratégiai terv aicsi céljaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Biológiai Sokféleség Egyezményre, amely 1993. december 29-én lépett hatályba, valamint a 2010 októberében elfogadott, a biológiai sokféleségre vonatkozó 2011–2020-as stratégiai terv aicsi céljaira,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményére, amelyet kiegészít a tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodás, a FAO felelősségteljes halgazdálkodásra vonatkozó magatartási kódexére és az Európai Unió közös halászati politikájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményére, amelyet kiegészít a tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodás, a FAO felelősségteljes halgazdálkodásra vonatkozó magatartási kódexére és az Európai Unió közös halászati politikájára,

| — | tekintettel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló, 1973. március 3-i egyezményre (CITES), |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló, 1973. március 3-i egyezményre (CITES),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 191. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 191. cikkére,

| — | tekintettel az óceánokkal foglalkozó, New Yorkban rendezett ENSZ-konferencián 2017. június 9-én elfogadott, „A mi óceánunk, a mi jövőnk: felhívás” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az óceánokkal foglalkozó, New Yorkban rendezett ENSZ-konferencián 2017. június 9-én elfogadott, „A mi óceánunk, a mi jövőnk: felhívás” című dokumentumra,

| — | tekintettel a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról szóló, 2013. június 12-i 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról szóló, 2013. június 12-i 2013/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a 2015. december 2-i, „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. december 2-i, „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2015)0614),

| — | tekintettel a hulladékokról szóló csomagra (2) (a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), a hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelv (5), az elhasználódott járművekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6), az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. szeptember 6-i 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7), valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2012. július 4-i 2012/19/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) módosítására irányuló javaslatok) vonatkozó, 2017. március 14-i tárgyalási megbízására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hulladékokról szóló csomagra (2) (a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló, 1994. december 20-i 94/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), a hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelv (5), az elhasználódott járművekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6), az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról, továbbá a 91/157/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. szeptember 6-i 2006/66/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7), valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2012. július 4-i 2012/19/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) módosítására irányuló javaslatok) vonatkozó, 2017. március 14-i tárgyalási megbízására,

| — | tekintettel a közös halászati politikáról szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv),

| — | tekintettel az Európai Unió 2007-es integrált tengerpolitikájára (COM(2007)0575) és az annak terén elért eredményekről szóló, 2012. évi jelentésre (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2007-es integrált tengerpolitikájára (COM(2007)0575) és az annak terén elért eredményekről szóló, 2012. évi jelentésre (COM(2012)0491),

| — | tekintettel az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló, 2011. november 30-i 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló, 2011. november 30-i 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9),

| — | tekintettel „Az integrált uniós tengerpolitika nemzetközi dimenziójának fejlesztése” című, 2009. október 15-i bizottsági közleményre (COM(2009)0536), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az integrált uniós tengerpolitika nemzetközi dimenziójának fejlesztése” című, 2009. október 15-i bizottsági közleményre (COM(2009)0536),

| — | tekintettel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2016. szeptember 14-i (EU) 2016/1625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2016. szeptember 14-i (EU) 2016/1625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10),

| — | tekintettel a tengeri területrendezés keretének létrehozásáról szóló, 2014. július 23-i 2014/89/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri területrendezés keretének létrehozásáról szóló, 2014. július 23-i 2014/89/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel az Európai Tanács által 2014. június 24-én elfogadott uniós tengerhajózási biztonsági stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács által 2014. június 24-én elfogadott uniós tengerhajózási biztonsági stratégiára,

| — | tekintettel a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomonkövetéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomonkövetéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/757 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12),

| — | tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra vonatkozó, 2017. február 15-i tárgyalási megbízatására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek a költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba történő beruházások növelése érdekében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra vonatkozó, 2017. február 15-i tárgyalási megbízatására (13),

| — | tekintettel az Európai Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó integrált politikájáról szóló, 2017. március 16-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó integrált politikájáról szóló, 2017. március 16-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az 1999/32/EK tanácsi irányelvnek a tengeri hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyagok kéntartalma tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. november 21-i 2012/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, valamint a kénkibocsátás-ellenőrzési területeknek az uniós vizeken való kiterjesztésére vonatkozó, jelenleg folyó hatásvizsgálatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1999/32/EK tanácsi irányelvnek a tengeri hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyagok kéntartalma tekintetében történő módosításáról szóló, 2012. november 21-i 2012/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, valamint a kénkibocsátás-ellenőrzési területeknek az uniós vizeken való kiterjesztésére vonatkozó, jelenleg folyó hatásvizsgálatra,

| — | tekintettel a balti-tengeri és északi-tengeri országoknak a kijelölt nitrogén-oxid-kibocsátás-ellenőrzési területeknek a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) általi bevezetésére vonatkozó javaslatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a balti-tengeri és északi-tengeri országoknak a kijelölt nitrogén-oxid-kibocsátás-ellenőrzési területeknek a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) általi bevezetésére vonatkozó javaslatára,

| — | tekintettel a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről szóló, 2000. november 27-i 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről szóló, 2000. november 27-i 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a tengeri olaj- és gázipari tevékenységekre vonatkozó felelősségről, kártérítésről és pénzügyi biztosítékokról szóló, 2016. december 1-jei állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri olaj- és gázipari tevékenységekre vonatkozó felelősségről, kártérítésről és pénzügyi biztosítékokról szóló, 2016. december 1-jei állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az Európai Akadémiák Tudományos Testülete 2016. január 28-i szakpolitikai jelentésére a tengeri fenntarthatóságról az óceánok és a tengerek változásának korában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Akadémiák Tudományos Testülete 2016. január 28-i szakpolitikai jelentésére a tengeri fenntarthatóságról az óceánok és a tengerek változásának korában,

| — | tekintettel a Parlament Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottságának felkérésére készített, 2015. novemberi tanulmányra a nemzetközi légi forgalomra és szállításra vonatkozó kibocsátáscsökkentési célokról (PE 569.964), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottságának felkérésére készített, 2015. novemberi tanulmányra a nemzetközi légi forgalomra és szállításra vonatkozó kibocsátáscsökkentési célokról (PE 569.964),

| — | tekintettel a „Tiszta energia minden európainak” című bizottsági közleménynek (COM(2016)0860) a tiszta energiára való áttérést ösztönző fellépésről szóló mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tiszta energia minden európainak” című bizottsági közleménynek (COM(2016)0860) a tiszta energiára való áttérést ösztönző fellépésről szóló mellékletére,

| — | tekintettel a negyedik „A mi óceánunk” konferenciára, amelyet az Európai Unió 2017. október 5–6-án Máltán rendezett meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel a negyedik „A mi óceánunk” konferenciára, amelyet az Európai Unió 2017. október 5–6-án Máltán rendezett meg,

| — | tekintettel az integrált tengerpolitikáról (IMP) – az elért eredmények értékeléséről és az új kihívásokról szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az integrált tengerpolitikáról (IMP) – az elért eredmények értékeléséről és az új kihívásokról szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” című, 2014. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” című, 2014. február 20-i bizottsági közleményre (COM(2014)0086),

| — | tekintettel „Az uniós tengeri szállítási politika prioritásai 2020-ig: versenyképesség, dekarbonizáció, a globális összeköttetést biztosító digitalizáció, valamint hatékony belső piac és világszínvonalú tengerhasznosítási klaszter” (9976/17) című európai tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós tengeri szállítási politika prioritásai 2020-ig: versenyképesség, dekarbonizáció, a globális összeköttetést biztosító digitalizáció, valamint hatékony belső piac és világszínvonalú tengerhasznosítási klaszter” (9976/17) című európai tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) jelentésére a védett tengeri területekről Európa tengerein (EEA 3/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) jelentésére a védett tengeri területekről Európa tengerein (EEA 3/2015),

| — | tekintettel a Bizottság „A legkülső régióknak a fenntartható kék növekedésre való potenciáljának megvalósítása” című, 2017 szeptemberi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A legkülső régióknak a fenntartható kék növekedésre való potenciáljának megvalósítása” című, 2017 szeptemberi tanulmányára,

| — | tekintettel a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló 1992. évi Helsinki egyezményre, amely 2000. január 17-én lépett hatályba, a HELCOM balti-tengeri cselekvési tervre, amelyet a part menti államok és az EU 2007-ben fogadtak el, valamint az uniós balti-tengeri stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről szóló 1992. évi Helsinki egyezményre, amely 2000. január 17-én lépett hatályba, a HELCOM balti-tengeri cselekvési tervre, amelyet a part menti államok és az EU 2007-ben fogadtak el, valamint az uniós balti-tengeri stratégiára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015 júniusában elfogadott 69/292. sz. határozatra a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható használatáról szóló kötelező erejű nemzetközi eszközről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015 júniusában elfogadott 69/292. sz. határozatra a nemzeti joghatóságokon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségének megőrzéséről és fenntartható használatáról szóló kötelező erejű nemzetközi eszközről,

| — | tekintettel a „Kék növekedés: A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című, 2012. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kék növekedés: A fenntartható tengergazdálkodási és tengergazdasági növekedés lehetőségei” című, 2012. szeptember 13-i bizottsági közleményre (COM(2012)0494),

| — | tekintettel az Európai Bizottság „A kék energia – Az európai tengerekben és óceánokban rejlő energia potenciáljának kiaknázásához szükséges intézkedések 2020-ig és azon túl” című, 2014. január 20-i közleményére (COM(2014)0008), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „A kék energia – Az európai tengerekben és óceánokban rejlő energia potenciáljának kiaknázásához szükséges intézkedések 2020-ig és azon túl” című, 2014. január 20-i közleményére (COM(2014)0008),

| — | tekintettel a „Kék növekedés: A fenntartható fejlődés javítása az Unióban a tengerészeti, a tengeri közlekedési és a turisztikai ágazaton belül” című, 2013. július 2-i állásfoglalására (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kék növekedés: A fenntartható fejlődés javítása az Unióban a tengerészeti, a tengeri közlekedési és a turisztikai ágazaton belül” című, 2013. július 2-i állásfoglalására (17),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A8-0399/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság és a Halászati Bizottság véleményére (A8-0399/2017),

| A. | mivel széles körben elfogadott nézet, hogy az óceánok ökológiai egészségét érintő fenyegetés jelentős, és ha a nemzetközi közösség nem tesz célzott és összehangolt erőfeszítéseket, fennáll visszafordíthatatlan károsodásának kockázata; |
| --- | --- |

A.

mivel széles körben elfogadott nézet, hogy az óceánok ökológiai egészségét érintő fenyegetés jelentős, és ha a nemzetközi közösség nem tesz célzott és összehangolt erőfeszítéseket, fennáll visszafordíthatatlan károsodásának kockázata;

| B. | mivel felhalmozódását és elterjedését figyelembe véve a tengeri hulladék jelenti valószínűleg a leggyorsabban növekvő fenyegetést a világ óceánjainak egészségére nézve; mivel a mikroműanyagok különösen aggodalmat keltenek, mert kis méretüknél fogva számos élőlény számára elérhetőek (tengeri madarak, halak, kagylók, csaliférgek és zooplanktonok); mivel a világ óceánjaiban a becslések szerint felhalmozódott 150 millió tonna műanyag súlyos környezeti és gazdasági károkat okoz, többek között károsítja a part menti közösségeket, a turizmust, a hajózást és a halászatot; |
| --- | --- |

B.

mivel felhalmozódását és elterjedését figyelembe véve a tengeri hulladék jelenti valószínűleg a leggyorsabban növekvő fenyegetést a világ óceánjainak egészségére nézve; mivel a mikroműanyagok különösen aggodalmat keltenek, mert kis méretüknél fogva számos élőlény számára elérhetőek (tengeri madarak, halak, kagylók, csaliférgek és zooplanktonok); mivel a világ óceánjaiban a becslések szerint felhalmozódott 150 millió tonna műanyag súlyos környezeti és gazdasági károkat okoz, többek között károsítja a part menti közösségeket, a turizmust, a hajózást és a halászatot;

| C. | mivel a jelenleg a tengeri környezetre nehezedő nyomás magában foglalja többek között az élőhelyek és az ökoszisztémák károsodását, tartósan megmaradó veszélyes anyagokat az üledékekben és a víztestekben, a korallzátonyok állapotának romlását, az inváziós fajokat, a szennyezést, a tápanyagok feldúsulását és a tengeri közlekedést, a nyersanyagok kitermelését, valamint a tengeri fajok túlzott arányú hasznosítását és a vizeknek az éghajlatváltozás okozta savasodását és felmelegedését; |
| --- | --- |

C.

mivel a jelenleg a tengeri környezetre nehezedő nyomás magában foglalja többek között az élőhelyek és az ökoszisztémák károsodását, tartósan megmaradó veszélyes anyagokat az üledékekben és a víztestekben, a korallzátonyok állapotának romlását, az inváziós fajokat, a szennyezést, a tápanyagok feldúsulását és a tengeri közlekedést, a nyersanyagok kitermelését, valamint a tengeri fajok túlzott arányú hasznosítását és a vizeknek az éghajlatváltozás okozta savasodását és felmelegedését;

| D. | mivel a tengerpartokon csak 2010-ben kb. 4,8–12,7 millió tonna műanyaghulladék – pl. élelmiszer-csomagolás és műanyagpalack – gyűlt össze (18), amely a világ teljes műanyag-termelésének kb. 1,5–4,5 %-a, és a műanyag felhalmozódó mennyisége 2020-ig a tengerbe juttatott hulladék teljes mennyiségének megtízszereződéséhez fog vezetni; |
| --- | --- |

D.

mivel a tengerpartokon csak 2010-ben kb. 4,8–12,7 millió tonna műanyaghulladék – pl. élelmiszer-csomagolás és műanyagpalack – gyűlt össze (18), amely a világ teljes műanyag-termelésének kb. 1,5–4,5 %-a, és a műanyag felhalmozódó mennyisége 2020-ig a tengerbe juttatott hulladék teljes mennyiségének megtízszereződéséhez fog vezetni;

| E. | mivel a „hulladéktörmelék” kisméretű hulladék nyilvánosan elérhető területeken, amelyet nem megfelelő módon juttattak a környezetbe (szárazföldön, édesvizekben vagy a tengerekben), akár szándékosan, akár hanyagságból; |
| --- | --- |

E.

mivel a „hulladéktörmelék” kisméretű hulladék nyilvánosan elérhető területeken, amelyet nem megfelelő módon juttattak a környezetbe (szárazföldön, édesvizekben vagy a tengerekben), akár szándékosan, akár hanyagságból;

| F. | mivel több mint 100 tonna műanyaghulladék és mikroműanyag szennyezi és fenyegeti óceánjaink életét; |
| --- | --- |

F.

mivel több mint 100 tonna műanyaghulladék és mikroműanyag szennyezi és fenyegeti óceánjaink életét;

| G. | mivel jelentős változások nélkül 2100-ig a tengeri fajok több mint fele a kihalás szélére kerülhet; |
| --- | --- |

G.

mivel jelentős változások nélkül 2100-ig a tengeri fajok több mint fele a kihalás szélére kerülhet;

| H. | mivel a műanyag használata fogyasztási cikkek előállítására egyre elterjedtebb, és a termelésük gyors ütemben növekedett azóta, hogy a műanyagok első ízben kerültek szélesebb körű felhasználásra fél évszázada, ami globálisan kb. 322 millió tonna műanyag gyártását eredményezte 2015-ben; mivel a termelés növekedése, a műanyag felhasználásának módjával és a demográfiai változásokkal együtt az óceánokba juttatott műanyaghulladék mennyiségének növekedéséhez vezetett; amennyiben ez a tendencia folytatódik, az ENSZ Környezetvédelmi Programja szerint 2050-ig közel 33 milliárd tonna műanyag fog felhalmozódni; |
| --- | --- |

H.

mivel a műanyag használata fogyasztási cikkek előállítására egyre elterjedtebb, és a termelésük gyors ütemben növekedett azóta, hogy a műanyagok első ízben kerültek szélesebb körű felhasználásra fél évszázada, ami globálisan kb. 322 millió tonna műanyag gyártását eredményezte 2015-ben; mivel a termelés növekedése, a műanyag felhasználásának módjával és a demográfiai változásokkal együtt az óceánokba juttatott műanyaghulladék mennyiségének növekedéséhez vezetett; amennyiben ez a tendencia folytatódik, az ENSZ Környezetvédelmi Programja szerint 2050-ig közel 33 milliárd tonna műanyag fog felhalmozódni;

| I. | mivel a tengeri hulladék kb. 80 %-a a szárazföldről származik, ezért a tengeri hulladék problémája hosszú távon nem kezelhető anélkül, hogy ne kerülne kidolgozásra tényleges politika és fellépés a szárazföldi hulladék mennyiségének csökkentése és korlátozása érdekében; |
| --- | --- |

I.

mivel a tengeri hulladék kb. 80 %-a a szárazföldről származik, ezért a tengeri hulladék problémája hosszú távon nem kezelhető anélkül, hogy ne kerülne kidolgozásra tényleges politika és fellépés a szárazföldi hulladék mennyiségének csökkentése és korlátozása érdekében;

| J. | mivel a hulladék leggyakoribb fajtái a cigarettacsikkek, a műanyagzacskók, a halászati felszerelés, pl. hálók és a csomagolás minden típusa; mivel a tengeri hulladék 60–90 %-a egy vagy több műanyag polimer, pl. polietilén (PE), polietilén-tereftalát (PET), polipropilén (PP) és polivinilklorid (PVC) felhasználásával készül, amelyek mindegyikének rendkívül hosszú a lebomlási ideje; mivel ennek eredményeképpen a ma gyártott műanyagok többsége csak évtizedek, sőt évszázadok alatt bomlik le; |
| --- | --- |

J.

mivel a hulladék leggyakoribb fajtái a cigarettacsikkek, a műanyagzacskók, a halászati felszerelés, pl. hálók és a csomagolás minden típusa; mivel a tengeri hulladék 60–90 %-a egy vagy több műanyag polimer, pl. polietilén (PE), polietilén-tereftalát (PET), polipropilén (PP) és polivinilklorid (PVC) felhasználásával készül, amelyek mindegyikének rendkívül hosszú a lebomlási ideje; mivel ennek eredményeképpen a ma gyártott műanyagok többsége csak évtizedek, sőt évszázadok alatt bomlik le;

| K. | mivel a műanyaghulladék haláleseteket és megbetegedést okoz a tenger élővilágában fulladás, hulladékba gabalyodás és mérgezés révén; mivel a hullámzás és a napfény által felbontott műanyagok 5 mm átmérőjűnél kisebb mikrorészecskékre szakadnak, amelyek a tengeri élőlények – pl. kagylók, férgek és zooplanktonok – gyomrába jutnak, az alig fél milliméter nagyságú nanoműanyagok pedig áthatolnak a kisebb tengeri állatok sejtmembránján és sejtmagjain; mivel a puszta szemmel láthatatlan műanyaghulladék már a forrásnál belép az élelmiszerláncba; |
| --- | --- |

K.

mivel a műanyaghulladék haláleseteket és megbetegedést okoz a tenger élővilágában fulladás, hulladékba gabalyodás és mérgezés révén; mivel a hullámzás és a napfény által felbontott műanyagok 5 mm átmérőjűnél kisebb mikrorészecskékre szakadnak, amelyek a tengeri élőlények – pl. kagylók, férgek és zooplanktonok – gyomrába jutnak, az alig fél milliméter nagyságú nanoműanyagok pedig áthatolnak a kisebb tengeri állatok sejtmembránján és sejtmagjain; mivel a puszta szemmel láthatatlan műanyaghulladék már a forrásnál belép az élelmiszerláncba;

| L. | mivel az ENSZ Környezetvédelmi Programja szerint a tengeri műanyaghulladék becsült költsége a természeti tőkében okozott kárt tekintve kb. évi 8 milliárd USD (19), és a halászat, a tengeri közlekedés, a turizmus és a szabadidős szolgáltatások csak néhányak azon ágazatok közül, amelyekre kihat a tengeri szennyezés; |
| --- | --- |

L.

mivel az ENSZ Környezetvédelmi Programja szerint a tengeri műanyaghulladék becsült költsége a természeti tőkében okozott kárt tekintve kb. évi 8 milliárd USD (19), és a halászat, a tengeri közlekedés, a turizmus és a szabadidős szolgáltatások csak néhányak azon ágazatok közül, amelyekre kihat a tengeri szennyezés;

| M. | mivel amíg (a tengeri környezetben) a biológiai lebonthatóságnak nincs nemzetközileg elfogadott meghatározása, a „biológiailag lebomló” címkével ellátott műanyag termékek bevezetése nem fog jelentős változást hozni sem az óceánokba kerülő műanyag mennyisége, sem a tengeri környezetben okozott fizikai és kémiai hatások kockázata terén; |
| --- | --- |

M.

mivel amíg (a tengeri környezetben) a biológiai lebonthatóságnak nincs nemzetközileg elfogadott meghatározása, a „biológiailag lebomló” címkével ellátott műanyag termékek bevezetése nem fog jelentős változást hozni sem az óceánokba kerülő műanyag mennyisége, sem a tengeri környezetben okozott fizikai és kémiai hatások kockázata terén;

| N. | mivel a különböző forrásokból – beleértve a mezőgazdasági szivárgást és a szennyvízkibocsátást – származó tápanyagszennyezés (eutrofizáció) nitrogén, foszfor és más tápanyagok magas koncentrációjával terheli túl a tengeri környezetet és nagy kiterjedésű algavirágzást eredményez, amelynek az elpusztulását követő bomlása oxigént fogyaszt, ami oxigénhiányos területek vagy „holtzónák” kialakulásához vezet, ahol a halak vagy egyéb tengeri fajok nem képesek megélni; mivel becslések szerint kb. 500 holtzóna létezik a világon, és sokkal több terület szenved károsodást a súlyos tápanyagszennyezés következtében; |
| --- | --- |

N.

mivel a különböző forrásokból – beleértve a mezőgazdasági szivárgást és a szennyvízkibocsátást – származó tápanyagszennyezés (eutrofizáció) nitrogén, foszfor és más tápanyagok magas koncentrációjával terheli túl a tengeri környezetet és nagy kiterjedésű algavirágzást eredményez, amelynek az elpusztulását követő bomlása oxigént fogyaszt, ami oxigénhiányos területek vagy „holtzónák” kialakulásához vezet, ahol a halak vagy egyéb tengeri fajok nem képesek megélni; mivel becslések szerint kb. 500 holtzóna létezik a világon, és sokkal több terület szenved károsodást a súlyos tápanyagszennyezés következtében;

| O. | mivel a tengeri fajokat, amelyek alapvető életfunkciói – pl. a táplálék és pár felkutatása – rendkívüli mértékben függenek a víz alatti zajoktól, és nem képesek védekezni ellenük, fenyegeti az ipari zaj, amelyet a hajók, a szeizmikus kutatás és a rutin kiképzőgyakorlatok során használt víz alatti haditengerészeti szonárrendszerek bocsátanak ki, mivel ezek a zajok halláskárosodást okozhatnak, zavarhatják az állatok kommunikációs és navigációs jeleit, valamint fiziológiai és reprodukciós problémákat okozhatnak; |
| --- | --- |

O.

mivel a tengeri fajokat, amelyek alapvető életfunkciói – pl. a táplálék és pár felkutatása – rendkívüli mértékben függenek a víz alatti zajoktól, és nem képesek védekezni ellenük, fenyegeti az ipari zaj, amelyet a hajók, a szeizmikus kutatás és a rutin kiképzőgyakorlatok során használt víz alatti haditengerészeti szonárrendszerek bocsátanak ki, mivel ezek a zajok halláskárosodást okozhatnak, zavarhatják az állatok kommunikációs és navigációs jeleit, valamint fiziológiai és reprodukciós problémákat okozhatnak;

| P. | mivel a tengeri biológiai sokféleség csökkenése gyengíti az óceán ökoszisztémáját és a zavarokkal szembeni ellenállóképességét, valamint képességét az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és arra, hogy betöltse globális ökológiai és éghajlati szabályozó szerepét; mivel az emberi tevékenység okozta éghajlatváltozás közvetlen hatást gyakorol a tengeri fajokra, megváltoztatva egyedszámukat, diverzitásukat és eloszlásukat, és kihat táplálkozásukra, fejlődésükre és szaporodásukra, valamint a fajok közti kapcsolatokra; |
| --- | --- |

P.

mivel a tengeri biológiai sokféleség csökkenése gyengíti az óceán ökoszisztémáját és a zavarokkal szembeni ellenállóképességét, valamint képességét az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és arra, hogy betöltse globális ökológiai és éghajlati szabályozó szerepét; mivel az emberi tevékenység okozta éghajlatváltozás közvetlen hatást gyakorol a tengeri fajokra, megváltoztatva egyedszámukat, diverzitásukat és eloszlásukat, és kihat táplálkozásukra, fejlődésükre és szaporodásukra, valamint a fajok közti kapcsolatokra;

| Q. | mivel az óceánok határokon átívelő jellege miatt a tevékenységek és az általuk okozott nyomás tengeri régiókon átnyúló együttműködést tesznek szükségessé a kormányok között a közös erőforrások fenntarthatóságának biztosítása érdekében; mivel ezért az óceánpolitikai irányítási intézkedések sokrétűsége és összetettsége széles körű interdiszciplináris szakértelmet, valamint regionális és nemzetközi együttműködést igényel; |
| --- | --- |

Q.

mivel az óceánok határokon átívelő jellege miatt a tevékenységek és az általuk okozott nyomás tengeri régiókon átnyúló együttműködést tesznek szükségessé a kormányok között a közös erőforrások fenntarthatóságának biztosítása érdekében; mivel ezért az óceánpolitikai irányítási intézkedések sokrétűsége és összetettsége széles körű interdiszciplináris szakértelmet, valamint regionális és nemzetközi együttműködést igényel;

| R. | mivel az Európai Unió tagállamainak kizárólagos gazdasági övezetei több mint 25,6 millió km2 területre terjednek ki, amely szinte teljes egészében a legkülső régiókban, valamint a tengerentúli országokban és területeken helyezkedik el, ami révén az Európai Unió a világ legnagyobb tengeri területe; mivel az Európai Uniónak ezért kötelessége, hogy vezető szerepet töltsön be az óceánpolitika hatékony és ambiciózus nemzetközi irányításának kialakítása terén; |
| --- | --- |

R.

mivel az Európai Unió tagállamainak kizárólagos gazdasági övezetei több mint 25,6 millió km2 területre terjednek ki, amely szinte teljes egészében a legkülső régiókban, valamint a tengerentúli országokban és területeken helyezkedik el, ami révén az Európai Unió a világ legnagyobb tengeri területe; mivel az Európai Uniónak ezért kötelessége, hogy vezető szerepet töltsön be az óceánpolitika hatékony és ambiciózus nemzetközi irányításának kialakítása terén;

| S. | mivel kutatások során megállapítást nyert, hogy egy olajszennyezés közvetlen hatása a tengeri organizmusokra és biológiai rendszerekre magában foglalhatja többek között a tengeri fajok viselkedési zavarait és pusztulását, a mikrobák elszaporodását, a hipoxiát (a víz oxigénkoncentrációjának csökkenését), az olajszennyezés felszámolására használt vegyi anyagok mérgező hatását és a mélytengeri korallok pusztulását; |
| --- | --- |

S.

mivel kutatások során megállapítást nyert, hogy egy olajszennyezés közvetlen hatása a tengeri organizmusokra és biológiai rendszerekre magában foglalhatja többek között a tengeri fajok viselkedési zavarait és pusztulását, a mikrobák elszaporodását, a hipoxiát (a víz oxigénkoncentrációjának csökkenését), az olajszennyezés felszámolására használt vegyi anyagok mérgező hatását és a mélytengeri korallok pusztulását;

| T. | mivel a tengeri közlekedés a CO2-kibocsátás, illetve egyéb, nem CO2-alapú kibocsátások – köztük a nitrogén-oxidok, a kén-oxidok, a metán, a por és a feketeszén – kibocsátása révén befolyásolja a globális éghajlatot és a levegő minőségét; |
| --- | --- |

T.

mivel a tengeri közlekedés a CO2-kibocsátás, illetve egyéb, nem CO2-alapú kibocsátások – köztük a nitrogén-oxidok, a kén-oxidok, a metán, a por és a feketeszén – kibocsátása révén befolyásolja a globális éghajlatot és a levegő minőségét;

| U. | mivel azon kőolaj- és gázkészletek feltárása, kitermelése és szállítása, amelyek a világ számos részén a tengerfenék alatt találhatóak, súlyosan károsíthatja az érzékeny tengeri területeket és megzavarhatja a tengeri fajokat; mivel a kőolaj- és gázkészletek feltárása és a fúrások számos esetben megengedettek a védett tengeri területeken vagy azok közelében; |
| --- | --- |

U.

mivel azon kőolaj- és gázkészletek feltárása, kitermelése és szállítása, amelyek a világ számos részén a tengerfenék alatt találhatóak, súlyosan károsíthatja az érzékeny tengeri területeket és megzavarhatja a tengeri fajokat; mivel a kőolaj- és gázkészletek feltárása és a fúrások számos esetben megengedettek a védett tengeri területeken vagy azok közelében;

| V. | mivel az EUMSZ 191. cikke a védelem magas szintjére kötelezi az Uniót a környezetvédelmi politikája terén, beleértve az elővigyázatosság elvének, illetve a „szennyező fizet” elvének alkalmazását; |
| --- | --- |

V.

mivel az EUMSZ 191. cikke a védelem magas szintjére kötelezi az Uniót a környezetvédelmi politikája terén, beleértve az elővigyázatosság elvének, illetve a „szennyező fizet” elvének alkalmazását;

| W. | mivel az Északi-sarkvidék tengeri közlekedésében többszörösen jelentkeznek a nehéz fűtőolaj használatából fakadó kockázatok: olajkiömlés esetén a rendkívül nagy sűrűségű üzemanyag emulgeálódik, lesüllyed és a jégbe belefagyva rendkívül messzire eljuthat; mivel a kiömlött nehéz fűtőolaj hatalmas kockázatot jelent az Északi-sarkvidék őslakos közösségeinek élelmiszer-biztonságára nézve, hiszen azok megélhetése a halászattól és a vadászattól függ; mivel a nehéz fűtőolaj égése során kén-oxidok, nehézfémek és nagymennyiségű korom keletkezik, amely az északi-sarkvidéki jégre lerakódik, és ennek hatására a jégtömeg nagyobb mértékben nyeli el a hőt, és így felgyorsul a jégolvadás és az éghajlatváltozás; mivel a déli sarkvidéket övező vizeken az IMO tiltja a nehéz fűtőolajok szállítását és felhasználását; |
| --- | --- |

W.

mivel az Északi-sarkvidék tengeri közlekedésében többszörösen jelentkeznek a nehéz fűtőolaj használatából fakadó kockázatok: olajkiömlés esetén a rendkívül nagy sűrűségű üzemanyag emulgeálódik, lesüllyed és a jégbe belefagyva rendkívül messzire eljuthat; mivel a kiömlött nehéz fűtőolaj hatalmas kockázatot jelent az Északi-sarkvidék őslakos közösségeinek élelmiszer-biztonságára nézve, hiszen azok megélhetése a halászattól és a vadászattól függ; mivel a nehéz fűtőolaj égése során kén-oxidok, nehézfémek és nagymennyiségű korom keletkezik, amely az északi-sarkvidéki jégre lerakódik, és ennek hatására a jégtömeg nagyobb mértékben nyeli el a hőt, és így felgyorsul a jégolvadás és az éghajlatváltozás; mivel a déli sarkvidéket övező vizeken az IMO tiltja a nehéz fűtőolajok szállítását és felhasználását;

| X. | mivel a nitrogén-oxid-kibocsátás nagy részét, különösen a kikötővárosokban és a tengerparti területeken a hajózás okozza, és súlyos problémát jelent a közegészség és a környezet védelme terén Európában; mivel az Unióban a hajózásból származó teljes nitrogén-oxid-kibocsátás továbbra is nagyrészt szabályozatlan, és amennyiben a helyzet nem változik, a becslések szerint már 2020-ban meg fogja haladni a szárazföldi nitrogén-oxid-kibocsátást (20); |
| --- | --- |

X.

mivel a nitrogén-oxid-kibocsátás nagy részét, különösen a kikötővárosokban és a tengerparti területeken a hajózás okozza, és súlyos problémát jelent a közegészség és a környezet védelme terén Európában; mivel az Unióban a hajózásból származó teljes nitrogén-oxid-kibocsátás továbbra is nagyrészt szabályozatlan, és amennyiben a helyzet nem változik, a becslések szerint már 2020-ban meg fogja haladni a szárazföldi nitrogén-oxid-kibocsátást (20);

| Y. | mivel a kikötőkben tartózkodó hajók általában segédmotoraikat használják, hogy elektromos áramot állítsanak elő a kommunikációhoz, a világításhoz, a szellőztetéshez és egyéb fedélzeti eszközök működtetéséhez; mivel ez az üzemanyag-égetés olyan szennyező anyagok kibocsátásával jár, mint a kén-dioxid (SO2), nitrogén-oxidok (NOx), a fekete szén és a lebegő részecskék; |
| --- | --- |

Y.

mivel a kikötőkben tartózkodó hajók általában segédmotoraikat használják, hogy elektromos áramot állítsanak elő a kommunikációhoz, a világításhoz, a szellőztetéshez és egyéb fedélzeti eszközök működtetéséhez; mivel ez az üzemanyag-égetés olyan szennyező anyagok kibocsátásával jár, mint a kén-dioxid (SO2), nitrogén-oxidok (NOx), a fekete szén és a lebegő részecskék;

| Z. | mivel a part menti villamosenergia-ellátás során a hajók a kikötő villamosenergia-hálózatára csatlakoznak a kikötés ideje alatt; mivel a helyszínek nagy többségén a part menti villamosenergia-ellátáshoz használt energiaszerkezet kevesebb kibocsátást eredményez, mint az üzemanyag elégetése a hajókon (21); mivel a jelenlegi jogszabályok, pl. a kénről szóló (EU) 2016/802 irányelv egyértelműen elismerik a part menti villamosenergia-ellátást az alacsony kéntartalmú hajózási tüzelőanyagok használatára vonatkozó követelmény alternatívájaként, míg az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló 2014/94/EU irányelv kötelezi a tagállamokat annak biztosítására, hogy a part menti villamosenergia-ellátást prioritásként alakítsák ki a TEN-T törzshálózathoz tartozó kikötőkben, valamint egyéb kikötőkben is 2025. december 31-ig; |
| --- | --- |

Z.

mivel a part menti villamosenergia-ellátás során a hajók a kikötő villamosenergia-hálózatára csatlakoznak a kikötés ideje alatt; mivel a helyszínek nagy többségén a part menti villamosenergia-ellátáshoz használt energiaszerkezet kevesebb kibocsátást eredményez, mint az üzemanyag elégetése a hajókon (21); mivel a jelenlegi jogszabályok, pl. a kénről szóló (EU) 2016/802 irányelv egyértelműen elismerik a part menti villamosenergia-ellátást az alacsony kéntartalmú hajózási tüzelőanyagok használatára vonatkozó követelmény alternatívájaként, míg az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről szóló 2014/94/EU irányelv kötelezi a tagállamokat annak biztosítására, hogy a part menti villamosenergia-ellátást prioritásként alakítsák ki a TEN-T törzshálózathoz tartozó kikötőkben, valamint egyéb kikötőkben is 2025. december 31-ig;

| AA. | mivel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) 2014. évi ötödik értékelő jelentésében bemutatott tudományos bizonyítékok szerint az éghajlati rendszer felmelegedése kétségtelen tény, az éghajlat változóban van, és a 20. század közepe óta megfigyelhető felmelegedés fő oka az emberi tevékenység, amelynek az éghajlat változására gyakorolt széles körű és jelentős hatásai mostanra nyilvánvalóvá váltak a természeti és az emberi rendszerekben valamennyi földrészen és az óceánokban; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) 2014. évi ötödik értékelő jelentésében bemutatott tudományos bizonyítékok szerint az éghajlati rendszer felmelegedése kétségtelen tény, az éghajlat változóban van, és a 20. század közepe óta megfigyelhető felmelegedés fő oka az emberi tevékenység, amelynek az éghajlat változására gyakorolt széles körű és jelentős hatásai mostanra nyilvánvalóvá váltak a természeti és az emberi rendszerekben valamennyi földrészen és az óceánokban;

| AB. | mivel a világ szélenergiájának legalább 90 %-át az óceánok feletti légörvények tartalmazzák, és a szél, a hullámok és az áramlatok együtt 300-szor annyi energiát tartalmaznak, mint amennyit az emberek jelenleg fogyasztanak; mivel az Európai Óceánenergia Egyesület 2010-es jelentése szerint a hasznosított óceáni energia telepített teljesítménye 2030-ra elérhetné a 3,6 GW teljesítményt, amely az évszázad közepére közel 188 GW-ra nőhetne, míg 2050-ben egy világelső európai óceánenergia-ipar évente 136,3 millió tonna CO2 légkörbe való kibocsátását előzhetné meg évente, és 470 000 új zöld munkahelyet teremthetne; |
| --- | --- |

AB.

mivel a világ szélenergiájának legalább 90 %-át az óceánok feletti légörvények tartalmazzák, és a szél, a hullámok és az áramlatok együtt 300-szor annyi energiát tartalmaznak, mint amennyit az emberek jelenleg fogyasztanak; mivel az Európai Óceánenergia Egyesület 2010-es jelentése szerint a hasznosított óceáni energia telepített teljesítménye 2030-ra elérhetné a 3,6 GW teljesítményt, amely az évszázad közepére közel 188 GW-ra nőhetne, míg 2050-ben egy világelső európai óceánenergia-ipar évente 136,3 millió tonna CO2 légkörbe való kibocsátását előzhetné meg évente, és 470 000 új zöld munkahelyet teremthetne;

| AC. | mivel 2015-ben az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület azt állította, hogy az évszázad végéig tartó időszakban az éghajlatváltozás 2 oC-ra való korlátozása érdekében az olajtartalékok harmadának, a gáztartalékok felének és a széntartalékok több mint 80 %-ának kiaknázatlanul kell maradnia; |
| --- | --- |

AC.

mivel 2015-ben az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület azt állította, hogy az évszázad végéig tartó időszakban az éghajlatváltozás 2 oC-ra való korlátozása érdekében az olajtartalékok harmadának, a gáztartalékok felének és a széntartalékok több mint 80 %-ának kiaknázatlanul kell maradnia;

| AD. | mivel a Párizsi Megállapodás célja, hogy elérje „az üvegházhatású gázok kibocsátásának mielőbbi globális tetőzését” annak érdekében, hogy a globális átlaghőmérséklet növekedését az iparosodás előtti szintet jóval kevesebb mint 2 oC-kal meghaladó szinten tartsa, és arra törekszik, hogy a hőmérséklet növekedését 1,5 oC-ra korlátozza, miközben a Meteorológiai Világszervezet (WMO) közelmúltbeli jelentése szerint az iparosodás előtti szinthez képest mért globális felmelegedés 2016-ban elérte a jelentősnek tekinthető 1,1 oC-ot; |
| --- | --- |

AD.

mivel a Párizsi Megállapodás célja, hogy elérje „az üvegházhatású gázok kibocsátásának mielőbbi globális tetőzését” annak érdekében, hogy a globális átlaghőmérséklet növekedését az iparosodás előtti szintet jóval kevesebb mint 2 oC-kal meghaladó szinten tartsa, és arra törekszik, hogy a hőmérséklet növekedését 1,5 oC-ra korlátozza, miközben a Meteorológiai Világszervezet (WMO) közelmúltbeli jelentése szerint az iparosodás előtti szinthez képest mért globális felmelegedés 2016-ban elérte a jelentősnek tekinthető 1,1 oC-ot;

| AE. | mivel a Párizsi Megállapodásban foglalt, 2 oC alatti átlagos hőmérséklet-növekedésre vonatkozó cél teljesítésének elmulasztása hatalmas környezeti hatással és gazdasági költségekkel járna, fokozná többek között olyan átbillenési pontok elérésének valószínűségét, amelyeknél a hőmérsékleti szintek korlátoznák az óceánok természetes szén-dioxid-elnyelő képességét; |
| --- | --- |

AE.

mivel a Párizsi Megállapodásban foglalt, 2 oC alatti átlagos hőmérséklet-növekedésre vonatkozó cél teljesítésének elmulasztása hatalmas környezeti hatással és gazdasági költségekkel járna, fokozná többek között olyan átbillenési pontok elérésének valószínűségét, amelyeknél a hőmérsékleti szintek korlátoznák az óceánok természetes szén-dioxid-elnyelő képességét;

| AF. | mivel figyelembe kell venni a tengeri szélenergia és az óceánenergia (a hullámok, az apály-dagály és a tengerek hőjének energiája) által nyújtott lehetőséget a tiszta energia termelése terén, a környezet és a jelenlegi ökoszisztémák tiszteletben tartásának feltétele mellett; mivel a tiszta energiák lehetőséget nyújtanak az Unió számára a gazdasági növekedés ösztönzésén és a szakképesítést igénylő munkakörök kialakításán kívül arra is, hogy javítsa energiaellátásának biztonságát, és versenyképesebbé váljon a műszaki innováció révén; |
| --- | --- |

AF.

mivel figyelembe kell venni a tengeri szélenergia és az óceánenergia (a hullámok, az apály-dagály és a tengerek hőjének energiája) által nyújtott lehetőséget a tiszta energia termelése terén, a környezet és a jelenlegi ökoszisztémák tiszteletben tartásának feltétele mellett; mivel a tiszta energiák lehetőséget nyújtanak az Unió számára a gazdasági növekedés ösztönzésén és a szakképesítést igénylő munkakörök kialakításán kívül arra is, hogy javítsa energiaellátásának biztonságát, és versenyképesebbé váljon a műszaki innováció révén;

| AG. | mivel az óceánpolitikai irányítás fejlesztése hozzájárul majd az egyenlő versenyfeltételek globális megteremtéséhez a vállalkozások és többek között az európai óceánenergia-ágazat számára; |
| --- | --- |

AG.

mivel az óceánpolitikai irányítás fejlesztése hozzájárul majd az egyenlő versenyfeltételek globális megteremtéséhez a vállalkozások és többek között az európai óceánenergia-ágazat számára;

| AH. | mivel a tengerek szennyezése – pl. hulladék, vegyi anyagok vagy energia közvetlen vagy közvetett vízbe juttatása, beleértve az emberi eredetű tengeralatti zajokat – károsítja vagy károsíthatja a tengerek biológiai erőforrásait és a tengeri ökorendszereket, csökkenti a biológiai sokféleséget, veszélyezteti az emberi egészséget, akadályozza a tengeri tevékenységeket és megváltoztatja a víz minőségét; |
| --- | --- |

AH.

mivel a tengerek szennyezése – pl. hulladék, vegyi anyagok vagy energia közvetlen vagy közvetett vízbe juttatása, beleértve az emberi eredetű tengeralatti zajokat – károsítja vagy károsíthatja a tengerek biológiai erőforrásait és a tengeri ökorendszereket, csökkenti a biológiai sokféleséget, veszélyezteti az emberi egészséget, akadályozza a tengeri tevékenységeket és megváltoztatja a víz minőségét;

| AI. | mivel az Uniónak vezető szerepet kell játszania a nemzetközi fórumokon folytatott vitákban és tárgyalásokon annak érdekében, hogy az összes fél eleget tegyen az üvegházhatású gázok vagy szennyező anyagok kibocsátásának csökkentése terén vállalt kötelezettségeinek, és megbirkózzon a fenntartható erőforrás-gazdálkodás jelentette egyre nagyobb kihívásokkal; |
| --- | --- |

AI.

mivel az Uniónak vezető szerepet kell játszania a nemzetközi fórumokon folytatott vitákban és tárgyalásokon annak érdekében, hogy az összes fél eleget tegyen az üvegházhatású gázok vagy szennyező anyagok kibocsátásának csökkentése terén vállalt kötelezettségeinek, és megbirkózzon a fenntartható erőforrás-gazdálkodás jelentette egyre nagyobb kihívásokkal;

| AJ. | mivel a tengeri megújuló energia kiaknázása hozzájárulhat az energetikai önállóság céljának eléréséhez az EU kis szigetein; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a tengeri megújuló energia kiaknázása hozzájárulhat az energetikai önállóság céljának eléréséhez az EU kis szigetein;

| AK. | mivel a nemzetközi szervezetek átláthatósága a demokratikus elszámoltathatóság és az inkluzivitás biztosításának kulcsfontosságú tényezője; |
| --- | --- |

AK.

mivel a nemzetközi szervezetek átláthatósága a demokratikus elszámoltathatóság és az inkluzivitás biztosításának kulcsfontosságú tényezője;

| AL. | mivel a tengerek és óceánok potenciálisan a tiszta energia fő forrásává válhatnak; mivel a megújuló tengeri energia lehetőséget nyújt az Unió számára a gazdasági növekedés ösztönzésén és a szakképesítést igénylő munkakörök kialakításán kívül arra is, hogy javítsa energiaellátásának biztonságát, és versenyképesebbé váljon a műszaki innováció révén; mivel e helyi erőforrás kiaknázása különösen fontos a szigetállamok és -régiók számára, főleg a legkülső régiókban, ahol az óceán energiája hozzájárulhat az energetikai önellátáshoz és leválthatja a dízelerőművek által magas költségen termelt energiát; |
| --- | --- |

AL.

mivel a tengerek és óceánok potenciálisan a tiszta energia fő forrásává válhatnak; mivel a megújuló tengeri energia lehetőséget nyújt az Unió számára a gazdasági növekedés ösztönzésén és a szakképesítést igénylő munkakörök kialakításán kívül arra is, hogy javítsa energiaellátásának biztonságát, és versenyképesebbé váljon a műszaki innováció révén; mivel e helyi erőforrás kiaknázása különösen fontos a szigetállamok és -régiók számára, főleg a legkülső régiókban, ahol az óceán energiája hozzájárulhat az energetikai önellátáshoz és leválthatja a dízelerőművek által magas költségen termelt energiát;

Az óceánpolitikai irányítás nemzetközi keretének javítása

| 1. | emlékeztet az óceánok és tengerek alapvető fontosságára a földi élet támogatása, a fenntartható fejlődés, a foglalkoztatás és az innováció, valamint a szabadidős célú használat és a rekreációs érték szempontjából; osztja az óceánok hatékonyabb és egységesebb irányításának és védelmének szükségességére vonatkozó fokozódó aggodalmat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a nemzetközi óceánpolitikai irányításról és a javasolt fellépésekről szóló közös közleményt, amely kiemeli az EU elkötelezettségét az óceánok, a tengerek és a tengeri erőforrások megőrzésének és fenntartható hasznosításának – az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjének 14. fenntartható fejlesztési céljában is azonosított – megvalósítása iránt; elismeri a probléma átfogó jellegét és a koordinált és egységes megközelítés szükségességét az óceánok hatékonyabb irányításának biztosítása érdekében; felhívja az Uniót, hogy globális szereplőként vállaljon vezető szerepet a nemzetközi óceánpolitikai irányítás megerősítésében, és szüntesse meg a meglévő hiányosságokat az óceánok kezelésére irányuló fenntartható megközelítés kialakítása során szerzett szakértelme révén; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet a fenntartható fejlesztési célok egységes és oszthatatlan jellegére, valamint azok kapcsolataira és szinergiáira, és ismét hangsúlyozza annak alapvető fontosságát, hogy az Unió összes fellépésére a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend útmutatásai szerint kerüljön sor, beleértve az abban hangsúlyozott alapelveket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy határozzon meg világos határidőket, adott esetben jogalkotási javaslatokat előterjesztve, és az óceánkutatáshoz, a kapacitásépítéshez és a technológiatranszferhez hasonló területeken történő együttműködés javítása érdekében a tagállamokkal összefogva, valamint mechanizmusokat létrehozva az uniós szintű koordináció, folyamatos nyomon követés és értékelés támogatására annak érdekében, hogy hatékonyan végrehajtsa a közös közleményben felsorolt fellépéseket; kiemeli a Szerződésnek az elővigyázatosság alapelvére, illetve a „szennyező fizet” elvre vonatkozó rendelkezéseit, és hangsúlyozza az ökoszisztémán alapuló megközelítés fontosságát az óceánpolitikai irányítással kapcsolatos minden uniós fellépés során; |
| --- | --- |

4.

| 5. | újból megfogalmazza a fenntartható fejlesztési célok – különösen, de nem kizárólag „Az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzése és fenntartható hasznosítása a fenntartható fejlődés céljait követve” elnevezésű 14. cél – fokozott tengeri dimenzióját; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli és teljes mértékben támogatja „A mi óceánunk, a mi jövőnk: felhívás” című dokumentumot, amely a 14. fenntartható fejlesztési cél (az óceánok, tengerek és tengeri erőforrások megőrzése és fenntartható hasznosítása a fenntartható fejlődés céljait követve) megvalósításának támogatására irányuló 2017. júniusi ENSZ-konferencián került elfogadásra; nagy megelégedéssel nyugtázza az 1 328 önkéntes kötelezettségvállalást, amelyet kormányok, egyéb kormányközi és civil szervezetek, a magánszektor, felsőoktatási és kutatóintézetek, illetve a tudományos közösség tett az óceánok megőrzése terén, valamint az óceánoknak az emberi túlélés terén játszott fontos szerepe iránti tudatosság növelése érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió jogalkotási és menedzselési eszközök átfogó készletével rendelkezik, amelyek az óceánpolitikai irányítás egyes területeire összpontosítanak, mindazonáltal az Unió regionális tengereinek továbbra is kritikus az állapota, amelynek okai a források kizsákmányolása, az óceánok egészségét és produktivitását befolyásoló szerves és szervetlen szennyezések, a biológiai sokféleség csökkenése, az élőhelyek állapotának romlása, az inváziós fajok, a hanyatló part menti közösségek és a tengeri ágazatok közti konfliktusok; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja az Európai Bizottságot az óceánpolitikai irányításról szóló közös közlemény nyomon követésére, a felülvizsgált intézkedésekről szóló eredményjelentés és a jövőbeni intézkedések precíz menetrendjének közzététele révén, kapcsolatokat hozva létre ezen intézkedések és a meglévő európai kezdeményezések, valamint a meglévő nemzetközi eszközök között; |
| --- | --- |

8.

| 9. | arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy adott esetben tegyen javaslatot a Tanács számára óceánpolitikai partnerségek kialakítására a főbb nemzetközi partnerekkel a jobb globális kormányzás és szakpolitikai egységesség céljának elérése érdekében, támaszkodva a meglévő kétoldalú együttműködési keretekre, például a halászati és tengerügyekről szóló magas szintű párbeszédre; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elismeri az ENSZ Tengerjogi Egyezménye (UNCLOS) kulcsszerepét az erőfeszítések koordinálását és az óceánokkal összefüggő globális kérdések kezelése terén elérendő koherencia megvalósítását szolgáló alapvető jogi keret biztosításában; sürgeti a part menti tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a tengeri környezet és biológiai erőforrásai védelme és megőrzése terén az UNCLOS értelmében rájuk háruló kötelezettségeket, valamint a tengeri szennyezés megelőzésére és korlátozására vonatkozó kötelességüket; megjegyzi, hogy a tagállamok felelősek a kárért, amit a szennyezés elleni küzdelemre vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik megsértése okoz; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja az államokat, hogy óceánjaink megőrzése érdekében javítsák jogrendszerüket; felszólít a tengerszennyezés kapcsán fellépő „ökológiai kár” fogalmának nemzetközi elismerésére, hogy kompenzációt lehessen követelni, amikor szabálysértés elkövetésére derül fény; felszólít a felelősségi lánc elvének bevezetésére, amelynek célja azok meghatározása, akik a teljes parancsnoki láncban okozott környezeti kárért felelősek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak törekednie kell annak biztosítására, hogy a halászattal kapcsolatos rendelkezések fontos szerepet játsszanak a nemzeti joghatóságon kívül eső területeken a tengeri biológiai sokféleség megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról szóló, ENSZ Tengerjogi Egyezménye keretében létrejövő, kötelező jogi erővel bíró eszközben; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sürgeti valamennyi államot, hogy csatlakozzon a vonatkozó halászati eszközökhöz, elsősorban a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló FAO-megállapodáshoz, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokról, valamint a hosszú távon vándorló halállományokról szóló ENSZ-megállapodáshoz és a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló megállapodáshoz, továbbá teljes körűen hajtsa végre ezen eszközöknek és a FAO más nemzetközi cselekvési terveinek a rendelkezéseit; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli az EU által elért előrelépést a közös halászati politika külpolitikai vetülete tekintetében; hangsúlyozza, hogy ez a dimenzió a nemzetközi és partnerségi megállapodásokkal együtt fontos eszközt képez, amely előmozdítja az EU környezetvédelmi és szociális normáit, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzetközi küzdelemre irányuló rendelkezéseket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megállapítja, hogy a halászati ágazat átláthatóságára irányuló kezdeményezés nemrégiben elfogadta globális standardját; bátorítja az államokat, hogy jelentkezzenek a halászati ágazat átláthatóságára irányuló kezdeményezésben való részvételre; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy támogassák a fenti kezdeményezést; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy igen fontos, hogy az uniós halászati flotta számára egyenlő versenyfeltételeket biztosítsanak, különös tekintettel az EU magas szintű környezetvédelmi és fenntarthatósági normáira, amelyeket az uniós halászhajóknak alkalmazniuk kell; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kitart amellett, hogy az EU annak érdekében, hogy saját flottáját a környezeti fenntarthatóság szempontjából ne hozza hátrányos helyzetbe, a nemzetközi fórumokon és a kétoldalú együttműködések során ugyanazokat a halászattal kapcsolatos környezetvédelmi normákat támogassa, amelyeket az uniós halászhajóknak is be kell tartaniuk; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet az 1970. december 17-i 2749 (XXV) ENSZ határozatra, amely elismeri, hogy „a nemzeti joghatóság határain túli tengerfenék és az ahhoz tartozó altalaj, valamint az e területen található erőforrások az emberiség közös örökségének részét képezik”, valamint a Montego Bay-i Egyezmény 136. cikkére, amely szerint „a nemzetközi joghatóság határain túli tengerfenék és az ahhoz tartozó altalaj, valamint az e területen található erőforrások az emberiség közös örökségének részét képezik”; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat a bányászati feltárással és kitermeléssel kapcsolatos engedélyezés megszüntetésére a nemzeti joghatóság határain túli területeken, valamint a kontinentális talapzataikon való bányászatra vonatkozó engedélyek kiadásának megszüntetésére; |
| --- | --- |

19.

| 20. | a légszennyezésre vonatkozó nemzetközi jog tekintetében megállapítja továbbá, hogy az UNCLOS értelmében a tagállamok nem ellenőrizhetik a hajókat, még a jogsértést alátámasztó szilárd bizonyítékok esetén sem; ezért felszólítja az ENSZ részes feleit, hogy erősítsék meg az UNCLOS jogi keretrendszerét azzal a céllal, hogy kezeljék az esetleges fennálló irányítási hézagokat, és hozzanak létre erőteljes jogérvényesítési mechanizmusokat a nemzetközi környezetvédelmi jog tekintetében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kéri a nemzetközi szabályozás kialakítását az óceánokban és a tengerfenéken elhelyezett nukleáris hulladék és szennyezés elleni intézkedések terén, gyakorlati intézkedések megvalósítását célozva azok környezeti és egészségügyi hatásának korlátozása, valamint a tengerfenék szennyezésének megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy az átláthatóság biztosítása, beleértve a környezeti ügyekben az Aarhusi Egyezmény által előírt információhoz való nyilvános hozzáférést, az érdekelt felek bevonását, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételét és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítását, továbbá az ENSZ-szervezetek, például a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) és a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság legitimitásának javítása, beleértve az országok nemzetközi szervezetekhez rendelt képviselőinek nyilvános elszámoltathatóságát, kiemelt ügy a fennálló irányítási hiányosságok kezelése terén; felhívja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy a Nemzetközi Tengerfenék Hatóság keretében működjenek együtt az átláthatóság biztosítása érdekében a hatóság munkamódszereire vonatkozóan, továbbá tényleges képességének biztosítása terén a környezeti hatások felmérésére, valamint a tengeri környezetnek a káros hatásoktól való hatékony védelme és a tengeri környezet védelme és megőrzése érdekében, az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezménye XI. és XII. részében előírtaknak megfelelően; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a tagállamokat, hogy vállaljanak proaktív és előremutató szerepet a nemzetközi szervezetekben, átláthatósági reformokat javasolva és a végrehajtott fellépések átfogó környezeti ambiciózusságának növelése révén; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy az óceánpolitikai irányítási keret javítása maga után vonja a regionális és globális erőfeszítések megerősítését azáltal, hogy előmozdítja a már megállapodás tárgyát képező többoldalú eszközöket, valamint stratégiákat és ezek jobb végrehajtását; arra buzdítja az Európai Bizottságot, hogy – a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) javaslatának megfelelően – segítse elő a fokozottabb nemzetközi együttműködést a tengerekkel kapcsolatos tudomány és technológia területén; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza a megerősített együttműködés, a szakpolitikai koherencia és koordináció szükségességét a kormányok és intézmények között minden szinten, így a nemzetközi szervezetek, a regionális és szubregionális szervezetek és intézmények, megállapodások és programok között is; ebben a tekintetben rámutat a hatékony és átlátható, több szereplőt bevonó partnerségek fontos szerepére, és a kormányok aktív együttműködésének fontosságára a globális, regionális és szubregionális testületekkel, a tudományos közösséggel, a magánszektorral, az adományozók közösségével, a civil szervezetekkel, a közösségi csoportokkal, a felsőoktatási intézményekkel és más érintett szereplőkkel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhív regionális megállapodások kialakítására, amelyek célja a tengeri környezetek irányításának szigorítása, különös tekintettel a 14. fenntartható fejlesztési célra; felhívja az Európai Uniót és a nemzetközi szervezeteket, hogy különösen a hivatalos fejlesztési támogatás révén növeljék a regionális szervezeteknek juttatott támogatást, valamint a harmadik országok számára a 14. fenntartható fejlesztési cél elérése érdekében juttatott támogatást; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza a part menti helyi hatóságok és a legkülső régiók bevonásának fontosságát abba a folyamatba, amely közelebb hozza az uniós polgárokhoz a nemzetközi óceánpolitikai irányítást; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza átfogó stratégiák kidolgozásának szükségességét az óceánok természetes és kulturális jelentőségére vonatkozó tudatosság növelése érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kiemeli az EU északi-sarkvidéki szerepvállalásával kapcsolatos olyan konkrét és kézzelfogható cselekvési terv szükségességét, amelynek kiindulópontja az Északi-sarkvidék sérülékeny ökoszisztémáinak megőrzése és az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenállóképességük növelése; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rámutat, hogy a Jeges-tenger középső térségére nem terjednek ki a nemzetközi megőrzési és gazdálkodási rendszerek; hangsúlyozza, hogy a Jeges-tengeren zajló szabályozatlan halászat megelőzése érdekében az Európai Unió és a tagállamok összehangolt megközelítésére van szükség; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megismétli az Európai Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó integrált politikájáról szóló 2017. március 16-i állásfoglalásában a Bizottsághoz és a tagállamokhoz intézett azon 2017 felhívását, hogy az Antarktisz körüli vizek szabályozására jelenleg vonatkozó, a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezmény (MARPOL) révén hozzanak meg minden szükséges intézkedést a nehéz fűtőolaj fedélzeten történő használatára és tüzelőanyag-tartályokban való szállítására vonatkozó, nemzetközileg megállapított tilalom előmozdítására az északi-sarki tengereken hajózó járművek esetén; felkéri a Bizottságot, hogy a nemzetközi óceánpolitikai irányításról szóló álláspontjába foglalja bele a nehéz tüzelőolaj használatának környezeti, társadalmi, egészségügyi és éghajlati kockázatait; felhívja a Bizottságot, hogy megfelelő nemzetközi intézkedések hiányában terjesszen elő az északi-sarkvidéki vizeken áthaladó, uniós kikötőkből induló hajókra vonatkozó szabályokat a nehéz fűtőolajok használatának és szállításának tilalma céljából; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tevékenyen dolgozzanak az IMO Északi-sarkvidéken hajózó hajók koromkibocsátásának csökkentéséről szóló elhúzódó munkatervének mielőbbi véglegesítésén a gyors hőmérséklet-emelkedések és a régióban a sarkvidéki jégtakaró egyre gyorsabb olvadásának lelassítása érdekében; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze az egyenlő feltételek megteremtését a tengeri ágazatok munkaerőpiacán, és biztosítsa a tisztességes bánásmódot, hatékonyan alkalmazva a vonatkozó nemzetközi megállapodásokat, köztük a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló egyezményt és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) tengerészeti munkaügyi egyezményét, egységes szociális keretet hozva létre a közösségi vizeken zajló tengeri tevékenységek számára; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felszólít a tengeri ágazathoz kapcsolódó munkakörülményekről szóló új nemzetközi megállapodás bevezetésére; emlékeztet, hogy a hajók fedélzetén még mindig meglévő rabszolgaság minden formájának véget kell vetni, és felhívja a figyelmet arra, hogy a kifogásolható munkakörülmények milyen hatással lehetnek az egyénekre, a gazdasági szereplőkre és a tengeri környezetre; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki óceáni partnerségeket a kulcsszereplőkkel multikulturális együttműködési mechanizmusok vagy kétoldalú párbeszéd formájában, a jobb koordináció és együttműködés biztosításának céljából, az óceánra vonatkozó fenntartható fejlesztési célok sikeres végrehajtása, a fenntartható kék növekedés elősegítése, a tengeri ökoszisztémák és biológiai sokféleség megőrzése, védelme és visszaállítása, valamint az óceánokra és tengerekre nehezedő nyomás csökkentése és a fenntartható kék gazdaság feltételeinek megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy erősítse meg a tengeri együttműködést és kapacitásépítést külpolitikai keretrendszerében, például a fejlesztési együttműködés és a kereskedelmi megállapodások tekintetében, különösen a fenntartható halászati partnerségi megállapodások keretében, olyan kapacitások kiépítése céljából, amelyek kezelik az éghajlatváltozás hatásait, a tengeri hulladékot, valamint elősegítik a hatékonyabb óceánpolitikai irányítást és a fenntartható kék növekedést; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felszólítja az Uniót azon elv betartására, hogy a halászati források elosztásakor figyelembe kell venni a fejlődő országok élelmezésbiztonsági igényeire gyakorolt környezeti és a társadalmi hatást, valamint azt, hogy az említett országok fejleszteni kívánják saját halászatukat, eközben pedig biztosítani kell a halászat olyan fenntartható szintjét, amely nem vezet a halászati kapacitás többletéhez a 14. fenntartható fejlesztési célban foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

37.

| 38. | a közös halászati politikával összhangban felszólítja az EU-t, hogy minimalizálja az akvakultúra környezetre kifejtett hatását azáltal, hogy biztosítja a takarmány fenntartható származását és előmozdítja a takarmány-előállításhoz felhasznált, vadon élő halállományokra nehezedő nyomás csökkentésére összpontosító kutatást; |
| --- | --- |

38.

| 39. | megjegyzi, hogy világszinten az EU a halászati termékek legnagyobb importőre, és a fogások egy részét olyan területekről importálja, ahol a halászat sokkal kevésbé fenntartható módon zajlik, mint az uniós vizeken; ösztönzi az EU-t, hogy e tekintetben használja ki pozícióját, és mozdítsa elő a fenntarthatóság fokozását valamennyi tengermedencében; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy szólítsa fel a tagállamokat a nemzeti joghatóság határain túli területekre vonatkozó mélytengeri bányászati feltárásra és kitermelésre szóló engedélyek támogatásának megszüntetésére és a tagállamok kontinentális talapzataira vonatkozó mélytengeri bányászati engedélyek kiadásának megszüntetésére; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy támogassa a tengeri útvonalakon folyó embercsempészet elleni küzdelemre irányuló nemzetközi kezdeményezések fokozását; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a kereskedelmi célú mélytengeri bányászati feltárásra szóló engedélyekről szóló nemzetközi moratórium kidolgozását, amely addig lenne érvényben, amíg nem kerül sor a mélytengeri bányászatnak a tengeri környezetre, a biológiai sokféleségre és a tengeren zajló emberi tevékenységekre gyakorolt hatásának megfelelő tanulmányozására és kutatására, és az összes lehetséges kockázat ismertté nem vált; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza az Európai Unió tengerhajózási biztonsági stratégiájának fontosságát, és felszólítja a Bizottságot, hogy külpolitikájába foglalja bele a tengerbiztonságot, figyelembe véve, hogy az áruk nagy részét tengeri úton szállítják, hogy a külső határok több mint 70 %-a tengeri határ, és hogy garantálni kell az uniós kikötőkön áthaladó utasok biztonságát; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kiemeli annak fontosságát, hogy az ügynökségek saját hatáskörén belül folytatni kell az együttműködés erősítését az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség (EMSA), a Frontex és az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) között a parti őrségi feladatokat ellátó tagállami nemzeti hatóságok támogatása érdekében, továbbá hogy elő kell mozdítani a tengeri biztonságot és védelmet, küzdeni kell a határokon átnyúló bűnözés ellen és védeni kell a környezetet a tengeri kőolaj- és földgázkitermelő létesítményekből származó szennyezés megelőzése és csökkentése révén; úgy véli, hogy a fenti ügynökségek számára jelentősebb uniós finanszírozást kell rendelkezésre bocsátani annak érdekében, hogy el tudják látni az új feladatokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy továbbfejlesszék a digitális megoldásokat – például a hajózási ágazat nyilatkozattételi követelményekkel kapcsolatos eljárásainak egyszerűsítését, valamint többet beruházva az Európa egészében zajló adatcserét szolgáló közös infrastruktúrába a parti őrségi feladatokat ellátó tagállami hatóságok segítése érdekében – és az olyan fejlett tengeri technológiákat, mint az EMSA integrált tengeri szolgáltatásai a tengeri tevékenységek és más programok, például a közös tengerfelügyeleti információmegosztási környezet (CISE) felügyeleti és ellenőrzési rendszereinek javítása érdekében; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható tengeri gazdaság megteremtése és a tengeri környezetre nehezedő nyomás csökkentése az éghajlatváltozással, a tengerekbe és óceánokba jutó szárazföldi forrású szennyezéssel, a tengerszennyezéssel és az eutrofizációval, a tengeri ökoszisztémák és a biológiai sokféleség megőrzésével védelmével és helyreállításával, valamint a tengeri erőforrások fenntartható használatával kapcsolatos fellépéseket igényel; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Parlament egyik legutóbbi tanulmánya szerint míg a kék gazdaságnak pozitív társadalmi-gazdasági hatása lehet (a foglalkoztatás, a jövedelmek és a bruttó hozzáadott érték szempontjából), addig környezeti hatása általában negatív a part menti dinamika változásai, a tengeri szennyezés, az eutrofizáció, a tengerfenék morfológiája, valamint az élőhely/ökoszisztéma/biodiverzitás változása szempontjából; aggodalmának ad hangot, hogy a környezeti hatások jelentette halmozott terhek hátrányosan érintenék a halászatot; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felszólít, hogy a halászatban rejlő termelési lehetőségek helyreállítása érdekében a kék gazdaságot irányítsák a part menti közösségek rezilienciájának újbóli kiépítése felé, ezáltal támogatva az élelmezésbiztonságot, a szegénység elleni küzdelmet és az élő vízi erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodást; emlékeztet, hogy mielőtt a kék gazdaságbeli ágazatokban bármilyen tevékenységet végrehajtanának, valamennyi érdekelt fél számára hatásvizsgálatot és teljes körű tájékoztatási és részvételi folyamatot kell biztosítani; kitart amellett, hogy a kék gazdaságnak hozzá kell járulnia a 14. fenntartható fejlesztési cél eléréséhez, azaz az óceánok és a tengeri erőforrások védelméhez és fenntartható használatához; |
| --- | --- |

47.

| 48. | úgy véli, hogy a kék gazdaság terén tett befektetéseknek nem szabad véges forrásoktól függeniük, hanem az „öko-innovációra” kell összpontosítaniuk, nem lépve túl a természetes regenerálódás mértékét, továbbá a természetvédelemre, az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra; |
| --- | --- |

48.

| 49. | sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv időben történő végrehajtására a tengervizek jó környezeti állapotának 2020-ra történő elérése érdekében, külön kötelezettségvállalást téve a tengeri szennyeződés minden típusa – beleértve a tápanyagszennyezést és a tengeri hulladékot – által a part menti és a tengeri környezetben tett kár elkerülésére, valamint a nem fenntartható halászatot ösztönző káros támogatások megszüntetésére és a tengeri hulladék és műanyag elleni világméretű küzdelem erősítésére; |
| --- | --- |

49.

| 50. | komoly nemzetközi kihívásnak tekinti a tengeri műanyaghulladék képződésének megelőzését, gyűjtését és újrafeldolgozását és felhívja az Európai Bizottságot, hogy vezessen be olyan intézkedéseket, mint a kutatás támogatásának növelése és a problémának a fenntartható „kék gazdaság” körébe helyezése annak érdekében, hogy az Unió az innovatív megoldások kezdeményezőjévé váljon, és vállaljon globális vezető szerepet e téren; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kéri a tagállamokat a tengeri területrendezés és az integrált partiövezet-gazdálkodás keretének létrehozásáról szóló keretirányelv gyors végrehajtására a különböző tengeri tevékenységek teljes körű és harmonikus fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

51.

| 52. | sürgeti a Bizottságot, hogy szorosan integrálja az óceánpolitikai irányítással kapcsolatos kérdéseket a segélyezési és a fejlesztési szakpolitikákba; |
| --- | --- |

52.

| 53. | emlékeztet, hogy a halászati ágazat – mint a tengereken végzett hagyományos emberi tevékenységek egyik legfontosabbika – rendkívüli jelentőséggel bír, és kulcsfontosságú eleme az integrált tengerpolitikának; rámutat, hogy a halászat az az ágazat, amelyet a leginkább érintenek egyrészt a tengerek különféle hasznosításai és a tengereken végzett tevékenységek, úgymint a tengeri közlekedés és az idegenforgalom, a városi és part menti területek fejlesztése, a nyersanyagok és energiaforrások kiaknázása, valamint a tengerfenék-kutatás, másrészt a tengeri szennyezéshez (műanyaghulladékok, vízbe dobott halászhálók, olajkiömlések, zajszennyezés, ballasztvíz-kibocsátások, ellenőrizetlen kőolaj- és földgázkitermelés és -feltárás stb.) és az éghajlatváltozáshoz (emelkedő tengerszintek, a tengerek felszíni hőmérsékletének emelkedése, part menti vízbetörések, az óceánok savasságának növekedése stb.) hasonló környezeti jelenségek; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza a nők jelentőségét a tengeri élelmiszerek iparágában tekintve, hogy a FAO szerint ők teszik ki az iparágban dolgozók teljes állományának felét; felszólítja az Uniót, hogy – többek között a fenntartható halászati partnerségi megállapodások ágazati támogatásairól harmadik országokkal folytatott tárgyalásokon, valamint a fejlesztési segítségnyújtási eszközök megtervezésekor és a különböző nemzetközi fórumokon – ösztönözze és védje meg a nők részvételét a halászati tevékenységekben és a halászattal kapcsolatos iparágakban többek között azáltal, hogy ösztönzi a halászati termékek tisztességes árazását és támogatja, hogy a halászati tevékenységekben aktív nők könnyebben hozzájuthassanak a közpénzekből nyújtott támogatásokhoz és pénzügyi forrásokhoz; |
| --- | --- |

54.

| 55. | üdvözli az Európai Bizottság műanyagokra vonatkozó stratégiájának közelgő kidolgozását, valamint a tengeri hulladék elleni harcra irányuló egyéb intézkedéseket, beleértve a nemrég bejelentett cselekvési tervet; kéri, hogy a műanyagoknak a körforgásos gazdaságban betöltött szerepére vonatkozó stratégia kifejezetten ambiciózus legyen, hogy a tengeri hulladék problémáját még a forrásánál megfelelően kezelni lehessen, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy álljon elő a területre vonatkozó konkrét jogalkotási lépésekkel és kötelezően bevezetendő intézkedésekkel, különösen a műanyagok és mikroműanyagok környezettudatos tervezését illetően, továbbá olyan fellépésekkel, amelyek csökkentik a szárazföldön hulladékként elhelyezett használt termékek mennyiségét, különösen a folyók és egyéb vízi utak, valamint a tengerpart közelében; mély aggodalmát fejezi ki a probléma nagyságrendje miatt; felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy csatlakozzanak a műanyagzacskók általi szennyezés csökkentését célzó, 2016 novemberében tartott marrákesi éghajlatváltozási konferencián (COP 22) kezdődő nemzetközi összefogáshoz és támogassák azt; |
| --- | --- |

55.

| 56. | megismétli egy jól átgondolt szakpolitika szükségességét, amely a termékek várható élettartamának, tartósságának, újrafelhasználhatóságának és újrahasznosíthatóságának növelésére irányul, ahogy „Az erőforrás-hatékonyságról: úton a körforgásos gazdaság felé” című 2015. július 9-i európai parlamenti állásfoglalás (22) hangsúlyozza, és kiemeli továbbá, hogy a fentieket sürgősen alkalmazni kell az eldobható műanyag termékekre és csomagolásra a jelenleg készülő műanyag-stratégiában, az ezek által a tárgyak által tengeri hulladékként okozott környezeti kárra tekintettel; |
| --- | --- |

56.

| 57. | sürgeti a Bizottságot, hogy nyújtson segítséget a tengeri hulladék problémájának kezelésére szolgáló regionális megoldások kidolgozása és nemzeti fellépések támogatása terén, annak megszüntetése céljával; sürgeti az Európai Bizottságot továbbá arra is, hogy támogassa kísérleti projektek indítását a tengeri hulladék gyűjtésére, a tengerpartok tisztítása és hulladék-halászó kampányok révén, valamint nyújtson támogatást európai halászok számára a tengeri hulladék gyűjtéséért; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot olyan új jogszabályra, amely kezeli a mikroműanyag-szennyezés minden formáját, különösen a mikroműanyagok felhasználásának tiltása révén a testápolási termékekben, valamint annak biztosítása révén, hogy a műanyag pelleteket kezelő vállalatok megfelelő szabályzattal rendelkezzenek a pelletek környezetbe jutásának minimalizálása érdekében; |
| --- | --- |

58.

| 59. | úgy véli, hogy az egyszer használatos műanyagpoharak általi szennyezés a tengeri szennyezés egyik fő forrása, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy mérlegelje az egyszer használatos italcsomagolások betétdíjas rendszerének egész Európára kiterjedő rendszerének bevezetését a német modell alapján; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy csatlakozzanak a műanyagzacskók általi szennyezés csökkentését célzó nemzetközi összefogáshoz és támogassák azt; |
| --- | --- |

60.

| 61. | üdvözli az Európai Bizottság szándékát egy nemzetközileg elfogadott terv előmozdítására az óceánok felmelegedésével, a tengerszint növekedésével és az elsavasodás következményeivel való szembenézésre; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felhívja a tagállamokat az erőforrás-hatékonyág és az újrafeldolgozás ösztönzésére, valamint a tengeri hulladékra vonatkozó tudatosság növelésére nemzeti tájékoztatási kampányok, oktatási programok, továbbá a fenti témákban az iskolák és egyetemek közt folytatott együttműködés révén; |
| --- | --- |

62.

| 63. | emlékeztet a körforgásos gazdaságra irányuló ambiciózus csomagot támogató álláspontjára, amely a tengeri hulladék 2025-re és 2030-ra 30 %-os, illetve 50 %-os csökkentését, valamint a műanyag csomagolóanyagok újrahasznosítási arányának növelését tűzi ki célul; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felhívja a tagállamokat, hogy az uniós célokhoz hasonlóan nagyra törő célokat tűzzenek ki a tengeri hulladék csökkentése terén is; |
| --- | --- |

64.

| 65. | szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság fokozza erőfeszítéseit a tengeri hulladék elleni küzdelem terén Európában és a világon azáltal, hogy kezeli a szárazföldi és tengeri hulladékforrásokat úgy, hogy megoldja az engedély nélküli hulladéklerakás – például halászfelszerelések – problémáját, és pénzügyileg támogatja a tengeri hulladék gyűjtését; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről szóló 2000/59/EK irányelv felülvizsgálata során csökkentse a hajózásból származó tengeri hulladék mennyiségét, különösen támogatva 100 %-osan térítésmentes hulladékgyűjtőhelyek létrehozását minden európai kikötőben; további kutatás támogatására szólít fel a tengeri hulladék eloszlása és hatása, valamint a tengeri hulladék és más szennyezők elleni küzdelem nemzetközi, regionális és szubregionális stratégiáinak hatékonysága tekintetében. |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza, hogy az Unió elővigyázatossági elvét kell alkalmazni bármely jövőbeni mélytengeri bányászati feltárás esetén; aggasztja, hogy az Európai Bizottság ragaszkodik ahhoz, hogy a mélytengeri bányászat az Unió egyik kiemelt ágazata legyen a kék növekedés terén, mivel tudományos bizonyíték áll rendelkezésre annak jelentős és visszafordíthatatlan környezeti kockázatairól; aggódik amiatt, hogy a mélytengeri bányászat további előmozdítása káros hatással lehet a fenntartható fogyasztási és termelési mintákra való áttérésről szóló 12. fenntartható fejlesztési cél eléréséhez szükséges fellépésekre; |
| --- | --- |

66.

| 67. | hangsúlyozza, hogy az elővigyázatosság elvét kell alkalmazni a mélytengeri bányászat feltörekvő ágazatára, és tekintettel a tudomány figyelmeztetéseire a jelentős és potenciálisan visszafordíthatatlan környezeti károkról, úgy véli, hogy az Uniónak nem szabad támogatnia ezen iparág fejlesztését, ehelyett fenntartható alternatívákba kell beruháznia, különösen a fenntartható fogyasztásra és termelésre való áttérés terén, a 2030-ig tartó időszakra szóló menetrend 12. fenntartható fejlesztési céljában szereplő felhívásnak megfelelően; |
| --- | --- |

67.

| 68. | hangsúlyozza, hogy nem szabad engedélyezni a kőolaj- és gázkészletek feltárását vagy a fúrásokat a védett tengeri területeken vagy azok közelében, illetve a jelentős természetvédelmi értékű sérülékeny területeken; |
| --- | --- |

68.

| 69. | üdvözli a körforgásos gazdaságra irányuló uniós cselekvési tervet, és felhívja az Európai Bizottságot, hogy javasoljon hathatós intézkedéseket a mikro- és makrorészecskék tengeri környezetbe öntésének megakadályozására, beleértve a hulladék környezetbe jutásának 50 %-os csökkentését 2020-ig, a termékgyártásra vonatkozó jogalkotási intézkedéseket, pl. az egyszer használatos műanyagok tilalmát (amennyiben természetes alternatívák állnak rendelkezésre), és adott esetben egy nemzetközi jogi eszközt; |
| --- | --- |

69.

| 70. | felszólítja a tagállamokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy támogassák az óceánok és tengerek szennyezését kezelő innovatív technológiai és pénzügyi kezdeményezéseket annak érdekében, hogy a kikötőkben előmozdítsák a hajózásból származó hulladék, különösen a műanyaghulladék hatékony ártalmatlanítási rendszereit, továbbá hogy a hajózási ágazaton belül hívják fel a figyelmet a tenger műanyaghulladékkal történő szennyezésének következményeire, és hogy számolják fel a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezmény (MARPOL) végrehajtása előtt álló akadályokat; |
| --- | --- |

70.

| 71. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak az óceánokban található műanyaghulladék nyomon követését és jelentős csökkentését célzó globális kezdeményezés élére kell állnia; megjegyzi, hogy a tagállamok elkötelezték magukat a tengervédelmi stratégiáról szóló 2008/56/EK keretirányelv céljai iránt, amely irányelv előírja, hogy sem a tengeri hulladék jellemzői, sem mennyiségei nem okozhatnak károsodást a parti és a tengeri környezetben (10. mutató); |
| --- | --- |

71.

| 72. | ösztönzi az óceánok és a tengerfenék szennyezését – a zajszennyezést is beleértve – okozó összes forrás elleni küzdelemre irányuló fellépést, valamint gyakorlati nemzetközi intézkedések végrehajtását az óceánok és a tengerfenék szennyezésének megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

72.

| 73. | üdvözli az Európai Bizottság elkötelezettségét amellett, hogy nemzetközi szintű fellépést valósítson meg, amely nyomon követi az óceánok felmelegedésének, a tengerszint-emelkedésének és a vizek savasodásának következményeit; felszólít az olyan nemzetközi tudományos programok intenzívebbé tételére és fejlesztésére, amelyek célja az óceánok hőmérsékletének, sótartalmának és hőelnyelésének mérése, valamint egy, az egész világra kiterjedő óceánmegfigyelési hálózat létrehozására, hogy jobban lehessen mérni az óceánok globális változásait, és javuljon az előrejelzés az éghajlatváltozásnak az óceánok életére, a szénelnyelésre és a tengerek élő erőforrásaival való gazdálkodásra gyakorolt hatását illetően; |
| --- | --- |

73.

| 74. | hangsúlyozza a műanyagtermékek életcikluson alapuló megközelítésének fontosságát, beleértve a különböző polimerek lebomlásának, valamint (tengeri környezetben történő) aprózódásuk szintjének figyelembe vételét, a következők révén: a termékek környezeti és társadalmi költségeinek internalizálása (a költségek internalizálása), a termék- és folyamatfejlesztés, a gyártás és a műanyagtermékek életciklusa területén jelentkező hiányosságok csökkentésére irányuló folyamat bővítése, a termékek élettartamának növelése, a zöld köz- és magánbeszerzés ösztönzése, többek között a zöld tervezési elvek és keretek, a környezettudatos tervezés és az ökocímkézés ösztönzése, valamint a magánszereplők – köztük a kis- és középvállalkozások – képességének erősítése a környezetbarátabb termelési folyamatokra való áttérésre; |
| --- | --- |

74.

| 75. | üdvözli az Európai Bizottság óceáni kormányzásról szóló cselekvési programjában vállalt kötelezettséget a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem mellett; arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy folytassa az ilyen típusú halászat elleni küzdelmet az összes regionális halászati gazdálkodási szervezet keretében és egyéb érintett fórumokon; úgy véli, hogy azokról az uniós lobogó alatt hajózó hajókról, amelyek jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytatnak, nyilvános listát kell készíteni, ahogy a vonatkozó rendelet előírja; sürgeti az Uniót, hogy gyakoroljon nyomást a harmadik országokra, hogy azok fellépjenek a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan módon fogott halak saját piacukra történő bevitele ellen; |
| --- | --- |

75.

| 76. | nagyobb együttműködésre szólít fel a regionális halászati gazdálkodási szervezetek körében, és annak biztosítására sürgeti aláíró feleiket, hogy megfelelő források álljanak rendelkezésükre, és hogy kellőképpen megerősödjenek; |
| --- | --- |

76.

| 77. | felszólítja a regionális halászati gazdálkodási szervezetek, hogy:






  a) | továbbra is rendszeresen végezzenek független teljesítmény-felülvizsgálatokat, valamint teljes mértékben hajtsák végre az említett teljesítmény-felülvizsgálatokban foglalt ajánlásokat; |
| --- | --- | --- |

77.

a)

továbbra is rendszeresen végezzenek független teljesítmény-felülvizsgálatokat, valamint teljes mértékben hajtsák végre az említett teljesítmény-felülvizsgálatokban foglalt ajánlásokat;

| b) | teljes körűen hajtsák végre a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokról és a hosszú távon vándorló halállományokról szóló ENSZ-egyezmény 2. felülvizsgálati konferenciájának ajánlásait; |
| --- | --- |

b)

teljes körűen hajtsák végre a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokról és a hosszú távon vándorló halállományokról szóló ENSZ-egyezmény 2. felülvizsgálati konferenciájának ajánlásait;

| c) | hangolják össze különösen a nyomonkövetési, ellenőrzési, felügyeleti és végrehajtási intézkedéseket, megegyezve többek között a visszatartó erejű szankciókról és büntetésekről; |
| --- | --- |

c)

hangolják össze különösen a nyomonkövetési, ellenőrzési, felügyeleti és végrehajtási intézkedéseket, megegyezve többek között a visszatartó erejű szankciókról és büntetésekről;

| 78. | felhívja a tagállamokat, hogy fogadják el az Európai Parlament és az Európai Bizottság által a 2008/98/EK hulladék-irányelv felülvizsgálatának keretében benyújtott jelentős javaslatokat tartalmazó csomagot, amely javaslatok együttese új, koherens uniós politikát eredményez a hulladékkal és a hulladékképződés megelőzésével kapcsolatos felelősség érintettek közti megosztására vonatkozóan, a szárazföldön és a tengeri környezetben egyaránt; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ösztönzi az Európai Bizottságot az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás valódi politikájának végrehajtására a tengerparti és tengeri területeken, a part menti és tengeri ökoszisztémák védelmét szolgáló gyakorlati intézkedések révén; |
| --- | --- |

79.

| 80. | emlékeztet arra, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem során alkalmazott hajóazonosítás javítása érdekében 2016 januárja óta a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet IMO által kibocsátott számmal kell rendelkeznie minden, az uniós vizeken hajózó 24 métert meghaladó teljes hosszúságú (LOA) vagy 100 tonnás vagy azt meghaladó bruttó tömegű uniós hajónak, valamint minden, az uniós vizeken kívül halászó, 15 métert meghaladó teljes hosszúságú uniós hajónak; ösztönzi az Uniót, hogy tegye kötelezővé az IMO-számot a nem uniós hajók számára is, összhangban az uniós hajók esetében alkalmazott követelményekkel (15 métert meghaladó teljes hosszúság), amelyet fel kell tüntetni a behozatali fogási tanúsítványon, az egyenlő feltételek biztosítása, valamint a tagállamok támogatása érdekében az importellenőrzés terén; |
| --- | --- |

80.

| 81. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a tengerparti és tengeri területeknek a tengeri hulladéktól való kockázatalapú és környezetbarát megtisztítására szolgáló, költséghatékony tevékenységeket és eszközöket, valamint az összes szinten folytatott együttműködést a nemzeti körülményeknek megfelelően; ebben a tekintetben sürgeti az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy könnyítsék meg a finanszírozást, a köz-magán partnerségeket és a kapacitásépítést, valamint dolgozzanak ki és alkalmazzanak nemzetközi kritériumokat a kollektív hulladék-eltávolítási, tisztítási és helyreállítási tevékenység tekintetében, többek között a mennyiségekre, a népességre, az ökorendszerek érzékenységére és a kivitelezhetőségre vonatkozóan; |
| --- | --- |

81.

| 82. | hangsúlyozza, hogy szükséges a tengeri munkavállalói és emberi jogokra vonatkozó megfontolások integrálása a globális óceánpolitikai irányítás keretében; felhívja az Európai Bizottságot, hogy tegyen célzott erőfeszítéseket a tisztességes munkafeltételek előmozdítására a globális halászat terén, felismerve az összefüggést a munkavállalói és emberi jogi visszaélések és a nem fenntartható, destruktív halászati gyakorlatok, különösen a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat között; felhívja az Európai Bizottságot lépések tételére annak megelőzésére, hogy olyan halászati termékek kerüljenek az uniós piacra, amelyeket embercsempészet vagy egyéb munkajogi vagy emberi jogi visszaélés áldozataivá vált munkavállalók halásztak ki, valamint arra, hogy dolgozzon együtt az ágazati szereplőkkel a kellő gondosságra vonatkozó olyan mechanizmusok ösztönzése érdekében, amelyek lehetővé teszik a fenti kategóriába tartozó halászati termékek ellátási láncaikban való ellenőrzését; felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemzeti jogukba való átültetést és a halászati ágazat munkafeltételeiről szóló C188. sz. ILO-egyezmény (halászati munkaügyi egyezmény) végrehajtását; |
| --- | --- |

82.

| 83. | hangsúlyozza, hogy a tengeri hulladék problémájának fő megoldása a szilárd hulladéknak a szárazföldön történő hatékonyabb gyűjtésében és újrahasznosításában rejlik, mivel a tengeri hulladék legnagyobb része a szárazföldön képződik; úgy véli továbbá, hogy az Uniónak valamennyi lehetséges nemzetközi fórumon, megállapodásban és szervezetben támogatnia kell a koherens hulladékgazdálkodási megközelítést; ezért felhívja a tagállamokat, hogy mihamarabb zárják le a körforgásos gazdaságról szóló csomaggal kapcsolatos munkát, és késlekedés nélkül hajtsanak végre ambiciózus újrahasznosítási célkitűzéseket és feleljenek meg az uniós tengeri hulladék csökkentésére vonatkozó céloknak; |
| --- | --- |

83.

| 84. | felhívja a Bizottságot, hogy a nemzetközi fórumokon törekedjen egyértelmű fenntarthatósági keret kidolgozására a valamennyi természetes környezetben biológiailag lebomló műanyagok vonatkozásában, amely többek között meghatározásokat és normákat is tartalmaz; |
| --- | --- |

84.

| 85. | úgy véli, hogy a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak is merészebb lépéseket kell tenniük a műanyaghulladék illegális kivitele és lerakása ellen – ideértve az uniós szállítási szabályozás szigorúbb betartatását és a kikötőkben, illetve valamennyi hulladékfeldolgozó létesítményben szigorúbb, a gyaníthatóan illegális átadásokat célzó és a hulladék (főleg elhasználódott járművek és az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai) újrahasználati célú kivitele elleni küzdelemre irányuló megfigyelési és ellenőrzési rendszerek alkalmazását –, továbbá biztosítani kell, hogy a kivitel csak olyan létesítményekbe irányulhasson, amelyek eleget tesznek a hulladékszállítási rendelet 49. cikkében megállapított, a környezetet nem veszélyeztető hulladékkezeléssel kapcsolatos követelményeknek; |
| --- | --- |

85.

| 86. | felhívja a tagállamokat, hogy erősítsék a tengeri hulladékra, a műanyag használatára és az egyéni fogyasztói magatartás környezeti hatására vonatkozó oktatási és tájékoztató intézkedéseket, a tantervekbe minden szinten bevezetve a fentiekre vonatkozó elemeket, oktató és tájékoztató anyagokat nyújtva különböző célzott érdekcsoportok és életkori csoportok számára magatartásuk megváltozásának elősegítése érdekében, valamint nagyszabású tájékoztató kampányokat szervezve a polgárok számára; |
| --- | --- |

86.

| 87. | hangsúlyozza, hogy csökkenteni kell az óceánba kerülő nitrogén és foszfor mennyiségét, ezáltal csökkentve az emberi eredetű eutrofizációt, az európai mezőgazdasági modellen végrehajtott alapvető változtatások révén, többek között korlátozva a műtrágyák használatát, a termények igényeihez szabva a tápanyagok használatát, gondosan megtervezve a műtrágyák felhasználását, és fenntarthatóbb mezőgazdasági formákat kialakítva, valamint csökkentve a nitrogén légköri forrásait, hatékonyabban tisztítva a csatornahálózatot és szennyvizet, valamint a diffúz városi tápanyagforrások, úgy mint az utcákról és az utcai lefolyókból származó szennyvíz jobb ellenőrzése révén, továbbá a tengeri ökoszisztémákra nehezedő nyomás elemzése révén a közös agrárpolitika félidős felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

87.

| 88. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden megfelelő intézkedést a nemzetközi szabályozás elfogadására az olyan ipari tevékenységekből származó zaj korlátozására, mint a hajózás és a szeizmológiai felmérések, különösen a biológiailag érzékeny élőhelyeken, például a MARPOL-egyezményhez fűzött, a zajszennyezésről szóló függelékre irányuló javaslat révén, a légszennyezésről szóló nemrég csatolt függelék mintájára; |
| --- | --- |

88.

| 89. | megjegyzi, hogy a Párizsi Egyezmény szerint vállalt kötelezettségek észszerűtlenné és kontraproduktívvá teszik a fosszilis tüzelőanyag új forrásainak kiaknázását, különösen, ha azok ökológiailag sérülékeny területeken találhatóak; |
| --- | --- |

89.

| 90. | hangsúlyozza, hogy minden vízi terület sérülékeny a fosszilis tüzelőanyagok kitermelésére szolgáló tengeri fúrással szemben; kiemeli, hogy a fosszilis tüzelőanyagok használata továbbra is hozzájárul a bolygónkat fenyegető éghajlatváltozáshoz és felgyorsítja azt; úgy véli, hogy az Uniónak együtt kell működnie a nemzetközi partnerekkel, hogy méltányos átállás mehessen végbe a tengeri fúrástól más módszerekre, hozzájárulva ezzel a karbonszegény gazdaság célkitűzéséhez; |
| --- | --- |

90.

| 91. | hangsúlyozza, hogy az olaj- vagy gázkitermelésre vonatkozó minden új engedélynek szigorú elővigyázatossági szabályozási előírásokat kell követnie a kőolajfeltárással, -kutatással és -kitermeléssel kapcsolatos környezetvédelem és biztonság terén, és kötelező érvényű kötelezettségvállalást kell tartalmaznia a feltárási infrastruktúra leszerelésére vonatkozóan, amelynek általában korlátozott az élettartama; |
| --- | --- |

91.

| 92. | hangsúlyozza a hullámzás, az ár-apály, valamint az óceánok és tengerek hője és sótartalom-különbsége révén előállított energiában rejlő jelentős lehetőségeket; megjegyzi, hogy hosszú távon az óceánok energiája válhat az energia előállításának leginkább versenyképes és költséghatékony formájává; |
| --- | --- |

92.

| 93. | üdvözli a tagállamok által a tengeri területrendezés kialakítása terén elért eredményeket; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a 2014/89/EU irányelv koherens végrehajtásához annak érdekében, hogy példát mutassunk a tengeri területrendezés globális szintű bevezetése tekintetében; felszólítja ezért a tagállamokat, hogy 2021. március 31-re dolgozzák ki a tengeri területrendezési terveiket; hangsúlyozza a nemzetközi és transznacionális dimenziót, és felhívja az Európai Bizottságot, hogy kezdjen el dolgozni nemzetközi iránymutatásokra vonatkozó javaslattervezeteken, figyelembe véve a szárazföld és a tenger közötti szinergiák és kölcsönhatások fontosságát, valamint az olyan kapcsolódó folyamatokat, mint a tengerparti övezetek integrált kezelése, továbbá a tengeri területrendezés globális előmozdítása és a bevált gyakorlatok meghatározása érdekében vezessen a tengeri területrendezéssel foglalkozó nemzetközi fórumot, amelyben részt vesznek az érintett felek és a harmadik országok, szem előtt tartva a nemzetközi együttműködés erősítését, az óceánok irányításának, megőrzésének és felhasználásának javítását, az átláthatóság fokozását és az oktatás és képzés erősítését; |
| --- | --- |

93.

| 94. | megjegyzi, hogy a part menti és tengervizekben végzett tevékenységek fokozódása egyre inkább megköveteli a tengeri területrendezés végrehajtását; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy dolgozza ki a tengeri területrendezési ütemterv nemzetközi iránymutatásait, és a Horizont 2020 és LIFE programok keretében nyújtott támogatással segítsen világszerte kiterjeszteni a védett tengeri területeket; |
| --- | --- |

94.

| 95. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy támogassa a tengeri biológiai sokféleség védelmére irányuló nemzetközi erőfeszítéseket, különösen a nemzeti joghatóságon kívül eső területeken a tengeri biológiai sokféleség megőrzéséről és fenntartható hasznosításáról szóló új, jogilag kötelező erejű eszközre irányuló, folyamatban lévő tárgyalások keretében; felhívja az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot szigorúbb szabályozásra a tengeri biológiai sokféleség megőrzésének és fenntartható használatának biztosítása érdekében a tagállamok joghatósága alá tartozó területeken; |
| --- | --- |

95.

| 96. | üdvözli az Európai Bizottság elkötelezettségét a Biológiai Sokféleség Egyezmény és a CITES támogatása mellett, és hangsúlyozza az összehangolt megközelítés szükségességét az ezen egyezmények keretében hozott döntések végrehajtása terén a tengeri fajok és biológiai sokféleség védelme érdekében, valamint a nemzetközi munka és az európai szinten végzett munka közti nagyobb konzisztencia szükségességét; hangsúlyozza, hogy többet kell tenni a tengeri fajoknak a CITES keretében történő védelme, valamint az egyezmény által már védett tengeri fajok védelme érdekében, az egyezménynek való szigorú megfelelés céljából; |
| --- | --- |

96.

| 97. | megállapítja az óceánjaink esetében alapvető biológiai sokféleség jelentőségét, amely nélkülözhetetlen szerepet játszik a tengeri ökoszisztémák termelékenységének és működésének fenntartásában; |
| --- | --- |

97.

| 98. | megjegyzi, hogy a közös halászati politikának biztosítania kell azt, hogy a halászati mortalitás olyan szintre kerüljön, amely lehetővé teszi, hogy a halállományok visszaálljanak a maximális fenntartható hozamot (MFH) előállítani képes szintet meghaladó szintre és ezen a szinten maradjanak; hangsúlyozza a fenntartható halászati gazdálkodási gyakorlatok szükségességét, gazdálkodási intézkedések végrehajtása, felügyelet, ellenőrzés és az intézkedések érvényesítése révén, a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján; úgy véli, hogy a további intézkedések azzal járhatnak, hogy támogatják a fenntartható gazdálkodású halászatokból származó hal fogyasztását, továbbá az elővigyázatosság elve és az ökoszisztéma-alapú szemlélet révén; üdvözli a halászati ágazat fenntartható innovációit, valamint a szelektív halászati technikák kifejlesztését és bevezetését; |
| --- | --- |

98.

| 99. | emlékeztet, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni hatékony küzdelem érdekében alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy az ilyen tevékenységekből származó halászati termékek egyetlen fajtája se kerüljön piacra; ösztönzi az Uniót, hogy partnerségein keresztül és a nemzetközi fórumokon mozdítsa elő a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatból származó halászati termékek betiltását, így csökkentve e tevékenységek jövedelmezőségét; |
| --- | --- |

99.

| 100. | hangsúlyozza a kétoldalú partnerségek folytatásának és kibővítésének fontosságát, ha azt akarjuk, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat és a halállományok túlzott kiaknázása elleni küzdelem hatékony legyen, máskülönben az uniós fellépések csak korlátozott hatással lehetnek a jelenlegi helyzetre; |
| --- | --- |

100.

| 101. | javasolja, hogy a tagállamok és a harmadik országok legyenek következetesebbek és hatékonyabbak a fogási dokumentációk (fogási tanúsítványok) és a szállítmányok ellenőrzése során annak érdekében, hogy megbizonyosodjanak a halak jogszerű kifogásáról; ösztönzi az államokat, hogy hozzanak intézkedéseket a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem, illetve a kereskedelmi és piaci politikák jobb összehangolása érdekében; hangsúlyozza, hogy az EU-nak minden nemzetközi vonatkozásban ösztönöznie, támogatnia és végre kell hajtania a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat felszámolásához szükséges fellépést; |
| --- | --- |

101.

| 102. | helyesli az EU nemzetközi vezető szerepét a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni fellépésben elért konkrét eredmények, valamint ezen jelenség elleni hatékony intézkedések végrehajtásában mutatkozó erős elkötelezettsége kapcsán; emlékeztet az EU azon erőfeszítéseire, hogy bilaterális, regionális és multilaterális szinten megerősítse a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzetközi intézkedéseket, többek között azáltal, hogy folytatja a kétoldalú párbeszédeket a harmadik országbeli partnerekkel, nagyobb szerepet biztosít az olyan kulcsfontosságú nemzetközi ügynökségeknek, mint például az Interpol, illetve hajó-helyzetmegállapító eszközök alkalmazása révén; felszólítja a tagállami hatóságokat, hogy tevékenyen támogassák a Bizottság arra irányuló munkáját, hogy a fogási tanúsítványok kezelésére szolgáló elektronikus eszközt hozzon létre; |
| --- | --- |

102.

| 103. | megjegyzi, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendelet előrelépést ért el, de valamennyi tagállam általi végrehajtását javítani kellene, és a harmadik országokkal folytatott fokozottabb koordinációra lenne szükség annak biztosításához, hogy jogellenesen kifogott halak ne kerülhessenek az uniós piacra; sürgeti továbbá az Uniót, hogy gyakoroljon nyomást a harmadik országokra, hogy azok fellépjenek a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan módon fogott halak saját piacukra történő bevitele ellen; |
| --- | --- |

103.

| 104. | hangsúlyozza a korai reagálás fontosságát az invazív fajok elleni fellépés során, figyelembe véve e fajoknak a halászatra, az óceán termelékenységére és a biodiverzitásra kifejtetett egyre nagyobb hatását, illetve az ezekre jelentett egyre nagyobb kockázatát, valamint a természetes ökoszisztémák megzavarásában játszott szerepüket; felszólítja a tagállamokat, hogy erősítsék meg egymás közötti és harmadik országokkal folytatott együttműködésüket, többek között összehangolt és együttes cselekvések, valamint az információk, az adatok és a bevált gyakorlatok cseréje révén; |
| --- | --- |

104.

| 105. | kijelenti, hogy a ballasztvíz cseréje az egyik lehetséges mód az idegenhonos inváziós fajok behurcolásának elkerülésére; hangsúlyozza, hogy hamarosan hatályba lép a ballasztvízről szóló IMO-egyezmény, amelynek célja e probléma ellenőrzése és kezelése, sikeres végrehajtása pedig a szélesebb körű ratifikáció függvénye; |
| --- | --- |

105.

| 106. | ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy vállaljon vezető szerepet és támogassa az ökoszisztéma-alapú tengeri területrendezést globális szinten, a tengeri környezetre nehezedő nyomás csökkentése és a fenntartható kék gazdaság fejlesztésének megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

106.

| 107. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a további munkát és erősítse meg az együttműködést és koordinációt a fogások interoperábilis dokumentációjára szolgáló keretek és a halászati termékek nyomon követhetőségének kidolgozása terén; |
| --- | --- |

107.

| 108. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel határozottan a halászati támogatások bizonyos formáinak megtiltása érdekében, amelyek hozzájárulnak a kapacitásfeleslegekhez és a túlhalászathoz, szüntessék meg azokat a támogatásokat, amelyek hozzájárulnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászathoz, és tartózkodjanak az ilyen támogatások bevezetésétől, többek között törekedve a kérdésről a Világkereskedelmi Szervezet keretében folyó tárgyalások lezárásának meggyorsítására, ugyanakkor elismerve, hogy a fejlődő és legkevésbé fejlett országok tényleges egyedi és differenciált kezelése a tárgyalások szerves részét kell, hogy képezze; |
| --- | --- |

108.

| 109. | üdvözli, hogy a tengeri és part menti területek 10 %-ának védett tengeri területként való kijelölésére vonatkozó globális cél 2020-ig történő elérésére irányuló hozzájárulásként az Európai Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy finanszírozási lehetőségeket nyújt védett tengeri területek létrehozásához és a bevált gyakorlatok cseréjéhez, a 14.5 fenntartható fejlesztési célban foglaltaknak megfelelően; megjegyzi, hogy a védett tengeri területek ökológiai és társadalmi-gazdasági előnyökkel rendelkeznek, és a halászati tevékenységek igazgatásának és az ívóhelyek biztosításának fontos eszközét képezik; emlékeztet különösen a Biológiai Sokféleség Egyezmény meghatározása szerint ökológiai és biológiai szempontból jelentős területek fontosságára, valamint ezeknek az egészséges és működőképes óceánok, és az általuk nyújtott számos szolgáltatás támogatása érdekében történő megőrzésének szükségességére; üdvözli az Európai Bizottság szándékát a védett tengeri területek kezelésére szolgáló intézkedések ösztönzésére és növelésére, különösen ezen területek koherens és összekapcsolt hálózatainak kialakítása révén; |
| --- | --- |

109.

| 110. | felhívja az Uniót és tagállamait, hogy kötelezzék el magukat a társadalmi tőkébe való beruházás mellett, az óceáni és part menti erőforrásokkal való jobb gazdálkodás biztosítása érdekében; határozottan ösztönzi különösen a nők és a fiatalok bevonását az óceánnal kapcsolatos ismeretterjesztő programokba, valamint az érdekelt felekkel az óceánokról folytatott konzultációkba; |
| --- | --- |

110.

| 111. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Bizottság javaslatot tegyen a tengeri és tengerparti kutatási és innovációs tevékenység további erősítésére a Horizont 2020 programban, valamint annak utódprogramjában; |
| --- | --- |

111.

| 112. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a védett tengeri területek hálózatainak ökológiai koherenciája és összekapcsoltsága, valamint a védett tengeri területek tényleges kialakítása, irányítása és értékelése tekintetében alkalmazandó holisztikus megközelítés végrehajtására és biztosítására irányuló erőfeszítéseiket egy hatékony területfejlesztési eljárás keretében, a tengeri és tengerparti biológiai sokféleség védelme terén meglévő potenciáljuk maradéktalan kihasználása érdekében; sajnálja, hogy jelenleg a világ óceánjainak kevesebb mint 3 %-a tartozik a teljes mértékben védett tengeri területek közé; felhívja a tagállamokat, hogy növeljék a kijelölt védett tengeri területek számát, összhangban a 14. fenntartható fejlesztési célkitűzéssel, a tengeri és tengerparti területek legalább 10 %-a védelmének biztosítását tűzve ki célul; ösztönzi a tagállamokat koherens és összekapcsolt hálózatok kialakítására a védett tengeri területeken; felhívja az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy használják fel a biológiai sokféleség terén végzett kutatás eredményeit a védett tengeri területek kialakításának kritériumát illetően a nemzeti joghatóságon kívül eső nemzetközi területeken a biológiai sokféleség megőrzéséről és fenntartható használatáról folytatott tárgyalások során; végül arra ösztönzi a tagállamokat, hogy biztosítsák az eszközök komplementaritását, és dolgozzanak ki tengeri területrendezési terveket a védett tengeri területek hatékonyabb ötvözésének érdekében egyéb hatékony védelmi intézkedésekkel; |
| --- | --- |

112.

| 113. | hangsúlyozza a biológiai sokféleség védelmének fontosságát a védett tengeri területek, a természetvédelmi övezetek és a Natura 2000 tengeri területek hatékonyan irányított, ökológiailag koherens hálózatának biztosítása révén, amely 2020-ig lefedi Európa összes tengeri területének legalább 10 %-át, összhangban a 14.5 fenntartható fejlesztési céllal; adott esetben ösztönzi az előrelépést a Természetvédelmi Világszövetsége és a World Parks Congress célkitűzése felé, amely 2030-ig a védett tengeri területek 30 %-os arányát kívánja elérni; |
| --- | --- |

113.

| 114. | több erőfeszítésre hív fel a Natura 2000 hálózatnak a tengeri környezetben való kialakítása érdekében, az ilyen területek azonosítása és kezelése révén a tengeri környezetben, különösen a nyílt tengeren; megismétli felhívását ugyanilyen konkrét és hosszú távú rendelkezések kialakítására a biológiai sokféleség védelme érdekében a legkülső francia régiókban; |
| --- | --- |

114.

| 115. | felszólít az óceánokkal kapcsolatos tudás növelésére irányuló erőfeszítések erősítésére Európában a kutatók, az érdekelt felek döntéshozók és a nyilvánosság közötti szorosabb együttműködés és párbeszéd révén, nagy hangsúlyt fektetve az óceánok és tengerek fontosságáról szóló oktatási programokra, valamint a kék gazdaság által nyújtott karrierlehetőségekről szóló tájékoztatásra; |
| --- | --- |

115.

| 116. | ösztönzi a tagállamokat, hogy növeljék a tengeri és tengerparti ökoszisztémák védelmét és ellenállóképességét, különösen a korallzátonyokét és a mangrove-erdőkét, és ezzel összefüggésben kötelezzék el magukat az International Coral Reef Initiative (Nemzetközi Korallzátony Kezdeményezés) mellett; |
| --- | --- |

116.

| 117. | felszólítja a tagállamokat, hogy támogassák a legkevésbé fejlett országokat, különösen a fejlődő kis szigetállamokat a MARPOL-egyezmény jobb végrehajtása terén, ezáltal védve a környezetet és az emberek megélhetését a kikötők környékén; |
| --- | --- |

117.

| 118. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy különböző közösségi pénzeszközök igénybevételével valósítsák meg az ahhoz szükséges beruházásokat, hogy kedvező környezet jöjjön létre a tengeri megújuló energia kifejlesztéséhez, az Európa tengereiben rejlő lehetőségek teljes kiaknázása érdekében; |
| --- | --- |

118.

| 119. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy növelje a nemzetközi szintű erőfeszítéseket a mélytengeri ásványkincs feltárására és kiaknázására vonatkozó koherens szabályozási keret létrehozására, amely keretnek az elővigyázatosság elvén kell alapulnia; |
| --- | --- |

119.

| 120. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre azokat az elsőbbségi intézkedéseket, amelyek a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes feleinek konferenciáján kerültek elfogadásra a tengeri és tengerparti biológiai sokféleséggel kapcsolatban; |
| --- | --- |

120.

| 121. | úgy véli, hogy a tengeri biztonsággal foglalkozó „Erika IV”-csomagot az újabb, óriási tengeri katasztrófák elkerülése érdekében el kell indítani, és a csomag vonatkozásában mérlegelni kell a tengeri vizekben okozott ökológiai károk uniós jogszabályokban való elismerését; |
| --- | --- |

121.

| 122. | felhívja az Európai Bizottságot arra, hogy biztosítsa az uniós jogban az ökológiai veszteség elismerését, amely különbözik a gazdasági, anyagi és nem anyagi veszteségtől, valamint járuljon hozzá annak nemzetközi szinten való elismeréséhez; |
| --- | --- |

122.

| 123. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy növelje az erőforrások, a biológiai sokféleség és az óceánok kezelésének és védelmének belügyi és külügyi politikái közti konzisztenciát; |
| --- | --- |

123.

| 124. | hangsúlyozza, hogy a tengeri megújuló energia fejlesztése a szigeti területeken valódi lehetőséget jelent a szóban forgó területek fenntartható fejlesztése számára, ám egyúttal jelentős lehetőségek forrása az Európai Unió és a világ többi része számára; felhívja az Európai Bizottságot, hogy kezdeményezze egy globális stratégia indítását a szigeti területek számára, egy olyan új gazdasági modell kifejlesztése érdekében, amely megfelel azok sajátosságainak és az energetikai önellátáson, valamint a tengeri megújuló energián alapszik; |
| --- | --- |

124.

| 125. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy közösségi pénzeszközök révén támogassák a szigeteken és a legkülső régiókban a tengeri megújuló energia fejlesztésének előmozdításához szükséges beruházásokat, hozzájárulva e területek energetikai önállóságához; |
| --- | --- |

125.

| 126. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy támogassa a fenntartható kék gazdasághoz kapcsolódó új szakmák képzéseit és szaktudásának megszerzését, és különösen az olyan jelentős potenciállal rendelkező régiókban mozdítsa elő azokat, mint a tengerparti, szigeti és legkülső régiók; |
| --- | --- |

126.

| 127. | felhív az óceánokra vonatkozó átfogó, integrált európai politika bevezetésére, amely kül- és belügyi fejezetet egyaránt tartalmazna, és kiterjedne az óceánokat érintő összes szakpolitikai területre (kutatás, környezetvédelem, energia, közlekedés, halászat, kohéziós politika, szomszédságpolitika, nemzetközi kereskedelem stb.), és alapvető céljai a tengeri környezet megőrzése és a fenntartható fejlődés biztosítása lennének; |
| --- | --- |

127.

A tengeri közlekedésből származó növekvő hajózási kibocsátás kezelése

| 128. | rámutat arra, hogy még az IMO üvegházhatású gázokról szóló 2014-es harmadik tanulmánya is megállapítja, hogy a jövőbeli gazdasági és energetikai fejleményektől függően a tengeri CO2-kibocsátás várhatóan 50–250 %-kal fog növekedni a 2050-ig tartó időszakban, míg a Parlament által „A nemzetközi légi forgalomra és szállításra vonatkozó kibocsátáscsökkentési célok” címmel a nemzetközi légi közlekedés és hajózás kibocsátáscsökkentési célkitűzéseiről készített 2015-ös tanulmány megállapítja, hogy az éghajlatváltozás elleni IMO cselekvési terv további halogatása esetén a tengeri CO2-kibocsátás részaránya 2050-re jelentős mértékben, 17 %-ra nő a globális ÜHG-kibocsátáson belül; hangsúlyozza ezért, hogy a hajózás önmagában felhasználná a üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére elkülönített, még fennmaradó azon költségvetés jelentős részét, amelynek célja, hogy jóval 2 oC alatt tartsa a hőmérsékletemelkedést; |
| --- | --- |

128.

| 129. | hangsúlyozza a sürgős globális fellépés szükségességét annak érdekében, hogy csökkenteni lehessen a légköri szén-dioxid szint által az óceánok ökoszisztémáira és egészségére gyakorolt káros hatást, különösen az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye értelmében létrejött Párizsi Egyezmény keretében; rámutat, hogy a káros hatások magukban foglalják az óceánok hőmérsékletének emelkedését, a tengerpartok és az óceán savasodását, a tengerszint emelkedését, az óceán körforgásának változásait, a part menti eróziót és a szélsőséges időjárási eseményeket, a sarki jégtakaró csökkenését, a sótartalom változását, a táplálék elérhetőségét, az oxigénelvonást, és ezen hatások felhalmozódhatnak a természetben; hangsúlyozza a jól működő ökoszisztémák fontosságát az óceánok ellenállóképességének fokozása terén; megismétli, hogy sürgősen kezelni kell ezeket a hatásokat, amelyek gyengítik az óceánok éghajlat-szabályozóként, szénelnyelőkként, a biológiai sokféleség forrásaként, a táplálék, megélhetés, energetikai és ökoszisztéma-szolgáltatások kulcsfontosságú forrásaként betöltött szerepét; |
| --- | --- |

129.

| 130. | ismételten hangsúlyozza, hogy a Párizsi Megállapodás szerint a gazdaság minden ágazatának hozzá kell járulnia a CO2-kibocsátás csökkentéséhez; sürgeti, hogy az IMO a nemzetközi tengeri CO2-kibocsátás csökkentése érdekében a Párizsi Megállapodásban foglalt célokkal összhangban fogadjon el egy egyértelmű kibocsátási célt és 2018-ig azonnali rövid távú csökkentési intézkedéseket; megállapítja továbbá, hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet égisze alatt működő hasonló rendszer hiányában az Unió kikötőiben, valamint az onnan induló és oda irányuló hajózás során keletkező CO2-kibocsátások a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2023-ban életbe lépő uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren vagy egy hasonló nagyszabású árazási mechanizmuson keresztül kerülnek elszámolásra; |
| --- | --- |

130.

| 131. | hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a cseppfolyósított bioföldgáz használatát, mint a hajózási ágazat dekarbonizációjának egyik módját, továbbá a biogáz használatát a közlekedésben elsősorban a hajózási ágazat számára kell fenntartani, ahol a cseppfolyósított bioföldgáz már egy létező, fejlett megújuló üzemanyag; úgy véli, hogy a 2014/94/EU irányelvben meghatározott infrastrukturális fejlesztéseknek hozzá kell igazodniuk a cseppfolyósított bioföldgáz hajózási ágazatban történő használatához, ahol jelenleg kis mértékben állnak rendelkezésre egyéb megújuló energiaforrások; |
| --- | --- |

131.

| 132. | hangsúlyozza azt a szerepet, amelyet a földgáz, főleg a cseppfolyósított földgáz játszhatna a közlekedési ágazat (különösen a hajózás) szén-dioxid-mentesítésére irányuló átmeneti időszak során azáltal, hogy segít csökkenteni a CO2-kibocsátást és a légszennyező anyagok mennyiségét; |
| --- | --- |

132.

| 133. | felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék és mozdítsák elő a hajókra vonatkozó sebességkorlátozások IMO által meghatározott szinteken való alkalmazását a kibocsátáscsökkentés érdekében, figyelembe véve az energiahatékonysági tervezési mutatót (EEDI) és a hajózási energiahatékonysági gazdálkodási tervet, valamint azt, hogy a közúti és a vasúti ágazatban közhelynek számít a sebességkorlátozás; hangsúlyozza, hogy a hajók alacsonyabb sebességének belső és külső gazdasági előnyei meghaladják a költségeket; megállapítja, hogy a sebességcsökkentés ellenőrzése és végrehajtása viszonylag könnyű, kevés adminisztratív terhet jelent az érdekeltek számára; |
| --- | --- |

133.

| 134. | hangsúlyozza, hogy a part menti villamosenergia-ellátás kulcsszerepet játszik a zöldebb hajózási ágazat megvalósításában, mivel lehetővé teszi, hogy a hajók lekapcsolják motorjaikat és csatlakozzanak a villamosenergia-hálózatra az elszállásoláshoz, valamint a be- és kirakodási tevékenységhez szükséges áram előállítása érdekében a kikötőkben; felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy növeljék erőfeszítéseiket az uniós kikötőket felkereső valamennyi hajó part menti villamosenergia-ellátásának ösztönzésére és támogatására, megszüntetve ezáltal a hajómotorok kibocsátásait a kikötők vizeiben, csökkentve a szennyező anyagok mennyiségét és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat, továbbá csökkentve a zajt, a rezgést és a motorok elhasználódását; |
| --- | --- |

134.

| 135. | kéri, hogy hozzanak létre egy globális piacalapú mechanizmust, például az IMO-n belül egy kibocsátásokra vonatkozó árszabási mechanizmust, amely kezelné a nemzetközi tengeri közlekedésből származó kibocsátásokat, külön figyelembe véve a teljes mértékben a tengeri szállítástól függő régiókat, különösen a legkülső és szigeti régiókat és államokat; |
| --- | --- |

135.

| 136. | a tengeri közlekedés által a világ éghajlatára gyakorolt, szén-dioxidhoz és nem szén-dioxidhoz kapcsolódó hatások gyorsan fejlődő tudományos megértése fényében kéri, hogy az IPCC a Nemzetközi Tengerészeti Szervezettel együtt a légi közlekedés és a globális légkör összefüggéseiről szóló IPCC-különjelentéshez („Aviation and the Global Atmosphere”) hasonló irányvonalak mentén végezze el a tengeri közlekedés hatásainak vizsgálatát; |
| --- | --- |

136.

| 137. | felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tevékenyen dolgozzanak az IMO Északi-sarkvidéken hajózó hajók koromkibocsátásának csökkentéséről szóló elhúzódó munkatervének mielőbbi véglegesítésén a gyors hőmérséklet-emelkedés lelassítása érdekében a sarkvidéki régiókban; |
| --- | --- |

137.

| 138. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a kikötők körüli területek kibocsátásainak csökkentése érdekében legkésőbb 2020-ig készítsen javaslatot a szárazföldön előállított villamos energia uniós kikötőkben tartózkodó hajókon való felhasználásáról és a hajókra történő bevezetéséről; |
| --- | --- |

138.

| 139. | hangsúlyozza a kikötői fogadólétesítményekről szóló (2000/59/EK) irányelv felülvizsgálatának fontosságát, és kéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy az IMO-val, a harmadik országokkal és az iparral partnerségben fogadjon el egy stratégiát a tengeri ágazat dekarbonizációjára vonatkozóan a Párizsi Megállapodás céljai alapján, továbbá hangsúlyozza, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátások nyomon követésére, bejelentésére és ellenőrzésére létre kell hozni egy nemzetközi rendszert; |
| --- | --- |

139.

| 140. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy támogassa az ahhoz szükséges pénzügyi feltételek megteremtését, hogy ösztönözni lehessen a szárazföldön előállított villamos energia hajók általi használatát az uniós kikötőkben, valamint a megújuló technológiák – köztük a vitorlák, az akkumulátorok és az üzemanyagcellák – alkalmazását a tengeri ágazatban, különösen a rövid távú tengeri fuvarozásban; |
| --- | --- |

140.

| 141. | felszólítja az érintett testületeket, hogy a kén- és nitrogén-oxid-kibocsátás tekintetében megfelelő határértékek tekintetében uniós szinten biztosítsanak egyenlő feltételeket azáltal, hogy a hatályos legalacsonyabb szintekhez igazítják a megfelelő határértékeket; |
| --- | --- |

141.

| 142. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy keressen megoldásokat és tegyen javaslatokat a meglévő flották nitrogén-oxid-kibocsátásának jelentős mértékű csökkentésére, ideértve a nitrogén-oxiddal kapcsolatos adózási és finanszírozás rendszer lehetséges bevezetéséről szóló hatásvizsgálatot a jelentős mértékű csökkenés gyors és hatékony megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

142.

| 143. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy tegyenek javaslatot jogi és műszaki intézkedésekre a légszennyező részecskék és a koromkibocsátás további csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

143.

| 144. | hangsúlyozza a legkülső területek jelentőségét a tengeri kontextusban, tekintettel különösen az atlanti óceáni és az indiai óceáni elhelyezkedésükre, mivel olyan laboratóriumoknak tekinthetők, ahol tanulmányozni lehet az éghajlatváltozás biológiai sokféleségre és tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásait, egyúttal küzdeni lehet e hatásokkal szemben, továbbá nagyszabású lehetőséget biztosítanak a megújuló energiák és a kék biotechnológiai fejlesztésére; hangsúlyozza, hogy innovatív programokat kell kialakítani és megfelelő finanszírozást kell biztosítani a kutatási és fejlesztési központok legkülső régiókban való létrehozásához; ennek érdekében felszólít a legkülső régiók tengerhasznosítási klaszterének létrehozására; |
| --- | --- |

144.

A nemzetközi óceánkutatás és adatgyűjtés erősítése

| 145. | hangsúlyozza az innovatív szolgáltatások, például tudásbázisok és hálózatok fejlesztésének fontosságát az állami és magánszereplők számára a tengervizek környezeti állapotával kapcsolatos pontos ismeretszerzés, a tudományos adatok, bevált gyakorlatok és szaktudás megosztásának bővítése, valamint a „Tengerekkel kapcsolatos tudás 2020” ütemterv (SWD(2014)0149) fellépéseinek teljes körű megvalósítása érdekében; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy teljes körűen működésbe lépett a Kopernikusz tengerikörnyezet-megfigyelési szolgáltatás és a kormányközi Föld-megfigyelési Csoport (GEO); sürgeti továbbá az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre Kopernikusz-alapú kapacitásokat az üvegházhatásúgáz-kibocsátások ellenőrzésére, beleértve a CO2-kibocsátásokat, mivel ez jelentős hozzáadott értékkel bírna az éghajlatváltozás elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

145.

| 146. | várakozással tekint az Európai Bizottság azon javaslata elé, amelynek célja az EU kutatási és megfigyelési tevékenységeinek koordinálása a nemzetközi partnerekkel, valamint annak feltérképezése, hogy milyen módon lehetne javítani a kutatás minőségét, többek között kiterjesztve a meglévő uniós kutatási és megfigyelési eszközöket és tevékenységeket, így például az európai tengeri megfigyelési és adathálózatot (EMODnet) egy közös adatbázis létrehozása céljából, az uniós Föld-megfigyelési programot (Kopernikusz), az európai globális óceánmegfigyelési rendszert (EuroGOOS) és az „egészséges és termékeny tengerek és óceánok” elnevezésű közös programozási kezdeményezést (JPI Oceans) egy nemzetközi tengeri és tengerhasznosítási adathálózat kialakítása érdekében, |
| --- | --- |

146.

| 147. | felszólít az innovatív, kipróbált és szelektív halászati technikák teljes körű európai szintű jogi engedélyezésére és integrálására, a tudományos intézményekkel szoros együttműködésben biztosítva ezek nyomon követését, egyúttal pedig nemzeti protekcionizmus nélkül; |
| --- | --- |

147.

| 148. | jelentősebb befektetésekre szólít fel a tudományos kutatás terén az óceánokkal kapcsolatos ismeretek javítása érdekében; megállapítja, hogy e terület 95 %-a továbbra is feltáratlan; |
| --- | --- |

148.

| 149. | hangsúlyozza a tengertudomány és -technológia területén végzett kutatás és az általuk szerzett adatok harmadik országok tudományos közösségeivel való megosztásának fontosságát; hangsúlyozza, hogy a fenntarthatóbb halászat fejlesztése, a jobb tengergazdálkodás és az óceánnal kapcsolatos közös problémák kezelése szempontjából rendkívül fontosak mind a tengertudományba történő további beruházások előmozdítása harmadik országokban, mind olyan nemzetközi hálózatok kialakítása, amelyek révén megoszthatók az eredmények és az információk; |
| --- | --- |

149.

| 150. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a kis szigetek erősen kiszolgáltatottak a part menti eróziónak, mivel a part menti környezetükre jelentős hatást gyakorolhat a tengerszint emelkedése, az éghajlatváltozás okozta vízciklus- és tengeri ökoszisztéma-trendek; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi európai adatgyűjtő központok nem tartalmaznak az üledékek tömegmérlegére vonatkozó adathalmazokat, amelyek szükségesek a tengerparti változások és a kis szigetek szintjén végbemenő erózió megértéséhez; ezért hangsúlyozza az innovatív, korszerű technológiák kidolgozásának sürgető szükségességét a kis uniós szigetek part menti eróziójának, tengerparti és tengeri körülményeinek, illetve környezeti paramétereinek mérése, értékelése és felügyelete vonatkozásában; kéri az Európai Bizottságot, és a tagállamokat, hogy támogassák az erre irányuló projekteket; |
| --- | --- |

150.

| 151. | hangsúlyozza az óceánok tengerfenekére, tengeri fajaira, és élőhelyeire, valamint geológiai, batométeres, szeizmikus, vulkanikus, kémiai, hidrológiai, légköri és meteorológiai adatainak gyűjtésére vonatkozó ismeretek előmozdításának fontosságát, különösen a tengeri megújuló energia termelése és a védett tengeri területek létrehozása érdekében; ebben az összefüggésben ösztönzi az óceánok tudományos megfigyelését és felderítését, kellő tekintettel a környezetre és a tengeri ökoszisztémákra, valamint a fenntartható fejlődés célkitűzésére; |
| --- | --- |

151.

| 152. | megjegyzi, hogy a jó óceánpolitikai irányítás elengedhetetlen feltételeként a halászati ágazatban rendkívül fontos a pontos adatgyűjtés; hangsúlyozza, hogy e célkitűzés eléréséhez megfelelő és reális pénzügyi forrásokat kell biztosítani; úgy véli, hogy az EMODnet példája alapján és a G7-ek Cukubai közleményével összhangban javítani kell a nemzetközi partnerekkel való együttműködést és koordinációt; |
| --- | --- |

152.

| 153. | ösztönzi a tengerekkel kapcsolatos tudás és az óceánra vonatkozó ismeretek bővítésére szolgáló források növelését, különös tekintettel a tudományos tengerkutatásra, az új adatok gyűjtésére, a tudás és adatok megosztására szolgáló platformokra, valamint a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismereteken alapuló szakpolitika és döntéshozatal elősegítésére; ismételten hangsúlyozza az elővigyázatossági megközelítés fontosságát, amennyiben nem áll rendelkezésre tudományos bizonyíték; |
| --- | --- |

153.

| 154. | felhívja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy mozdítsák elő a tudományos ismereteket, az adatcserét és a technológiatranszfert az óceánok védelméhez és fenntartható használatához való hozzájárulás céljával; felhív a tengeri kutatás és innováció előmozdítására szolgáló globális szintű kezdeményezések, együttműködés és beruházások megvalósítására és intenzívebbé tételére; |
| --- | --- |

154.

| 155. | hangsúlyozza, hogy az óceánirányítást a rendelkezésre álló legjobb tudásra kell alapozni, és ezért felszólít az óceánok és erőforrásaik irányítását célzó kutatások és innovációk erősítésére oly módon, hogy biztosított legyen a tengeri ökoszisztémák megőrzése és helyreállítása, ideértve a tengeri erőforrások kiaknázásának fenntarthatóságát is; |
| --- | --- |

155.

| 156. | hangsúlyozza, hogy folytatni kell a katasztrofális olajszennyezések által jelentett kockázat és a gyakoribb olajszennyezések által az óceánokra gyakorolt kumulatív hatás kutatását annak biztosítása érdekében, hogy a part menti feltárási és kitermelési tevékenységekre vonatkozó döntések pontos és naprakész tudományos ismeretek alapján szülessenek; |
| --- | --- |

156.

| 157. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a kutatási tevékenységet, ösztönözzék a multidiszciplináris megközelítést és a gazdasági és közszereplők közti partnerségeket az óceánokra vonatkozó tudományos ismeretek bővítése érdekében; |
| --- | --- |

157.

| 158. | hangsúlyozza, hogy több forrást kell fordítani a tudományos tengerkutatásra, többek között az interdiszciplináris kutatásra és az óceánok és part menti területek folyamatos megfigyelésére, valamint az adatok és ismeretek gyűjtésére és megosztására, beleértve a hagyományos adatgyűjtési és -megosztási formákra, a következők érdekében: az éghajlat és az óceán egészsége és termelékenysége közti kapcsolat jobb megértése, a szélsőséges időjárási események és jelenségek koordinált korai előrejelző rendszereinek fejlesztése, a legjobb tudományos ismereteken alapuló döntéshozás elősegítése, a tudományos és műszaki innováció, valamint a tengeri biológiai sokféleségnek a fejlődő országok fejlődéséhez való hozzájárulásának bővítése, különösen a fejlődő kis szigetállamokban és a legkevésbé fejlett országokban; |
| --- | --- |

158.

| 159. | felhívja a Bizottságot, hogy európai szinten hozzon létre és nemzetközi szinten támogasson a vulkanikus szigetek és óceáni vulkánok tevékenységére, illetve az óceánokkal való kapcsolatukra vonatkozó kutatást, megfigyelést, illetve adatgyűjtést és -cserét; hangsúlyozza az ösztönző szerepet, amelyet a legkülső régiók játszhatnának ebben a tekintetben; |
| --- | --- |

159.

| 160. | rámutat, hogy a tengerekből és óceánokból származó megújuló energiában jelentős lehetőségek rejlenek az éghajlati és energetikai célkitűzések teljesítésének, valamint az energiaforrások diverzifikálásának vonatkozásában; hangsúlyozza a hullámzással, áramlatokkal és a sótartalommal kapcsolatos további kutatás, valamint a megfelelő környezeti fenntarthatósági kritériumok kidolgozásának szükségességét; |
| --- | --- |

160.

| 161. | emlékeztet arra, hogy a „kék növekedés” stratégiájának egyik célja az oceanográfiai ismeretek fejlesztése; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek javaslatot a nemzetközi partnerekkel kialakítandó tengeri kutatási és tudományos partnerségekre, és erősítsék a már meglévőket, köztük a BLUMED-et; |
| --- | --- |

161.

| 162. | üdvözli az Unió által a keretprogram által támogatott tengeri és tengerészeti kutatási és innovációs programok révén nyújtott támogatást; felhívja a Bizottságot e támogatás fenntartására; |
| --- | --- |

162.

| 163. | felhív elegendő forrás biztosítására a tengeri és tengerészeti kutatás, valamint olyan innovatív fellépések támogatására, amelyek ágazatköziek és kitűzött céljuk az óceáni kutatás és innováció; |
| --- | --- |

163.

| 164. | támogatja a 2013. évi galwayi nyilatkozat rendelkezéseinek folytatását, és bátorítja hasonló formájú együttműködés kialakítását harmadik országokkal; |
| --- | --- |

164.

| 165. | hangsúlyozza, hogy a jobb és fenntarthatóbb halászat fejlesztése, a jobb tengergazdálkodás és az óceánnal kapcsolatos közös problémák kezelése szempontjából rendkívül fontos a tengertudományba történő további beruházások előmozdítása más harmadik országokkal együtt, a 2013. évi galwayi nyilatkozatban foglaltak szerint, valamint olyan nemzetközi hálózatok kialakítása, melyek révén megoszthatók az eredmények és az információk; |
| --- | --- |

165.

| 166. | hangsúlyozza a nemzetközi partnerekkel való együttműködés fontosságát a földközi-tengeri, a fekete-tengeri és az atlanti-óceáni térképezés, megfigyelések és kutatások erősítése érdekében, összhangban a BLUEMED kezdeményezéssel és a belémi és galwayi nyilatkozatokkal, valamint globális és regionális szövetségekkel, mint pl. a Belmonti Fórum; |
| --- | --- |

166.

| 167. | üdvözli a Bizottság elkötelezettségét az EMODnet-nek 2018-ig a más nemzetközi tengeri adatgyűjtési programokkal való összeegyeztetése iránti javaslat mellett; emlékeztet az Unió elkötelezettségének fontosságára az ENSZ fenntartható fejlesztési céljai, különösen a 14.A és a 14.A.1 célok, valamint a G7 tudományért és technológiáért felelős minisztereinek Cukubai közleménye iránt; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy emlékeztessék a nemzetközi partnereket kötelezettségvállalásaikra a hozzáférhető, interoperábilis és nyitott tudomány előmozdítása iránt; kéri az Európai Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a Parlamentnek a valóban globális óceánmegfigyelési platformok felé tett előrelépésekről; |
| --- | --- |

167.

| 168. | felszólít a „A mi óceánunk, a mi jövőnk: felhívás” című ENSZ-dokumentummal összhangban az óceánok állapotának alapos elemzésére, mind a tudomány, mind a hagyományos ismeretek rendszerei alapján; |
| --- | --- |

168.

| 169. | hangsúlyozza a célnak megfelelő óceánmegfigyelési rendszerekre törekvés, a tengeri adatokhoz való hozzáférés és a nagy mennyiségű adatok (beleértve a kék felhőt) kezelésének szükségességét, összhangban a G7 tudományért és technológiáért felelős minisztereinek Cukubai Nyilatkozatával; |
| --- | --- |

169.

| 170. | ösztönzi a tengerekkel kapcsolatos tudás és az óceánra vonatkozó ismeretek bővítésére szolgáló források növelését, különös tekintettel a tudományos tengerkutatásra, az új adatok gyűjtésére, a tudás és adatok megosztására szolgáló platformokra, valamint a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismereteken alapuló szakpolitika és döntéshozatal elősegítésére; ismételten hangsúlyozza az elővigyázatossági megközelítés fontosságát azokban az esetekben, amelyekben nem áll rendelkezésre tudományos bizonyíték; |
| --- | --- |

170.

| 171. | felszólítja a tagállamokat, a regionális és helyi hatóságokat és a magántestületeket, hogy elsősorban az innovációs projektekre, a kék biotechnológiákra és a tiszta energia alkalmazására összpontosítsanak annak érdekében, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alapon (ESBA), a Horizont 2020 programon és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön (CEF) keresztül előmozdítsák és kiigazítsák az ökológiailag megfelelőbb infrastruktúrát és tengeri szállítást, valamint hogy védjék az óceánok ökoszisztémáit és biológiai sokféleségét; felszólítja továbbá a tagállamokat, hogy felhasználva a fent említett meglévő finanszírozást, összpontosítsanak a hajók esetében alkalmazható alternatív és nem hagyományos tüzelőanyagokra – például a cseppfolyósított földgázra (LNG), és a szigeteket összekapcsoló LNG kék folyosó projektre mint áthidaló technológiákra az infrastruktúrák, például az LNG-terminálok fejlesztése és kiigazítása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy a legfontosabb érdekelt felekkel alakítson kik óceánpolitikai partnerségeket, és ezzel az óceánirányítás központi területein erősítse az együttműködést, a politikai koherenciát és koordinációt a kölcsönös érdeklődésre számot tartó ügyekben, például a kék növekedés és a bevált gyakorlatok cseréje terén; |
| --- | --- |

171.

| 172. | megállapítja, hogy a tengeri ágazat automatizálása és digitalizálása fejlett digitális készségeket és szakképzettségeket tesz szükségessé, és hangsúlyozza, hogy mindez lehetőséget kínál arra, hogy a fiatalok vonzónak találják az ágazatot; felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő kezdeményezéseket e téren, kidolgozva a szakképzettségek elismerésére vonatkozó közös kezdeményezéseket és támogatva a különböző tengergazdálkodási és tengergazdasági tevékenységeket; |
| --- | --- |

172.

| 173. | sajnálja, hogy a nemzetközi óceánirányításról szóló közös közleményből hiányoznak az utalások a part menti és tengeri turizmusra, tekintettel a part menti, szigeti és legkülső régiókra, valamint a helyi turisztikai ágazatra – amelyben elsősorban a kkv-k működnek – kifejtett hatását, felszólít egy európai idegenforgalmi stratégia végrehajtására a Nemzetközi Óceánügyi Fórum keretén belül, bevonva a régiókat és a part menti helyi hatóságokat a páneurópai párbeszéd keretében a tengerparti és tengeri turizmus intelligens irányításával kapcsolatban bevált gyakorlatok cseréje céljából; ragaszkodik ahhoz, hogy a műanyag tengeri szeméttel és más tengeri hulladékkal kapcsolatos bizottsági stratégia nem tévesztheti szem elől a part menti területeket, mivel a tengeri környezetben kialakult zavarok rendkívül kedvezőtlen hatással vannak a turizmus vonzerejére, és elkerülhetetlen gazdasági és éghajlati hatást gyakorolnak a legkülső régiók minden tevékenységére; |
| --- | --- |

173.

| 174. | felszólít a megfelelőbb óceánirányítást lehetővé tevő kutatás és innováció erősítését szolgáló erőfeszítések fokozására a tengeri ökoszisztémák védelmének és helyreállításának, többek között e források fenntarthatóságának biztosítása révén, továbbá az óceánokkal kapcsolatos tudás növelésére mind Európában, mind az egész világon a kutatók, érdekelt felek, döntéshozók és a nyilvánosság közötti szorosabb együttműködésen és párbeszéden keresztül az óceánokról és a kék gazdaságon belüli karrierlehetőségekről szóló oktatás javítása érdekében; felszólít az óceánok állapotának mind a tudomány, mind a hagyományos ismeretek rendszerei alapján történő alapos elemzésére, összhangban a „A mi óceánunk, a mi jövőnk: felhívás” című ENSZ-dokumentummal; |
| --- | --- |

174.

| 175. | hangsúlyozza, hogy mennyire fontos a part menti és a legkülső régiók helyi hatóságait bevonni abba a folyamatba, amely közelebb hozza az uniós polgárokhoz a nemzetközi óceánpolitikai irányítást; |
| --- | --- |

175.

o

o o

| 176. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

176.

---

(1)  HL C 209., 2017.6.30., 60. o.

(2)  Lásd elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0069, P8_TA(2017)0070, P8_TA(2017)0071 és P8_TA(2017)0072.

(3)  HL L 312., 2008.11.22., 3. o.

(4)  HL L 365., 1994.12.31., 10. o.

(5)  HL L 182., 1999.7.16., 1. o.

(6)  HL L 269., 2000.10.21., 34. o.

(7)  HL L 266., 2006.9.26., 1. o.

(8)  HL L 197., 2012.7.24., 38. o.

(9)  HL L 321., 2011.12.5., 1. o.

(10)  HL L 251., 2016.9.16., 77. o.

(11)  HL L 257., 2014.8.28., 135. o.

(12)  HL L 123., 2015.5.19., 55. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0035.

(14)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0093.

(15)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0478.

(16)  HL C 70. E, 2012.3.8., 70. o.

(17)  HL C 75., 2016.2.26., 24. o.

(18)  Plastic waste inputs from land into the ocean (A szárazföldről az óceánba kerülő műanyaghulladék), Jenna R. Jambeck, Roland Geyer, Chris Wilcox, Theodore R. Siegler, Miriam Perryman, Anthony Andrady, Ramani Narayan, Kara Lavender Law, Science, Vol. 347, Issue 6223, 2015. febr. 13., 768-771. o.

(19)  Tengeri műanyaghulladék és mikroműanyagok, UNEP, https://wedocs.unep.org/rest/bitstreams/11700/retrieve

(20)  A nemzetközi hajózás hatása az európai levegőminőségre és az éghajlatterhelésre – Európai Környezetvédelmi Ügynökség, 2013.

(21)  Winkel, R., Weddige, U., Johnson D., Hoen, V., és Papaefthimiou, S. (2015), Shore Side Electricity in Europe: Potential and environmental benefits (Part menti villamosenergia-ellátás Európában: lehetőségek és környezeti haszon), Energy Policy, DOI: http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0301421515300240

(22)  HL C 265., 2017.8.11., 65. o.

---

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/34

---

P8_TA(2018)0005

Nők, nemek közötti egyenlőség és éghajlati igazságosság

Az Európai Parlament 2018. január 16-i állásfoglalása a nőkről, a nemek közötti egyenlőségről és az éghajlati igazságosságról (2017/2086(INI))

(2018/C 458/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az 1948. december 10-én elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948. december 10-én elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, valamint az ahhoz kapcsolódó emberi jogi ENSZ-egyezményekre és azok fakultatív jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995-ben elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, különösen annak K kritikus területére (Nők és a környezet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nők Negyedik Világkonferenciáján 1995-ben elfogadott Pekingi Nyilatkozatra és Cselekvési Platformra, különösen annak K kritikus területére (Nők és a környezet),

| — | tekintettel az ENSZ Népesedési Alapja (UNFPA) által kidolgozott, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló demográfiai kutatásra (DECA), amely a lakossági adatokat és az éghajlati veszélyek földrajzi adatait ötvözi, és így szakpolitikai eszközt kínál a katasztrófakockázatok csökkentéséhez, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Népesedési Alapja (UNFPA) által kidolgozott, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló demográfiai kutatásra (DECA), amely a lakossági adatokat és az éghajlati veszélyek földrajzi adatait ötvözi, és így szakpolitikai eszközt kínál a katasztrófakockázatok csökkentéséhez,

| — | tekintettel az 1996 decemberében hatályba lépett, az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló ENSZ-egyezményre (UNCCD), és különösen az általános intézkedések 5. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1996 decemberében hatályba lépett, az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló ENSZ-egyezményre (UNCCD), és különösen az általános intézkedések 5. cikkére,

| — | tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) feleinek 18., a katari Dohában 2012. november 26. és december 8. között megrendezett konferenciájára (COP 18), a 23/CP.18 sz. határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) feleinek 18., a katari Dohában 2012. november 26. és december 8. között megrendezett konferenciájára (COP 18), a 23/CP.18 sz. határozatra,

| — | tekintettel a UNFCCC feleinek 20., a perui Limában 2014. december 1. és 12. között megrendezett konferenciájára (COP 20), és különösen A nemek közötti egyenlőségről szóló Lima munkaprogramra (18/CP.20 sz. határozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel a UNFCCC feleinek 20., a perui Limában 2014. december 1. és 12. között megrendezett konferenciájára (COP 20), és különösen A nemek közötti egyenlőségről szóló Lima munkaprogramra (18/CP.20 sz. határozat),

| — | tekintettel a UNFCCC feleinek 21., a franciaországi Párizsban 2015. november 30. és december 11. között megrendezett konferenciájára (COP 21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a UNFCCC feleinek 21., a franciaországi Párizsban 2015. november 30. és december 11. között megrendezett konferenciájára (COP 21),

| — | a Párizsi Megállapodás 8. cikkét figyelembe véve, |
| --- | --- |

—

a Párizsi Megállapodás 8. cikkét figyelembe véve,

| — | tekintettel a UNFCCC feleinek 22., a marokkói Marrákesben 2016. november 7. és 18. között megrendezett konferenciájára (COP 22), és különösen a 2014-es, A nemek közötti egyenlőségről szóló Lima munkaprogramot kiterjesztő, a nemek közötti egyenlőségről és az éghajlatváltozásról szóló határozatára (21/CP.22 sz. határozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel a UNFCCC feleinek 22., a marokkói Marrákesben 2016. november 7. és 18. között megrendezett konferenciájára (COP 22), és különösen a 2014-es, A nemek közötti egyenlőségről szóló Lima munkaprogramot kiterjesztő, a nemek közötti egyenlőségről és az éghajlatváltozásról szóló határozatára (21/CP.22 sz. határozat),

| — | tekintettel a 2015 szeptemberében elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, amely 2016. január 1-jén lépett életbe, és különösen az 1., 4., 5. és 13. számú fenntartható fejlesztési célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015 szeptemberében elfogadott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, amely 2016. január 1-jén lépett életbe, és különösen az 1., 4., 5. és 13. számú fenntartható fejlesztési célokra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. június 22-i 35/20. sz., az emberi jogokról és az éghajlatváltozásról szóló állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. június 22-i 35/20. sz., az emberi jogokról és az éghajlatváltozásról szóló állásfoglalására,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére, 3. cikkének (2) bekezdésére és 3. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikkére, 3. cikkének (2) bekezdésére és 3. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 8. cikkére,

| — | tekintettel a „Nemek közötti egyenlőség és a környezet: a döntéshozatal, a képesítések és a versenyképesség javítása az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló uniós politika területén” című, 2012. június 25-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nemek közötti egyenlőség és a környezet: a döntéshozatal, a képesítések és a versenyképesség javítása az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló uniós politika területén” című, 2012. június 25-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Tanács által 2015. október 26-án elfogadott, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2016–2020-as időszakra szóló uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2015. október 26-án elfogadott, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó, 2016–2020-as időszakra szóló uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel az ENSZ 2014. december 1. és 12. között, Limában (Peru) megrendezett, 2014. évi éghajlat-változási konferenciájáról (COP 20) szóló, 2014. november 26-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2014. december 1. és 12. között, Limában (Peru) megrendezett, 2014. évi éghajlat-változási konferenciájáról (COP 20) szóló, 2014. november 26-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a „Párizsban megkötendő új nemzetközi éghajlat-változási megállapodás felé” című, 2015. október 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Párizsban megkötendő új nemzetközi éghajlat-változási megállapodás felé” című, 2015. október 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a nőkről és az éghajlatváltozásról szóló, 2012. április 20-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkről és az éghajlatváltozásról szóló, 2012. április 20-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Women and Gender Constituency szervezet „Position Paper on the 2015 New Climate Agreement” (Állásfoglalások a 2015-ös új éghajlatváltozási megállapodásról) című, 2015. június 1-jei dokumentumára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Women and Gender Constituency szervezet „Position Paper on the 2015 New Climate Agreement” (Állásfoglalások a 2015-ös új éghajlatváltozási megállapodásról) című, 2015. június 1-jei dokumentumára (4),

| — | tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) „Gender in environment and climate change” (A nemek közötti egyenlőség a környezet és az éghajlatváltozás keresztmetszetében) című, 2017. január 26-án kiadott jelentésére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) „Gender in environment and climate change” (A nemek közötti egyenlőség a környezet és az éghajlatváltozás keresztmetszetében) című, 2017. január 26-án kiadott jelentésére (5),

| — | tekintettel az emberi jogokról és az éghajlatváltozásról szóló genfi kötelezettségvállalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról és az éghajlatváltozásról szóló genfi kötelezettségvállalásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, továbbá a Külügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0403/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére, továbbá a Külügyi Bizottság és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0403/2017),

| A. | mivel az éghajlatváltozás globális szinten zajlik, de a globális felmelegedésért legkevésbé felelős országokra és közösségekre súlyosabb hatással van; mivel a megélhetésükhöz a természeti erőforrásoktól leginkább függő, és/vagy a természeti veszélyekre, például a szárazságokra, a földcsuszamlásokra, az áradásokra és a hurrikánokra való válaszadásra legkevésbé képes népcsoportokra nagyobb hatással van; mivel az éghajlatváltozás hatásai leginkább azokat érintik majd, akik a legkevesebb erőforrással rendelkeznek ahhoz, hogy alkalmazkodjanak, és ők fognak leginkább szenvedni; |
| --- | --- |

A.

mivel az éghajlatváltozás globális szinten zajlik, de a globális felmelegedésért legkevésbé felelős országokra és közösségekre súlyosabb hatással van; mivel a megélhetésükhöz a természeti erőforrásoktól leginkább függő, és/vagy a természeti veszélyekre, például a szárazságokra, a földcsuszamlásokra, az áradásokra és a hurrikánokra való válaszadásra legkevésbé képes népcsoportokra nagyobb hatással van; mivel az éghajlatváltozás hatásai leginkább azokat érintik majd, akik a legkevesebb erőforrással rendelkeznek ahhoz, hogy alkalmazkodjanak, és ők fognak leginkább szenvedni;

| B. | mivel az éghajlatváltozás hatásait a nők és a férfiak eltérően élik meg; mivel a nők kiszolgáltatottabbak, és számos okból – az erőforrásokhoz, az oktatáshoz, az álláslehetőségekhez és a földtulajdon-joghoz való hozzáféréstől a társadalmi és kulturális normákig, illetve eltérő interszekcionális tapasztalataikig – magasabb kockázatokkal és akadályokkal kell szembenézniük; |
| --- | --- |

B.

mivel az éghajlatváltozás hatásait a nők és a férfiak eltérően élik meg; mivel a nők kiszolgáltatottabbak, és számos okból – az erőforrásokhoz, az oktatáshoz, az álláslehetőségekhez és a földtulajdon-joghoz való hozzáféréstől a társadalmi és kulturális normákig, illetve eltérő interszekcionális tapasztalataikig – magasabb kockázatokkal és akadályokkal kell szembenézniük;

| C. | mivel a nők társadalmi szerepük (amelynek részeként gyakran nekik kell gondoskodniuk a vízről, az élelmiszerekről és a tüzelőanyagokról családjuk számára, valamint nekik kell gondoskodniuk a többiekről) miatt különösen kiszolgáltatottak az éghajlatváltozással szemben, és aránytalan mértékben viselik annak hatásait; mivel világszerte a nők felelősek a vízzel kapcsolatos házimunkák több mint 70 %-áért és a vízkezelésért; mivel bár az éghajlatváltozás által leginkább sújtott régiókban az összes nő 70 %-a a mezőgazdasági ágazatban dolgozik, mégis csak ritkán vesznek részt éghajlati projektek kidolgozásában; |
| --- | --- |

C.

mivel a nők társadalmi szerepük (amelynek részeként gyakran nekik kell gondoskodniuk a vízről, az élelmiszerekről és a tüzelőanyagokról családjuk számára, valamint nekik kell gondoskodniuk a többiekről) miatt különösen kiszolgáltatottak az éghajlatváltozással szemben, és aránytalan mértékben viselik annak hatásait; mivel világszerte a nők felelősek a vízzel kapcsolatos házimunkák több mint 70 %-áért és a vízkezelésért; mivel bár az éghajlatváltozás által leginkább sújtott régiókban az összes nő 70 %-a a mezőgazdasági ágazatban dolgozik, mégis csak ritkán vesznek részt éghajlati projektek kidolgozásában;

| D. | mivel az ENSZ becslései alapján 781 millió 15 évesnél idősebb ember analfabéta (6), és azok majdnem kétharmada nő, így a nők autonómiájának biztosítása céljából kulcsfontosságú a megfelelő kommunikációs csatornákon keresztül az információhoz és a képzésekhez való hozzáférés, különösen természeti katasztrófa idején; |
| --- | --- |

D.

mivel az ENSZ becslései alapján 781 millió 15 évesnél idősebb ember analfabéta (6), és azok majdnem kétharmada nő, így a nők autonómiájának biztosítása céljából kulcsfontosságú a megfelelő kommunikációs csatornákon keresztül az információhoz és a képzésekhez való hozzáférés, különösen természeti katasztrófa idején;

| E. | mivel Afrikában a mezőgazdasági ágazatban az alapvető élelmiszerek több mint 90 %-át nők termelik, miközben a szántóterületek csupán mintegy 1 %-át birtokolják; |
| --- | --- |

E.

mivel Afrikában a mezőgazdasági ágazatban az alapvető élelmiszerek több mint 90 %-át nők termelik, miközben a szántóterületek csupán mintegy 1 %-át birtokolják;

| F. | mivel a természeti katasztrófák jelentős hatással vannak az oktatásra, az egészségre, a strukturális szegénységre és a népesség lakóhelyének kényszerű elhagyására; |
| --- | --- |

F.

mivel a természeti katasztrófák jelentős hatással vannak az oktatásra, az egészségre, a strukturális szegénységre és a népesség lakóhelyének kényszerű elhagyására;

| G. | mivel az ENSZ becslései szerint a világszerte 1,3 milliárd szegénységben élő ember 70 %-a nő; mivel a szegények gyakrabban élnek árvizek, emelkedő tengerszint és viharok által veszélyeztetett marginális területeken; mivel a természeti katasztrófák során a nők és a gyermekek 14-szer nagyobb eséllyel halnak meg, mint a férfiak; |
| --- | --- |

G.

mivel az ENSZ becslései szerint a világszerte 1,3 milliárd szegénységben élő ember 70 %-a nő; mivel a szegények gyakrabban élnek árvizek, emelkedő tengerszint és viharok által veszélyeztetett marginális területeken; mivel a természeti katasztrófák során a nők és a gyermekek 14-szer nagyobb eséllyel halnak meg, mint a férfiak;

| H. | mivel az éghajlatváltozás hatásai fokozzák a nemek közötti egyenlőtlenséget a megkülönböztetés, az egészségügyi veszélyek, a megélhetés elvesztése, a lakóhely elhagyása, a migráció, a szegénység, az emberkereskedelem, az erőszak, a szexuális kizsákmányolás, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, illetve az infrastruktúrához és az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében; mivel a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő megközelítést kell alkalmazni, amely az éghajlatváltozás hatásainak elemzését a fogyasztási minták és ezeknek az éghajlatváltozásra gyakorolt hatásai kritikus vizsgálatával köti össze; |
| --- | --- |

H.

mivel az éghajlatváltozás hatásai fokozzák a nemek közötti egyenlőtlenséget a megkülönböztetés, az egészségügyi veszélyek, a megélhetés elvesztése, a lakóhely elhagyása, a migráció, a szegénység, az emberkereskedelem, az erőszak, a szexuális kizsákmányolás, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, illetve az infrastruktúrához és az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében; mivel a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő megközelítést kell alkalmazni, amely az éghajlatváltozás hatásainak elemzését a fogyasztási minták és ezeknek az éghajlatváltozásra gyakorolt hatásai kritikus vizsgálatával köti össze;

| I. | mivel a nők döntéshozatalban és a munkaerőpiacon való egyenlőtlen részvétele következtében összeadódnak az egyenlőtlenségek, és ez gyakran megakadályozza a nőket abban, hogy teljes mértékben hozzájáruljanak az éghajlat-politikai döntéshozatalhoz, tervezéshez és végrehajtáshoz, illetve hogy részt vegyenek ezekben; mivel a nők nemcsak áldozatai, hanem a hatásenyhítési és alkalmazkodási stratégiák kialakításában a változás hatékony előmozdítói is a közösségekben, amelyeknek tagjai, illetve a döntéshozatali pozíciókban, ezért megfelelő hatáskörrel kell őket felruházni; |
| --- | --- |

I.

mivel a nők döntéshozatalban és a munkaerőpiacon való egyenlőtlen részvétele következtében összeadódnak az egyenlőtlenségek, és ez gyakran megakadályozza a nőket abban, hogy teljes mértékben hozzájáruljanak az éghajlat-politikai döntéshozatalhoz, tervezéshez és végrehajtáshoz, illetve hogy részt vegyenek ezekben; mivel a nők nemcsak áldozatai, hanem a hatásenyhítési és alkalmazkodási stratégiák kialakításában a változás hatékony előmozdítói is a közösségekben, amelyeknek tagjai, illetve a döntéshozatali pozíciókban, ezért megfelelő hatáskörrel kell őket felruházni;

| J. | mivel az 1995-ös Pekingi Cselekvési Platform (BPfA) egyértelműen meghatározta a nemek közötti egyenlőség, a környezetvédelem és a fenntartható fejlődés közötti kapcsolatot, és lefektette, hogy a nők stratégiai szerepet játszanak a fenntartható és környezetvédelmi szempontból megfelelő fogyasztási és termelési minták kialakításában, és megállapította, hogy feltétlenül szükséges, hogy a nők minden szinten egyenlően vegyenek részt a környezetvédelmi döntések meghozatalában; |
| --- | --- |

J.

mivel az 1995-ös Pekingi Cselekvési Platform (BPfA) egyértelműen meghatározta a nemek közötti egyenlőség, a környezetvédelem és a fenntartható fejlődés közötti kapcsolatot, és lefektette, hogy a nők stratégiai szerepet játszanak a fenntartható és környezetvédelmi szempontból megfelelő fogyasztási és termelési minták kialakításában, és megállapította, hogy feltétlenül szükséges, hogy a nők minden szinten egyenlően vegyenek részt a környezetvédelmi döntések meghozatalában;

| K. | mivel az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló ENSZ-egyezmény (UNCCD) általános intézkedéseinek 5. cikkében elismeri a nők szerepét a vidéki közösségekben az elsivatagosodás és az aszály által leginkább érintett régiókban, ösztönözve a férfiak és a nők egyenlő részvételét az elsivatagosodás és az aszály hatásai elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

K.

mivel az elsivatagosodás elleni küzdelemről szóló ENSZ-egyezmény (UNCCD) általános intézkedéseinek 5. cikkében elismeri a nők szerepét a vidéki közösségekben az elsivatagosodás és az aszály által leginkább érintett régiókban, ösztönözve a férfiak és a nők egyenlő részvételét az elsivatagosodás és az aszály hatásai elleni küzdelemben;

| L. | mivel a nemek közötti egyenlőség elérése és a nők folyamatokba való érdemi bevonása végső soron a nemek között fennálló egyenlőtlenségek strukturális alapjainak megváltoztatásától függ; |
| --- | --- |

L.

mivel a nemek közötti egyenlőség elérése és a nők folyamatokba való érdemi bevonása végső soron a nemek között fennálló egyenlőtlenségek strukturális alapjainak megváltoztatásától függ;

| M. | mivel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek tizennyolcadik Konferenciáján (COP 18) a felek úgy döntöttek (23/CP.18. sz. határozat), hogy az Egyezmény és a Kiotói Jegyzőkönyv alapján létrehozott szervekben elfogadnak egy, a nemek közötti egyensúly elérésére irányuló célt, hogy fokozzák a nők részvételét, és hatékonyabb éghajlat-változási politikát ismertessenek, amely méltányosan foglalkozik a nők és a férfiak szükségleteivel, továbbá hogy a nemek sajátosságait figyelembe vevő éghajlat-politika előmozdítása során szem előtt tartsák a nemek közötti egyensúllyal kapcsolatos cél felé tett haladást; |
| --- | --- |

M.

mivel az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek tizennyolcadik Konferenciáján (COP 18) a felek úgy döntöttek (23/CP.18. sz. határozat), hogy az Egyezmény és a Kiotói Jegyzőkönyv alapján létrehozott szervekben elfogadnak egy, a nemek közötti egyensúly elérésére irányuló célt, hogy fokozzák a nők részvételét, és hatékonyabb éghajlat-változási politikát ismertessenek, amely méltányosan foglalkozik a nők és a férfiak szükségleteivel, továbbá hogy a nemek sajátosságait figyelembe vevő éghajlat-politika előmozdítása során szem előtt tartsák a nemek közötti egyensúllyal kapcsolatos cél felé tett haladást;

| N. | mivel a nők az EU tagállamaiban nemzeti szinten még mindig alulreprezentáltak az éghajlatváltozással kapcsolatos döntéshozó testületekben, de nem a Bizottság illetékes főigazgatóságiban, például az Éghajlatpolitikai Főigazgatóságban és az Energiapolitikai Főigazgatóságban, hiszen ezeknél a pozíciók 40 %-át nők töltik be; |
| --- | --- |

N.

mivel a nők az EU tagállamaiban nemzeti szinten még mindig alulreprezentáltak az éghajlatváltozással kapcsolatos döntéshozó testületekben, de nem a Bizottság illetékes főigazgatóságiban, például az Éghajlatpolitikai Főigazgatóságban és az Energiapolitikai Főigazgatóságban, hiszen ezeknél a pozíciók 40 %-át nők töltik be;

| O. | mivel a COP 20 konferencián elfogadott, A nemek közötti egyenlőségről szóló Lima munkaprogram (18/CP.20 sz. határozat) az egyensúlyra szólítja fel a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatban a feleket, és előmozdítja a nemek közötti egyenlőség figyelembe vételét az éghajlat-politikák kidolgozása és végrehajtása során; mivel a feleket arra ösztönözzük, hogy támogassák a női és férfi küldöttek képzését, tudatosítva körükben a nemek közötti egyenlőséggel és az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdéseket; |
| --- | --- |

O.

mivel a COP 20 konferencián elfogadott, A nemek közötti egyenlőségről szóló Lima munkaprogram (18/CP.20 sz. határozat) az egyensúlyra szólítja fel a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatban a feleket, és előmozdítja a nemek közötti egyenlőség figyelembe vételét az éghajlat-politikák kidolgozása és végrehajtása során; mivel a feleket arra ösztönözzük, hogy támogassák a női és férfi küldöttek képzését, tudatosítva körükben a nemek közötti egyenlőséggel és az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdéseket;

| P. | mivel a Párizsi Megállapodás előírja, hogy a megállapodás végrehajtásának során a felek kötelesek fontolóra venni kötelezettségeiket (többek között az emberi jogokat és a nemek közötti egyenlőséget illetően) az éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenységek kidolgozása során; |
| --- | --- |

P.

mivel a Párizsi Megállapodás előírja, hogy a megállapodás végrehajtásának során a felek kötelesek fontolóra venni kötelezettségeiket (többek között az emberi jogokat és a nemek közötti egyenlőséget illetően) az éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenységek kidolgozása során;

| Q. | mivel a veszteségek és károk vagy az éghajlatváltozással összefüggő kényszerű migráció rendezésére irányuló kárenyhítő és alkalmazkodási intézkedések finanszírozási mechanizmusai hatékonyabbak lesznek, ha teljes mértékben bevonják a nőket, beleértve az alulról jövő kezdeményezések képviselőit is, a tervezési folyamatba, a döntéshozatalba és a végrehajtásba; mivel ha figyelembe veszik a nők tudását, köztük a helyi és az őslakosok ismereteit, az előrelépéshez vezethet a katasztrófavédelemben, fokozhatja a biológiai sokszínűséget, javíthatja a vízgazdálkodást, növelheti az élelmiszerbiztonságot, megakadályozhatja az elsivatagosodást, megvédheti az erdőket, biztosíthatja a megújuló energiatechnológiák felé való gyors átmenetet, és támogathatja a közegészségügyet; |
| --- | --- |

Q.

mivel a veszteségek és károk vagy az éghajlatváltozással összefüggő kényszerű migráció rendezésére irányuló kárenyhítő és alkalmazkodási intézkedések finanszírozási mechanizmusai hatékonyabbak lesznek, ha teljes mértékben bevonják a nőket, beleértve az alulról jövő kezdeményezések képviselőit is, a tervezési folyamatba, a döntéshozatalba és a végrehajtásba; mivel ha figyelembe veszik a nők tudását, köztük a helyi és az őslakosok ismereteit, az előrelépéshez vezethet a katasztrófavédelemben, fokozhatja a biológiai sokszínűséget, javíthatja a vízgazdálkodást, növelheti az élelmiszerbiztonságot, megakadályozhatja az elsivatagosodást, megvédheti az erdőket, biztosíthatja a megújuló energiatechnológiák felé való gyors átmenetet, és támogathatja a közegészségügyet;

| R. | mivel a Párizsi Megállapodás részes felei elismerték, hogy az éghajlatváltozás az emberiség közös ügye; mivel az éghajlatváltozás kezelésére irányuló intézkedések során a Részes Feleknek tiszteletben kell tartaniuk, elő kell segíteniük, és figyelembe kell venniük saját kötelezettségeiket az emberi jogok, az egészséghez való jog, az őslakos népek, a helyi közösségek, a migránsok, a gyermekek, a fogyatékossággal élők, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévők jogai, a fejlődéshez való jog, valamint a nemek közötti egyenlőség, a nők szerepének és a nemzedékek közötti méltányosság elvének megerősítése vonatkozásában; |
| --- | --- |

R.

mivel a Párizsi Megállapodás részes felei elismerték, hogy az éghajlatváltozás az emberiség közös ügye; mivel az éghajlatváltozás kezelésére irányuló intézkedések során a Részes Feleknek tiszteletben kell tartaniuk, elő kell segíteniük, és figyelembe kell venniük saját kötelezettségeiket az emberi jogok, az egészséghez való jog, az őslakos népek, a helyi közösségek, a migránsok, a gyermekek, a fogyatékossággal élők, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévők jogai, a fejlődéshez való jog, valamint a nemek közötti egyenlőség, a nők szerepének és a nemzedékek közötti méltányosság elvének megerősítése vonatkozásában;

| S. | mivel az éghajlati igazságosság összekapcsolja az emberi jogokat és a fejlődést, megvédve a legkiszolgáltatottabbak jogait, és biztosítva az éghajlatváltozás káros és jótékony hatásainak méltányos elosztását; |
| --- | --- |

S.

mivel az éghajlati igazságosság összekapcsolja az emberi jogokat és a fejlődést, megvédve a legkiszolgáltatottabbak jogait, és biztosítva az éghajlatváltozás káros és jótékony hatásainak méltányos elosztását;

| T. | mivel a fenntartható fejlesztési célok elismerik a nemek közötti egyenlőség elérése és a valamennyi, köztük az éghajlatváltozásról szóló 13. fenntartható fejlesztési cél elérése közötti kapcsolatot, lehetőséget adva a nők gyengébb társadalmi-gazdasági helyzete kiváltó okainak kezelésére, és ezáltal erősítve az éghajlatváltozásnak való ellenálló képességüket; |
| --- | --- |

T.

mivel a fenntartható fejlesztési célok elismerik a nemek közötti egyenlőség elérése és a valamennyi, köztük az éghajlatváltozásról szóló 13. fenntartható fejlesztési cél elérése közötti kapcsolatot, lehetőséget adva a nők gyengébb társadalmi-gazdasági helyzete kiváltó okainak kezelésére, és ezáltal erősítve az éghajlatváltozásnak való ellenálló képességüket;

| U. | mivel az éghajlatváltozás következményei olyan régiókban, mint a szubszaharai Afrika és Dél-Ázsia, 2030-ig több mint 100 millió embert kényszeríthetnek szélsőséges szegénységbe, konfliktusokat és a lakóhelyelhagyást okozva; mivel a UNCCD becslése szerint 2045-ig 135 millió ember kényszerülhet lakóhelye elhagyására az elsivatagosodás miatt; mivel az ENSZ Nemzetközi Migrációs Szervezete a bizonyítékok kiértékelése alapján megállapította, hogy noha a leggyakrabban 200 millió emberre vonatkoznak a becslések, 2050-ig 25 millió, vagy akár 1 milliárd ember is arra kényszerülhet, hogy elhagyja lakóhelyét az éghajlati hatások miatt; |
| --- | --- |

U.

mivel az éghajlatváltozás következményei olyan régiókban, mint a szubszaharai Afrika és Dél-Ázsia, 2030-ig több mint 100 millió embert kényszeríthetnek szélsőséges szegénységbe, konfliktusokat és a lakóhelyelhagyást okozva; mivel a UNCCD becslése szerint 2045-ig 135 millió ember kényszerülhet lakóhelye elhagyására az elsivatagosodás miatt; mivel az ENSZ Nemzetközi Migrációs Szervezete a bizonyítékok kiértékelése alapján megállapította, hogy noha a leggyakrabban 200 millió emberre vonatkoznak a becslések, 2050-ig 25 millió, vagy akár 1 milliárd ember is arra kényszerülhet, hogy elhagyja lakóhelyét az éghajlati hatások miatt;

| V. | mivel a nemek közötti egyenlőség, a társadalmi igazságosság és a fejlődéshez való jog az éghajlati igazságosság fogalmának szerves részét képezi; mivel bár a társadalom egészének kell viselnie az éghajlatváltozás hatásait, leginkább főleg a nőket sújtja az éghajlatváltozással összefüggő kényszerű migráció; |
| --- | --- |

V.

mivel a nemek közötti egyenlőség, a társadalmi igazságosság és a fejlődéshez való jog az éghajlati igazságosság fogalmának szerves részét képezi; mivel bár a társadalom egészének kell viselnie az éghajlatváltozás hatásait, leginkább főleg a nőket sújtja az éghajlatváltozással összefüggő kényszerű migráció;

| W. | mivel az éghajlatváltozás súlyosabbá teszi a természeti katasztrófákat, ráadásul gyakoriságukat is növeli, ami vagyonvesztéshez, a jövedelemtermelő tevékenységek elvesztéséhez, a létfontosságú egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés elvesztéséhez és a nemi alapú erőszak fokozott kockázatához vezethet; mivel a fennálló egyenlőtlenségek gyakran megnehezítik a nők számára, hogy megbirkózzanak a természeti katasztrófák következményeként fellépő nehézségekkel; mivel az éghajlatváltozás tovább növelheti az ilyen egyenlőtlenségeket, és ezáltal a sebezhető pontokat és a kényszerű migrációt; |
| --- | --- |

W.

mivel az éghajlatváltozás súlyosabbá teszi a természeti katasztrófákat, ráadásul gyakoriságukat is növeli, ami vagyonvesztéshez, a jövedelemtermelő tevékenységek elvesztéséhez, a létfontosságú egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés elvesztéséhez és a nemi alapú erőszak fokozott kockázatához vezethet; mivel a fennálló egyenlőtlenségek gyakran megnehezítik a nők számára, hogy megbirkózzanak a természeti katasztrófák következményeként fellépő nehézségekkel; mivel az éghajlatváltozás tovább növelheti az ilyen egyenlőtlenségeket, és ezáltal a sebezhető pontokat és a kényszerű migrációt;

| X. | mivel e hatások közül sokat még meg lehet előzni egy olyan gyors, inkluzív és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő fejlesztési menetrend révén, amely a hatások mérséklésére összpontosít, és alkalmazkodik a változó éghajlati feltételekhez; |
| --- | --- |

X.

mivel e hatások közül sokat még meg lehet előzni egy olyan gyors, inkluzív és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő fejlesztési menetrend révén, amely a hatások mérséklésére összpontosít, és alkalmazkodik a változó éghajlati feltételekhez;

| Y. | mivel az éghajlatváltozás hatásai által előidézett kényszerű migráció az előrejelzések szerint olyan mértékben fog megnövekedni, hogy annak kezelését a jelenlegi nemzetközi keretrendszer paraméterei nem teszik lehetővé; mivel az éghajlatváltozással összefüggő kényszerű migráció kiemelkedően nagy kihívás, amely egy összetett és átfogó, az emberi jogok tiszteletén alapuló globális stratégiát tesz szükségessé; |
| --- | --- |

Y.

mivel az éghajlatváltozás hatásai által előidézett kényszerű migráció az előrejelzések szerint olyan mértékben fog megnövekedni, hogy annak kezelését a jelenlegi nemzetközi keretrendszer paraméterei nem teszik lehetővé; mivel az éghajlatváltozással összefüggő kényszerű migráció kiemelkedően nagy kihívás, amely egy összetett és átfogó, az emberi jogok tiszteletén alapuló globális stratégiát tesz szükségessé;

| Z. | mivel „Az emberi jogokkal és az éghajlatváltozással kapcsolatos kulcsfontosságú üzenetek” című dokumentumnak az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa általi 2017. évi elfogadása jelentős előrelépés, hiszen az emberi jogok teljes körű és hatékony alkalmazására gyakorolt negatív hatásokkal foglalkozik; mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a Párizsi Megállapodás egy horizontális, normatív kiindulási alapot nyújt a világ vezetőinek egy ilyen keretrendszer kialakításához, amely az ENSZ meglévő eszközeire épülve tud hatékonyan foglalkozni az éghajlatváltozással összefüggő kényszerű migrációval; |
| --- | --- |

Z.

mivel „Az emberi jogokkal és az éghajlatváltozással kapcsolatos kulcsfontosságú üzenetek” című dokumentumnak az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa általi 2017. évi elfogadása jelentős előrelépés, hiszen az emberi jogok teljes körű és hatékony alkalmazására gyakorolt negatív hatásokkal foglalkozik; mivel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a Párizsi Megállapodás egy horizontális, normatív kiindulási alapot nyújt a világ vezetőinek egy ilyen keretrendszer kialakításához, amely az ENSZ meglévő eszközeire épülve tud hatékonyan foglalkozni az éghajlatváltozással összefüggő kényszerű migrációval;

| AA. | mivel az EU egyértelmű jogi keretrendszerrel rendelkezik, amely előírja számára a nemek közötti egyenlőség és az emberi jogok tiszteletben tartását és előmozdítását belső és külső politikáiban; mivel az uniós éghajlat-politika jelentős hatást fejthet ki az emberi jogok védelme, illetve a nemek közötti egyenlőséget elősegítő éghajlat-politikák világméretű előmozdítása során; |
| --- | --- |

AA.

mivel az EU egyértelmű jogi keretrendszerrel rendelkezik, amely előírja számára a nemek közötti egyenlőség és az emberi jogok tiszteletben tartását és előmozdítását belső és külső politikáiban; mivel az uniós éghajlat-politika jelentős hatást fejthet ki az emberi jogok védelme, illetve a nemek közötti egyenlőséget elősegítő éghajlat-politikák világméretű előmozdítása során;

| AB. | mivel a Szerződések szerinti hatáskörén belül eljárva, az EU képes hatékonyan javítani az éghajlati igazságosságot támogató jogi és szakpolitikai feltételeket, és aktívan részt venni egy olyan nemzetközi keretrendszer kialakításában, amely védelmezi az éghajlati hatások miatt lakóhelyüket elhagyni kényszerülő emberek jogait, megjegyzi, hogy az EU és a tagállamok elkötelezték magukat a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesítése iránt a biztonságos, rendezett és szabályos migrációra vonatkozó jövőbeli globális megállapodásban; |
| --- | --- |

AB.

mivel a Szerződések szerinti hatáskörén belül eljárva, az EU képes hatékonyan javítani az éghajlati igazságosságot támogató jogi és szakpolitikai feltételeket, és aktívan részt venni egy olyan nemzetközi keretrendszer kialakításában, amely védelmezi az éghajlati hatások miatt lakóhelyüket elhagyni kényszerülő emberek jogait, megjegyzi, hogy az EU és a tagállamok elkötelezték magukat a nemek közötti egyenlőség szempontjainak érvényesítése iránt a biztonságos, rendezett és szabályos migrációra vonatkozó jövőbeli globális megállapodásban;

| AC. | mivel a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi egyezmény nem tartalmazza a „klímamenekültek” kategóriáját; |
| --- | --- |

AC.

mivel a menekültek jogállásáról szóló 1951. évi egyezmény nem tartalmazza a „klímamenekültek” kategóriáját;

| 1. | elismeri, hogy a nemek közötti egyenlőség a fenntartható fejlődés elérésének és az éghajlati kihívások hatékony kezelésének elengedhetetlen feltétele; hangsúlyozza, hogy a nők nem csupán áldozatok, hanem nagy változások előmozdítói, akik teljes mértékű részvételük révén hatékony éghajlati stratégiákat és/vagy az alkalmazkodásra és a hatások mérséklésére irányuló megoldásokat képesek megfogalmazni és megvalósítani, továbbá az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességet tudnak kialakítani, köszönhetően sok területre kiterjedő tapasztalatuknak és gyakorlati tudásuknak olyan ágazatokban, mint a mezőgazdaság, az erdészet, a halászat, az energetikai infrastruktúrák és a fenntartható városok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy a nők munkaerőpiaci részvétele a vidéki térségekben magában foglalja a hagyományos mezőgazdaságon túlmutató munkakörök széles körét, és e tekintetben hangsúlyozza, hogy a vidéki térségekben élő nők a változás mozgatórugói lehetnek a fenntartható és ökológiailag megbízható mezőgazdaság felé történő előrelépésben, és fontos szerepet játszhatnak a zöld munkahelyek létrehozásában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy vezessen be olyan programokat, amelyek korszerű technológiák és know-how átadásával segíthetik a közösségeket és a fejlődő térségeket abban, hogy alkalmazkodni tudjanak az éghajlatváltozáshoz, és ebbe bevonják a nőket is, akik a veszélyeztetett országokban a mezőgazdasági munkaerő akár 70 %-át is kitehetik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meggyőződése, hogy kiemelten fontos a vidéki térségekben élő nők szerepvállalásának növelése a földhöz, a hitelhez, illetve az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia kialakításához szükséges fenntartható gazdálkodási módszerekhez való hozzáférés tekintetében, beleértve az ökoszisztémák, a vízkészlet és a talajtermelékenység védelmét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat e szempontok megvédésére a fejlesztési politikáikban, többek között állami beruházási terveken keresztül, illetve felelős magánberuházások támogatásával, olyan keretek használata révén, mint az ENSZ Globális Megállapodásnak az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelvek és a UNCTAD fenntartható fejlesztési célokba való beruházásra irányuló cselekvési terve; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat, hogy a nők és a lányok ismerik legjobban saját körülményeiket és szükségleteiket, ezért minden velük foglalkozó kérdéssel kapcsolatban ki kell kérni a véleményüket; rámutat, hogy az EIGE szerint a nők statisztikailag magasabb arányban aggódnak az éghajlatváltozás miatt; rámutat, hogy a nők, mint újítók, vezetők, szervezők, oktatók és gondozók évszázadok óta nehéz helyzetekben is megtalálják a módját, hogy kielégítsék családjuk szükségleteit, valamint a jövőre nézve is jelentős innovációk forrásai lehetnek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a kereskedelmi és külső fejlesztési politikája keretében általa folytatott politikák társadalmi és környezeti hatásait, ezen tevékenységek nőkre gyakorolt hatását is beleértve; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy tartson ki az általa tárgyalt kereskedelmi megállapodások fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezeteiben lévő társadalmi és környezetvédelmi normák kötelező erejűvé tétele mellett; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat, hogy a környezetvédelem mellett az egészségügy, az oktatás, és a társadalmi szerepvállalás növelése terén elfogadott fejlesztési irányvonalak is alapvető fontosságúak a fenntartható fejlődéshez és végső soron az éghajlatváltozás megoldásához; rámutat, hogy annak módja, hogy e politikákat hogyan építjük be az egyre dominánsabbá váló tendenciák (például az urbanizáció) kezelésébe, jelentős mértékben befolyásolni fogja az éghajlatváltozást; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat, hogy a 13. fenntartható fejlesztési cél („Sürgős fellépés az éghajlatváltozás és annak hatásai elleni küzdelem érdekében”) is meghatároz egy célt a nők éghajlatváltozással kapcsolatos tevékenységekben való részvételére nézve (13b): „Az éghajlatváltozással kapcsolatos hatékony tervezés és szabályozás kapacitásait növelő mechanizmusok előmozdítása a legkevésbé fejlett országokban, beleértve a nők, a fiatalok és a helyi és marginalizált közösségek középpontba állítását”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálja, hogy a Részes Feleknek az UNFCCC keretében a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos munkához való valamennyi hozzájárulása önkéntes jellegű; nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ismételten fejezzék ki támogatásukat az UNFCCC részét képező, a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési terv (GAP) támogatása, elfogadása és finanszírozása iránt, amely tervet egy átfogó, többéves munkaprogram egészít ki, amely tartalmazza a finanszírozást, a kiemelt tevékenységi területeket, az ütemtervet, a fő eredménymutatókat, a felelős szereplőket, valamint a nyomonkövetési és felülvizsgálati mechanizmusokat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mutassanak példát, és fogadjanak el konkrét célokat és határidőket az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye részt vevő küldöttségek nemi egyensúlyának elérésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos, hogy ideiglenes, speciális intézkedéseket vezessenek be az Éghajlatváltozási Keretegyezmény (UNFCCC) és a Kiotói Jegyzőkönyv alapján létrehozott formális és informális testületekben a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célkitűzések megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti egyenlőségre és az emberi jogokra vonatkozó uniós kötelezettségvállalásokkal összhangban, valamint az ezek alapján meghatározott nemzeti vállalásokba foglalják bele a következetes jelentéstétel kötelezettségét a nemek közötti egyenlőség és az emberi jogok dimenziójára nézve; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák be a nemek közötti egyenlőséggel és az éghajlatváltozással kapcsolatos, 21/CP.22. számú határozatot, amely „felhívja a Részes feleket arra, hogy jelöljék ki, illetve támogassák saját nemzeti, a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kapcsolattartójukat az éghajlattal kapcsolatos tárgyalási, végrehajtási és nyomonkövetési feladatok ellátása során”, és biztosítsanak támogatást a harmadik országokban és/vagy partnerországokban működő, a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kapcsolattartó pontok számára; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rámutat, hogy amellett, hogy a nők végzik el a fizetetlen háztartási és ápolási munka tetemes részét, ők hozzák a mindennapi fogyasztói döntések többségét is, ezért amennyiben pontos információkkal és lehetőségekkel látják el őket, választásaikon keresztül hatással lehetnek a fenntarthatóságra; megjegyzi, hogy kutatások igazolták például, hogy a fogyasztók a helyi élelmiszertermékek választása révén akár 5 %-kal is csökkenthetik saját üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet a durbani éghajlat-változási konferenciáról (COP17) szóló, 2011. november 16-i állásfoglalására (7) és az abban szereplő azon kötelezettségvállalásra, amely szerint „[az EU] törekedjen arra, hogy a nők a vonatkozó [az éghajlattal kapcsolatos finanszírozással foglalkozó] testületekben legalább 40 %-ban képviseltessék magukat”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemek sajátosságait figyelembe vevő, emberi jogokon alapuló megközelítést az UNFCCC (COP 22) által megbízott, kényszerű lakóhelyelhagyással foglalkozó varsói munkacsoport munkája során, amelynek feladata integrált megközelítésekre vonatkozó ajánlások kidolgozása az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival összefüggő, kényszerű lakóhelyelhagyás megelőzése, minimalizálása és kezelése céljából, elismerve, hogy a nők és a lányok az éghajlatváltozással összefüggő kényszerű lakóhelyelhagyás által érintett legsebezhetőbb csoportok egyike, ezért különösen kiszolgáltatottak az embercsempészettel és a nemi alapú erőszakkal szemben; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy az éghajlatváltozást minden szinten építse be valamennyi fejlesztési programba; továbbá szorgalmazza, hogy a vidéki és őslakos nőket nagyobb mértékben vonják be a döntéshozatali folyamatokba, a tervezésbe és a végrehajtásba, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos szakpolitikák és fejlesztési programok kidolgozásába; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő megközelítést a Bizottságnak a katasztrófákkal összefüggő kényszerű lakóhelyelhagyással kapcsolatos platform (Nansen-kezdeményezés) kapcsán végzett munkája során, valamint azon ütemtervében, amelynek témája a más országba való költözésre kényszerülő személyek védelme a katasztrófák és az éghajlatváltozás tükrében; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki mutatószámokat és nemek szerinti bontásban gyűjtsék az adatokat az éghajlatváltozással kapcsolatos szakpolitikák, programok és projektek tervezése, végrehajtása, nyomon követése és értékelése során, olyan eszközöket alkalmazva, mint a nemek közötti összehasonlító elemzés, a nemi szempontú hatásvizsgálat, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés és a Környezetvédelmi és Esélyegyenlőségi Index (EGI), többek között a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének (EIGE) megerősítése révén; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy járuljanak hozzá a biztonságos, rendezett és szabályos migrációról szóló globális megállapodáshoz azzal a céllal, hogy biztosítsák az éghajlati igazságosságot (azáltal, hogy elismerik, hogy a migráció egyik forrása az éghajlatváltozás), részvételüket az emberi jogokra alapozzák, és a nemek közötti egyenlőséget a megállapodás egészének végrehajtása során érvényesítsék, összhangban az éghajlatváltozásnak köszönhetően elvándorolt emberek szükségleteivel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet a humanitárius csúcstalálkozón tett 4. alapvető uniós kötelezettségvállalásra, amely lefekteti, hogy a humanitárius programok tervezése során figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőségre; felszólítja a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy ez a kötelezettségvállalás tükröződjön a katasztrófakészültségi ECHO-program (DIPECHO) és „A válság által sújtott országok rezilienciájára vonatkozó, a 2013 és 2020 közötti időszakra szóló cselekvési terv”, valamint a reziliencia-mutató végrehajtásában; |
| --- | --- |

21.

| 22. | határozottan elítéli a lakóhelyüket elhagyó és migráns nők ellen elkövetett nemi erőszakot; úgy véli, hogy külön figyelmet kell fordítani az útjuk során erőszakot elszenvedett migráns nőkre és lányokra, és gondoskodni kell arról, hogy hozzáférjenek a pszichológiai és orvosi segítséget nyújtó szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a megfelelő programokat célirányosan a katasztrófa sújtotta területeken hajtsák végre, fokozzák erőfeszítéseiket e régiókban a helyszíni segítségnyújtás terén, és cselekedjenek a katasztrófák okozta problémák elhárítása érdekében, különös figyelmet fordítva a katasztrófák hatásaitól leginkább szenvedő nők és gyermekek helyzetére; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felszólít minden érdekelt felet arra, hogy segítsék elő a nők társadalmi szerepvállalásának és tudatosságának növelését, többek között az éghajlattal összefüggő katasztrófák előtti/alatti/utáni védekezéssel kapcsolatos ismereteik bővítésével, illetve a katasztrófákra való felkészülésbe, a korai figyelmeztető rendszerekbe és a kockázatmegelőzésbe való aktív bevonásukkal, mivel ez lényeges eleme a nők ellenálló képesség kiépítésében játszott szerepének katasztrófák esetén; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nők és lányok bármilyen jellegű zaklatásának elkerülése érdekében a helyi civil társadalmi szervezetekkel együttműködve támogassák, erősítsék meg, illetve vezessenek be ellenőrzési mechanizmusokat azokban a lakóhelyüket elhagyó vagy migráns személyeket befogadó központokban, ahol nem állnak fenn a nemi alapú erőszak megelőzéséhez szükséges minimális feltételek; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt a civil társadalmi és emberi jogi szervezetekkel annak érdekében, hogy biztosítsa a menekültek és a lakóhelyüket elhagyó személyek emberi jogainak tiszteletben tartását, különös tekintettel a kiszolgáltatott nőkre és lányokra; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rámutat az éghajlatváltozás mérséklését, az ahhoz való alkalmazkodást, valamint a nők gazdasági szerepvállalásának növelését célzó célkitűzések egyesítésében rejlő lehetőségekre (különösen a fejlődő országok tekintetében); felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg annak lehetőségét, hogy a vonatkozó projektek és mechanizmusok (például az erdőirtásból és az erdőpusztulásból származó kibocsátás csökkentését célzó ENSZ-program, az UN-REDD) keretében hogyan lehetne a nőket fizetett munkalehetőségként olyan környezetvédelmi feladatokkal megbízni, amelyeket jelenleg önkéntesek végeznek, ideértve például az erdők újratelepítését, a megművelt földek erdősítését és a természeti erőforrások megőrzését; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy a nők UNFCCC-tárgyalásokban való képviseletének további ösztönzése érdekében biztosítsanak finanszírozást a női küldöttek képzésére és részvételére; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő és támogassa a női szervezetek és a civil társadalmi tevékenységek közötti kapcsolatépítést az éghajlatváltozással kapcsolatos szakpolitikák kidolgozása és megvalósítása kapcsán; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a nőket egyenrangú résztvevőként és kedvezményezettként kezeljék valamennyi éghajlatváltozással kapcsolatos, uniós támogatással szervezett nemzeti és helyi szintű konzultáció, program és finanszírozás során; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólítja a Bizottságot és a nemek közötti egyenlőségért, a fejlesztésért, az energiaügyért és az éghajlat-politikáért felelős főigazgatóságokat, hogy strukturált és szisztematikus módon építsék be a nemek közötti egyenlőséget saját éghajlat-változási és energiaügyi uniós szakpolitikáikba, és ne csupán a külső dimenzióra fókuszáljanak; ezen belül nyomatékosan kéri a Jogérvényesülési és Fogyasztópolitikai Főigazgatóságot és a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatóságát (DEVCO), hogy fokozzák a nemek közötti egyenlőséggel és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésével kapcsolatos tudatosságukat és munkájukat, mivel az az éghajlati igazságosságot is érinti; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az Éghajlatpolitikai Főigazgatóság (CLIMA) forrásokat különítsen el a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó kapcsolattartó pozíciójának betöltésére; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy dolgozzák ki az éghajlati igazságosság elvét; ismét hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással szembeni hatékony fellépésre való képtelenségünk legnagyobb igazságtalansága az volna, hogy a káros hatások a szegény országokat és lakosságot, különösen pedig a nőket sújtanák; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek jelentést a nemek közötti egyenlőséget és az emberi jogokat érintő hatásokról, továbbá az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépésről az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának küldött egyetemes időszakos felülvizsgálati jelentésekben; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megjegyzi, hogy nőtt a nemek közötti egyenlőségre és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésére irányuló uniós pénzügyi kötelezettségvállalások szintje, de a munkaerő-kapacitás nem bővült az ezzel járó többletmunka arányában; hangsúlyozza, hogy az EU-nak az éghajlatváltozás kapcsán erős intézményi elkötelezettséget kell mutatnia a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése iránt, amint az a fejlesztési együttműködést szabályozó átfogó szakpolitikákban, nevezetesen a fenntartható fejlesztési célokban és az EU nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervében (GAP) szerepel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sajnálatosnak tartja, hogy a nemek közötti egyenlőség és az éghajlatváltozás nem kiemelt területek az EU nemek közötti egyenlőségre és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésére vonatkozó II. cselekvési tervében; megjegyzi, hogy a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő mutatókat nem fejlesztették ki megfelelően, illetve nem építették be azokat az eredményekről szóló jelentéstételbe, továbbá a nemek közötti egyenlőséggel és a nők társadalmi szerepvállalásának növelésével kapcsolatos belső elszámoltathatóság és finanszírozás eredményei továbbra is gyengék; megjegyzi, hogy az EU nemek közötti egyenlőségre vonatkozó II. cselekvési tervének 20. célkitűzése tekintetében történt a legkisebb előrelépés, amely arra vonatkozik, hogy a nők egyenlő jogokat élvezzenek az éghajlati és környezeti kérdésekkel foglalkozó döntéshozatali folyamatokban való részvétel és azok befolyásolása terén; emlékeztet arra, hogy az EU nemek közötti egyenlőségre vonatkozó II. cselekvési terve négy tematikus pillért határoz meg az EU külpolitikai menetrendje számára, köztük a horizontális pillért, amelynek célja a Bizottság szolgálatai és az EKSZ intézményi kultúrájának elmozdulása az uniós kötelezettségvállalások hatékonyabb teljesítése felé, a férfiak és a nők közötti egyenlőség elvének teljes körű betartása mellett; |
| --- | --- |

32.

| 33. | elismeri, hogy a technikai útmutatás fejlesztése önmagában nem lesz elegendő, hogy változtasson az EU eredményességén a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése terén; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen kezdeményezést egy átfogó közlemény készítésére „A nemek közötti egyenlőség és az éghajlatváltozás – ellenálló képesség kialakítása és az éghajlati igazságosság előmozdítása a hatásenyhítési és alkalmazkodási stratégiákban” címmel, hogy kifejezze erős intézményi elkötelezettségét a nemek közötti egyenlőség és a nők társadalmi szerepvállalásának növelése iránt, és orvosolja az intézményi koordináció jelenlegi gyengeségeit; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felszólítja parlamenti bizottságait, hogy fokozzák a nemek közötti egyenlőség érvényesítését, amikor saját hatáskörükön belül az éghajlatváltozás, a fenntartható fejlődés és az emberi jogok területét egyaránt érintő témákon dolgoznak; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy mind az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, mind a kárenyhítés finanszírozásának elő kell segítenie a nemek közötti egyenlőséget; üdvözli a többoldalú finanszírozási mechanizmusok terén a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos politika tekintetében elért friss előrelépést; üdvözli emellett a magánszektor arra irányuló kezdeményezéseit, hogy fokozzák a vállalati társadalmi felelősségvállalást a fenntarthatósági követelményeknek megfelelő – például a nők megélhetését és oktatási lehetőségeit előmozdító – projektekre nyújtott támogatás bevezetésével; megjegyzi ugyanakkor, hogy az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja (UNDP) szerint a világszintű összes támogatás mindössze 0,01 %-a irányul olyan projektekre, amelyek mind az éghajlatváltozással, mind a nők jogaival foglalkoznak; felhívja az Uniót és tagállamait, hogy gondoskodjanak arról, hogy éghajlatváltozási programjaik megfeleljenek a legmagasabb szintű nemzetközi emberi jogi normáknak, és ne áshassák alá a nemek közötti egyenlőséget; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy az UNFCCC keretében elérhető három pénzügyi mechanizmusnak – az Éghajlat-változási Alap (GCF), a Globális Környezetvédelmi Alap (GEF) és a Kiotói Jegyzőkönyv Alkalmazkodási Alapja (AF) – további finanszírozást kellene biztosítania a nemek közötti egyenlőség szempontjait jobban érvényesítő éghajlat-beruházási politikák számára; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sürgeti különösen az Uniót, hogy az emberi jogi alapú kritériumok bevezetését szabja feltételként a fejlesztési támogatások nyújtásához, és állapítson meg új, a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő éghajlatváltozás-politikai kritériumokat; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhív a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő fellépésre annak biztosítása érdekében, hogy a nők ne csak mint az éghajlati cselekvés kedvezményezettjei jelenjenek meg, hanem úgy is, mint vállalkozók a tisztaenergia-technológia területén; üdvözli a Bizottságnak „A nők és a fenntartható energia” című pályázati felhívását, amely 20 millió EUR-t bocsát rendelkezésre a fejlődő országokban a fenntarthatóenergia-ágazat női vállalkozóit támogató tevékenységek végrehajtására, és ösztönzi a Bizottságot, hogy a pályázat későbbi szakaszaiban emelje ezt az összeget; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhív az uniós tisztviselőknek – különösen a fejlesztési és éghajlat-politikával foglalkozóknak – szóló, nemek közötti egyenlőséget hangsúlyozó képzés biztosítására; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kéri az éghajlatváltozás okozta kényszerű migráció komolyan vételét; kész vitát folytatni a „klímamigránsokra” vonatkozó rendelkezések kialakítása érdekében; felszólít egy szakértői fórum létrehozására a kérdés nemzetközi szintű megvitatása érdekében, továbbá szorgalmazza, hogy a klímamigráció kérdésével nemzetközi fórumon foglalkozzanak; megerősített nemzetközi együttműködést szorgalmaz az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

41.

| 42. | üdvözli az ENSZ nőkre vonatkozó vezérprogram-kezdeményezéseit és az éghajlatváltozás elleni globális szövetség projektjeit, illetve az olyan programokat, amelyek keresztirányú kapcsolatot alakítanak ki a nemek és az éghajlatváltozás között; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli az ENSZ emberi jogi és környezetvédelmi különleges képviselőjének és az ENSZ e területtel foglalkozó Emberi Jogi Tanácsának munkáját, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat e törekvések támogatására, beleértve a pénzügyi támogatás nyújtását is; |
| --- | --- |

43.

| 44. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  HL C 289., 2016.8.9., 27. o.

(2)  HL C 349., 2017.10.17., 67. o.

(3)  HL C 258. E, 2013.9.7., 91. o.

(4)  http://womengenderclimate.org/wp-content/uploads/2015/06/WGC_FINAL_1June.pdf

(5)  http://eige.europa.eu/rdc/eige-publications/gender-environment-and-climate-change

(6)  Egyesült Nemzetek Szervezete, The World's Women 2015 (Nők a világban 2015) https://unstats.un.org/unsd/gender/chapter3/chapter3.html

(7)  HL C 153. E, 2013.5.31., 83. o.

---

2018. január 18., csütörtök

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/43

---

P8_TA(2018)0013

Nigéria

Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása Nigériáról (2018/2513(RSP))

(2018/C 458/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Nigériáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nigériáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az 1981. évi emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, amelyet Nigéria 1983. június 22-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1981. évi emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára, amelyet Nigéria 1983. június 22-én ratifikált,

| — | tekintettel a Nigériai Szövetségi Köztársaság alkotmányára és különösen annak a vallásszabadság védelméről szóló, „A gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság” című IV. fejezetben található rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nigériai Szövetségi Köztársaság alkotmányára és különösen annak a vallásszabadság védelméről szóló, „A gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság” című IV. fejezetben található rendelkezéseire,

| — | tekintettel a Nigériában elkövetett emberrablásokról szóló 2014. május 12-i, valamint a nigériai választásokról szóló, 2015. február 9-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nigériában elkövetett emberrablásokról szóló 2014. május 12-i, valamint a nigériai választásokról szóló, 2015. február 9-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel Muhammadu Buhari elnöknek az Európai Parlament előtti 2016. február 3-i felszólalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Muhammadu Buhari elnöknek az Európai Parlament előtti 2016. február 3-i felszólalására,

| — | tekintettel határozatára, miszerint a Boko Haramot felveszi a terrorista szervezetek uniós jegyzékébe, amely az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendeletet 214. alkalommal módosító 2014. május 28-i 583/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel 2014. május 29-én lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel határozatára, miszerint a Boko Haramot felveszi a terrorista szervezetek uniós jegyzékébe, amely az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendeletet 214. alkalommal módosító 2014. május 28-i 583/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel 2014. május 29-én lépett hatályba,

| — | tekintettel Federica Mogherininek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Boko Haram által Nigériában elrabolt lányok kiszabadításáról szóló, 2017. május 7-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherininek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a Boko Haram által Nigériában elrabolt lányok kiszabadításáról szóló, 2017. május 7-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló, 1981. évi ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a valláson vagy meggyőződésen alapuló intolerancia és megkülönböztetés minden formájának megszüntetéséről szóló, 1981. évi ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel az 1966. évi polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára, melyet Nigéria 1993. október 29-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966. évi polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára, melyet Nigéria 1993. október 29-én ratifikált,

| — | tekintettel a gyermekek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezményre, amelyet Nigéria 1991 áprilisában ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezményre, amelyet Nigéria 1991 áprilisában ratifikált,

| — | tekintettel a Cotonou-i Megállapodás második felülvizsgálatára, amelyet Nigéria 2010. szeptember 27-én ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonou-i Megállapodás második felülvizsgálatára, amelyet Nigéria 2010. szeptember 27-én ratifikált,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel arra, hogy az Európai Parlament gondolatszabadságért járó Szaharov-díját 2015-ben Hauwa Ibrahim emberi jogi jogvédőnek ítélték oda, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Európai Parlament gondolatszabadságért járó Szaharov-díját 2015-ben Hauwa Ibrahim emberi jogi jogvédőnek ítélték oda,

| — | tekintettel a 2015. márciusi nigériai elnökválasztás eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. márciusi nigériai elnökválasztás eredményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ becslése szerint Nigéria – Afrika legnépesebb és kulturálisan legsokszínűbb nemzete, amelynek népessége 1950-ről mára 190 millióra nőtt – 2050-re Kína és India mögött a világ harmadik legnagyobb népességű országa lesz; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ becslése szerint Nigéria – Afrika legnépesebb és kulturálisan legsokszínűbb nemzete, amelynek népessége 1950-ről mára 190 millióra nőtt – 2050-re Kína és India mögött a világ harmadik legnagyobb népességű országa lesz;

| B. | mivel Nigéria Afrika legnagyobb keresztény lakosságának otthona; |
| --- | --- |

B.

mivel Nigéria Afrika legnagyobb keresztény lakosságának otthona;

| C. | mivel a nigériai népességet szinte egyenlő arányban teszik ki muzulmánok és keresztények; |
| --- | --- |

C.

mivel a nigériai népességet szinte egyenlő arányban teszik ki muzulmánok és keresztények;

| D. | mivel körülbelül 30 millió keresztény él Észak-Nigériában, amely a túlnyomóan muzulmán régióban a legnagyobb vallási kisebbséget alkotja; |
| --- | --- |

D.

mivel körülbelül 30 millió keresztény él Észak-Nigériában, amely a túlnyomóan muzulmán régióban a legnagyobb vallási kisebbséget alkotja;

| E. | mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) 2017 novemberében beszámolt arról, hogy Északkelet-Nigériában 8,5 millió ember szorult életmentő segítségre, és 2017-ben 6,9 millió embernek nyújtottak humanitárius segítséget; |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) 2017 novemberében beszámolt arról, hogy Északkelet-Nigériában 8,5 millió ember szorult életmentő segítségre, és 2017-ben 6,9 millió embernek nyújtottak humanitárius segítséget;

| F. | mivel az ország középső régiója évek óta szenved az etnikai és vallási közösségek közötti gazdasági és politikai feszültségektől, és a közelmúltban erőszakot szült a hatalomért és a földhöz való hozzáférésért folytatott verseny a pásztorkodással foglalkozó és mezőgazdasági közösségek között; |
| --- | --- |

F.

mivel az ország középső régiója évek óta szenved az etnikai és vallási közösségek közötti gazdasági és politikai feszültségektől, és a közelmúltban erőszakot szült a hatalomért és a földhöz való hozzáférésért folytatott verseny a pásztorkodással foglalkozó és mezőgazdasági közösségek között;

| G. | mivel 2009 óta a Boko Haram iszlamista csoport által elkövetett folyamatos támadások, gyilkosságok és emberrablások fenyegetik az észak-nigériai békét és stabilitást; |
| --- | --- |

G.

mivel 2009 óta a Boko Haram iszlamista csoport által elkövetett folyamatos támadások, gyilkosságok és emberrablások fenyegetik az észak-nigériai békét és stabilitást;

| H. | mivel a Boko Haram támadásai óta több mint 20 000 ember vesztette életét és több mint kétmillióan kényszerültek elhagyni lakóhelyüket többek között a szomszédos országokba menekülve; |
| --- | --- |

H.

mivel a Boko Haram támadásai óta több mint 20 000 ember vesztette életét és több mint kétmillióan kényszerültek elhagyni lakóhelyüket többek között a szomszédos országokba menekülve;

| I. | mivel a Boko Haram 2014 áprilisában 276 iskolás lányt rabolt el az észak-kelet nigériai Chibokban egy iskolából, és mivel közülük néhányan már a családjuk körében lehetnek, de sokukat még mindig ismeretlen helyen tartanak; |
| --- | --- |

I.

mivel a Boko Haram 2014 áprilisában 276 iskolás lányt rabolt el az észak-kelet nigériai Chibokban egy iskolából, és mivel közülük néhányan már a családjuk körében lehetnek, de sokukat még mindig ismeretlen helyen tartanak;

| J. | mivel a Boko Haram rabszolgasorba taszította, megerőszakolta, radikalizálta és „házasságkötésre” kényszerítette a nőket és a lányokat; mivel e szörnyűségek számos túlélőjét teherbe ejtették megerőszakolóik; |
| --- | --- |

J.

mivel a Boko Haram rabszolgasorba taszította, megerőszakolta, radikalizálta és „házasságkötésre” kényszerítette a nőket és a lányokat; mivel e szörnyűségek számos túlélőjét teherbe ejtették megerőszakolóik;

| K. | mivel a biztonsági erőket a békés tiltakozások és találkozók félbeszakításával, egyes esetekben pedig erőszakkal és túlzott erővel való fellépéssel is vádolják; |
| --- | --- |

K.

mivel a biztonsági erőket a békés tiltakozások és találkozók félbeszakításával, egyes esetekben pedig erőszakkal és túlzott erővel való fellépéssel is vádolják;

| L. | mivel az elmúlt évben számos papot és apácát raboltak el, köztük a Krisztus eucharisztikus szíve kolostor hat apácáját, akiket 2017. november 13-án, Iguoriakhiból raboltak el és a közelmúltban bocsátottak szabadon; |
| --- | --- |

L.

mivel az elmúlt évben számos papot és apácát raboltak el, köztük a Krisztus eucharisztikus szíve kolostor hat apácáját, akiket 2017. november 13-án, Iguoriakhiból raboltak el és a közelmúltban bocsátottak szabadon;

| M. | mivel több mint 14-en életüket vesztették, sokan pedig megsebesültek Omokuban, amikor a szilveszter korai óráiban hazafele tartottak egy miséről; mivel a keresztény és muzulmán halálesetek száma a közelmúltban tovább emelkedett, jelezve mindkét vallás aggasztó helyzetét az országban; |
| --- | --- |

M.

mivel több mint 14-en életüket vesztették, sokan pedig megsebesültek Omokuban, amikor a szilveszter korai óráiban hazafele tartottak egy miséről; mivel a keresztény és muzulmán halálesetek száma a közelmúltban tovább emelkedett, jelezve mindkét vallás aggasztó helyzetét az országban;

| N. | mivel a pásztorok és a gazdálkodók közötti konfliktusok száma az elmúlt évtizedben növekedett, kiterjedt és fokozódott Nigériában, és mára a nemzet túlélését fenyegeti; mivel több ezer embert megöltek, közösségeket semmisítettek meg, és rengeteg gazdálkodó és pásztor vesztette életét és tulajdonát az egyre eszkalálódó öldöklésben és pusztításban, amely nemcsak az emberek megélhetését teszi tönkre, de kihat a nemzeti kohézióra is; |
| --- | --- |

N.

mivel a pásztorok és a gazdálkodók közötti konfliktusok száma az elmúlt évtizedben növekedett, kiterjedt és fokozódott Nigériában, és mára a nemzet túlélését fenyegeti; mivel több ezer embert megöltek, közösségeket semmisítettek meg, és rengeteg gazdálkodó és pásztor vesztette életét és tulajdonát az egyre eszkalálódó öldöklésben és pusztításban, amely nemcsak az emberek megélhetését teszi tönkre, de kihat a nemzeti kohézióra is;

| O. | mivel a pásztorkodást hosszú távon a gyors népességnövekedés, a mezőgazdasági termelés terjedése, valamint a legelők és a szarvasmarhaterelő útvonalak elvesztése fenyegeti; mivel ugyanakkor a pásztorkodást nem lehet beszüntetni vagy megtiltani, mivel fennállásának erős kulturális, politikai és gazdasági okai vannak; |
| --- | --- |

O.

mivel a pásztorkodást hosszú távon a gyors népességnövekedés, a mezőgazdasági termelés terjedése, valamint a legelők és a szarvasmarhaterelő útvonalak elvesztése fenyegeti; mivel ugyanakkor a pásztorkodást nem lehet beszüntetni vagy megtiltani, mivel fennállásának erős kulturális, politikai és gazdasági okai vannak;

| P. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság megállapította, hogy ésszerű alapja van azt hinni, hogy a Statútum 7. cikke szerinti emberiesség elleni bűncselekményeket – köztük gyilkosságot és üldöztetést – követett el a Boko Haram Nigériában; |
| --- | --- |

P.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság megállapította, hogy ésszerű alapja van azt hinni, hogy a Statútum 7. cikke szerinti emberiesség elleni bűncselekményeket – köztük gyilkosságot és üldöztetést – követett el a Boko Haram Nigériában;

| Q. | mivel Nigériának összetett jogrendje van, amely egyesíti az esetjogot, a szokásjogot és a vallási törvényeket és több kormányzati szintet, amely kihívást jelentő környezetet jelent az emberi jogok megfelelő végrehajtásához; |
| --- | --- |

Q.

mivel Nigériának összetett jogrendje van, amely egyesíti az esetjogot, a szokásjogot és a vallási törvényeket és több kormányzati szintet, amely kihívást jelentő környezetet jelent az emberi jogok megfelelő végrehajtásához;

| R. | mivel az elszámoltathatóság, az igazságszolgáltatás és a jogállamiság fenntartása, valamint a büntetlenség elleni küzdelem lényeges elemeit képezik a békére és a konfliktusrendezésre, illetve a megbékélésre és az újjáépítésre irányuló erőfeszítéseknek; |
| --- | --- |

R.

mivel az elszámoltathatóság, az igazságszolgáltatás és a jogállamiság fenntartása, valamint a büntetlenség elleni küzdelem lényeges elemeit képezik a békére és a konfliktusrendezésre, illetve a megbékélésre és az újjáépítésre irányuló erőfeszítéseknek;

| S. | mivel a halálbüntetés törvényes Nigériában; mivel 2016-ban Nigériában 527 embert ítéltek halálra, háromszor annyit, mint 2015-ben; mivel 2006 óta alkalmaznak de facto moratóriumot a halálbüntetésre, amely viszont 2013-ban és 2016-ban megszakadt; |
| --- | --- |

S.

mivel a halálbüntetés törvényes Nigériában; mivel 2016-ban Nigériában 527 embert ítéltek halálra, háromszor annyit, mint 2015-ben; mivel 2006 óta alkalmaznak de facto moratóriumot a halálbüntetésre, amely viszont 2013-ban és 2016-ban megszakadt;

| T. | mivel a nigériai független nemzeti választási bizottság bejelentette, hogy 2019. február 16-án elnöki és országgyűlési választásokat tartanak; |
| --- | --- |

T.

mivel a nigériai független nemzeti választási bizottság bejelentette, hogy 2019. február 16-án elnöki és országgyűlési választásokat tartanak;

| U. | mivel a Transparency International szervezet a 2016. évi korrupcióérzékelési indexében Nigériát 175 ország közül a 136. helyre rangsorolta; |
| --- | --- |

U.

mivel a Transparency International szervezet a 2016. évi korrupcióérzékelési indexében Nigériát 175 ország közül a 136. helyre rangsorolta;

| V. | mivel a Cotonou-i Megállapodás 8. cikke értelmében az EU rendszeres politikai párbeszédet folytat Nigériával az emberi jogok és a demokratikus elvek témájában, ideértve az etnikai, vallási és faji alapú diszkriminációt is; |
| --- | --- |

V.

mivel a Cotonou-i Megállapodás 8. cikke értelmében az EU rendszeres politikai párbeszédet folytat Nigériával az emberi jogok és a demokratikus elvek témájában, ideértve az etnikai, vallási és faji alapú diszkriminációt is;

| 1. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ország középső régiójában élő pásztorok és mezőgazdasági termelők közötti növekvő etnikai konfliktusok növelték Nigéria biztonsági kihívásait, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem történt valódi előrelépés ezekben a kérdésekben; |
| --- | --- |

1.

| 2. | határozottan elítéli a nigériai keresztények és muzulmánok elleni erőszak fokozódását, beleértve a vallási intézmények és hívők elleni támadásokat, amilyen például a közelmúltban Plateau szövetségi állam falvaiban történt, legalább 48 keresztény halálát okozva, és egy északkelet-nigériai mecset lebombázását, amely során legalább 50 ember halt meg; felszólítja Buhari elnököt és a nigériai kormányt, hogy fokozzák erőfeszítéseiket az erőszak megszüntetése, a nigériaiak szabad vallásgyakorlásának biztosítása, illetve valamennyi polgár jogainak szigorúbb védelme érdekében, az ország törvényeinek és alkotmányának megfelelően; őszinte részvétét fejezi ki a folyamatos erőszak valamennyi áldozata családjainak; emlékeztet továbbá arra, hogy a pásztorok és a mezőgazdasági termelők az 1970-es évekig békésen éltek egymás mellett, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy földhöz való hozzáférés miatti – és az hatékony közvetítési rendszerek hiánya miatt tovább súlyosbodó – mostani erőszakot vallási konfliktusnak állítják be, túlságosan leegyszerűsítve a problémát; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sürgeti a kormányt, hogy minden szakpolitikában az emberi jogok és a méltóság tiszteletben tartására összpontosítson annak érdekében, hogy vallástól, hittől és politikai hovatartozástól függetlenül biztosítsa a polgárok közötti békés együttélést; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a nigériai kormányt, hogy tárgyaljon egy olyan nemzeti politikai keretről, amely a mezőgazdasági termelők és a pásztorok érdekeit egyaránt védi, felszólítja továbbá a nemzetközi partnereket a marhapásztorok és a mezőgazdasági termelők közötti helyi közösségi konfliktusok megelőzésére és megoldására irányuló beruházások fokozására azáltal, hogy a gazdasági és természeti erőforrásokkal való gazdálkodásra irányuló közös kezdeményezésekkel támogatják az együttműködést; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elítéli az Észak-Nigériában dúló erőszakot és támadásokat, amelyek célkeresztjében a keresztény közösségeket álltak; megjegyzi, hogy a Boko Haram válogatás nélkül támadta a muzulmán, keresztény és más vallásokat egyaránt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a nigériai katonaság visszaszerezte a Boko Haram által elfoglalt területet és letartóztatta néhány tagját, de a kormány Boko Haram megállítására irányuló nem katonai erőfeszítései csak kezdeti stádiumban vannak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti a Buhari-kormányt, hogy állampolgárait védje meg a terrorizmustól, ugyanakkor ragaszkodik ahhoz, hogy az ilyen fellépéseknek maradéktalan tiszteletben kell tartaniuk az emberi jogokat és a jogállamiságot; elismerését fejezi ki a Buhari-kormány által a nigériai biztonsági kihívások és a korrupció elleni küzdelem terén elért haladás miatt; támogatást ajánl fel e cél elérése, valamint a korrupt gyakorlatok és a terrorizmus közötti kapcsolat megszakítása érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet azonban arra, hogy a Boko Harammal és más terrorszervezetekkel szemben hozott kormányzati intézkedések nem szíthatják tovább az erőszakot; ebben a tekintetben szorgalmazza a nigériai állambiztonsági erők, köztük a rendőrség reformját, valamint az emberi jogok megsértéséért – köztük a bírósági eljárás nélküli kivégzések, kínzások, önkényes letartóztatások és zsarolással kapcsolatos visszaélések elkövetéséért – felelős személyek elleni vizsgálatokat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sürgeti a nigériai kormányt, hogy foglalkozzon az erőszak kiváltó okaival, azzal hogy egyenlő jogokat és megkülönböztetéstől mentes jogszabályokat biztosít valamennyi polgár számára; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elítéli a nőkkel és lányokkal szembeni szexuális és nemi alapú erőszakot, valamint a Boko Haram és más terrorista csoportok nőkkel és gyermekekkel szembeni támadását, elrablását, a kényszerházasságot, a nemi erőszakot és öngyilkos merényletre való felhasználásukat; aggodalmát fejezi ki továbbá amiatt is, hogy a nem megfelelő humanitárius segítségnyújtás a menekülttáborokban nagyfokú kizsákmányoláshoz és szexuális zaklatáshoz vezetett; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a nigériai hatóságokat, hogy nyújtsanak megfelelő pszichoszociális támogatást a radikalizálódás áldozatainak, különösen a nőknek, a gyermekeknek és a fiataloknak, mielőtt visszavezetnék őket a társadalomba; kéri az összes nemzetközi szereplőt, hogy tegyen közös erőfeszítéseket az erőszakos szélsőségekhez vezető radikalizálódás megelőzésére, illetve dolgozzon ki rehabilitációs és deradikalizációs programokat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nagyobb előrehaladásra ösztönöz a nigériai társadalmat évtizedek óta mételyező korrupció kezelésében, és úgy véli, hogy e bűncselekmények felszámolására irányuló kemény fellépés nélkül a Buhari-kormány nem lesz képes szélesebb körű politikai, gazdasági és szociális menetrendjének teljesítésére; sürgeti a nigériai hatóságokat, hogy erősítsék meg a korrupció elleni küzdelmet célzó intézkedéseket, és hangsúlyozza, hogy ennek elmulasztása további évekre kiterjeszti a szegénységet, az egyenlőtlenséget, hírneve csorbulását, a külső beruházások csökkenését és a polgárok lehetőségeinek beszűkülését; emlékeztet arra, hogy a korrupció miatt a polgárok egyre elégedetlenebbek a közintézményekkel és csökken a kormányok legitimitása; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólít a nigériai igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának és függetlenségének javítására annak érdekében, hogy hathatósan alkalmazni lehessen a büntető igazságszolgáltatást az erőszak, a terrorizmus és a korrupció elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sürgeti a nigériai hatóságokat, hogy vezessenek be moratóriumot a halálbüntetésre annak eltörlése érdekében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékezteti Nigéria kormányát azon felelősségére, hogy a választásokat nemzetközi emberi jogi kötelezettségeivel összhangban tartsák, és hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést a szabad, átlátható és hiteles választások biztosítására; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és a tagállamokat, hogy ellenőrizzék a Líbiából visszatérő nigériaiak reintegrációját és biztosítsák az e célra elkülönített uniós finanszírozás hatékony felhasználását; felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet az újbóli beilleszkedést segítő intézkedésekről; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a Nigériai Szövetségi Köztársaság elnökének, az Afrikai Unió elnökének, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek, a Pánafrikai Parlamentnek, valamint a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) képviselőinek. |
| --- | --- |

17.

---

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/47

---

P8_TA(2018)0014

Vu Gan, Hszie Jang, Li Ming-cse, Tasi Vangcsuk és Csöki tibeti szerzetes, emberi jogi aktivisták ügyei

Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása Vu Gan, Hszie Jang, Li Ming-cse, Tasi Vangcsuk és Csöki tibeti szerzetes, emberi jogi aktivisták ügyeiről (2018/2514(RSP))

(2018/C 458/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Kínáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. ülésszaka tekintetében az EU prioritásairól szóló 2014. március 13-i (1), az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló 2015. december 16-i (2), a Gui Minhai, a Kínában bebörtönzött kiadó ügyéről szóló 2016. november 24-i (3), a Larung Gar Tibeti Buddhista Akadémia és Ilham Tohti ügyéről szóló 2016. december 15-i (4) és a Nobel-békedíjas Liu Hsziao-po és Li Ming-cse ügyéről szóló, 2017. július 6-i állásfoglalásaira (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel Kínáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 25. ülésszaka tekintetében az EU prioritásairól szóló 2014. március 13-i (1), az EU és Kína közötti kapcsolatokról szóló 2015. december 16-i (2), a Gui Minhai, a Kínában bebörtönzött kiadó ügyéről szóló 2016. november 24-i (3), a Larung Gar Tibeti Buddhista Akadémia és Ilham Tohti ügyéről szóló 2016. december 15-i (4) és a Nobel-békedíjas Liu Hsziao-po és Li Ming-cse ügyéről szóló, 2017. július 6-i állásfoglalásaira (5),

| — | tekintettel a 2003-ban elindított EU–Kína stratégiai partnerségre, valamint az Európai Bizottságnak és a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2016. június 22-i, „A Kínára vonatkozó új uniós stratégia elemei” című közös közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003-ban elindított EU–Kína stratégiai partnerségre, valamint az Európai Bizottságnak és a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2016. június 22-i, „A Kínára vonatkozó új uniós stratégia elemei” című közös közleményére,

| — | tekintettel a 2017. június 1–2-án Brüsszelben tartott EU–Kína csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. június 1–2-án Brüsszelben tartott EU–Kína csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel az új nemzetbiztonsági törvénynek a Kínai Nemzeti Népi Kongresszus állandó bizottsága általi, 2015. július 1-jei elfogadására, és a külföldi nem kormányzati szervezetek igazgatásáról szóló új törvény második tervezetének 2015. május 5-i közzétételére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az új nemzetbiztonsági törvénynek a Kínai Nemzeti Népi Kongresszus állandó bizottsága általi, 2015. július 1-jei elfogadására, és a külföldi nem kormányzati szervezetek igazgatásáról szóló új törvény második tervezetének 2015. május 5-i közzétételére,

| — | tekintettel a Kínai Népköztársaság alkotmányának 36. cikkére, amely garantálja valamennyi állampolgár számára a vallási meggyőződés szabadságához való jogot, valamint 4. cikkére, amely biztosítja a nemzeti kisebbségek jogait, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kínai Népköztársaság alkotmányának 36. cikkére, amely garantálja valamennyi állampolgár számára a vallási meggyőződés szabadságához való jogot, valamint 4. cikkére, amely biztosítja a nemzeti kisebbségek jogait,

| — | tekintettel az EU és Kína között az emberi jogokról folytatott, 1995-ben indított párbeszédre és a párbeszéd 2017. június 22-én és 23-án Brüsszelben tartott 35. fordulójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína között az emberi jogokról folytatott, 1995-ben indított párbeszédre és a párbeszéd 2017. június 22-én és 23-án Brüsszelben tartott 35. fordulójára,

| — | tekintettel arra, hogy az Európai Parlament gondolatszabadságért járó Szaharov-díját 1996-ban Vej Csing-sengnek, 2008-ban pedig Hu Csiának ítélték oda, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Európai Parlament gondolatszabadságért járó Szaharov-díját 1996-ban Vej Csing-sengnek, 2008-ban pedig Hu Csiának ítélték oda,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) külügyért és biztonságpolitikáért/az európai szomszédságpolitikáért és a csatlakozási tárgyalásokért felelős szóvivőjének 2017. december 27-i nyilatkozatára a Vu Gant és Hszie Jangot sújtó kínai ítéletekről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) külügyért és biztonságpolitikáért/az európai szomszédságpolitikáért és a csatlakozási tárgyalásokért felelős szóvivőjének 2017. december 27-i nyilatkozatára a Vu Gant és Hszie Jangot sújtó kínai ítéletekről,

| — | tekintettel az Európai Unió küldöttségének az emberi jogok nemzetközi világnapja alkalmából tett, 2017. december 8-i helyi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió küldöttségének az emberi jogok nemzetközi világnapja alkalmából tett, 2017. december 8-i helyi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok 1948. évi Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az 1966. december 16-án kelt Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966. december 16-án kelt Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az egyetemes emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása és tiszteletben tartása az EU és Kína között régóta fennálló kapcsolat középpontjában kell hogy maradjon, összhangban az EU-nak pontosan ezen értékek külső fellépései során való fenntartására irányuló kötelezettségvállalásával, továbbá Kína azon kifejezett szándékával, hogy saját fejlesztési és nemzetközi együttműködésében ugyanezeket az értékeket érvényesíti; |
| --- | --- |

A.

mivel az egyetemes emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság előmozdítása és tiszteletben tartása az EU és Kína között régóta fennálló kapcsolat középpontjában kell hogy maradjon, összhangban az EU-nak pontosan ezen értékek külső fellépései során való fenntartására irányuló kötelezettségvállalásával, továbbá Kína azon kifejezett szándékával, hogy saját fejlesztési és nemzetközi együttműködésében ugyanezeket az értékeket érvényesíti;

| B. | mivel azóta, hogy Hszi Csin-ping elnök hatalomra került, az emberi jogok helyzete Kínában tovább romlott, a kormány erőszakosabban lép fel a békés ellenállással, a véleménynyilvánítás szabadságával és a vallásszabadsággal, valamint a jogállamisággal szemben; mivel a kínai hatóságok több száz emberijog-védőt, jogászt és újságírót vettek őrizetbe és vontak eljárás alá; |
| --- | --- |

B.

mivel azóta, hogy Hszi Csin-ping elnök hatalomra került, az emberi jogok helyzete Kínában tovább romlott, a kormány erőszakosabban lép fel a békés ellenállással, a véleménynyilvánítás szabadságával és a vallásszabadsággal, valamint a jogállamisággal szemben; mivel a kínai hatóságok több száz emberijog-védőt, jogászt és újságírót vettek őrizetbe és vontak eljárás alá;

| C. | mivel 2017. december 26-án egy tiencsini bíróság nyolc év börtönbüntetésre ítélte Vu Gan aktivistát az államhatalom felforgatásának vádjával; mivel Vu Gan rendszeresen kampányolt mind offline, mind online a kormány hatalommal való visszaélésének érzékeny témáiról; mivel ügyvédje szerint Vu Gan elutasította a hatóságokkal való megállapodást, amely szerint büntetését felfüggesztették volna, ha bűnösnek vallja magát; |
| --- | --- |

C.

mivel 2017. december 26-án egy tiencsini bíróság nyolc év börtönbüntetésre ítélte Vu Gan aktivistát az államhatalom felforgatásának vádjával; mivel Vu Gan rendszeresen kampányolt mind offline, mind online a kormány hatalommal való visszaélésének érzékeny témáiról; mivel ügyvédje szerint Vu Gan elutasította a hatóságokkal való megállapodást, amely szerint büntetését felfüggesztették volna, ha bűnösnek vallja magát;

| D. | mivel ugyanezen a napon Hunanban Hszie Jang emberi jogi jogászt is elítélték, de mivel korábban bűnösnek vallotta magát az államhatalom felforgatásának vádjában, mentesítették a büntetőjogi szankciók alól; mivel Vu Gant hónapokkal korábban tartóztatták le egy emberi jogi jogászok és jogvédők ellen irányuló, korábban nem látott mértékű, erőszakos fellépéssorozat keretében 2015-ben, melynek során országszerte több száz embert, köztük Hszie Jangot is kikérdeztek vagy hetekig fogva tartottak; mivel vannak olyan állítások, melyek szerint vallatói Hszie Jangot megkínozták, megverték és megfenyegették; |
| --- | --- |

D.

mivel ugyanezen a napon Hunanban Hszie Jang emberi jogi jogászt is elítélték, de mivel korábban bűnösnek vallotta magát az államhatalom felforgatásának vádjában, mentesítették a büntetőjogi szankciók alól; mivel Vu Gant hónapokkal korábban tartóztatták le egy emberi jogi jogászok és jogvédők ellen irányuló, korábban nem látott mértékű, erőszakos fellépéssorozat keretében 2015-ben, melynek során országszerte több száz embert, köztük Hszie Jangot is kikérdeztek vagy hetekig fogva tartottak; mivel vannak olyan állítások, melyek szerint vallatói Hszie Jangot megkínozták, megverték és megfenyegették;

| E. | mivel 2017. november 28-án a jüejangi középfokú bíróság öt év börtönbüntetésre ítélte Li Ming-cse demokráciáért küzdő aktivistát, miután bűnösnek találták az államhatalom felforgatásának vádjában, és Kínában minden politikai jogától megfosztották két évre; mivel valószínű, hogy Li Ming-cse nyilvános beismerő vallomását a kínai hatóságok nyomására adta elő; mivel Li Ming-cse 2017. március 19-én eltűnt, miután Makaóról átkelt a kínai Kuangtung tartomány Csuhaj nevű városába; |
| --- | --- |

E.

mivel 2017. november 28-án a jüejangi középfokú bíróság öt év börtönbüntetésre ítélte Li Ming-cse demokráciáért küzdő aktivistát, miután bűnösnek találták az államhatalom felforgatásának vádjában, és Kínában minden politikai jogától megfosztották két évre; mivel valószínű, hogy Li Ming-cse nyilvános beismerő vallomását a kínai hatóságok nyomására adta elő; mivel Li Ming-cse 2017. március 19-én eltűnt, miután Makaóról átkelt a kínai Kuangtung tartomány Csuhaj nevű városába;

| F. | mivel Tasi Vangcsuk tibeti üzlettulajdonost és nyelvjogi aktivistát 2016. január 27-én őrizetbe vették, miután megjelent a New York Times videójában és kiállt amellett, hogy a tibetiek anyanyelvükön tanulhassanak; mivel 2016 márciusában Tasi Vangcsukot „szeparatizmusra való felbujtással” vádolták és akár 15 év börtönre is ítélhetik, holott egyértelműen elmondta az újságoknak, hogy nem szólított fel Tibet függetlenségére; |
| --- | --- |

F.

mivel Tasi Vangcsuk tibeti üzlettulajdonost és nyelvjogi aktivistát 2016. január 27-én őrizetbe vették, miután megjelent a New York Times videójában és kiállt amellett, hogy a tibetiek anyanyelvükön tanulhassanak; mivel 2016 márciusában Tasi Vangcsukot „szeparatizmusra való felbujtással” vádolták és akár 15 év börtönre is ítélhetik, holott egyértelműen elmondta az újságoknak, hogy nem szólított fel Tibet függetlenségére;

| G. | mivel 2015-ben a szecsuáni Szöta megyében található Purbu kolostor Csöki nevű tibeti szerzetesét azért börtönözték be, mert megünnepelte a száműzött szellemi vezető, a dalai láma születésnapját; mivel a vádemelést követően Csökit rövid ideig a Ganzi tartománybeli Kangding megye egyik börtönében tartották fogva, végül pedig a szecsuáni Mianjang börtönébe zárták négy évre; mivel médiaforrások szerint Csökinek veseproblémái, sárgasága és egyéb egészségügyi problémái vannak, melyek a fogva tartás miatt romlottak; |
| --- | --- |

G.

mivel 2015-ben a szecsuáni Szöta megyében található Purbu kolostor Csöki nevű tibeti szerzetesét azért börtönözték be, mert megünnepelte a száműzött szellemi vezető, a dalai láma születésnapját; mivel a vádemelést követően Csökit rövid ideig a Ganzi tartománybeli Kangding megye egyik börtönében tartották fogva, végül pedig a szecsuáni Mianjang börtönébe zárták négy évre; mivel médiaforrások szerint Csökinek veseproblémái, sárgasága és egyéb egészségügyi problémái vannak, melyek a fogva tartás miatt romlottak;

| H. | mivel az emberi jogi jogászok továbbra is megfélemlítéssel és börtönbüntetéssel szembesülnek, mint például a híres Li Jü-Han jogász esetében, aki 2017. novembere óta el van különítve, és Vang Csüan-csang esetében, akit 2015 júliusában tartóztattak le és több mint 800 napja tartják minden érintkezési lehetőségtől elzárva, és a jelentések szerint meg is kínozták; mivel a petíciókat benyújtó emberijog-védők, akik elutaznak a nagyobb városokba, hogy helyi kérdéseket vessenek fel, őrizetbe vétellel és börtönbüntetéssel néznek szembe, mint Li Hsziao-Ling, akit 2017 júniusa óta tartanak fogva, miközben komoly zöld hályogja van; mivel a petíciók benyújtóinak platformot biztosító emberijog-védőket és más emberijog-védőket, például Ding Ling-csét, Liu Fej-jüét és Csen Csang-huát is őrizetbe vették; |
| --- | --- |

H.

mivel az emberi jogi jogászok továbbra is megfélemlítéssel és börtönbüntetéssel szembesülnek, mint például a híres Li Jü-Han jogász esetében, aki 2017. novembere óta el van különítve, és Vang Csüan-csang esetében, akit 2015 júliusában tartóztattak le és több mint 800 napja tartják minden érintkezési lehetőségtől elzárva, és a jelentések szerint meg is kínozták; mivel a petíciókat benyújtó emberijog-védők, akik elutaznak a nagyobb városokba, hogy helyi kérdéseket vessenek fel, őrizetbe vétellel és börtönbüntetéssel néznek szembe, mint Li Hsziao-Ling, akit 2017 júniusa óta tartanak fogva, miközben komoly zöld hályogja van; mivel a petíciók benyújtóinak platformot biztosító emberijog-védőket és más emberijog-védőket, például Ding Ling-csét, Liu Fej-jüét és Csen Csang-huát is őrizetbe vették;

| I. | mivel a kínai kormány új törvényeket fogadott el, köztük az állambiztonsági törvényt, a terrorelhárítási törvényt, a kiberbiztonsági törvényt és a külföldi nem kormányzati szervezetek igazgatásáról szóló törvényt, melyek a nyilvános aktivizmust és a kormány békés kritizálását állambiztonsági fenyegetésként állítják be, megerősítik a cenzúrát, a magánszemélyek és társadalmi csoportok felügyeletét és ellenőrzését és elrettentik a magánszemélyeket attól, hogy az emberi jogokért kampányoljanak; |
| --- | --- |

I.

mivel a kínai kormány új törvényeket fogadott el, köztük az állambiztonsági törvényt, a terrorelhárítási törvényt, a kiberbiztonsági törvényt és a külföldi nem kormányzati szervezetek igazgatásáról szóló törvényt, melyek a nyilvános aktivizmust és a kormány békés kritizálását állambiztonsági fenyegetésként állítják be, megerősítik a cenzúrát, a magánszemélyek és társadalmi csoportok felügyeletét és ellenőrzését és elrettentik a magánszemélyeket attól, hogy az emberi jogokért kampányoljanak;

| J. | mivel az uniós stratégiai keretben és az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervben a Tanács kötelezettséget vállal a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok előmozdítására külső fellépése kivétel nélkül valamennyi területén, és arra, hogy az emberi jogokat helyezi a harmadik országokkal, köztük a stratégiai partnereivel fennálló kapcsolatai középpontjába; |
| --- | --- |

J.

mivel az uniós stratégiai keretben és az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervben a Tanács kötelezettséget vállal a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok előmozdítására külső fellépése kivétel nélkül valamennyi területén, és arra, hogy az emberi jogokat helyezi a harmadik országokkal, köztük a stratégiai partnereivel fennálló kapcsolatai középpontjába;

| 1. | továbbra is komolyan aggódik amiatt, ahogy a kínai kormány hozzááll az emberijog-védőkhöz, az emberi jogi aktivistákhoz és jogászokhoz; emlékezteti Kínát globális hatalomként való felelősségére és felszólítja a pekingi hatóságokat, hogy minden körülmények között biztosítsák az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával és a Kína által aláírt vagy megerősített más nemzetközi emberi jogi eszközökkel összhangban; ezenkívül sürgeti a pekingi hatóságokat, hogy vessenek véget a emberijog-védők Kínában való mindennemű zaklatásának, hogy akadályoztatástól mentesen végezhessék dolgukat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti a kínai hatóságokat, hogy haladéktalanul és feltételek nélkül engedjenek szabadon minden emberi jogi munkájáért fogva tartott emberijog-védők, emberi jogi aktivistát, jogászt, újságírót és petíciót benyújtó személyt, továbbá vessenek véget az ellenük irányuló ellenséges fellépésnek, melyet őrizetbe vétel, bírósági zaklatás és megfélemlítés útján követnek el; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Kínai Népköztársaság kormányát, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül engedje szabadon Vu Gant, akit kizárólag a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságához való jogának békés gyakorlása miatt börtönöztek be, és hogy szabadon bocsátásáig biztosítsa, hogy rendszeresen és korlátozásoktól mentesen találkozhat családjával és a saját maga választotta ügyvédekkel, továbbá hogy nem vetik alá kínzásnak és a bántalmazás egyéb formáinak; felszólít a Kínában elkövetett kínzások haladéktalan, hatékony és pártatlan kivizsgálására, és arra, hogy a felelősöket állítsák bíróság elé; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy ki kell vizsgálni a Hszie Jang kínzására vonatkozó állításokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a kínai kormányt, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássa szabadon Li Ming-csét, és szabadon bocsátásáig biztosítson számára védelmet a kínzásoktól és a bántalmazás egyéb formáitól, biztosítson számára találkozási lehetőséget családjával, az általa választott ügyvédekkel, továbbá biztosítson számára megfelelő orvosi ellátást; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mélységes aggodalmának ad hangot Tasi Vangcsuk letartóztatása és azóta is tartó fogva tartása, valamint tanácsadáshoz való korlátozott joga, az ellene való bizonyítékok hiánya és a büntetőjogi vizsgálat szabálytalanságai miatt; követeli Tasi Vangcsuk azonnali és feltétel nélküli szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a kínai hatóságokat Csöki tibeti szerzetes haladéktalan és feltétel nélküli szabadon bocsátására; sürgeti a kínai kormányt, hogy tegyék lehetővé rokonai és az általa megválasztott ügyvédek számára látogatását, és különösen azt, hogy biztosítsanak számára megfelelő egészségügyi ellátást; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felszólítja a kínai kormányt, hogy tartsa tiszteletben saját alkotmányát, különösen annak a nemzeti kisebbségeket védő 4. cikkét; a szólásszabadságot, a sajtószabadságot, a gyülekezési és egyesülési szabadságot, a felvonulási és a tüntetési szabadságot védő 35. cikkét; a vallási meggyőződés szabadságához való jogot elismerő 36. cikkét; és a bármely állami szerv vagy tisztviselő kritikával illetéséhez, illetve az ezekre vonatkozó javaslattételhez való jogot biztosító 41. cikkét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ismételten felszólítja a kínai kormányt, hogy kezdjen párbeszédet őszentségével, a dalai lámával és képviselőivel, és támogatja a tibeti kérdés békés, párbeszéden és tárgyalásokon alapuló megoldását Tibet valódi autonómiájának a kínai alkotmány keretében történő biztosítása céljából; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elítéli továbbá a „hazafias nevelés” módszere révén megvalósított buddhizmusellenes kampányokat, beleértve a tibeti buddhista kolostorok állami irányítására szolgáló intézkedéseket; aggódik amiatt, hogy a kínai büntetőjoggal visszaélnek, és azt a tibetiek és a buddhisták üldözésére használják fel, akik vallási tevékenységeit „szeparatizmusnak” feleltetik meg; sajnálja, hogy a tibeti gyakorló buddhizmus környezete jelentősen romlott a 2008. márciusi tibeti tiltakozásokat követően, és hogy a kínai kormány erőteljesebb megközelítést alkalmaz a „hazafias neveléssel” kapcsolatban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aggódik a biztonsági jogszabálycsomag elfogadása és annak a kínai kisebbségekre gyakorolt hatása miatt, különösen a terrorelhárítási törvény vonatkozásában, amely a tibeti kultúra és vallás békés kifejezésének büntethetővé tételéhez vezethet, és a külföldi nem kormányzati szervezetek igazgatásáról szóló törvény vonatkozásában, amely szigorú kormányzati ellenőrzés alá helyezi az emberijog-védő csoportokat, mivel ez szigorúan felülről lefelé irányuló megközelítést valósít meg a helyi és a központi kormány, valamint a civil társadalom közötti partnerség ösztönzése helyett; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a kínai hatóságoknak biztosítaniuk kellene, hogy az elkülönítve tartottak haladéktalanul kapcsolatba léphessenek családtagjaikkal és ügyvédeikkel, és hogy a fogva tartási feltételeknek minden esetben meg kell felelniük a bármely formában fogva tartott vagy börtönbüntetésüket töltő személyek védelméről szóló ENSZ-elveknek, melyeket az ENSZ Közgyűlése 1988. december 9-én fogadott el a 43/173. számú határozattal, és amely kiterjed az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésre is; |
| --- | --- |

12.

| 13. | különösen aggódik az emberi jogi aktivisták kínzásáról érkező állítások miatt; felszólítja ezért a kínai kormányt, hogy a Kína által 1988. október 4-én megerősített, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok ellen elnevezésű ENSZ-egyezmény (UNCAT) 2. és 16. cikkével összhangban teljes mértékben tartsa tiszteletben a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok abszolút és kivételek nélküli tilalmát; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ösztönzi a kínai kormányt, hogy mivel közeledik az egyezmény aláírásának 20. évfordulója, erősítse meg a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát és biztosítsa annak maradéktalan végrehajtását, többek közt véget vetve minden visszaélésszerű gyakorlatnak és szükség szerint kiigazítva jogszabályait; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet annak fontosságára, hogy az EU a kínai hatóságokkal folytatott minden politikai és emberi jogi párbeszéd során felvesse a Kínában elkövetett emberi jogi jogsértések kérdését, különösen a tibeti és a Hszincsiang tartománybeli kisebbségek ügyét, összhangban az EU azon kötelezettségvállalásával, hogy Kínára vonatkozó megközelítésének erős, világos és egységes hangon kell megszólalnia; sajnálja azonban, hogy az EU és Kína között évente megrendezésre kerülő emberi jogi párbeszédekből nem születtek konkrét eredmények; emlékeztet továbbá arra, hogy folyamatban lévő reformfolyamata és növekvő globális szerepvállalása tekintetében Kína a nemzetközi emberi jogi keretben való részvételt választotta akkor, amikor nemzetközi emberi jogi szerződések sorát írta alá; felszólít ezért arra, hogy folytatódjon Kínával a párbeszéd e kötelezettségvállalások tiszteletben tartása céljából; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja az összes tagállamot határozott, értékeken alapuló megközelítés elfogadására Kínával kapcsolatban, és elvárja, hogy a tagállamok ne tegyenek egyoldalú kezdeményezéseket vagy olyan lépéseket, amelyek alááshatják az uniós fellépés egységességét, hatékonyságát és következetességét; sajnálattal emlékeztet arra, hogy az Unió nem tudott nyilatkozatot tenni a kínai emberi jogi helyzetről az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. júniusi genfi ülésén; üdvözli, hogy a következő ülésen sikerült nyilatkozatot elfogadni, és elvárja, hogy az EU továbbra is olyan országként említse Kínát, mint amely mindaddig megköveteli az Emberi Jogi Tanács figyelmét, amíg nem hajlandó érdemi jogi reformokat kezdeni felszólítja továbbá az EU-t és tagállamait, hogy a Kínáról szóló, közeljövőben várható időszakos egyetemes helyzetértékelés során adjanak hangot komoly aggodalmuknak és biztosítsák különösen azt, hogy a kínai civil társadalom szabadon részt vehessen a folyamatban; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felkéri az alelnököt/főképviselőt és a tagállamokat, hogy fogadják el a Külügyi Tanács Kínáról szóló következtetéseit, melyek hangsúlyozzák az emberi jogok kiemelt fontosságát az EU és Kína közötti kapcsolatokban és egyértelműen hangot adnak az e tekintetben Kínában tapasztalható negatív tendenciákkal kapcsolatos aggodalomnak, továbbá annak az elvárásnak, hogy a kínai hatóságok konkrét lépéseket tegyenek válaszként; hangsúlyozza, hogy ezek a következtetések a kínai emberi jogok tekintetében közös üzenetre és megközelítésre köteleznék az EU 28 tagállamát és az uniós intézményeket; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint a Kínai Népköztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  HL C 378., 2017.11.9., 239. o.

(2)  HL C 399., 2017.11.24., 92. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0444.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0505.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0308.

---

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/52

---

P8_TA(2018)0015

Kongói Demokratikus Köztársaság

Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása a Kongói Demokratikus Köztársaságról (2018/2515(RSP))

(2018/C 458/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról (KDK) szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2017. június 14-i (1), 2017. február 2-i (2), valamint 2016. december 1-jei (3) állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kongói Demokratikus Köztársaságról (KDK) szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2017. június 14-i (1), 2017. február 2-i (2), valamint 2016. december 1-jei (3) állásfoglalásra,

| — | tekintettel Federica Mogherininek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és szóvivőjének a Kongói Demokratikus Köztársaságban uralkodó helyzetről szóló nyilatkozataira; |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherininek, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és szóvivőjének a Kongói Demokratikus Köztársaságban uralkodó helyzetről szóló nyilatkozataira;

| — | tekintettel az EKSZ szóvivőjének a KDK-ra vonatkozó választási naptár közzétételéről szóló, 2017. november 9-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ szóvivőjének a KDK-ra vonatkozó választási naptár közzétételéről szóló, 2017. november 9-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2017. szeptember 29-én elfogadott, a KDK-ban az emberi jogok területére vonatkozó szakmai támogatásra és kapacitásépítésre vonatkozó határozatára, valamint az ENSZ főtitkárának az Egyesült Nemzetek Szervezete kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziójáról (MONUSCO) szóló, 2017. októberi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2017. szeptember 29-én elfogadott, a KDK-ban az emberi jogok területére vonatkozó szakmai támogatásra és kapacitásépítésre vonatkozó határozatára, valamint az ENSZ főtitkárának az Egyesült Nemzetek Szervezete kongói demokratikus köztársasági stabilizációs missziójáról (MONUSCO) szóló, 2017. októberi jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ által elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya KDK általi végrehajtásáról szóló negyedik időszakos felülvizsgálat 2017. november 9-i megfigyeléseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ által elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya KDK általi végrehajtásáról szóló negyedik időszakos felülvizsgálat 2017. november 9-i megfigyeléseire,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a MONUSCO mandátumának megújításáról szóló 2348 (2017). számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a MONUSCO mandátumának megújításáról szóló 2348 (2017). számú határozatára,

| — | tekintettel a 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi határozatra, amely 2018. december 12-ig meghosszabbítja a Kongói Demokratikus Köztársaságban erőszakért és az emberi jogok súlyos megsértéseiért felelős személyek elleni szankciókat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. december 11-i (KKBP) 2017/2282 tanácsi határozatra, amely 2018. december 12-ig meghosszabbítja a Kongói Demokratikus Köztársaságban erőszakért és az emberi jogok súlyos megsértéseiért felelős személyek elleni szankciókat,

| — | tekintettel a KDK-ról szóló, 2017. március 6-i és december 11-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a KDK-ról szóló, 2017. március 6-i és december 11-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „Az EU együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című, 2017. június 19-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU együttműködése a civil társadalommal a külkapcsolatokban” című, 2017. június 19-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a Kongói Demokratikus Köztársaság választások előtti és biztonsági helyzetéről szóló, 2016. június 15-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek a Kongói Demokratikus Köztársaság választások előtti és biztonsági helyzetéről szóló, 2016. június 15-i állásfoglalására,

| — | tekintettel arra, hogy az Európai Parlament gondolatszabadságért járó Szaharov-díját 2014-ben Dr Denis Mukwegének ítélték oda, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az Európai Parlament gondolatszabadságért járó Szaharov-díját 2014-ben Dr Denis Mukwegének ítélték oda,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok 1966. évi Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | a Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

a Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak 1981. évi Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak 1981. évi Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának a gyülekezési és egyesülési szabadságra vonatkozó, 2017. májusi iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának a gyülekezési és egyesülési szabadságra vonatkozó, 2017. májusi iránymutatásaira,

| — | tekintettel a KDK 2006. február 18-án elfogadott alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a KDK 2006. február 18-án elfogadott alkotmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel egy évvel a Szent Szilveszteri Megállapodás 2016. december 31-i aláírását követően a KDK-ban uralkodó általános helyzet továbbra is romlik az egész országban, erőszakos elnyomás, gyilkosságok és az emberi jogok rendszeres megsértése tapasztalható; mivel 2017 a KDK közelmúltbeli történelmének egyik legerőszakosabb éve volt; |
| --- | --- |

A.

mivel egy évvel a Szent Szilveszteri Megállapodás 2016. december 31-i aláírását követően a KDK-ban uralkodó általános helyzet továbbra is romlik az egész országban, erőszakos elnyomás, gyilkosságok és az emberi jogok rendszeres megsértése tapasztalható; mivel 2017 a KDK közelmúltbeli történelmének egyik legerőszakosabb éve volt;

| B. | mivel az ENSZ a KDK-ban uralkodó helyzetet a legmagasabb, 3. szintű humanitárius vészhelyzetnek minősítette; mivel 2017. március 8-án az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Zeid Raad el-Husszein vizsgálóbizottság felállítására szólított fel a Kasai tartományban elkövetett erőszak kivizsgálására; |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ a KDK-ban uralkodó helyzetet a legmagasabb, 3. szintű humanitárius vészhelyzetnek minősítette; mivel 2017. március 8-án az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Zeid Raad el-Husszein vizsgálóbizottság felállítására szólított fel a Kasai tartományban elkövetett erőszak kivizsgálására;

| C. | mivel a politikai válság tovább mélyült azt követően, hogy Kabila elnök nem volt hajlandó 2016-ban, az alkotmányban meghatározott hivatali idő lejártával lemondani; mivel a kongói nemzeti püspöki konferencia (CENCO) égisze alatt kötött Szent Szilveszteri Megállapodás értelmében 2017 decemberében kellett volna választásokat tartani; mivel ezt a határidőt nem tartották be, és mivel a független nemzeti választási bizottság (CENI) bejelentette, hogy 2018. december 23-án tartják meg a választásokat; |
| --- | --- |

C.

mivel a politikai válság tovább mélyült azt követően, hogy Kabila elnök nem volt hajlandó 2016-ban, az alkotmányban meghatározott hivatali idő lejártával lemondani; mivel a kongói nemzeti püspöki konferencia (CENCO) égisze alatt kötött Szent Szilveszteri Megállapodás értelmében 2017 decemberében kellett volna választásokat tartani; mivel ezt a határidőt nem tartották be, és mivel a független nemzeti választási bizottság (CENI) bejelentette, hogy 2018. december 23-án tartják meg a választásokat;

| D. | mivel a CENI elkezdte a választások logisztikai előkészítését, ideértve a költségvetési intézkedéseket és a választási nyilvántartás készítését is; |
| --- | --- |

D.

mivel a CENI elkezdte a választások logisztikai előkészítését, ideértve a költségvetési intézkedéseket és a választási nyilvántartás készítését is;

| E. | mivel a politikai helyzet elleni tiltakozások során a kormány által támogatott erők rendkívül erőszakos módon léptek fel; |
| --- | --- |

E.

mivel a politikai helyzet elleni tiltakozások során a kormány által támogatott erők rendkívül erőszakos módon léptek fel;

| F. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) megállapította, hogy a biztonsági erők „szándékosan arra törekedtek, hogy elnyomják a polgári és politikai jogokat”, többek között éles lövedéket, könnygázt és gumilövedéket vetettek be civilek, köztük ministránsfiúk ellen, és megtagadták az ENSZ-től a bejutást a kórházakba, halottasházakba és fogdákba, megakadályozva, hogy az ENSZ megfigyelhesse a tüntetéseket; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala (OHCHR) megállapította, hogy a biztonsági erők „szándékosan arra törekedtek, hogy elnyomják a polgári és politikai jogokat”, többek között éles lövedéket, könnygázt és gumilövedéket vetettek be civilek, köztük ministránsfiúk ellen, és megtagadták az ENSZ-től a bejutást a kórházakba, halottasházakba és fogdákba, megakadályozva, hogy az ENSZ megfigyelhesse a tüntetéseket;

| G. | mivel a KDK még nem erősítette meg a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartát; |
| --- | --- |

G.

mivel a KDK még nem erősítette meg a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartát;

| H. | mivel folytatódnak a kongói hadsereg és a helyi milíciák közötti fegyveres összetűzések, különösen Kasaiban; mivel ez súlyos humanitárius válsághoz vezetett, gyilkosságokat, kínzást és nemi erőszakot követnek el, otthonokat, egészségügyi létesítményeket és iskolákat rombolnak le, és 40 tömegsírt fedeztek fel Karsaiban; mivel semmi előrelépés nem történt a felelősök bíróság elé állítása terén; |
| --- | --- |

H.

mivel folytatódnak a kongói hadsereg és a helyi milíciák közötti fegyveres összetűzések, különösen Kasaiban; mivel ez súlyos humanitárius válsághoz vezetett, gyilkosságokat, kínzást és nemi erőszakot követnek el, otthonokat, egészségügyi létesítményeket és iskolákat rombolnak le, és 40 tömegsírt fedeztek fel Karsaiban; mivel semmi előrelépés nem történt a felelősök bíróság elé állítása terén;

| I. | mivel világszinten a konfliktusok miatt belső menekültté váltak száma a KDK-ban a legmagasabb; mivel 2017 januárja óta a KDK-n belül több mint 1,9 millió ember vált belső menekültté, és ezzel 4,25 millióra emelkedett az országban, leginkább Kasai, Tanganyika és Kivu tartományokban lévő belső menekültek száma; mivel a KDK a Burundiból, a Közép-afrikai Köztársaságból és Dél-Szudánból érkező menekülteknek is otthont ad; mivel az EU 5 millió EUR sürgősségi segélyt szabadított fel a Kasaiban történt erőszak áldozatainak megsegítésére; |
| --- | --- |

I.

mivel világszinten a konfliktusok miatt belső menekültté váltak száma a KDK-ban a legmagasabb; mivel 2017 januárja óta a KDK-n belül több mint 1,9 millió ember vált belső menekültté, és ezzel 4,25 millióra emelkedett az országban, leginkább Kasai, Tanganyika és Kivu tartományokban lévő belső menekültek száma; mivel a KDK a Burundiból, a Közép-afrikai Köztársaságból és Dél-Szudánból érkező menekülteknek is otthont ad; mivel az EU 5 millió EUR sürgősségi segélyt szabadított fel a Kasaiban történt erőszak áldozatainak megsegítésére;

| J. | mivel 2017 márciusában a MONUSCO alakulatainak számát csökkentették és 2017 júniusában 8 %-al csökkentették a költségvetését; |
| --- | --- |

J.

mivel 2017 márciusában a MONUSCO alakulatainak számát csökkentették és 2017 júniusában 8 %-al csökkentették a költségvetését;

| K. | mivel a KDK hatóságai rendszerszinten zaklatták az olyan civil társadalmi szervezeteket és emberi jogi jogvédőket, mint például a Lutte pour le Changement (Lucha), a Filimbi, a katolikus egyház vagy a Comité Laïc de Coordination (CLC); mivel az emberi jogi jogvédő csoportok szerint legalább 358 politikai fogoly van a KDK-ban; |
| --- | --- |

K.

mivel a KDK hatóságai rendszerszinten zaklatták az olyan civil társadalmi szervezeteket és emberi jogi jogvédőket, mint például a Lutte pour le Changement (Lucha), a Filimbi, a katolikus egyház vagy a Comité Laïc de Coordination (CLC); mivel az emberi jogi jogvédő csoportok szerint legalább 358 politikai fogoly van a KDK-ban;

| L. | mivel 2017. december 29-én és 30-án hét emberi jogi jogvédőt – Carbone Benit, Mino Bompomit, Roger Katanga Mwenyemalit, Bony Dickson Mputut, Grâce Tshiunzát, Cedrick Kalonjit és Arciel Benit, akik mind a FILIMBI civil mozgalommal állnak kapcsolatban – elfogatóparancs nélkül letartóztattak és fogva tartanak, és mivel egy másik emberi jogi jogvédő, Palmer Kabeya tartózkodási helye ismeretlen; |
| --- | --- |

L.

mivel 2017. december 29-én és 30-án hét emberi jogi jogvédőt – Carbone Benit, Mino Bompomit, Roger Katanga Mwenyemalit, Bony Dickson Mputut, Grâce Tshiunzát, Cedrick Kalonjit és Arciel Benit, akik mind a FILIMBI civil mozgalommal állnak kapcsolatban – elfogatóparancs nélkül letartóztattak és fogva tartanak, és mivel egy másik emberi jogi jogvédő, Palmer Kabeya tartózkodási helye ismeretlen;

| M. | mivel nő az emberrablások és a segélymunkások és a békefenntartó erők elleni támadások száma, ami arra kényszerítette a humanitárius szervezeteket, hogy elhalasszák a segélyek kiszállítását és felfüggesszék tevékenységüket; |
| --- | --- |

M.

mivel nő az emberrablások és a segélymunkások és a békefenntartó erők elleni támadások száma, ami arra kényszerítette a humanitárius szervezeteket, hogy elhalasszák a segélyek kiszállítását és felfüggesszék tevékenységüket;

| N. | mivel a kongói nemzetgyűlés elé terjesztett három törvénytervezet – a nem kormányzati szervezetek szabályozásáról, az emberi jogi jogvédőkről és a terrorizmus elleni küzdelemről szóló – jelenlegi formájában ellentétes a regionális és nemzetközi emberi jogi normákkal és minden eddiginél nagyobb mértékben veszélyezteti a civil társadalom független működését Kongóban; |
| --- | --- |

N.

mivel a kongói nemzetgyűlés elé terjesztett három törvénytervezet – a nem kormányzati szervezetek szabályozásáról, az emberi jogi jogvédőkről és a terrorizmus elleni küzdelemről szóló – jelenlegi formájában ellentétes a regionális és nemzetközi emberi jogi normákkal és minden eddiginél nagyobb mértékben veszélyezteti a civil társadalom független működését Kongóban;

| O. | mivel az EU 2018 decemberéig meghosszabbította az egyes személyekkel szembeni korlátozó intézkedéseket, melyeket a választási folyamat akadályozására és az emberi jogi jogsértésekre adott válaszul vezetett be; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU 2018 decemberéig meghosszabbította az egyes személyekkel szembeni korlátozó intézkedéseket, melyeket a választási folyamat akadályozására és az emberi jogi jogsértésekre adott válaszul vezetett be;

| 1. | ismételten aggodalmának ad hangot a KDK-ban kialakult humanitárius, biztonsági és politikai helyzet romlása miatt; határozottan elítéli az emberi jogi jogsértések és az erőszakos cselekmények minden fajtáját, különösen a békés tüntetőkkel szembeni fellépéseket, így a békés tüntetések betiltását, valamint a megfélemlítés, a letartóztatások és az ellenzék fogva tartásának politikáját; felszólítja a kongói hatóságokat, hogy haladéktalanul kezdjék meg az összes lelkiismereti fogoly feltétel nélküli szabadon bocsátását, és folytassanak független vizsgálatot a 2017. decemberi tüntetések erőszakos elnyomása és a felfedezett tömegsírok ügyében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet rá, hogy a KDK kormánya viseli az elsődleges felelősséget a területén élő és joghatósága alá tartozó polgárok megvédéséért, beleértve az emberiesség elleni és háborús bűncselekmények elleni védelmet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rendkívüli aggodalmának ad hangot az emberi jogi jogvédő szervezetektől, különösen az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetsége (FIDH) 2017. decemberi, a Kasaiban történt mészárlások vizsgálati jelentéséből származó bizonyítékok miatt, melyek alapján a kongói biztonsági erők és a kormány által támogatott milíciák a megfélemlítés és pusztítás szándékos stratégiáját alkalmazták, ami az emberiesség elleni bűncselekmények elkövetéséhez vezetett Kasai tartományban; határozottan kéri a Nemzetközi Büntetőbíróságot és az ENSZ-t, hogy vizsgálja ki ezeket az ügyeket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aggodalmának ad hangot a KDK-ban lévő nők és gyermekek helyzete miatt; élesen elítéli az erőszakos közösülés, a nemi erőszak és a kínzás alkalmazását; riasztónak tartja a törvénytelen toborzásra és az arra vonatkozó vádakat, hogy a kongóiak által támogatott milíciákban gyermekkatonákat alkalmaznak, és úgy véli, hogy a gyermekkatonák alkalmazásának felszámolása a kongói hatóságok és a nemzetközi közösség egyik legfontosabb feladata kell hogy legyen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rendkívül sajnálatosnak tartja, hogy a választásokat nem tartották meg a 2017. évben kitűzött határidőre; emlékezteti a kongói hatóságokat és intézményeket azon felelősségükre, hogy a kongói alkotmánnyal és a Szent Szilveszteri Megállapodással összhangban ténylegesen hajtsák végre az új választási ütemtervet; ragaszkodik ahhoz, hogy 2018. december 23-án átlátható, szabad és tisztességes elnök- és törvényhozási választásokat tartsanak; emlékeztet arra, hogy a CENI-nek független, pártatlan és befogadó intézménynek kell lennie, és felszólítja a KDK kormányát, hogy gondoskodjon a megfelelő források biztosításáról; kári továbbá, hogy a CENI és a kormány negyedéves határidőket vezessen be a választási ütemtervben az előrelépések nyomon követése érdekében, illetve annak jeleként, hogy a kormány elkötelezett a választások megtartása mellett; emlékeztet arra, hogy kizárólag hiteles választások adnak lehetőséget a válság leküzdésére; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a száműzetésben lévő ellenzékieknek lehetőséget kell kapniuk a biztonságos és feltétel nélküli visszatérésre, és hogy valamennyi polgárnak jogot kell kapnia arra, hogy jelöltként indulhasson a választásokon; üdvözli, hogy az Afrikai Unió, az Organisation internationale de la Francophonie (OIF), a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) és az ENSZ részvételével létrejött egy szakértőkből álló, koordinált csapat, amely a választási folyamat végrehajtásának támogatásáért és a KDK-nak nyújtott pénzügyi, logisztikai és szakmai támogatásért felel; támogatja az EU hozzájárulását a KDK-ban megvalósuló választási folyamathoz, és felhívja az EU-t, hogy a választás finanszírozását kösse a kongói kormány által tett azt bizonyító konkrét intézkedésekhez, hogy nyilvánvaló politikai szándékot tanúsítanak a 2018. december 23-i választások megtartására, így többek között tegyenek közzé egy reális választási költségvetést, valamint garantálják az alapvető jogokat és szabadságokat az összes politikai párt és civil szervezet számára; |
| --- | --- |

6.

| 7. | határozottan elítéli a civil társadalom és a nem kormányzati szervezetek ellen irányuló zaklatás és fenyegetések minden formáját; különös aggodalmának ad hangot az FIDH és az ahhoz kapcsolódó szervezetek képviselőivel szembeni halálos fenyegetések miatt; határozottan kéri a KDK hatóságait és a biztonsági erőket, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a Cotonoui Megállapodásban és a Szent Szilveszteri Megállapodásban rögzített követelményeket, különösen a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és a tüntetés szabadsága gyakorlásának jogát; felhívja a kongói hatóságokat, hogy a lehető leghamarabb ratifikálják a demokráciáról, választásokról és kormányzásról szóló Afrikai Chartát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elítéli a kongói nemzetgyűlés elé terjesztett, a nem kormányzati szervezetek szabályozásáról, az emberi jogi jogvédőkről és a terrorizmus elleni küzdelemről szóló törvénytervezeteket; felszólítja a kongói hatóságokat, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben a jogalkotás jogszerű folyamatát és a törvénytervezeteket hozzák összhangba az emberi jogok védelmére és előmozdítására vonatkozó nemzetközi és regionális normákkal; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sürgeti az EU-t, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy növeljék az emberi jogi jogvédőknek nyújtott támogatást és védelmet; felhívja a KDK hatóságait, hogy vizsgálják ki és állítsák bíróság elé az emberi jogi jogvédők elleni támadások elkövetőit és a demokratikus tüntetések elnyomásában részt vevőket; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli az ENSZ főtitkárának bejelentését arról, hogy ki fogják vizsgálni a Szövetséges Demokratikus Erők katonai alakulat által a MONUSCO alakulatai ellen 2017. december 7-én elkövetett támadást, melynek során 15 békefenntartó vesztette életét Észak-Kivu tartományban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aggodalmát fejezi ki az ENSZ alakulatait és költségvetését érintő legújabb leépítések, illetve csökkentések miatt; felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsát és az ENSZ tagállamait, hogy gondoskodjanak róla, hogy a MONUSCO a mandátumában rá bízott feladatok elvégzéséhez szükséges megfelelő finanszírozásban részesüljön; emlékeztet arra, hogy a MONUSCO-nak mandátuma szerint hozzá kell járulnia a polgári lakosság megvédéséhez és támogatnia kell a politikai megállapodás végrehajtását; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy kiemelt helyen kezeljék az emberi jogi értékeket; emlékeztet annak fontosságára, hogy elszámoltassák az emberi jogok megsértéséért és egyéb, a KDK-n belüli békés megoldást aláaknázó cselekményekért felelős személyeket; üdvözli e tekintetben az EU célzott szankcióinak alkalmazását, és kéri az EU-t, hogy fontolja meg további eszközök alkalmazását, a Cotonoui Megállapodásban előírtakkal összhangban, amennyiben a helyzet tovább romlik és nem történik jelentős előrelépés a békés megoldás felé; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet arra, hogy Ibrahim Thiaw, az ENSZ Környezetvédelmi Programjának ügyvezetőigazgató-helyettese 2015 áprilisában azt nyilatkozta, hogy éves szinten több mint egy milliárd dollár értékben aknázzák ki a természeti erőforrásokat, és hogy a profit nagy részéből – a nyereség 98 %-ának erejéig – a multinacionális vállalatok részesülnek, míg a fennmaradó 2 %-ot a kongói fegyveres csoportok finanszírozására fordítják; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzák meg a szükséges intézkedéseket azon európai vállalatokkal szemben, amelyek nem tartják tiszteletben a nemzetközi normákat vagy nem kárpótolják megfelelően a felelősségi körükhöz közvetlenül vagy közvetetten kapcsolódó emberi jogi jogsértések áldozatait; szorgalmazza a 2016. június 15-én a tagállamok által a konfliktusövezetből származó ásványokról szóló uniós rendeletről ((EU) 2017/821 rendelet (4)) kötött megállapodás gyors végrehajtását, valamint az e területet érintő nemzetközi jogszabályok kiterjesztésére irányuló, az EU és az ENSZ szintjén folyó munka folytatását; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ismételten támogatását fejezi ki az Afrikai Unió, az OIF és a SADC, valamint Angola felé, akik elősegítik a politikai párbeszédet a KDK-ban és a régióban; |
| --- | --- |

14.

| 15. | riasztónak tartja a terjedő kolerajárványt és a humanitárius segélynyújtás fokozására szólít fel a járvány terjedésének megfékezése érdekében; sürgeti az Uniót és a tagállamokat, hogy fokozzák a pénzügyi támogatást és a humanitárius segélyt megbízható szervezeteken keresztül az érintett lakosság sürgős szükségleteinek kielégítése érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának és Közös Parlamenti Közgyűlésnek, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, valamint a Kongói Demokratikus Köztársaság elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0264.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0017.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0479.

(4)  HL L 130., 2017.5.19., 1. o.

---

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/57

---

P8_TA(2018)0018

Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtása a tagállamokban

Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés tagállamok általi végrehajtásáról (2017/2039(INI))

(2018/C 458/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az 1304/2013/EU rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított kiegészítő kezdeti előfinanszírozási összeg tekintetében való módosításáról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/779 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1304/2013/EU rendeletnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés által támogatott operatív programokra folyósított kiegészítő kezdeti előfinanszírozási összeg tekintetében való módosításáról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/779 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a Tanács ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i ajánlására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács ifjúsági garanciaprogram létrehozásáról szóló, 2013. április 22-i ajánlására (3),

| — | tekintettel „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év” című, 2016. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év” című, 2016. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0646),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Uniós ifjúsági garancia: az első lépések megtörténtek, de kockázatok várhatók a végrehajtás során” című, 3/2015. sz., 2015. márciusi különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Uniós ifjúsági garancia: az első lépések megtörténtek, de kockázatok várhatók a végrehajtás során” című, 3/2015. sz., 2015. márciusi különjelentésére,

| — | tekintettel az „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák? Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése” című, 5/2017. sz., 2017. márciusi számvevőszéki különjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ifjúsági munkanélküliség – hoztak változást az uniós szakpolitikák? Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése” című, 5/2017. sz., 2017. márciusi számvevőszéki különjelentésre,

| — | tekintettel „Az uniós ifjúsági garanciaprogramok kiadásainak ellenőrzése és költséghatékonyságuk nyomon követése” című, 2017. október 24-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós ifjúsági garanciaprogramok kiadásainak ellenőrzése és költséghatékonyságuk nyomon követése” című, 2017. október 24-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel Költségvetési Tematikus Főosztályának „Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése” című, 2016. február 3-i mélyreható elemzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Költségvetési Tematikus Főosztályának „Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelése” című, 2016. február 3-i mélyreható elemzésére,

| — | tekintettel a Bizottság Készséggarancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2016. június 10-i javaslatára (COM(2016)0382), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Készséggarancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlásra irányuló, 2016. június 10-i javaslatára (COM(2016)0382),

| — | tekintettel a Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezésről szóló, 2012. május 24-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Több lehetőséget a fiataloknak kezdeményezésről szóló, 2012. május 24-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló, 2014. március 10-i tanácsi ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai gyakorlatok minőségi keretrendszeréről szóló, 2014. március 10-i tanácsi ajánlásra,

| — | tekintettel az Európai Szociális Chartára, annak kiegészítő jegyzőkönyvére és 1999. július 1-jén hatályba lépett, átdolgozott kiadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Chartára, annak kiegészítő jegyzőkönyvére és 1999. július 1-jén hatályba lépett, átdolgozott kiadására,

| — | tekintettel az ENSZ által 2015-ben elfogadott és az egész világra, többek között az EU-ra is alkalmazandó, 2030-ra vonatkozó fenntartható fejlesztési célokra, és különösen a folyamatos, inkluzív és fenntartható gazdasági fejlődés, teljes és produktív foglalkoztatás és tisztességes munka mindenki számára való elérésére törekvő 8. célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ által 2015-ben elfogadott és az egész világra, többek között az EU-ra is alkalmazandó, 2030-ra vonatkozó fenntartható fejlesztési célokra, és különösen a folyamatos, inkluzív és fenntartható gazdasági fejlődés, teljes és produktív foglalkoztatás és tisztességes munka mindenki számára való elérésére törekvő 8. célra,

| — | tekintettel a Jean-Claude Juncker és a szorosan együttműködő Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi, valamint Martin Schulz által készített, az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról szóló, 2015. június 22-i jelentésre („az öt elnök jelentése”), az Európa szociális dimenziójáról szóló 2017. április 26-i bizottsági vitadokumentumokra, a gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről szóló, 2017. május 31-i vitaanyagra és az Európa jövőjéről szóló, 2017. március 1-jei bizottsági fehér könyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jean-Claude Juncker és a szorosan együttműködő Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi, valamint Martin Schulz által készített, az európai gazdasági és monetáris unió megvalósításáról szóló, 2015. június 22-i jelentésre („az öt elnök jelentése”), az Európa szociális dimenziójáról szóló 2017. április 26-i bizottsági vitadokumentumokra, a gazdasági és monetáris unió elmélyítéséről szóló, 2017. május 31-i vitaanyagra és az Európa jövőjéről szóló, 2017. március 1-jei bizottsági fehér könyvre,

| — | tekintettel a szociális jogok európai pillérének létrehozásáról szóló, 2017. április 26-i közleményre (COM(2017)0250) és a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. április 26-i (EU) 2017/761 bizottsági ajánlásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pillérének létrehozásáról szóló, 2017. április 26-i közleményre (COM(2017)0250) és a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. április 26-i (EU) 2017/761 bizottsági ajánlásra (6),

| — | tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (EUROFOUND), az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD), az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ) és az Európai Szakszervezeti Intézet (ETUI), az Európai Vállalkozói Szövetség (BusinessEurope), az Európai Kis- és Középvállalkozások Szövetsége (UEAPME), az Állami és Közszolgáltatási Vállalatok Európai Központja (CEEP), a Eurocities és az Európai Ifjúsági Fórum által végzett munkára és kutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (EUROFOUND), az Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop), a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD), az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ) és az Európai Szakszervezeti Intézet (ETUI), az Európai Vállalkozói Szövetség (BusinessEurope), az Európai Kis- és Középvállalkozások Szövetsége (UEAPME), az Állami és Közszolgáltatási Vállalatok Európai Központja (CEEP), a Eurocities és az Európai Ifjúsági Fórum által végzett munkára és kutatásokra,

| — | tekintettel az Unió helyzetéről szóló, Juncker elnök által 2017. szeptember 13-án tartott beszédre, az „Ütemterv egy egységesebb, erősebb és demokratikusabb Unió megvalósítására” című dokumentumra (a Bizottság 2018-as munkaprogramjának tervezete), valamint a Bizottság Antonio Tajani elnöknek és Jüri Ratas észt miniszterelnöknek címzett, 2017. szeptember 13-i szándéknyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió helyzetéről szóló, Juncker elnök által 2017. szeptember 13-án tartott beszédre, az „Ütemterv egy egységesebb, erősebb és demokratikusabb Unió megvalósítására” című dokumentumra (a Bizottság 2018-as munkaprogramjának tervezete), valamint a Bizottság Antonio Tajani elnöknek és Jüri Ratas észt miniszterelnöknek címzett, 2017. szeptember 13-i szándéknyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A8–0406/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményeire (A8–0406/2017),

| A. | mivel a pénzügyi és gazdasági válság miatt az ifjúsági munkanélküliség rátája a 2008-ban mért 15 %-ról 2013 elejére 24 %-os csúcsra emelkedett, és ezen átlag a különböző tagállamok és régiók közötti kirívó különbségeket rejt magában; mivel az ifjúsági munkanélküliség rátája 2013-ban 10 % közelében maradt Németországban, Ausztriában és Hollandiában, míg Olaszországban, Spanyolországban, Horvátországban és Görögországban a 40 %-os csúcsot is megközelítette vagy jelentősen túllépte; |
| --- | --- |

A.

mivel a pénzügyi és gazdasági válság miatt az ifjúsági munkanélküliség rátája a 2008-ban mért 15 %-ról 2013 elejére 24 %-os csúcsra emelkedett, és ezen átlag a különböző tagállamok és régiók közötti kirívó különbségeket rejt magában; mivel az ifjúsági munkanélküliség rátája 2013-ban 10 % közelében maradt Németországban, Ausztriában és Hollandiában, míg Olaszországban, Spanyolországban, Horvátországban és Görögországban a 40 %-os csúcsot is megközelítette vagy jelentősen túllépte;

| B. | mivel a közkiadások csökkentésére irányuló intézkedéseknek az oktatás, a képzés, a munkahelyteremtés és a támogató szolgálatok terén való megszorítása miatt megjelentek annak közvetlen negatív hatásai, különösen a fiatalokra nézve; |
| --- | --- |

B.

mivel a közkiadások csökkentésére irányuló intézkedéseknek az oktatás, a képzés, a munkahelyteremtés és a támogató szolgálatok terén való megszorítása miatt megjelentek annak közvetlen negatív hatásai, különösen a fiatalokra nézve;

| C. | mivel a fiatalokat érintő szakpolitikák az érintett fiatalok és képviselőik bevonása nélkül kerültek kidolgozásra; |
| --- | --- |

C.

mivel a fiatalokat érintő szakpolitikák az érintett fiatalok és képviselőik bevonása nélkül kerültek kidolgozásra;

| D. | mivel a tartós ifjúsági munkanélküliség azzal a kockázattal jár, hogy a fiatalok marginalizálódnak, kirekesztődnek a társadalomból és elszigetelődnek, továbbá ez „maradandó hatásokat” okozhat, vagyis megnöveli az újbóli munkanélkülivé válás és az alacsonyabb kereset valószínűségét, valamint előnytelenebb karrierkilátásokat eredményezhet; mivel a fiatalok háttérbe szorítása, a humán potenciál akadozó felhasználása és felhasználásának elmulasztása miatt, veszteséget képvisel a magán- és közberuházások számára egyaránt, és szélesebb körben elterjedtté teszi a bizonytalan foglalkoztatást és a készségek erózióját; |
| --- | --- |

D.

mivel a tartós ifjúsági munkanélküliség azzal a kockázattal jár, hogy a fiatalok marginalizálódnak, kirekesztődnek a társadalomból és elszigetelődnek, továbbá ez „maradandó hatásokat” okozhat, vagyis megnöveli az újbóli munkanélkülivé válás és az alacsonyabb kereset valószínűségét, valamint előnytelenebb karrierkilátásokat eredményezhet; mivel a fiatalok háttérbe szorítása, a humán potenciál akadozó felhasználása és felhasználásának elmulasztása miatt, veszteséget képvisel a magán- és közberuházások számára egyaránt, és szélesebb körben elterjedtté teszi a bizonytalan foglalkoztatást és a készségek erózióját;

| E. | mivel 2012-ben három európai munkavállalóból egy olyan munkát végzett, amelyben túl- vagy alulképzett volt (7), és mivel a fiatal munkavállalók általában nagyobb valószínűséggel hivatalosan túlképzettek, miközben az idősebb munkavállalóknál nagyobb valószínűséggel végeznek képzettségüknek kevésbé megfelelő munkát; |
| --- | --- |

E.

mivel 2012-ben három európai munkavállalóból egy olyan munkát végzett, amelyben túl- vagy alulképzett volt (7), és mivel a fiatal munkavállalók általában nagyobb valószínűséggel hivatalosan túlképzettek, miközben az idősebb munkavállalóknál nagyobb valószínűséggel végeznek képzettségüknek kevésbé megfelelő munkát;

| F. | mivel a fiatal munkavállalók sokkal inkább ki vannak téve annak a veszélynek, hogy bizonytalan foglalkoztatási helyzetben találják magukat; mivel a többszörösen hátrányos helyzetbe kerülés esélye kétszer gyakoribb a 25 évnél fiatalabb munkavállalók esetében az 50 éves vagy annál idősebb munkavállalókhoz képest (8); |
| --- | --- |

F.

mivel a fiatal munkavállalók sokkal inkább ki vannak téve annak a veszélynek, hogy bizonytalan foglalkoztatási helyzetben találják magukat; mivel a többszörösen hátrányos helyzetbe kerülés esélye kétszer gyakoribb a 25 évnél fiatalabb munkavállalók esetében az 50 éves vagy annál idősebb munkavállalókhoz képest (8);

| G. | mivel az iskolából a munka világába, illetve a munkanélküliségből a munka világába való sikeres átmenet és az első valódi munkahely önbizalmat ad és motiválja a fiatalokat, segít nekik személyes és szakmai készségeik fejlesztésében, hogy független, magabiztos állampolgárokká válhassanak, és ugyanakkor biztosítja gazdasági biztonságukat és pozitívan indítsák karrierjüket; |
| --- | --- |

G.

mivel az iskolából a munka világába, illetve a munkanélküliségből a munka világába való sikeres átmenet és az első valódi munkahely önbizalmat ad és motiválja a fiatalokat, segít nekik személyes és szakmai készségeik fejlesztésében, hogy független, magabiztos állampolgárokká válhassanak, és ugyanakkor biztosítja gazdasági biztonságukat és pozitívan indítsák karrierjüket;

| H. | mivel az EU 28 tagállamában az ifjúsági munkanélküliség szintje a 2013-ban elért 24 %-os csúcs óta folyamatosan csökken, és 2017-ben kevesebb, mint 17 %; mivel az ifjúsági munkanélküliség továbbra is magas, és csak néhány tagállamban (Ausztria, Cseh Köztársaság, Hollandia, Málta, Magyarország és Németország) alacsonyabb 11 %-nál, továbbá a tagállamok között komoly egyenlőtlenségek mutatkoznak; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU 28 tagállamában az ifjúsági munkanélküliség szintje a 2013-ban elért 24 %-os csúcs óta folyamatosan csökken, és 2017-ben kevesebb, mint 17 %; mivel az ifjúsági munkanélküliség továbbra is magas, és csak néhány tagállamban (Ausztria, Cseh Köztársaság, Hollandia, Málta, Magyarország és Németország) alacsonyabb 11 %-nál, továbbá a tagállamok között komoly egyenlőtlenségek mutatkoznak;

| I. | mivel a teljes munkaidős és a részmunkaidős foglalkoztatás egész Európára kiterjedő, nemek szerinti bontásából kitűnik, hogy 2007 és 2017 között állandósult a nemek közötti szakadék, és a teljes munkaidőben foglalkoztatott 15 és 24 év közöttiek 60 %-a továbbra is férfi, és ugyanezen korcsoportban a részmunkaidős foglalkoztatásban lévők körülbelül 40 %-át változatlanul a férfiak teszik ki; |
| --- | --- |

I.

mivel a teljes munkaidős és a részmunkaidős foglalkoztatás egész Európára kiterjedő, nemek szerinti bontásából kitűnik, hogy 2007 és 2017 között állandósult a nemek közötti szakadék, és a teljes munkaidőben foglalkoztatott 15 és 24 év közöttiek 60 %-a továbbra is férfi, és ugyanezen korcsoportban a részmunkaidős foglalkoztatásban lévők körülbelül 40 %-át változatlanul a férfiak teszik ki;

| J. | mivel statisztikailag az ifjúsági munkanélküliség rátája sajnálatos módon rendszerint az általános munkanélküliség rátájának kétszerese a gazdasági növekedés és a recesszió időszakában is; |
| --- | --- |

J.

mivel statisztikailag az ifjúsági munkanélküliség rátája sajnálatos módon rendszerint az általános munkanélküliség rátájának kétszerese a gazdasági növekedés és a recesszió időszakában is;

Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia

| K. | mivel a Tanács 2013. április 22-én tanácsi ajánlás révén létrehozta az ifjúsági garanciát, amely a tagországok összességének arra vonatkozó kötelezettségvállalása, miszerint gondoskodnak arról, hogy minden fiatal színvonalas állásajánlatot kapjon, további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben részesüljön munkahelye elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapon belül; |
| --- | --- |

K.

mivel a Tanács 2013. április 22-én tanácsi ajánlás révén létrehozta az ifjúsági garanciát, amely a tagországok összességének arra vonatkozó kötelezettségvállalása, miszerint gondoskodnak arról, hogy minden fiatal színvonalas állásajánlatot kapjon, további oktatásban, tanulószerződéses gyakorlati képzésben vagy gyakornoki képzésben részesüljön munkahelye elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapon belül;

| L. | mivel számos tagállam eddig nem ért el átütő sikert a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemben az eddigi szabályozással és lehetőségekkel, ezekben a tagállamokban nagyobb hangsúlyt kellene helyezni az Európai Szociális Alap forrásainak és eszközeinek hatékony felhasználására; |
| --- | --- |

L.

mivel számos tagállam eddig nem ért el átütő sikert a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemben az eddigi szabályozással és lehetőségekkel, ezekben a tagállamokban nagyobb hangsúlyt kellene helyezni az Európai Szociális Alap forrásainak és eszközeinek hatékony felhasználására;

| M. | mivel 2013 februárjában a Tanács megállapodott az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (IFK) létrehozásáról, amely – az Európai Szociális Alaphoz (ESZA) kapcsolva – fő uniós költségvetési eszközként segíti a tagállamok különösen magas ifjúsági munkanélküliséget tapasztaló régióit a probléma kezelésében, különösen ifjúsági garanciaprogramok bevezetése révén; |
| --- | --- |

M.

mivel 2013 februárjában a Tanács megállapodott az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (IFK) létrehozásáról, amely – az Európai Szociális Alaphoz (ESZA) kapcsolva – fő uniós költségvetési eszközként segíti a tagállamok különösen magas ifjúsági munkanélküliséget tapasztaló régióit a probléma kezelésében, különösen ifjúsági garanciaprogramok bevezetése révén;

| N. | mivel az ifjúsági garancia uniós szintű kötelezettségvállalás, azonban az IFK kizárólag a 25 % feletti ifjúsági munkanélküliség által érintett tagállamokat és régiókat célozza, és 20 tagállam jogosult abban részben vagy egészében részt venni; |
| --- | --- |

N.

mivel az ifjúsági garancia uniós szintű kötelezettségvállalás, azonban az IFK kizárólag a 25 % feletti ifjúsági munkanélküliség által érintett tagállamokat és régiókat célozza, és 20 tagállam jogosult abban részben vagy egészében részt venni;

| O. | mivel a források gyors mozgósítása érdekében az IFK költségvetését az IFK-ból finanszírozott intézkedések hatását maximalizálandó a 2014–2015-ös időszak elejére ütemezték; mivel a nemzeti és regionális szintű végrehajtás késedelmei miatt önmagában az időszak elejére való ütemezés intézkedésként elbukott; mivel 2015-ben az előfinanszírozási arányt feltételesen 1 %-ról 30 %-ra növelték és a jogosult tagállamok többsége sikeresen alkalmazta ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

O.

mivel a források gyors mozgósítása érdekében az IFK költségvetését az IFK-ból finanszírozott intézkedések hatását maximalizálandó a 2014–2015-ös időszak elejére ütemezték; mivel a nemzeti és regionális szintű végrehajtás késedelmei miatt önmagában az időszak elejére való ütemezés intézkedésként elbukott; mivel 2015-ben az előfinanszírozási arányt feltételesen 1 %-ról 30 %-ra növelték és a jogosult tagállamok többsége sikeresen alkalmazta ezt az intézkedést;

| P. | mivel az IFK és az ifjúsági garancia egyik fő célkitűzése a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) elérése, akik leginkább ki vannak téve a kirekesztés kockázatának, annak egyidejű figyelembevétele mellett, hogy a „NEET-fiatalok” kifejezés a fiatalok változatos szükségletekkel rendelkező, különféle alcsoportjaira terjed ki; |
| --- | --- |

P.

mivel az IFK és az ifjúsági garancia egyik fő célkitűzése a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) elérése, akik leginkább ki vannak téve a kirekesztés kockázatának, annak egyidejű figyelembevétele mellett, hogy a „NEET-fiatalok” kifejezés a fiatalok változatos szükségletekkel rendelkező, különféle alcsoportjaira terjed ki;

| Q. | mivel az ifjúsági garancia célja a NEET-fiatalok fenntartható munkaerőpiaci integrációja, és ezért színvonalas állásajánlatot eredményező, egyénre szabott megközelítést alkalmaz, amely javítja a fiatal személy foglalkoztathatóságát, míg tágabb kontextusban támogatja a fiatalokat az iskolából a munka világába való átmenetben és segít kezelni a munkaerőpiac strukturális munkaerőhiányát; mivel e tekintetben a tagállamok megfelelő megkeresési stratégiáira van szükség; |
| --- | --- |

Q.

mivel az ifjúsági garancia célja a NEET-fiatalok fenntartható munkaerőpiaci integrációja, és ezért színvonalas állásajánlatot eredményező, egyénre szabott megközelítést alkalmaz, amely javítja a fiatal személy foglalkoztathatóságát, míg tágabb kontextusban támogatja a fiatalokat az iskolából a munka világába való átmenetben és segít kezelni a munkaerőpiac strukturális munkaerőhiányát; mivel e tekintetben a tagállamok megfelelő megkeresési stratégiáira van szükség;

| R. | mivel az ILO 2015-ös becslése szerint az ifjúsági garanciának az EU 28 tagállamában történő végrehajtása 45 milliárd eurónyi kiadással járna; mivel az IFK számára a 2014–2020-as programozási időszakra szerény, 6,4 milliárd eurós költségvetést irányoztak elő, melynek célja a nemzeti finanszírozás kiegészítése, nem pedig annak helyettesítése; |
| --- | --- |

R.

mivel az ILO 2015-ös becslése szerint az ifjúsági garanciának az EU 28 tagállamában történő végrehajtása 45 milliárd eurónyi kiadással járna; mivel az IFK számára a 2014–2020-as programozási időszakra szerény, 6,4 milliárd eurós költségvetést irányoztak elő, melynek célja a nemzeti finanszírozás kiegészítése, nem pedig annak helyettesítése;

| S. | mivel a Bizottság a 2017–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret felülvizsgálatának keretében 1 milliárd euró összegű növelést javasolt, amelyet 1 milliárd EUR összegű ESZA-kötelezettségvállalás kísér; mivel a Parlament és a Tanács közötti megállapodást követően ezt az összeget 1,2 milliárd EUR-ra emelték; mivel a Parlament 2017. szeptember 5-én elfogadta a 3/2017. sz. költségvetés-módosítás tervezetét, hogy 2017-ben további 500 millió EUR-t biztosítson az IFK számára, amelyet a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból finanszíroztak, ugyanakkor sajnálta a 2017-es költségvetési eljárás késedelmét, amelynek oka az volt, hogy a Tanács blokkolta és későn hagyta jóvá a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

S.

mivel a Bizottság a 2017–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret felülvizsgálatának keretében 1 milliárd euró összegű növelést javasolt, amelyet 1 milliárd EUR összegű ESZA-kötelezettségvállalás kísér; mivel a Parlament és a Tanács közötti megállapodást követően ezt az összeget 1,2 milliárd EUR-ra emelték; mivel a Parlament 2017. szeptember 5-én elfogadta a 3/2017. sz. költségvetés-módosítás tervezetét, hogy 2017-ben további 500 millió EUR-t biztosítson az IFK számára, amelyet a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból finanszíroztak, ugyanakkor sajnálta a 2017-es költségvetési eljárás késedelmét, amelynek oka az volt, hogy a Tanács blokkolta és későn hagyta jóvá a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatát;

| T. | mivel az ifjúsági garanciáról szóló első különjelentésében a Számvevőszék aggályokat fogalmazott meg a kezdeményezés (nemzeti és uniós) finanszírozásának megfelelőségével, a „színvonalas állásajánlat” meghatározásával, a világos mérföldköveket és célkitűzéseket tartalmazó stratégia hiányával, valamint a nyomon követéssel és az eredmények jelentésével kapcsolatban is; mivel a Számvevőszék aggályokat fogalmazott meg az ifjúsági garancia kidolgozása során a 2013. április 22-i tanácsi ajánlásban rögzített partnerségi alapon működő megközelítés sikeres alkalamzásának hiányával kapcsolatban is; |
| --- | --- |

T.

mivel az ifjúsági garanciáról szóló első különjelentésében a Számvevőszék aggályokat fogalmazott meg a kezdeményezés (nemzeti és uniós) finanszírozásának megfelelőségével, a „színvonalas állásajánlat” meghatározásával, a világos mérföldköveket és célkitűzéseket tartalmazó stratégia hiányával, valamint a nyomon követéssel és az eredmények jelentésével kapcsolatban is; mivel a Számvevőszék aggályokat fogalmazott meg az ifjúsági garancia kidolgozása során a 2013. április 22-i tanácsi ajánlásban rögzített partnerségi alapon működő megközelítés sikeres alkalamzásának hiányával kapcsolatban is;

| U. | mivel az ifjúsági garanciarendszerek végrehajtása során tapasztalt nehézségek megvitatása és megoldása érdekében valóban hatékony mechanizmusokra van szükség, a tagállamoknak az ifjúsági garancia teljes körű végrehajtására vonatkozó határozott elkötelezettségével együtt, különösen figyelembe véve a helyi sajátosságokat és lehetővé téve a készségek javítását, valamint megfelelő és rugalmas értékelési struktúrákat vezetve be; |
| --- | --- |

U.

mivel az ifjúsági garanciarendszerek végrehajtása során tapasztalt nehézségek megvitatása és megoldása érdekében valóban hatékony mechanizmusokra van szükség, a tagállamoknak az ifjúsági garancia teljes körű végrehajtására vonatkozó határozott elkötelezettségével együtt, különösen figyelembe véve a helyi sajátosságokat és lehetővé téve a készségek javítását, valamint megfelelő és rugalmas értékelési struktúrákat vezetve be;

| V. | mivel a Számvevőszék ifjúsági garanciáról szóló különjelentése azonosított néhány közös kritériumot arra vonatkozóan, hogy mi képez „színvonalas állásajánlatot”, és Szlovákia jogilag kötelező érvényűvé is tette meghatározását, amely a minimális munkaidőre, az álláshelynek az IFK-támogatás befejezése utáni fenntarthatóságára, valamint a kedvezményezett egészségi állapotának figyelembevételére vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz; |
| --- | --- |

V.

mivel a Számvevőszék ifjúsági garanciáról szóló különjelentése azonosított néhány közös kritériumot arra vonatkozóan, hogy mi képez „színvonalas állásajánlatot”, és Szlovákia jogilag kötelező érvényűvé is tette meghatározását, amely a minimális munkaidőre, az álláshelynek az IFK-támogatás befejezése utáni fenntarthatóságára, valamint a kedvezményezett egészségi állapotának figyelembevételére vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz;

| W. | mivel az IFK-ról és az ifjúsági garanciáról szóló, nemrégiben közzétett második különjelentésében, amely hét tagállamból álló mintán alapult, a Számvevőszék aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az összes adathoz való hozzáférés nehézségei miatt az ifjúsági garancia eddigi végrehajtása terén ez ideig csak korlátozott előrelépés történt, és az eredmények elmaradnak a várttól; mivel a gazdasági válságot követően még mindig az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia a fiatalok munkanélküliségére adott egyik leginnovatívabb és legambiciózusabb politikai válasz, és ez szükségessé teszi, hogy az európai, nemzeti és regionális intézmények az elkövetkező években is fenntartsák pénzügyi és politikai támogatásukat az eredmények elérése érdekében; |
| --- | --- |

W.

mivel az IFK-ról és az ifjúsági garanciáról szóló, nemrégiben közzétett második különjelentésében, amely hét tagállamból álló mintán alapult, a Számvevőszék aggodalmának adott hangot azzal kapcsolatban, hogy az összes adathoz való hozzáférés nehézségei miatt az ifjúsági garancia eddigi végrehajtása terén ez ideig csak korlátozott előrelépés történt, és az eredmények elmaradnak a várttól; mivel a gazdasági válságot követően még mindig az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia a fiatalok munkanélküliségére adott egyik leginnovatívabb és legambiciózusabb politikai válasz, és ez szükségessé teszi, hogy az európai, nemzeti és regionális intézmények az elkövetkező években is fenntartsák pénzügyi és politikai támogatásukat az eredmények elérése érdekében;

| X. | mivel csak a műveletek megfelelő nyomon követése és megbízható és összehasonlítható adatok alapján és eredményorientált programokkal, és csak akkor biztosítható az IFK költséghatékonysága, és valósítható meg az ifjúsági garancia végső célja, a fiatalok hozzásegítése a tartós foglalkoztatáshoz, ha nem hatékony és túl költséges intézkedések észlelése esetén kiigazítást lehet tenni; |
| --- | --- |

X.

mivel csak a műveletek megfelelő nyomon követése és megbízható és összehasonlítható adatok alapján és eredményorientált programokkal, és csak akkor biztosítható az IFK költséghatékonysága, és valósítható meg az ifjúsági garancia végső célja, a fiatalok hozzásegítése a tartós foglalkoztatáshoz, ha nem hatékony és túl költséges intézkedések észlelése esetén kiigazítást lehet tenni;

| Y. | mivel több erőfeszítésre van szükség a tagállamok részéről a munkaerőpiacról leginkább kiszorult vagy onnan teljességgel kieső fiatalok, így például a fogyatékossággal élő fiatalok támogatása és elérése érdekében; |
| --- | --- |

Y.

mivel több erőfeszítésre van szükség a tagállamok részéről a munkaerőpiacról leginkább kiszorult vagy onnan teljességgel kieső fiatalok, így például a fogyatékossággal élő fiatalok támogatása és elérése érdekében;

| Z. | mivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésnek és az ifjúsági garanciának központi szerepet szántak a szociális jogok európai pillérében foglalt fő elvek megvalósításában; |
| --- | --- |

Z.

mivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésnek és az ifjúsági garanciának központi szerepet szántak a szociális jogok európai pillérében foglalt fő elvek megvalósításában;

| AA. | mivel az Unió helyzetéről szóló 2017-es beszédében az Európai Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker egyáltalán nem tett említést a még mindig riasztó európai ifjúsági munkanélküliségi helyzetről; mivel az Unió helyzetéről szóló 2017-es beszédet kísérő szándéknyilatkozatban elismerték, hogy az ifjúsági garancia szerepet játszhat az uniós munkahelyteremtés előmozdításában; mivel a munkanélküliség és különösen az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelmet továbbra is prioritásnak kell tekinteni az Unió fellépésében; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Unió helyzetéről szóló 2017-es beszédében az Európai Bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker egyáltalán nem tett említést a még mindig riasztó európai ifjúsági munkanélküliségi helyzetről; mivel az Unió helyzetéről szóló 2017-es beszédet kísérő szándéknyilatkozatban elismerték, hogy az ifjúsági garancia szerepet játszhat az uniós munkahelyteremtés előmozdításában; mivel a munkanélküliség és különösen az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelmet továbbra is prioritásnak kell tekinteni az Unió fellépésében;

| AB. | mivel késedelmeket jeleztek az IFK által finanszírozott intézkedések fiataloknak való kifizetésében, amelyek oka gyakran az irányító hatóságok kései felállítása vagy a nemzeti vagy regionális hatóságok elégtelen adminisztratív kapacitása volt; |
| --- | --- |

AB.

mivel késedelmeket jeleztek az IFK által finanszírozott intézkedések fiataloknak való kifizetésében, amelyek oka gyakran az irányító hatóságok kései felállítása vagy a nemzeti vagy regionális hatóságok elégtelen adminisztratív kapacitása volt;

| AC. | mivel az IFK és az ifjúsági garancia intézkedéseinek, így például a szakmai képzéseknek és gyakorlati képzéseknek a munkaerőpiacra való belépést kell segíteniük, és soha nem helyettesíthetik a rendes munkaszerződéseket; |
| --- | --- |

AC.

mivel az IFK és az ifjúsági garancia intézkedéseinek, így például a szakmai képzéseknek és gyakorlati képzéseknek a munkaerőpiacra való belépést kell segíteniük, és soha nem helyettesíthetik a rendes munkaszerződéseket;

| AD. | mivel a vidéken élő fiatal nők esetében a szabálytalan foglalkoztatási megoldások, illetve a munkanélküliség regisztrálásának elmulasztása pontatlanná teszi a statisztikákat, és egyenlőtlenségeket eredményez nyugdíjuk tekintetében; mivel ez a gyakorlat negatív hatással van a társadalom egészére és különösen a nők jólétére, valamint a társadalombiztosítás más formáira és az életpályaváltás esélyeire vagy a jövőbeli munkavállalási lehetőségekre; |
| --- | --- |

AD.

mivel a vidéken élő fiatal nők esetében a szabálytalan foglalkoztatási megoldások, illetve a munkanélküliség regisztrálásának elmulasztása pontatlanná teszi a statisztikákat, és egyenlőtlenségeket eredményez nyugdíjuk tekintetében; mivel ez a gyakorlat negatív hatással van a társadalom egészére és különösen a nők jólétére, valamint a társadalombiztosítás más formáira és az életpályaváltás esélyeire vagy a jövőbeli munkavállalási lehetőségekre;

| AE. | mivel 16 millió NEET-fiatal lépett be az ifjúsági garanciarendszerekbe, és mivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés több mint 1,6 millió fiatalnak nyújtott közvetlen támogatást EU-szerte; |
| --- | --- |

AE.

mivel 16 millió NEET-fiatal lépett be az ifjúsági garanciarendszerekbe, és mivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés több mint 1,6 millió fiatalnak nyújtott közvetlen támogatást EU-szerte;

| AF. | mivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés hatására a tagállamok több mint 132, fiatalokat célzó munkaerőpiaci intézkedést fogadtak el; |
| --- | --- |

AF.

mivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés hatására a tagállamok több mint 132, fiatalokat célzó munkaerőpiaci intézkedést fogadtak el;

| AG. | mivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés teljes költségvetésének 75 %-át lekötötték és 19 %-át a tagállamok már be is fektették, amivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés költségvetésének végrehajtási aránya az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) közül a legmagasabbak között van; |
| --- | --- |

AG.

mivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés teljes költségvetésének 75 %-át lekötötték és 19 %-át a tagállamok már be is fektették, amivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés költségvetésének végrehajtási aránya az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) közül a legmagasabbak között van;

| AH. | mivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásáról szóló számos jelentés szerint – a finanszírozás megfelelőségével és a szükséges összberuházásra vonatkozó becslésekkel kapcsolatos aggályok ellenére – a rendelkezésre álló forrásokat konkrét régiókat és kedvezményezetti csoportokat megcélozva sikeresen összpontosítják a regionális keresletre; |
| --- | --- |

AH.

mivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásáról szóló számos jelentés szerint – a finanszírozás megfelelőségével és a szükséges összberuházásra vonatkozó becslésekkel kapcsolatos aggályok ellenére – a rendelkezésre álló forrásokat konkrét régiókat és kedvezményezetti csoportokat megcélozva sikeresen összpontosítják a regionális keresletre;

| AI. | mivel az európai foglalkoztatási stratégia 1997. évi bevezetése óta a Bizottság számos intézkedést támogatott a fiatalok foglalkoztatásának és oktatási kilátásainak javítása érdekében (9); mivel a válság óta az EU erőfeszítései elsősorban az ifjúsági garanciára és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre összpontosítottak; |
| --- | --- |

AI.

mivel az európai foglalkoztatási stratégia 1997. évi bevezetése óta a Bizottság számos intézkedést támogatott a fiatalok foglalkoztatásának és oktatási kilátásainak javítása érdekében (9); mivel a válság óta az EU erőfeszítései elsősorban az ifjúsági garanciára és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre összpontosítottak;

| AJ. | mivel az ifjúsági garancia finanszírozása az ESZA-ból, a nemzeti költségvetésekből és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés terhére történik, az utóbbiból pedig finanszírozható a közvetlen foglalkoztatás, a szakképzés, a tanulószerződéses gyakorlati képzés vagy a folyamatos oktatás az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés célcsoportja számára a támogatásra jogosult régiókban; mivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében a beavatkozásnak nincsen előre meghatározott időtartama, az ifjúsági garancia igénybevételének viszont feltétele, hogy négy hónapon belül állásajánlatra kerüljön sor; |
| --- | --- |

AJ.

mivel az ifjúsági garancia finanszírozása az ESZA-ból, a nemzeti költségvetésekből és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés terhére történik, az utóbbiból pedig finanszírozható a közvetlen foglalkoztatás, a szakképzés, a tanulószerződéses gyakorlati képzés vagy a folyamatos oktatás az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés célcsoportja számára a támogatásra jogosult régiókban; mivel az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében a beavatkozásnak nincsen előre meghatározott időtartama, az ifjúsági garancia igénybevételének viszont feltétele, hogy négy hónapon belül állásajánlatra kerüljön sor;

| AK. | mivel az ifjúsági garancia strukturális reformok megvalósításához vezetett a tagállamokban, amelyeknek éppen az volt a célja, hogy oktatási-képzési modelljeiket céljaik elérése végett hozzáigazítsák a munkaerőpiachoz; |
| --- | --- |

AK.

mivel az ifjúsági garancia strukturális reformok megvalósításához vezetett a tagállamokban, amelyeknek éppen az volt a célja, hogy oktatási-képzési modelljeiket céljaik elérése végett hozzáigazítsák a munkaerőpiachoz;

| AL. | mivel az ifjúsági garancia programjában meghatározott célkitűzések megvalósítása olyan külső tényezők függvénye, mint az egyes régiók gazdasági helyzete vagy termelési modellje; |
| --- | --- |

AL.

mivel az ifjúsági garancia programjában meghatározott célkitűzések megvalósítása olyan külső tényezők függvénye, mint az egyes régiók gazdasági helyzete vagy termelési modellje;

Bevezetés

| 1. | úgy véli, hogy az ifjúsági garanciának az első lépést kell jelentenie a fiatalok foglalkoztatással kapcsolatos igényeinek megközetlítése felé; emlékeztet rá, hogy a munkaadók kötelesek részt venni a fiatalok számára elérhető szakképzési programokat, kezdő állásokat és minőségi szakmai gyakorlatokat nyújtó folyamatokban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy a fiataloknak kínált tisztességes munka minőségi vonatkozásával kapcsolatban soha nem köthető kompromisszum; nyomatékosítja, hogy a törekvések során mindig központi szempontnak kell lenniük az alapvető munkaügyi normáknak és a munka minőségéhez kapcsolódó egyéb normáknak, így például a munkaidőnek, a minimálbérnek, a társadalombiztosításnak, valamint a munkahelyi egészségvédelemnek és biztonságnak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy az EU 28 tagállamának gazdasági teljesítményei között jelentős különbségek mutatkoznak a gazdaság és a foglalkoztatás növekedése tekintetében is, ami határozott szakpolitikai választ követel meg; elismeri, hogy egyes tagállamok lemaradtak a szükséges strukturális reformok végrehajtása tekintetében; megjegyzi, hogy a helyes gazdaságpolitika, foglalkoztatási és beruházási politika – amelynek kialakítása végső soron a tagállamok felelőssége – a foglalkoztatás növelésének záloga; aggodalmát fejezi ki az agyelszívást, a magasan képzett munkavállalók elvándorlását tapasztaló régiók gazdasági fejlődésére gyakorolt hosszú távú hatás miatt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy a tagállamoknak az IFK végrehajtási szabályainak értelmében választaniuk kell a program végrehajtásának különféle típusai (kizárólagos program, prioritási tengelyek egy meglévő operatív programon belül, vagy pedig több prioritási tengely részévé válni) között; megállapítja, hogy a különféle végrehajtási lehetőségek miatt és az elért eredmények alapján szükség van a bevált gyakorlatok cseréjére a program jövőbeli szakaszainak megkezdése céljából; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a Számvevőszék 5/2017. számú különjelentése szerint fennáll annak kockázata, hogy az uniós finanszírozás hozzáadott érték teremtése helyett egyszerűen felváltja a nemzeti finanszírozást; emlékeztet, hogy az addicionalitás elvével összhangban az IFK célja a nemzeti finanszírozás kiegészítése, nem pedig a fiatalok munkanélkülisége elleni küzdelemre irányuló tagállami politikák és finanszírozás felváltása; hangsúlyozza, hogy az IFK költségvetése önmagában nem alkalmas annak biztosítására, hogy minden fiatal színvonalas állásajánlatot kapjon, továbbképzésben vagy tanulószerződéses gyakorlati képzésben vegyen részt, illetve gyakornoki állást kapjon munkahelye elvesztését vagy a formális tanulás befejezését követő négy hónapon belül, és ez soha nem is volt a célja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az IFK a szakpolitikai reform mozgatórugója legyen, különösen a foglalkoztatás és az oktatás jobb összehangolása terén, kiváltképp a magas ifjúsági munkanélküliséggel küzdő tagállamokban, amelyek ennek folyományaként olyan integrált, átfogó és hosszú távú megközelítéseket vezethetnek be az ifjúsági munkanélküliség kezelésére, amelyek hozzájárulnak a fiatalok foglalkoztathatóságának javításához, jobb kilátásokat biztosítanak számukra és tartós foglalkoztatáshoz vezetnek, szemben a töredezett (jelenlegi) szakpolitikákkal; úgy véli, hogy az IFK és az ifjúsági garancia erőteljes eszköz a leginkább marginalizálódott fiatalok csoportjainak társadalmi kirekesztése elleni küzdelemben; fontosnak tekinti az Európa 2020 stratégia foglalkoztatással, iskolaelhagyással és társadalmi kirekesztéssel kapcsolatos célkitűzései megvalósítására való törekvést; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlással összhangban hat iránymutatást határoztak meg az ifjúsági garancia rendszereinek alapjaként: partnerségen alapuló megközelítések kialakítása, korai beavatkozás és aktivizálás, a munkaerő-piaci integrációt lehetővé tevő támogató intézkedések, az uniós alapok felhasználása, a rendszer értékelése és folyamatos fejlesztése, valamint gyors végrehajtása; hangsúlyozza, hogy az értékelő jelentések szerint nagyon kevés tagállam adott át adatokat és teljes körű értékeléseket az említett szempontokról; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy mind a belföldi, mind a határokon átnyúló mobilitás terén többet kellene befektetni az ifjúsági munkanélküliség rátájának csökkentése és a strukturális munkaerőhiány kezelése érdekében; felszólít a munka és a készségek keresletének és kínálatának jobb összehangolására a régiók közötti (beleértve a határokon átnyúló régiókat is) mobilitás előmozdításának megkönnyítése révén; elismeri, hogy a tagállamoknak külön figyelmet kell fordítaniuk arra, hogy jobban összekapcsolják az oktatási rendszereket és a munkaerőpiacokat a határokon átnyúló régiókban, például azáltal, hogy előmozdítják a szomszédos nyelveken való oktatást; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet arra, hogy a fiatalok magas munkanélküliségi rátájának az okai a következők: a gazdasági világválság munkaerőpiacokra gyakorolt következményei, a korai iskolaelhagyás megfelelő képesítés nélkül, a megfelelő készségek és a munkatapasztalat hiánya, a munkanélküliként eltöltött időszakokkal követett, rövid távú bizonytalan foglalkoztatási formák fokozódó elterjedtsége, a korlátozott képzési lehetőségek, továbbá az elégtelen számú vagy nem megfelelő munkaerőpiaci programok; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy ítéli meg, hogy az IFK nyomon követését hiteles adatokkal kell alátámasztani; elégtelennek tartja a jelenleg rendelkezésre álló nyomon követési adatokat és eredményeket az IFK – mint az ifjúsági garanciaprogramok fő uniós finanszírozási eszköze – végrehajtásának és eredményeinek megfelelő értékeléséhez, különösen az operatív programok tagállamok általi létrehozása során tapasztalt kezdeti késedelmek miatt, valamint mivel ezek a programok még mindig viszonylag korai végrehajtási szakaszban járnak; kitart amellett, hogy az ifjúsági foglalkoztatást továbbra is az uniós fellépés egyik prioritásaként kell kezelni; aggodalmát fejezi ki azonban a Számvevőszék közelmúltbeli jelentésével kapcsolatban, amelynek témája az IFK és az ifjúsági garancia – mint az ifjúsági munkanélküliséget kezelni hivatott uniós politikák – hatása, ugyanakkor figyelembe veszi a jelentés területi és időbeli korlátait; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy az ifjúsági foglalkoztatás élénkítésének igazán hatékony stratégiája az érdekelt felek részvételével megszervezett fórumok létrehozása, amelyek során megvizsgálásra kerülnek az e stratégiát végrehajtó területek jellegzetességei, valamint amelyek a vállalkozások igényeinek, és ezzel egyidejűleg a fiatalok törekvéseinek és készségeinek megfelelni képes célzott képzést biztosítanak; hangsúlyozza, hogy ennek a stratégiának minőségi képzést és a képzési ügynökségeknek juttatott pénzügyi források teljes átláthatóságát kell biztosítania, többek között ezen pénzforrások felhasználásának szigorú nyomon követésén keresztül; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok úgy döntöttek, hogy csak tanácsi ajánlással, egy nem kötelező erejű eszközzel kötelezik el magukat; rámutat arra, hogy az ifjúsági garancia célját sok tagállamban még messze nem sikerült elérni; |
| --- | --- |

12.

A legkirekesztettebb fiatalok elérése

| 13. | megállapítja, hogy fennáll annak a kockázata, hogy a fogyatékossággal élő fiatalok nem esnek az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia hatálya alá sem; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy igazítsák ki operatív programjaikat annak biztosítása érdekében, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia keretébe tartozó intézkedések ténylegesen hozzáférhetők legyenek valamennyi fogyatékossággal élő személy számára, biztosítva az egyenlő hozzáférést a fogyatékossággal élő fiatalok számára és az egyének szükségleteinek való megfelelést; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a NEET-fiatalok elérése jelentős és tartós erőfeszítéseket igényel a nemzeti hatóságok részéről, valamint megköveteli az ágazatok közötti együttműködést, tekintve a NEET-fiatalok szükségleteik és képességeik sokfélesége szempontjából heterogén csoportját; hangsúlyozza ezért, hogy pontos és átfogó adatokra van szükség a nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő teljes lakosságra vonatkozóan, azzal a céllal, hogy az érintetteket nyilvántartásba lehessen venni és eredményesebben el lehessen érni, mivel a részletesebben – többek között régiónként – bontott adatok segítségével azonosítható, hogy mely csoportokat kell megcélozni, és hogyan lehet a foglalkoztatási kezdeményezéseket jobban az érintettek igényeihez igazítani; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés nem helyettesítheti a makrogazdasági eszközöket és a fiatalok foglalkoztatását előmozdító más szakpolitikákat; rámutat arra, hogy az ifjúsági garancia megvalósításának és hatásainak értékelése során nem szabad figyelmen kívül hagyni a tagállamok eltérő költségvetési és makrogazdasági helyzetét; úgy véli, hogy hosszú távú strukturális reformprogramot kell felvázolni az ifjúsági foglalkoztatási program tekintetében, amennyiben a program időtartamát meghosszabbítják; hangsúlyozza, hogy az egyes tagállamok között egyértelműen eredményesebb koordinációra van szükség; |
| --- | --- |

15.

| 16. | támogatja az egyablakos ügyintézés kialakítását, amely biztosíthatja, hogy valamennyi szolgáltatás és útmutatás egy helyen, könnyen, ingyenesen elérhető és hozzáférhető legyen a fiatalok számára; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aggodalmát fejezi ki azon kezdeti észrevételekkel kapcsolatban, melyek szerint valamennyi NEET-fiatal, különösen az inaktív és a nehezen integrálható NEET-fiatalok nyilvántartásba vételének és tájékoztatásának területén hiányosságok mutatkoznak; felhívja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő és testre szabott tájékoztatási stratégiákat a NEET-fiatalok eléréséhez, valamint olyan integrált megközelítés kialakításához, amely személyre szabott segítségnyújtást és szolgáltatásokat biztosít a többféle akadállyal szembenéző fiataloknak; sürgeti a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a veszélyeztetett NEET-fiatalok szükségleteire, és szüntessék meg a velük szemben tanúsított előítéletes és negatív magatartást; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az intézkedéseket a helyi igényekhez igazítsák annak érdekében, hogy növeljék hatásukat; felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre a fiatalok foglalkoztatását célzó egyedi intézkedéseket a vidéki térségekben; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a tagállamokat, hogy haladéktalanul javítsák a fiatalok – különösen a munkaerőpiacról leginkább kiszorult csoportok – rendelkezésére álló meglévő támogatási programokkal kapcsolatos tájékoztatást, figyelemfelhívó kampányok révén, mind hagyományos, mind pedig modern médiacsatornák, például közösségi hálózatok felhasználásával; |
| --- | --- |

19.

Az állásajánlatok minőségének biztosítása az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében

| 20. | elismeri azt a felhívást, amely annak meghatározására irányul, hogy a ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében mit jelent a „színvonalas állásajánlat”; hangsúlyozza, hogy olyan átfogó, közösen elfogadott fogalommeghatározást kell kidolgozni, amely figyelembe veszi az Foglalkoztatási Bizottságban a Bizottsággal, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel és az érintett érdekelt felekkel együttműködésben elvégzett munkát; rámutat arra, hogy a színvonalas állásajánlat többrétű intézkedés, amely a résztvevők számára fenntartható, igényre szabott munkaerőpiaci integrációhoz vezet a készségek fejlesztése révén, valamint arra, hogy annak a résztvevők képzettségi szintjéhez és profiljához kell igazodnia, és figyelembe kell vennie a foglalkoztatási igényeket; sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy a résztvevők tekintetében a vonatkozó szociális védelmet, a munkakörülményekre és a javadalmazási szintekre vonatkozó szabályokat alkalmazzák; felhívja a figyelmet a Bizottság által 2015-ben kiadott „Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés értékelésére vonatkozó útmutatás” című dokumentumban említett minőségi standardokra, és arra, hogy a dokumentum meghatározza az állásajánlatok jellemzőit, azok relevanciáját a résztvevő szükségleteihez képest, az ajánlatok révén elért munkaerőpiaci eredményeket és az elutasított vagy idő előtt elhagyott állásajánlatok arányát jelöli meg a minőségi foglalkoztatás értékelésének érvényes mutatóiként; |
| --- | --- |

20.

| 21. | emlékeztet arra, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet meghatározása szerint a tisztességes munka „hasznos és tisztes jövedelmet, biztos munkahelyet és a családok szociális védelmét, a személyes fejlődés és a társadalmi integráció tekintetében jobb kilátásokat nyújt, az emberek számára szabadságot ad aggályaik kifejezésre juttatására, a szerveződésre és az életüket érintő döntésekben való részvételre, továbbá esélyegyenlőséget és egyenlő bánásmódot garantál a nők és férfiak között”, valamint hogy e minimumkövetelmény továbbra sem teljesül a fiatalok foglalkoztatása terén; |
| --- | --- |

21.

| 22. | azon a véleményen van, hogy a kínálat minőségének nyomon követésébe a fiatalokat is be kell vonni; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a szakmai gyakorlatra vonatkozó minőségi szerződésnek meg kell felelnie egy olyan minőségi keretrendszernek, amely tartalmazza a következő garanciákat: a gyakorlati időszaknak írásbeli szerződésre kell alapulnia, amelynek tartalmaznia kell a szerződő felek jogait és kötelezettségeit illető átlátható tájékoztatást és meg kell határoznia a konkrét célkitűzéseket és a minőségi képzés körvonalait; mentort vagy felügyelőt kell kijelölni, aki a szakmai gyakorlat végén értékeli a képzésben részesülő személy teljesítményét; a képzésnek meghatározott időtartamra kell szólnia, korlátozni kell az ugyanazon foglalkoztatónál eltölthető gyakorlati időszak hosszát, és a szerződésnek egyértelmű rendelkezéseket kell tartalmaznia a társadalombiztosításról és a javadalmazásról; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozatosan frissítsék és dolgozzák át IFK operatív programjaikat a szociális partnerek és az ifjúsági szervezetek bevonásával, hogy a fiatalok és a munkaerőpiac tényleges szükségletei alapján finomhangolják fellépésüket; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy csak akkor állapítható meg, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés költségvetését megfelelően használták-e fel, és teljesül-e a kezdeményezésnek a fiatalok fenntartható foglalkoztatáshoz való hozzásegítésére irányuló végső célja, ha a műveleteket megbízható és összehasonlítható adatok alapján szorosan és átlátható módon nyomon követik, valamint ha ambiciózusabban lépnek fel azon tagállamokkal szemben, amelyek nem tesznek előrelépést; felhívja a tagállamokat, hogy sürgősen javítsák a nyomon követést, a jelentéstételt és az adatok minőségét, valamint biztosítsák, hogy a jelenlegi ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásáról megbízható és összehasonlítható adatokat és számadatokat gyűjtenek és kellő időben az Európai Szociális Alapról szóló rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében meghatározott éves jelentéstételi kötelezettségnél gyakrabban közzéteszik; felhívja a Bizottságot, hogy a Számvevőszék ajánlásával összhangban vizsgálja felül az adatgyűjtésre vonatkozó iránymutatásait, hogy minimálisra csökkentse az eredmények túlbecsülésének kockázatát; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tudomásul veszi az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében a tagállamok által javasolt és kidolgozott különféle típusú programokat; úgy ítéli meg, hogy a célkitűzések és a megközelítések tekintetében számos tagállamban homályos a nemzeti szabályozás, annak megszövegezése nem egyértelmű, és csak korlátozott számban tartalmaz a foglalkoztatás elősegítésére irányuló opciókat; úgy véli, hogy a tág mérlegelési jogkör és az egyértelmű felügyeleti mechanizmusok hiánya alkalmanként ahhoz vezetett, hogy a munkahelyeket az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés szerinti állásajánlatokkal helyettesítették; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aggodalmának ad hangot az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében finanszírozott intézkedések nem megfelelő alkalmazásáról szóló jelentések miatt, ideértve a fiataloknak történő kifizetések késedelmeit, vagy a szakmai gyakorlattal való visszaélést, többek között a gyakorlati képzés túlzott alkalmazását; kifejezi azon hajlandóságát, hogy az ilyen gyakorlatok ellen küzdjön; úgy véli, hogy az ifjúsági garancia ismételt igénybevétele nem állhat szemben a munkaerőpiacon való aktív részvétel szellemével és a munkaerőpiacra való tartósabb beilleszkedés céljával; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy azonosítsák, osszák meg és terjesszék a szakpolitikák kölcsönös megismerésére és a tényeken alapuló szakpolitikák kialakítására és végrehajtására szolgáló bevált gyakorlatokat; hangsúlyozza, hogy a munkaerőpiac változásai és a gazdaság digitalizálása új megközelítést követel meg az ifjúsági foglalkoztatási politikák terén; rámutat arra, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésnek a fiatalok munkanélküliségének hatékony eszközökkel történő csökkentésére kell törekednie, és el kell kerülnie az eredménytelen foglalkoztatáspolitikák újrafelhasználását; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ismételten hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló tanácsi ajánlás az ifjúsági garanciaprogramok végrehajtása és a NEET-fiatalok megszólítása szempontjából kulcsfontosságúnak tartja a partnerségen alapuló megközelítéseket; felhívja a tagállamokat, hogy folytassanak partnerségközpontú megközelítést, azaz tevékenyen azonosítsák és vonják be az érintett érdekelt feleket, és hatékonyabban népszerűsítsék az ifjúsági garancia programját a vállalkozások, különösen kkv-k és kisebb, családi vállalkozások körében; hangsúlyozza, hogy a program bevezetését megelőzően is az ifjúsági garanciához hasonló megközelítést alkalmazó tagállamok tapasztalatai azt mutatják, hogy az érdekelt felekkel való sikeres együttműködés kulcsfontosságú az eredményes végrehajtáshoz; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ennek kapcsán hangsúlyozza az ifjúsági szervezetek azon fontos szerepét, hogy közvetítőként működnek a fiatalok és az állami foglalkoztatási szolgálatok között; ebben a tekintetben ösztönzi a tagállamokat, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéssel kapcsolatos kommunikáció, tervezés, végrehajtás és értékelés terén, nemzeti, regionális és helyi szinten szorosan működjenek együtt az ifjúsági szervezetekkel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | hangsúlyozza az állami foglalkoztatási szolgálatok által nyújtott szakszerű és modernizált szolgáltatások fontosságát a NEET-fiataloknak nyújtott testre szabott szolgáltatások biztosítása terén; felhívja a tagállamokat, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtása során uniós szinten jobban koordinálják állami foglalkoztatási szolgálataikat az állami foglalkoztatási szolgálatok hálózatának keretében; ösztönzi az állami és a magánszférabeli munkaadók, a vállalkozások és az oktatási rendszerek közötti további szinergiák kialakítását; ösztönzi az e-kormányzat kiterjedt alkalmazását a bürokrácia csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy adjon országspecifikus becslést az egyes tagállamoknál az ifjúsági garancia eredményes végrehajtása kapcsán felmerülő éves költségre, figyelembe véve az ILO becslését; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy jelentősen fokozni kell az ifjúsági garancia keretében rendelkezésre álló tanulószerződéses gyakorlati képzések számát, mivel ezek az eddigiekben elfogadott állásajánlatoknak csak a 4,1 %-át képviselik; |
| --- | --- |

33.

Záró megjegyzések

| 34. | kiemeli, hogy ki kell dolgozni egy olyan stratégiát, amely az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést válságkezelési eszközből egy állandóbb uniós finanszírozási eszközzé alakítja az ifjúsági munkanélküliség 2020 utáni kezelésére, miközben biztosítja a pénzeszközök gyors és bonyodalommentes felhasználását és társfinanszírozási kötelezettséget határoz meg a tagállamok elsődleges felelősségének hangsúlyozása érdekében; megállapítja, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés meghosszabbítása esetén figyelembe kell venni a Számvevőszék megállapításait; hangsúlyozza, hogy a program általános célja a fiatalok fenntartható munkaerő-piaci integrációja; kiemeli, hogy egyértelmű és mérhető célkitűzésekre van szükség; hangsúlyozza, hogy ezeket az elemeket be kell illeszteni a következő többéves pénzügyi keretbe a folytonosság, a költséghatékonyság és a hozzáadott érték biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ismételten hangsúlyozza az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés iránti támogatását; hangsúlyozza, hogy az ifjúsági munkanélküliség kezeléséhez elengedhetetlenül szükség van további erőfeszítésekre, valamint a politikai és pénzügyi kötelezettségvállalások fenntartására; emlékeztet különösen annak fontosságára, hogy a 2018–2020-as időszakban a többéves pénzügyi keret félidős értékelése során született megállapodásnak megfelelően legalább 700 millió EUR finanszírozást biztosítsanak az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára; kéri emellett elégséges kifizetési előirányzatok kiutalását, hogy biztosított legyen az IFK megfelelő és kellő időben történő végrehajtása; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy javítani kell az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia keretében nyújtott állásajánlatok minőségét, és felszólít arra, hogy folytassanak tárgyalásokat a jogosultsági korhatárról; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy ítéli meg, hogy ahhoz, hogy a fiatalok foglalkoztatási minőségére vonatkozó keret életbe léphessen, lépéseket kell tenni az EUMSZ 292. és 153. cikkében foglalt rendelkezéseken alapuló ajánlás elfogadására, és számos tájékoztató intézkedést kell hozni, többek között létre kell hozni egy könnyen elérhető és az egyes tagállamok szakmai gyakorlatokra vonatkozó szabályaira irányuló releváns információkkal naprakésszé tett weboldalt; |
| --- | --- |

37.

| 38. | elismeri, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés egy olyan pénzügyi eszköz, amelyet a magas szintű ifjúsági munkanélküliség kezelésére irányuló tagállami kezdeményezések támogatása érdekében hoztak létre, és hogy a tagállamok fokozottabb erőfeszítéseire van szükség az oktatási rendszerek és a munkaerőpiacok hatékonyabb összekapcsolása érdekében, hogy a fiatalokat fenntartható módon integrálják a munkaerőpiacokba; üdvözli a munkaerő-kereslet és -kínálat közötti jelenlegi különbség kezelésére irányuló hatályban lévő intézkedéseket és szakpolitikákat; elismeri, hogy a készségek hasznosítása továbbra is kihívást jelent Európa-szerte, és ezért szükségesnek ítéli annak biztosítását, hogy a készségek kereslete és kínálata nagyobb összhangban legyen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia elengedhetetlen a szociális jogok európai pillérében foglalt alapelvek eredményes megvalósításához, különös tekintettel az oktatásról, képzésről és az egész életen át tartó tanulásról szóló 1. alapelvre; a foglalkoztatás aktív támogatásáról szóló 4. alapelvre; a biztonságos és rugalmas foglalkoztatásról szóló 5. alapelvre; a bérekről szóló 6. alapelvre; a szociális párbeszédről és a munkavállalói részvételről szóló 8. alapelvre; az egészséges, biztonságos és megfelelően kialakított munkakörnyezetről és az adatvédelemről szóló 10. alapelvre; a szociális védelemről szóló 12. alapelvre; az álláskeresési járadékról szóló 13. alapelvre; és a minimumjövedelemről szóló 14. alapelvre; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kétszerezzék meg az ILO-val együttműködésben tett arra irányuló erőfeszítéseiket, hogy személyre szabott információt nyújthassanak, és fokozhassák az ifjúsági garancia megvalósítására és értékelésére irányuló nemzeti kapacitást az alábbiak tekintetében: a kezdeményezés teljes körű és fenntartható végrehajtásának biztosítása, a nem regisztrált NEET-fiatalokkal és az alacsonyan képzett fiatalok elérésével kapcsolatos megközelítés javítása, továbbá az állásajánlatok kapacitásának és minőségének fokozása; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megállapítja, hogy a tagállamoktól származó végleges adatok bizottsági közzétételéig az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezési programot befejező fiatalok számát 2015 végén 203 000 főre becsülték, ami a résztvevők 4 %-ának felel meg; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy egyes tagállamokban az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésben résztvevők közül nagyon sokan nem fejezik be a programot; meggyőződése, hogy fontos az olyan ösztönzők megerősítése, amelyek biztosítják, hogy a fiatalok hasznosnak tekintsék az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést; |
| --- | --- |

41.

| 42. | emlékeztet arra, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésnek pénzügyi támogatást kell nyújtania a NEET-fiatalok munkaerőpiaci integrációját elősegítő intézkedésekhez – ideértve a fizetett szakmai gyakorlatot, a gyakornoki helyeket és a tanulószerződéses gyakorlati képzést – de nem válhat a tényleges keresőtevékenységet helyettesítő eszközzé; |
| --- | --- |

42.

| 43. | javasolja egy, a fiatalok jogainak megsértése ellen küzdő uniós forródrót létrehozását, hogy a fiatalok az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és az ifjúsági garancia keretében végrehajtott intézkedésekben való részvételükkel kapcsolatos esetleges negatív tapasztalataikat közvetlenül megoszthassák a Bizottsággal, lehetővé téve ezzel az információk összegyűjtését és az uniós finanszírozású szakpolitikák megvalósítása során alkalmazott lehetséges visszaélésszerű gyakorlatokról szóló jelentések kivizsgálását; |
| --- | --- |

43.

| 44. | üdvözli, hogy az Unió helyzetéről szóló, Juncker elnök által tartott 2017-es beszédhez csatolt szándéknyilatkozat utalt az Európai Munkaügyi Hatóság létrehozására irányuló javaslatra, amelynek célja a munkaerőpiaci hatóságok közötti együttműködés valamennyi szinten történő megerősítése és a határokon átnyúló helyzetek jobb kezelése lenne, továbbá utalt a tisztességes munkaerő-mobilitást támogató további kezdeményezésekre is; |
| --- | --- |

44.

| 45. | elismeri az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés sikerét az ifjúsági munkanélküliség csökkentése és a nemek közötti egyensúly biztosítása tekintetében, különösen azt az eredményt, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés elérte hozzávetőleg a férfiak 48 %-át és a nők 52 %-át; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felhív arra, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében teljes mértékben hajtsák végre a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló 2000/78/EK irányelvet és az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló 2010/41/EU irányelvet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | szükségesnek tartja, hogy a Bizottság és a tagállamok pozitív intézkedéseket terjesszenek elő annak garantálása érdekében, hogy a fiatal nők és lányok minőségi állásajánlatokat kapjanak, és ne dolgozzanak vagy rekedjenek meg korlátozott jogokat biztosító vagy jogok nélküli, bizonytalan, rosszul fizetett és átmeneti állásokban; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felszólítja a tagállamokat, hogy állítsanak össze nemek szerint lebontott statisztikai adatokat annak érdekében, hogy a Bizottság az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásának részletes értékelése és elemzése érdekében hatásvizsgálatot készíthessen a kezdeményezésről és arról, hogy milyen módon befolyásolta a nemek közötti egyensúlyt; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felhívja a tagállamokat, hogy a foglalkoztatáshoz való hozzáférés terén a nemek közötti egyenlőségnek, a szakmai előrelépésnek, a munka és a magánélet összeegyeztetésének, a gyermek- és felnőttgondozási szolgáltatásoknak a biztosítása, valamint a férfiak és a nők egyenlő vagy egyenlő értékű munkáért járó egyenlő díjazásának előmozdítása révén találják meg a fiatal nők munkaerőpiacra, az oktatásba vagy képzésbe való újbóli belépése támogatásának módjait; |
| --- | --- |

49.

| 50. | sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek több erőfeszítést az oktatási rendszer javítását célzó intézkedések terén, hogy a kockázatnak kitett fiatalok további védelmet élvezhessenek; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aggodalommal állapítja meg, hogy a legfrissebb értékelő jelentések (10) rámutatnak, hogy a ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásának első szakasza leginkább a magasan képzett NEET-fiatalokra összpontosított, nem pedig az alacsonyan képzett, inaktív és az állami foglalkoztatási szolgálatoknál nem regisztrált fiatalokra; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja a tagállamokat, hogy orvosolják az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásának ezen jelentős hiányosságát és fejlesszenek ki többek között egyedi nyomon követési intézkedéseket, a tényszerűbb, hatékonyabb és fenntartható ifjúságpolitikák alkalmazása céljából; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy jogszabályaik az azonosított korcsoportba tartozó minden fiatal számára tegyék lehetővé a regisztrációt és a ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésben való tényleges részvételt (11); |
| --- | --- |

53.

| 54. | felhívja a figyelmet a nyílt piacon kínált szakmai gyakorlatok szabályozatlanságára, ami a munkára való felvétel átláthatóságát, időtartamát és annak elismerését illeti, és rámutat, hogy csupán néhány tagállam határozott meg minőségi minimumkritériumokat, többek között az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés nyomon követésére; |
| --- | --- |

54.

| 55. | elismeri, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés révén megvalósított uniós költségvetési beruházások értek el hatást és felgyorsították a fiatalok munkaerőpiacának bővülését; úgy véli, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés egyértelmű uniós hozzáadott értékkel rendelkezik, mivel számos ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezést nem lehetett volna végrehajtani uniós kötelezettségvállalás nélkül; |
| --- | --- |

55.

| 56. | megjegyzi, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára a 2014–2020-as többéves pénzügyi keretben eredetileg előirányzott pénzügyi pénzösszeg 6,4 milliárd EUR volt, amely egy külön költségvetési sorból származó 3,2 milliárd euróból, valamint az Európai Szociális Alap ugyanekkora összegű hozzájárulásából tevődött össze; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret félidős átdolgozása során egy további, 1,2 milliárd eurós forrás kapott politikai támogatást az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára a 2017–2020-as időszakra, amelyhez az Európai Szociális Alap egy ugyanekkora összeggel járul hozzá; hangsúlyozza azonban, hogy a programra vonatkozó végleges előirányzat összegét a következő éves költségvetési eljárások során állapítják meg; |
| --- | --- |

57.

| 58. | üdvözli, hogy – az Európai Parlament határozott kérésére – a 2018-as uniós költségvetésről szóló egyeztetés folyamat eredményeként az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre eredetileg javasolt előirányzatokat 116,7 millió EUR összegű új forrásokkal növelték meg, ezáltal 350 millió eurós teljes összeget érve el 2018-ban; tudomásul veszi a Bizottság egyoldalú kötelezettségvállalását, miszerint az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés finanszírozásának egy költségvetés-módosítás útján történő további emelését fogja javasolni, amennyiben a kezdeményezés forrásfelhasználása növelést tenne lehetővé; |
| --- | --- |

58.

| 59. | úgy véli, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés általános költségvetése nem elegendő a tényleges igény és azon források fedezésére, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a program teljesíteni tudja célkitűzéseit; emlékeztet, hogy átlagosan a NEET-fiatalok 42 %-át sikerült elérni, ám ez a arány számos tagállamban 20 % alatti; felszólít ezért az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésre elkülönített előirányzatok jelentős növelésére a következő többéves pénzügyi keretben, és felszólítja a tagállamokat, hogy nemzeti költségvetéseikben biztosítsanak előirányzatokat az ifjúsági foglalkoztatási rendszerekre; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felhívja a Bizottságot az ifjúsági foglalkoztatási beruházások következetességének azáltal történő biztosítására, hogy ösztönzi a szinergiákat a rendelkezésre álló források között és holisztikus útmutatóba foglalt egységes szabályokat alakít ki a nagyobb hatás, szinergia, hatékonyság és egyszerűsítés helyszíni megvalósítása érdekében; emlékeztet arra a prioritásra, hogy csökkenteni kell az irányító hatóságok adminisztratív terhét; kiemeli az ifjúsági garancia finanszírozásáról szóló országspecifikus jelentések fontosságát, amelyek nyomon követik a nemzeti költségvetések és az uniós költségvetés közötti szinergiákat is, valamint azt, hogy jobb koordinációra és szorosabb együttműködésre van szükség a folyamatban részt vevő kulcsfontosságú érdekelt felek között; |
| --- | --- |

60.

| 61. | felszólítja a Bizottságot, hogy a 2020 utáni ifjúsági foglalkoztatási beruházások tervezését javítsa az esb-alapok programozása során használt megközelítés maradéktalan alkalmazásával, ahol a finanszírozás előfeltétele, hogy a partnerségi megállapodások megkötése előtt átfogó előzetes tervezést és előzetes értékelést előzze meg; véleménye szerint ez a megközelítés fokozza az uniós költségvetés hatását; tudomásul veszi az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés sikeres végrehajtását azokban a tagállamokban, ahol külön operatív programokat hajtottak végre és a nemzeti és regionális költségvetésekből jelentős hozzájárulásokat folyósítottak; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felszólítja ezenkívül a Bizottságot, hogy tervezze újra a jelenlegi értékelési mechanizmust úgy, hogy az éves és végleges jelentéstételi folyamatban az egységesített eredményességi kritériumokra és a teljesítmény-ellenőrzésekre összpontosít az uniós költségvetés hatásának jobb nyomon követése céljából; felszólít az olyan mutatók uniós szintű alkalmazására, mint például az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésnek az Unió által finanszírozott beavatkozások eredményeként az elsődleges munkaerőpiacra belépő résztvevőinek aránya; |
| --- | --- |

62.

| 63. | hangsúlyozza azonban, hogy a megreformált tervezés és jelentéstétel nem késleltetheti a költségvetés végrehajtását és nem róhat túlzott adminisztratív terhet az irányító hatóságokra, és különösen nem a végső kedvezményezettekre; |
| --- | --- |

63.

| 64. | elismeri, hogy a jelenlegi adminisztratív teher aláássa az uniós költségvetés beruházási képességét, különösen az olyan rövidebb végrehajtási időszakokkal rendelkező eszközök esetében mint az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés; felszólít ezért egyszerűbb pályázati eljárásokra kidolgozására, amelyek az ajánlatok gyorsabb elkészítésére és a határozatok elleni rövidebb fellebbezési eljárásokra összpontosítanak; tudomásul veszi az egyszerűsített költségelszámolási módszerek pozitív hatását az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés kiadásai tekintetében; felszólít az egyszerűsített költségelszámolási módszerek uniós szintű bevezetésére az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés projektjeiben a bürokrácia jelentős csökkentése és a költségvetési végrehajtás felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy valamennyi európai strukturális és beruházási alap közül a pénzügyi végrehajtás tekintetében jelenleg az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés teljesít a legjobban; |
| --- | --- |

65.

| 66. | üdvözli, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés intézkedései több mint 1,6 millió fiatalnak nyújtottak támogatást, és hogy a tagállamok műveleteinek értéke meghaladta a 4 milliárd EUR-t; |
| --- | --- |

66.

| 67. | megállapítja, hogy ha egy tagállamban egy program lebonyolításának potenciális költsége nem ismert, előfordulhat, hogy a program nem jut a végrehajtásához és céljai eléréséhez elegendő forráshoz; felhívja a tagállamokat, hogy végezzenek előzetes elemzést és készítsenek áttekintést az ifjúsági garancia végrehajtásának költségeiről; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a szükséges intézkedések megtételére annak érdekében, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés keretében fennmaradt finanszírozás nyomon követése kisebb adminisztratív terhekkel járó és naprakészebb rendszerekben történjen; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felszólít arra, hogy az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés eredményeit a tagállami programok alapján kialakított új szolgáltatásokkal és munkaerőpiaci támogató intézkedésekkel, valamint a felkínált állandó munkaszerződések számával kapcsolatos konkrét mutatók meghatározása révén állapítsák meg; |
| --- | --- |

69.

| 70. | úgy véli, hogy a rendszer hatékonyságának értékeléséhez valamennyi aspektust vizsgálni kell, beleértve a rendszer ár-érték arányát is; tudomásul veszi az ILO és az Eurofound korábbi becsléseit, és kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg vagy frissítse ezeket az előrejelzéseket; |
| --- | --- |

70.

| 71. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat reális és megvalósítható célok kitűzésére, a különbségek értékelésére, a programok végrehajtását megelőző piacelemzésre, a felügyeleti és értesítési rendszerek tökéletesítésére; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 470. o.

(2)  HL L 126., 2015.5.21., 1. o.

(3)  HL C 120., 2013.4.26., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0390.

(5)  HL C 264. E, 2013.9.13., 69. o.

(6)  HL L 113., 2017.4.29., 56. o.

(7)  A Bizottság „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában (2013)” című, 2013. decemberi jelentése.

(8)  Az Eurofound „Foglalkozási profilok a munkakörülmények tükrében: a többszörösen hátrányos helyzetű csoportok meghatározása” című, 2014. augusztusi jelentése.

(9)  Az egyéb hasonló intézkedések között találjuk a 2010 szeptemberében indított „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezést, a 2011 decemberében indított „Több lehetőséget a fiataloknak” kezdeményezést, valamint a 2012 januárjában indított, „Ifjúsági munkacsoportok” kezdeményezést.

(10)  Az Európai Számvevőszék 5/2017. sz. különjelentése az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásáról; Az Európai Bizottság A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságának 2016. júniusi végleges jelentése az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés első eredményeiről; A Bizottság „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés – az első három év” című, 2016. október 4-i közleménye (COM(2016)0646); Az Európai Parlament Kutatószolgálata „Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés: európai végrehajtási értékelés” című, 2016. júniusi részletes elemzése.

(11)  Az egyes országok jogszabályi keretrendszerében bizonyos fiatalok, különösen a súlyos fogyatékossággal élők „munkavégzésre alkalmatlannak” minősülnek. Ők nem tudnak regisztrálni az állami foglalkoztatási szolgálatoknál, és így nem vehetnek részt az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésben.

---

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/70

---

P8_TA(2018)0019

A szakmai képesítésekről szóló irányelv végrehajtása és a szakmai szolgáltatások reformjának szükségessége

Az Európai Parlament 2018. január 18-i állásfoglalása a 2005/36/EK irányelv végrehajtásáról a szabályozás és a szakmai szolgáltatások reformjának szükségessége tekintetében (2017/2073(INI))

(2018/C 458/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 45., 49. és 56. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 45., 49. és 56. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 15. és 16. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 15. és 16. cikkére,

| — | tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a Bizottságnak a szakmai szolgáltatások szabályozására vonatkozó reformajánlásokról szóló, 2017. január 10-i közleményére (COM(2016)0820), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a szakmai szolgáltatások szabályozására vonatkozó reformajánlásokról szóló, 2017. január 10-i közleményére (COM(2016)0820),

| — | tekintettel a Bizottságnak a szakmákhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti szabályozások értékeléséről szóló, 2013. október 2-i közleményére (COM(2013)0676), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a szakmákhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti szabályozások értékeléséről szóló, 2013. október 2-i közleményére (COM(2013)0676),

| — | tekintettel „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című, 2015. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése” című, 2015. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2015)0550),

| — | tekintettel az egységes piacra vonatkozó stratégiáról szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piacra vonatkozó stratégiáról szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrendről szóló, 2017. június 15-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi gazdaságra vonatkozó európai menetrendről szóló, 2017. június 15-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az egységes piac 2017-es európai szemeszter keretében történő irányításáról szóló éves jelentésről szóló, 2017. február 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piac 2017-es európai szemeszter keretében történő irányításáról szóló éves jelentésről szóló, 2017. február 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. május 31-i véleményére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. május 31-i véleményére (5),

| — | tekintettel a szabadfoglalkozású tevékenységek megerősítésével foglalkozó munkacsoport végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szabadfoglalkozású tevékenységek megerősítésével foglalkozó munkacsoport végleges jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, továbbá az Elnökök Értekezlete saját kezdeményezésű jelentések készítésére vonatkozó engedélyezési eljárásról szóló, 2002. december 12-i határozata 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjára, valamint 3. mellékletére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A8-0401/2017),

| A. | mivel a munkavállalók szabad mozgása, a letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága az Unión belül a közös piac alapját jelentik, és sok előnnyel szolgálnak a polgárok és a vállalkozások számára; |
| --- | --- |

A.

mivel a munkavállalók szabad mozgása, a letelepedés szabadsága és a szolgáltatásnyújtás szabadsága az Unión belül a közös piac alapját jelentik, és sok előnnyel szolgálnak a polgárok és a vállalkozások számára;

| B. | mivel, bár a szolgáltatások a GDP 71 %-át és a teljes foglalkoztatás 68 %-át adják, még mindig nem sikerült kihasználni a szolgáltatások közös piaca nyújtotta összes lehetőséget; |
| --- | --- |

B.

mivel, bár a szolgáltatások a GDP 71 %-át és a teljes foglalkoztatás 68 %-át adják, még mindig nem sikerült kihasználni a szolgáltatások közös piaca nyújtotta összes lehetőséget;

| C. | mivel harmonizáció hiányában a tagállamok szabadon dönthetnek a szakmák szabályozásáról, feltéve, hogy a nemzeti intézkedések átláthatóak, megkülönböztetésmentesek, indokoltak és arányosak; |
| --- | --- |

C.

mivel harmonizáció hiányában a tagállamok szabadon dönthetnek a szakmák szabályozásáról, feltéve, hogy a nemzeti intézkedések átláthatóak, megkülönböztetésmentesek, indokoltak és arányosak;

| D. | mivel az intelligens szabályozás – amely kellően indokolt a legitim közérdekű célok védelme szempontjából – pozitív hatással lehet a belső piacra, biztosítva a fogyasztók magas szintű védelmét és a nyújtott szolgáltatások jobb minőségét; mivel ebből következik, hogy a dereguláció önmagában nem lehet cél; |
| --- | --- |

D.

mivel az intelligens szabályozás – amely kellően indokolt a legitim közérdekű célok védelme szempontjából – pozitív hatással lehet a belső piacra, biztosítva a fogyasztók magas szintű védelmét és a nyújtott szolgáltatások jobb minőségét; mivel ebből következik, hogy a dereguláció önmagában nem lehet cél;

| E. | mivel a szakmák szabályozása sok esetben indokolt, de a szakmai szolgáltatásokkal szemben támasztott indokolatlan akadályok negatív hatással vannak a polgárok alapvető jogaira és a tagállamok gazdaságára; mivel ebből adódóan a szakmai szabályozást rendszeresen ki kell igazítani, figyelembe véve a technológiai, társadalmi, illetve piaci fejleményeket; |
| --- | --- |

E.

mivel a szakmák szabályozása sok esetben indokolt, de a szakmai szolgáltatásokkal szemben támasztott indokolatlan akadályok negatív hatással vannak a polgárok alapvető jogaira és a tagállamok gazdaságára; mivel ebből adódóan a szakmai szabályozást rendszeresen ki kell igazítani, figyelembe véve a technológiai, társadalmi, illetve piaci fejleményeket;

| F. | mivel a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezik számos szakma automatikus elismeréséről, a következők alapján: harmonizált képzési minimumkövetelmények, a szakmai képesítések elismerésének általános rendszere, a szakmai tapasztalat automatikus elismerési rendszere, valamint a szolgáltatások határon átnyúló nyújtásának rendszere a szabályozott szakmák tekintetében; |
| --- | --- |

F.

mivel a szakmai képesítések elismeréséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezik számos szakma automatikus elismeréséről, a következők alapján: harmonizált képzési minimumkövetelmények, a szakmai képesítések elismerésének általános rendszere, a szakmai tapasztalat automatikus elismerési rendszere, valamint a szolgáltatások határon átnyúló nyújtásának rendszere a szabályozott szakmák tekintetében;

| G. | mivel a 2005/36/EK irányelvet 2013-ban egy arányos szabályozási keret kialakításának céljával, közérdekű célokkal indokolva módosították, az 59. cikkben egy átláthatósági és kölcsönös értékelési gyakorlatot vezetve be a tagállamokban szabályozott valamennyi szakma esetében, akár nemzeti szabályok, akár uniós szinten harmonizált szabályok alapján szabályozzák azokat; |
| --- | --- |

G.

mivel a 2005/36/EK irányelvet 2013-ban egy arányos szabályozási keret kialakításának céljával, közérdekű célokkal indokolva módosították, az 59. cikkben egy átláthatósági és kölcsönös értékelési gyakorlatot vezetve be a tagállamokban szabályozott valamennyi szakma esetében, akár nemzeti szabályok, akár uniós szinten harmonizált szabályok alapján szabályozzák azokat;

| H. | mivel a tagállamok még nem hajtották végre teljes mértékben a 2005/36/EK irányelv minden rendelkezését – és különösen az 59. cikket –, még a határidő lejártát követően sem; |
| --- | --- |

H.

mivel a tagállamok még nem hajtották végre teljes mértékben a 2005/36/EK irányelv minden rendelkezését – és különösen az 59. cikket –, még a határidő lejártát követően sem;

| I. | mivel a tagállamoknak 2016. január 18-ig nemzeti cselekvési tervet kellett benyújtaniuk a Bizottságnak, amelyben tájékoztatást adnak a szakmai szabályozás fenntartására vagy módosítására vonatkozó döntéseikről; mivel hat tagállam még mindig nem nyújtotta be nemzeti cselekvési tervét; |
| --- | --- |

I.

mivel a tagállamoknak 2016. január 18-ig nemzeti cselekvési tervet kellett benyújtaniuk a Bizottságnak, amelyben tájékoztatást adnak a szakmai szabályozás fenntartására vagy módosítására vonatkozó döntéseikről; mivel hat tagállam még mindig nem nyújtotta be nemzeti cselekvési tervét;

| J. | mivel a 2005/36/EK irányelv 59. cikke alapján a Bizottságnak 2017. január 18-ig kellett benyújtania következtetéseit a kölcsönös értékelési gyakorlatról, szükség esetén további kezdeményezésekre irányuló javaslatokkal együtt; |
| --- | --- |

J.

mivel a 2005/36/EK irányelv 59. cikke alapján a Bizottságnak 2017. január 18-ig kellett benyújtania következtetéseit a kölcsönös értékelési gyakorlatról, szükség esetén további kezdeményezésekre irányuló javaslatokkal együtt;

| K. | mivel 2017. január 10-én a Bizottság közleményt adott ki a szakmai szolgáltatások reformjának szükségességéről, hét tevékenységi ágazatban elemezve a szakmai szabályozást, és ajánlásokat téve a tagállamoknak e tekintetben; |
| --- | --- |

K.

mivel 2017. január 10-én a Bizottság közleményt adott ki a szakmai szolgáltatások reformjának szükségességéről, hét tevékenységi ágazatban elemezve a szakmai szabályozást, és ajánlásokat téve a tagállamoknak e tekintetben;

| L. | mivel a kölcsönös értékelés során kiderült, hogy a szakmák szabályozásának szintje jelentősen eltér az egyes tagállamokban; mivel további pontosításra van szükség különösen azokban az esetekben, amikor a tagállamok a szakmai szabályozás új formáinak bevezetését jelentették be a gyakorlat teljesítését követően; |
| --- | --- |

L.

mivel a kölcsönös értékelés során kiderült, hogy a szakmák szabályozásának szintje jelentősen eltér az egyes tagállamokban; mivel további pontosításra van szükség különösen azokban az esetekben, amikor a tagállamok a szakmai szabályozás új formáinak bevezetését jelentették be a gyakorlat teljesítését követően;

A szakmák szabályozása az Európai Unióban és a 2005/36/EK irányelv 59. cikke végrehajtásának jelenlegi állása

| 1. | hangsúlyozza, hogy a szabályozott szakmák alapvető szerepet játszanak az Unió gazdaságában, jelentős mértékben hozzájárulva a foglalkoztatáshoz, valamint a munkaerő mobilitásához és hozzáadott értékéhez az Unióban; úgy véli továbbá, hogy a magas színvonalú szakmai szolgáltatások és a hatékony szabályozási környezet alapvető fontosságú az uniós gazdasági, szociális és kulturális modell megőrzése, valamint az Unió növekedés, innováció és munkahelyteremtés szempontjából vett versenyképességének erősítése terén; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy az EU-ban több mint 5 500 szabályozott szakma van, a tagállamok között jelentős eltérésekkel, és e szakmák a munkaerő 22 %-át adják a tevékenységi ágazatok összességét tekintve, többek között az egészségügyi és szociális szolgáltatások, az üzleti szolgáltatások, az építőipar, a hálózati szolgáltatások, a közlekedés, az idegenforgalom, az ingatlanszektor, a közszolgáltatások és az oktatás területén; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a Bizottság kezdeményezését, amely útmutatást nyújt a tagállamoknak a kölcsönös értékelési gyakorlat kapcsán, beleértve a nemzeti hatóságokkal folytatott részletes megbeszélések szervezését, amelyek során arra is rámutat, hogy a nemzeti hatóságoknak valamennyi érintett felet be kell vonniuk a szabályozás hatására vonatkozó releváns információk összegyűjtése érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a 2017. január 10-i bizottsági közlemény segíthet a tagállamoknak a szakmai szolgáltatások jobb szabályozásában és a bevált gyakorlatok cseréjében – amelynek célja más tagállamok szabályozási döntéseinek megértése –, figyelembe véve azt a tényt is, hogy egyes tagállamok nagyobb mértékben szabályozzák a szakmákat állami szinten, mint mások; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy értékelni kell a szabályozás minőségét, mivel a puszta gazdasági elemzésen túlmutató elemekre van szükség a szabályozási környezet teljesítményének átfogó értékeléséhez az egyes tagállamokban; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamok nem jelentettek be információkat az általuk szabályozott szakmákról és az azok gyakorlásának megkezdésével kapcsolatos követelményekről; felhívja a tagállamokat, hogy a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelvvel összefüggésben nagymértékben javítsák a bejelentés folyamatát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a szabályozott szakmák gyakorlásának megkezdésére, illetve azok gyakorlására vonatkozó nemzeti követelmények átláthatóbbá és összehasonlíthatóbbá tétele növelhetné a szakemberek mobilitását, és ezért, összhangban a 2005/36/EK irányelvvel, minden nemzeti követelményt be kell jelenteni, továbbá egyértelmű és érthető formában nyilvánosan elérhetővé kell tenni a szabályozott szakmák adatbázisában; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elismeri a szabályozott szakmák adatbázisában a Bizottság által végzett fejlesztéseket, beleértve egy interaktív térkép létrehozását, amely lehetővé teszi a polgárok számára, hogy Unió-szerte ellenőrizzék a szakmák gyakorlására vonatkozó követelményeket és könnyebben áttekinthessék, mely szakmák szabályozottak egy adott tagállamban; felhívja a Bizottságot a szabályozott szakmák adatbázisának további fejlesztésére annak érdekében, hogy megkönnyítse az illetékes hatóságok számára az információk kellő időben és pontosan történő bejelentését, így növelve az átláthatóságot az uniós polgárok számára; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tudomásul veszi a tagállamok között a szabályozott szakmák számát és a hasonló szakmák által lefedett tevékenységeket illetően fennálló eltéréseket, amelyek magyarázatot adnak arra, miért választják a tagállamok a szakmák szabályozásának eltérő formáit; felhívja a Bizottságot, hogy javítsa a különböző szakmák összehasonlíthatóságát, és az adatbázisba bejelentett minden szakma esetében határozza meg a tevékenységek közös halmazát, hogy Unió-szerte elősegítse az önkéntes harmonizációt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamok nem nyújtottak be nemzeti cselekvési tervet a 2005/36/EK irányelvben előírtak szerint, és felhívja e tagállamokat, hogy indokolatlan késedelem nélkül intézkedjenek ezzel kapcsolatban; megállapítja, hogy a benyújtott nemzeti cselekvési tervek alapossága, ambiciózussága és részletessége eltérő; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a 2005/36/EK irányelv 59. cikkét, és fokozzák erőfeszítéseiket a szakmai szabályozásuk átláthatóbbá tétele érdekében, ami alapvető fontosságú a szakemberek Unión belüli mobilitása szempontjából, hiszen csak az összes tagállamra kiterjedő, teljes körű információ birtokában lehet teljes képet nyújtani a nemzeti vagy uniós szinten szabályozott szakmák összességéről; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sajnálatosnak tartja, hogy egyes tagállamok nem konzultáltak megfelelő módon az érintettekkel a nemzeti cselekvési tervek készítése során; úgy véli, hogy átlátható információáramlásra van szükség a közintézmények és az érintettek között a szakmákkal kapcsolatos problémák és kihívások hatékony kezelése érdekében; a jövőre nézve szorgalmazza valamennyi érintett szélesebb körű részvételét, nem csupán a nemzeti cselekvési tervek készítésére, hanem a szakmák szabályozásának reformjára való tekintettel is, hogy valamennyi érintett fél kifejthesse álláspontját; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a szakmák hatékony szabályozásának mind a fogyasztók, mind a szakemberek számára előnyösnek kell lennie; emlékeztet arra, hogy amennyiben ezt közérdekű célok indokolják, a tagállamoknak lehetőségük van a szabályozott szakmák gyakorlásának megkezdését, illetve gyakorlását korlátozó új szabályozást bevezetni vagy a meglévő szabályokat módosítani a társadalomról alkotott elképzeléseik, valamint társadalmi-gazdasági helyzetük alapján; úgy véli, hogy a szakmai szolgáltatások szabályozásának arányossá tétele és a piaci realitásokhoz való igazítása jobb piaci dinamikát, alacsonyabb fogyasztói árakat, valamint jobb és hatékonyabb ágazati teljesítményt eredményezhet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugyanakkor úgy véli, hogy a megkülönböztetéssel járó, indokolatlan és aránytalan követelmények különösen méltánytalanok lehetnek, főleg a fiatal szakemberekkel szemben, akadályozhatják a versenyt, és negatív hatást gyakorolhatnak a szolgáltatások igénybevevőire, köztük a fogyasztókra; |
| --- | --- |

13.

| 14. | elismeri a szakmai szabályozás szerepét a közérdekű célok magas szintű védelmének biztosítása szempontjából, amely célok lehetnek a Szerződésben kifejezetten említettek, például a közrend, a közbiztonság és a közegészségügy, illetve elsőrendű fontosságú közérdekű okok, többek között a Bíróság joggyakorlatában elismert okok, például a társadalombiztonsági rendszer pénzügyi egyensúlyának megőrzése; a fogyasztók, a szolgáltatások igénybevevői és a munkavállalók védelme; a megfelelő igazságszolgáltatás védelme; a kereskedelmi ügyletek méltányossága; a csalás elleni küzdelem; az adócsalás és az adókikerülés megelőzése; a fiskális felügyelet hatékonysága; a közúti közlekedésbiztonság; a kézműves munka minőségének biztosítása; a kutatás és fejlesztés előmozdítása; a természeti és városi környezet védelme; az állategészségügy; a szellemi tulajdon; a nemzeti történelmi és művészeti örökség megőrzése; valamint szociálpolitikai és kultúrpolitikai célok; elismeri a tagállamok mérlegelési jogkörét a fentiek megvalósítási módjainak meghatározásában, összhangban a megkülönböztetésmentesség és az arányosság elvével; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi, hogy a fogyasztókat, a szakembereket vagy harmadik feleket érintő kockázatokra való tekintettel a tagállamok kiköthetik, hogy bizonyos tevékenységeket csak képzett szakemberek folytathatnak, különösen ha ugyanezt az eredményt kevésbé korlátozó módon nem lehet elérni; hangsúlyozza, hogy ilyen esetekben szakmaspecifikus szabályozásnak kell biztosítania a szabályozott szakma jogszerű gyakorlásának, illetve adott esetben a szakmai etikai szabályok betartásának hatékony felügyeletét; |
| --- | --- |

15.

| 16. | elismeri, hogy ebben a tekintetben összefüggés áll fenn az arányossági tesztre vonatkozó javaslat – amely rögzíti a szabályozott szakmákkal kapcsolatos új intézkedések bevezetését vagy a meglévők módosítását megelőző arányossági értékelések lefolytatására vonatkozó közös keret szabályait –, illetve a reformajánlások között, amelyek a nemzeti szabályozások hét tevékenységi ágazatban elvégzett értékelésén alapulnak; felhívja a tagállamokat, hogy értékeljék szakmai szabályozásukat, és szükség esetén hozzák azt összhangba a konkrét reformajánlásokkal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a reformajánlások nem helyettesíthetik a végrehajtási intézkedéseket, és felhívja a Bizottságot, hogy a Szerződések őreként tegyen lépéseket és indítson kötelezettségszegési eljárást, amennyiben megkülönböztető, indokolatlan vagy aránytalan szabályozást állapít meg; |
| --- | --- |

17.

A korlátozó jellegre vonatkozó mutató hasznossága, valamint a magas színvonalú európai szolgáltatások előmozdításának szükségessége

| 18. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság a korlátozó jellegre vonatkozó új mutatót vezetett be, és üdvözli azt az előrelépést, amelyet az érintett ágazatok részletes elemzése jelent az OECD termékpiac-szabályozásra vonatkozó jelenlegi hasonló mutatójához képest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy ez a mutató, amely a tagállamokban alkalmazott általános szabályozási intenzitást kizárólag a szabad mozgás jelenlegi akadályaihoz kapcsolódó mennyiségi adatokkal fejezi ki, csupán indikatív eszköznek tekinthető, és nem enged következtetéseket levonni arra nézve, hogy egyes tagállamok esetlegesen szigorúbb szabályozása aránytalannak minősül-e; |
| --- | --- |

19.

| 20. | emlékeztet arra, hogy a szabályozás hatását a tagállamokban nem csak mennyiségi, hanem minőségi szempontból is átfogóan elemezni kell, kitérve a közérdekű célokra és a nyújtott szolgáltatás minőségére, beleértve a polgárok és a munkaerőpiac számára nyújtott esetleges közvetett előnyöket; megjegyzi, hogy a korlátozó jellegre vonatkozó mutatóhoz további elemzés társul, amely kiegészítő információkkal szolgál a valós helyzetről, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy a minőségi adatokkal együtt vegyék figyelembe ezt a mutatót, amikor összehasonlítják teljesítményüket a kiválasztott tevékenységi ágazatokban; |
| --- | --- |

20.

A szabályozott szakmák jövője

| 21. | hangsúlyozza, hogy nem csupán hatékony uniós és tagállami szabályozási keretre van szükség, hanem hatékony és összehangolt szakpolitikákra is, amelyek célja, hogy támogassák az unióbeli szakembereket, valamint hogy erősítsék a versenyképességet, az innovációs kapacitást, továbbá javítsák a szakmai szolgáltatások minőségét az Unióban; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kiemeli, hogy a szakemberek természetes személyként, illetve szakmai vállalkozás keretében jogi személyként is gyakorolhatják a szabályozott szakmákat, és az új szakpolitikák végrehajtásakor mindkét nézőpontot fontos figyelembe venni; e tekintetben meggyőződése, hogy a gazdasági eszközöket olyan szakpolitikákkal kell kombinálni, amelyek célja a vállalkozói szellem és a humán tőke erősítése a szakmai szolgáltatások terén; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, valamint – saját hatáskörükön belül – a szakmai szervezeteket, hogy megfelelő módon hajtsák végre a szabadfoglalkozású tevékenységek megerősítésével foglalkozó munkacsoport ajánlásait; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kiemeli az oktatás, a készségfejlesztés és a vállalkozói képzések fontosságát annak biztosítása érdekében, hogy az uniós szakemberek versenyképesek maradjanak és képesek legyenek szembenézni azokkal a gyökeres változásokkal, amelyek kihatással vannak a szabadfoglalkozásúakra az innováció, a digitalizáció és a globalizáció következtében; hangsúlyozza a szakember tudása és a nyújtott szolgáltatás minősége közötti szoros kapcsolatot; megjegyzi, hogy e tekintetben a felsőoktatási és a kutatási intézményeknek fontos szerepet kell játszaniuk, többek között a digitális jártasságot célzó projektek révén; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rámutat, hogy a szakmai képesítések szintjét összehasonlíthatóbbá kell tenni annak érdekében, hogy az előírt képesítés megszerzését tanúsító okiratok egységesebbek legyenek az Európai Unióban, kiegyenlítettebb feltételeket biztosítva ezáltal a pályakezdő frissdiplomásoknak és elősegítve mobilitásukat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a tagállamokat, hogy végezzenek megfelelő piacelemzést, biztosítva a szolgáltatók piaci igényekhez való gyorsabb alkalmazkodását, és alakítsanak ki olyan szakpolitikákat, amelyek az uniós szakmai szolgáltatásokat világszinten versenyképessé teszik a következő évtizedekben; |
| --- | --- |

26.

Innováció és digitalizáció a szakmai szolgáltatások terén

| 27. | megjegyzi, hogy a tudomány előrehaladása, a technológiai innováció és a digitalizáció jelentős hatással vannak a szakmai szolgáltatásokra, új lehetőségeket kínálva a szakembereknek, ugyanakkor kihívásokat is támasztanak a munkaerőpiac és a szolgáltatások minősége tekintetében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli, hogy a Bizottság elismerte az új technológiák szakmai szolgáltatásokra gyakorolt hatása vizsgálatának szükségességét, különösen a jogi és a számviteli szektorban, ahol még van lehetőség az eljárások javítására; külön megjegyzi, hogy szorosan figyelemmel kell kísérni az ilyen gyökeres változások kockázatait a szolgáltatások igénybevevőire, köztük a fogyasztókra nézve, akik nem maradhatnak ki az új technológiák használatából; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy nem valószínű, hogy az új technológiák az ember helyébe tudnak lépni az etikai és erkölcsi döntések meghozatalában; e tekintetben rámutat arra, hogy a szakmák megszervezésére, többek között a közjogi intézmények vagy szakmai szövetségek általi felügyeletre vonatkozó szabályok fontos szerepet tölthetnek be, és hozzájárulhatnak a digitalizációból származó előnyök méltányosabb megosztásához; megjegyzi, hogy egyes területeken a piacvezérelt mechanizmusok – például a fogyasztói visszajelzések – szintén hozzájárulhatnak az adott szolgáltatás minőségének javításához; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy a szakmai szolgáltatások szabályozása a célnak megfelelő kell hogy legyen, és azt rendszeresen felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy lépést tartson a műszaki innovációval és a digitalizációval; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet arról, hogy a tagállamok megfelelnek-e a 2005/36/EK irányelvben foglaltaknak; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0237.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0271.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0040.

(5)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

VÉLEMÉNYEK

Európai Parlament

2018. január 18., csütörtök

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/76

---

P8_TA(2018)0012

Végrehajtási intézkedés ellenzésének mellőzése: az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozása

Az Európai Parlament határozata az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról szóló 389/2013/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezet ellenzésének mellőzéséről (D054274-02 – 2017/3013(RPS))

(2018/C 458/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról szóló 389/2013/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelet tervezetére (D054274-02), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról szóló 389/2013/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelet tervezetére (D054274-02),

| — | tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 12. és 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 12. és 19. cikkére,

| — | tekintettel a fenti irányelv 23. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság 2017. november 30-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenti irányelv 23. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság 2017. november 30-i véleményére,

| — | tekintettel a Bizottság 2017. december 5-i levelére, amelyben annak kinyilvánítására kéri az Európai Parlamentet, hogy nem ellenzi a rendelet tervezetét, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2017. december 5-i levelére, amelyben annak kinyilvánítására kéri az Európai Parlamentet, hogy nem ellenzi a rendelet tervezetét,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2018. január 11-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által a Bizottsági Elnökök Értekezletének elnökéhez intézett 2018. január 11-i levélre,

| — | tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (2) 5a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (2) 5a. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság határozatra irányuló ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság határozatra irányuló ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikke (4) bekezdésének d) pontjára és 105. cikkének (6) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikke (4) bekezdésének d) pontjára és 105. cikkének (6) bekezdésére,

| — | tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2018. január 17-én járt le – nem érkezett kifogás, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy az eljárási szabályzata 105. cikke (6) bekezdésének harmadik és negyedik franciabekezdésében említett határidőn belül – amely 2018. január 17-én járt le – nem érkezett kifogás,

| A. | mivel az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer („EU ETS”) környezeti integritásának védelme érdekében a légijármű-üzemeltetőknek és az EU ETS-ben részt vevő egyéb üzemeltetőknek tilos olyan tagállam által kiadott egységeket használniuk, amely tekintetében megszűntek a légijármű-üzemeltetőkre és egyéb üzemeltetőkre vonatkozó kötelezettségek, és ebből a célból el kell fogadni a szükséges védintézkedéseket; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer („EU ETS”) környezeti integritásának védelme érdekében a légijármű-üzemeltetőknek és az EU ETS-ben részt vevő egyéb üzemeltetőknek tilos olyan tagállam által kiadott egységeket használniuk, amely tekintetében megszűntek a légijármű-üzemeltetőkre és egyéb üzemeltetőkre vonatkozó kötelezettségek, és ebből a célból el kell fogadni a szükséges védintézkedéseket;

| B. | mivel a 2003/87/EK irányelv 19. cikke felhatalmazza a Bizottságot, hogy intézkedéseket fogadjon el a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek egységesített és biztonságos rendszerére vonatkozóan az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2003/87/EK irányelv 19. cikke felhatalmazza a Bizottságot, hogy intézkedéseket fogadjon el a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek egységesített és biztonságos rendszerére vonatkozóan az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban;

| C. | mivel 2017. december 8-án a Bizottság hivatalosan benyújtotta a Parlamentnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról szóló 389/2013/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezetet („ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerinti intézkedés tervezete”), így kezdetét vette a Parlament rendelkezésére álló három hónapos ellenőrzési időszak, amelynek során ellenezhette az említett jogalkotási aktus tervezetét; |
| --- | --- |

C.

mivel 2017. december 8-án a Bizottság hivatalosan benyújtotta a Parlamentnek az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról szóló 389/2013/EU bizottsági rendelet módosításáról szóló bizottsági rendelettervezetet („ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerinti intézkedés tervezete”), így kezdetét vette a Parlament rendelkezésére álló három hónapos ellenőrzési időszak, amelynek során ellenezhette az említett jogalkotási aktus tervezetét;

| D. | mivel az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerinti intézkedés tervezetében szereplő védintézkedéseknek sürgősen életbe kell lépniük, hogy már 2018-ban lehetővé váljon az egységek díjmentes átadása, nemzetközi jóváírások ellenében történő megszerzése vagy árverezése, és mivel a Parlament rendelkezésére álló három hónapos ellenőrzési időszak teljes kihasználása esetén nem maradna elegendő idő arra, hogy az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerinti intézkedés tervezete még a 2018-ra szóló egységek kibocsátása előtt hatályba léphessen; |
| --- | --- |

D.

mivel az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerinti intézkedés tervezetében szereplő védintézkedéseknek sürgősen életbe kell lépniük, hogy már 2018-ban lehetővé váljon az egységek díjmentes átadása, nemzetközi jóváírások ellenében történő megszerzése vagy árverezése, és mivel a Parlament rendelkezésére álló három hónapos ellenőrzési időszak teljes kihasználása esetén nem maradna elegendő idő arra, hogy az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerinti intézkedés tervezete még a 2018-ra szóló egységek kibocsátása előtt hatályba léphessen;

| 1. | kijelenti, hogy nem ellenzi a bizottsági rendelet tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Bizottságnak és tájékoztatás céljából a Tanácsnak. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o.

(2)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2018. január 16., kedd

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/78 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/78

---

P8_TA(2018)0001

A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések ***I

Az Európai Parlament 2018. január 16-én elfogadott módosításai a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet (SPRFMO) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 458/10)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Az SPRFMO által elfogadott állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések végrehajtása során az Uniónak és a tagállamoknak törekedniük kell a part menti halászati tevékenységek ösztönzésére, valamint az alacsony környezeti hatással járó és szelektív – többek között a hagyományos és kisüzemi halászatban alkalmazott – halászeszközök és halászati technikák használatának előmozdítására, ezáltal is hozzájárulva a helyi gazdasági szereplők megfelelő megélhetéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Az SPRFMO által elfogadott állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések végrehajtása során az Uniónak és a tagállamoknak törekedniük kell a part menti halászati tevékenységek ösztönzésére, valamint az alacsony környezeti hatással járó és szelektív – többek között a hagyományos és kisüzemi halászatban alkalmazott – halászeszközök és halászati technikák használatának előmozdítására, ezáltal is hozzájárulva a helyi gazdasági szereplők megfelelő megélhetéséhez.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet (SPRFMO) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen előforduló
  fajok
  kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló állományaira vonatkozó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedéseket állapít meg. | Ez a rendelet a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet (SPRFMO) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen előforduló
  halállományok
  kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló
  halászatára
  vonatkozó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedéseket állapít meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet (SPRFMO) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen előforduló
  fajok
  kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló állományaira vonatkozó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedéseket állapít meg.

Ez a rendelet a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetet (SPRFMO) létrehozó egyezmény hatálya alá tartozó területen előforduló
  halállományok
  kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló
  halászatára
  vonatkozó állománygazdálkodási, -védelmi és ellenőrzési intézkedéseket állapít meg.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | olyan harmadik országbeli halászhajók, amelyek uniós kikötőbe kívánnak behajózni vagy uniós kikötőben ellenőrzés tárgyát képezik, és amelyek az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott halászati termékeket szállítanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

olyan harmadik országbeli halászhajók, amelyek uniós kikötőbe kívánnak behajózni vagy uniós kikötőben ellenőrzés tárgyát képezik, és amelyek az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott halászati termékeket szállítanak.

| c) | olyan harmadik országbeli halászhajók, amelyek uniós kikötőbe kívánnak behajózni vagy uniós kikötőben ellenőrzés tárgyát képezik, és amelyek az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott halászati termékeket szállítanak. |
| --- | --- |

c)

olyan harmadik országbeli halászhajók, amelyek uniós kikötőbe kívánnak behajózni vagy uniós kikötőben ellenőrzés tárgyát képezik, és amelyek az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen kifogott halászati termékeket szállítanak.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | „az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület”:
  az é. sz. 10 o-tól délre, az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezményben meghatározott, a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területtől északra, az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodásban meghatározott, a SIOFA-egyezmény hatálya alá tartozó területtől keletre, valamint a dél-amerikai államok halászati joghatósága alá tartozó területektől nyugatra fekvő nyílt tengeri
  terület; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.

„az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület”:
  az é. sz. 10 o-tól délre, az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezményben meghatározott, a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területtől északra, az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodásban meghatározott, a SIOFA-egyezmény hatálya alá tartozó területtől keletre, valamint a dél-amerikai államok halászati joghatósága alá tartozó területektől nyugatra fekvő nyílt tengeri
  terület;

| 1. | „az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület”:
  a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezmény 5. cikkében meghatározott földrajzi
  terület; |
| --- | --- |

1.

„az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület”:
  a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezmény 5. cikkében meghatározott földrajzi
  terület;

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | „halászhajó”:
  a halászati erőforrások kereskedelmi kiaknázására
  használt, vagy
  ilyen célú felhasználásra
  szánt
  bármilyen méretű
  hajó, beleértve a 
  segédhajókat
  , a 
  halfeldolgozó hajókat
  ,
  az átrakásban részt vevő hajókat
  , a halászati
  termékek szállítására szolgáló felszereléssel rendelkező halszállító hajókat, a konténerhajók kivételével
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2.

„halászhajó”:
  a halászati erőforrások kereskedelmi kiaknázására
  használt, vagy
  ilyen célú felhasználásra
  szánt
  bármilyen méretű
  hajó, beleértve a 
  segédhajókat
  , a 
  halfeldolgozó hajókat
  ,
  az átrakásban részt vevő hajókat
  , a halászati
  termékek szállítására szolgáló felszereléssel rendelkező halszállító hajókat, a konténerhajók kivételével
  ;

| 2. | „halászhajó”:
  bármely, halászatra
  használt vagy
  halászatra
  szánt hajó, beleértve a 
  halfeldolgozó hajókat
  , a 
  segédhajókat
  ,
  a szállítóhajókat és bármely más
  , a halászati
  műveletekben közvetlenül részt vevő hajót
  ; |
| --- | --- |

2.

„halászhajó”:
  bármely, halászatra
  használt vagy
  halászatra
  szánt hajó, beleértve a 
  halfeldolgozó hajókat
  , a 
  segédhajókat
  ,
  a szállítóhajókat és bármely más
  , a halászati
  műveletekben közvetlenül részt vevő hajót
  ;

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. | „fenékhalászati lábnyom”: az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen
  egy meghatározott
  időszakban folytatott fenékhalászat területi kiterjedése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7.

„fenékhalászati lábnyom”: az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen
  egy meghatározott
  időszakban folytatott fenékhalászat területi kiterjedése;

| 7. | „fenékhalászati lábnyom”: az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen
  a 2002. január 1. – 2006. december 31. közötti
  időszakban folytatott fenékhalászat területi kiterjedése; |
| --- | --- |

7.

„fenékhalászati lábnyom”: az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen
  a 2002. január 1. – 2006. december 31. közötti
  időszakban folytatott fenékhalászat területi kiterjedése;

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. | „kialakult halászat”: tilalom alatt nem álló, az utóbbi tíz évben végzett vagy az utóbbi tíz évben bizonyos halászeszközzel vagy módszerrel folytatott halászat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10.

törölve

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 10 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | „nagy méretű nyílt vízi eresztőhálók” (húzott kopoltyúhálók): olyan kopoltyúháló vagy egyéb háló vagy hálók kombinációja, amelynek hossza több mint 2,5  km, és rendeltetése az, hogy a víz felszínén vagy a vízben való sodródásakor a halak belegabalyodjanak, beleakadjanak vagy fennakadjanak rajta. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 10 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10b. | „mélytengeri kopoltyúháló” (tükörszemes háló, rögzített háló, lehorgonyzott háló, eresztőháló): olyan egyszeres, kétszeres vagy háromszoros hálófalból álló, függőleges helyzetben, a vízfenéken vagy ahhoz közel tartott hálófüzér, amelyekbe a halak kopoltyújuknál fogva vagy más módon beleakadnak vagy belegabalyodnak. A mélytengeri kopoltyúháló egyszeres vagy ritkábban két- vagy háromszoros hálóból áll, amelyeket ugyanarra a tartókötélre szerelnek. Egy halászeszközben több hálótípus kombinálható. Ezeket a hálókat egymagukban, vagy – gyakrabban – nagy számban sorban elhelyezve („hálóflották” formájában) alkalmazzák. Az eszközt a fenékhez rögzíthetik, lehorgonyozhatják, vagy hagyhatják sodródni, szabadon vagy a vízi járműhöz erősítve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10b.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. | „jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan
  halászati tevékenység”
  : az 1005/2008/EK rendelet 2.
  cikkében meghatározott bármilyen jogellenes, be nem jelentett vagy szabályozatlan halászati tevékenység
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11.

„jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan
  halászati tevékenység”
  : az 1005/2008/EK rendelet 2.
  cikkében meghatározott bármilyen jogellenes, be nem jelentett vagy szabályozatlan halászati tevékenység
  ;

| 11. | „jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan
  halászat” vagy „IUU-halászat”
  : az 1005/2008/EK rendelet 2.
  cikkének 1. pontjában meghatározott halászat
  ; |
| --- | --- |

11.

„jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan
  halászat” vagy „IUU-halászat”
  : az 1005/2008/EK rendelet 2.
  cikkének 1. pontjában meghatározott halászat
  ;

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés – 16 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 16. | „veszélyeztetett tengeri ökoszisztéma”: bármely olyan tengeri ökoszisztéma, amelynek épségét – a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek és az elővigyázatosság elve alapján – veszélyezteti a halászati műveletek szokásos végzése során a fenékhalászati eszközökkel való fizikai érintkezés okozta jelentős károsodás, beleértve többek között a zátonyokat, a fenékhegyeket, a hidrotermikus forrásokat, a hidegvízi korallzátonyokat és a hidegvízi szivacsokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

16.

„veszélyeztetett tengeri ökoszisztéma”: bármely olyan tengeri ökoszisztéma, amelynek épségét – a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek és az elővigyázatosság elve alapján – veszélyezteti a halászati műveletek szokásos végzése során a fenékhalászati eszközökkel való fizikai érintkezés okozta jelentős károsodás, beleértve többek között a zátonyokat, a fenékhegyeket, a hidrotermikus forrásokat, a hidegvízi korallzátonyokat és a hidegvízi szivacsokat.

| 16. | „veszélyeztetett tengeri ökoszisztéma”: bármely olyan tengeri ökoszisztéma, amelynek épségét
  (azaz az ökoszisztéma szerkezetét és funkcióját)
   – a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek és az elővigyázatosság elve alapján – veszélyezteti a halászati műveletek szokásos végzése során a fenékhalászati eszközökkel való fizikai érintkezés okozta jelentős károsodás, beleértve többek között a zátonyokat, a fenékhegyeket, a hidrotermikus forrásokat, a hidegvízi korallzátonyokat és a hidegvízi szivacsokat. |
| --- | --- |

16.

„veszélyeztetett tengeri ökoszisztéma”: bármely olyan tengeri ökoszisztéma, amelynek épségét
  (azaz az ökoszisztéma szerkezetét és funkcióját)
   – a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretek és az elővigyázatosság elve alapján – veszélyezteti a halászati műveletek szokásos végzése során a fenékhalászati eszközökkel való fizikai érintkezés okozta jelentős károsodás, beleértve többek között a zátonyokat, a fenékhegyeket, a hidrotermikus forrásokat, a hidegvízi korallzátonyokat és a hidegvízi szivacsokat.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

6 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. cikk




  A fattyúmakréla halászati lehetőségeinek elosztása




  Az 1380/2013/EU rendelet 17. cikkével összhangban a tagállamok a rendelkezésükre álló fattyúmakréla-állományra vonatkozó halászati lehetőségek elosztása során átlátható és objektív – többek között környezetvédelmi, szociális és gazdasági jellegű – kritériumokat alkalmaznak, továbbá törekszenek egyrészt arra, hogy a nemzeti kvótákat méltányosan osszák el a különböző flottaszegmensek között, kellő figyelmet fordítva a hagyományos és a kisüzemi halászatra, másrészt pedig arra, hogy ösztönzőket biztosítsanak olyan uniós halászhajók számára, amelyek szelektív halászeszközöket vagy alacsony környezeti hatással járó halászati technikákat alkalmaznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6a. cikk

A fattyúmakréla halászati lehetőségeinek elosztása

Az 1380/2013/EU rendelet 17. cikkével összhangban a tagállamok a rendelkezésükre álló fattyúmakréla-állományra vonatkozó halászati lehetőségek elosztása során átlátható és objektív – többek között környezetvédelmi, szociális és gazdasági jellegű – kritériumokat alkalmaznak, továbbá törekszenek egyrészt arra, hogy a nemzeti kvótákat méltányosan osszák el a különböző flottaszegmensek között, kellő figyelmet fordítva a hagyományos és a kisüzemi halászatra, másrészt pedig arra, hogy ösztönzőket biztosítsanak olyan uniós halászhajók számára, amelyek szelektív halászeszközöket vagy alacsony környezeti hatással járó halászati technikákat alkalmaznak.

Módosítás 13

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 6 bekezdés

7 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az uniós halászhajók nem dobhatnak belsőségeket a tengerbe a horogsorok kivetésekor és fedélzetre húzásakor. Amennyiben ez nem valósítható meg, a hajók a hulladékot kötelesek adagolva, legalább két vagy több órás időközönként a tengerbe dobni. | (6)   Az uniós halászhajók nem dobhatnak belsőségeket a tengerbe a horogsorok kivetésekor és fedélzetre húzásakor. Amennyiben ez nem valósítható meg,
  vagy ahol a működés biztonságosságára vonatkozó aggályok miatt el kell távolítani a biológiai hulladékot,
  a hajók a hulladékot kötelesek adagolva, legalább két vagy több órás időközönként dobni a tengerbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Az uniós halászhajók nem dobhatnak belsőségeket a tengerbe a horogsorok kivetésekor és fedélzetre húzásakor. Amennyiben ez nem valósítható meg, a hajók a hulladékot kötelesek adagolva, legalább két vagy több órás időközönként a tengerbe dobni.

(6)   Az uniós halászhajók nem dobhatnak belsőségeket a tengerbe a horogsorok kivetésekor és fedélzetre húzásakor. Amennyiben ez nem valósítható meg,
  vagy ahol a működés biztonságosságára vonatkozó aggályok miatt el kell távolítani a biológiai hulladékot,
  a hajók a hulladékot kötelesek adagolva, legalább két vagy több órás időközönként dobni a tengerbe.

Módosítás 14

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 4 bekezdés

8 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az uniós halászhajók nem dobhatnak belsőségeket a tengerbe a horogsorok kivetésekor és fedélzetre húzásakor. | (4)   
  Ahol ez megvalósítható, az
  uniós halászhajók nem dobhatnak belsőségeket a tengerbe a horogsorok kivetésekor és fedélzetre húzásakor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az uniós halászhajók nem dobhatnak belsőségeket a tengerbe a horogsorok kivetésekor és fedélzetre húzásakor.

(4)   
  Ahol ez megvalósítható, az
  uniós halászhajók nem dobhatnak belsőségeket a tengerbe a horogsorok kivetésekor és fedélzetre húzásakor.

Módosítás 15

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 5 bekezdés

8 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az uniós halászhajóknak a belsőségeket hallisztté kell alakítaniuk, és a folyékony hulladék / szennyvíz kivételével minden hulladékot a fedélzeten kell tartaniuk. Amennyiben ez nem valósítható meg, a halászhajók a hulladékot kötelesek adagolva, legalább két vagy több órás időközönként a tengerbe dobni. | (5)   
  Ahol ez lehetséges és észszerű, az
  uniós halászhajóknak a belsőségeket hallisztté kell alakítaniuk, és a folyékony hulladék / szennyvíz kivételével minden hulladékot a fedélzeten kell tartaniuk. Amennyiben ez nem valósítható meg, a halászhajók a hulladékot kötelesek adagolva, legalább két vagy több órás időközönként dobni a tengerbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az uniós halászhajóknak a belsőségeket hallisztté kell alakítaniuk, és a folyékony hulladék / szennyvíz kivételével minden hulladékot a fedélzeten kell tartaniuk. Amennyiben ez nem valósítható meg, a halászhajók a hulladékot kötelesek adagolva, legalább két vagy több órás időközönként a tengerbe dobni.

(5)   
  Ahol ez lehetséges és észszerű, az
  uniós halászhajóknak a belsőségeket hallisztté kell alakítaniuk, és a folyékony hulladék / szennyvíz kivételével minden hulladékot a fedélzeten kell tartaniuk. Amennyiben ez nem valósítható meg, a halászhajók a hulladékot kötelesek adagolva, legalább két vagy több órás időközönként dobni a tengerbe.

Módosítás 16

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 6 bekezdés

8 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A hálókat minden halászati művelet után meg kell tisztítani, eltávolítva a beléjük akadt halakat és a tengerfenékről felszedett anyagokat annak érdekében, hogy a halászeszköz kivetésekor csökkenjen a madarakkal való interakció lehetősége. | (6)   
  Ahol lehetséges, a
  hálókat minden halászati művelet után meg kell tisztítani, eltávolítva a beléjük akadt halakat és a tengerfenékről felszedett anyagokat annak érdekében, hogy a halászeszköz kivetésekor csökkenjen a madarakkal való interakció lehetősége. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A hálókat minden halászati művelet után meg kell tisztítani, eltávolítva a beléjük akadt halakat és a tengerfenékről felszedett anyagokat annak érdekében, hogy a halászeszköz kivetésekor csökkenjen a madarakkal való interakció lehetősége.

(6)   
  Ahol lehetséges, a
  hálókat minden halászati művelet után meg kell tisztítani, eltávolítva a beléjük akadt halakat és a tengerfenékről felszedett anyagokat annak érdekében, hogy a halászeszköz kivetésekor csökkenjen a madarakkal való interakció lehetősége.

Módosítás 17

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

9 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a tengeri madarak megfigyelt interakcióival kapcsolatos bárminemű adatok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a tengeri madarak megfigyelt interakcióival kapcsolatos bárminemű adatok.

a tengeri madarak megfigyelt interakcióival kapcsolatos bárminemű adatok.

Módosítás 18

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés – b pont

10 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az átlagos fogásmennyiséget a 2002. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az átlagos fogásmennyiséget a 2002. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakban;

| b) | az átlagos
  éves
  fogásmennyiséget a 2002. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakban; |
| --- | --- |

b)

az átlagos
  éves
  fogásmennyiséget a 2002. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakban;

éves

Módosítás 19

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cím – II a fejezet (új)

3 cím – II a fejezet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | IIa. fejezet |
| | Kopoltyúhálók |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

IIa. fejezet

IIa. fejezet

Kopoltyúhálók

Kopoltyúhálók

Módosítás 20

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 a cikk (új)

17 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 17a. cikk |
| | Kopoltyúhálók |
| | (1)
     
  Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület egészén tilos a nagyméretű nyílt vízi eresztőhálók, illetve az összes mélytengeri kopoltyúháló használata. |
| | (2)
     
  Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen a fedélzetükön kopoltyúhálóval áthajózni kívánó hajók lobogó szerinti tagállamai kötelesek |
| | a) | az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területre való belépés előtt legalább 36 órával értesíteni az SPRFMO titkárságát többek között a be- és kilépés várható időpontjairól, illetve a fedélzeten szállított kopoltyúháló hosszáról; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

17a. cikk

17a. cikk

Kopoltyúhálók

Kopoltyúhálók

(1)
     
  Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület egészén tilos a nagyméretű nyílt vízi eresztőhálók, illetve az összes mélytengeri kopoltyúháló használata.

(2)
     
  Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen a fedélzetükön kopoltyúhálóval áthajózni kívánó hajók lobogó szerinti tagállamai kötelesek

a)

a)

az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területre való belépés előtt legalább 36 órával értesíteni az SPRFMO titkárságát többek között a be- és kilépés várható időpontjairól, illetve a fedélzeten szállított kopoltyúháló hosszáról;

az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területre való belépés előtt legalább 36 órával értesíteni az SPRFMO titkárságát többek között a be- és kilépés várható időpontjairól, illetve a fedélzeten szállított kopoltyúháló hosszáról;

| b) | gondoskodni arról, hogy az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen tartózkodásuk ideje alatt hajójuk kétóránként jelet kibocsátó hajómegfigyelési rendszert (VMS) működtessen; |
| --- | --- |

b)

b)

gondoskodni arról, hogy az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen tartózkodásuk ideje alatt hajójuk kétóránként jelet kibocsátó hajómegfigyelési rendszert (VMS) működtessen;

gondoskodni arról, hogy az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen tartózkodásuk ideje alatt hajójuk kétóránként jelet kibocsátó hajómegfigyelési rendszert (VMS) működtessen;

| c) | az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület elhagyását követően 30 napon belül VMS helyzetmeghatározó jelentést terjeszteni az SPRFMO titkársága elé, és |
| --- | --- |

c)

c)

az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület elhagyását követően 30 napon belül VMS helyzetmeghatározó jelentést terjeszteni az SPRFMO titkársága elé, és

az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület elhagyását követően 30 napon belül VMS helyzetmeghatározó jelentést terjeszteni az SPRFMO titkársága elé, és

| d) | amennyiben a vízi jármű fedélzetéről véletlenül kopoltyúháló veszik el vagy esik a vízbe, a lehető legrövidebb időn belül, és mindenképpen az eszköz elveszítésének idejétől számítva legfeljebb 48 órán belül közölni az SPRFMO titkárságával az elveszítés dátumát, idejét, helyét és az elveszített kopoltyúháló (méterekben megadott) hosszát. |
| --- | --- |

d)

d)

amennyiben a vízi jármű fedélzetéről véletlenül kopoltyúháló veszik el vagy esik a vízbe, a lehető legrövidebb időn belül, és mindenképpen az eszköz elveszítésének idejétől számítva legfeljebb 48 órán belül közölni az SPRFMO titkárságával az elveszítés dátumát, idejét, helyét és az elveszített kopoltyúháló (méterekben megadott) hosszát.

amennyiben a vízi jármű fedélzetéről véletlenül kopoltyúháló veszik el vagy esik a vízbe, a lehető legrövidebb időn belül, és mindenképpen az eszköz elveszítésének idejétől számítva legfeljebb 48 órán belül közölni az SPRFMO titkárságával az elveszítés dátumát, idejét, helyét és az elveszített kopoltyúháló (méterekben megadott) hosszát.

Módosítás 21

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 5 bekezdés

18 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése ellenére az SPRFMO-hajónyilvántartásban nem szereplő uniós halászhajók nem kaphatnak engedélyt arra, hogy az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó
  területről származó
  fajokat érintő halászati tevékenységet folytassanak. | (5)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése ellenére az SPRFMO-hajónyilvántartásban nem szereplő uniós halászhajók nem kaphatnak engedélyt arra, hogy az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó
  területen az SPRFMO hatáskörébe tartozó
  fajokat érintő halászati tevékenységet folytassanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése ellenére az SPRFMO-hajónyilvántartásban nem szereplő uniós halászhajók nem kaphatnak engedélyt arra, hogy az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó
  területről származó
  fajokat érintő halászati tevékenységet folytassanak.

(5)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése ellenére az SPRFMO-hajónyilvántartásban nem szereplő uniós halászhajók nem kaphatnak engedélyt arra, hogy az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó
  területen az SPRFMO hatáskörébe tartozó
  fajokat érintő halászati tevékenységet folytassanak.

Módosítás 22

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 4 bekezdés

19 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   E cikket az 1224/2009/EK rendelet 21. és 22. cikkének, valamint az 1005/2008/EK rendelet 4. cikke (3) és (4) bekezdésének sérelme nélkül kell alkalmazni. | (4)   E cikket az 1224/2009/EK rendelet 21. és 22. cikkének, valamint az 1005/2008/EK rendelet 4. cikke (3) és (4) bekezdésének sérelme nélkül kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   E cikket az 1224/2009/EK rendelet 21. és 22. cikkének, valamint az 1005/2008/EK rendelet 4. cikke (3) és (4) bekezdésének sérelme nélkül kell alkalmazni.

(4)   E cikket az 1224/2009/EK rendelet 21. és 22. cikkének, valamint az 1005/2008/EK rendelet 4. cikke (3) és (4) bekezdésének sérelme nélkül kell alkalmazni.

Módosítás 23

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – c pont

25 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | kijelölnek egy kapcsolattartó pontot az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti ellenőrzési jelentés
  továbbítása
  céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

kijelölnek egy kapcsolattartó pontot az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti ellenőrzési jelentés
  továbbítása
  céljából.

továbbítása

| c) | kijelölnek egy kapcsolattartó pontot az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti ellenőrzési jelentés
  átvétele
  céljából. |
| --- | --- |

c)

kijelölnek egy kapcsolattartó pontot az 1005/2008/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti ellenőrzési jelentés
  átvétele
  céljából.

átvétele

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés

30 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok az éves ülés előtt legalább
  120
  nappal benyújtanak a Bizottságnak minden olyan dokumentált információt, amely szerint egyes halászhajók az utóbbi két évben adott esetben nem tartották be az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen az SPRFMO állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseit. A Bizottság megvizsgálja ezeket az információkat és amennyiben indokoltnak látja őket, az SPRFMO éves ülése előtt legalább
  90
  nappal továbbítja őket az SPRFMO titkárságának. | A tagállamok az éves ülés előtt legalább
  150
  nappal benyújtanak a Bizottságnak minden olyan dokumentált információt, amely szerint egyes halászhajók az utóbbi két évben adott esetben nem tartották be az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen az SPRFMO állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseit. A Bizottság megvizsgálja ezeket az információkat és amennyiben indokoltnak látja őket, az SPRFMO éves ülése előtt legalább
  120
  nappal továbbítja őket az SPRFMO titkárságának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok az éves ülés előtt legalább
  120
  nappal benyújtanak a Bizottságnak minden olyan dokumentált információt, amely szerint egyes halászhajók az utóbbi két évben adott esetben nem tartották be az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen az SPRFMO állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseit. A Bizottság megvizsgálja ezeket az információkat és amennyiben indokoltnak látja őket, az SPRFMO éves ülése előtt legalább
  90
  nappal továbbítja őket az SPRFMO titkárságának.

120

90

A tagállamok az éves ülés előtt legalább
  150
  nappal benyújtanak a Bizottságnak minden olyan dokumentált információt, amely szerint egyes halászhajók az utóbbi két évben adott esetben nem tartották be az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen az SPRFMO állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseit. A Bizottság megvizsgálja ezeket az információkat és amennyiben indokoltnak látja őket, az SPRFMO éves ülése előtt legalább
  120
  nappal továbbítja őket az SPRFMO titkárságának.

150

120

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 a cikk – 2 bekezdés

30 a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A
  tagállami lobogó alatt közlekedő
  olyan
  halászhajó
  tekintetében illetékes hatóság
  ,
  amelyet
  a Bizottság
  értesített a hajónak az IUU-hajólista tervezetébe való felvételéről
  ,
  tájékoztatja
  a hajótulajdonost a hajónak az SPRFMO IUU-hajólistájának tervezetébe való felvételéről, valamint arról, hogy milyen következményekkel járhat, ha a hajó ténylegesen felkerül az SPRFMO által elfogadott IUU-hajólistára. | (2)   
  Amennyiben a Bizottságnak tudomására hozzák, hogy egy
  tagállami lobogó alatt közlekedő halászhajó
  felkerült az SPRFMO IUU-hajólista tervezetére
  , a Bizottság
  értesíti az adott szempontból érintett tagállam illetékes hatóságait
  ,
  amelyek a maguk során tájékoztatják
  a hajótulajdonost a hajónak az SPRFMO IUU-hajólistájának tervezetébe való felvételéről, valamint arról, hogy milyen következményekkel járhat, ha a hajó ténylegesen felkerül az SPRFMO által elfogadott IUU-hajólistára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  A
  tagállami lobogó alatt közlekedő
  olyan
  halászhajó
  tekintetében illetékes hatóság
  ,
  amelyet
  a Bizottság
  értesített a hajónak az IUU-hajólista tervezetébe való felvételéről
  ,
  tájékoztatja
  a hajótulajdonost a hajónak az SPRFMO IUU-hajólistájának tervezetébe való felvételéről, valamint arról, hogy milyen következményekkel járhat, ha a hajó ténylegesen felkerül az SPRFMO által elfogadott IUU-hajólistára.

(2)   
  Amennyiben a Bizottságnak tudomására hozzák, hogy egy
  tagállami lobogó alatt közlekedő halászhajó
  felkerült az SPRFMO IUU-hajólista tervezetére
  , a Bizottság
  értesíti az adott szempontból érintett tagállam illetékes hatóságait
  ,
  amelyek a maguk során tájékoztatják
  a hajótulajdonost a hajónak az SPRFMO IUU-hajólistájának tervezetébe való felvételéről, valamint arról, hogy milyen következményekkel járhat, ha a hajó ténylegesen felkerül az SPRFMO által elfogadott IUU-hajólistára.

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 c cikk – 1 bekezdés – e pont

32 c cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | pozíció, dátum és időpont (UTC); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

pozíció, dátum és időpont (UTC);

| e) | pozíció
  (szélesség és hosszúság)
  , dátum és időpont (UTC); |
| --- | --- |

e)

pozíció
  (szélesség és hosszúság)
  , dátum és időpont (UTC);

(szélesség és hosszúság)

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0377/2017).

1

---

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/87

---

P8_TA(2018)0003

A halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelme ***I

Az Európai Parlament 2018. január 16-án elfogadott módosításai a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1967/2006/EK, az 1098/2007/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet, továbbá az 1343/2011/EU és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 458/11)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

Cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Javaslat
  a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az
  (EK)
  1967/2006, az
  (EK)
  1098/2007 és az
  (EK)
  1224/2009 tanácsi rendelet, továbbá az
  (EU) 1343/2011 és az(EU)
  1380/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint
  az (EK)
  894/97/EK,
  az (EK)
  850/98,
  az (EK)
  2549/2000,
  az (EK)
  254/2002,
  az (EK)
  812/2004 és
  az (EK)
  2187/2005 tanácsi rendelet
  hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre | AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
  a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1967/2006
  /EK
  , az 1098/2007
  /EK
  és az 1224/2009
  /EK
  tanácsi rendelet, továbbá az 1380/2013
  /EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint
  a
  894/97/EK,
  a
  850/98
  /EK
  ,
  a
  2549/2000
  /EK
  ,
  a
  254/2002
  /EK
  ,
  a
  812/2004
  /EK
  és
  a
  2187/2005
  /EK
  tanácsi rendelet
  és a 494/2002/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Javaslat
  a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az
  (EK)
  1967/2006, az
  (EK)
  1098/2007 és az
  (EK)
  1224/2009 tanácsi rendelet, továbbá az
  (EU) 1343/2011 és az(EU)
  1380/2013 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint
  az (EK)
  894/97/EK,
  az (EK)
  850/98,
  az (EK)
  2549/2000,
  az (EK)
  254/2002,
  az (EK)
  812/2004 és
  az (EK)
  2187/2005 tanácsi rendelet
  hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
  a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1967/2006
  /EK
  , az 1098/2007
  /EK
  és az 1224/2009
  /EK
  tanácsi rendelet, továbbá az 1380/2013
  /EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint
  a
  894/97/EK,
  a
  850/98
  /EK
  ,
  a
  2549/2000
  /EK
  ,
  a
  254/2002
  /EK
  ,
  a
  812/2004
  /EK
  és
  a
  2187/2005
  /EK
  tanácsi rendelet
  és a 494/2002/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

Módosítás 2

Javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | Egyszerűsíteni kell a jelenlegi szabályokat annak érdekében, hogy a piaci szereplők, a nemzeti hatóságok és az érdekelt felek jobban megértsék azokat és szabálykövetőbbek legyenek. Tiszteletben kell tartani a tanácsadó testületekkel folytatott konzultáció folyamatát az 1380/2013/EU rendeletnek megfelelően, és figyelmet kell fordítani a védelmi és fenntarthatósági célkitűzések teljes körű tiszteletben tartásának biztosítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

Egyszerűsíteni kell a jelenlegi szabályokat annak érdekében, hogy a piaci szereplők, a nemzeti hatóságok és az érdekelt felek jobban megértsék azokat és szabálykövetőbbek legyenek. Tiszteletben kell tartani a tanácsadó testületekkel folytatott konzultáció folyamatát az 1380/2013/EU rendeletnek megfelelően, és figyelmet kell fordítani a védelmi és fenntarthatósági célkitűzések teljes körű tiszteletben tartásának biztosítására.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

2 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b) | A technikai intézkedésekre vonatkozó jelenlegi szabályok egyszerűsítése nem vezethet a védelmi és fenntarthatósági normák gyengüléséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)

A technikai intézkedésekre vonatkozó jelenlegi szabályok egyszerűsítése nem vezethet a védelmi és fenntarthatósági normák gyengüléséhez.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A technikai intézkedések szabályozására ki kell dolgozni egy keretet. E keretnek meg kell határoznia az uniós vizek mindegyikén alkalmazandó általános szabályokat, és rendelkeznie kell olyan technikai intézkedések meghozataláról, amelyek a közös halászati politika által bevezetett regionalizációs folyamat révén figyelembe veszik a halászati tevékenységek regionális sajátosságait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A technikai intézkedések szabályozására ki kell dolgozni egy keretet. E keretnek meg kell határoznia az uniós vizek mindegyikén alkalmazandó általános szabályokat, és rendelkeznie kell olyan technikai intézkedések meghozataláról, amelyek a közös halászati politika által bevezetett regionalizációs folyamat révén figyelembe veszik a halászati tevékenységek regionális sajátosságait.

| (3) | A technikai intézkedések szabályozására ki kell dolgozni egy keretet. E keretnek meg kell határoznia az uniós vizek mindegyikén alkalmazandó általános szabályokat, és rendelkeznie kell olyan technikai intézkedések meghozataláról, amelyek a közös halászati politika által bevezetett regionalizációs folyamat révén figyelembe veszik a halászati tevékenységek regionális sajátosságait.
  E folyamatnak lehetővé kell tennie, hogy a közös szabályok, valamint a helyi és az egyes övezetekre jellemző feltételek összhangba kerüljenek egymással. A folyamat azonban nem eredményezheti azt, hogy a közös halászati politika bizonyos értelemben újból nemzeti hatáskörbe kerüljön, és fontos, hogy a tanácsadó testületek továbbra is gondoskodjanak arról, hogy a regionalizációra uniós megközelítés alapján kerül sor, összhangban az 1380/2013/EU rendelet 14. preambulumbekezdésével. |
| --- | --- |

(3)

A technikai intézkedések szabályozására ki kell dolgozni egy keretet. E keretnek meg kell határoznia az uniós vizek mindegyikén alkalmazandó általános szabályokat, és rendelkeznie kell olyan technikai intézkedések meghozataláról, amelyek a közös halászati politika által bevezetett regionalizációs folyamat révén figyelembe veszik a halászati tevékenységek regionális sajátosságait.
  E folyamatnak lehetővé kell tennie, hogy a közös szabályok, valamint a helyi és az egyes övezetekre jellemző feltételek összhangba kerüljenek egymással. A folyamat azonban nem eredményezheti azt, hogy a közös halászati politika bizonyos értelemben újból nemzeti hatáskörbe kerüljön, és fontos, hogy a tanácsadó testületek továbbra is gondoskodjanak arról, hogy a regionalizációra uniós megközelítés alapján kerül sor, összhangban az 1380/2013/EU rendelet 14. preambulumbekezdésével.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A keretnek ki kell terjednie a halászati erőforrások kifogására és kirakodására, valamint a halászeszközök működtetésére és a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákkal való kölcsönhatására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A keretnek ki kell terjednie a halászati erőforrások kifogására és kirakodására, valamint a halászeszközök működtetésére és a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákkal való kölcsönhatására.

| (4) | A keretnek ki kell terjednie a halászati erőforrások kifogására és kirakodására, valamint a halászeszközök működtetésére és a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákkal való kölcsönhatására
  , továbbá figyelembe kell vennie a társadalmi-gazdasági dinamikát
  . |
| --- | --- |

(4)

A keretnek ki kell terjednie a halászati erőforrások kifogására és kirakodására, valamint a halászeszközök működtetésére és a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákkal való kölcsönhatására
  , továbbá figyelembe kell vennie a társadalmi-gazdasági dinamikát
  .

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A
  technikai intézkedéseket adott esetben
  a 
  hobbihorgászatra is alkalmazni kell
  ,
  amely jelentős hatással lehet a hal- és kagylófajok állományaira
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A
  technikai intézkedéseket adott esetben
  a 
  hobbihorgászatra is alkalmazni kell
  ,
  amely jelentős hatással lehet a hal- és kagylófajok állományaira
  .

| (6) | A
  hobbihorgászat jelentős hatással lehet a tengeri környezetre,
  a 
  halak és egyéb fajok állományaira
  ,
  ezért azt technikai intézkedések hatálya alá kell vonni
  . |
| --- | --- |

(6)

A
  hobbihorgászat jelentős hatással lehet a tengeri környezetre,
  a 
  halak és egyéb fajok állományaira
  ,
  ezért azt technikai intézkedések hatálya alá kell vonni
  .

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Amíg az ellenkezőjét nem támasztják alá tudományos bizonyítékok, addig a hobbihorgászok által fogott halak visszaengedésekor magasnak kell tekinteni a túlélési arányt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Amíg az ellenkezőjét nem támasztják alá tudományos bizonyítékok, addig a hobbihorgászok által fogott halak visszaengedésekor magasnak kell tekinteni a túlélési arányt.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b) | A kirakodási kötelezettség az 1380/2013/EU rendeletnek megfelelően kiterjed a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok valamennyi fogásaira. Abban az esetben azonban, ha e fajok példányait hobbihorgászat keretében kifogják és azonnal visszaengedik, és a tudományos bizonyítékok magas túlélési arányt mutatnak e fajok tekintetében, így adott esetben a szabadidős horgászok által horgászfelszereléssel fogott halak esetében, lehetővé kell tenni az érintett halászati tevékenységek mentességét a kirakodási kötelezettség alól, az említett rendeletben megállapított eljárások alkalmazása, különösen ilyen irányú intézkedéseknek a többéves és/vagy visszadobási tervekben való elfogadása révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)

A kirakodási kötelezettség az 1380/2013/EU rendeletnek megfelelően kiterjed a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok valamennyi fogásaira. Abban az esetben azonban, ha e fajok példányait hobbihorgászat keretében kifogják és azonnal visszaengedik, és a tudományos bizonyítékok magas túlélési arányt mutatnak e fajok tekintetében, így adott esetben a szabadidős horgászok által horgászfelszereléssel fogott halak esetében, lehetővé kell tenni az érintett halászati tevékenységek mentességét a kirakodási kötelezettség alól, az említett rendeletben megállapított eljárások alkalmazása, különösen ilyen irányú intézkedéseknek a többéves és/vagy visszadobási tervekben való elfogadása révén.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A technikai intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a közös halászati
  politikának a maximális fenntartható hozam melletti halászatra, a nem kívánt fogások csökkentésére és a visszadobás gyakorlatának megszüntetésére vonatkozó
  célkitűzéseihez
  , valamint a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (18)

  meghatározott jó környezeti állapot eléréséhez
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A technikai intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a közös halászati
  politikának a maximális fenntartható hozam melletti halászatra, a nem kívánt fogások csökkentésére és a visszadobás gyakorlatának megszüntetésére vonatkozó
  célkitűzéseihez
  , valamint a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (18)

  meghatározott jó környezeti állapot eléréséhez
  .

| (7) | A technikai intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a közös halászati
  politika
  célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

(7)

A technikai intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a közös halászati
  politika
  célkitűzéseihez.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | A technikai intézkedéseknek arányban kell állniuk a kitűzött célokkal. Elfogadásuk előtt figyelembe kell venni lehetséges gazdasági és társadalmi hatásaikat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

A technikai intézkedéseknek arányban kell állniuk a kitűzött célokkal. Elfogadásuk előtt figyelembe kell venni lehetséges gazdasági és társadalmi hatásaikat.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b) | A technikai intézkedések és operatív programok végrehajtása és érvényesítése, és adott esetben az engedélyek kibocsátása, a hajók építésére és üzemeltetésére, és bizonyos halászeszközök kialakítására és működtetésére vonatkozó korlátozások nem veszélyeztethetik a jobb egészségügyi és biztonsági normák megvalósítását a halászati műveleteket és halászati tevékenységet végző hajók számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7b)

A technikai intézkedések és operatív programok végrehajtása és érvényesítése, és adott esetben az engedélyek kibocsátása, a hajók építésére és üzemeltetésére, és bizonyos halászeszközök kialakítására és működtetésére vonatkozó korlátozások nem veszélyeztethetik a jobb egészségügyi és biztonsági normák megvalósítását a halászati műveleteket és halászati tevékenységet végző hajók számára.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

7 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7c) | Az e rendelet szerint elfogadott technikai intézkedéseknek összhangban kell lenniük a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény keretében elfogadott, biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai tervvel (2011–2020), és támogatniuk kell a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia végrehajtását, különösen a halászati erőforrások fenntartható kiaknázásának biztosítására vonatkozó célkitűzést, és az azzal kapcsolatos fellépéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7c)

Az e rendelet szerint elfogadott technikai intézkedéseknek összhangban kell lenniük a biológiai sokféleségről szóló ENSZ-egyezmény keretében elfogadott, biológiai sokféleségre vonatkozó stratégiai tervvel (2011–2020), és támogatniuk kell a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia végrehajtását, különösen a halászati erőforrások fenntartható kiaknázásának biztosítására vonatkozó célkitűzést, és az azzal kapcsolatos fellépéseket.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A technikai intézkedéseknek
  szelektív halászeszközök használata és elkerülő intézkedések révén biztosítaniuk kell
  különösen a fiatal egyedek és az ívó rajok
  védelmét
  . A technikai intézkedéseknek továbbá
  minimálisra
  kell
  csökkenteniük
  ,
  illetve lehetőség szerint meg kell szüntetniük
  a halászeszközöknek a tengeri ökoszisztémára és különösen az érzékeny fajokra és élőhelyekre gyakorolt hatását.
  Ezenkívül
  hozzá kell járulniuk olyan állománygazdálkodási intézkedések bevezetéséhez, amelyeknek köszönhetően teljesíthetők a 92/43/EGK tanácsi irányelvben (19), a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (20) és a 2008/56/EK irányelvben előírt kötelezettségek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A technikai intézkedéseknek
  szelektív halászeszközök használata és elkerülő intézkedések révén biztosítaniuk kell
  különösen a fiatal egyedek és az ívó rajok
  védelmét
  . A technikai intézkedéseknek továbbá
  minimálisra
  kell
  csökkenteniük
  ,
  illetve lehetőség szerint meg kell szüntetniük
  a halászeszközöknek a tengeri ökoszisztémára és különösen az érzékeny fajokra és élőhelyekre gyakorolt hatását.
  Ezenkívül
  hozzá kell járulniuk olyan állománygazdálkodási intézkedések bevezetéséhez, amelyeknek köszönhetően teljesíthetők a 92/43/EGK tanácsi irányelvben (19), a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (20) és a 2008/56/EK irányelvben előírt kötelezettségek.

| (8) | A technikai intézkedéseknek
  hozzá kell járulniuk
  különösen a fiatal egyedek és az ívó rajok
  védelméhez a szelektív halászeszközök használata és elkerülő intézkedések révén
  . A technikai intézkedéseknek továbbá
  ahhoz is hozzá
  kell
  járulniuk
  ,
  hogy minimálisra csökkentsék, és amennyiben lehetséges, megszüntessék
  a halászeszközöknek a tengeri ökoszisztémára és különösen az érzékeny fajokra és élőhelyekre gyakorolt
  negatív
  hatását.
  Ösztönzőket kell nyújtani olyan halászeszközök és gyakorlatok alkalmazására, amelyeknek csekély a környezeti hatása. A technikai intézkedéseknek továbbá
  hozzá kell járulniuk olyan állománygazdálkodási intézkedések bevezetéséhez, amelyeknek köszönhetően teljesíthetők a 92/43/EGK tanácsi irányelvben (19), a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (20) és a 2008/56/EK irányelvben előírt kötelezettségek. |
| --- | --- |

(8)

A technikai intézkedéseknek
  hozzá kell járulniuk
  különösen a fiatal egyedek és az ívó rajok
  védelméhez a szelektív halászeszközök használata és elkerülő intézkedések révén
  . A technikai intézkedéseknek továbbá
  ahhoz is hozzá
  kell
  járulniuk
  ,
  hogy minimálisra csökkentsék, és amennyiben lehetséges, megszüntessék
  a halászeszközöknek a tengeri ökoszisztémára és különösen az érzékeny fajokra és élőhelyekre gyakorolt
  negatív
  hatását.
  Ösztönzőket kell nyújtani olyan halászeszközök és gyakorlatok alkalmazására, amelyeknek csekély a környezeti hatása. A technikai intézkedéseknek továbbá
  hozzá kell járulniuk olyan állománygazdálkodási intézkedések bevezetéséhez, amelyeknek köszönhetően teljesíthetők a 92/43/EGK tanácsi irányelvben (19), a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (20) és a 2008/56/EK irányelvben előírt kötelezettségek.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Az érzékeny fajok járulékos kifogását átfogóan, valamennyi halászatra és halászeszközre kiterjedő módon kell kezelni, tekintettel az e fajok számára a 92/43/EGK, 2009/147/EK és 2008/56/EK irányelvek értelmében biztosított szigorú védelemre, nagyfokú sérülékenységükre és a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére vonatkozó kötelezettségre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

Az érzékeny fajok járulékos kifogását átfogóan, valamennyi halászatra és halászeszközre kiterjedő módon kell kezelni, tekintettel az e fajok számára a 92/43/EGK, 2009/147/EK és 2008/56/EK irányelvek értelmében biztosított szigorú védelemre, nagyfokú sérülékenységükre és a jó környezeti állapot 2020-ig történő elérésére vonatkozó kötelezettségre.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A technikai intézkedések eredményességének értékelése céljából a 
  nem kívánt fogások szintje
  , az érzékeny fajok járulékos fogásai
  és
  a halászati tevékenységek által
  kedvezőtlenül érintett tengerfenéki élőhelyek kiterjedése
  tekintetében olyan
  célértékeket
  indokolt meghatározni, amelyek megfelelnek a közös halászati politika célkitűzéseinek, az uniós környezetvédelmi szabályozásnak (azon belül különösen a 92/43/EGK
  tanácsi irányelvnek
  és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelvnek
  ) (21)

  és a bevált nemzetközi gyakorlatnak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A technikai intézkedések eredményességének értékelése céljából a 
  nem kívánt fogások szintje
  , az érzékeny fajok járulékos fogásai
  és
  a halászati tevékenységek által
  kedvezőtlenül érintett tengerfenéki élőhelyek kiterjedése
  tekintetében olyan
  célértékeket
  indokolt meghatározni, amelyek megfelelnek a közös halászati politika célkitűzéseinek, az uniós környezetvédelmi szabályozásnak (azon belül különösen a 92/43/EGK
  tanácsi irányelvnek
  és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelvnek
  ) (21)

  és a bevált nemzetközi gyakorlatnak
  .

| (9) | A technikai intézkedések eredményességének értékelése céljából a 
  minimális állományvédelmi referenciaméretek alatti halak fogásainak csökkentése
  , az érzékeny fajok járulékos fogásai
  , valamint
  a halászati tevékenységek által
  a tengeri élőhelyekre gyakorolt negatív környezeti hatás csökkentése
  tekintetében olyan
  teljesítménymutatókat
  indokolt meghatározni, amelyek megfelelnek a közös halászati politika célkitűzéseinek
  és
  az uniós környezetvédelmi szabályozásnak (azon belül különösen a 92/43/EGK
  irányelvnek, a 2009/147/EK
  és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelveknek
  ) (21). |
| --- | --- |

(9)

A technikai intézkedések eredményességének értékelése céljából a 
  minimális állományvédelmi referenciaméretek alatti halak fogásainak csökkentése
  , az érzékeny fajok járulékos fogásai
  , valamint
  a halászati tevékenységek által
  a tengeri élőhelyekre gyakorolt negatív környezeti hatás csökkentése
  tekintetében olyan
  teljesítménymutatókat
  indokolt meghatározni, amelyek megfelelnek a közös halászati politika célkitűzéseinek
  és
  az uniós környezetvédelmi szabályozásnak (azon belül különösen a 92/43/EGK
  irányelvnek, a 2009/147/EK
  és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi
  irányelveknek
  ) (21).

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A tagállamoknak a lehető legátfogóbb módon fel kellene használnia az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  szerint elérhető intézkedéseket a halászok támogatására a technikai intézkedések végrehajtása során, illetve annak biztosítására, hogy a közös halászati politika társadalmi-gazdasági célkitűzései érvényesüljenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A tagállamoknak a lehető legátfogóbb módon fel kellene használnia az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  szerint elérhető intézkedéseket a halászok támogatására a technikai intézkedések végrehajtása során, illetve annak biztosítására, hogy a közös halászati politika társadalmi-gazdasági célkitűzései érvényesüljenek.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Bizonyos ártalmas halászeszközöket és -módszereket, amelyek robbanóanyagot, mérget, bódító anyagokat, elektromos áramot, légkalapácsot vagy más ütéssel működő eszközt alkalmaznak, a vörös korall vagy másfajta korallok, illetve korallszerű fajok begyűjtésére használt vontatott eszközöket és markolókat, valamint egyes szigonypuskákat indokolt betiltani
  , az elektromos vonóháló azonban bizonyos szigorú feltételek teljesülése esetén alkalmazható
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Bizonyos ártalmas halászeszközöket és -módszereket, amelyek robbanóanyagot, mérget, bódító anyagokat, elektromos áramot, légkalapácsot vagy más ütéssel működő eszközt alkalmaznak, a vörös korall vagy másfajta korallok, illetve korallszerű fajok begyűjtésére használt vontatott eszközöket és markolókat, valamint egyes szigonypuskákat indokolt betiltani
  , az elektromos vonóháló azonban bizonyos szigorú feltételek teljesülése esetén alkalmazható
  .

| (11) | Bizonyos ártalmas halászeszközöket és -módszereket, amelyek robbanóanyagot, mérget, bódító anyagokat, elektromos áramot, légkalapácsot vagy más ütéssel működő eszközt alkalmaznak, a vörös korall vagy másfajta korallok, illetve korallszerű fajok begyűjtésére használt vontatott eszközöket és markolókat, valamint egyes szigonypuskákat indokolt betiltani.
  E tekintetben szükséges biztosítani, hogy megfelelő ismeretek álljanak rendelkezésre az olyan innovatív halászeszközök hatásairól – a halmozódó hatásokat is beleértve–, az adott eszköz széles körű alkalmazását megelőzően. Ezen túlmenően egy nyomonkövetési, ellenőrzési és értékelési rendszert kell bevezetni, amely jogérvényesítési, kutatási és értékelési célokat szolgál. Végezetül a jelenleg hatályos engedélyeket tudományos újraértékelés alá kell vonni, mielőtt állandó jelleggel „nem tiltott” státuszt kapnának. |
| --- | --- |

(11)

Bizonyos ártalmas halászeszközöket és -módszereket, amelyek robbanóanyagot, mérget, bódító anyagokat, elektromos áramot, légkalapácsot vagy más ütéssel működő eszközt alkalmaznak, a vörös korall vagy másfajta korallok, illetve korallszerű fajok begyűjtésére használt vontatott eszközöket és markolókat, valamint egyes szigonypuskákat indokolt betiltani.
  E tekintetben szükséges biztosítani, hogy megfelelő ismeretek álljanak rendelkezésre az olyan innovatív halászeszközök hatásairól – a halmozódó hatásokat is beleértve–, az adott eszköz széles körű alkalmazását megelőzően. Ezen túlmenően egy nyomonkövetési, ellenőrzési és értékelési rendszert kell bevezetni, amely jogérvényesítési, kutatási és értékelési célokat szolgál. Végezetül a jelenleg hatályos engedélyeket tudományos újraértékelés alá kell vonni, mielőtt állandó jelleggel „nem tiltott” státuszt kapnának.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

11 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | Részletes és számszerűsített ismeretekre van szükség az innovatív halászeszközök hatásairól, beleértve azok tengeri környezetre és a fajokra gyakorolt kumulatív hatását, mielőtt széles körben, kereskedelmi léptékben alkalmazzák őket. Hatékony nyomonkövetési és értékelési programot kell létrehozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

Részletes és számszerűsített ismeretekre van szükség az innovatív halászeszközök hatásairól, beleértve azok tengeri környezetre és a fajokra gyakorolt kumulatív hatását, mielőtt széles körben, kereskedelmi léptékben alkalmazzák őket. Hatékony nyomonkövetési és értékelési programot kell létrehozni.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Egyes ritka
  halfajok, például
  a 
  cápa- és rájafajok
  védelme szempontjából még a korlátozott halászati tevékenység is komoly kockázatot jelenthet. Ezért e fajok védelmében indokolt általános halászati tilalmat bevezetni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Egyes ritka
  halfajok, például
  a 
  cápa- és rájafajok
  védelme szempontjából még a korlátozott halászati tevékenység is komoly kockázatot jelenthet. Ezért e fajok védelmében indokolt általános halászati tilalmat bevezetni.

| (15) | Egyes ritka
  vagy biológiai tulajdonságaik miatt
  a 
  túlhalászatra különösen érzékeny halfajok
  védelme szempontjából még a korlátozott halászati tevékenység is komoly kockázatot jelenthet. Ezért e fajok védelmében indokolt általános halászati tilalmat bevezetni. |
| --- | --- |

(15)

Egyes ritka
  vagy biológiai tulajdonságaik miatt
  a 
  túlhalászatra különösen érzékeny halfajok
  védelme szempontjából még a korlátozott halászati tevékenység is komoly kockázatot jelenthet. Ezért e fajok védelmében indokolt általános halászati tilalmat bevezetni.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A kirakodási kötelezettség halászati ágazat általi végrehajtásának segítése érdekében a tagállamoknak olyan intézkedéseket kell hozniuk, amelyek megkönnyítik a tengeri fajok minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek tárolását, vagy gondoskodnak azok piaci elhelyezéséről. Ezen intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a kirakodóhelyek és menedékek építését, illetve átalakítását célzó beruházások támogatását, vagy olyan beruházások ösztönzését, amelyek a halászati termékek értékének növelésére irányulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A kirakodási kötelezettség halászati ágazat általi végrehajtásának segítése érdekében a tagállamoknak olyan intézkedéseket kell hozniuk, amelyek megkönnyítik a tengeri fajok minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek tárolását, vagy gondoskodnak azok piaci elhelyezéséről. Ezen intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a kirakodóhelyek és menedékek építését, illetve átalakítását célzó beruházások támogatását, vagy olyan beruházások ösztönzését, amelyek a halászati termékek értékének növelésére irányulnak.

| (21) | A kirakodási kötelezettség halászati ágazat általi végrehajtásának segítése
  , valamint annak maradéktalan tiszteletben tartása révén az egyenlő feltételek megteremtése
  érdekében a tagállamoknak olyan intézkedéseket kell hozniuk, amelyek megkönnyítik a tengeri fajok minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek tárolását, vagy gondoskodnak azok piaci elhelyezéséről. Ezen intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a kirakodóhelyek és menedékek építését, illetve átalakítását célzó beruházások támogatását, vagy olyan beruházások ösztönzését, amelyek a halászati termékek értékének növelésére irányulnak. |
| --- | --- |

(21)

A kirakodási kötelezettség halászati ágazat általi végrehajtásának segítése
  , valamint annak maradéktalan tiszteletben tartása révén az egyenlő feltételek megteremtése
  érdekében a tagállamoknak olyan intézkedéseket kell hozniuk, amelyek megkönnyítik a tengeri fajok minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek tárolását, vagy gondoskodnak azok piaci elhelyezéséről. Ezen intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a kirakodóhelyek és menedékek építését, illetve átalakítását célzó beruházások támogatását, vagy olyan beruházások ösztönzését, amelyek a halászati termékek értékének növelésére irányulnak.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Amennyiben a tudományos szakvélemények eredményei szerint
  a fogási korlátok hatálya alá nem tartozó és ezért a kirakodási kötelezettség hatálya alá sem tartozó
  fajok nem kívánt fogásai jelentősek, a tagállamoknak kísérleti projekteket kell végezniük azzal a céllal, hogy feltárják e fogások csökkentésének módját, valamint hogy a cél elérése érdekében megfelelő technikai intézkedéseket vezessenek be. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Amennyiben a tudományos szakvélemények eredményei szerint
  a fogási korlátok hatálya alá nem tartozó és ezért a kirakodási kötelezettség hatálya alá sem tartozó
  fajok nem kívánt fogásai jelentősek, a tagállamoknak kísérleti projekteket kell végezniük azzal a céllal, hogy feltárják e fogások csökkentésének módját, valamint hogy a cél elérése érdekében megfelelő technikai intézkedéseket vezessenek be.

| (23) | Amennyiben a tudományos szakvélemények eredményei szerint
  bizonyos
  fajok nem kívánt fogásai jelentősek, a tagállamoknak kísérleti projekteket kell végezniük azzal a céllal, hogy feltárják e fogások csökkentésének módját, valamint hogy a cél elérése érdekében megfelelő technikai intézkedéseket vezessenek be. |
| --- | --- |

(23)

Amennyiben a tudományos szakvélemények eredményei szerint
  bizonyos
  fajok nem kívánt fogásai jelentősek, a tagállamoknak kísérleti projekteket kell végezniük azzal a céllal, hogy feltárják e fogások csökkentésének módját, valamint hogy a cél elérése érdekében megfelelő technikai intézkedéseket vezessenek be.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Regionális szinten meghatározott intézkedések hiányában a meghatározott alapkövetelményeket kell alkalmazni. Ezeknek az alapkövetelményeknek meglévő technikai intézkedéseken kell alapulniuk, figyelembe véve a HTMGB szakvéleményét és az érdekelt felek véleményét. Az alapkövetelményeknek ki kell terjedniük a vontatott halászeszközök és a statikus hálók szembőségének alapméreteire, a minimális állományvédelmi referenciaméretekre, a tilalom vagy korlátozás hatálya alá vont területekre, a bizonyos területeken a tengeri emlősök és tengeri madarak járulékos fogásait
  mérséklő
  természetvédelmi intézkedésekre, valamint bármely más olyan jelenleg meglévő régióspecifikus intézkedésre, amelyre továbbra is szükség van annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő intézkedések regionalizáció keretében történő meghozataláig is teljesüljenek az állományvédelmi célkitűzések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Regionális szinten meghatározott intézkedések hiányában a meghatározott alapkövetelményeket kell alkalmazni. Ezeknek az alapkövetelményeknek meglévő technikai intézkedéseken kell alapulniuk, figyelembe véve a HTMGB szakvéleményét és az érdekelt felek véleményét. Az alapkövetelményeknek ki kell terjedniük a vontatott halászeszközök és a statikus hálók szembőségének alapméreteire, a minimális állományvédelmi referenciaméretekre, a tilalom vagy korlátozás hatálya alá vont területekre, a bizonyos területeken a tengeri emlősök és tengeri madarak járulékos fogásait
  mérséklő
  természetvédelmi intézkedésekre, valamint bármely más olyan jelenleg meglévő régióspecifikus intézkedésre, amelyre továbbra is szükség van annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő intézkedések regionalizáció keretében történő meghozataláig is teljesüljenek az állományvédelmi célkitűzések.

| (24) | Regionális szinten meghatározott intézkedések hiányában a meghatározott alapkövetelményeket kell alkalmazni. Ezeknek az alapkövetelményeknek meglévő technikai intézkedéseken kell alapulniuk, figyelembe véve a HTMGB szakvéleményét és az érdekelt felek véleményét. Az alapkövetelményeknek ki kell terjedniük a vontatott halászeszközök és a statikus hálók szembőségének alapméreteire, a minimális állományvédelmi referenciaméretekre, a tilalom vagy korlátozás hatálya alá vont területekre, a bizonyos területeken a tengeri emlősök és tengeri madarak járulékos fogásait
  minimalizáló, illetve ahol lehet, megszüntető
  természetvédelmi intézkedésekre, valamint bármely más olyan jelenleg meglévő régióspecifikus intézkedésre, amelyre továbbra is szükség van annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő intézkedések regionalizáció keretében történő meghozataláig is teljesüljenek az állományvédelmi célkitűzések. |
| --- | --- |

(24)

Regionális szinten meghatározott intézkedések hiányában a meghatározott alapkövetelményeket kell alkalmazni. Ezeknek az alapkövetelményeknek meglévő technikai intézkedéseken kell alapulniuk, figyelembe véve a HTMGB szakvéleményét és az érdekelt felek véleményét. Az alapkövetelményeknek ki kell terjedniük a vontatott halászeszközök és a statikus hálók szembőségének alapméreteire, a minimális állományvédelmi referenciaméretekre, a tilalom vagy korlátozás hatálya alá vont területekre, a bizonyos területeken a tengeri emlősök és tengeri madarak járulékos fogásait
  minimalizáló, illetve ahol lehet, megszüntető
  természetvédelmi intézkedésekre, valamint bármely más olyan jelenleg meglévő régióspecifikus intézkedésre, amelyre továbbra is szükség van annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő intézkedések regionalizáció keretében történő meghozataláig is teljesüljenek az állományvédelmi célkitűzések.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | A
  tagállamok
  az
  érdekelt felekkel
  együttműködve közös ajánlásokat
  dolgozhatnak
  ki
  olyan
  megfelelő technikai intézkedések bevezetésére,
  amelyek
  a közös halászati politikában meghatározott regionalizációs folyamatnak megfelelően
  eltérnek az alapkövetelményektől
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

A
  tagállamok
  az
  érdekelt felekkel
  együttműködve közös ajánlásokat
  dolgozhatnak
  ki
  olyan
  megfelelő technikai intézkedések bevezetésére,
  amelyek
  a közös halászati politikában meghatározott regionalizációs folyamatnak megfelelően
  eltérnek az alapkövetelményektől
  .

| (25) | A
  tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy
  az
  érintett tanácsadó testületekkel szorosan
  együttműködve
  , a rendelkezésre álló legjobb tudományos vélemények alapján
  közös ajánlásokat
  dolgozzanak
  ki megfelelő technikai intézkedések bevezetésére,
  az alapkövetelményektől eltérve, a technikai intézkedéseknek a halászati területek helyi sajátosságaihoz való hozzáigazítása érdekében,
  a közös halászati politikában meghatározott regionalizációs folyamatnak megfelelően
  , még akkor is, ha nem áll rendelkezésre többéves terv
  . |
| --- | --- |

(25)

A
  tagállamoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy
  az
  érintett tanácsadó testületekkel szorosan
  együttműködve
  , a rendelkezésre álló legjobb tudományos vélemények alapján
  közös ajánlásokat
  dolgozzanak
  ki megfelelő technikai intézkedések bevezetésére,
  az alapkövetelményektől eltérve, a technikai intézkedéseknek a halászati területek helyi sajátosságaihoz való hozzáigazítása érdekében,
  a közös halászati politikában meghatározott regionalizációs folyamatnak megfelelően
  , még akkor is, ha nem áll rendelkezésre többéves terv
  .

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | Az ilyen regionális technikai intézkedéseknek a hasznosítási korösszetétel
  ,
  valamint
  az érzékeny
  fajok
  és
  élőhelyek számára nyújtott védelem tekintetében legalább egyenértékűeknek
  kell lenniük az alapkövetelményekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

Az ilyen regionális technikai intézkedéseknek a hasznosítási korösszetétel
  ,
  valamint
  az érzékeny
  fajok
  és
  élőhelyek számára nyújtott védelem tekintetében legalább egyenértékűeknek
  kell lenniük az alapkövetelményekkel.

| (26) | A regionalizációt olyan testreszabott intézkedések kidolgozására kell felhasználni, amelyek figyelembe veszik az egyes halászati területek sajátosságait, és megóvják ezek érzékeny fajait és élőhelyeit. Az ilyen regionális technikai intézkedéseknek fenntarthatóknak
  kell lenniük
  , és legalább az
  alapkövetelményekkel
  azonos hasznosítási korösszetételt, valamint védelmi szintet kell biztosítaniuk. Bármely regionális technikai intézkedés bevezetésének a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken kell alapulnia. |
| --- | --- |

(26)

A regionalizációt olyan testreszabott intézkedések kidolgozására kell felhasználni, amelyek figyelembe veszik az egyes halászati területek sajátosságait, és megóvják ezek érzékeny fajait és élőhelyeit. Az ilyen regionális technikai intézkedéseknek fenntarthatóknak
  kell lenniük
  , és legalább az
  alapkövetelményekkel
  azonos hasznosítási korösszetételt, valamint védelmi szintet kell biztosítaniuk. Bármely regionális technikai intézkedés bevezetésének a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken kell alapulnia.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

26 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26a) | A tagállamok regionális csoportjai által a regionalizáció keretében hozott döntéseknek az érintett tagállamokban alkalmazottakkal megegyező demokratikus felügyeleti normáknak kell eleget tenniük; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26a)

A tagállamok regionális csoportjai által a regionalizáció keretében hozott döntéseknek az érintett tagállamokban alkalmazottakkal megegyező demokratikus felügyeleti normáknak kell eleget tenniük;

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

26 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26b) | A regionalizációt olyan eszközként kell használni, amely ösztönzi az összes érdekelt fél, például a nem kormányzati szervek részvételét, és növelni kell a halászok felelősség- és szerepvállalását, hogy szorosan együtt tudjanak működni a tagállamokkal, a tanácsadó testületekkel és a kutatókkal abban, hogy testreszabott intézkedések szülessenek, amelyek figyelembe veszik az egyes halászati területek sajátosságait, és megóvják azok környezeti feltételeit; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26b)

A regionalizációt olyan eszközként kell használni, amely ösztönzi az összes érdekelt fél, például a nem kormányzati szervek részvételét, és növelni kell a halászok felelősség- és szerepvállalását, hogy szorosan együtt tudjanak működni a tagállamokkal, a tanácsadó testületekkel és a kutatókkal abban, hogy testreszabott intézkedések szülessenek, amelyek figyelembe veszik az egyes halászati területek sajátosságait, és megóvják azok környezeti feltételeit;

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

27 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (27a) | Amennyiben egy tagállamnak a közvetlen irányítás állna érdekében, lehetősége van arra, hogy az érintett tanácsadó testületekkel folytatott konzultációt követően egyedi technikai intézkedési javaslatokat nyújtson be a meglévő védelmi intézkedések módosítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27a)

Amennyiben egy tagállamnak a közvetlen irányítás állna érdekében, lehetősége van arra, hogy az érintett tanácsadó testületekkel folytatott konzultációt követően egyedi technikai intézkedési javaslatokat nyújtson be a meglévő védelmi intézkedések módosítására.

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A szembőségek alapméreteitől eltérő méret- és fajszelektáló halászeszközök
  többéves tervek keretében történő
  elfogadására irányuló közös ajánlások kidolgozása során a tagállamok regionális csoportjainak gondoskodniuk kell arról, hogy ezeknek az eszközöknek a szelektivitása elérje vagy meghaladja az alapkövetelményként meghatározott halászeszközök szelektivitását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A szembőségek alapméreteitől eltérő méret- és fajszelektáló halászeszközök
  többéves tervek keretében történő
  elfogadására irányuló közös ajánlások kidolgozása során a tagállamok regionális csoportjainak gondoskodniuk kell arról, hogy ezeknek az eszközöknek a szelektivitása elérje vagy meghaladja az alapkövetelményként meghatározott halászeszközök szelektivitását.

| (28) | A szembőségek alapméreteitől eltérő méret- és fajszelektáló halászeszközök elfogadására irányuló közös ajánlások kidolgozása során a tagállamok regionális csoportjainak gondoskodniuk kell arról, hogy ezeknek az eszközöknek a szelektivitása elérje vagy meghaladja az alapkövetelményként meghatározott halászeszközök szelektivitását. |
| --- | --- |

(28)

A szembőségek alapméreteitől eltérő méret- és fajszelektáló halászeszközök elfogadására irányuló közös ajánlások kidolgozása során a tagállamok regionális csoportjainak gondoskodniuk kell arról, hogy ezeknek az eszközöknek a szelektivitása elérje vagy meghaladja az alapkövetelményként meghatározott halászeszközök szelektivitását.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | A fiatal egyedek és az ívó rajok védelmében halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá vonandó új területek
  többéves tervek keretében történő
  módosítására vagy kijelölésére irányuló közös ajánlások kidolgozása során a tagállamok regionális csoportjainak meg kell határozniuk a tilalom, illetve a korlátozás jellemzőit, hatókörét, időtartamát, a halászati eszközökre vonatkozó korlátozásokat, valamint az ellenőrzési és nyomonkövetési intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

A fiatal egyedek és az ívó rajok védelmében halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá vonandó új területek
  többéves tervek keretében történő
  módosítására vagy kijelölésére irányuló közös ajánlások kidolgozása során a tagállamok regionális csoportjainak meg kell határozniuk a tilalom, illetve a korlátozás jellemzőit, hatókörét, időtartamát, a halászati eszközökre vonatkozó korlátozásokat, valamint az ellenőrzési és nyomonkövetési intézkedéseket.

| (29) | A fiatal egyedek és az ívó rajok védelmében halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá vonandó új területek módosítására vagy kijelölésére irányuló közös ajánlások kidolgozása során a tagállamok regionális csoportjainak meg kell határozniuk a tilalom, illetve a korlátozás jellemzőit, hatókörét, időtartamát, a halászati eszközökre vonatkozó korlátozásokat, valamint az ellenőrzési és nyomonkövetési intézkedéseket. |
| --- | --- |

(29)

A fiatal egyedek és az ívó rajok védelmében halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá vonandó új területek módosítására vagy kijelölésére irányuló közös ajánlások kidolgozása során a tagállamok regionális csoportjainak meg kell határozniuk a tilalom, illetve a korlátozás jellemzőit, hatókörét, időtartamát, a halászati eszközökre vonatkozó korlátozásokat, valamint az ellenőrzési és nyomonkövetési intézkedéseket.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | A minimális állományvédelmi referenciaméretek
  többéves tervek keretében történő
  módosítására vagy meghatározására irányuló közös ajánlások kidolgozása során a tagállamok regionális csoportjainak
  biztosítaniuk
  kell
  , hogy
  a közös halászati politika
  célkitűzései ne kerüljenek veszélybe
  , ezért gondoskodniuk kell arról, hogy a tengeri fajok fiatal egyedeinek védelmét tiszteletben tartsák, hogy a piac ne torzuljon, és ne alakulhasson ki a minimális állományvédelmi referenciaméretek alatti halak piaca. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

A minimális állományvédelmi referenciaméretek
  többéves tervek keretében történő
  módosítására vagy meghatározására irányuló közös ajánlások kidolgozása során a tagállamok regionális csoportjainak
  biztosítaniuk
  kell
  , hogy
  a közös halászati politika
  célkitűzései ne kerüljenek veszélybe
  , ezért gondoskodniuk kell arról, hogy a tengeri fajok fiatal egyedeinek védelmét tiszteletben tartsák, hogy a piac ne torzuljon, és ne alakulhasson ki a minimális állományvédelmi referenciaméretek alatti halak piaca.

| (30) | A minimális állományvédelmi referenciaméretek módosítására vagy meghatározására irányuló közös ajánlások kidolgozása során a tagállamok regionális csoportjainak
  hozzá
  kell
  járulniuk
  a közös halászati politika
  célkitűzéseinek eléréséhez
  , ezért gondoskodniuk kell arról, hogy a tengeri fajok fiatal egyedeinek védelmét
  teljes mértékben
  tiszteletben tartsák, hogy a piac ne torzuljon, és ne alakulhasson ki a minimális állományvédelmi referenciaméretek alatti halak piaca. |
| --- | --- |

(30)

A minimális állományvédelmi referenciaméretek módosítására vagy meghatározására irányuló közös ajánlások kidolgozása során a tagállamok regionális csoportjainak
  hozzá
  kell
  járulniuk
  a közös halászati politika
  célkitűzéseinek eléréséhez
  , ezért gondoskodniuk kell arról, hogy a tengeri fajok fiatal egyedeinek védelmét
  teljes mértékben
  tiszteletben tartsák, hogy a piac ne torzuljon, és ne alakulhasson ki a minimális állományvédelmi referenciaméretek alatti halak piaca.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | A közös ajánlások keretében kidolgozandó lehetőségként indokolt engedélyezni, hogy a tagállamok a fiatal egyedek és az ívó rajok védelmét szolgáló további intézkedésként továbbhaladási rendelkezésekkel összefüggésben azonnali hatályú halászati tilalmakat állapítsanak meg. Az ilyen területek kijelölésének és megszüntetésének feltételeit, valamint az ellenőrzési és nyomonkövetési rendelkezéseket a vonatkozó közös ajánlásokban kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

A közös ajánlások keretében kidolgozandó lehetőségként indokolt engedélyezni, hogy a tagállamok a fiatal egyedek és az ívó rajok védelmét szolgáló további intézkedésként továbbhaladási rendelkezésekkel összefüggésben azonnali hatályú halászati tilalmakat állapítsanak meg. Az ilyen területek kijelölésének és megszüntetésének feltételeit, valamint az ellenőrzési és nyomonkövetési rendelkezéseket a vonatkozó közös ajánlásokban kell meghatározni.

| (31) | A közös ajánlások keretében kidolgozandó lehetőségként indokolt engedélyezni, hogy a tagállamok a fiatal egyedek és az ívó rajok
  vagy érzékeny fajok
  védelmét szolgáló további intézkedésként továbbhaladási rendelkezésekkel összefüggésben azonnali hatályú halászati tilalmakat állapítsanak meg. Az ilyen területek kijelölésének és megszüntetésének feltételeit
  – beleértve adott esetben a kivételeket –
  , valamint az ellenőrzési és nyomonkövetési rendelkezéseket a vonatkozó közös ajánlásokban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(31)

A közös ajánlások keretében kidolgozandó lehetőségként indokolt engedélyezni, hogy a tagállamok a fiatal egyedek és az ívó rajok
  vagy érzékeny fajok
  védelmét szolgáló további intézkedésként továbbhaladási rendelkezésekkel összefüggésben azonnali hatályú halászati tilalmakat állapítsanak meg. Az ilyen területek kijelölésének és megszüntetésének feltételeit
  – beleértve adott esetben a kivételeket –
  , valamint az ellenőrzési és nyomonkövetési rendelkezéseket a vonatkozó közös ajánlásokban kell meghatározni.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | A HTMGB által megfelelően értékelt innovatív halászeszközök hatásainak tudományos értékelése alapján az
  újszerű
  halászeszközök
  , például az elektromos vonóháló
  használatát vagy kibővített használatát lehetőségként bele lehet foglalni a tagállamok regionális csoportjainak közös ajánlásaiba. Az innovatív halászeszközök használata nem engedélyezhető, ha az a tudományos értékelések szerint negatív hatásokkal jár az érzékeny élőhelyekre
  és
  a nem célfajokra nézve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

A HTMGB által megfelelően értékelt innovatív halászeszközök hatásainak tudományos értékelése alapján az
  újszerű
  halászeszközök
  , például az elektromos vonóháló
  használatát vagy kibővített használatát lehetőségként bele lehet foglalni a tagállamok regionális csoportjainak közös ajánlásaiba. Az innovatív halászeszközök használata nem engedélyezhető, ha az a tudományos értékelések szerint negatív hatásokkal jár az érzékeny élőhelyekre
  és
  a nem célfajokra nézve.

| (32) | A HTMGB által megfelelően értékelt innovatív halászeszközök hatásainak tudományos értékelése alapján
  , amely többek közt magában foglalja bizonyos eszközök esetleges negatív hatását,
  az
  innovatív
  halászeszközök használatát vagy kibővített használatát lehetőségként bele lehet foglalni a tagállamok regionális csoportjainak közös ajánlásaiba. Az innovatív halászeszközök használata nem engedélyezhető, ha az a tudományos értékelések szerint
  közvetlen vagy halmozott
  negatív hatásokkal jár
  a tengeri élőhelyekre, különösen
  az érzékeny élőhelyekre
  vagy
  a nem célfajokra nézve
  , vagy veszélyezteti a tengervizek jó környezeti állapotának elérését
  .f296 |
| --- | --- |

(32)

A HTMGB által megfelelően értékelt innovatív halászeszközök hatásainak tudományos értékelése alapján
  , amely többek közt magában foglalja bizonyos eszközök esetleges negatív hatását,
  az
  innovatív
  halászeszközök használatát vagy kibővített használatát lehetőségként bele lehet foglalni a tagállamok regionális csoportjainak közös ajánlásaiba. Az innovatív halászeszközök használata nem engedélyezhető, ha az a tudományos értékelések szerint
  közvetlen vagy halmozott
  negatív hatásokkal jár
  a tengeri élőhelyekre, különösen
  az érzékeny élőhelyekre
  vagy
  a nem célfajokra nézve
  , vagy veszélyezteti a tengervizek jó környezeti állapotának elérését
  .f296

Módosítás 268

Rendeletre irányuló javaslat

32 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (32a) | A regionális csoportoknak a halászeszközök alapján, tudományos tanácsokat és bevált gyakorlatokat felhasználva további enyhítő intézkedéseket kell kidolgozniuk a tengeri madarak és a tengeri emlősök járulékos fogásainak minimalizálása és – ahol lehetséges – megszüntetése érdekében, összhangban a 92/43/EGK tanácsi irányelvvel és a 79/409/EGK tanácsi irányelvvel

   (1a)

  , illetve A Balti- és az Északi-tenger térsége kis cetféléinek védelméről szóló 1992. március 17-i, azóta módosított megállapodással (ASCOBANS). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32a)

A regionális csoportoknak a halászeszközök alapján, tudományos tanácsokat és bevált gyakorlatokat felhasználva további enyhítő intézkedéseket kell kidolgozniuk a tengeri madarak és a tengeri emlősök járulékos fogásainak minimalizálása és – ahol lehetséges – megszüntetése érdekében, összhangban a 92/43/EGK tanácsi irányelvvel és a 79/409/EGK tanácsi irányelvvel

   (1a)

  , illetve A Balti- és az Északi-tenger térsége kis cetféléinek védelméről szóló 1992. március 17-i, azóta módosított megállapodással (ASCOBANS).

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | Az érzékeny fajok járulékos fogásainak és a halászeszközök érzékeny tengeri élőhelyekre gyakorolt hatásainak minimalizálása érdekében a tagállamok regionális csoportjainak a halászat érzékeny fajokra és élőhelyekre gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló további enyhítő intézkedéseket kell kidolgozniuk. Amennyiben a tudományos bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a szóban forgó fajok és élőhelyek védettségi állapota komolyan veszélyben forog, akkor a tagállamoknak további korlátozásokat kell bevezetniük bizonyos halászeszközök kialakításával és működtetésével kapcsolatban, illetve adott esetben teljes tilalmat kell elrendelniük a szóban forgó halászeszközök adott régióban való használatára vonatkozóan. Ilyen rendelkezések alkalmazhatók különösen az eresztőhálók használata tekintetében, amely a múltban bizonyos területeken jelentős mennyiségű cetféle és tengeri madár kifogásához vezetett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

Az érzékeny fajok járulékos fogásainak és a halászeszközök érzékeny tengeri élőhelyekre gyakorolt hatásainak minimalizálása érdekében a tagállamok regionális csoportjainak a halászat érzékeny fajokra és élőhelyekre gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló további enyhítő intézkedéseket kell kidolgozniuk. Amennyiben a tudományos bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a szóban forgó fajok és élőhelyek védettségi állapota komolyan veszélyben forog, akkor a tagállamoknak további korlátozásokat kell bevezetniük bizonyos halászeszközök kialakításával és működtetésével kapcsolatban, illetve adott esetben teljes tilalmat kell elrendelniük a szóban forgó halászeszközök adott régióban való használatára vonatkozóan. Ilyen rendelkezések alkalmazhatók különösen az eresztőhálók használata tekintetében, amely a múltban bizonyos területeken jelentős mennyiségű cetféle és tengeri madár kifogásához vezetett.

| (33) | Az érzékeny fajok járulékos fogásainak és a halászeszközök érzékeny tengeri élőhelyekre gyakorolt hatásainak minimalizálása
  , illetve ahol lehetséges, megszüntetése
  érdekében a tagállamok regionális csoportjainak a halászat érzékeny fajokra és élőhelyekre gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló további enyhítő intézkedéseket kell kidolgozniuk. Amennyiben a tudományos bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a szóban forgó fajok és élőhelyek védettségi állapota komolyan veszélyben forog, akkor a tagállamoknak további korlátozásokat kell bevezetniük bizonyos halászeszközök kialakításával és működtetésével kapcsolatban, illetve adott esetben teljes tilalmat kell elrendelniük a szóban forgó halászeszközök adott régióban való használatára vonatkozóan
  , a tengeri környezet, a helyi halállományok és az érintett tengerparti települések védelme érdekében
  . Ilyen rendelkezések alkalmazhatók különösen az eresztőhálók használata tekintetében, amely a múltban bizonyos területeken jelentős mennyiségű cetféle és tengeri madár kifogásához vezetett. |
| --- | --- |

(33)

Az érzékeny fajok járulékos fogásainak és a halászeszközök érzékeny tengeri élőhelyekre gyakorolt hatásainak minimalizálása
  , illetve ahol lehetséges, megszüntetése
  érdekében a tagállamok regionális csoportjainak a halászat érzékeny fajokra és élőhelyekre gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló további enyhítő intézkedéseket kell kidolgozniuk. Amennyiben a tudományos bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a szóban forgó fajok és élőhelyek védettségi állapota komolyan veszélyben forog, akkor a tagállamoknak további korlátozásokat kell bevezetniük bizonyos halászeszközök kialakításával és működtetésével kapcsolatban, illetve adott esetben teljes tilalmat kell elrendelniük a szóban forgó halászeszközök adott régióban való használatára vonatkozóan
  , a tengeri környezet, a helyi halállományok és az érintett tengerparti települések védelme érdekében
  . Ilyen rendelkezések alkalmazhatók különösen az eresztőhálók használata tekintetében, amely a múltban bizonyos területeken jelentős mennyiségű cetféle és tengeri madár kifogásához vezetett.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (35) | Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) meglévő részletes ajánlásainak megtartása érdekében a Bizottságot indokolt felhatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák listáira, valamint a kék menyhal és a vörös álsügérek védelmére irányuló bizonyos intézkedésekhez kapcsolódó konkrét technikai intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottságot továbbá fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a NEAFC által elfogadott azon intézkedések jövőbeli módosításainak uniós jogba történő beemelésére vonatkozóan, amelyek e rendelet bizonyos egyértelműen meghatározott, nem lényegi elemeinek tárgyát képezik, és amelyek a szóban forgó egyezmény értelmében az Unióra nézve kötelező erővel bírnak. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35)

Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) meglévő részletes ajánlásainak megtartása érdekében a Bizottságot indokolt felhatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák listáira, valamint a kék menyhal és a vörös álsügérek védelmére irányuló bizonyos intézkedésekhez kapcsolódó konkrét technikai intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottságot továbbá fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a NEAFC által elfogadott azon intézkedések jövőbeli módosításainak uniós jogba történő beemelésére vonatkozóan, amelyek e rendelet bizonyos egyértelműen meghatározott, nem lényegi elemeinek tárgyát képezik, és amelyek a szóban forgó egyezmény értelmében az Unióra nézve kötelező erővel bírnak. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is.

törölve

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

36 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (36) | A tudományos kutatás, a 
  mesterséges
  állománypótlás és az áttelepítés akadályozásának elkerülése érdekében e rendelet rendelkezései nem vonatkozhatnak azokra a műveletekre, amelyek szükségesek lehetnek az ilyen tevékenységek folytatásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36)

A tudományos kutatás, a 
  mesterséges
  állománypótlás és az áttelepítés akadályozásának elkerülése érdekében e rendelet rendelkezései nem vonatkozhatnak azokra a műveletekre, amelyek szükségesek lehetnek az ilyen tevékenységek folytatásához.

| (36) | A tudományos kutatás, a 
  közvetlen
  állománypótlás és az áttelepítés akadályozásának elkerülése érdekében e rendelet rendelkezései nem vonatkozhatnak azokra a műveletekre, amelyek szükségesek lehetnek az ilyen tevékenységek folytatásához. |
| --- | --- |

(36)

A tudományos kutatás, a 
  közvetlen
  állománypótlás és az áttelepítés akadályozásának elkerülése érdekében e rendelet rendelkezései nem vonatkozhatnak azokra a műveletekre, amelyek szükségesek lehetnek az ilyen tevékenységek folytatásához.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

37 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (37) | Amennyiben a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények rámutatnak, hogy azonnali intézkedésekre van szükség a tengeri fajok védelme érdekében, akkor a Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy kellően indokolt esetben – e rendeleten vagy az uniós joggal összhangban lévő, egyéb módon meghatározott technikai intézkedéseken túlmenően vagy ezektől eltérve – azonnal alkalmazandó, technikai intézkedéseket meghatározó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a veszélyek enyhítése érdekében. Ezeket az intézkedéseket oly módon kell kialakítani, hogy kezeljék az állományok állapotának alakulásában a fiatal egyedekkel való nagy- vagy kismértékű pótlódás nyomán bekövetkező váratlan változásokat, és biztosítsák az ívó halak vagy kagylók védelmét, amikor az állományok kimerült állapotban vannak, vagy amikor más környezeti tényezők veszélyeztetik valamely állomány védettségi helyzetét. Ezek az intézkedések vonatkozhatnak a vontatott vagy statikus halászeszközök használatára vonatkozó vagy a halászati tevékenység végzésére vonatkozóan bizonyos területek vagy időszakok tekintetében megállapított korlátozásokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37)

Amennyiben a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények rámutatnak, hogy azonnali intézkedésekre van szükség a tengeri fajok védelme érdekében, akkor a Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy kellően indokolt esetben – e rendeleten vagy az uniós joggal összhangban lévő, egyéb módon meghatározott technikai intézkedéseken túlmenően vagy ezektől eltérve – azonnal alkalmazandó, technikai intézkedéseket meghatározó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a veszélyek enyhítése érdekében. Ezeket az intézkedéseket oly módon kell kialakítani, hogy kezeljék az állományok állapotának alakulásában a fiatal egyedekkel való nagy- vagy kismértékű pótlódás nyomán bekövetkező váratlan változásokat, és biztosítsák az ívó halak vagy kagylók védelmét, amikor az állományok kimerült állapotban vannak, vagy amikor más környezeti tényezők veszélyeztetik valamely állomány védettségi helyzetét. Ezek az intézkedések vonatkozhatnak a vontatott vagy statikus halászeszközök használatára vonatkozó vagy a halászati tevékenység végzésére vonatkozóan bizonyos területek vagy időszakok tekintetében megállapított korlátozásokra.

| (37) | Amennyiben a rendelkezésre álló
  legjobb
  tudományos szakvélemények rámutatnak, hogy azonnali intézkedésekre van szükség a tengeri fajok
  és élőhelyek
  védelme érdekében, akkor a Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy kellően indokolt esetben – e rendeleten vagy az uniós joggal összhangban lévő, egyéb módon meghatározott technikai intézkedéseken túlmenően vagy ezektől eltérve – azonnal alkalmazandó, technikai intézkedéseket meghatározó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a veszélyek enyhítése érdekében. Ezeket az intézkedéseket oly módon kell kialakítani, hogy kezeljék az állományok állapotának alakulásában a fiatal egyedekkel való nagy- vagy kismértékű pótlódás
  , vagy az érzékeny fajok járulékos fogásai
  nyomán bekövetkező váratlan változásokat, és biztosítsák az ívó halak vagy kagylók védelmét, amikor az állományok kimerült állapotban vannak, vagy amikor más környezeti tényezők veszélyeztetik valamely állomány
  vagy érzékeny faj
  védettségi helyzetét
  , valamint kezeljék a fajok populációjának és élőhelyeinek a halászati hatások miatti károsodását, és rendelkezzenek bármi egyéb szükséges védelmi intézkedésekről
  . Ezek az intézkedések vonatkozhatnak a vontatott vagy statikus halászeszközök használatára vonatkozó vagy a halászati tevékenység végzésére vonatkozóan bizonyos területek vagy időszakok tekintetében megállapított korlátozásokra. |
| --- | --- |

(37)

Amennyiben a rendelkezésre álló
  legjobb
  tudományos szakvélemények rámutatnak, hogy azonnali intézkedésekre van szükség a tengeri fajok
  és élőhelyek
  védelme érdekében, akkor a Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy kellően indokolt esetben – e rendeleten vagy az uniós joggal összhangban lévő, egyéb módon meghatározott technikai intézkedéseken túlmenően vagy ezektől eltérve – azonnal alkalmazandó, technikai intézkedéseket meghatározó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a veszélyek enyhítése érdekében. Ezeket az intézkedéseket oly módon kell kialakítani, hogy kezeljék az állományok állapotának alakulásában a fiatal egyedekkel való nagy- vagy kismértékű pótlódás
  , vagy az érzékeny fajok járulékos fogásai
  nyomán bekövetkező váratlan változásokat, és biztosítsák az ívó halak vagy kagylók védelmét, amikor az állományok kimerült állapotban vannak, vagy amikor más környezeti tényezők veszélyeztetik valamely állomány
  vagy érzékeny faj
  védettségi helyzetét
  , valamint kezeljék a fajok populációjának és élőhelyeinek a halászati hatások miatti károsodását, és rendelkezzenek bármi egyéb szükséges védelmi intézkedésekről
  . Ezek az intézkedések vonatkozhatnak a vontatott vagy statikus halászeszközök használatára vonatkozó vagy a halászati tevékenység végzésére vonatkozóan bizonyos területek vagy időszakok tekintetében megállapított korlátozásokra.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | A Bizottságot indokolt felhatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon halak és kagylók listájának naprakésszé tételére vonatkozóan, amelyekre tilos célzottan halászni; azon érzékeny területek listájának naprakésszé tételére vonatkozóan, ahol korlátozni kell a halászatot; technikai intézkedések többéves tervek részeként
  történő elfogadása céljából
  ; valamint technikai intézkedések ideiglenes visszadobási tervek részeként történő elfogadása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  is,
   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben és megfelelő módon való továbbításáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

A Bizottságot indokolt felhatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon halak és kagylók listájának naprakésszé tételére vonatkozóan, amelyekre tilos célzottan halászni; azon érzékeny területek listájának naprakésszé tételére vonatkozóan, ahol korlátozni kell a halászatot; technikai intézkedések többéves tervek részeként
  történő elfogadása céljából
  ; valamint technikai intézkedések ideiglenes visszadobási tervek részeként történő elfogadása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  is,
   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben és megfelelő módon való továbbításáról.

| (38) | A Bizottságot indokolt felhatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a minimális állományvédelmi referenciaméretek alatti halak fogásaira vonatkozó technikai intézkedésekkel kapcsolatos teljesítménymutatók meghatározása céljából főbb halászatok, és az e halászatokra vonatkozó ilyen típusú fogások szintjének meghatározására, illetve
  azon halak és kagylók listájának naprakésszé tételére vonatkozóan, amelyekre tilos célzottan halászni; azon érzékeny területek listájának naprakésszé tételére vonatkozóan, ahol korlátozni kell a halászatot; a többéves tervek részét képező
  , vagy szükség esetén a többéves tervek keretén kívül
  technikai intézkedések elfogadására; valamint technikai intézkedések ideiglenes visszadobási tervek részeként történő elfogadása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  , és a HTMGB értékelése alapján.
   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben és megfelelő módon való továbbításáról. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottságot indokolt felhatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  a minimális állományvédelmi referenciaméretek alatti halak fogásaira vonatkozó technikai intézkedésekkel kapcsolatos teljesítménymutatók meghatározása céljából főbb halászatok, és az e halászatokra vonatkozó ilyen típusú fogások szintjének meghatározására, illetve
  azon halak és kagylók listájának naprakésszé tételére vonatkozóan, amelyekre tilos célzottan halászni; azon érzékeny területek listájának naprakésszé tételére vonatkozóan, ahol korlátozni kell a halászatot; a többéves tervek részét képező
  , vagy szükség esetén a többéves tervek keretén kívül
  technikai intézkedések elfogadására; valamint technikai intézkedések ideiglenes visszadobási tervek részeként történő elfogadása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten
  , és a HTMGB értékelése alapján.
   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben és megfelelő módon való továbbításáról.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

40 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (40) | A Bizottságnak 2020 végéig és azt követően minden harmadik évben – a tagállamoktól és az érintett tanácsadó testületektől kapott információk alapján, a HTMGB által készített értékelés után – jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. E jelentésben értékelnie kell, hogy a regionális és az uniós szintű technikai intézkedések milyen mértékben járultak hozzá az e rendeletben megállapított célkitűzések teljesítéséhez és a meghatározott
  célok
  eléréséhez. Amennyiben e jelentés alapján regionális szinten bizonyíték van arra, hogy a 
  célkitűzéseket és célokat nem sikerült elérni
  , akkor az adott régió tagállamai olyan korrekciós intézkedéseket megállapító tervet nyújtanak be, amelyek révén az említett célkitűzések és
  célok teljesíthetők
  . Az említett jelentés alapján a Bizottságnak továbbá az e rendelet vonatkozásában szükséges valamennyi módosítást az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjesztenie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(40)

A Bizottságnak 2020 végéig és azt követően minden harmadik évben – a tagállamoktól és az érintett tanácsadó testületektől kapott információk alapján, a HTMGB által készített értékelés után – jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. E jelentésben értékelnie kell, hogy a regionális és az uniós szintű technikai intézkedések milyen mértékben járultak hozzá az e rendeletben megállapított célkitűzések teljesítéséhez és a meghatározott
  célok
  eléréséhez. Amennyiben e jelentés alapján regionális szinten bizonyíték van arra, hogy a 
  célkitűzéseket és célokat nem sikerült elérni
  , akkor az adott régió tagállamai olyan korrekciós intézkedéseket megállapító tervet nyújtanak be, amelyek révén az említett célkitűzések és
  célok teljesíthetők
  . Az említett jelentés alapján a Bizottságnak továbbá az e rendelet vonatkozásában szükséges valamennyi módosítást az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjesztenie.

| (40) | A Bizottságnak
  ... [e rendelet hatálybalépése után három évvel]-ig és azt követően minden harmadik évben – a tagállamoktól és az érintett tanácsadó testületektől kapott információk alapján, a HTMGB által készített értékelés után – jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról.
  E jelentésben értékelnie kell, hogy a regionális és az uniós szintű technikai intézkedések milyen mértékben járultak hozzá az e rendeletben megállapított célkitűzések teljesítéséhez és a meghatározott
  teljesítménymutatók szintjének
  eléréséhez. Amennyiben e jelentés alapján regionális szinten bizonyíték van arra, hogy a 
  célkitűzéseket nem sikerült elérni, vagy hogy a teljesítménymutatók szintje nem kielégítő
  , akkor az adott régió tagállamai olyan korrekciós intézkedéseket megállapító tervet nyújtanak be, amelyek révén az említett célkitűzések
  teljesíthetők,
  és
  javítható a teljesítménymutatók szintje
  . Az említett jelentés alapján a Bizottságnak továbbá az e rendelet vonatkozásában szükséges valamennyi módosítást az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjesztenie. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottságnak
  ... [e rendelet hatálybalépése után három évvel]-ig és azt követően minden harmadik évben – a tagállamoktól és az érintett tanácsadó testületektől kapott információk alapján, a HTMGB által készített értékelés után – jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról.
  E jelentésben értékelnie kell, hogy a regionális és az uniós szintű technikai intézkedések milyen mértékben járultak hozzá az e rendeletben megállapított célkitűzések teljesítéséhez és a meghatározott
  teljesítménymutatók szintjének
  eléréséhez. Amennyiben e jelentés alapján regionális szinten bizonyíték van arra, hogy a 
  célkitűzéseket nem sikerült elérni, vagy hogy a teljesítménymutatók szintje nem kielégítő
  , akkor az adott régió tagállamai olyan korrekciós intézkedéseket megállapító tervet nyújtanak be, amelyek révén az említett célkitűzések
  teljesíthetők,
  és
  javítható a teljesítménymutatók szintje
  . Az említett jelentés alapján a Bizottságnak továbbá az e rendelet vonatkozásában szükséges valamennyi módosítást az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjesztenie.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

42 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (42) | Az 1967/2006/EK (29), az 1098/2007/EK (30), az 1224/2009/EK tanácsi rendeletet (31)

  , valamint az 1343/2011/EU

   (32) és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (33) ennek megfelelően módosítani kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42)

Az 1967/2006/EK (29), az 1098/2007/EK (30), az 1224/2009/EK tanácsi rendeletet (31)

  , valamint az 1343/2011/EU

   (32) és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (33) ennek megfelelően módosítani kell.

| (42) | Az 1967/2006/EK (29), az 1098/2007/EK (30), az 1224/2009/EK (31) tanácsi rendeletet és az 1380/2013/EU (33) európai parlamenti és tanácsi rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(42)

Az 1967/2006/EK (29), az 1098/2007/EK (30), az 1224/2009/EK (31) tanácsi rendeletet és az 1380/2013/EU (33) európai parlamenti és tanácsi rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

43 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (43) | A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) által elfogadott ajánlásokat átültető meglévő részletes szabályok kiegészítése, illetve módosítása érdekében a Bizottságot indokolt felhatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az 1343/2011/EU rendeletben foglalt technikai intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottságot továbbá fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a GFCM által elfogadott azon intézkedések jövőbeli módosításainak uniós jogba történő beemelésére vonatkozóan, amelyek e rendelet bizonyos egyértelműen meghatározott, nem lényegi elemeinek tárgyát képezik, és amelyek a GFCM-megállapodás értelmében az Unióra nézve kötelező erővel bírnak. Az 1343/2011/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(43)

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) által elfogadott ajánlásokat átültető meglévő részletes szabályok kiegészítése, illetve módosítása érdekében a Bizottságot indokolt felhatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el az 1343/2011/EU rendeletben foglalt technikai intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottságot továbbá fel kell hatalmazni arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a GFCM által elfogadott azon intézkedések jövőbeli módosításainak uniós jogba történő beemelésére vonatkozóan, amelyek e rendelet bizonyos egyértelműen meghatározott, nem lényegi elemeinek tárgyát képezik, és amelyek a GFCM-megállapodás értelmében az Unióra nézve kötelező erővel bírnak. Az 1343/2011/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is.

törölve

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | halászeszközök működtetése
  és a halászati tevékenység tengeri ökoszisztémákkal való kölcsönhatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

halászeszközök működtetése
  és a halászati tevékenység tengeri ökoszisztémákkal való kölcsönhatása.

| b) | halászeszközök működtetése; |
| --- | --- |

b)

halászeszközök működtetése;

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | az említett halászeszközök tengeri ökoszisztémákkal való kölcsönhatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

az említett halászeszközök tengeri ökoszisztémákkal való kölcsönhatása.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ez a rendelet – a lobogó szerinti tagállam elsődleges felelősségének sérelme nélkül – az uniós halászhajók és a tagállami állampolgárok által az 5. cikk szerinti halászati övezetekben végzett tevékenységekre, valamint az uniós vizeken halászó, harmadik ország lobogója alatt közlekedő és harmadik országban lajstromozott halászhajók tevékenységeire alkalmazandó. | (1)   Ez a rendelet – a 
  29. cikk és a
  lobogó szerinti tagállam elsődleges felelősségének sérelme nélkül – az uniós halászhajók és a tagállami állampolgárok által az 5. cikk szerinti halászati övezetekben végzett
  valamennyi (mind kereskedelmi, mind hobbihorgászati célú) halászati
  tevékenységekre, valamint az uniós vizeken halászó, harmadik ország lobogója alatt közlekedő és harmadik országban lajstromozott halászhajók tevékenységeire alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ez a rendelet – a lobogó szerinti tagállam elsődleges felelősségének sérelme nélkül – az uniós halászhajók és a tagállami állampolgárok által az 5. cikk szerinti halászati övezetekben végzett tevékenységekre, valamint az uniós vizeken halászó, harmadik ország lobogója alatt közlekedő és harmadik országban lajstromozott halászhajók tevékenységeire alkalmazandó.

(1)   Ez a rendelet – a 
  29. cikk és a
  lobogó szerinti tagállam elsődleges felelősségének sérelme nélkül – az uniós halászhajók és a tagállami állampolgárok által az 5. cikk szerinti halászati övezetekben végzett
  valamennyi (mind kereskedelmi, mind hobbihorgászati célú) halászati
  tevékenységekre, valamint az uniós vizeken halászó, harmadik ország lobogója alatt közlekedő és harmadik országban lajstromozott halászhajók tevékenységeire alkalmazandó.

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

2 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A 7. és
  a 
  14. cikk, valamint az V–X. melléklet A. része
  a hobbihorgászatra is vonatkozik. | (2)   
  Ez
  a 
  rendelet
  a hobbihorgászatra is vonatkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  A 7. és
  a 
  14. cikk, valamint az V–X. melléklet A. része
  a hobbihorgászatra is vonatkozik.

(2)   
  Ez
  a 
  rendelet
  a hobbihorgászatra is vonatkozik.

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A
  közös halászati politika (KHP) végrehajtását elősegítő eszközökként a
  technikai intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében
  és különösen annak (2) és (3) bekezdésében, valamint (5) bekezdése a) és j) pontjában
  meghatározott célok eléréséhez. | (1)   A technikai intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében meghatározott célok eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A
  közös halászati politika (KHP) végrehajtását elősegítő eszközökként a
  technikai intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében
  és különösen annak (2) és (3) bekezdésében, valamint (5) bekezdése a) és j) pontjában
  meghatározott célok eléréséhez.

(1)   A technikai intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében meghatározott célok eléréséhez.

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

3 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Ezen túlmenően
  a 
  technikai intézkedéseknek
  : | (2)   
  A technikai intézkedéseknek hozzá kell járulniuk
  a 
  következő célok eléréséhez
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  Ezen túlmenően
  a 
  technikai intézkedéseknek
  :

(2)   
  A technikai intézkedéseknek hozzá kell járulniuk
  a 
  következő célok eléréséhez
  :

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – a pont

3 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | optimalizálniuk
  kell a hasznosítási korösszetételt a tengeri fajok fiatal egyedeinek és ívó rajainak védelme érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

optimalizálniuk
  kell a hasznosítási korösszetételt a tengeri fajok fiatal egyedeinek és ívó rajainak védelme érdekében;

optimalizálniuk

| a) | biztosítaniuk
  kell a 
  fenntartható
  hasznosítási korösszetételt a tengeri fajok fiatal egyedeinek és ívó rajainak védelme érdekében;
  és megfelelő óvintézkedéseket kell tartalmazniuk; |
| --- | --- |

a)

biztosítaniuk
  kell a 
  fenntartható
  hasznosítási korösszetételt a tengeri fajok fiatal egyedeinek és ívó rajainak védelme érdekében;
  és megfelelő óvintézkedéseket kell tartalmazniuk;

biztosítaniuk

fenntartható

és megfelelő óvintézkedéseket kell tartalmazniuk;

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – b pont

3 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | biztosítaniuk kell, hogy a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvben felsorolt
  tengeri fajoknak és más érzékeny
  fajoknak a halászat során ejtett járulékos fogásai a lehető legkisebbek legyenek, illetve azokat lehetőség szerint kiküszöböljék
  oly módon, hogy ne jelentsenek kockázatot e fajok védettségi helyzetére
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

biztosítaniuk kell, hogy a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvben felsorolt
  tengeri fajoknak és más érzékeny
  fajoknak a halászat során ejtett járulékos fogásai a lehető legkisebbek legyenek, illetve azokat lehetőség szerint kiküszöböljék
  oly módon, hogy ne jelentsenek kockázatot e fajok védettségi helyzetére
  ;

tengeri fajoknak és más érzékeny

oly módon, hogy ne jelentsenek kockázatot e fajok védettségi helyzetére

| b) | biztosítaniuk kell, hogy
  az érzékeny tengeri fajoknak, különösen
  a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvben felsorolt fajoknak a halászat során ejtett járulékos fogásai a lehető legkisebbek legyenek, illetve azokat lehetőség szerint kiküszöböljék; |
| --- | --- |

b)

biztosítaniuk kell, hogy
  az érzékeny tengeri fajoknak, különösen
  a 92/43/EGK és a 2009/147/EK irányelvben felsorolt fajoknak a halászat során ejtett járulékos fogásai a lehető legkisebbek legyenek, illetve azokat lehetőség szerint kiküszöböljék;

az érzékeny tengeri fajoknak, különösen

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – c pont

3 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | biztosítaniuk kell, hogy a halászat tengeri élőhelyekre gyakorolt környezeti hatásai a lehető legkisebbek legyenek, illetve azokat lehetőség szerint kiküszöböljék
  oly módon, hogy ne jelentsenek kockázatot ezen élőhelyek védettségi helyzetére
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

biztosítaniuk kell, hogy a halászat tengeri élőhelyekre gyakorolt környezeti hatásai a lehető legkisebbek legyenek, illetve azokat lehetőség szerint kiküszöböljék
  oly módon, hogy ne jelentsenek kockázatot ezen élőhelyek védettségi helyzetére
  ;

oly módon, hogy ne jelentsenek kockázatot ezen élőhelyek védettségi helyzetére

| c) | biztosítaniuk kell,
  többek között megfelelő ösztönzők alkalmazása révén,
  hogy a halászat tengeri élőhelyekre gyakorolt
  negatív
  környezeti hatásai a lehető legkisebbek legyenek, illetve azokat lehetőség szerint kiküszöböljék; |
| --- | --- |

c)

biztosítaniuk kell,
  többek között megfelelő ösztönzők alkalmazása révén,
  hogy a halászat tengeri élőhelyekre gyakorolt
  negatív
  környezeti hatásai a lehető legkisebbek legyenek, illetve azokat lehetőség szerint kiküszöböljék;

többek között megfelelő ösztönzők alkalmazása révén,

negatív

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – d pont

3 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | hozzá kell járulniuk olyan
  halászati gazdálkodási
  intézkedések bevezetéséhez
  , amelyeknek köszönhetően teljesíthetők a 92/43/EGK, a 2009/147/EK, a 2008/56/EK és a 2000/60/EK irányelvben előírt kötelezettségek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

hozzá kell járulniuk olyan
  halászati gazdálkodási
  intézkedések bevezetéséhez
  , amelyeknek köszönhetően teljesíthetők a 92/43/EGK, a 2009/147/EK, a 2008/56/EK és a 2000/60/EK irányelvben előírt kötelezettségek.

hozzá kell járulniuk olyan

intézkedések bevezetéséhez

| d) | olyan
  halászati gazdálkodási
  intézkedéseket kell bevezetniük
  , amelyeknek köszönhetően teljesíthetők a 92/43/EGK, a 2009/147/EK, a 2008/56/EK és a 2000/60/EK irányelvben előírt kötelezettségek. |
| --- | --- |

d)

olyan
  halászati gazdálkodási
  intézkedéseket kell bevezetniük
  , amelyeknek köszönhetően teljesíthetők a 92/43/EGK, a 2009/147/EK, a 2008/56/EK és a 2000/60/EK irányelvben előírt kötelezettségek.

olyan

intézkedéseket kell bevezetniük

Módosítás 294 és 300

Módosítás 294 és 300

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

3 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | biztosítaniuk kell, hogy a 2010/477/EU bizottsági határozatban ismertetett 1., 3., 4. és 6. számú mutatók esetében előírt kritériumok teljesüljenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

biztosítaniuk kell, hogy a 2010/477/EU bizottsági határozatban ismertetett 1., 3., 4. és 6. számú mutatók esetében előírt kritériumok teljesüljenek.

biztosítaniuk kell, hogy a 2010/477/EU bizottsági határozatban ismertetett 1., 3., 4. és 6. számú mutatók esetében előírt kritériumok teljesüljenek.

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – cím

4 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

4 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A
  technikai
  intézkedéseknek
  az alábbi
  célok elérésére
  kell
  irányulniuk
  : | (1)   
  Annak értékelése érdekében, hogy a
  technikai
  intézkedések hozzájárulnak-e a 3. cikkben szereplő célok eléréséhez,
  az alábbi
  teljesítménymutatókat
  kell
  alkalmazni
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  A
  technikai
  intézkedéseknek
  az alábbi
  célok elérésére
  kell
  irányulniuk
  :

(1)   
  Annak értékelése érdekében, hogy a
  technikai
  intézkedések hozzájárulnak-e a 3. cikkben szereplő célok eléréséhez,
  az alábbi
  teljesítménymutatókat
  kell
  alkalmazni
  :

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

4 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | annak biztosítása, hogy a
  tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások
  mennyisége az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének és 15. cikkének megfelelően ne haladja meg a teljes fogásmennyiség 5 %-át
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

annak biztosítása, hogy a
  tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások
  mennyisége az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének és 15. cikkének megfelelően ne haladja meg a teljes fogásmennyiség 5 %-át
  ;

annak biztosítása, hogy a

mennyisége az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének és 15. cikkének megfelelően ne haladja meg a teljes fogásmennyiség 5 %-át

| a) | a
  tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások
  mennyiségének a főbb halászatok esetében végzett, meghatározott szintekig való fokozatos csökkentésének mértéke
  ; |
| --- | --- |

a)

a
  tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások
  mennyiségének a főbb halászatok esetében végzett, meghatározott szintekig való fokozatos csökkentésének mértéke
  ;

a

mennyiségének a főbb halászatok esetében végzett, meghatározott szintekig való fokozatos csökkentésének mértéke

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont

4 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | annak biztosítása, hogy
  a tengeri emlősök, a tengeri hüllők, a tengeri madarak és más, nem kereskedelmi mértékben kiaknázott fajok járulékos fogásai
  ne lépjék túl az uniós jogszabályokban és nemzetközi megállapodásokban előírt mennyiségeket
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

annak biztosítása, hogy
  a tengeri emlősök, a tengeri hüllők, a tengeri madarak és más, nem kereskedelmi mértékben kiaknázott fajok járulékos fogásai
  ne lépjék túl az uniós jogszabályokban és nemzetközi megállapodásokban előírt mennyiségeket
  ;

annak biztosítása, hogy

ne lépjék túl az uniós jogszabályokban és nemzetközi megállapodásokban előírt mennyiségeket

| b) | a tengeri emlősök, a tengeri hüllők, a tengeri madarak és más, nem kereskedelmi mértékben kiaknázott fajok járulékos fogásai
  folyamatos csökkentésének – illetve ahol lehetséges, megszüntetésének – mértéke
  ; |
| --- | --- |

b)

a tengeri emlősök, a tengeri hüllők, a tengeri madarak és más, nem kereskedelmi mértékben kiaknázott fajok járulékos fogásai
  folyamatos csökkentésének – illetve ahol lehetséges, megszüntetésének – mértéke
  ;

folyamatos csökkentésének – illetve ahol lehetséges, megszüntetésének – mértéke

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont

4 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | annak biztosítása, hogy
  a tengerfenéki
  élőhelyeken folytatott halászati tevékenységek környezeti hatásai ne haladják meg azokat a szinteket
  , amelyek a jó környezeti állapot eléréséhez szükségesek minden olyan élőhelytípus tekintetében, amelyet a 2008/56/EK irányelv keretében az egyes tengeri régiók vagy alrégiók vonatkozásában értékeltek mind az élőhely minősége, mind az élőhely azon térbeli kiterjedése szempontjából, amelynek vonatkozásában a kívánt szinteket el kell érni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

annak biztosítása, hogy
  a tengerfenéki
  élőhelyeken folytatott halászati tevékenységek környezeti hatásai ne haladják meg azokat a szinteket
  , amelyek a jó környezeti állapot eléréséhez szükségesek minden olyan élőhelytípus tekintetében, amelyet a 2008/56/EK irányelv keretében az egyes tengeri régiók vagy alrégiók vonatkozásában értékeltek mind az élőhely minősége, mind az élőhely azon térbeli kiterjedése szempontjából, amelynek vonatkozásában a kívánt szinteket el kell érni.

annak biztosítása, hogy

élőhelyeken folytatott halászati tevékenységek környezeti hatásai ne haladják meg azokat a szinteket

| c) | a halászati tevékenységek által
  a 
  tengeri élőhelyekre, köztük az érzékeny
  tengerfenéki
  élőhelyekre gyakorolt negatív környezeti hatások minimalizálásának mértéke és olyan szintek alatt tartása
  , amelyek a jó környezeti állapot eléréséhez szükségesek
  , különösen
  minden
  egyes
  olyan élőhelytípus tekintetében, amelyet a 2008/56/EK irányelv keretében az egyes tengeri régiók vagy alrégiók vonatkozásában értékeltek mind az élőhely minősége, mind az élőhely azon térbeli kiterjedése szempontjából, amelynek vonatkozásában a kívánt szinteket el kell érni; |
| --- | --- |

c)

a halászati tevékenységek által
  a 
  tengeri élőhelyekre, köztük az érzékeny
  tengerfenéki
  élőhelyekre gyakorolt negatív környezeti hatások minimalizálásának mértéke és olyan szintek alatt tartása
  , amelyek a jó környezeti állapot eléréséhez szükségesek
  , különösen
  minden
  egyes
  olyan élőhelytípus tekintetében, amelyet a 2008/56/EK irányelv keretében az egyes tengeri régiók vagy alrégiók vonatkozásában értékeltek mind az élőhely minősége, mind az élőhely azon térbeli kiterjedése szempontjából, amelynek vonatkozásában a kívánt szinteket el kell érni;

a halászati tevékenységek által

tengeri élőhelyekre, köztük az érzékeny

élőhelyekre gyakorolt negatív környezeti hatások minimalizálásának mértéke és olyan szintek alatt tartása

, különösen

egyes

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 32. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon e rendelet kiegészítése céljából, amelyekben e cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében meghatározza a következőket: |
| | a) | a szóban forgó pontban említett főbb halászatok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 32. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon e rendelet kiegészítése céljából, amelyekben e cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében meghatározza a következőket:

a)

a)

a szóban forgó pontban említett főbb halászatok;

a szóban forgó pontban említett főbb halászatok;

| b) | a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások jelenlegi szintjei minden főbb halászat esetében, a tagállamok által a 2013–2015 közötti referenciaévekre szolgáltatott adatok alapján; |
| --- | --- |

b)

b)

a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások jelenlegi szintjei minden főbb halászat esetében, a tagállamok által a 2013–2015 közötti referenciaévekre szolgáltatott adatok alapján;

a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások jelenlegi szintjei minden főbb halászat esetében, a tagállamok által a 2013–2015 közötti referenciaévekre szolgáltatott adatok alapján;

| c) | a konkrét szintek, amelyekre az említett halászatokban a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások mennyiségét csökkenteni kell, hogy megvalósuljon a fenntartható hasznosítási korösszetétel célja, valamint a fiatal egyedek védelme. |
| --- | --- |

c)

c)

a konkrét szintek, amelyekre az említett halászatokban a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások mennyiségét csökkenteni kell, hogy megvalósuljon a fenntartható hasznosítási korösszetétel célja, valamint a fiatal egyedek védelme.

a konkrét szintek, amelyekre az említett halászatokban a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások mennyiségét csökkenteni kell, hogy megvalósuljon a fenntartható hasznosítási korösszetétel célja, valamint a fiatal egyedek védelme.

Az első albekezdés c) pontjában említett konkrét szintek meghatározása során figyelembe kell venni a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményt, többek között a HTMGB szakvéleményét, valamint a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások elkerülésére szolgáló jelenlegi és jövőbeli technikai lehetőségeket.

Az első albekezdés c) pontjában említett konkrét szintek meghatározása során figyelembe kell venni a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményt, többek között a HTMGB szakvéleményét, valamint a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások elkerülésére szolgáló jelenlegi és jövőbeli technikai lehetőségeket.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 b bekezdés (új)

4 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Az (1a) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok céljából a tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint közös ajánlást nyújthatnak be ... [az e rendelet hatálybalépését követő 12 hónap]-ig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  Az (1a) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok céljából a tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint közös ajánlást nyújthatnak be ... [az e rendelet hatálybalépését követő 12 hónap]-ig.

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 c bekezdés (új)

4 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  Ha nem kerül sor közös ajánlás benyújtására az e cikk (1b) bekezdésében meghatározott határidőn belül, vagy a tagállamok által benyújtott közös ajánlás e rendelet célkitűzéseivel összeegyeztethetetlennek minősül, a Bizottság ... [az e rendelet hatálybalépését követő 18 hónap]-ig és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (6) bekezdésétől eltérve az e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el abból a célból, hogy meghatározza az e cikk (1a) bekezdésének első albekezdésében említett elemeket, e rendelet 32. cikkével összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1c)
     
  Ha nem kerül sor közös ajánlás benyújtására az e cikk (1b) bekezdésében meghatározott határidőn belül, vagy a tagállamok által benyújtott közös ajánlás e rendelet célkitűzéseivel összeegyeztethetetlennek minősül, a Bizottság ... [az e rendelet hatálybalépését követő 18 hónap]-ig és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (6) bekezdésétől eltérve az e rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el abból a célból, hogy meghatározza az e cikk (1a) bekezdésének első albekezdésében említett elemeket, e rendelet 32. cikkével összhangban.

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 dikk – 1 d bekezdés (új)

4 dikk – 1 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1d)
     
  Annak érdekében, hogy a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások fokozatosan olyan szintre csökkenjenek, amely biztosítja a fenntartható hasznosítási korösszetételt, az (1a) bekezdés első albekezdése c) pontjában említett konkrét szinteket háromévente felül kell vizsgálni az (1a), (1b) és (1c) bekezdésekben meghatározott eljárást alkalmazva, és – adott esetben – tovább kell csökkenteni azokat, összhangban a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleménnyel, valamint az ilyen fogások elkerülésére szolgáló jelenlegi és jövőbeli technikai lehetőségekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1d)
     
  Annak érdekében, hogy a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások fokozatosan olyan szintre csökkenjenek, amely biztosítja a fenntartható hasznosítási korösszetételt, az (1a) bekezdés első albekezdése c) pontjában említett konkrét szinteket háromévente felül kell vizsgálni az (1a), (1b) és (1c) bekezdésekben meghatározott eljárást alkalmazva, és – adott esetben – tovább kell csökkenteni azokat, összhangban a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleménnyel, valamint az ilyen fogások elkerülésére szolgáló jelenlegi és jövőbeli technikai lehetőségekkel.

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A fenti célok elérésének mértékét
  a 34. cikkben meghatározott jelentéstételi eljárás
  részeként
  kell
  áttekinteni
  . | (2)   
  Az (1) bekezdésben említett értékelést
  a 34. cikkben meghatározott jelentéstételi eljárás
  keretében
  kell
  elvégezni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  A fenti célok elérésének mértékét
  a 34. cikkben meghatározott jelentéstételi eljárás
  részeként
  kell
  áttekinteni
  .

(2)   
  Az (1) bekezdésben említett értékelést
  a 34. cikkben meghatározott jelentéstételi eljárás
  keretében
  kell
  elvégezni
  .

Módosítás 346

Módosítás 346

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 a cikk (új)

4 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. cikk |
| | Társadalmi-gazdasági célkitűzések |
| | Az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke (5) bekezdésének c), f) és i) pontjaiban meghatározott társadalmi-gazdasági célkitűzések figyelembe vétele érdekében a technikai és állományvédelmi intézkedések elfogadásakor és végrehajtásakor a tagállamoknak széles körűen alkalmazniuk kell az 508/2014/EU rendelet 38., 39. és 40. cikkében meghatározott intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a. cikk

4a. cikk

Társadalmi-gazdasági célkitűzések

Társadalmi-gazdasági célkitűzések

Az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke (5) bekezdésének c), f) és i) pontjaiban meghatározott társadalmi-gazdasági célkitűzések figyelembe vétele érdekében a technikai és állományvédelmi intézkedések elfogadásakor és végrehajtásakor a tagállamoknak széles körűen alkalmazniuk kell az 508/2014/EU rendelet 38., 39. és 40. cikkében meghatározott intézkedéseket.

Az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke (5) bekezdésének c), f) és i) pontjaiban meghatározott társadalmi-gazdasági célkitűzések figyelembe vétele érdekében a technikai és állományvédelmi intézkedések elfogadásakor és végrehajtásakor a tagállamoknak széles körűen alkalmazniuk kell az 508/2014/EU rendelet 38., 39. és 40. cikkében meghatározott intézkedéseket.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

5 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | „Északi-tenger”: az ICES (34) IIa, IIIa és IV körzet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

„Északi-tenger”: az ICES (34) IIa, IIIa és IV körzet;

34

| a) | „Északi-tenger”: az ICES (34) IIa, IIIa és IV körzet
  uniós vizei
  ; |
| --- | --- |

a)

„Északi-tenger”: az ICES (34) IIa, IIIa és IV körzet
  uniós vizei
  ;

34

uniós vizei

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – c pont

5 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | „északnyugati vizek”: az ICES V 
  (az Va övezet, valamint az Vb övezet nem uniós vizeinek kivételével)
  , VI és VII alterület; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

„északnyugati vizek”: az ICES V 
  (az Va övezet, valamint az Vb övezet nem uniós vizeinek kivételével)
  , VI és VII alterület;

(az Va övezet, valamint az Vb övezet nem uniós vizeinek kivételével)

| c) | „északnyugati vizek”: az ICES V, VI és VII alterület
  uniós vizei
  ; |
| --- | --- |

c)

„északnyugati vizek”: az ICES V, VI és VII alterület
  uniós vizei
  ;

uniós vizei

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – g pont

5 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | „legkülső régiók”: a Szerződés 349. cikkének első bekezdésében említett legkülső régiókat övező vizek
  ,
  amelyek három – a nyugat-atlanti
  ,
  a kelet-atlanti és az indiai-óceáni – tengermedencére oszlanak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

„legkülső régiók”: a Szerződés 349. cikkének első bekezdésében említett legkülső régiókat övező vizek
  ,
  amelyek három – a nyugat-atlanti
  ,
  a kelet-atlanti és az indiai-óceáni – tengermedencére oszlanak;

„legkülső régiók”: a Szerződés 349. cikkének első bekezdésében említett legkülső régiókat övező vizek

amelyek három – a nyugat-atlanti

a kelet-atlanti és az indiai-óceáni – tengermedencére oszlanak;

| g) | „az Európai Uniónak az Indiai-óceánon és a Nyugat-atlanti-óceánon található vízterületei”: a Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique
  ,
  Mayotte, Réunion, Sint Maarten körüli
  ,
  valamely uniós tagállam felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vízterületek. |
| --- | --- |

g)

„az Európai Uniónak az Indiai-óceánon és a Nyugat-atlanti-óceánon található vízterületei”: a Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique
  ,
  Mayotte, Réunion, Sint Maarten körüli
  ,
  valamely uniós tagállam felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vízterületek.

„az Európai Uniónak az Indiai-óceánon és a Nyugat-atlanti-óceánon található vízterületei”: a Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique

Mayotte, Réunion, Sint Maarten körüli

valamely uniós tagállam felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vízterületek.

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | „hasznosítási
  korösszetétel”
  : az a mód, ahogyan a halászati
  terhelés
  az állományok különböző életkorú populációi között eloszlik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

„hasznosítási
  korösszetétel”
  : az a mód, ahogyan a halászati
  terhelés
  az állományok különböző életkorú populációi között eloszlik;

korösszetétel”

terhelés

| 1. | „hasznosítási
  kor- és méretösszetétel”
  : az a mód, ahogyan a halászati
  mortalitás
  az állományok különböző életkorú
  és méretű
  populációi között eloszlik; |
| --- | --- |

1.

„hasznosítási
  kor- és méretösszetétel”
  : az a mód, ahogyan a halászati
  mortalitás
  az állományok különböző életkorú
  és méretű
  populációi között eloszlik;

kor- és méretösszetétel”

mortalitás

és méretű

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | „szelektivitás”:
  mennyiségi kifejezés, amely egy bizonyos
  méretű hal meghatározott
  szembőségű hálóval (vagy horoggal)
  való fogásának valószínűségét fejezi ki; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

„szelektivitás”:
  mennyiségi kifejezés, amely egy bizonyos
  méretű hal meghatározott
  szembőségű hálóval (vagy horoggal)
  való fogásának valószínűségét fejezi ki;

mennyiségi kifejezés, amely egy bizonyos

szembőségű hálóval (vagy horoggal)

| 2. | „szelektivitás”:
  egy bizonyos fajú vagy
  méretű hal meghatározott
  jellemzőkkel bíró halászeszközzel
  való fogásának valószínűségét fejezi ki; |
| --- | --- |

2.

„szelektivitás”:
  egy bizonyos fajú vagy
  méretű hal meghatározott
  jellemzőkkel bíró halászeszközzel
  való fogásának valószínűségét fejezi ki;

egy bizonyos fajú vagy

jellemzőkkel bíró halászeszközzel

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | „szelektív halászat”: olyan halászat, amelyben a halászati művelet során a halak vagy kagylók méret és faj szerint célzottan foghatók, és így lehetővé teszi a nem célfajok elkerülését vagy sértetlenül történő visszaengedését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

3.

„szelektív halászat”: olyan halászat, amelyben a halászati művelet során a halak vagy kagylók méret és faj szerint célzottan foghatók, és így lehetővé teszi a nem célfajok elkerülését vagy sértetlenül történő visszaengedését;

törölve

törölve

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | „célzott halászat”: meghatározott fajokra vagy azok kombinációjára irányuló
  halászat
  ,
  amelyben a szóban forgó faj(ok) teljes kifogott mennyisége
  a 
  fogás gazdasági értékének több mint 50 %-át teszi ki
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

„célzott halászat”: meghatározott fajokra vagy azok kombinációjára irányuló
  halászat
  ,
  amelyben a szóban forgó faj(ok) teljes kifogott mennyisége
  a 
  fogás gazdasági értékének több mint 50 %-át teszi ki
  ;

halászat

amelyben a szóban forgó faj(ok) teljes kifogott mennyisége

fogás gazdasági értékének több mint 50 %-át teszi ki

| 4. | „célzott halászat”: meghatározott fajokra vagy azok
  csoportjára
  irányuló
  halászati erőkifejtés
  ,
  amelynek pontos összetétele halászatonként eltérő, valamint az egyes halászatok esetében
  a 
  szembőségre és a szelektív halászati eszközökre vonatkozó minimális műszaki előírások konkrét szabályai regionális szinten kerülnek megállapításra
  ; |
| --- | --- |

4.

„célzott halászat”: meghatározott fajokra vagy azok
  csoportjára
  irányuló
  halászati erőkifejtés
  ,
  amelynek pontos összetétele halászatonként eltérő, valamint az egyes halászatok esetében
  a 
  szembőségre és a szelektív halászati eszközökre vonatkozó minimális műszaki előírások konkrét szabályai regionális szinten kerülnek megállapításra
  ;

csoportjára

halászati erőkifejtés

amelynek pontos összetétele halászatonként eltérő, valamint az egyes halászatok esetében

szembőségre és a szelektív halászati eszközökre vonatkozó minimális műszaki előírások konkrét szabályai regionális szinten kerülnek megállapításra

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. | „faj védettségi helyzete”: a fajok védettségi helyzete a 92/43/EGK irányelv 1. cikkének i. pontjában meghatározottak szerint; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5a.

5a.

„faj védettségi helyzete”: a fajok védettségi helyzete a 92/43/EGK irányelv 1. cikkének i. pontjában meghatározottak szerint;

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 5 b pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – 5 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b. | „élőhely védettségi helyzete”: valamely természetes élőhely védettségi helyzete a 92/43/EGK irányelv 1. cikkének e. pontjában meghatározottak szerint; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5b.

5b.

„élőhely védettségi helyzete”: valamely természetes élőhely védettségi helyzete a 92/43/EGK irányelv 1. cikkének e. pontjában meghatározottak szerint;

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. | „érzékeny faj”: olyan faj, amelynek védettségi helyzetét – beleértve a faj élőhelyét, elterjedését, populációméretét
  és
  a populáció állapotát – kedvezőtlenül befolyásolja az emberi tevékenységből, többek között a halászati tevékenységből eredő terhelés. Az érzékeny fajok magukban foglalják különösen a 92/43/EGK irányelv II. és IV. mellékletében felsorolt fajokat, a 2009/147/EK irányelvben említett fajokat, valamint olyan fajokat, amelyek védelme szükséges a 2008/56/EK irányelv szerinti jó környezeti állapot eléréséhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7.

„érzékeny faj”: olyan faj, amelynek védettségi helyzetét – beleértve a faj élőhelyét, elterjedését, populációméretét
  és
  a populáció állapotát – kedvezőtlenül befolyásolja az emberi tevékenységből, többek között a halászati tevékenységből eredő terhelés. Az érzékeny fajok magukban foglalják különösen a 92/43/EGK irányelv II. és IV. mellékletében felsorolt fajokat, a 2009/147/EK irányelvben említett fajokat, valamint olyan fajokat, amelyek védelme szükséges a 2008/56/EK irányelv szerinti jó környezeti állapot eléréséhez;

és

| 7. | „érzékeny faj”: olyan faj, amelynek védettségi helyzetét – beleértve a faj élőhelyét, elterjedését, populációméretét
  vagy
  a populáció állapotát – kedvezőtlenül befolyásolja az emberi tevékenységből, többek között a halászati tevékenységből eredő terhelés. Az érzékeny fajok magukban foglalják különösen a 92/43/EGK irányelv II. és IV. mellékletében felsorolt fajokat, a 2009/147/EK irányelvben említett fajokat, valamint olyan fajokat, amelyek védelme szükséges a 2008/56/EK irányelv szerinti jó környezeti állapot eléréséhez; |
| --- | --- |

7.

„érzékeny faj”: olyan faj, amelynek védettségi helyzetét – beleértve a faj élőhelyét, elterjedését, populációméretét
  vagy
  a populáció állapotát – kedvezőtlenül befolyásolja az emberi tevékenységből, többek között a halászati tevékenységből eredő terhelés. Az érzékeny fajok magukban foglalják különösen a 92/43/EGK irányelv II. és IV. mellékletében felsorolt fajokat, a 2009/147/EK irányelvben említett fajokat, valamint olyan fajokat, amelyek védelme szükséges a 2008/56/EK irányelv szerinti jó környezeti állapot eléréséhez;

vagy

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 8. | „kisméretű nyílt vízi faj”: a makréla, a hering, a fattyúmakréla, a szardella, a szardínia, a kék puhatőkehal, az ezüstlazac, a spratt és a 
  disznófejű hal
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

8.

„kisméretű nyílt vízi faj”: a makréla, a hering, a fattyúmakréla, a szardella, a szardínia, a kék puhatőkehal, az ezüstlazac, a spratt és a 
  disznófejű hal
  ;

disznófejű hal

| 8. | „kisméretű nyílt vízi faj”:
  többek között
  a makréla, a hering, a fattyúmakréla, a szardella, a szardínia, a kék puhatőkehal, az ezüstlazac, a spratt
  , a disznófejű hal, a nagyszemű durbincs, a Sardinella aurita
  és a 
  Sardinella maderensis
  ; |
| --- | --- |

8.

„kisméretű nyílt vízi faj”:
  többek között
  a makréla, a hering, a fattyúmakréla, a szardella, a szardínia, a kék puhatőkehal, az ezüstlazac, a spratt
  , a disznófejű hal, a nagyszemű durbincs, a Sardinella aurita
  és a 
  Sardinella maderensis
  ;

többek között

, a disznófejű hal, a nagyszemű durbincs, a Sardinella aurita

Sardinella maderensis

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. | „hagyományos (megélhetési célú) halászat passzív halászeszközökkel”: tengeri élő vízi erőforrások kiaknázására irányuló, korlátozott mértékű, helyi szintű, kizárólag a személyes szükségletek fedezésére szolgáló, nem kereskedelmi halászati tevékenység, melynek során kizárólag hagyományos halászati eszközöket és technikákat használnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a.

9a.

„hagyományos (megélhetési célú) halászat passzív halászeszközökkel”: tengeri élő vízi erőforrások kiaknázására irányuló, korlátozott mértékű, helyi szintű, kizárólag a személyes szükségletek fedezésére szolgáló, nem kereskedelmi halászati tevékenység, melynek során kizárólag hagyományos halászati eszközöket és technikákat használnak;

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 10 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10. | „tanácsadó testületek”: az érdekelteknek
  a KHP keretében létrehozott olyan
  csoportjai, amelyek
  célja előmozdítani minden érdekelt fél kiegyensúlyozott képviseletét és hozzájárulni a KHP-célok eléréséhez
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10.

„tanácsadó testületek”: az érdekelteknek
  a KHP keretében létrehozott olyan
  csoportjai, amelyek
  célja előmozdítani minden érdekelt fél kiegyensúlyozott képviseletét és hozzájárulni a KHP-célok eléréséhez
  ;

a KHP keretében létrehozott olyan

célja előmozdítani minden érdekelt fél kiegyensúlyozott képviseletét és hozzájárulni a KHP-célok eléréséhez

| 10. | „tanácsadó testületek”: az érdekelteknek
  az 1380/2013/EU rendelet 43. cikkének értelmében létrehozott
  csoportjai, amelyek
  tevékenységüket a fenti rendelet 44. és 45. cikkének, valamint III. mellékletének megfelelően végzik
  ; |
| --- | --- |

10.

„tanácsadó testületek”: az érdekelteknek
  az 1380/2013/EU rendelet 43. cikkének értelmében létrehozott
  csoportjai, amelyek
  tevékenységüket a fenti rendelet 44. és 45. cikkének, valamint III. mellékletének megfelelően végzik
  ;

az 1380/2013/EU rendelet 43. cikkének értelmében létrehozott

tevékenységüket a fenti rendelet 44. és 45. cikkének, valamint III. mellékletének megfelelően végzik

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 11 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. | „vonóháló”: egy vagy több halászhajó által aktívan vontatott
  halászeszköz; egy kúp vagy gúla alakú testből (vonóhálótest) álló
  , hátul
  zsákvégben záródó háló; „vontatott halászeszköz”: bármilyen vonóháló, dán kerítőháló és hasonló eszköz, amelynek kúp vagy gúla alakú hálóteste van, és hátul
  zsákkal (zsákvéggel)
  záródik, vagy két hosszú szárnyból, hálótestből és zsákból (zsákvégből) áll, és amelyet aktívan vontatnak a vízben
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11.

„vonóháló”: egy vagy több halászhajó által aktívan vontatott
  halászeszköz; egy kúp vagy gúla alakú testből (vonóhálótest) álló
  , hátul
  zsákvégben záródó háló; „vontatott halászeszköz”: bármilyen vonóháló, dán kerítőháló és hasonló eszköz, amelynek kúp vagy gúla alakú hálóteste van, és hátul
  zsákkal (zsákvéggel)
  záródik, vagy két hosszú szárnyból, hálótestből és zsákból (zsákvégből) áll, és amelyet aktívan vontatnak a vízben
  ;

halászeszköz; egy kúp vagy gúla alakú testből (vonóhálótest) álló

zsákvégben záródó háló; „vontatott halászeszköz”: bármilyen vonóháló, dán kerítőháló és hasonló eszköz, amelynek kúp vagy gúla alakú hálóteste van, és hátul

záródik, vagy két hosszú szárnyból, hálótestből és zsákból (zsákvégből) áll, és amelyet aktívan vontatnak a vízben

| 11. | „vonóháló”:
  olyan halászeszköz, amely
  egy vagy több halászhajó által aktívan vontatott, hátul zsákkal (zsákvéggel)
  záródó hálót tartalmaz
  ; |
| --- | --- |

11.

„vonóháló”:
  olyan halászeszköz, amely
  egy vagy több halászhajó által aktívan vontatott, hátul zsákkal (zsákvéggel)
  záródó hálót tartalmaz
  ;

olyan halászeszköz, amely

záródó hálót tartalmaz

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 11 a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – 11 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. | „vontatott halászeszköz”: bármilyen vonóháló, dán kerítőháló és hasonló eszköz, amelyet egy vagy több hajó vagy más mechanikai rendszer aktívan mozgat a vízben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11a.

11a.

„vontatott halászeszköz”: bármilyen vonóháló, dán kerítőháló és hasonló eszköz, amelyet egy vagy több hajó vagy más mechanikai rendszer aktívan mozgat a vízben;

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 12 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 12. | „fenékvonóháló”: a tengerfenéken vagy annak közelében folytatott halászatra tervezett és felszerelt háló; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12.

„fenékvonóháló”: a tengerfenéken vagy annak közelében folytatott halászatra tervezett és felszerelt háló;

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. | „páros fenékvonóháló”: olyan fenékvonóháló, amelyet egyidejűleg két hajó vontat, egyik a háló egyik oldalát, a másik a háló másik oldalát. A vonóháló vízszintes nyílásának szélességét a halászeszközt vontató két hajó közötti távolság határozza meg; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13.

„páros fenékvonóháló”: olyan fenékvonóháló, amelyet egyidejűleg két hajó vontat, egyik a háló egyik oldalát, a másik a háló másik oldalát. A vonóháló vízszintes nyílásának szélességét a halászeszközt vontató két hajó közötti távolság határozza meg;

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 15 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 15 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 15. | „merevítőrudas vonóháló”: olyan halászeszköz, amelynél a vonóháló nyílását vízszintesen
  egy acélból vagy fából készült cső, a
  merevítőrúd
  tartja nyitva
  ,
  és amelynél a fenéklánccal, lánchálóval
  vagy
  ijesztőlánccal felszerelt hálót aktívan vontatják a fenéken
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15.

„merevítőrudas vonóháló”: olyan halászeszköz, amelynél a vonóháló nyílását vízszintesen
  egy acélból vagy fából készült cső, a
  merevítőrúd
  tartja nyitva
  ,
  és amelynél a fenéklánccal, lánchálóval
  vagy
  ijesztőlánccal felszerelt hálót aktívan vontatják a fenéken
  ;

egy acélból vagy fából készült cső, a

tartja nyitva

és amelynél a fenéklánccal, lánchálóval

ijesztőlánccal felszerelt hálót aktívan vontatják a fenéken

| 15. | „merevítőrudas vonóháló”: olyan halászeszköz, amelynél a vonóháló nyílását vízszintesen merevítőrúd,
  szárnyak
  vagy
  egyéb hasonló eszközök tartják nyitva
  ; |
| --- | --- |

15.

„merevítőrudas vonóháló”: olyan halászeszköz, amelynél a vonóháló nyílását vízszintesen merevítőrúd,
  szárnyak
  vagy
  egyéb hasonló eszközök tartják nyitva
  ;

szárnyak

egyéb hasonló eszközök tartják nyitva

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 16 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 16 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 16. | „elektromos vonóháló”: olyan
  halászeszköz
  , amely elektromos
  mező
  segítségével fog
  halat. Az elektromos vonóhálóra több, a vontatás irányába néző elektródát szerelnek, amelyek rövid elektromos impulzusokat bocsátanak ki
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

16.

„elektromos vonóháló”: olyan
  halászeszköz
  , amely elektromos
  mező
  segítségével fog
  halat. Az elektromos vonóhálóra több, a vontatás irányába néző elektródát szerelnek, amelyek rövid elektromos impulzusokat bocsátanak ki
  ;

halászeszköz

mező

halat. Az elektromos vonóhálóra több, a vontatás irányába néző elektródát szerelnek, amelyek rövid elektromos impulzusokat bocsátanak ki

| 16. | „elektromos vonóháló”: olyan
  vonóháló
  , amely elektromos
  áram
  segítségével fog
  tengeri biológiai erőforrást
  ; |
| --- | --- |

16.

„elektromos vonóháló”: olyan
  vonóháló
  , amely elektromos
  áram
  segítségével fog
  tengeri biológiai erőforrást
  ;

vonóháló

áram

tengeri biológiai erőforrást

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 17 a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – 17 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 17a. | „parti kerítőháló”: egy hajóról elhelyezett és a partról, vagy egy lehorgonyzott vagy a parthoz kikötött hajóról vontatott kerítő halászfelszerelés és vontatott kerítőháló; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

17a.

17a.

„parti kerítőháló”: egy hajóról elhelyezett és a partról, vagy egy lehorgonyzott vagy a parthoz kikötött hajóról vontatott kerítő halászfelszerelés és vontatott kerítőháló;

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 20 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 20 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 20. | „statikus hálók”: a kopoltyúhálók, állítóhálók vagy tükörhálók minden olyan típusa, amely
  vagy
  a tengerfenékhez van rögzítve (kopoltyúhálók vagy rögzített hálók
  ), vagy sodródik az árapállyal (eresztőhálók
  ), és a halak beleúsznak, majd ott belegabalyodnak vagy beleakadnak a hálóanyagba; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

20.

„statikus hálók”: a kopoltyúhálók, állítóhálók vagy tükörhálók minden olyan típusa, amely
  vagy
  a tengerfenékhez van rögzítve (kopoltyúhálók vagy rögzített hálók
  ), vagy sodródik az árapállyal (eresztőhálók
  ), és a halak beleúsznak, majd ott belegabalyodnak vagy beleakadnak a hálóanyagba;

vagy

), vagy sodródik az árapállyal (eresztőhálók

| 20. | „statikus hálók”: a kopoltyúhálók, állítóhálók vagy tükörhálók minden olyan típusa, amely a tengerfenékhez van rögzítve (kopoltyúhálók vagy rögzített hálók), és a halak beleúsznak, majd ott belegabalyodnak vagy beleakadnak a hálóanyagba; |
| --- | --- |

20.

„statikus hálók”: a kopoltyúhálók, állítóhálók vagy tükörhálók minden olyan típusa, amely a tengerfenékhez van rögzítve (kopoltyúhálók vagy rögzített hálók), és a halak beleúsznak, majd ott belegabalyodnak vagy beleakadnak a hálóanyagba;

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 21. | „eresztőháló”:
  egy vagy több, a felín(ek)ről egymással párhuzamosan lelógatott hálófalból álló háló, amelyet
  úsztatóeszközökkel a tengerfelszínen vagy az alatt meghatározott mélységben
  tartanak
  ,
  és
  amely szabadon sodródik az áramlattal vagy azzal a hajóval együtt, amelyhez rögzítették. Az eresztőháló felszerelhető a háló stabilizálására vagy sodródásának mérséklésére szolgáló tartozékokkal
  , például tengeri horgonnyal vagy a háló egyik végéhez erősített és a tengerfenékre leeresztett horgonnyal
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21.

„eresztőháló”:
  egy vagy több, a felín(ek)ről egymással párhuzamosan lelógatott hálófalból álló háló, amelyet
  úsztatóeszközökkel a tengerfelszínen vagy az alatt meghatározott mélységben
  tartanak
  ,
  és
  amely szabadon sodródik az áramlattal vagy azzal a hajóval együtt, amelyhez rögzítették. Az eresztőháló felszerelhető a háló stabilizálására vagy sodródásának mérséklésére szolgáló tartozékokkal
  , például tengeri horgonnyal vagy a háló egyik végéhez erősített és a tengerfenékre leeresztett horgonnyal
  ;

egy vagy több, a felín(ek)ről egymással párhuzamosan lelógatott hálófalból álló háló, amelyet

tartanak

és

, például tengeri horgonnyal vagy a háló egyik végéhez erősített és a tengerfenékre leeresztett horgonnyal

| 21. | „eresztőháló”: úsztatóeszközökkel a tengerfelszínen vagy az alatt meghatározott mélységben
  tartott háló
  , amely szabadon sodródik az áramlattal vagy azzal a hajóval együtt, amelyhez rögzítették. Az eresztőháló felszerelhető a háló stabilizálására vagy sodródásának mérséklésére szolgáló tartozékokkal; |
| --- | --- |

21.

„eresztőháló”: úsztatóeszközökkel a tengerfelszínen vagy az alatt meghatározott mélységben
  tartott háló
  , amely szabadon sodródik az áramlattal vagy azzal a hajóval együtt, amelyhez rögzítették. Az eresztőháló felszerelhető a háló stabilizálására vagy sodródásának mérséklésére szolgáló tartozékokkal;

tartott háló

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 22 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 22 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 22. | „fenéken rögzített kopoltyúháló”
  : egyetlen hálódarabból álló háló, amelyet úszókkal és súlyokkal függőleges helyzetben tartanak a vízben.
  Úgy fogja ki az vízi élőlényeket, hogy azok beleakadnak a hálóba; a halászeszköz a tengerfenékhez van rögzítve vagy ahhoz bármilyen eszközzel rögzíthető; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22.

„fenéken rögzített kopoltyúháló”
  : egyetlen hálódarabból álló háló, amelyet úszókkal és súlyokkal függőleges helyzetben tartanak a vízben.
  Úgy fogja ki az vízi élőlényeket, hogy azok beleakadnak a hálóba; a halászeszköz a tengerfenékhez van rögzítve vagy ahhoz bármilyen eszközzel rögzíthető;

„fenéken rögzített kopoltyúháló”

Úgy fogja ki az vízi élőlényeket, hogy azok beleakadnak a hálóba; a halászeszköz a tengerfenékhez van rögzítve vagy ahhoz bármilyen eszközzel rögzíthető;

| 22. | „kopoltyúháló”
  : egyetlen hálódarabból álló
  statikus
  háló, amelyet úszókkal és súlyokkal függőleges helyzetben tartanak a vízben. |
| --- | --- |

22.

„kopoltyúháló”
  : egyetlen hálódarabból álló
  statikus
  háló, amelyet úszókkal és súlyokkal függőleges helyzetben tartanak a vízben.

„kopoltyúháló”

statikus

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 23. | „fenéken rögzített állítóháló”
  :
  egyetlen hálófalból
  álló halászeszköz, amelyet a léhés kötelekre való felakasztásával úgy kell rögzíteni, hogy a kopoltyúhálónál nagyobb feszítetlen hálófelület jöjjön létre.
  Az állítóhálók felínje általában kevésbé lebeg, és a halászat során a hálófal sem olyan magas, mint egy átlagos, fenéken rögzített kopoltyúháló esetében; a halászeszköz a tengerfenékhez van rögzítve vagy ahhoz bármilyen eszközzel rögzíthető; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23.

„fenéken rögzített állítóháló”
  :
  egyetlen hálófalból
  álló halászeszköz, amelyet a léhés kötelekre való felakasztásával úgy kell rögzíteni, hogy a kopoltyúhálónál nagyobb feszítetlen hálófelület jöjjön létre.
  Az állítóhálók felínje általában kevésbé lebeg, és a halászat során a hálófal sem olyan magas, mint egy átlagos, fenéken rögzített kopoltyúháló esetében; a halászeszköz a tengerfenékhez van rögzítve vagy ahhoz bármilyen eszközzel rögzíthető;

„fenéken rögzített állítóháló”

egyetlen hálófalból

Az állítóhálók felínje általában kevésbé lebeg, és a halászat során a hálófal sem olyan magas, mint egy átlagos, fenéken rögzített kopoltyúháló esetében; a halászeszköz a tengerfenékhez van rögzítve vagy ahhoz bármilyen eszközzel rögzíthető;

| 23. | „állítóháló”
  :
  hálódarabokból
  álló halászeszköz, amelyet a léhés kötelekre való felakasztásával úgy kell rögzíteni, hogy a kopoltyúhálónál nagyobb feszítetlen hálófelület jöjjön létre. |
| --- | --- |

23.

„állítóháló”
  :
  hálódarabokból
  álló halászeszköz, amelyet a léhés kötelekre való felakasztásával úgy kell rögzíteni, hogy a kopoltyúhálónál nagyobb feszítetlen hálófelület jöjjön létre.

„állítóháló”

hálódarabokból

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 24 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 24 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 24. | „fenéken rögzített tükörháló”
  : két vagy több léhésből álló háló, amelynél a két külső réteg nagy szembőségű, a 
  középső
  réteg pedig kis szembőségű léhés;
  a halászeszköz a tengerfenékhez van rögzítve vagy ahhoz bármilyen eszközzel rögzíthető; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

24.

„fenéken rögzített tükörháló”
  : két vagy több léhésből álló háló, amelynél a két külső réteg nagy szembőségű, a 
  középső
  réteg pedig kis szembőségű léhés;
  a halászeszköz a tengerfenékhez van rögzítve vagy ahhoz bármilyen eszközzel rögzíthető;

„fenéken rögzített tükörháló”

középső

a halászeszköz a tengerfenékhez van rögzítve vagy ahhoz bármilyen eszközzel rögzíthető;

| 24. | „tükörháló”
  : két vagy több léhésből álló
  statikus
  háló, amelynél a két külső réteg nagy szembőségű, a 
  közöttük található
  réteg pedig kis szembőségű léhés; |
| --- | --- |

24.

„tükörháló”
  : két vagy több léhésből álló
  statikus
  háló, amelynél a két külső réteg nagy szembőségű, a 
  közöttük található
  réteg pedig kis szembőségű léhés;

„tükörháló”

statikus

közöttük található

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 26 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 26 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 26. | „horogsor”: egy
  , olykor jelentős
  hosszúságú
  főzsinórból
  álló halászeszköz, amelyhez
  rendszeres közökkel csalival ellátott vagy csali nélküli
  horgokkal felszerelt
  horogelőkék
  kapcsolódnak. A főzsinórt a tengerfenéken vagy annak közelében vízszintesen vagy függőlegesen lehorgonyozzák, vagy a felszínen sodródni hagyják; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26.

„horogsor”: egy
  , olykor jelentős
  hosszúságú
  főzsinórból
  álló halászeszköz, amelyhez
  rendszeres közökkel csalival ellátott vagy csali nélküli
  horgokkal felszerelt
  horogelőkék
  kapcsolódnak. A főzsinórt a tengerfenéken vagy annak közelében vízszintesen vagy függőlegesen lehorgonyozzák, vagy a felszínen sodródni hagyják;

, olykor jelentős

főzsinórból

rendszeres közökkel csalival ellátott vagy csali nélküli

horogelőkék

| 26. | „horogsor”: egy
  változó
  hosszúságú
  főzsinórból
  álló halászeszköz, amelyhez
  a célfajtól függően változó sűrűségben elhelyezett
  horgokkal felszerelt
  előkezsinórok (mellékzsinórok)
  kapcsolódnak. A főzsinórt a tengerfenéken vagy annak közelében vízszintesen vagy függőlegesen lehorgonyozzák, vagy a felszínen sodródni hagyják; |
| --- | --- |

26.

„horogsor”: egy
  változó
  hosszúságú
  főzsinórból
  álló halászeszköz, amelyhez
  a célfajtól függően változó sűrűségben elhelyezett
  horgokkal felszerelt
  előkezsinórok (mellékzsinórok)
  kapcsolódnak. A főzsinórt a tengerfenéken vagy annak közelében vízszintesen vagy függőlegesen lehorgonyozzák, vagy a felszínen sodródni hagyják;

változó

főzsinórból

a célfajtól függően változó sűrűségben elhelyezett

előkezsinórok (mellékzsinórok)

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 27 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 27 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 27. | „csapdák és kosarak”: rákok és halak fogására tervezett, ketrec vagy kosár formájú,
  különböző anyagokból készült
  , a tengerfenéken egyesével vagy sorban elhelyezett csapdák, amelyeket kötéllel (bójazsinórral) rögzítenek az elhelyezkedésüket jelző felszíni bójákhoz, és amelyek egy vagy több nyílással vagy bemenettel rendelkeznek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

27.

„csapdák és kosarak”: rákok és halak fogására tervezett, ketrec vagy kosár formájú,
  különböző anyagokból készült
  , a tengerfenéken egyesével vagy sorban elhelyezett csapdák, amelyeket kötéllel (bójazsinórral) rögzítenek az elhelyezkedésüket jelző felszíni bójákhoz, és amelyek egy vagy több nyílással vagy bemenettel rendelkeznek;

különböző anyagokból készült

| 27. | „csapdák és kosarak”: rákok
  , kagylók
  és halak fogására tervezett, ketrec vagy kosár formájú, a tengerfenéken
  vagy arra felfüggesztve
  egyesével vagy sorban elhelyezett csapdák, amelyeket kötéllel (bójazsinórral) rögzítenek az elhelyezkedésüket jelző felszíni bójákhoz, és amelyek egy vagy több nyílással vagy bemenettel rendelkeznek; |
| --- | --- |

27.

„csapdák és kosarak”: rákok
  , kagylók
  és halak fogására tervezett, ketrec vagy kosár formájú, a tengerfenéken
  vagy arra felfüggesztve
  egyesével vagy sorban elhelyezett csapdák, amelyeket kötéllel (bójazsinórral) rögzítenek az elhelyezkedésüket jelző felszíni bójákhoz, és amelyek egy vagy több nyílással vagy bemenettel rendelkeznek;

, kagylók

vagy arra felfüggesztve

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 28 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 28 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 28. | „kézi horogsor”:
  olyan halászati technika, amelynél
  egyetlen
  horgászzsinórt kézzel fognak. A horgászzsinórhoz
  egy vagy több csali vagy csalival ellátott horog kapcsolódik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

28.

„kézi horogsor”:
  olyan halászati technika, amelynél
  egyetlen
  horgászzsinórt kézzel fognak. A horgászzsinórhoz
  egy vagy több csali vagy csalival ellátott horog kapcsolódik;

olyan halászati technika, amelynél

horgászzsinórt kézzel fognak. A horgászzsinórhoz

| 28. | „kézi horogsor”: egyetlen
  , kézben tartott horgászzsinór, amelyhez
  egy vagy több csali vagy csalival ellátott horog kapcsolódik; |
| --- | --- |

28.

„kézi horogsor”: egyetlen
  , kézben tartott horgászzsinór, amelyhez
  egy vagy több csali vagy csalival ellátott horog kapcsolódik;

, kézben tartott horgászzsinór, amelyhez

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 29 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 29 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 29. | „andráskereszt”: kagylót vagy vörös korallt a tengerfenékről ollószerű mozgással begyűjtő markoló; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

29.

„andráskereszt”: kagylót vagy vörös korallt a tengerfenékről ollószerű mozgással begyűjtő markoló;

| 29. | „andráskereszt”: kagylót vagy vörös korallt a tengerfenékről ollószerű mozgással
  vagy egyéb módon
  begyűjtő markoló; |
| --- | --- |

29.

„andráskereszt”: kagylót vagy vörös korallt a tengerfenékről ollószerű mozgással
  vagy egyéb módon
  begyűjtő markoló;

vagy egyéb módon

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 30 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 30 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 30. | „zsákvég”: a vonóháló leghátsó része, amely vagy hengeres alakú, azaz teljes hosszában azonos a kerülete, vagy kúp alakú. Egy vagy több
  azonos szembőségű
  hálómezőből (hálódarabból) készül
  , amelyeket az oldalaiknál a vonóháló tengelye mentén összefűznek ott, ahol oldalkötél kapcsolódhat a hálóhoz.
  Szabályozási célból úgy kell venni, hogy a zsákvég a háló utolsó 50 hálószeme; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

30.

„zsákvég”: a vonóháló leghátsó része, amely vagy hengeres alakú, azaz teljes hosszában azonos a kerülete, vagy kúp alakú. Egy vagy több
  azonos szembőségű
  hálómezőből (hálódarabból) készül
  , amelyeket az oldalaiknál a vonóháló tengelye mentén összefűznek ott, ahol oldalkötél kapcsolódhat a hálóhoz.
  Szabályozási célból úgy kell venni, hogy a zsákvég a háló utolsó 50 hálószeme;

azonos szembőségű

, amelyeket az oldalaiknál a vonóháló tengelye mentén összefűznek ott, ahol oldalkötél kapcsolódhat a hálóhoz.

| 30. | „zsákvég”: a vonóháló leghátsó része, amely vagy hengeres alakú, azaz teljes hosszában azonos a kerülete, vagy kúp alakú. Egy vagy több
  , oldalaiknál összefűzött
  hálómezőből (hálódarabból) készül; Szabályozási célból úgy kell venni, hogy a zsákvég a háló utolsó 50 hálószeme; |
| --- | --- |

30.

„zsákvég”: a vonóháló leghátsó része, amely vagy hengeres alakú, azaz teljes hosszában azonos a kerülete, vagy kúp alakú. Egy vagy több
  , oldalaiknál összefűzött
  hálómezőből (hálódarabból) készül; Szabályozási célból úgy kell venni, hogy a zsákvég a háló utolsó 50 hálószeme;

, oldalaiknál összefűzött

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 31 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 31 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 31. | „szembőség”: bármilyen vontatott halászeszköz zsákvégének a szembősége, amelynek méretét az 517/2008/EK bizottsági rendeletben (40) meghatározott eljárással összhangban kell meghatározni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

31.

„szembőség”: bármilyen vontatott halászeszköz zsákvégének a szembősége, amelynek méretét az 517/2008/EK bizottsági rendeletben (40) meghatározott eljárással összhangban kell meghatározni;

40

| 31. | „szembőség”: |
| --- | --- |

31.

„szembőség”:

| a) | Csomózott hálók esetén: a teljes mértékben kiterjesztett hálószem két szemközti csomója közötti legnagyobb távolság; |
| --- | --- |

a)

a)

Csomózott hálók esetén: a teljes mértékben kiterjesztett hálószem két szemközti csomója közötti legnagyobb távolság;

Csomózott hálók esetén: a teljes mértékben kiterjesztett hálószem két szemközti csomója közötti legnagyobb távolság;

| b) | Csomó nélküli hálók esetén: a teljes mértékben kiterjesztett hálószemen lévő leghosszabb tengelyen a két szemközti sarok közötti legnagyobb távolság; |
| --- | --- |

b)

b)

Csomó nélküli hálók esetén: a teljes mértékben kiterjesztett hálószemen lévő leghosszabb tengelyen a két szemközti sarok közötti legnagyobb távolság;

Csomó nélküli hálók esetén: a teljes mértékben kiterjesztett hálószemen lévő leghosszabb tengelyen a két szemközti sarok közötti legnagyobb távolság;

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 32 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 32. | „négyzetes hálószem”:
  olyan
  hálószem,
  amelyek alakja abból ered
  ,
  hogy a léhést az N-irányhoz képest 45 fokos szögben szerelték fel úgy, hogy
  a 
  hálószemek oldalai egymással párhuzamosak legyenek és
  a 
  vonóháló tengelyével 90 fokos szöget zárjanak
  be; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

32.

„négyzetes hálószem”:
  olyan
  hálószem,
  amelyek alakja abból ered
  ,
  hogy a léhést az N-irányhoz képest 45 fokos szögben szerelték fel úgy, hogy
  a 
  hálószemek oldalai egymással párhuzamosak legyenek és
  a 
  vonóháló tengelyével 90 fokos szöget zárjanak
  be;

olyan

amelyek alakja abból ered

hogy a léhést az N-irányhoz képest 45 fokos szögben szerelték fel úgy, hogy

hálószemek oldalai egymással párhuzamosak legyenek és

vonóháló tengelyével 90 fokos szöget zárjanak

| 32. | „négyzetes hálószem”:
  négyoldalú
  hálószem,
  amely kétszer két
  ,
  azonos névleges hosszúságú párhuzamos oldalból áll, ahol két oldal
  a 
  háló hosszanti tengelyével párhuzamos,
  a 
  másik két oldal pedig azzal derékszöget zár
  be; |
| --- | --- |

32.

„négyzetes hálószem”:
  négyoldalú
  hálószem,
  amely kétszer két
  ,
  azonos névleges hosszúságú párhuzamos oldalból áll, ahol két oldal
  a 
  háló hosszanti tengelyével párhuzamos,
  a 
  másik két oldal pedig azzal derékszöget zár
  be;

négyoldalú

amely kétszer két

azonos névleges hosszúságú párhuzamos oldalból áll, ahol két oldal

háló hosszanti tengelyével párhuzamos,

másik két oldal pedig azzal derékszöget zár

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 33 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 33 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 33. | „rombusz alakú hálószem”: a 
  léhés szokásos
  ,
  rombusz alakú hálószemei
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

33.

„rombusz alakú hálószem”: a 
  léhés szokásos
  ,
  rombusz alakú hálószemei
  ;

léhés szokásos

rombusz alakú hálószemei

| 33. | „rombusz alakú hálószem”:
  négy, egyforma hosszúságú oldalból áll, amelyekben
  a 
  hálószem két átlója egymásra merőleges
  ,
  és az egyik átló a háló hossztengelyével párhuzamos
  ; |
| --- | --- |

33.

„rombusz alakú hálószem”:
  négy, egyforma hosszúságú oldalból áll, amelyekben
  a 
  hálószem két átlója egymásra merőleges
  ,
  és az egyik átló a háló hossztengelyével párhuzamos
  ;

négy, egyforma hosszúságú oldalból áll, amelyekben

hálószem két átlója egymásra merőleges

és az egyik átló a háló hossztengelyével párhuzamos

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 36 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 36 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 36. | „szűrőháló”: a garnélahalászatra szolgáló vonóháló teljes kerülete mentén, a merevítőrúd közelében felszerelt kúpos kialakítású eszköz, amely csúcsosra szűkül össze ott, ahol a garnélahalászatra szolgáló vonóháló alsó hálórészéhez rögzítették. A szűrőháló és a zsákvég találkozásánál egy kijárati nyílás található, amely lehetővé teszi azon fajok és egyedek menekülését, amelyek túl nagyok ahhoz, hogy átférjenek a szűrőhálón; a garnélák azonban a szűrőhálón keresztül a zsákvégbe jutnak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

36.

36.

„szűrőháló”: a garnélahalászatra szolgáló vonóháló teljes kerülete mentén, a merevítőrúd közelében felszerelt kúpos kialakítású eszköz, amely csúcsosra szűkül össze ott, ahol a garnélahalászatra szolgáló vonóháló alsó hálórészéhez rögzítették. A szűrőháló és a zsákvég találkozásánál egy kijárati nyílás található, amely lehetővé teszi azon fajok és egyedek menekülését, amelyek túl nagyok ahhoz, hogy átférjenek a szűrőhálón; a garnélák azonban a szűrőhálón keresztül a zsákvégbe jutnak;

törölve

törölve

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 38 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 38 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 38. | „merítési idő”: a 
  hálók
  első vízbeeresztésének időpontjától addig az időpontig eltelt idő, amikor
  a hálókat
  teljesen a halászhajó fedélzetére emelik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

38.

„merítési idő”: a 
  hálók
  első vízbeeresztésének időpontjától addig az időpontig eltelt idő, amikor
  a hálókat
  teljesen a halászhajó fedélzetére emelik;

hálók

a hálókat

| 38. | „merítési idő”: a 
  halászeszköz
  első vízbeeresztésének időpontjától addig az időpontig eltelt idő, amikor
  azt
  teljesen a halászhajó fedélzetére emelik; |
| --- | --- |

38.

„merítési idő”: a 
  halászeszköz
  első vízbeeresztésének időpontjától addig az időpontig eltelt idő, amikor
  azt
  teljesen a halászhajó fedélzetére emelik;

halászeszköz

azt

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 39 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 39 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 39. | „a halászeszközök állapotfigyelő érzékelői”:
  a vonóhálókra vagy erszényes kerítőhálókra felszerelhető olyan elektronikus távérzékelők
  ,
  amelyek
  nyomon
  követik
  a legfontosabb
  teljesítményparamétereket
  , például a feszítőlapok közötti távolságot és a fogásmennyiséget; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

39.

„a halászeszközök állapotfigyelő érzékelői”:
  a vonóhálókra vagy erszényes kerítőhálókra felszerelhető olyan elektronikus távérzékelők
  ,
  amelyek
  nyomon
  követik
  a legfontosabb
  teljesítményparamétereket
  , például a feszítőlapok közötti távolságot és a fogásmennyiséget;

a vonóhálókra vagy erszényes kerítőhálókra felszerelhető olyan elektronikus távérzékelők

amelyek

követik

teljesítményparamétereket

| 39. | „a halászeszközök állapotfigyelő érzékelői”:
  olyan elektronikus távérzékelők, amelyeket azért szerelnek fel
  ,
  hogy
  nyomon
  kövessék
  a legfontosabb
  paramétereket
  , például a feszítőlapok közötti távolságot és a fogásmennyiséget; |
| --- | --- |

39.

„a halászeszközök állapotfigyelő érzékelői”:
  olyan elektronikus távérzékelők, amelyeket azért szerelnek fel
  ,
  hogy
  nyomon
  kövessék
  a legfontosabb
  paramétereket
  , például a feszítőlapok közötti távolságot és a fogásmennyiséget;

olyan elektronikus távérzékelők, amelyeket azért szerelnek fel

hogy

kövessék

paramétereket

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 39 a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – 39 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 39a. | „súlyozott zsinór”: olyan, csalival ellátott horgokkal felszerelt zsinór, amelyre további súlyt helyeztek a süllyedés sebességének növelése érdekében, ezzel csökkentve a tengeri madaraknak való kitettség idejét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

39a.

39a.

„súlyozott zsinór”: olyan, csalival ellátott horgokkal felszerelt zsinór, amelyre további súlyt helyeztek a süllyedés sebességének növelése érdekében, ezzel csökkentve a tengeri madaraknak való kitettség idejét;

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 40 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 40 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 40. | „akusztikus riasztóberendezés”: olyan
  távvezérelt
  eszköz, amely a tengeri emlősöket és más fajokat
  akusztikus jelek kibocsátásával figyelmezteti
  a 
  halászeszközök jelenlétére
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

40.

„akusztikus riasztóberendezés”: olyan
  távvezérelt
  eszköz, amely a tengeri emlősöket és más fajokat
  akusztikus jelek kibocsátásával figyelmezteti
  a 
  halászeszközök jelenlétére
  ;

távvezérelt

akusztikus jelek kibocsátásával figyelmezteti

halászeszközök jelenlétére

| 40. | „akusztikus riasztóberendezés”: olyan eszköz, amely
  akusztikus jeleket bocsát ki, és célja, hogy
  a tengeri emlősöket és más fajokat
  elriassza
  a 
  halászeszközöktől
  ; |
| --- | --- |

40.

„akusztikus riasztóberendezés”: olyan eszköz, amely
  akusztikus jeleket bocsát ki, és célja, hogy
  a tengeri emlősöket és más fajokat
  elriassza
  a 
  halászeszközöktől
  ;

akusztikus jeleket bocsát ki, és célja, hogy

elriassza

halászeszközöktől

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 42 pont

6 cikk – 1 bekezdés – 42 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 42. | „érték szerinti szelektálás”: az a gyakorlat, amelynek során a fogási korlátok hatálya alá tartozó, alacsony árú halakat a kikötőbe visszahozott halmennyiség gazdasági és monetáris értékének maximalizálása érdekében visszadobják a tengerbe, noha azokat legálisan
  kirakodhatták volna
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

42.

„érték szerinti szelektálás”: az a gyakorlat, amelynek során a fogási korlátok hatálya alá tartozó, alacsony árú halakat a kikötőbe visszahozott halmennyiség gazdasági és monetáris értékének maximalizálása érdekében visszadobják a tengerbe, noha azokat legálisan
  kirakodhatták volna
  ;

kirakodhatták volna

| 42. | „érték szerinti szelektálás”: az a gyakorlat, amelynek során a fogási korlátok hatálya alá tartozó, alacsony árú halakat a kikötőbe visszahozott halmennyiség gazdasági és monetáris értékének maximalizálása érdekében visszadobják a tengerbe, noha azokat legálisan
  ki kellett volna rakodni; |
| --- | --- |

42.

„érték szerinti szelektálás”: az a gyakorlat, amelynek során a fogási korlátok hatálya alá tartozó, alacsony árú halakat a kikötőbe visszahozott halmennyiség gazdasági és monetáris értékének maximalizálása érdekében visszadobják a tengerbe, noha azokat legálisan
  ki kellett volna rakodni;

ki kellett volna rakodni;

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 43 a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – 43 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 43a. | „jelentős károsodás”: a 734/2008/EK rendelet 2. cikkének c) pontjában meghatározott jelentős károsodás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

43a.

43a.

„jelentős károsodás”: a 734/2008/EK rendelet 2. cikkének c) pontjában meghatározott jelentős károsodás;

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – 45 a pont (új)

6 cikk – 1 bekezdés – 45 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 45a. | „teljesítménymutatók”: olyan paraméterek összessége, amelyek célja a technikai intézkedések hatékonyságának értékelése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

45a.

45a.

„teljesítménymutatók”: olyan paraméterek összessége, amelyek célja a technikai intézkedések hatékonyságának értékelése.

Módosítás 303 és 349

Módosítás 303 és 349

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – b pont

7 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | elektromos áram
  , kivéve a 24. cikk és az V. melléklet E. része szerinti elektromos vonóháló használatát
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

elektromos áram
  , kivéve a 24. cikk és az V. melléklet E. része szerinti elektromos vonóháló használatát
  ;

, kivéve a 24. cikk és az V. melléklet E. része szerinti elektromos vonóháló használatát

| b) | elektromos áram; |
| --- | --- |

b)

elektromos áram;

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – g pont

7 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | bármilyen típusú lövedék; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

bármilyen típusú lövedék;

| g) | bármilyen típusú lövedék
  , kivéve a ketrecbe helyezett vagy halcsapdába esett kékúszójú tonhal leöléséhez használt lövedékeket, vagy a hobbihorgászat során búvár légzőkészülék nélkül, napkelte és napnyugta között használt kézi szigonyokat és szigonypuskákat
  ; |
| --- | --- |

g)

bármilyen típusú lövedék
  , kivéve a ketrecbe helyezett vagy halcsapdába esett kékúszójú tonhal leöléséhez használt lövedékeket, vagy a hobbihorgászat során búvár légzőkészülék nélkül, napkelte és napnyugta között használt kézi szigonyokat és szigonypuskákat
  ;

, kivéve a ketrecbe helyezett vagy halcsapdába esett kékúszójú tonhal leöléséhez használt lövedékeket, vagy a hobbihorgászat során búvár légzőkészülék nélkül, napkelte és napnyugta között használt kézi szigonyokat és szigonypuskákat

Módosítás 296

Módosítás 296

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1a bekezdés – 1 albekezdés (új)

7 cikk – 1a bekezdés – 1 albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A 2. cikk rendelkezéseitől eltérően, ez a cikk a nemzetközi vizeken és harmadik országok vizein alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 2. cikk rendelkezéseitől eltérően, ez a cikk a nemzetközi vizeken és harmadik országok vizein alkalmazandó.

A 2. cikk rendelkezéseitől eltérően, ez a cikk a nemzetközi vizeken és harmadik országok vizein alkalmazandó.

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés

9 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A vontatott halászeszközök egyetlen
  része sem alakítható ki úgy, hogy szembősége
  kisebb
  legyen
  a zsákvég szembőségénél. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a halászeszközök állapotfigyelő érzékelőinek felszerelésére használt
  hálókezelő
  eszközökre. | (1)   A vontatott halászeszközök egyetlen
  részének szembősége se lehet
  kisebb a zsákvég szembőségénél. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a halászeszközök állapotfigyelő érzékelőinek felszerelésére használt hálókezelő eszközökre
  vagy a tengeri fajok méret vagy faj szerinti szelektálásának javítására
  használt
  szelekciós
  eszközökre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A vontatott halászeszközök egyetlen
  része sem alakítható ki úgy, hogy szembősége
  kisebb
  legyen
  a zsákvég szembőségénél. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a halászeszközök állapotfigyelő érzékelőinek felszerelésére használt
  hálókezelő
  eszközökre.

(1)   A vontatott halászeszközök egyetlen
  részének szembősége se lehet
  kisebb a zsákvég szembőségénél. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a halászeszközök állapotfigyelő érzékelőinek felszerelésére használt hálókezelő eszközökre
  vagy a tengeri fajok méret vagy faj szerinti szelektálásának javítására
  használt
  szelekciós
  eszközökre.

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés

9 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Tilos olyan
  zsákvéget kialakítani
  vagy a 
  hálóra olyan eszközt felszerelni
  , amely elfedi a hálószemek nyílását vagy más módon ténylegesen csökkenti a zsákvég vagy a vontatott halászeszköz bármely részének szembőségét. Ez a rendelkezés nem zárja ki bizonyos olyan eszközök használatát, amelyek csökkentik a kopást és az elhasználódást, vagy növelik vagy csökkentik annak lehetőségét, hogy a zsákmány a vontatott halászeszköz elülső részébe szökjön. | (3)   Tilos olyan
  eszközt használni
  vagy a 
  hajó fedélzetén szállítani
  , amely elfedi a hálószemek nyílását vagy más módon ténylegesen csökkenti a zsákvég vagy a vontatott halászeszköz bármely részének szembőségét. Ez a rendelkezés nem zárja ki bizonyos olyan eszközök használatát, amelyek csökkentik a kopást és az elhasználódást, vagy növelik vagy csökkentik annak lehetőségét, hogy a zsákmány a vontatott halászeszköz elülső részébe szökjön
  , sem a fogások szabályozását szolgáló eszközök felszerelését
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Tilos olyan
  zsákvéget kialakítani
  vagy a 
  hálóra olyan eszközt felszerelni
  , amely elfedi a hálószemek nyílását vagy más módon ténylegesen csökkenti a zsákvég vagy a vontatott halászeszköz bármely részének szembőségét. Ez a rendelkezés nem zárja ki bizonyos olyan eszközök használatát, amelyek csökkentik a kopást és az elhasználódást, vagy növelik vagy csökkentik annak lehetőségét, hogy a zsákmány a vontatott halászeszköz elülső részébe szökjön.

(3)   Tilos olyan
  eszközt használni
  vagy a 
  hajó fedélzetén szállítani
  , amely elfedi a hálószemek nyílását vagy más módon ténylegesen csökkenti a zsákvég vagy a vontatott halászeszköz bármely részének szembőségét. Ez a rendelkezés nem zárja ki bizonyos olyan eszközök használatát, amelyek csökkentik a kopást és az elhasználódást, vagy növelik vagy csökkentik annak lehetőségét, hogy a zsákmány a vontatott halászeszköz elülső részébe szökjön
  , sem a fogások szabályozását szolgáló eszközök felszerelését
  .

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – cím

10 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 4 bekezdés – 1 franciabekezdés

10 cikk – 4 bekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | germon (Thunnus alalunga), |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

germon (Thunnus alalunga),

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 5 bekezdés

10 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Tilos bármilyen fenéken rögzített kopoltyúháló, állítóháló és tükörháló telepítése olyan helyeken, ahol a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 
  600
  métert. | (5)   Tilos bármilyen fenéken rögzített kopoltyúháló, állítóháló és tükörháló telepítése olyan helyeken, ahol a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 
  200
  métert. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Tilos bármilyen fenéken rögzített kopoltyúháló, állítóháló és tükörháló telepítése olyan helyeken, ahol a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 
  600
  métert.

(5)   Tilos bármilyen fenéken rögzített kopoltyúháló, állítóháló és tükörháló telepítése olyan helyeken, ahol a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 
  200
  métert.

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 5 a bekezdés (új)

10 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Az (5) bekezdéstől eltérve: |
| | a) | a 200 és 600 méteres mélység között az V. melléklet C. részének 6. pontjában, a VI. melléklet C. részének 6. és 9. pontjában, valamint a VII. melléklet C. részének 4. pontjában meghatározott különös eltéréseket kell alkalmazni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  Az (5) bekezdéstől eltérve:

a)

a)

a 200 és 600 méteres mélység között az V. melléklet C. részének 6. pontjában, a VI. melléklet C. részének 6. és 9. pontjában, valamint a VII. melléklet C. részének 4. pontjában meghatározott különös eltéréseket kell alkalmazni;

a 200 és 600 méteres mélység között az V. melléklet C. részének 6. pontjában, a VI. melléklet C. részének 6. és 9. pontjában, valamint a VII. melléklet C. részének 4. pontjában meghatározott különös eltéréseket kell alkalmazni;

| b) | a fenéken rögzített kopoltyúhálók, állítóhálók és tükörhálók telepítését az 5. cikk e) pontjában meghatározott halászati övezetben engedélyezni kell olyan helyeken, ahol a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 200 métert. |
| --- | --- |

b)

b)

a fenéken rögzített kopoltyúhálók, állítóhálók és tükörhálók telepítését az 5. cikk e) pontjában meghatározott halászati övezetben engedélyezni kell olyan helyeken, ahol a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 200 métert.

a fenéken rögzített kopoltyúhálók, állítóhálók és tükörhálók telepítését az 5. cikk e) pontjában meghatározott halászati övezetben engedélyezni kell olyan helyeken, ahol a tenger térkép szerinti mélysége meghaladja a 200 métert.

Módosítás 272

Módosítás 272

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 5 b bekezdés (új)

10 cikk – 5 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (
  5b)
     
  Tilos fenéken rögzített kopoltyúhálót, állítóhálót vagy tükörhálót használni a 92/43/EGK, a 2009/147/EK és a 2008/56/EK irányelvekkel összhangban kijelölt területeken, amennyiben ez kedvezőtlen hatást gyakorol az érzékeny fajok és élőhelyek védettségi állapotára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(
  5b)
     
  Tilos fenéken rögzített kopoltyúhálót, állítóhálót vagy tükörhálót használni a 92/43/EGK, a 2009/147/EK és a 2008/56/EK irányelvekkel összhangban kijelölt területeken, amennyiben ez kedvezőtlen hatást gyakorol az érzékeny fajok és élőhelyek védettségi állapotára.

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés

11 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  Az (1) és
  (2) bekezdésben említett fajok
  járulékosan
  kifogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. | (3)   
  A
  (2) bekezdésben említett fajok
  véletlenül
  kifogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  Az (1) és
  (2) bekezdésben említett fajok
  járulékosan
  kifogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.

(3)   
  A
  (2) bekezdésben említett fajok
  véletlenül
  kifogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 3 a bekezdés (új)

11 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Nem alkalmazandó a (3) bekezdés, ha a lobogó szerinti tagállam rendelkezik olyan hivatalos programmal, amely az I. melléklet példányainak begyűjtésére és tudományos vizsgálatára irányul. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Nem alkalmazandó a (3) bekezdés, ha a lobogó szerinti tagállam rendelkezik olyan hivatalos programmal, amely az I. melléklet példányainak begyűjtésére és tudományos vizsgálatára irányul.

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 4 bekezdés

11 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján az I. mellékletben szereplő listát módosítani szükséges új, védelmet igénylő fajok hozzáadásával, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján ilyen módosításokat fogadjon el. | (4)   Amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján az I. mellékletben szereplő listát módosítani szükséges új, védelmet igénylő fajok hozzáadásával,
  vagy azon fajok törlésével, amelyeknek a továbbiakban nem szükséges a listán szerepelniük,
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján ilyen módosításokat fogadjon el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján az I. mellékletben szereplő listát módosítani szükséges új, védelmet igénylő fajok hozzáadásával, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján ilyen módosításokat fogadjon el.

(4)   Amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján az I. mellékletben szereplő listát módosítani szükséges új, védelmet igénylő fajok hozzáadásával,
  vagy azon fajok törlésével, amelyeknek a továbbiakban nem szükséges a listán szerepelniük,
  a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján ilyen módosításokat fogadjon el.

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 5 bekezdés

11 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az e cikk (4) bekezdése alapján elfogadott
  intézkedéseknek
  a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott
  célok elérésére
  kell
  irányulniuk
  . | (5)   Az e cikk (4) bekezdése alapján elfogadott
  intézkedéseket
  a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott
  teljesítménymutatók értékelésének
  kell
  megelőznie
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az e cikk (4) bekezdése alapján elfogadott
  intézkedéseknek
  a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott
  célok elérésére
  kell
  irányulniuk
  .

(5)   Az e cikk (4) bekezdése alapján elfogadott
  intézkedéseket
  a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott
  teljesítménymutatók értékelésének
  kell
  megelőznie
  .

Módosítás 115

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – cím

12 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett fajok járulékosan fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul szabadon kell engedni. | (2)   Az (1) bekezdésben említett fajok véletlenül fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul szabadon kell engedni.
  a halászhajó-üzemeltetők kötelesek rögzíteni és az illetékes hatóságoknak továbbítani a járulékosan kifogott egyedekre vonatkozó információt az (EU) 2017/1004 rendeletnek

   (1a)

  megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett fajok járulékosan fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul szabadon kell engedni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett fajok véletlenül fogott egyedeit meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul szabadon kell engedni.
  a halászhajó-üzemeltetők kötelesek rögzíteni és az illetékes hatóságoknak továbbítani a járulékosan kifogott egyedekre vonatkozó információt az (EU) 2017/1004 rendeletnek

   (1a)

  megfelelően.

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 bekezdés

12 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az (1) és (2) bekezdés ellenére az (1) bekezdésben említett tengeri fajok
  járulékosan
  fogott egyedeinek fedélzeten tartása, átrakása vagy kirakodása megengedett, amennyiben ez a tevékenység szükséges az egyes állategyedek felépüléséhez nyújtott segítség biztosításához,
  és feltéve
  ,
  hogy
  az érintett illetékes nemzeti hatóságokat teljes körűen előre
  tájékoztatták
  . | (3)   Az (1) és (2) bekezdés ellenére az (1) bekezdésben említett tengeri fajok
  véletlenül
  fogott egyedeinek fedélzeten tartása, átrakása vagy kirakodása megengedett, amennyiben ez a tevékenység szükséges az egyes állategyedek felépüléséhez nyújtott segítség biztosításához
  . A tengeri fajok járulékosan fogott egyedeinek fedélzeten tartása
  ,
  átrakása vagy kirakodása megengedett
  ,
  amennyiben az egyed elpusztult és felhasználható tudományos célokra.
  Az érintett illetékes nemzeti hatóságokat teljes körűen előre
  tájékoztatni kell
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az (1) és (2) bekezdés ellenére az (1) bekezdésben említett tengeri fajok
  járulékosan
  fogott egyedeinek fedélzeten tartása, átrakása vagy kirakodása megengedett, amennyiben ez a tevékenység szükséges az egyes állategyedek felépüléséhez nyújtott segítség biztosításához,
  és feltéve
  ,
  hogy
  az érintett illetékes nemzeti hatóságokat teljes körűen előre
  tájékoztatták
  .

(3)   Az (1) és (2) bekezdés ellenére az (1) bekezdésben említett tengeri fajok
  véletlenül
  fogott egyedeinek fedélzeten tartása, átrakása vagy kirakodása megengedett, amennyiben ez a tevékenység szükséges az egyes állategyedek felépüléséhez nyújtott segítség biztosításához
  . A tengeri fajok járulékosan fogott egyedeinek fedélzeten tartása
  ,
  átrakása vagy kirakodása megengedett
  ,
  amennyiben az egyed elpusztult és felhasználható tudományos célokra.
  Az érintett illetékes nemzeti hatóságokat teljes körűen előre
  tájékoztatni kell
  .

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 3 a bekezdés (új)

12 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Nem alkalmazandó az (1) és a (2) bekezdés, ha a lobogó szerinti tagállam rendelkezik olyan hivatalos programmal, amely a tengeri madarak, hüllők vagy emlősök példányainak begyűjtésére és tudományos vizsgálatára irányul. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Nem alkalmazandó az (1) és a (2) bekezdés, ha a lobogó szerinti tagállam rendelkezik olyan hivatalos programmal, amely a tengeri madarak, hüllők vagy emlősök példányainak begyűjtésére és tudományos vizsgálatára irányul.

Módosítás 119

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 5 bekezdés

12 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az e cikk (4) bekezdése alapján elfogadott intézkedéseknek a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott célok elérésére kell irányulniuk. | (5)   Az e cikk (4) bekezdése alapján elfogadott intézkedéseknek
  az e rendelet által
  a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott
  teljesítménymutatók vonatkozásában kitűzött
  célok elérésére kell irányulniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az e cikk (4) bekezdése alapján elfogadott intézkedéseknek a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott célok elérésére kell irányulniuk.

(5)   Az e cikk (4) bekezdése alapján elfogadott intézkedéseknek
  az e rendelet által
  a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott
  teljesítménymutatók vonatkozásában kitűzött
  célok elérésére kell irányulniuk.

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 5 a bekezdés (új)

12 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  a tagállamok ellenőrzik az e cikk alapján a járulékos fogásainak minimalizálása érdekében elfogadott intézkedések hatékonyságát, és az elért eredményekről ... [az e rendelet hatálybalépését követően két évvel]-ig, majd azt követően háromévenként jelentést nyújtanak be a Bizottságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  a tagállamok ellenőrzik az e cikk alapján a járulékos fogásainak minimalizálása érdekében elfogadott intézkedések hatékonyságát, és az elért eredményekről ... [az e rendelet hatálybalépését követően két évvel]-ig, majd azt követően háromévenként jelentést nyújtanak be a Bizottságnak.

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 bekezdés

13 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A II. mellékletben meghatározott halászeszközöket tilos alkalmazni az ugyanabban a mellékletben említett érintett területeken. | (1)   A II. mellékletben meghatározott halászeszközöket tilos alkalmazni az ugyanabban a mellékletben említett érintett területeken.
  A tagállamoknak megfelelő értékelést kell végrehajtani, amennyiben a halászeszközöket a 92/43/EGK irányelv szerinti különleges természetmegőrzési területen vagy a 2009/147/EK irányelv szerinti különleges természetvédelmi területeken alkalmazzák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A II. mellékletben meghatározott halászeszközöket tilos alkalmazni az ugyanabban a mellékletben említett érintett területeken.

(1)   A II. mellékletben meghatározott halászeszközöket tilos alkalmazni az ugyanabban a mellékletben említett érintett területeken.
  A tagállamoknak megfelelő értékelést kell végrehajtani, amennyiben a halászeszközöket a 92/43/EGK irányelv szerinti különleges természetmegőrzési területen vagy a 2009/147/EK irányelv szerinti különleges természetvédelmi területeken alkalmazzák.

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 1 a bekezdés (új)

13 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Tilos az érzékeny élőhelyek, valamint az érzékeny fajok szaporodó- vagy pihenőhelyeinek szándékos zavarása, károsítása vagy elpusztítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Tilos az érzékeny élőhelyek, valamint az érzékeny fajok szaporodó- vagy pihenőhelyeinek szándékos zavarása, károsítása vagy elpusztítása.

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény szerint a II. mellékletben szereplő területlistát ajánlott módosítani
  , az új területek hozzáadását is beleértve
  , a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1380/2013/EU rendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján ilyen módosításokat fogadjon el. A 
  módosítások elfogadásakor
  a Bizottság külön hangsúlyt helyez az olyan negatív hatások mérséklésére, amelyek a halászati tevékenység más
  érzékeny
  területekre való áthelyeződéséből erednek. | (2)   Amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény szerint a II. mellékletben szereplő területlistát ajánlott
  sürgősen
  módosítani, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1380/2013/EU rendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján ilyen módosításokat fogadjon el. A 
  módosításokat tartalmazó javaslat benyújtásakor
  a Bizottság
  mellékeli a veszélyeztetett terület teljes térképét, és
  külön hangsúlyt helyez az olyan negatív
  társadalmi, gazdasági és környezeti
  hatások mérséklésére, amelyek a halászati tevékenység más területekre való áthelyeződéséből erednek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény szerint a II. mellékletben szereplő területlistát ajánlott módosítani
  , az új területek hozzáadását is beleértve
  , a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1380/2013/EU rendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján ilyen módosításokat fogadjon el. A 
  módosítások elfogadásakor
  a Bizottság külön hangsúlyt helyez az olyan negatív hatások mérséklésére, amelyek a halászati tevékenység más
  érzékeny
  területekre való áthelyeződéséből erednek.

(2)   Amennyiben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény szerint a II. mellékletben szereplő területlistát ajánlott
  sürgősen
  módosítani, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1380/2013/EU rendelet 11. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján ilyen módosításokat fogadjon el. A 
  módosításokat tartalmazó javaslat benyújtásakor
  a Bizottság
  mellékeli a veszélyeztetett terület teljes térképét, és
  külön hangsúlyt helyez az olyan negatív
  társadalmi, gazdasági és környezeti
  hatások mérséklésére, amelyek a halászati tevékenység más területekre való áthelyeződéséből erednek.

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 3 bekezdés

13 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben valamely tagállam felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken
  ilyen érzékeny élőhelyek
  találhatók, az adott tagállam az 1380/2013/EU rendelet 11. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően jogosult halászati tilalom hatálya alá tartozó területeket kijelölni vagy más állományvédelmi intézkedéseket hozni az adott terület védelmére. Az ilyen intézkedéseknek meg kell felelniük az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke szerinti célkitűzéseknek, és legalább olyan szigorúaknak kell lenniük, mint az uniós jog szerinti intézkedéseknek. | (3)   Amennyiben
  a II. mellékletben felsorolt területek
  valamely tagállam felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken találhatók, az adott tagállam az 1380/2013/EU rendelet 11. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően jogosult halászati tilalom hatálya alá tartozó területeket kijelölni vagy más állományvédelmi intézkedéseket hozni az adott terület védelmére. Az ilyen intézkedéseknek meg kell felelniük az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke szerinti célkitűzéseknek, és legalább olyan szigorúaknak kell lenniük, mint az uniós jog szerinti intézkedéseknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Amennyiben valamely tagállam felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken
  ilyen érzékeny élőhelyek
  találhatók, az adott tagállam az 1380/2013/EU rendelet 11. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően jogosult halászati tilalom hatálya alá tartozó területeket kijelölni vagy más állományvédelmi intézkedéseket hozni az adott terület védelmére. Az ilyen intézkedéseknek meg kell felelniük az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke szerinti célkitűzéseknek, és legalább olyan szigorúaknak kell lenniük, mint az uniós jog szerinti intézkedéseknek.

(3)   Amennyiben
  a II. mellékletben felsorolt területek
  valamely tagállam felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken találhatók, az adott tagállam az 1380/2013/EU rendelet 11. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően jogosult halászati tilalom hatálya alá tartozó területeket kijelölni vagy más állományvédelmi intézkedéseket hozni az adott terület védelmére. Az ilyen intézkedéseknek meg kell felelniük az 1380/2013/EU rendelet 2. cikke szerinti célkitűzéseknek, és legalább olyan szigorúaknak kell lenniük, mint az uniós jog szerinti intézkedéseknek.

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 4 a bekezdés (új)

13 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A tagállamok intézkedések hoznak az olyan területek védelmére, ahol a 734/2008/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák találhatók vagy valószínűsíthetően találhatók a saját fennhatóságuk vagy joghatóságuk alá tartozó vizeken, és lezárják ezen területeket a fenékhalászati tevékenységet folytatók elől, kivéve, ha a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján ezeknek a tevékenységeknek nincs jelentősen káros hatása a szóban forgó ökoszisztémákra. Ezeknek az intézkedéseknek összhangban kell állniuk az ENSZ Közgyűlése által elfogadott határozatokkal, különösen a 61/105. és a 64/72. számú határozattal, és legalább a 734/2008/EK rendelet értelmében a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák számára nyújtott védelemmel legalább egyenértékű védelmi szintet kell biztosítaniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A tagállamok intézkedések hoznak az olyan területek védelmére, ahol a 734/2008/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák találhatók vagy valószínűsíthetően találhatók a saját fennhatóságuk vagy joghatóságuk alá tartozó vizeken, és lezárják ezen területeket a fenékhalászati tevékenységet folytatók elől, kivéve, ha a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján ezeknek a tevékenységeknek nincs jelentősen káros hatása a szóban forgó ökoszisztémákra. Ezeknek az intézkedéseknek összhangban kell állniuk az ENSZ Közgyűlése által elfogadott határozatokkal, különösen a 61/105. és a 64/72. számú határozattal, és legalább a 734/2008/EK rendelet értelmében a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák számára nyújtott védelemmel legalább egyenértékű védelmi szintet kell biztosítaniuk.

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – a pont

14 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a tengeri fajok fiatal egyedeinek védelme az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a tengeri fajok fiatal egyedeinek védelme az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében;

| a) | a tengeri fajok fiatal egyedeinek védelme az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében
  annak érdekében, hogy a kifogott halak többsége elérje az ivarérett kort
  ; |
| --- | --- |

a)

a tengeri fajok fiatal egyedeinek védelme az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (11) és (12) bekezdése értelmében
  annak érdekében, hogy a kifogott halak többsége elérje az ivarérett kort
  ;

annak érdekében, hogy a kifogott halak többsége elérje az ivarérett kort

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

14 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a tengeri fajok fiatal egyedeinek védelme az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (5) és (11) bekezdése értelmében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a tengeri fajok fiatal egyedeinek védelme az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (5) és (11) bekezdése értelmében;

a tengeri fajok fiatal egyedeinek védelme az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (5) és (11) bekezdése értelmében;

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 a cikk (új)

14 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 14a. cikk |
| | Emberi fogyasztásra szánt importált halászati termékek |
| | Az uniós vizeken kívül, az 5. cikkben említett területeken, alterületeken és körzetekben fogott emberi fogyasztásra szánt importált halászati termékeknek meg kell felelniük az ezen rendelet mellékleteiben meghatározott minimális állományvédelmi referenciaméreteknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14a. cikk

14a. cikk

Emberi fogyasztásra szánt importált halászati termékek

Emberi fogyasztásra szánt importált halászati termékek

Az uniós vizeken kívül, az 5. cikkben említett területeken, alterületeken és körzetekben fogott emberi fogyasztásra szánt importált halászati termékeknek meg kell felelniük az ezen rendelet mellékleteiben meghatározott minimális állományvédelmi referenciaméreteknek.

Az uniós vizeken kívül, az 5. cikkben említett területeken, alterületeken és körzetekben fogott emberi fogyasztásra szánt importált halászati termékeknek meg kell felelniük az ezen rendelet mellékleteiben meghatározott minimális állományvédelmi referenciaméreteknek.

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

15 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok olyan intézkedéseket léptetnek életbe, amelyek megkönnyítik a minimális állományvédelmi referenciaméretek alatti, az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően kirakodott fogások tárolását, vagy gondoskodnak azok piaci elhelyezéséről. Ezek az intézkedések magukban
  foglalhatják
  a kirakodóhelyek és menedékek építését, illetve átalakítását célzó beruházások támogatását,
  vagy
  olyan beruházások ösztönzését, amelyek a halászati termékek értékének növelésére irányulnak. | A tagállamok olyan
  megfelelő
  intézkedéseket léptetnek életbe, amelyek megkönnyítik a minimális állományvédelmi referenciaméretek alatti, az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően kirakodott fogások tárolását, vagy gondoskodnak azok piaci elhelyezéséről. Ezek az intézkedések magukban
  foglalják
  a kirakodóhelyek és menedékek építését, illetve átalakítását célzó beruházások támogatását,
  valamint
  olyan beruházások ösztönzését, amelyek a halászati termékek értékének növelésére irányulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok olyan intézkedéseket léptetnek életbe, amelyek megkönnyítik a minimális állományvédelmi referenciaméretek alatti, az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően kirakodott fogások tárolását, vagy gondoskodnak azok piaci elhelyezéséről. Ezek az intézkedések magukban
  foglalhatják
  a kirakodóhelyek és menedékek építését, illetve átalakítását célzó beruházások támogatását,
  vagy
  olyan beruházások ösztönzését, amelyek a halászati termékek értékének növelésére irányulnak.

foglalhatják

vagy

A tagállamok olyan
  megfelelő
  intézkedéseket léptetnek életbe, amelyek megkönnyítik a minimális állományvédelmi referenciaméretek alatti, az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének megfelelően kirakodott fogások tárolását, vagy gondoskodnak azok piaci elhelyezéséről. Ezek az intézkedések magukban
  foglalják
  a kirakodóhelyek és menedékek építését, illetve átalakítását célzó beruházások támogatását,
  valamint
  olyan beruházások ösztönzését, amelyek a halászati termékek értékének növelésére irányulnak.

megfelelő

foglalják

valamint

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

16 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Tilos az érték szerinti szelektálás
  és a visszaengedés
  . | (1)   Tilos az érték szerinti szelektálás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Tilos az érték szerinti szelektálás
  és a visszaengedés
  .

(1)   Tilos az érték szerinti szelektálás.

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azon fajok fogásaira, amelyek az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (4) bekezdése értelmében mentesülnek a kirakodási kötelezettség alól. | (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó
  a Földközi-tengeren folytatott halászati tevékenységekre, illetve
  azon fajok fogásaira, amelyek az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (4) bekezdése értelmében mentesülnek a kirakodási kötelezettség alól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó azon fajok fogásaira, amelyek az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (4) bekezdése értelmében mentesülnek a kirakodási kötelezettség alól.

(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó
  a Földközi-tengeren folytatott halászati tevékenységekre, illetve
  azon fajok fogásaira, amelyek az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (4) bekezdése értelmében mentesülnek a kirakodási kötelezettség alól.

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – cím

17 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok kísérleti projekteket folytathatnak olyan módszerek feltárása érdekében, amelyek segítségével
  elkerülhető
  ,
  minimalizálható
  és
  kiküszöbölhető
  a 
  fogási korlátok hatálya alá nem tartozó fajok
  nem kívánt
  fogása
  . E kísérleti projekteknek figyelembe kell venniük az érintett tanácsadó testületek véleményét, és a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken kell alapulniuk. | (1)   A tagállamok kísérleti projekteket folytathatnak olyan módszerek feltárása érdekében, amelyek segítségével
  elkerülhetők
  ,
  minimalizálhatók
  és
  kiküszöbölhetők
  a nem kívánt
  fogások
  . E kísérleti projekteknek figyelembe kell venniük az érintett tanácsadó testületek véleményét, és a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken kell alapulniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok kísérleti projekteket folytathatnak olyan módszerek feltárása érdekében, amelyek segítségével
  elkerülhető
  ,
  minimalizálható
  és
  kiküszöbölhető
  a 
  fogási korlátok hatálya alá nem tartozó fajok
  nem kívánt
  fogása
  . E kísérleti projekteknek figyelembe kell venniük az érintett tanácsadó testületek véleményét, és a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken kell alapulniuk.

(1)   A tagállamok kísérleti projekteket folytathatnak olyan módszerek feltárása érdekében, amelyek segítségével
  elkerülhetők
  ,
  minimalizálhatók
  és
  kiküszöbölhetők
  a nem kívánt
  fogások
  . E kísérleti projekteknek figyelembe kell venniük az érintett tanácsadó testületek véleményét, és a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken kell alapulniuk.

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 bekezdés

17 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a szóban forgó kísérleti tanulmányok vagy más tudományos szakvélemények eredményei szerint a fogási korlátok hatálya alá nem tartozó fajok nem kívánt fogásai jelentősek, a tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 19. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően technikai intézkedéseket
  hozhatnak
  e nem kívánt fogások
  mérséklésére. Az említett technikai intézkedések kizárólag az adott tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajókra alkalmazandók. | (2)   Amennyiben a szóban forgó kísérleti tanulmányok vagy más tudományos szakvélemények eredményei szerint a fogási korlátok hatálya alá nem tartozó fajok nem kívánt fogásai jelentősek, a tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 19. cikkében
  vagy ezen rendelet 18. cikkében
  meghatározott eljárásnak megfelelően technikai intézkedéseket
  hoznak
  e nem kívánt fogások
  elkerülésére vagy lehető legnagyobb mértékű mérséklésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben a szóban forgó kísérleti tanulmányok vagy más tudományos szakvélemények eredményei szerint a fogási korlátok hatálya alá nem tartozó fajok nem kívánt fogásai jelentősek, a tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 19. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően technikai intézkedéseket
  hozhatnak
  e nem kívánt fogások
  mérséklésére. Az említett technikai intézkedések kizárólag az adott tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajókra alkalmazandók.

(2)   Amennyiben a szóban forgó kísérleti tanulmányok vagy más tudományos szakvélemények eredményei szerint a fogási korlátok hatálya alá nem tartozó fajok nem kívánt fogásai jelentősek, a tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 19. cikkében
  vagy ezen rendelet 18. cikkében
  meghatározott eljárásnak megfelelően technikai intézkedéseket
  hoznak
  e nem kívánt fogások
  elkerülésére vagy lehető legnagyobb mértékű mérséklésére.

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 cikk – 2 a bekezdés (új)

17 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Amennyiben egyéb tagállamok hasonló technikai intézkedéseket kívánnak hozni, közös ajánlást lehet benyújtani a 18. cikkel összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Amennyiben egyéb tagállamok hasonló technikai intézkedéseket kívánnak hozni, közös ajánlást lehet benyújtani a 18. cikkel összhangban.

Módosítás 137

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

17 a cikk (új)

17 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 17a. cikk |
| | Dokumentáció |
| | Az 1224/2009/EK rendelet 49. cikkel összhangban a tagállamok elektronikus felügyeleti intézkedéseket vezethetnek be a fogások, a visszadobások és a halászati tevékenység dokumentálására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

17a. cikk

17a. cikk

Dokumentáció

Dokumentáció

Az 1224/2009/EK rendelet 49. cikkel összhangban a tagállamok elektronikus felügyeleti intézkedéseket vezethetnek be a fogások, a visszadobások és a halászati tevékenység dokumentálására.

Az 1224/2009/EK rendelet 49. cikkel összhangban a tagállamok elektronikus felügyeleti intézkedéseket vezethetnek be a fogások, a visszadobások és a halászati tevékenység dokumentálására.

Módosítás 138

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 fejezet – 5 a szakasz (új)

2 fejezet – 5 a szakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. SZAKASZ |
| | A HALÁSZHAJÓK KIIGAZÍTÁSA |
| | 17b. cikk |
| | Tonnatartalom kiigazítása |
| | Új és meglévő halászhajók esetében, a fedélzeti biztonság, a munkakörülmények és a termékhigiénia és -minőség javítása céljából, valamint az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó nem kívánt fogások tárolása céljából végrehajtott tonnatartalom-növelést engedélyezni kell, feltéve hogy nem eredményezik a hajó fogáspotenciáljának növekedését. A fenti célú tartalomnövelést nem kell figyelembe venni a halászati kapacitás értékelése céljából az 1380/2013/EU rendelet II. mellékletében megállapított küszöbérték tekintetében vagy ugyanezen rendelet 23. cikkében említett belépési/kilépési rendben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5a. SZAKASZ

5a. SZAKASZ

A HALÁSZHAJÓK KIIGAZÍTÁSA

A HALÁSZHAJÓK KIIGAZÍTÁSA

17b. cikk

17b. cikk

Tonnatartalom kiigazítása

Tonnatartalom kiigazítása

Új és meglévő halászhajók esetében, a fedélzeti biztonság, a munkakörülmények és a termékhigiénia és -minőség javítása céljából, valamint az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó nem kívánt fogások tárolása céljából végrehajtott tonnatartalom-növelést engedélyezni kell, feltéve hogy nem eredményezik a hajó fogáspotenciáljának növekedését. A fenti célú tartalomnövelést nem kell figyelembe venni a halászati kapacitás értékelése céljából az 1380/2013/EU rendelet II. mellékletében megállapított küszöbérték tekintetében vagy ugyanezen rendelet 23. cikkében említett belépési/kilépési rendben.

Új és meglévő halászhajók esetében, a fedélzeti biztonság, a munkakörülmények és a termékhigiénia és -minőség javítása céljából, valamint az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó nem kívánt fogások tárolása céljából végrehajtott tonnatartalom-növelést engedélyezni kell, feltéve hogy nem eredményezik a hajó fogáspotenciáljának növekedését. A fenti célú tartalomnövelést nem kell figyelembe venni a halászati kapacitás értékelése céljából az 1380/2013/EU rendelet II. mellékletében megállapított küszöbérték tekintetében vagy ugyanezen rendelet 23. cikkében említett belépési/kilépési rendben.

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – cím

18 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés – g pont

18 cikk – 1 bekezdés – g pont

| g) | a XI. melléklet
  a legkülső régiók
  vonatkozásában. |
| --- | --- |

g)

a XI. melléklet
  a legkülső régiók
  vonatkozásában.

a legkülső régiók

| g) | a XI. melléklet
  az Indiai-óceánon és az Atlanti-óceán nyugati részén található uniós vizek
  vonatkozásában. |
| --- | --- |

g)

a XI. melléklet
  az Indiai-óceánon és az Atlanti-óceán nyugati részén található uniós vizek
  vonatkozásában.

az Indiai-óceánon és az Atlanti-óceán nyugati részén található uniós vizek

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

18 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Mindazonáltal az V–XI. melléklet B. részeiben foglalt, a szembőségre vonatkozó rendelkezéseket csak akkor kell alkalmazni, ha az érintett halászatok tekintetében ... [ezen rendelet hatálybalépésének napjától számított 18 hónap]-ig nem fogadnak el ezen cikk (2) bekezdése szerinti olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely ugyanerre a területre vonatkozik. Abban az esetben, ha ezen rendelet valamely mellékletének B. részét alkalmazni kell, a Bizottság a 6. cikk (1) bekezdésének 4. pontjától eltérve a megadott időpontig a 32. cikkel összhangban ezen rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el, amelyben megadja a „célzott halászat” fogalommeghatározását a B. résznek a vonatkozó halászati övezetben és az érintett halászatra való alkalmazása céljából. |
| | Az ezen bekezdés második albekezdésében megadott határidő leteltéig vagy – ha az korábban következik be – az ugyanezen albekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásának időpontjáig a szembőségre a ... [ezen rendelet hatálybalépésének napját megelőző nap

   (*1)

  ] -án/-én alkalmazandó rendelkezéseket az érintett halászati területek tekintetében tovább kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Mindazonáltal az V–XI. melléklet B. részeiben foglalt, a szembőségre vonatkozó rendelkezéseket csak akkor kell alkalmazni, ha az érintett halászatok tekintetében ... [ezen rendelet hatálybalépésének napjától számított 18 hónap]-ig nem fogadnak el ezen cikk (2) bekezdése szerinti olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely ugyanerre a területre vonatkozik. Abban az esetben, ha ezen rendelet valamely mellékletének B. részét alkalmazni kell, a Bizottság a 6. cikk (1) bekezdésének 4. pontjától eltérve a megadott időpontig a 32. cikkel összhangban ezen rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el, amelyben megadja a „célzott halászat” fogalommeghatározását a B. résznek a vonatkozó halászati övezetben és az érintett halászatra való alkalmazása céljából.

Mindazonáltal az V–XI. melléklet B. részeiben foglalt, a szembőségre vonatkozó rendelkezéseket csak akkor kell alkalmazni, ha az érintett halászatok tekintetében ... [ezen rendelet hatálybalépésének napjától számított 18 hónap]-ig nem fogadnak el ezen cikk (2) bekezdése szerinti olyan felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely ugyanerre a területre vonatkozik. Abban az esetben, ha ezen rendelet valamely mellékletének B. részét alkalmazni kell, a Bizottság a 6. cikk (1) bekezdésének 4. pontjától eltérve a megadott időpontig a 32. cikkel összhangban ezen rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el, amelyben megadja a „célzott halászat” fogalommeghatározását a B. résznek a vonatkozó halászati övezetben és az érintett halászatra való alkalmazása céljából.

Az ezen bekezdés második albekezdésében megadott határidő leteltéig vagy – ha az korábban következik be – az ugyanezen albekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásának időpontjáig a szembőségre a ... [ezen rendelet hatálybalépésének napját megelőző nap

   (*1)

  ] -án/-én alkalmazandó rendelkezéseket az érintett halászati területek tekintetében tovább kell alkalmazni.

Az ezen bekezdés második albekezdésében megadott határidő leteltéig vagy – ha az korábban következik be – az ugyanezen albekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásának időpontjáig a szembőségre a ... [ezen rendelet hatálybalépésének napját megelőző nap

*1

] -án/-én alkalmazandó rendelkezéseket az érintett halászati területek tekintetében tovább kell alkalmazni.

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 a bekezdés (új)

18 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Amennyiben a KHP célkitűzéseinek eléréséhez és egy régió sajátosságainak figyelembevételéhez szükséges, az ezen cikk (1) bekezdésében említett intézkedésektől eltérő technikai intézkedéseket lehet elfogadni az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikkében említett többéves terv keretében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.
     
  Amennyiben a KHP célkitűzéseinek eléréséhez és egy régió sajátosságainak figyelembevételéhez szükséges, az ezen cikk (1) bekezdésében említett intézkedésektől eltérő technikai intézkedéseket lehet elfogadni az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikkében említett többéves terv keretében.

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 bekezdés

18 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A tagállamok
  az 1380/2013/EU rendelet 18.
  cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően közös ajánlásokat nyújthatnak be
  ,
  amelyek
  regionális szinten az (1) bekezdésben megállapított intézkedésektől eltérő, megfelelő technikai intézkedéseket határoznak meg. | (2)   
  Ha az érintett halászatok tekintetében nem készítettek többéves tervet vagy ha a vonatkozó többéves terv nem valósít meg technikai intézkedéseket vagy technikai intézkedések elfogadására vonatkozó eljárást, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezen rendelet 32. cikkével és
  az 1380/2013/EU rendelet 18.
  cikkével összhangban ezen rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  ,
  amelyekben
  regionális szinten az (1) bekezdésben megállapított intézkedésektől eltérő, megfelelő technikai intézkedéseket
  , különösen a regionális szinten alkalmazandó szembőségeket
  határoznak meg.
  Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása céljából a tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint közös ajánlást nyújthatnak be ... [ezen rendelet hatálybalépésének napjától számított 12 hónap]-ig. A Bizottság ezeket a közös ajánlásokat haladéktalanul nyilvánosságra hozza azt követően, hogy a tagállamok azokat benyújtották és nyilvánosságra hoz minden olyan tudományos értékelést, amelyet azért végeztek el, hogy biztosítsák az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke (5) bekezdésének való megfelelést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  A tagállamok
  az 1380/2013/EU rendelet 18.
  cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően közös ajánlásokat nyújthatnak be
  ,
  amelyek
  regionális szinten az (1) bekezdésben megállapított intézkedésektől eltérő, megfelelő technikai intézkedéseket határoznak meg.

(2)   
  Ha az érintett halászatok tekintetében nem készítettek többéves tervet vagy ha a vonatkozó többéves terv nem valósít meg technikai intézkedéseket vagy technikai intézkedések elfogadására vonatkozó eljárást, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezen rendelet 32. cikkével és
  az 1380/2013/EU rendelet 18.
  cikkével összhangban ezen rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  ,
  amelyekben
  regionális szinten az (1) bekezdésben megállapított intézkedésektől eltérő, megfelelő technikai intézkedéseket
  , különösen a regionális szinten alkalmazandó szembőségeket
  határoznak meg.
  Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása céljából a tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint közös ajánlást nyújthatnak be ... [ezen rendelet hatálybalépésének napjától számított 12 hónap]-ig. A Bizottság ezeket a közös ajánlásokat haladéktalanul nyilvánosságra hozza azt követően, hogy a tagállamok azokat benyújtották és nyilvánosságra hoz minden olyan tudományos értékelést, amelyet azért végeztek el, hogy biztosítsák az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke (5) bekezdésének való megfelelést.

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 2 a bekezdés (új)

18 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az (1a) és (2) bekezdés szerint elfogadott intézkedéseknek: |
| | a) | ezen rendelet 3. cikkében foglalt célkitűzések megvalósítására kell irányulniuk, amelynek során különösen figyelembe kell venniük az ezen rendelet 4. cikkében meghatározott teljesítménymutatókat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az (1a) és (2) bekezdés szerint elfogadott intézkedéseknek:

a)

a)

ezen rendelet 3. cikkében foglalt célkitűzések megvalósítására kell irányulniuk, amelynek során különösen figyelembe kell venniük az ezen rendelet 4. cikkében meghatározott teljesítménymutatókat;

ezen rendelet 3. cikkében foglalt célkitűzések megvalósítására kell irányulniuk, amelynek során különösen figyelembe kell venniük az ezen rendelet 4. cikkében meghatározott teljesítménymutatókat;

| b) | az 1380/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott jó kormányzás elvein kell alapulniuk; |
| --- | --- |

b)

b)

az 1380/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott jó kormányzás elvein kell alapulniuk;

az 1380/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott jó kormányzás elvein kell alapulniuk;

| c) | ösztönzést kell adniuk a környezetre mérsékelt hatást gyakorló módszereket és a szelektív halászeszközöket használó halászhajóknak, többek között halászati lehetőségek odaítélésével; valamint |
| --- | --- |

c)

c)

ösztönzést kell adniuk a környezetre mérsékelt hatást gyakorló módszereket és a szelektív halászeszközöket használó halászhajóknak, többek között halászati lehetőségek odaítélésével; valamint

ösztönzést kell adniuk a környezetre mérsékelt hatást gyakorló módszereket és a szelektív halászeszközöket használó halászhajóknak, többek között halászati lehetőségek odaítélésével; valamint

| d) | egyenértékűnek kell lenniük az (1) bekezdésben említett intézkedésekkel, valamint a szembőségre vonatkozó szabályok esetében a ... [ezen rendelet hatálybalépésének napját megelőző nap*] -án/-én alkalmazandó rendelkezésekkel a hasznosítási kor- és méretösszetétel, valamint az érzékeny fajok és élőhelyek számára nyújtott védelem tekintetében. |
| --- | --- |

d)

d)

egyenértékűnek kell lenniük az (1) bekezdésben említett intézkedésekkel, valamint a szembőségre vonatkozó szabályok esetében a ... [ezen rendelet hatálybalépésének napját megelőző nap*] -án/-én alkalmazandó rendelkezésekkel a hasznosítási kor- és méretösszetétel, valamint az érzékeny fajok és élőhelyek számára nyújtott védelem tekintetében.

egyenértékűnek kell lenniük az (1) bekezdésben említett intézkedésekkel, valamint a szembőségre vonatkozó szabályok esetében a ... [ezen rendelet hatálybalépésének napját megelőző nap*] -án/-én alkalmazandó rendelkezésekkel a hasznosítási kor- és méretösszetétel, valamint az érzékeny fajok és élőhelyek számára nyújtott védelem tekintetében.

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 3 bekezdés

18 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  A
  (
  2
  )
  bekezdésnek
  megfelelően
  ajánlott technikai intézkedéseknek
  a 
  hasznosítási korösszetétel, valamint az érzékeny fajok
  és
  élőhelyek számára nyújtott védelem tekintetében legalább egyenértékűeknek
  kell
  lenniük az (1) bekezdésben említett intézkedésekkel
  . | (3)   
  Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke
  (
  5
  )
  bekezdésének
  megfelelően
  a tagállamok az ezen cikk (2) bekezdésében említett közös ajánlásaikat
  a 
  rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményre alapozzák. Ezen tudományos szakvéleménynek figyelembe kell vennie a szóban forgó intézkedések által a célfajokra
  és
  az érzékeny fajokra és élőhelyekre kifejtett hatásokat, valamint be
  kell
  mutatnia a tengeri ökoszisztéma védelmét érintő előnyöket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  A
  (
  2
  )
  bekezdésnek
  megfelelően
  ajánlott technikai intézkedéseknek
  a 
  hasznosítási korösszetétel, valamint az érzékeny fajok
  és
  élőhelyek számára nyújtott védelem tekintetében legalább egyenértékűeknek
  kell
  lenniük az (1) bekezdésben említett intézkedésekkel
  .

(3)   
  Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke
  (
  5
  )
  bekezdésének
  megfelelően
  a tagállamok az ezen cikk (2) bekezdésében említett közös ajánlásaikat
  a 
  rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményre alapozzák. Ezen tudományos szakvéleménynek figyelembe kell vennie a szóban forgó intézkedések által a célfajokra
  és
  az érzékeny fajokra és élőhelyekre kifejtett hatásokat, valamint be
  kell
  mutatnia a tengeri ökoszisztéma védelmét érintő előnyöket
  .

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 3 a bekezdés (új)

18 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1), (3) és (6) bekezdésétől eltérően, a Bizottság az említett bekezdések szerinti közös ajánlás hiányában is fogadhat el ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének (1), (3) és (6) bekezdésétől eltérően, a Bizottság az említett bekezdések szerinti közös ajánlás hiányában is fogadhat el ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat.

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk

19 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 19. cikk | törölve |
| Többéves tervek keretébe illeszkedő regionális intézkedések | |
| (1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy regionális szintű technikai intézkedéseket fogadjon el az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikkében említett többéves tervek céljainak elérése érdekében. Az ilyen intézkedéseket az e rendelet 32. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadni. | |
| (2)
     
  Az (1) bekezdésnek megfelelően meghozott intézkedések: | |
| a) | módosíthatják vagy kiegészíthetik az V–XI. mellékletben meghatározott intézkedéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

19. cikk

19. cikk

törölve

törölve

Többéves tervek keretébe illeszkedő regionális intézkedések

Többéves tervek keretébe illeszkedő regionális intézkedések

(1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy regionális szintű technikai intézkedéseket fogadjon el az 1380/2013/EU rendelet 9. és 10. cikkében említett többéves tervek céljainak elérése érdekében. Az ilyen intézkedéseket az e rendelet 32. cikkének és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkének megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kell elfogadni.

(2)
     
  Az (1) bekezdésnek megfelelően meghozott intézkedések:

a)

a)

módosíthatják vagy kiegészíthetik az V–XI. mellékletben meghatározott intézkedéseket;

módosíthatják vagy kiegészíthetik az V–XI. mellékletben meghatározott intézkedéseket;

| b) | egy adott terület vagy időszak vonatkozásában eltérhetnek az V–XI. mellékletben meghatározott intézkedésektől, amennyiben bizonyítható, hogy a szóban forgó intézkedések az adott terület vagy időszak tekintetében nem járnak állományvédelmi előnyökkel, vagy amennyiben az alternatív intézkedések ugyanazokat a célokat érik el. |
| --- | --- |

b)

b)

egy adott terület vagy időszak vonatkozásában eltérhetnek az V–XI. mellékletben meghatározott intézkedésektől, amennyiben bizonyítható, hogy a szóban forgó intézkedések az adott terület vagy időszak tekintetében nem járnak állományvédelmi előnyökkel, vagy amennyiben az alternatív intézkedések ugyanazokat a célokat érik el.

egy adott terület vagy időszak vonatkozásában eltérhetnek az V–XI. mellékletben meghatározott intézkedésektől, amennyiben bizonyítható, hogy a szóban forgó intézkedések az adott terület vagy időszak tekintetében nem járnak állományvédelmi előnyökkel, vagy amennyiben az alternatív intézkedések ugyanazokat a célokat érik el.

(3)
     
  A többéves tervek meghatározhatják azon technikai intézkedések körét, amelyek az (1) és (2) bekezdés alapján elfogadhatók az érintett térségre vonatkozóan.

(4)
     
  Az (1) és (2) bekezdés szerint elfogadott intézkedéseknek:

| a) | az e rendelet 3. és 4. cikkében meghatározott célkitűzések és célok elérésére kell irányulniuk; |
| --- | --- |

a)

a)

az e rendelet 3. és 4. cikkében meghatározott célkitűzések és célok elérésére kell irányulniuk;

az e rendelet 3. és 4. cikkében meghatározott célkitűzések és célok elérésére kell irányulniuk;

| b) | az 1380/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott jó kormányzás elvein kell alapulniuk; valamint |
| --- | --- |

b)

b)

az 1380/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott jó kormányzás elvein kell alapulniuk; valamint

az 1380/2013/EU rendelet 3. cikkében meghatározott jó kormányzás elvein kell alapulniuk; valamint

| c) | halászati lehetőségek odaítélésével ösztönzést kell adniuk a környezetre mérsékelt hatást gyakorló módszereket és a szelektív halászeszközöket használó halászhajóknak. |
| --- | --- |

c)

c)

halászati lehetőségek odaítélésével ösztönzést kell adniuk a környezetre mérsékelt hatást gyakorló módszereket és a szelektív halászeszközöket használó halászhajóknak.

halászati lehetőségek odaítélésével ösztönzést kell adniuk a környezetre mérsékelt hatást gyakorló módszereket és a szelektív halászeszközöket használó halászhajóknak.

(5)
     
  Amennyiben a tagállamok közös ajánlásokat nyújtanak be az (1) bekezdés szerinti technikai intézkedések megállapítása érdekében, tudományos bizonyítékokkal szolgálnak a szóban forgó intézkedések elfogadásának alátámasztására.

(6)
     
  A Bizottság felkérheti a HTMGB-t az (5) bekezdés szerinti közös ajánlások értékelésére.

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

20 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amikor a tagállamok a 
  19
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be a méret- és fajszelektáló halászeszközök meghatározására, bizonyítékkal szolgálnak arra vonatkozóan, hogy ezek a halászeszközök az alábbi kritériumok közül legalább egyet teljesítenek: | (1)   Amikor a tagállamok a 
  18
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be a méret- és fajszelektáló halászeszközök meghatározására, bizonyítékkal szolgálnak arra vonatkozóan, hogy ezek a halászeszközök az alábbi kritériumok közül legalább egyet teljesítenek: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amikor a tagállamok a 
  19
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be a méret- és fajszelektáló halászeszközök meghatározására, bizonyítékkal szolgálnak arra vonatkozóan, hogy ezek a halászeszközök az alábbi kritériumok közül legalább egyet teljesítenek:

(1)   Amikor a tagállamok a 
  18
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be a méret- és fajszelektáló halászeszközök meghatározására, bizonyítékkal szolgálnak arra vonatkozóan, hogy ezek a halászeszközök az alábbi kritériumok közül legalább egyet teljesítenek:

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

21 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amikor a tagállamok a 
  19
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be az V–VIII. és a X. melléklet C. részében, valamint a XI. melléklet B. részében felsorolt, halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá tartozó területek módosítása,
  vagy
  halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá vonandó új területek kijelölése végett, közös ajánlásaikban az ilyen területek vonatkozásában megadják: | Amikor a tagállamok a 
  18
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be az V–VIII. és a X. melléklet C. részében, valamint a XI. melléklet B. részében felsorolt, halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá tartozó területek módosítása, halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá vonandó új területek kijelölése
  vagy törlése
  végett, közös ajánlásaikban az ilyen területek vonatkozásában megadják: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amikor a tagállamok a 
  19
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be az V–VIII. és a X. melléklet C. részében, valamint a XI. melléklet B. részében felsorolt, halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá tartozó területek módosítása,
  vagy
  halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá vonandó új területek kijelölése végett, közös ajánlásaikban az ilyen területek vonatkozásában megadják:

19

vagy

Amikor a tagállamok a 
  18
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be az V–VIII. és a X. melléklet C. részében, valamint a XI. melléklet B. részében felsorolt, halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá tartozó területek módosítása, halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá vonandó új területek kijelölése
  vagy törlése
  végett, közös ajánlásaikban az ilyen területek vonatkozásában megadják:

18

vagy törlése

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 a bekezdés (új)

21 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ha a tagállamok nem fogadnak el közös ajánlásokat, a Bizottság a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá tartozó területeket jelöl ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha a tagállamok nem fogadnak el közös ajánlásokat, a Bizottság a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá tartozó területeket jelöl ki.

Ha a tagállamok nem fogadnak el közös ajánlásokat, a Bizottság a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el, amelyekben a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemény alapján halászati tilalom vagy korlátozás hatálya alá tartozó területeket jelöl ki.

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés

22 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Amikor a tagállamok a 
  19
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be az V–X. melléklet A. részében felsorolt minimális állományvédelmi referenciaméretek módosítására vagy meghatározására, tiszteletben tartják a tengeri fajok fiatal egyedei védelmének biztosítására vonatkozó célkitűzést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)

Amikor a tagállamok a 
  19
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be az V–X. melléklet A. részében felsorolt minimális állományvédelmi referenciaméretek módosítására vagy meghatározására, tiszteletben tartják a tengeri fajok fiatal egyedei védelmének biztosítására vonatkozó célkitűzést.

19

| (1) | Amikor a tagállamok a 
  18
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be az V–X. melléklet A. részében felsorolt minimális állományvédelmi referenciaméretek módosítására vagy meghatározására, tiszteletben tartják a tengeri fajok fiatal egyedei védelmének biztosítására vonatkozó célkitűzést.
  A közös ajánlásoknak a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeken kell alapulniuk, és biológiai alapú érveket, különösen az adott faj ivarérett korban elért méretét is figyelembe kell venniük. A közös ajánlások nem veszélyeztethetik a halászati termékek kirakodására és forgalmazására vonatkozó ellenőrzési és végrehajtási szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

Amikor a tagállamok a 
  18
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be az V–X. melléklet A. részében felsorolt minimális állományvédelmi referenciaméretek módosítására vagy meghatározására, tiszteletben tartják a tengeri fajok fiatal egyedei védelmének biztosítására vonatkozó célkitűzést.
  A közös ajánlásoknak a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeken kell alapulniuk, és biológiai alapú érveket, különösen az adott faj ivarérett korban elért méretét is figyelembe kell venniük. A közös ajánlások nem veszélyeztethetik a halászati termékek kirakodására és forgalmazására vonatkozó ellenőrzési és végrehajtási szabályokat.

18

A közös ajánlásoknak a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeken kell alapulniuk, és biológiai alapú érveket, különösen az adott faj ivarérett korban elért méretét is figyelembe kell venniük. A közös ajánlások nem veszélyeztethetik a halászati termékek kirakodására és forgalmazására vonatkozó ellenőrzési és végrehajtási szabályokat.

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

23 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amikor a tagállamok a 
  19
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be az azonnali hatályú halászati tilalmaknak és továbbhaladási rendelkezéseknek a fiatal egyedek, az ívó halak és a kagylók védelmében történő megállapítása érdekében, e közös ajánlásokban meghatározzák: | Amikor a tagállamok a 
  18
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be az azonnali hatályú halászati tilalmaknak és továbbhaladási rendelkezéseknek a fiatal egyedek, az ívó halak és a kagylók
  vagy érzékeny fajok
  védelmében történő megállapítása érdekében, e közös ajánlásokban meghatározzák: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amikor a tagállamok a 
  19
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be az azonnali hatályú halászati tilalmaknak és továbbhaladási rendelkezéseknek a fiatal egyedek, az ívó halak és a kagylók védelmében történő megállapítása érdekében, e közös ajánlásokban meghatározzák:

19

Amikor a tagállamok a 
  18
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be az azonnali hatályú halászati tilalmaknak és továbbhaladási rendelkezéseknek a fiatal egyedek, az ívó halak és a kagylók
  vagy érzékeny fajok
  védelmében történő megállapítása érdekében, e közös ajánlásokban meghatározzák:

18

vagy érzékeny fajok

Módosítás 153

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 a bekezdés (új)

23 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | Amennyiben egyetlen tagállam hajóit érintik az azonnali hatályú halászati tilalmak vagy továbbhaladási rendelkezések, olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján csökkentik az érintett hajókra kifejtett hatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

Amennyiben egyetlen tagállam hajóit érintik az azonnali hatályú halászati tilalmak vagy továbbhaladási rendelkezések, olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján csökkentik az érintett hajókra kifejtett hatást.

Módosítás 304 és 154

Módosítás 304 és 154

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 1 bekezdés

24 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amikor a tagállamok a 
  19
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be annak érdekében, hogy egy adott tengermedence vonatkozásában engedélyt kérjenek az
  V. melléklet E. részében leírt
  innovatív halászeszközök
  , köztük az elektromos vonóháló
  használatára vagy használatának meghosszabbítására, értékelést nyújtanak be az ilyen halászeszközök célfajokra, érzékeny fajokra és érzékeny élőhelyekre gyakorolt várható hatásairól. | (1)   Amikor a tagállamok a 
  18
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be annak érdekében, hogy egy adott tengermedence vonatkozásában engedélyt kérjenek az innovatív halászeszközök használatára vagy használatának meghosszabbítására, értékelést nyújtanak be az ilyen halászeszközök célfajokra, érzékeny fajokra és érzékeny élőhelyekre gyakorolt várható hatásairól. |
| | Ennek az értékelésnek az innovatív halászeszköz próbaidőszakban történő használatán kell alapulnia, amelyet az adott tevékenységcsoporton belül működő hajók legfeljebb 5 %-ára és legalább négyéves időtartamra kell korlátozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amikor a tagállamok a 
  19
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be annak érdekében, hogy egy adott tengermedence vonatkozásában engedélyt kérjenek az
  V. melléklet E. részében leírt
  innovatív halászeszközök
  , köztük az elektromos vonóháló
  használatára vagy használatának meghosszabbítására, értékelést nyújtanak be az ilyen halászeszközök célfajokra, érzékeny fajokra és érzékeny élőhelyekre gyakorolt várható hatásairól.

(1)   Amikor a tagállamok a 
  18
  . cikknek megfelelően közös ajánlásokat nyújtanak be annak érdekében, hogy egy adott tengermedence vonatkozásában engedélyt kérjenek az innovatív halászeszközök használatára vagy használatának meghosszabbítására, értékelést nyújtanak be az ilyen halászeszközök célfajokra, érzékeny fajokra és érzékeny élőhelyekre gyakorolt várható hatásairól.

Ennek az értékelésnek az innovatív halászeszköz próbaidőszakban történő használatán kell alapulnia, amelyet az adott tevékenységcsoporton belül működő hajók legfeljebb 5 %-ára és legalább négyéves időtartamra kell korlátozni.

Ennek az értékelésnek az innovatív halászeszköz próbaidőszakban történő használatán kell alapulnia, amelyet az adott tevékenységcsoporton belül működő hajók legfeljebb 5 %-ára és legalább négyéves időtartamra kell korlátozni.

Módosítás 155

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 3 bekezdés

24 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az innovatív halászeszközök használata
  nem engedélyezhető olyan esetben
  ,
  amikor
  az
  értékelések
  szerint
  használatuk
  negatív hatásokkal
  jár
  az érzékeny élőhelyekre
  és
  a nem célfajokra nézve. | (3)   Az innovatív halászeszközök használata
  csak akkor engedélyezhető kereskedelmi léptékben
  ,
  ha
  az
  (1) bekezdésben említett értékelés
  szerint
  azok használata a meglévő szabályozott halászeszközökhöz és technikákhoz képest nem jár közvetlen vagy halmozott
  negatív hatásokkal
  a tengeri élőhelyekre, többek között
  az érzékeny élőhelyekre
  vagy
  a nem célfajokra nézve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az innovatív halászeszközök használata
  nem engedélyezhető olyan esetben
  ,
  amikor
  az
  értékelések
  szerint
  használatuk
  negatív hatásokkal
  jár
  az érzékeny élőhelyekre
  és
  a nem célfajokra nézve.

(3)   Az innovatív halászeszközök használata
  csak akkor engedélyezhető kereskedelmi léptékben
  ,
  ha
  az
  (1) bekezdésben említett értékelés
  szerint
  azok használata a meglévő szabályozott halászeszközökhöz és technikákhoz képest nem jár közvetlen vagy halmozott
  negatív hatásokkal
  a tengeri élőhelyekre, többek között
  az érzékeny élőhelyekre
  vagy
  a nem célfajokra nézve.

Módosítás 156

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – 2 a franciabekezdés (új)

25 cikk – 1 bekezdés – 2 a franciabekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | — | tájékoztatást nyújthatnak a meglévő enyhítő intézkedések és nyomonkövetési intézkedések hatékonyságáról, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

tájékoztatást nyújthatnak a meglévő enyhítő intézkedések és nyomonkövetési intézkedések hatékonyságáról,

tájékoztatást nyújthatnak a meglévő enyhítő intézkedések és nyomonkövetési intézkedések hatékonyságáról,

Módosítás 158

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 a bekezdés (új)

25 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok biztosítják, hogy az említett intézkedések által közvetlenül érintett halászokkal megfelelő módon konzultáljanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok biztosítják, hogy az említett intézkedések által közvetlenül érintett halászokkal megfelelő módon konzultáljanak.

A tagállamok biztosítják, hogy az említett intézkedések által közvetlenül érintett halászokkal megfelelő módon konzultáljanak.

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

26 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott kivételek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott kivételek;

az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott kivételek;

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés

26 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés szerinti intézkedéseknek a 3. cikkben megjelölt célok elérésére és különösen a fiatal egyedek, ívó halak vagy a kagylófajok csoportosulásainak védelmére kell irányulniuk. | (2)   Az (1) bekezdés szerinti intézkedéseknek a 3. cikkben megjelölt célok elérésére és különösen a fiatal egyedek, ívó halak vagy a kagylófajok csoportosulásainak védelmére kell irányulniuk.
  Legalább olyan szigorúnak kell lenniük, mint az uniós jog szerint alkalmazandó technikai intézkedések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés szerinti intézkedéseknek a 3. cikkben megjelölt célok elérésére és különösen a fiatal egyedek, ívó halak vagy a kagylófajok csoportosulásainak védelmére kell irányulniuk.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti intézkedéseknek a 3. cikkben megjelölt célok elérésére és különösen a fiatal egyedek, ívó halak vagy a kagylófajok csoportosulásainak védelmére kell irányulniuk.
  Legalább olyan szigorúnak kell lenniük, mint az uniós jog szerint alkalmazandó technikai intézkedések.

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 a cikk (új)

26 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 26a. cikk |
| | A fogások és visszadobások teljes dokumentálására irányuló kísérleti projektek |
| | (1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezen rendelet 32. cikkével és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkével összhangban ezen rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben olyan kísérleti projekteket határoz meg, amelyek az eredményalapú halászati gazdálkodás céljából a fogások és visszadobások célokon és célkitűzéseken alapuló teljes dokumentálásának rendszerét dolgozzák ki. |
| | (2)
     
  Az ezen cikk (1) bekezdésében említett kísérleti projektek egy meghatározott terület tekintetében és legfeljebb egyéves időszakra eltérhetnek az V–XI. mellékletek B. részeiben foglalt intézkedésektől, amennyiben bizonyítható, hogy ezek a kísérleti projektek a 3. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítására és a 4. cikkben meghatározott teljesítménymutatóknak való megfelelésre irányulnak és különösen az érintett halászeszközök vagy gyakorlatok szelektivitásának javítására irányulnak, vagy más módon csökkentik azok környezeti hatását. Ez az egyéves időszak megegyező feltételek esetén további egy évvel meghosszabbítható, és az adott tevékenységcsoporton belül tagállamonként működő hajók legfeljebb 5 %-ára kell korlátozni. |
| | (3)
     
  Amennyiben a tagállamok közös ajánlásokat nyújtanak be az (1) bekezdés szerinti kísérleti projektek megvalósítása érdekében, tudományos bizonyítékokkal kell szolgálniuk elfogadásuk alátámasztására. A HTMGB értékeli ezeket a közös ajánlásokat és az értékelést nyilvánosságra hozza. A projekt befejezésétől számított hat hónapon belül a tagállamok jelentést tesznek a Bizottságnak, amelyben felvázolják az eredményeket, ideértve a szelektivitás és egyéb környezeti hatások terén bekövetkezett változások részletes értékelését. |
| | (4)
     
  A HTMGB értékeli a (3) bekezdésben említett jelentést. Amennyiben a HTMGB arra a következtetésre jut, hogy az új halászeszköz vagy gyakorlat sikeresen megvalósítja a (2) bekezdésben megállapított célkitűzéseket, a Bizottság az EUMSZ értelmében javaslatot nyújthat be a szóban forgó halászeszköz vagy gyakorlat általános használatának engedélyezésére. A HTMGB értékelését közzé kell tenni. |
| | (5)
     
  A Bizottság a 32. cikkével összhangban, ezen rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a fogások és visszadobások teljes dokumentálása (1) bekezdésben említett rendszerének műszaki előírásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26a. cikk

26a. cikk

A fogások és visszadobások teljes dokumentálására irányuló kísérleti projektek

A fogások és visszadobások teljes dokumentálására irányuló kísérleti projektek

(1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezen rendelet 32. cikkével és az 1380/2013/EU rendelet 18. cikkével összhangban ezen rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el, amelyekben olyan kísérleti projekteket határoz meg, amelyek az eredményalapú halászati gazdálkodás céljából a fogások és visszadobások célokon és célkitűzéseken alapuló teljes dokumentálásának rendszerét dolgozzák ki.

(2)
     
  Az ezen cikk (1) bekezdésében említett kísérleti projektek egy meghatározott terület tekintetében és legfeljebb egyéves időszakra eltérhetnek az V–XI. mellékletek B. részeiben foglalt intézkedésektől, amennyiben bizonyítható, hogy ezek a kísérleti projektek a 3. cikkben meghatározott célkitűzések megvalósítására és a 4. cikkben meghatározott teljesítménymutatóknak való megfelelésre irányulnak és különösen az érintett halászeszközök vagy gyakorlatok szelektivitásának javítására irányulnak, vagy más módon csökkentik azok környezeti hatását. Ez az egyéves időszak megegyező feltételek esetén további egy évvel meghosszabbítható, és az adott tevékenységcsoporton belül tagállamonként működő hajók legfeljebb 5 %-ára kell korlátozni.

(3)
     
  Amennyiben a tagállamok közös ajánlásokat nyújtanak be az (1) bekezdés szerinti kísérleti projektek megvalósítása érdekében, tudományos bizonyítékokkal kell szolgálniuk elfogadásuk alátámasztására. A HTMGB értékeli ezeket a közös ajánlásokat és az értékelést nyilvánosságra hozza. A projekt befejezésétől számított hat hónapon belül a tagállamok jelentést tesznek a Bizottságnak, amelyben felvázolják az eredményeket, ideértve a szelektivitás és egyéb környezeti hatások terén bekövetkezett változások részletes értékelését.

(4)
     
  A HTMGB értékeli a (3) bekezdésben említett jelentést. Amennyiben a HTMGB arra a következtetésre jut, hogy az új halászeszköz vagy gyakorlat sikeresen megvalósítja a (2) bekezdésben megállapított célkitűzéseket, a Bizottság az EUMSZ értelmében javaslatot nyújthat be a szóban forgó halászeszköz vagy gyakorlat általános használatának engedélyezésére. A HTMGB értékelését közzé kell tenni.

(5)
     
  A Bizottság a 32. cikkével összhangban, ezen rendeletet kiegészítő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza a fogások és visszadobások teljes dokumentálása (1) bekezdésben említett rendszerének műszaki előírásait.

Módosítás 162

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV fejezet

IV fejezet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| IV.
   
  fejezet | törölve |
| REGIONÁLIS HALÁSZATI GAZDÁLKODÁSI SZERVEZETEK | |
| 28. cikk | |
| Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) | |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el: | |
| a) | az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) által elfogadott egyes technikai intézkedések uniós jogba való átültetése érdekében, beleértve a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák listáit, valamint a kék menyhal és a vörös álsügérek halászatához kapcsolódó, a 05:2013, 19:2014, 01:2015 és 02:2015 NEAFC-ajánlásokban meghatározott konkrét technikai intézkedéseket; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

IV.
   
  fejezet

IV.

fejezet

törölve

törölve

REGIONÁLIS HALÁSZATI GAZDÁLKODÁSI SZERVEZETEK

REGIONÁLIS HALÁSZATI GAZDÁLKODÁSI SZERVEZETEK

28. cikk

28. cikk

Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC)

Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC)

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el:

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el:

a)

a)

az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) által elfogadott egyes technikai intézkedések uniós jogba való átültetése érdekében, beleértve a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák listáit, valamint a kék menyhal és a vörös álsügérek halászatához kapcsolódó, a 05:2013, 19:2014, 01:2015 és 02:2015 NEAFC-ajánlásokban meghatározott konkrét technikai intézkedéseket; valamint

az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) által elfogadott egyes technikai intézkedések uniós jogba való átültetése érdekében, beleértve a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák listáit, valamint a kék menyhal és a vörös álsügérek halászatához kapcsolódó, a 05:2013, 19:2014, 01:2015 és 02:2015 NEAFC-ajánlásokban meghatározott konkrét technikai intézkedéseket; valamint

| b) | más, a NEAFC-ajánlásokat átültető jogi aktusok bizonyos nem alapvető rendelkezéseit kiegészítő vagy módosító technikai intézkedések elfogadása érdekében. |
| --- | --- |

b)

b)

más, a NEAFC-ajánlásokat átültető jogi aktusok bizonyos nem alapvető rendelkezéseit kiegészítő vagy módosító technikai intézkedések elfogadása érdekében.

más, a NEAFC-ajánlásokat átültető jogi aktusok bizonyos nem alapvető rendelkezéseit kiegészítő vagy módosító technikai intézkedések elfogadása érdekében.

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

29 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az e rendeletben megállapított technikai intézkedések nem alkalmazandók a 
  kizárólag
  tudományos vizsgálatok
  céljából
  folytatott halászati műveletekre, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek: | (1)   Az e rendeletben megállapított technikai intézkedések nem alkalmazandók a tudományos vizsgálatok
  keretében
  folytatott halászati műveletekre, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az e rendeletben megállapított technikai intézkedések nem alkalmazandók a 
  kizárólag
  tudományos vizsgálatok
  céljából
  folytatott halászati műveletekre, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:

(1)   Az e rendeletben megállapított technikai intézkedések nem alkalmazandók a tudományos vizsgálatok
  keretében
  folytatott halászati műveletekre, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:

Módosítás 164

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 2 bekezdés – b pont

29 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | közvetlen
  emberi fogyasztástól eltérő célokra értékesítik őket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

közvetlen
  emberi fogyasztástól eltérő célokra értékesítik őket.

közvetlen

| b) | a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti halak esetében közvetlen
  emberi fogyasztástól eltérő célokra értékesítik őket. |
| --- | --- |

b)

a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti halak esetében közvetlen
  emberi fogyasztástól eltérő célokra értékesítik őket.

a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti halak esetében közvetlen

Módosítás 165

Módosítás 165

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – cím

30 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Módosítás 166

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés

30 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ez a rendeletben meghatározott technikai intézkedések nem vonatkoznak a tengeri fajok kizárólag
  mesterséges
  állománypótlása vagy áttelepítése céljából végrehajtott halászati műveletekre, amennyiben e műveleteket a közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró tagállam vagy tagállamok engedélyével és felügyelete alatt hajtják végre. | (1)   Ez a rendeletben meghatározott technikai intézkedések nem vonatkoznak a tengeri fajok kizárólag
  közvetlen
  állománypótlása vagy áttelepítése céljából végrehajtott halászati műveletekre, amennyiben e műveleteket a közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró tagállam vagy tagállamok engedélyével és felügyelete alatt hajtják végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Ez a rendeletben meghatározott technikai intézkedések nem vonatkoznak a tengeri fajok kizárólag
  mesterséges
  állománypótlása vagy áttelepítése céljából végrehajtott halászati műveletekre, amennyiben e műveleteket a közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró tagállam vagy tagállamok engedélyével és felügyelete alatt hajtják végre.

(1)   Ez a rendeletben meghatározott technikai intézkedések nem vonatkoznak a tengeri fajok kizárólag
  közvetlen
  állománypótlása vagy áttelepítése céljából végrehajtott halászati műveletekre, amennyiben e műveleteket a közvetlen gazdálkodási érdekkel bíró tagállam vagy tagállamok engedélyével és felügyelete alatt hajtják végre.

Módosítás 167

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 2 bekezdés

30 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ha a 
  mesterséges
  állománypótlásra vagy áttelepítésre valamely más tagállam vagy tagállamok vizein kerül sor, a Bizottságot és valamennyi érintett tagállamot az ilyen halászati műveletek végzésének tervezett megkezdése előtt legalább egy hónappal tájékoztatni kell. | (2)   Ha a 
  közvetlen
  állománypótlásra vagy áttelepítésre valamely más tagállam vagy tagállamok vizein kerül sor, a Bizottságot és valamennyi érintett tagállamot az ilyen halászati műveletek végzésének tervezett megkezdése előtt legalább egy hónappal tájékoztatni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ha a 
  mesterséges
  állománypótlásra vagy áttelepítésre valamely más tagállam vagy tagállamok vizein kerül sor, a Bizottságot és valamennyi érintett tagállamot az ilyen halászati műveletek végzésének tervezett megkezdése előtt legalább egy hónappal tájékoztatni kell.

(2)   Ha a 
  közvetlen
  állománypótlásra vagy áttelepítésre valamely más tagállam vagy tagállamok vizein kerül sor, a Bizottságot és valamennyi érintett tagállamot az ilyen halászati műveletek végzésének tervezett megkezdése előtt legalább egy hónappal tájékoztatni kell.

Módosítás 168

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 bekezdés

31 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ha a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények szerint a tengeri fajok védelme érdekében azonnali intézkedésekre van szükség, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fenyegetések enyhítése érdekében. E jogi aktusok vonatkozhatnak mindenekelőtt a halászeszközök használatára vagy a halászati tevékenység végzésére vonatkozóan bizonyos területek vagy időszakok tekintetében megállapított korlátozásokra; | (1)   Ha a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények szerint a tengeri fajok
  és élőhelyek
  védelme érdekében azonnali intézkedésekre van szükség, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fenyegetések enyhítése érdekében. E jogi aktusok vonatkozhatnak mindenekelőtt a halászeszközök használatára vagy a halászati tevékenység végzésére vonatkozóan bizonyos területek vagy időszakok tekintetében megállapított korlátozásokra
  , valamint bármely egyéb szükséges állományvédelmi intézkedésre
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Ha a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények szerint a tengeri fajok védelme érdekében azonnali intézkedésekre van szükség, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fenyegetések enyhítése érdekében. E jogi aktusok vonatkozhatnak mindenekelőtt a halászeszközök használatára vagy a halászati tevékenység végzésére vonatkozóan bizonyos területek vagy időszakok tekintetében megállapított korlátozásokra;

(1)   Ha a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények szerint a tengeri fajok
  és élőhelyek
  védelme érdekében azonnali intézkedésekre van szükség, a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fenyegetések enyhítése érdekében. E jogi aktusok vonatkozhatnak mindenekelőtt a halászeszközök használatára vagy a halászati tevékenység végzésére vonatkozóan bizonyos területek vagy időszakok tekintetében megállapított korlátozásokra
  , valamint bármely egyéb szükséges állományvédelmi intézkedésre
  ;

Módosítás 273

Módosítás 273

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

31 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | az érzékeny fajok és élőhelyek védelme, amennyiben bizonyíték áll rendelkezésre arról, hogy állományuk súlyos fenyegetésnek kitett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

az érzékeny fajok és élőhelyek védelme, amennyiben bizonyíték áll rendelkezésre arról, hogy állományuk súlyos fenyegetésnek kitett.

az érzékeny fajok és élőhelyek védelme, amennyiben bizonyíték áll rendelkezésre arról, hogy állományuk súlyos fenyegetésnek kitett.

Módosítás 169

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 3 bekezdés

31 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az (1) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényessége a 32. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül legfeljebb
  hároméves
  időszakra terjed ki. | (3)   Az (1) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényessége a 32. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül legfeljebb
  kétéves
  időszakra terjed ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az (1) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényessége a 32. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül legfeljebb
  hároméves
  időszakra terjed ki.

(3)   Az (1) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényessége a 32. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül legfeljebb
  kétéves
  időszakra terjed ki.

Módosítás 170

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 1 bekezdés

34 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság a tagállamoktól és az érintett tanácsadó testületektől kapott információk alapján, a HTMGB által készített értékelés után, 2020 végéig, majd azt követően háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. E jelentésben értékelnie kell, hogy a regionális és az uniós szintű technikai intézkedések milyen mértékben járultak hozzá a 3. cikkben
  megállapított
  célkitűzések teljesítéséhez
  és
  a 4. cikkben meghatározott
  célok eléréséhez
  . | (1)   A Bizottság a tagállamoktól és az érintett tanácsadó testületektől kapott információk alapján, a HTMGB által készített értékelés után,
  ... [e rendelet hatálybalépése után három évvel]-ig
  , majd azt követően háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. E jelentésben értékelnie kell, hogy a regionális és az uniós szintű technikai intézkedések milyen mértékben járultak hozzá a 3. cikkben
  említett
  célkitűzések teljesítéséhez a 4. cikkben meghatározott
  teljesítménymutatók alapján
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság a tagállamoktól és az érintett tanácsadó testületektől kapott információk alapján, a HTMGB által készített értékelés után, 2020 végéig, majd azt követően háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. E jelentésben értékelnie kell, hogy a regionális és az uniós szintű technikai intézkedések milyen mértékben járultak hozzá a 3. cikkben
  megállapított
  célkitűzések teljesítéséhez
  és
  a 4. cikkben meghatározott
  célok eléréséhez
  .

(1)   A Bizottság a tagállamoktól és az érintett tanácsadó testületektől kapott információk alapján, a HTMGB által készített értékelés után,
  ... [e rendelet hatálybalépése után három évvel]-ig
  , majd azt követően háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról. E jelentésben értékelnie kell, hogy a regionális és az uniós szintű technikai intézkedések milyen mértékben járultak hozzá a 3. cikkben
  említett
  célkitűzések teljesítéséhez a 4. cikkben meghatározott
  teljesítménymutatók alapján
  .

Módosítás 171

Módosítás 171

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 2 bekezdés

34 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben e jelentés alapján regionális szinten bizonyíték van arra, hogy a célkitűzéseket és célokat nem sikerült elérni, akkor az adott régió tagállamai az (1) bekezdés szerinti jelentés benyújtását követő
  hat
  hónapon belül olyan korrekciós intézkedéseket megállapító tervet nyújtanak be, amelyek révén
  az említett
  célkitűzések és
  célok teljesíthetők
  . | (2)   Amennyiben e jelentés alapján regionális szinten bizonyíték van arra, hogy a célkitűzéseket nem sikerült elérni,
  vagy a főbb halászatok esetében a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett minimális állományvédelmi méret alatti konkrét fogási szinteket túllépték,
  akkor az adott régió tagállamai az (1) bekezdés szerinti jelentés benyújtását követő
  tizenkét
  hónapon belül olyan korrekciós intézkedéseket megállapító tervet nyújtanak be, amelyek révén
  a 3. cikkben megállapított
  célkitűzések
  teljesíthetők
  és
  a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások mennyisége a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szintekre csökkenthetőek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben e jelentés alapján regionális szinten bizonyíték van arra, hogy a célkitűzéseket és célokat nem sikerült elérni, akkor az adott régió tagállamai az (1) bekezdés szerinti jelentés benyújtását követő
  hat
  hónapon belül olyan korrekciós intézkedéseket megállapító tervet nyújtanak be, amelyek révén
  az említett
  célkitűzések és
  célok teljesíthetők
  .

(2)   Amennyiben e jelentés alapján regionális szinten bizonyíték van arra, hogy a célkitűzéseket nem sikerült elérni,
  vagy a főbb halászatok esetében a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett minimális állományvédelmi méret alatti konkrét fogási szinteket túllépték,
  akkor az adott régió tagállamai az (1) bekezdés szerinti jelentés benyújtását követő
  tizenkét
  hónapon belül olyan korrekciós intézkedéseket megállapító tervet nyújtanak be, amelyek révén
  a 3. cikkben megállapított
  célkitűzések
  teljesíthetők
  és
  a tengeri fajoknak a minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeit érintő fogások mennyisége a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szintekre csökkenthetőek
  .

Módosítás 172

Módosítás 172

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 2 a bekezdés (új)

34 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság segíti a tagállamokat nemzeti cselekvési terv kidolgozásában, amely a 4. cikkben meghatározott követelmények megvalósítását célzó új technikai intézkedések végrehajtása során megállapított nehézségek kezelésére irányul. A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a cselekvési terv végrehajtása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság segíti a tagállamokat nemzeti cselekvési terv kidolgozásában, amely a 4. cikkben meghatározott követelmények megvalósítását célzó új technikai intézkedések végrehajtása során megállapított nehézségek kezelésére irányul. A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a cselekvési terv végrehajtása érdekében.

Módosítás 173

Módosítás 173

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

34 cikk – 3 a bekezdés (új)

34 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Ha a jelentés megállapítja, hogy valamely tagállam elmulasztotta teljesíteni ellenőrzési és adatgyűjtési kötelezettségeit, a Bizottság megszakíthatja vagy felfüggesztheti az ETHA-ból az adott tagállamnak nyújtott finanszírozást az 508/2014/EU rendelet 100. és 101. cikkével összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Ha a jelentés megállapítja, hogy valamely tagállam elmulasztotta teljesíteni ellenőrzési és adatgyűjtési kötelezettségeit, a Bizottság megszakíthatja vagy felfüggesztheti az ETHA-ból az adott tagállamnak nyújtott finanszírozást az 508/2014/EU rendelet 100. és 101. cikkével összhangban.

Módosítás 174

Módosítás 174

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 1 bekezdés – a pont

35 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a 3., 8., 9., 10., 11., 12., 14., 15., 16. és 25. cikket el kell hagyni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a 3., 8., 9., 10., 11., 12., 14., 15., 16. és 25. cikket el kell hagyni;

| a) | a 3., 8., 9., 10., 11.
  és
  12.
  cikket
  ,
  a 13. cikk (3) bekezdésének második albekezdését, valamint a
  14., 15., 16. és 25. cikket el kell hagyni; |
| --- | --- |

a)

a 3., 8., 9., 10., 11.
  és
  12.
  cikket
  ,
  a 13. cikk (3) bekezdésének második albekezdését, valamint a
  14., 15., 16. és 25. cikket el kell hagyni;

és

cikket

a 13. cikk (3) bekezdésének második albekezdését, valamint a

Módosítás 175

Módosítás 175

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

36 cikk

36 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 36. cikk | törölve |
| Az 1098/2007/EK rendelet módosításai | |
| Az 1098/2007/EK rendelet 8. és 9. cikkét el kell hagyni. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

36. cikk

36. cikk

törölve

törölve

Az 1098/2007/EK rendelet módosításai

Az 1098/2007/EK rendelet módosításai

Az 1098/2007/EK rendelet 8. és 9. cikkét el kell hagyni.

Az 1098/2007/EK rendelet 8. és 9. cikkét el kell hagyni.

Módosítás 176

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 1 bekezdés – b pont

37 cikk – 1 bekezdés – b pont

1224/2009/EK rendelet

54 c cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a hajó nem tart a fedélzetén vagy használ egyszerre
  80
   mm-nél kisebb szembőségű vontatott eszközt, illetve egy vagy több erszényes kerítőhálót vagy egyéb hasonló halászeszközt; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a hajó nem tart a fedélzetén vagy használ egyszerre
  80
   mm-nél kisebb szembőségű vontatott eszközt, illetve egy vagy több erszényes kerítőhálót vagy egyéb hasonló halászeszközt; vagy

80

| a) | a hajó nem tart a fedélzetén vagy használ egyszerre
  70
   mm-nél kisebb szembőségű vontatott eszközt, illetve egy vagy több erszényes kerítőhálót vagy egyéb hasonló halászeszközt; vagy |
| --- | --- |

a)

a hajó nem tart a fedélzetén vagy használ egyszerre
  70
   mm-nél kisebb szembőségű vontatott eszközt, illetve egy vagy több erszényes kerítőhálót vagy egyéb hasonló halászeszközt; vagy

70

Módosítás 177

Módosítás 177

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 1 bekezdés – b pont

37 cikk – 1 bekezdés – b pont

1224/2009/EK rendelet

54 c cikk – 2 bekezdés – b pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| az osztályozott halakat osztályozás után
  azonnal
  lefagyasztják, és semmilyen osztályozott halat nem dobnak vissza a tengerbe; valamint | az osztályozott halakat osztályozás után lefagyasztják, és semmilyen osztályozott halat nem dobnak vissza a tengerbe; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

az osztályozott halakat osztályozás után
  azonnal
  lefagyasztják, és semmilyen osztályozott halat nem dobnak vissza a tengerbe; valamint

azonnal

az osztályozott halakat osztályozás után lefagyasztják, és semmilyen osztályozott halat nem dobnak vissza a tengerbe; valamint

Módosítás 178

Módosítás 178

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 1 bekezdés – b pont

37 cikk – 1 bekezdés – b pont

1224/2009/EK rendelet

54 cikk – 2 bekezdés – b pont – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a berendezés úgy van beszerelve és elhelyezve a hajón, hogy biztosítsa a tengeri fajok egyedeinek
  azonnali
  lefagyasztását, és nem teszi lehetővé a tengerbe való visszadobásukat. | a berendezés úgy van beszerelve és elhelyezve a hajón, hogy biztosítsa a tengeri fajok egyedeinek lefagyasztását, és nem teszi lehetővé a tengerbe való visszadobásukat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a berendezés úgy van beszerelve és elhelyezve a hajón, hogy biztosítsa a tengeri fajok egyedeinek
  azonnali
  lefagyasztását, és nem teszi lehetővé a tengerbe való visszadobásukat.

azonnali

a berendezés úgy van beszerelve és elhelyezve a hajón, hogy biztosítsa a tengeri fajok egyedeinek lefagyasztását, és nem teszi lehetővé a tengerbe való visszadobásukat.

Módosítás 179

Módosítás 179

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 1 bekezdés – b pont

37 cikk – 1 bekezdés – b pont

1224/2009/EK rendelet

54 c cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A lobogó szerinti állam illetékes hatóságának kell hitelesítenie a fagyasztóval felszerelt vonóhálós halászhajók tervrajzait, hogy így garantálják az alkalmazandó szabályoknak való megfelelésüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A lobogó szerinti állam illetékes hatóságának kell hitelesítenie a fagyasztóval felszerelt vonóhálós halászhajók tervrajzait, hogy így garantálják az alkalmazandó szabályoknak való megfelelésüket.

Módosítás 180

Módosítás 180

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk

38 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 38. cikk | törölve |
| Az 1343/2011/EU rendelet módosítása | |
| Az 1343/2011/EU rendelet 26. cikke a következőképpen módosul: | |
| (1) | A cikk a következő ponttal egészül ki:









  „h) | a 4., 10., 12., 15., 15a., 16., 16b., 16c., 16d., 16f., 16 g., 16h., 16i., 16j. és 16k. cikk szerinti technikai intézkedések;” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

38. cikk

38. cikk

törölve

törölve

Az 1343/2011/EU rendelet módosítása

Az 1343/2011/EU rendelet módosítása

Az 1343/2011/EU rendelet 26. cikke a következőképpen módosul:

Az 1343/2011/EU rendelet 26. cikke a következőképpen módosul:

(1)

(1)

A cikk a következő ponttal egészül ki:

„h)

„h)

a 4., 10., 12., 15., 15a., 16., 16b., 16c., 16d., 16f., 16 g., 16h., 16i., 16j. és 16k. cikk szerinti technikai intézkedések;”

a 4., 10., 12., 15., 15a., 16., 16b., 16c., 16d., 16f., 16 g., 16h., 16i., 16j. és 16k. cikk szerinti technikai intézkedések;”

| (2) | A cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:



  „A Bizottság arra is felhatalmazást kap, hogy a 27. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal átültessen az uniós jogba más, a GFCM által elfogadott és az Unióra nézve kötelezővé váló technikai intézkedéseket, valamint hogy kiegészítse vagy módosítsa a GFCM technikai intézkedésekről szóló ajánlásait átültető jogi aktusok bizonyos nem alapvető rendelkezéseit.” |
| --- | --- |

(2)

(2)

A cikk az alábbi bekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság arra is felhatalmazást kap, hogy a 27. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal átültessen az uniós jogba más, a GFCM által elfogadott és az Unióra nézve kötelezővé váló technikai intézkedéseket, valamint hogy kiegészítse vagy módosítsa a GFCM technikai intézkedésekről szóló ajánlásait átültető jogi aktusok bizonyos nem alapvető rendelkezéseit.”

„A Bizottság arra is felhatalmazást kap, hogy a 27. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal átültessen az uniós jogba más, a GFCM által elfogadott és az Unióra nézve kötelezővé váló technikai intézkedéseket, valamint hogy kiegészítse vagy módosítsa a GFCM technikai intézkedésekről szóló ajánlásait átültető jogi aktusok bizonyos nem alapvető rendelkezéseit.”

Módosítás 181

Módosítás 181

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

40 cikk – 1 bekezdés

40 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK rendelet hatályát veszti. | A 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK rendelet
  , valamint a 494/2002/EK bizottsági rendelet

   (1a) hatályát veszti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK rendelet hatályát veszti.

A 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK rendelet
  , valamint a 494/2002/EK bizottsági rendelet

   (1a) hatályát veszti.

, valamint a 494/2002/EK bizottsági rendelet

1a

Módosítás 182

Módosítás 182

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – n a pont (új)

I melléklet – n a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | na) | hegyesorrú maréna (Coregonus oxyrinchus) az ICES IVb alterület uniós vizein; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

na)

na)

hegyesorrú maréna (Coregonus oxyrinchus) az ICES IVb alterület uniós vizein;

hegyesorrú maréna (Coregonus oxyrinchus) az ICES IVb alterület uniós vizein;

Módosítás 183

Módosítás 183

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – n b pont (új)

I melléklet – n b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | nb) | adriai tokhal (Acipenser naccarii) és a közönséges tokhal (Acipenser sturio) az uniós vizeken; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

nb)

nb)

adriai tokhal (Acipenser naccarii) és a közönséges tokhal (Acipenser sturio) az uniós vizeken;

adriai tokhal (Acipenser naccarii) és a közönséges tokhal (Acipenser sturio) az uniós vizeken;

Módosítás 184

Módosítás 184

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – o pont

I melléklet – o pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| o) | ikrás nőstény languszta (Palinuridae spp.) és ikrás nőstény homár (Homarus gammarus) valamennyi uniós vízterületen, kivéve közvetlen állománypótlás vagy áttelepítés céljából; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

o)

ikrás nőstény languszta (Palinuridae spp.) és ikrás nőstény homár (Homarus gammarus) valamennyi uniós vízterületen, kivéve közvetlen állománypótlás vagy áttelepítés céljából;

Palinuridae spp.

Homarus gammarus

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 185

Módosítás 185

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – p pont

I melléklet – p pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| p) | datolyakagyló (Lithophaga lithophaga) és közönséges fúrókagyló (Pholas dactylus) a Földközi-tenger uniós vízterületein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

p)

datolyakagyló (Lithophaga lithophaga) és közönséges fúrókagyló (Pholas dactylus) a Földközi-tenger uniós vízterületein.

| p) | datolyakagyló (Lithophaga lithophaga)
  , nagy sonkakagyló (Pinna nobilis)
  és közönséges fúrókagyló (Pholas dactylus) a Földközi-tenger uniós vízterületein; |
| --- | --- |

p)

datolyakagyló (Lithophaga lithophaga)
  , nagy sonkakagyló (Pinna nobilis)
  és közönséges fúrókagyló (Pholas dactylus) a Földközi-tenger uniós vízterületein;

, nagy sonkakagyló (Pinna nobilis)

Módosítás 186

Módosítás 186

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – p a pont (új)

I melléklet – p a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | pa) | díszsün (Centrostephanus longispinus). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

pa)

pa)

díszsün (Centrostephanus longispinus).

díszsün (Centrostephanus longispinus).

Módosítás 187

Módosítás 187

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 5 a pont (új)

IV melléklet – 5 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. | A nagy tengeripókot az 5a. ábra szerinti módon a páncél teljes hosszában a páncél szélétől a csőszájak között a páncél túlsó végéig vezető középvonal mentén kell mérni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5a.

5a.

A nagy tengeripókot az 5a. ábra szerinti módon a páncél teljes hosszában a páncél szélétől a csőszájak között a páncél túlsó végéig vezető középvonal mentén kell mérni.

Módosítás 188

Módosítás 188

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 5 b pont (új)

IV melléklet – 5 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b. | A nagy tarisznyarák méretét az 5b. ábra szerint, a páncél legszélesebb pontján, a páncél elülső-hátulsó középvonalára merőlegesen kell megmérni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5b.

5b.

A nagy tarisznyarák méretét az 5b. ábra szerint, a páncél legszélesebb pontján, a páncél elülső-hátulsó középvonalára merőlegesen kell megmérni.

Módosítás 189

Módosítás 189

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 5 c pont (új)

IV melléklet – 5 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5c. | A közönséges kürtcsiga méretét a 5c. ábra szerint a csigaház hossza mentén kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5c.

5c.

A közönséges kürtcsiga méretét a 5c. ábra szerint a csigaház hossza mentén kell meghatározni.

Módosítás 190

Módosítás 190

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 5 d pont (új)

IV melléklet – 5 d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5d. | A kardhal méretét az 5d. ábra szerint teljes hosszában, a farokúszó villájától az alsó állkapocs csúcsáig kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5d.

5d.

A kardhal méretét az 5d. ábra szerint teljes hosszában, a farokúszó villájától az alsó állkapocs csúcsáig kell meghatározni.

Módosítás 191

Módosítás 191

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 5 a ábra (új)

IV melléklet – 5 a ábra (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a.


  ábra: nagy tengeri pók (Maia squinada) |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5a.


  ábra: nagy tengeri pók (Maia squinada)

5a.

ábra: nagy tengeri pók (Maia squinada)

Image

Módosítás 192

Módosítás 192

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 5 b ábra (új)

IV melléklet – 5 b ábra (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b.


  ábra: nagy tarisznyarák (Cancer pagarus) |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5b.


  ábra: nagy tarisznyarák (Cancer pagarus)

5b.

ábra: nagy tarisznyarák (Cancer pagarus)

Image

Módosítás 193

Módosítás 193

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 5 c ábra (új)

IV melléklet – 5 c ábra (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5c.


  ábra: kürtcsiga (Buccinum spp) |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5c.


  ábra: kürtcsiga (Buccinum spp)

5c.

ábra: kürtcsiga (Buccinum spp)

Image

Módosítás 194

Módosítás 194

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 5 d ábra (új)

IV melléklet – 5 d ábra (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5d.


  ábra: kardhal (Xiphias gladius) |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5d.


  ábra: kardhal (Xiphias gladius)

5d.

ábra: kardhal (Xiphias gladius)

Image

Módosítás 195

Módosítás 195

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 14 sor

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 14 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Makrélák (Scomber spp.) | 20
   cm |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Makrélák (Scomber spp.)

20
   cm

20

| Módosítás |
| --- |
| Makrélák (Scomber spp.) | 30
   cm (1a) |

Módosítás

Módosítás

Makrélák (Scomber spp.)

Scomber

30
   cm (1a)

30

1a

Módosítás 196

Módosítás 196

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 15 sor

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 15 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Hering (Clupea harengus) | 20 cm |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Hering (Clupea harengus)

20 cm

| Módosítás |
| --- |
| Hering (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Módosítás

Módosítás

Hering (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm (1a)

1a

Módosítás 197

Módosítás 197

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 16 sor

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 16 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Fattyúmakrélák (Trachurus spp.) | 15 cm |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Fattyúmakrélák (Trachurus spp.)

15 cm

| Módosítás |
| --- |
| Fattyúmakrélák (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Módosítás

Módosítás

Fattyúmakrélák (Trachurus spp.)

Trachurus

15 cm (1a)

1a

Módosítás 198

Módosítás 198

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 17 sor

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 17 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Szardella (Engraulis encrasicolus) | 12 cm vagy kilogrammonként 90 egyed |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Szardella (Engraulis encrasicolus)

12 cm vagy kilogrammonként 90 egyed

| Módosítás |
| --- |
| Szardella (Engraulis encrasicolus) | 12 cm vagy kilogrammonként 90 egyed (1a) |

Módosítás

Módosítás

Szardella (Engraulis encrasicolus)

12 cm vagy kilogrammonként 90 egyed (1a)

1a

Módosítás 199

Módosítás 199

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 19 sor

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 19 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Szardínia (Sardina pilchardus) | 11 cm |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Szardínia (Sardina pilchardus)

11 cm

| Módosítás |
| --- |
| Szardínia (Sardina pilchardus) | 11 cm (1a) |

Módosítás

Módosítás

Szardínia (Sardina pilchardus)

11 cm (1a)

1a

Módosítás 200

Módosítás 200

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 20 sor

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 20 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Homár (Homarus gammarus) | 87 mm |
| Módosítás |
| Homár (Homarus gammarus) | 87 mm
  (páncélhossz) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Homár (Homarus gammarus)

87 mm

Módosítás

Módosítás

Homár (Homarus gammarus)

Homarus gammarus

87 mm
  (páncélhossz)

(páncélhossz)

Módosítás 201

Módosítás 201

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 34 sor

V melléklet – A rész – 1 táblázat – 34 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Languszták (Palinurus spp.) | 95 mm |
| Módosítás |
| Languszták (Palinurus spp.) | 95 mm
  (páncélhossz) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Languszták (Palinurus spp.)

95 mm

Módosítás

Módosítás

Languszták (Palinurus spp.)

95 mm
  (páncélhossz)

(páncélhossz)

Módosítás 202

Módosítás 202

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – A rész – 2 táblázat – 13 sor

V melléklet – A rész – 2 táblázat – 13 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Norvég homár (Nephrops norvegicus) | Teljes hossz: 105 mm |
| | Páncélhossz: 32mm |
| Módosítás |
| Norvég homár (Nephrops norvegicus) | Teljes hossz: 105 mm |
| | Páncélhossz: 32mm |
| | Norvéghomár-farok: 59 mm |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Norvég homár (Nephrops norvegicus)

Teljes hossz: 105 mm

Páncélhossz: 32mm

Módosítás

Módosítás

Norvég homár (Nephrops norvegicus)

Teljes hossz: 105 mm

Páncélhossz: 32mm

Norvéghomár-farok: 59 mm

Norvéghomár-farok: 59 mm

Módosítás 203

Módosítás 203

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – A rész – 2 táblázat – 14 sor

V melléklet – A rész – 2 táblázat – 14 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Makrélák (Scomber spp.) | 20 cm |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Makrélák (Scomber spp.)

Scomber

20 cm

| Módosítás |
| --- |
| Makrélák (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Módosítás

Módosítás

Makrélák (Scomber spp.)

Scomber

20 cm (1a)

1a

Módosítás 204

Módosítás 204

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – A rész – 2 táblázat – 15 sor

V melléklet – A rész – 2 táblázat – 15 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Hering (Clupea harengus) | 18 cm |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Hering (Clupea harengus)

Clupea harengus

18 cm

| Módosítás |
| --- |
| Hering (Clupea harengus) | 18 cm (1a) |

Módosítás

Módosítás

Hering (Clupea harengus)

Clupea harengus

18 cm (1a)

1a

Módosítás 205

Módosítás 205

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – A rész – 2 táblázat – 16 sor

V melléklet – A rész – 2 táblázat – 16 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Fattyúmakrélák (Trachurus spp.) | 15 cm |
| Módosítás |
| Fattyúmakrélák (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Fattyúmakrélák (Trachurus spp.)

Trachurus

15 cm

Módosítás

Módosítás

Fattyúmakrélák (Trachurus spp.)

Trachurus

15 cm (1a)

1a

Módosítás 206

Módosítás 206

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 2 b sor (új)

V melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 2 b sor (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| | | |
| Módosítás |
| Legalább 90 mm | A Skagerrak és a Kattegat | A halászeszközre egy legalább 270 mm szembőségű (rombusz alakú hálószemek esetén) vagy 140 mm

   (1a)

  szembőségű (négyzet alakú hálószemek esetén) hálómezőt kell felszerelni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Legalább 90 mm

Legalább 90 mm

A Skagerrak és a Kattegat

A Skagerrak és a Kattegat

A halászeszközre egy legalább 270 mm szembőségű (rombusz alakú hálószemek esetén) vagy 140 mm

   (1a)

  szembőségű (négyzet alakú hálószemek esetén) hálómezőt kell felszerelni.

A halászeszközre egy legalább 270 mm szembőségű (rombusz alakú hálószemek esetén) vagy 140 mm

1a

szembőségű (négyzet alakú hálószemek esetén) hálómezőt kell felszerelni.

Módosítás 305 és 355

Módosítás 305 és 355

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 4 sor

V melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 4 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Legalább 80 mm | ICES IVb körzet az é. sz. 54o 30’-től délre és ICES IVc körzet | Nyelvhalra irányuló célzott halászat merevítőrudas vonóhálóval
  vagy [elektromos vonóhálóval]
   A háló elülső részének felső felébe egy legalább 180 mm szembőségű hálómezőt kell illeszteni. |
| Módosítás |
| Legalább 80 mm | ICES IVb körzet az é. sz. 54o 30’-től délre és ICES IVc körzet | Nyelvhalra irányuló célzott halászat merevítőrudas vonóhálóval A háló elülső részének felső felébe egy legalább 180 mm szembőségű hálómezőt kell illeszteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Legalább 80 mm

ICES IVb körzet az é. sz. 54o 30’-től délre és ICES IVc körzet

o

Nyelvhalra irányuló célzott halászat merevítőrudas vonóhálóval
  vagy [elektromos vonóhálóval]
   A háló elülső részének felső felébe egy legalább 180 mm szembőségű hálómezőt kell illeszteni.

vagy [elektromos vonóhálóval]

Módosítás

Módosítás

Legalább 80 mm

ICES IVb körzet az é. sz. 54o 30’-től délre és ICES IVc körzet

o

Nyelvhalra irányuló célzott halászat merevítőrudas vonóhálóval A háló elülső részének felső felébe egy legalább 180 mm szembőségű hálómezőt kell illeszteni.

Módosítás 208

Módosítás 208

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 4 b sor (új)

V melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 4 b sor (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| |
| Módosítás |
| Legalább 40mm | Egész terület | Tintahal célzott halászata (a fogások 85 %-a) (Lolignidae, Ommastrephidae). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Legalább 40mm

Legalább 40mm

Egész terület

Egész terület

Tintahal célzott halászata (a fogások 85 %-a) (Lolignidae, Ommastrephidae).

Tintahal célzott halászata (a fogások 85 %-a) (Lolignidae, Ommastrephidae).

Módosítás 209

Módosítás 209

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 6 sor

V melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 6 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Legalább 16mm | Egész terület | Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata. |
| | | A norvég tőkehal célzott halászata. A norvég tőkehal halászatában használt halászeszközökre egy legfeljebb 22 mm rácsrúdtávolságú szelektáló rácsot kell felszerelni. |
| | | A
  Crangon crangon
  célzott halászata.
  A halászeszközre szelektáló rácsot, szűrőhálót vagy egy azzal egyenértékű szelektáló eszközt
  kell felszerelni. |
| Módosítás |
| Legalább 16mm | Egész terület | Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata
  (a fogások 80 %-a). |
| | | A norvég tőkehal
  célzott halászata (
  a fogások 50 %-a).
   A norvég tőkehal halászatában használt halászeszközökre egy legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló rácsot kell felszerelni. |
| | | Közönséges homoki garnéla és rózsás garnéla
  célzott halászata
  (a fogások 90 %-a). A halászeszközre a nemzeti szabályozásnak megfelelően szelektáló hálót vagy szelektáló rácsot kell felszerelni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Legalább 16mm

Egész terület

Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata.

A norvég tőkehal célzott halászata. A norvég tőkehal halászatában használt halászeszközökre egy legfeljebb 22 mm rácsrúdtávolságú szelektáló rácsot kell felszerelni.

A
  Crangon crangon
  célzott halászata.
  A halászeszközre szelektáló rácsot, szűrőhálót vagy egy azzal egyenértékű szelektáló eszközt
  kell felszerelni.

Crangon crangon

A halászeszközre szelektáló rácsot, szűrőhálót vagy egy azzal egyenértékű szelektáló eszközt

Módosítás

Módosítás

Legalább 16mm

Egész terület

Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata
  (a fogások 80 %-a).

(a fogások 80 %-a).

A norvég tőkehal
  célzott halászata (
  a fogások 50 %-a).
   A norvég tőkehal halászatában használt halászeszközökre egy legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló rácsot kell felszerelni.

A norvég tőkehal

a fogások 50 %-a).

Közönséges homoki garnéla és rózsás garnéla
  célzott halászata
  (a fogások 90 %-a). A halászeszközre a nemzeti szabályozásnak megfelelően szelektáló hálót vagy szelektáló rácsot kell felszerelni.

Közönséges homoki garnéla és rózsás garnéla

(a fogások 90 %-a). A halászeszközre a nemzeti szabályozásnak megfelelően szelektáló hálót vagy szelektáló rácsot kell felszerelni.

Módosítás 210

Módosítás 210

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – B rész – 2 bekezdés – cím

V melléklet – B rész – 2 bekezdés – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A statikus hálók szembőségének alapméretei |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)

A statikus hálók szembőségének alapméretei

| (2) | A statikus hálók
  és az eresztőhálók
  szembőségének alapméretei |
| --- | --- |

(2)

A statikus hálók
  és az eresztőhálók
  szembőségének alapméretei

és az eresztőhálók

Módosítás 211

Módosítás 211

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – B rész – 2 bekezdés – bevezető rész

V melléklet – B rész – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A statikus hálók szembősége tekintetében az Északi-tengeren és a Skagerrakban/Kattegatban a következő méretek
  alkalmalmazandók
  : | A statikus hálók
  és az eresztőhálók
  szembősége tekintetében az Északi-tengeren és a Skagerrakban/Kattegatban a következő méretek
  alkalmazandók
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A statikus hálók szembősége tekintetében az Északi-tengeren és a Skagerrakban/Kattegatban a következő méretek
  alkalmalmazandók
  :

alkalmalmazandók

A statikus hálók
  és az eresztőhálók
  szembősége tekintetében az Északi-tengeren és a Skagerrakban/Kattegatban a következő méretek
  alkalmazandók
  :

és az eresztőhálók

alkalmazandók

Módosítás 212

Módosítás 212

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – C rész – 1 bekezdés – 1.1 pont

V melléklet – C rész – 1 bekezdés – 1.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.1 | Homoki angolnára tilos bármilyen,
  80
   mm-nél kisebb szembőségű zsákvéggel rendelkező vontatott halászeszközzel
  vagy bármilyen, 100 mm-nél kisebb szembőségű statikus hálóval
  halászni az Anglia és Skócia keleti partvonala által és a WGS84 koordinátarendszerben megadott alábbi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.1

Homoki angolnára tilos bármilyen,
  80
   mm-nél kisebb szembőségű zsákvéggel rendelkező vontatott halászeszközzel
  vagy bármilyen, 100 mm-nél kisebb szembőségű statikus hálóval
  halászni az Anglia és Skócia keleti partvonala által és a WGS84 koordinátarendszerben megadott alábbi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen:

80

vagy bármilyen, 100 mm-nél kisebb szembőségű statikus hálóval

| 1.1 | Homoki angolnára tilos bármilyen,
  32
   mm-nél kisebb szembőségű zsákvéggel rendelkező vontatott halászeszközzel halászni az Anglia és Skócia keleti partvonala által és a WGS84 koordinátarendszerben megadott alábbi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen: |
| --- | --- |

1.1

Homoki angolnára tilos bármilyen,
  32
   mm-nél kisebb szembőségű zsákvéggel rendelkező vontatott halászeszközzel halászni az Anglia és Skócia keleti partvonala által és a WGS84 koordinátarendszerben megadott alábbi pontokat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi területen:

32

Módosítás 213

Módosítás 213

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – C rész – 2 bekezdés – 2.2 pont – 1 franciabekezdés

V melléklet – C rész – 2 bekezdés – 2.2 pont – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | fenékvonóhálót vagy dán kerítőhálót használó hajók, amelyek motorteljesítménye nem haladja meg 221 kW-ot, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

fenékvonóhálót vagy dán kerítőhálót használó hajók, amelyek motorteljesítménye nem haladja meg 221 kW-ot,

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 214

Módosítás 214

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – C rész – 2 bekezdés – 2.2 pont – 2 franciabekezdés

V melléklet – C rész – 2 bekezdés – 2.2 pont – 2 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | páros fenékvonóhálóval párban halászó hajók, amelyek együttes motorteljesítménye semmikor nem haladja meg a 221 kW-ot, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

páros fenékvonóhálóval párban halászó hajók, amelyek együttes motorteljesítménye semmikor nem haladja meg a 221 kW-ot,

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 215

Módosítás 215

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – C rész – 2 bekezdés – 2.2 pont – 3 franciabekezdés

V melléklet – C rész – 2 bekezdés – 2.2 pont – 3 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | a 221 kW-nál nagyobb motorteljesítményű hajók használhatnak fenékvonóhálót vagy dán kerítőhálót, azok a párban halászó hajók pedig, amelyek együttes motorteljesítménye meghaladja a 221 kW-ot, használhatnak páros fenékvonóhálót azzal a feltétellel, hogy nem halásznak célzottan sima lepényhalra és nyelvhalra, és tiszteletben tartják a szembőségre vonatkozóan az e melléklet B. részében előírt szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

a 221 kW-nál nagyobb motorteljesítményű hajók használhatnak fenékvonóhálót vagy dán kerítőhálót, azok a párban halászó hajók pedig, amelyek együttes motorteljesítménye meghaladja a 221 kW-ot, használhatnak páros fenékvonóhálót azzal a feltétellel, hogy nem halásznak célzottan sima lepényhalra és nyelvhalra, és tiszteletben tartják a szembőségre vonatkozóan az e melléklet B. részében előírt szabályokat.

(A magyar változatot nem érinti.)

(A magyar változatot nem érinti.)

Módosítás 216

Módosítás 216

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – C rész – 6 bekezdés – 6.2 pont

V melléklet – C rész – 6 bekezdés – 6.2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6.2 | A
  2347
  /
  2002/EK
  rendelet (1) I. mellékletében felsorolt mélytengeri cápákra tilos célzottan halászni a térkép szerinti 600 méternél kisebb mélységben. A mélytengeri cápák véletlenül kifogott egyedeit a fedélzeten kell tartani. Az ilyen fogásokat ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótába. Amennyiben a mélytengeri cápák tagállami hajók általi véletlen fogásai meghaladják a 10 tonnát, a szóban forgó hajók többé nem vehetik igénybe a 6.1. pont szerinti eltérést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6.2

A
  2347
  /
  2002/EK
  rendelet (1) I. mellékletében felsorolt mélytengeri cápákra tilos célzottan halászni a térkép szerinti 600 méternél kisebb mélységben. A mélytengeri cápák véletlenül kifogott egyedeit a fedélzeten kell tartani. Az ilyen fogásokat ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótába. Amennyiben a mélytengeri cápák tagállami hajók általi véletlen fogásai meghaladják a 10 tonnát, a szóban forgó hajók többé nem vehetik igénybe a 6.1. pont szerinti eltérést.

2347

2002/EK

1

| 6.2 | A
  (EU) 2016
  /
  2336 európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (1) I. mellékletében felsorolt mélytengeri cápákra tilos célzottan halászni a térkép szerinti 600 méternél kisebb mélységben. A mélytengeri cápák véletlenül kifogott egyedeit
  – amelyek halászatát az uniós jog egyértelműen tiltja – a lehető leghamarabb vissza kell engedni a tengerbe. A fogási korlátok hatálya alá tartozó mélytengeri cápafajok kifogott egyedeit
  a fedélzeten kell tartani. Az ilyen fogásokat ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótába
  . Amennyiben valamely tagállam nem rendelkezik elegendő kvótával, a Bizottság alkalmazhatja az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (5) bekezdését
  . Amennyiben a mélytengeri cápák tagállami hajók általi véletlen fogásai meghaladják a 10 tonnát, a szóban forgó hajók többé nem vehetik igénybe a 6.1. pont szerinti eltérést. |
| --- | --- |

6.2

A
  (EU) 2016
  /
  2336 európai parlamenti és tanácsi
  rendelet (1) I. mellékletében felsorolt mélytengeri cápákra tilos célzottan halászni a térkép szerinti 600 méternél kisebb mélységben. A mélytengeri cápák véletlenül kifogott egyedeit
  – amelyek halászatát az uniós jog egyértelműen tiltja – a lehető leghamarabb vissza kell engedni a tengerbe. A fogási korlátok hatálya alá tartozó mélytengeri cápafajok kifogott egyedeit
  a fedélzeten kell tartani. Az ilyen fogásokat ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótába
  . Amennyiben valamely tagállam nem rendelkezik elegendő kvótával, a Bizottság alkalmazhatja az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (5) bekezdését
  . Amennyiben a mélytengeri cápák tagállami hajók általi véletlen fogásai meghaladják a 10 tonnát, a szóban forgó hajók többé nem vehetik igénybe a 6.1. pont szerinti eltérést.

(EU) 2016

2336 európai parlamenti és tanácsi

1

– amelyek halászatát az uniós jog egyértelműen tiltja – a lehető leghamarabb vissza kell engedni a tengerbe. A fogási korlátok hatálya alá tartozó mélytengeri cápafajok kifogott egyedeit

. Amennyiben valamely tagállam nem rendelkezik elegendő kvótával, a Bizottság alkalmazhatja az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (5) bekezdését

Módosítás 274

Módosítás 274

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – D rész – alcím

V melléklet – D rész – alcím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ICES IIIa körzetben és az ICES IV alterületen a 
  cetfélék
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések | Az ICES IIIa körzetben és az ICES IV alterületen a 
  tengeri emlősök
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ICES IIIa körzetben és az ICES IV alterületen a 
  cetfélék
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések

cetfélék

Az ICES IIIa körzetben és az ICES IV alterületen a 
  tengeri emlősök
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések

tengeri emlősök

Módosítás 275

Módosítás 275

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – D rész – 1 a bekezdés (új)

V melléklet – D rész – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A tengeri madarak járulékos fogásainak minimalizálására irányuló intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)

(1a)

A tengeri madarak járulékos fogásainak minimalizálására irányuló intézkedések

| 1. | Tudományos kutatási programokat kell létrehozni az Északi-tengeren, amelyek azonosítják az érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedés területeit és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait. |
| --- | --- |

1.

1.

Tudományos kutatási programokat kell létrehozni az Északi-tengeren, amelyek azonosítják az érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedés területeit és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait.

| 2. | Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni az Északi-tenger azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel. |
| --- | --- |

2.

2.

Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni az Északi-tenger azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel.

| 3. | Az Északi-tengeren horogsorral halászó hajóknak a tudományosan tesztelt technikai megoldásokat kell ötvözniük, mint például a madárriasztó zsinórt, a zsinórnehezékek módosítását, horogpajzsot, horogsoros eszközöknek a sötétség ideje alatt történő kihelyezését, a biztonsághoz nélkülözhetetlen minimális fedélzeti világítás mellett. A kombinációt a halászati eszközök konfigurációja és az alapján kell meghatározni, hogy a flották valószínűsíthetően mely fajokat fogják kifogni. A jellemzők meghatározásának meg kell felelnie a nemzetközileg elfogadott iránymutatások standardjainak. |
| --- | --- |

3.

3.

Az Északi-tengeren horogsorral halászó hajóknak a tudományosan tesztelt technikai megoldásokat kell ötvözniük, mint például a madárriasztó zsinórt, a zsinórnehezékek módosítását, horogpajzsot, horogsoros eszközöknek a sötétség ideje alatt történő kihelyezését, a biztonsághoz nélkülözhetetlen minimális fedélzeti világítás mellett. A kombinációt a halászati eszközök konfigurációja és az alapján kell meghatározni, hogy a flották valószínűsíthetően mely fajokat fogják kifogni. A jellemzők meghatározásának meg kell felelnie a nemzetközileg elfogadott iránymutatások standardjainak.

| 4. | A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a többek között a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozóan előírt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát. |
| --- | --- |

4.

4.

A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a többek között a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozóan előírt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát.

Módosítás 306, 314, 315 és 356

Módosítás 306, 314, 315 és 356

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

V melléklet – E rész

V melléklet – E rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | törölve |
| A 13. cikk ellenére az elektromos vonóhálóval folytatott halászat engedélyezett az ICES IVb és IVc körzetben, amennyiben teljesülnek az e rendelet 27. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésével összhangban a felhasznált elektromos impulzusok jellemzői, valamint a WGS84 koordinátarendszerben megadott alábbi pontokat loxodromákkal összekötő vonaltól délre fekvő területeken érvényben lévő ellenőrzési és nyomonkövetési intézkedések tekintetében meghatározott feltételek: | |
| — | az Egyesült Királyság keleti partján az é. sz. 55o-on lévő pont |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

törölve

törölve

A 13. cikk ellenére az elektromos vonóhálóval folytatott halászat engedélyezett az ICES IVb és IVc körzetben, amennyiben teljesülnek az e rendelet 27. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésével összhangban a felhasznált elektromos impulzusok jellemzői, valamint a WGS84 koordinátarendszerben megadott alábbi pontokat loxodromákkal összekötő vonaltól délre fekvő területeken érvényben lévő ellenőrzési és nyomonkövetési intézkedések tekintetében meghatározott feltételek:

A 13. cikk ellenére az elektromos vonóhálóval folytatott halászat engedélyezett az ICES IVb és IVc körzetben, amennyiben teljesülnek az e rendelet 27. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésével összhangban a felhasznált elektromos impulzusok jellemzői, valamint a WGS84 koordinátarendszerben megadott alábbi pontokat loxodromákkal összekötő vonaltól délre fekvő területeken érvényben lévő ellenőrzési és nyomonkövetési intézkedések tekintetében meghatározott feltételek:

—

az Egyesült Királyság keleti partján az é. sz. 55o-on lévő pont

az Egyesült Királyság keleti partján az é. sz. 55o

| — | onnan kelet felé az é. sz. 55o, k. h. 5o-ig |
| --- | --- |

—

onnan kelet felé az é. sz. 55o, k. h. 5o-ig

onnan kelet felé az é. sz. 55o

o

| — | onnan észak felé az é. sz. 56o-ig |
| --- | --- |

—

onnan észak felé az é. sz. 56o-ig

onnan észak felé az é. sz. 56o

| — | onnan kelet felé a Dánia nyugati partján az é. sz. 56o-án lévő pontig |
| --- | --- |

—

onnan kelet felé a Dánia nyugati partján az é. sz. 56o-án lévő pontig

onnan kelet felé a Dánia nyugati partján az é. sz. 56o

Módosítás 324

Módosítás 324

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – A rész – táblázat – 14 sor

VI melléklet – A rész – táblázat – 14 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Makrélák (Scomber spp.) | 20 cm |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Makrélák (Scomber spp.)

20 cm

| Módosítás |
| --- |
| Makrélák (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Módosítás

Módosítás

Makrélák (Scomber spp.)

20 cm (1a)

1a

Módosítás 218

Módosítás 218

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – A rész – táblázat – 15 sor

VI melléklet – A rész – táblázat – 15 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Hering (Clupea harengus) | 20 cm |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Hering (Clupea harengus)

20 cm

| Módosítás |
| --- |
| Hering (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Módosítás

Módosítás

Hering (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Módosítás 219

Módosítás 219

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – A rész – táblázat – 16 sor

VI melléklet – A rész – táblázat – 16 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Fattyúmakrélák (Trachurus spp.) | 15 cm (3) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Fattyúmakrélák (Trachurus spp.)

15 cm (3)

3

| Módosítás |
| --- |
| Fattyúmakrélák (Trachurus spp.) | 15 cm (3), (3a) |

Módosítás

Módosítás

Fattyúmakrélák (Trachurus spp.)

15 cm (3), (3a)

3

3a

Módosítás 220

Módosítás 220

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – A rész – táblázat – 17 sor

VI melléklet – A rész – táblázat – 17 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Szardella (Engraulis encrasicolus) | 12 cm vagy kilogrammonként 90 egyed |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Szardella (Engraulis encrasicolus)

12 cm vagy kilogrammonként 90 egyed

| Módosítás |
| --- |
| Szardella (Engraulis encrasicolus) | 12 cm vagy kilogrammonként 90 egyed (1a) |

Módosítás

Módosítás

Szardella (Engraulis encrasicolus)

12 cm vagy kilogrammonként 90 egyed (1a)

1a

Módosítás 221

Módosítás 221

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 2 sor

VI melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 2 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Legalább
  120
   mm | Egész terület | Nincs |
| Módosítás |
| Legalább
  100
   mm (1a) | Egész terület | Nincs |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Legalább
  120
   mm

120

Egész terület

Nincs

Módosítás

Módosítás

Legalább
  100
   mm (1a)

100

1a

Egész terület

Nincs

Módosítás 223

Módosítás 223

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – B rész – 2 bekezdés – cím

VI melléklet – B rész – 2 bekezdés – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A statikus hálók szembőségének alapméretei |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)

A statikus hálók szembőségének alapméretei

| (2) | A statikus hálók
  és az eresztőhálók
  szembőségének alapméretei |
| --- | --- |

(2)

A statikus hálók
  és az eresztőhálók
  szembőségének alapméretei

és az eresztőhálók

Módosítás 224

Módosítás 224

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – B rész – 2 bekezdés – bevezető rész

VI melléklet – B rész – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A statikus hálók szembősége tekintetében az északnyugati vizeken a következő méretek alkalmazandók: | A statikus hálók
  és az eresztőhálók
  szembősége tekintetében az északnyugati vizeken a következő méretek alkalmazandók: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A statikus hálók szembősége tekintetében az északnyugati vizeken a következő méretek alkalmazandók:

A statikus hálók
  és az eresztőhálók
  szembősége tekintetében az északnyugati vizeken a következő méretek alkalmazandók:

és az eresztőhálók

Módosítás 225

Módosítás 225

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – B rész – 2 bekezdés – táblázat – 2 sor

VI melléklet – B rész – 2 bekezdés – táblázat – 2 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Legalább 120 mm (1) | Egész terület | Nincs |
| Módosítás |
| Legalább 120 mm (1) | Egész terület | Nincs |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Legalább 120 mm (1)

1

Egész terület

Nincs

Módosítás

Módosítás

Legalább 120 mm (1)

1

Egész terület

Nincs

Módosítás 226

Módosítás 226

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – B rész – táblázat – 4 sor

VI melléklet – B rész – táblázat – 4 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Legalább 50 mm | Egész terület | Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata. |
| Módosítás |
| Legalább 50 mm | Egész terület | Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata
  (a fogások 80 %-a)
  . |
| | | Tengeri márnák célzott halászata (a fogások 50 %-a). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Legalább 50 mm

Egész terület

Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata.

Módosítás

Módosítás

Legalább 50 mm

Egész terület

Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata
  (a fogások 80 %-a)
  .

(a fogások 80 %-a)

Tengeri márnák célzott halászata (a fogások 50 %-a).

Tengeri márnák célzott halászata (a fogások 50 %-a).

Módosítás 227

Módosítás 227

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – C rész – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

VI melléklet – C rész – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Évente január 1-jétől március 31-ig és október 1-jétől december 31-ig tilos vontatott halászeszközzel vagy statikus
  hálóval
  halászati tevékenységet folytatni a WGS84 koordinátarendszerben megadott alábbi pontokat loxodromákkal sorrendben összekötő vonallal határolt területen: | Évente január 1-jétől március 31-ig és október 1-jétől december 31-ig tilos
  tengerfenéken
  vontatott halászeszközzel vagy statikus
  fenékhálóval
  halászati tevékenységet folytatni a WGS84 koordinátarendszerben megadott alábbi pontokat loxodromákkal sorrendben összekötő vonallal határolt területen: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Évente január 1-jétől március 31-ig és október 1-jétől december 31-ig tilos vontatott halászeszközzel vagy statikus
  hálóval
  halászati tevékenységet folytatni a WGS84 koordinátarendszerben megadott alábbi pontokat loxodromákkal sorrendben összekötő vonallal határolt területen:

hálóval

Évente január 1-jétől március 31-ig és október 1-jétől december 31-ig tilos
  tengerfenéken
  vontatott halászeszközzel vagy statikus
  fenékhálóval
  halászati tevékenységet folytatni a WGS84 koordinátarendszerben megadott alábbi pontokat loxodromákkal sorrendben összekötő vonallal határolt területen:

tengerfenéken

fenékhálóval

Módosítás 228

Módosítás 228

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – C rész – 3 bekezdés – 3.2 pont

VI melléklet – C rész – 3 bekezdés – 3.2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.2. | Az 1. ponttól eltérve az ott említett területen és időszakban engedélyezett a fenékvonóhálók használata, feltéve, hogy az ilyen vonóhálókat felszerelték a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által értékelt szelektáló eszközökkel.
  Ha a közönséges tőkehalnak a 3.1. pont szerinti területen tevékenységet folytató tagállami hajók által ejtett járulékos fogásai meghaladják a 10 tonnát, akkor e hajók nem halászhatnak többet azon a területen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.2.

Az 1. ponttól eltérve az ott említett területen és időszakban engedélyezett a fenékvonóhálók használata, feltéve, hogy az ilyen vonóhálókat felszerelték a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által értékelt szelektáló eszközökkel.
  Ha a közönséges tőkehalnak a 3.1. pont szerinti területen tevékenységet folytató tagállami hajók által ejtett járulékos fogásai meghaladják a 10 tonnát, akkor e hajók nem halászhatnak többet azon a területen.

Ha a közönséges tőkehalnak a 3.1. pont szerinti területen tevékenységet folytató tagállami hajók által ejtett járulékos fogásai meghaladják a 10 tonnát, akkor e hajók nem halászhatnak többet azon a területen.

| 3.2. | Az 1. ponttól eltérve az ott említett területen és időszakban engedélyezett a fenékvonóhálók használata, feltéve, hogy az ilyen vonóhálókat felszerelték a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által értékelt szelektáló eszközökkel. |
| --- | --- |

3.2.

Az 1. ponttól eltérve az ott említett területen és időszakban engedélyezett a fenékvonóhálók használata, feltéve, hogy az ilyen vonóhálókat felszerelték a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által értékelt szelektáló eszközökkel.

Módosítás 229

Módosítás 229

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – C rész – 9 bekezdés – cím

VI melléklet – C rész – 9 bekezdés – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. | Statikus hálók használata az ICES Vb, VIa, VIIb, VIIc, VIIj és VIIk körzetben |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9.

Statikus hálók használata az ICES Vb, VIa, VIIb, VIIc, VIIj és VIIk körzetben

| 9. | Statikus hálók használata az ICES Vb, VIa,
  VIb,
  VIIb, VIIc
  , VIIh
  , VIIj és VIIk körzetben |
| --- | --- |

9.

Statikus hálók használata az ICES Vb, VIa,
  VIb,
  VIIb, VIIc
  , VIIh
  , VIIj és VIIk körzetben

VIb,

, VIIh

Módosítás 230

Módosítás 230

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – C rész – 9 bekezdés – 9.2 pont

VI melléklet – C rész – 9 bekezdés – 9.2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9.2. | A 2347
  /
  2002/EK
  rendelet I. mellékletében felsorolt mélytengeri cápákra tilos célzottan halászni a térkép szerinti 600 méternél kisebb mélységben. A mélytengeri cápák véletlenül kifogott egyedeit a fedélzeten kell tartani. Az ilyen fogásokat ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótába. Amennyiben
  a mélytengeri cápák tagállami hajók általi véletlen fogásai meghaladják a 10 tonnát
  , a 
  szóban forgó hajók többé nem vehetik igénybe az 9.1
  .
  pont szerinti eltérést
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9.2.

A 2347
  /
  2002/EK
  rendelet I. mellékletében felsorolt mélytengeri cápákra tilos célzottan halászni a térkép szerinti 600 méternél kisebb mélységben. A mélytengeri cápák véletlenül kifogott egyedeit a fedélzeten kell tartani. Az ilyen fogásokat ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótába. Amennyiben
  a mélytengeri cápák tagállami hajók általi véletlen fogásai meghaladják a 10 tonnát
  , a 
  szóban forgó hajók többé nem vehetik igénybe az 9.1
  .
  pont szerinti eltérést
  .

A 2347

2002/EK

a mélytengeri cápák tagállami hajók általi véletlen fogásai meghaladják a 10 tonnát

szóban forgó hajók többé nem vehetik igénybe az 9.1

pont szerinti eltérést

| 9.2. | Az (EU) 2016
  /
  2336
  rendelet I. mellékletében felsorolt mélytengeri cápákra tilos célzottan halászni a térkép szerinti 600 méternél kisebb mélységben. A mélytengeri cápák véletlenül kifogott
  egyedeit– amelyek halászatát az uniós jog egyértelműen tiltja – a lehető leghamarabb vissza kell engedni a tengerbe.
   A fogási korlátok hatálya alá tartozó mélytengeri cápafajok kifogott egyedeit a fedélzeten kell tartani. Az ilyen fogásokat ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótába. Amennyiben
  valamely tagállam nem rendelkezik elegendő kvótával
  , a 
  Bizottság alkalmazhatja az 1224/2009/EK rendelet 105
  .
  cikkének (5) bekezdését
  . Amennyiben a mélytengeri cápák tagállami hajók általi véletlen fogásai meghaladják a 10 tonnát, a szóban forgó hajók többé nem vehetik igénybe a 9.1. pont szerinti eltérést. |
| --- | --- |

9.2.

Az (EU) 2016
  /
  2336
  rendelet I. mellékletében felsorolt mélytengeri cápákra tilos célzottan halászni a térkép szerinti 600 méternél kisebb mélységben. A mélytengeri cápák véletlenül kifogott
  egyedeit– amelyek halászatát az uniós jog egyértelműen tiltja – a lehető leghamarabb vissza kell engedni a tengerbe.
   A fogási korlátok hatálya alá tartozó mélytengeri cápafajok kifogott egyedeit a fedélzeten kell tartani. Az ilyen fogásokat ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótába. Amennyiben
  valamely tagállam nem rendelkezik elegendő kvótával
  , a 
  Bizottság alkalmazhatja az 1224/2009/EK rendelet 105
  .
  cikkének (5) bekezdését
  . Amennyiben a mélytengeri cápák tagállami hajók általi véletlen fogásai meghaladják a 10 tonnát, a szóban forgó hajók többé nem vehetik igénybe a 9.1. pont szerinti eltérést.

Az (EU) 2016

2336

egyedeit– amelyek halászatát az uniós jog egyértelműen tiltja – a lehető leghamarabb vissza kell engedni a tengerbe.

valamely tagállam nem rendelkezik elegendő kvótával

Bizottság alkalmazhatja az 1224/2009/EK rendelet 105

cikkének (5) bekezdését

Módosítás 276

Módosítás 276

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – D rész – 1 bekezdés – cím

VI melléklet – D rész – 1 bekezdés – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Az ICES
  VIa körzetben, valamint az ICES VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh
  és
  VIIj körzetben
  a 
  cetfélék
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Az ICES
  VIa körzetben, valamint az ICES VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh
  és
  VIIj körzetben
  a 
  cetfélék
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések

VIa körzetben, valamint az ICES VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh

VIIj körzetben

cetfélék

| 1. | Az ICES
  VI
  és
  VII körzetben
  a 
  tengeri emlősök
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések |
| --- | --- |

1.

Az ICES
  VI
  és
  VII körzetben
  a 
  tengeri emlősök
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések

VI

VII körzetben

tengeri emlősök

Módosítás 277

Módosítás 277

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.1 pont (új)

VI melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.1 pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.1. | Tudományos kutatási programokat kell létrehozni az északnyugati vizeken, amelyek azonosítják a érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedés területeit és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.1.

2.1.

Tudományos kutatási programokat kell létrehozni az északnyugati vizeken, amelyek azonosítják a érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedés területeit és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait.

Módosítás 278

Módosítás 278

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.2 pont (új)

VI melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.2 pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.2. | Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni az északnyugati vizek azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.2.

2.2.

Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni az északnyugati vizek azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel.

Módosítás 279

Módosítás 279

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.3 pont (új)

VI melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.3 pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.3. | A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a többek között a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozóan előírt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.3.

2.3.

A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a többek között a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozóan előírt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát.

Módosítás 231

Módosítás 231

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – A rész – táblázat – 15 sor

VI melléklet – A rész – táblázat – 15 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Hering (Clupea harengus) | 20 cm |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Hering (Clupea harengus)

20 cm

| Módosítás |
| --- |
| Hering (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Módosítás

Módosítás

Hering (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Módosítás 232

Módosítás 232

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – A rész – táblázat – 18 sor

VI melléklet – A rész – táblázat – 18 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Farkassügér (Dicentrarchus labrax) | 42
   cm |
| Módosítás |
| Farkassügér (Dicentrarchus labrax) | 36
   cm |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Farkassügér (Dicentrarchus labrax)

42
   cm

42

Módosítás

Módosítás

Farkassügér (Dicentrarchus labrax)

36
   cm

36

Módosítás 233

Módosítás 233

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VI melléklet – A rész – táblázat – 23 sor

VI melléklet – A rész – táblázat – 23 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Csíkos fésűkagylók (Chlamys spp.) | 40 mm |
| Módosítás |
| Csíkos fésűkagylók (Chlamys spp.

  , Mimachlamys spp.
  ) | 40 mm |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Csíkos fésűkagylók (Chlamys spp.)

Chlamys spp.

40 mm

Módosítás

Módosítás

Csíkos fésűkagylók (Chlamys spp.

  , Mimachlamys spp.
  )

Chlamys spp.

, Mimachlamys spp.

40 mm

Módosítás 234

Módosítás 234

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet – A rész – táblázat – 26 sor

VII melléklet – A rész – táblázat – 26 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Japán (Manilla) kagyló (
  Venerupis

  philippinarum) | 35 mm |
| Módosítás |
| Japán (Manilla) kagyló (
  Ruditapes

  philippinarum) | 35 mm |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Japán (Manilla) kagyló (
  Venerupis

  philippinarum)

Venerupis

philippinarum

35 mm

Módosítás

Módosítás

Japán (Manilla) kagyló (
  Ruditapes

  philippinarum)

Ruditapes

philippinarum

35 mm

Módosítás 235

Módosítás 235

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet – A rész – táblázat – 34 sor

VII melléklet – A rész – táblázat – 34 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Polip (Octopus vulgaris) | 750
   gramm (3) |
| Módosítás |
| Polip (Octopus vulgaris) | 1 000
   gramm (3) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Polip (Octopus vulgaris)

Octopus vulgaris

750
   gramm (3)

750

3

Módosítás

Módosítás

Polip (Octopus vulgaris)

Octopus vulgaris

1 000
   gramm (3)

1 000

3

Módosítás 242

Módosítás 242

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet – C rész – 4 bekezdés – 4.2 pont

VII melléklet – C rész – 4 bekezdés – 4.2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4.2. | A 2347/2002
  /
  EK
  rendelet I. mellékletében felsorolt mélytengeri
  cápákra tilos célzottan halászni
  a térkép szerinti 600 méternél kisebb mélységben. A mélytengeri cápák véletlenül kifogott egyedeit a fedélzeten kell tartani. Az ilyen fogásokat ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótába. Amennyiben a mélytengeri cápák tagállami hajók általi véletlen fogásai meghaladják a 10 tonnát, a szóban forgó hajók többé nem vehetik igénybe az 1. pont szerinti eltérést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.2.

A 2347/2002
  /
  EK
  rendelet I. mellékletében felsorolt mélytengeri
  cápákra tilos célzottan halászni
  a térkép szerinti 600 méternél kisebb mélységben. A mélytengeri cápák véletlenül kifogott egyedeit a fedélzeten kell tartani. Az ilyen fogásokat ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótába. Amennyiben a mélytengeri cápák tagállami hajók általi véletlen fogásai meghaladják a 10 tonnát, a szóban forgó hajók többé nem vehetik igénybe az 1. pont szerinti eltérést.

A 2347/2002

EK

cápákra tilos célzottan halászni

| 4.2. | Az (EU) 2016
  /
  2336
  rendelet I. mellékletében felsorolt mélytengeri
  cápák célzott halászata
  a térkép szerinti 600 méternél kisebb mélységben. A mélytengeri cápák véletlenül kifogott
  egyedeit – amelyek halászatát az uniós jog egyértelműen tiltja – a lehető leghamarabb vissza kell engedni a tengerbe. A fogási korlátok hatálya alá tartozó mélytengeri cápafajok kifogott
  egyedeit a fedélzeten kell tartani. Az ilyen fogásokat ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótába
  . Amennyiben valamely tagállam nem rendelkezik elegendő kvótával, a Bizottság alkalmazhatja az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (5) bekezdését
  . Amennyiben a mélytengeri cápák tagállami hajók általi véletlen fogásai meghaladják a 10 tonnát, a szóban forgó hajók többé nem vehetik igénybe az 1. pont szerinti eltérést. |
| --- | --- |

4.2.

Az (EU) 2016
  /
  2336
  rendelet I. mellékletében felsorolt mélytengeri
  cápák célzott halászata
  a térkép szerinti 600 méternél kisebb mélységben. A mélytengeri cápák véletlenül kifogott
  egyedeit – amelyek halászatát az uniós jog egyértelműen tiltja – a lehető leghamarabb vissza kell engedni a tengerbe. A fogási korlátok hatálya alá tartozó mélytengeri cápafajok kifogott
  egyedeit a fedélzeten kell tartani. Az ilyen fogásokat ki kell rakodni és bele kell számítani a kvótába
  . Amennyiben valamely tagállam nem rendelkezik elegendő kvótával, a Bizottság alkalmazhatja az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (5) bekezdését
  . Amennyiben a mélytengeri cápák tagállami hajók általi véletlen fogásai meghaladják a 10 tonnát, a szóban forgó hajók többé nem vehetik igénybe az 1. pont szerinti eltérést.

Az (EU) 2016

2336

cápák célzott halászata

egyedeit – amelyek halászatát az uniós jog egyértelműen tiltja – a lehető leghamarabb vissza kell engedni a tengerbe. A fogási korlátok hatálya alá tartozó mélytengeri cápafajok kifogott

. Amennyiben valamely tagállam nem rendelkezik elegendő kvótával, a Bizottság alkalmazhatja az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (5) bekezdését

Módosítás 243

Módosítás 243

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet – C rész – 4 bekezdés – 4.2a pont (új)

VII melléklet – C rész – 4 bekezdés – 4.2a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4.2a. | A Bizottság, a HTMGB-vel folytatott konzultációt követően, határozhat úgy, hogy az ICES VIII, IX és X övezetekben bizonyos halászati tevékenységeket kizár a 4.1. pont hatálya alól, amennyiben a tagállamok által nyújtott információk, vagy a regionalizációt alkalmazó egyedi irányítás – amely magában foglalhatja többek között a területen működő hajók számának csökkentését, a halászati hónapok számának csökkentését –, vagy többéves tervek révén bizonyítható, hogy a szóban forgó halászati tevékenységek igen alacsony járulékos cápafogással vagy -visszadobással járnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.2a.

4.2a.

A Bizottság, a HTMGB-vel folytatott konzultációt követően, határozhat úgy, hogy az ICES VIII, IX és X övezetekben bizonyos halászati tevékenységeket kizár a 4.1. pont hatálya alól, amennyiben a tagállamok által nyújtott információk, vagy a regionalizációt alkalmazó egyedi irányítás – amely magában foglalhatja többek között a területen működő hajók számának csökkentését, a halászati hónapok számának csökkentését –, vagy többéves tervek révén bizonyítható, hogy a szóban forgó halászati tevékenységek igen alacsony járulékos cápafogással vagy -visszadobással járnak.

Módosítás 280

Módosítás 280

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet – D rész – 1 bekezdés – cím

VII melléklet – D rész – 1 bekezdés – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Az ICES VIII és
  IXa
  alterületen a 
  cetfélék
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Az ICES VIII és
  IXa
  alterületen a 
  cetfélék
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések

IXa

cetfélék

| 1. | Az ICES VIII és
  IX
  alterületen a 
  tengeri emlősök
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések |
| --- | --- |

1.

Az ICES VIII és
  IX
  alterületen a 
  tengeri emlősök
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések

IX

tengeri emlősök

Módosítás 281

Módosítás 281

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.1 pont (új)

VII melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.1 pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.1. | Tudományos kutatási programokat kell létrehozni a délnyugati vizeken, amelyek azonosítják a érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedés területeit és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.1.

2.1.

Tudományos kutatási programokat kell létrehozni a délnyugati vizeken, amelyek azonosítják a érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedés területeit és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait.

Módosítás 282

Módosítás 282

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.2 pont (új)

VII melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.2 pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.2. | Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni a délnyugati vizek azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.2.

2.2.

Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni a délnyugati vizek azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel.

Módosítás 283

Módosítás 283

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.3 pont (új)

VII melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.3 pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.3. | A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a többek között a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozóan előírt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.3.

2.3.

A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a többek között a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozóan előírt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát.

Módosítás 247

Módosítás 247

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VIII melléklet – B rész – 2 bekezdés – táblázat – 2 sor

VIII melléklet – B rész – 2 bekezdés – táblázat – 2 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Legalább 157 mm | Egész terület | A lazac célzott halászata. |
| Módosítás |
| törölve | | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Legalább 157 mm

Legalább 157 mm

Egész terület

Egész terület

A lazac célzott halászata.

A lazac célzott halászata.

Módosítás

Módosítás

törölve

törölve

Módosítás 284

Módosítás 284

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VIII melléklet – D rész – 1 bekezdés – cím

VIII melléklet – D rész – 1 bekezdés – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A
  cetfélék
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A
  cetfélék
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések

cetfélék

| 1. | A
  tengeri emlősök
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések |
| --- | --- |

1.

A
  tengeri emlősök
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések

tengeri emlősök

Módosítás 285

Módosítás 285

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VIII melléklet – D rész – 1 a bekezdés (új)

VIII melléklet – D rész – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A tengeri madarak járulékos fogásainak minimalizálására irányuló intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A tengeri madarak járulékos fogásainak minimalizálására irányuló intézkedések

| 1.1. | Tudományos kutatási programokat kell létrehozni az Balti-tengeren, amelyek azonosítják az érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedést és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Tudományos kutatási programokat kell létrehozni az Balti-tengeren, amelyek azonosítják az érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedést és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait.

| 1.2. | Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni az Balti-tenger azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni az Balti-tenger azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel.

| 1.3 | A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a többek között a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozóan előírt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát. |
| --- | --- |

1.3

1.3

A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a többek között a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozóan előírt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát.

Módosítás 251

Módosítás 251

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IX melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 2 sor

IX melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 2 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Legalább 40 mm-es négyzetes halószemekből álló zsákvég | Egész terület | A hajótulajdonos kellően indokolt kérelmére a 
  44
   mm szembőségű, négyzetes hálószemekből álló zsákvég alternatívájaként 50 mm szembőségű, rombusz alakú hálószemekből álló zsákvég (2) is használható. |
| Módosítás |
| Legalább 40 mm-es négyzetes halószemekből álló zsákvég | Egész terület | A hajótulajdonos kellően indokolt kérelmére a 
  40
   mm szembőségű, négyzetes hálószemekből álló zsákvég alternatívájaként 50 mm szembőségű, rombusz alakú hálószemekből álló zsákvég (2) is használható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Legalább 40 mm-es négyzetes halószemekből álló zsákvég

Egész terület

A hajótulajdonos kellően indokolt kérelmére a 
  44
   mm szembőségű, négyzetes hálószemekből álló zsákvég alternatívájaként 50 mm szembőségű, rombusz alakú hálószemekből álló zsákvég (2) is használható.

44

2

Módosítás

Módosítás

Legalább 40 mm-es négyzetes halószemekből álló zsákvég

Egész terület

A hajótulajdonos kellően indokolt kérelmére a 
  40
   mm szembőségű, négyzetes hálószemekből álló zsákvég alternatívájaként 50 mm szembőségű, rombusz alakú hálószemekből álló zsákvég (2) is használható.

40

2

Módosítás 254

Módosítás 254

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IX melléklet – B rész – 2 a bekezdés (új)

IX melléklet – B rész – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | Az ezen rész 1., 1a. és 2. bekezdésében meghatározott, az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkében említett és 9. cikke alapján elfogadott irányítási terv által érintett kerítőhálós halászeszközökre vonatkozó rendelkezések alóli meglévő kivételek hatályban maradnak, kivéve, ha ezen rendelet 18. cikke másként rendelkezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

Az ezen rész 1., 1a. és 2. bekezdésében meghatározott, az 1967/2006/EK rendelet 19. cikkében említett és 9. cikke alapján elfogadott irányítási terv által érintett kerítőhálós halászeszközökre vonatkozó rendelkezések alóli meglévő kivételek hatályban maradnak, kivéve, ha ezen rendelet 18. cikke másként rendelkezik.

Módosítás 255

Módosítás 255

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IX melléklet – C rész – 5 bekezdés

IX melléklet – C rész – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A mélyvízi rákok
  (beleértve a Plesionika spp., Pasiphaea spp. vagy hasonló fajokat)
  halászata során tilos hajónként 250-nél több csapdát vagy kosarat a fedélzeten tartani vagy kihelyezni. | A mélyvízi rákok halászata során tilos hajónként 250-nél több csapdát vagy kosarat a fedélzeten tartani vagy kihelyezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A mélyvízi rákok
  (beleértve a Plesionika spp., Pasiphaea spp. vagy hasonló fajokat)
  halászata során tilos hajónként 250-nél több csapdát vagy kosarat a fedélzeten tartani vagy kihelyezni.

(beleértve a Plesionika spp., Pasiphaea spp. vagy hasonló fajokat)

A mélyvízi rákok halászata során tilos hajónként 250-nél több csapdát vagy kosarat a fedélzeten tartani vagy kihelyezni.

Módosítás 256

Módosítás 256

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IX melléklet – C rész – 5 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

IX melléklet – C rész – 5 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A kisüzemi halászeszközöket használó, helyileg fokozottan korlátozott flották számára engedélyezni kell a mélyvízi rákok (többek között a Plesionika spp., Pasiphaea spp. vagy hasonló fajok) fogását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kisüzemi halászeszközöket használó, helyileg fokozottan korlátozott flották számára engedélyezni kell a mélyvízi rákok (többek között a Plesionika spp., Pasiphaea spp. vagy hasonló fajok) fogását.

A kisüzemi halászeszközöket használó, helyileg fokozottan korlátozott flották számára engedélyezni kell a mélyvízi rákok (többek között a Plesionika spp., Pasiphaea spp. vagy hasonló fajok) fogását.

Módosítás 257

Módosítás 257

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IX melléklet – C rész – 6 a bekezdés (új)

IX melléklet – C rész – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. | A víz alatti szigonyos halászat korlátozásai



  Búvár légzőkészülék használatával vagy éjjel – napnyugta és napkelte között – tilos a víz alatti szigonyos halászat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

6a.

6a.

A víz alatti szigonyos halászat korlátozásai

Búvár légzőkészülék használatával vagy éjjel – napnyugta és napkelte között – tilos a víz alatti szigonyos halászat.

Búvár légzőkészülék használatával vagy éjjel – napnyugta és napkelte között – tilos a víz alatti szigonyos halászat.

Módosítás 286

Módosítás 286

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IX melléklet – D rész – 1 bekezdés – cím

IX melléklet – D rész – 1 bekezdés – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | A
  cetfélék
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A
  cetfélék
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések

cetfélék

| 1. | A
  tengeri emlősök
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések |
| --- | --- |

1.

A
  tengeri emlősök
  járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések

tengeri emlősök

Módosítás 287

Módosítás 287

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IX melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.1 pont (új)

IX melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.1 pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.1. | Tudományos kutatási programokat kell létrehozni az Földközi-tengeren, amelyek azonosítják az érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedést és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.1.

2.1.

Tudományos kutatási programokat kell létrehozni az Földközi-tengeren, amelyek azonosítják az érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedést és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait.

Módosítás 288

Módosítás 288

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IX melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.2 pont (új)

IX melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.2 pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.2. | Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni az Földközi-tenger azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.2.

2.2.

Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni az Földközi-tenger azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel.

Módosítás 289

Módosítás 289

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

IX melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.3 pont (új)

IX melléklet – D rész – 2 bekezdés – 2.3 pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2.3. | A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a többek között a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozóan előírt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.3.

2.3.

A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a többek között a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozóan előírt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát.

Módosítás 259

Módosítás 259

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

X melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 2 sor

X melléklet – B rész – 1 bekezdés – táblázat – 2 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Legalább
  50
   mm | Egész terület | Alternatív megoldásként használhatók
  40
  mm-es
  négyzetes halószemekből álló
  zsákvégek
  . |
| Módosítás |
| Legalább
  40
   mm | Egész terület | A hajótulajdonos kellően indokolt kérelmére a
  40
  mm szembőségű,
  négyzetes hálószemekből álló
  zsákvég alternatívájaként 50 mm szembőségű, rombusz alakú hálószemekből

   (1a)

  álló zsákvég is használható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Legalább
  50
   mm

50

Egész terület

Alternatív megoldásként használhatók
  40
  mm-es
  négyzetes halószemekből álló
  zsákvégek
  .

Alternatív megoldásként használhatók

mm-es

zsákvégek

Módosítás

Módosítás

Legalább
  40
   mm

40

Egész terület

A hajótulajdonos kellően indokolt kérelmére a
  40
  mm szembőségű,
  négyzetes hálószemekből álló
  zsákvég alternatívájaként 50 mm szembőségű, rombusz alakú hálószemekből

   (1a)

  álló zsákvég is használható.

A hajótulajdonos kellően indokolt kérelmére a

mm szembőségű,

zsákvég alternatívájaként 50 mm szembőségű, rombusz alakú hálószemekből

1a

álló zsákvég is használható.

Módosítás 260

Módosítás 260

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

X melléklet – B rész – 2 bekezdés – táblázat – 2 sor

X melléklet – B rész – 2 bekezdés – táblázat – 2 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Legalább 400 mm | Egész terület | A nagy rombuszhal
  célzott
  halászata. |
| Módosítás |
| Legalább 400 mm | Egész terület | A nagy rombuszhal
  fenéken rögzített kopoltyúhálóval történő
  halászata. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Legalább 400 mm

Egész terület

A nagy rombuszhal
  célzott
  halászata.

célzott

Módosítás

Módosítás

Legalább 400 mm

Egész terület

A nagy rombuszhal
  fenéken rögzített kopoltyúhálóval történő
  halászata.

fenéken rögzített kopoltyúhálóval történő

Módosítás 261

Módosítás 261

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

X melléklet – C rész

X melléklet – C rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| C.


  rész | törölve |
| Tilalom vagy korlátozás hatálya alá tartozó területek | |
| A nagy rombuszhal védelmét célzó szezonális halászati tilalom | |
| A Fekete-tenger uniós vizein minden év április 15-től június 15-ig engedélyezett a nagy rombuszhal célzott halászata, átrakása, kirakodása és első értékesítése. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

C.


  rész

C.

rész

törölve

törölve

Tilalom vagy korlátozás hatálya alá tartozó területek

Tilalom vagy korlátozás hatálya alá tartozó területek

A nagy rombuszhal védelmét célzó szezonális halászati tilalom

A nagy rombuszhal védelmét célzó szezonális halászati tilalom

A Fekete-tenger uniós vizein minden év április 15-től június 15-ig engedélyezett a nagy rombuszhal célzott halászata, átrakása, kirakodása és első értékesítése.

A Fekete-tenger uniós vizein minden év április 15-től június 15-ig engedélyezett a nagy rombuszhal célzott halászata, átrakása, kirakodása és első értékesítése.

Módosítás 290

Módosítás 290

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

X melléklet – D rész – 1 a bekezdés (új)

X melléklet – D rész – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A tengeri madarak járulékos fogásainak minimalizálására irányuló intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A tengeri madarak járulékos fogásainak minimalizálására irányuló intézkedések

| 1a.1. | Tudományos kutatási programokat kell létrehozni a Fekete-tengeren, amelyek azonosítják az érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedést és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait. |
| --- | --- |

1a.1.

1a.1.

Tudományos kutatási programokat kell létrehozni a Fekete-tengeren, amelyek azonosítják az érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedést és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait.

| 1a.2. | Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni a Balti-tenger azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel. |
| --- | --- |

1a.2.

1a.2.

Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni a Balti-tenger azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel.

| 1a.3. | A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a többek között a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozóan előírt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát. |
| --- | --- |

1a.3.

1a.3.

A tagállamok figyelemmel kísérik és értékelik a többek között a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozóan előírt kockázatcsökkentő intézkedések hatékonyságát.

Módosítás 262

Módosítás 262

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

XI melléklet – A rész – cím

XI melléklet – A rész – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A vontatott halászeszközök szembőségének alapméretei | 1. | A vontatott halászeszközök szembőségének alapméretei |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A vontatott halászeszközök szembőségének alapméretei

1.

1.

A vontatott halászeszközök szembőségének alapméretei

Módosítás 263

Módosítás 263

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

XI melléklet – A rész – 1 bekezdés – bevezető rész

XI melléklet – A rész – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A zsákvég szembősége tekintetében
  a legkülső régiókban
  a következő méretek alkalmazandók: | A zsákvég szembősége tekintetében
  az Indiai-óceánon és a Nyugat-atlanti-óceánon található uniós vizeken
  a következő méretek alkalmazandók: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A zsákvég szembősége tekintetében
  a legkülső régiókban
  a következő méretek alkalmazandók:

a legkülső régiókban

A zsákvég szembősége tekintetében
  az Indiai-óceánon és a Nyugat-atlanti-óceánon található uniós vizeken
  a következő méretek alkalmazandók:

az Indiai-óceánon és a Nyugat-atlanti-óceánon található uniós vizeken

Módosítás 264

Módosítás 264

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

XI melléklet – A rész – táblázat – 3 sor

XI melléklet – A rész – táblázat – 3 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Legalább 45 mm | A Franciaország felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó valamennyi vízterület Guyana, Franciaország tengerentúli megyéjének partjainál. | Garnélák célzott halászata (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri). |
| Módosítás |
| Legalább 45 mm | A Franciaország felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó valamennyi vízterület Guyana, Franciaország tengerentúli megyéjének partjainál. | Garnélák célzott halászata (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri)
  (a fogások 15 %-a)
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Legalább 45 mm

A Franciaország felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó valamennyi vízterület Guyana, Franciaország tengerentúli megyéjének partjainál.

Garnélák célzott halászata (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri).

Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri

Módosítás

Módosítás

Legalább 45 mm

A Franciaország felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó valamennyi vízterület Guyana, Franciaország tengerentúli megyéjének partjainál.

Garnélák célzott halászata (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri)
  (a fogások 15 %-a)
  .

Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri

(a fogások 15 %-a)

Módosítás 265

Módosítás 265

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

XI melléklet – A rész – táblázat – 4 sor

XI melléklet – A rész – táblázat – 4 sor

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| Legalább 14 mm | Egész terület | Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata kerítőhálóval. |
| Módosítás |
| törölve | | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Legalább 14 mm

Legalább 14 mm

Egész terület

Egész terület

Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata kerítőhálóval.

Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata kerítőhálóval.

Módosítás

Módosítás

törölve

törölve

Módosítás 266

Módosítás 266

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

XI melléklet – A rész – 1 a bekezdés (új)

XI melléklet – A rész – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | A kerítőhálók szembőségének alapméretei |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1a.

1a.

A kerítőhálók szembőségének alapméretei

A kerítőhálók szembősége tekintetében az Indiai-óceánon és a Nyugat-atlanti-óceánon található uniós vizeken a következő méretek alkalmazandók:

A kerítőhálók szembősége tekintetében az Indiai-óceánon és a Nyugat-atlanti-óceánon található uniós vizeken a következő méretek alkalmazandók:

Módosítás 267

Módosítás 267

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

XI melléklet – A rész – 1 a bekezdés (új) – táblázat (új)

XI melléklet – A rész – 1 a bekezdés (új) – táblázat (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg |
| --- |
| |
| Módosítás |
| Szembőség | Földrajzi területek | Feltételek |
| Legalább 14 mm | Egész terület | Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata kerítőhálóval. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Szembőség

Szembőség

Földrajzi területek

Földrajzi területek

Feltételek

Feltételek

Legalább 14 mm

Legalább 14 mm

Egész terület

Egész terület

Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata kerítőhálóval.

Kisméretű nyílt vízi fajok célzott halászata kerítőhálóval.

Módosítás 291

Módosítás 291

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

XI melléklet – B a rész (új)

XI melléklet – B a rész (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ba. rész |
| | Az érzékeny fajokat érintő enyhítő intézkedések |
| | 1. | A tengeri emlősök járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ba. rész

Ba. rész

Az érzékeny fajokat érintő enyhítő intézkedések

Az érzékeny fajokat érintő enyhítő intézkedések

1.

1.

A tengeri emlősök járulékos fogásainak csökkentésére irányuló intézkedések

| 1.1. | A hajók számára a legkülső régiókban – a járulékos fogás kockázatát igazoltan csökkentő technológia egyidejű használata nélkül – tilos a statikus hálók, eresztőhálók, a nyílt tengeri vonóhálók vagy nagy függőleges nyílású vonóhálók, valamint egyéb olyan halászeszközök használata, amelyekről bebizonyosodott, hogy járulékos fogással járnak. Kizárólag azon halászatok számára lehet eltérést engedélyezni, amelyeknél bizonyítottan elhanyagolható a halmozott járulékos fogás szintje. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

A hajók számára a legkülső régiókban – a járulékos fogás kockázatát igazoltan csökkentő technológia egyidejű használata nélkül – tilos a statikus hálók, eresztőhálók, a nyílt tengeri vonóhálók vagy nagy függőleges nyílású vonóhálók, valamint egyéb olyan halászeszközök használata, amelyekről bebizonyosodott, hogy járulékos fogással járnak. Kizárólag azon halászatok számára lehet eltérést engedélyezni, amelyeknél bizonyítottan elhanyagolható a halmozott járulékos fogás szintje.

| 1.2. | Az 1. pont nem vonatkozik a kizárólag tudományos vizsgálat céljából végzett halászati műveletekre, amelyeket az érintett tagállam vagy tagállamok engedélyével és felügyelete alatt hajtanak végre, és amelyek célja a cetfélék járulékos fogásának vagy megölésének csökkentésére irányuló technikai intézkedések kidolgozása. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Az 1. pont nem vonatkozik a kizárólag tudományos vizsgálat céljából végzett halászati műveletekre, amelyeket az érintett tagállam vagy tagállamok engedélyével és felügyelete alatt hajtanak végre, és amelyek célja a cetfélék járulékos fogásának vagy megölésének csökkentésére irányuló technikai intézkedések kidolgozása.

| 1.3. | A tagállamok célzott éves nyomonkövetési rendszerek révén, tudományos tanulmányok és kísérleti projektek segítségével figyelemmel kísérik és értékelik az 1.1. pont szerinti kockázatcsökkentő eszközök érintett halászatokban és területeken tapasztalt eredményességét. |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

A tagállamok célzott éves nyomonkövetési rendszerek révén, tudományos tanulmányok és kísérleti projektek segítségével figyelemmel kísérik és értékelik az 1.1. pont szerinti kockázatcsökkentő eszközök érintett halászatokban és területeken tapasztalt eredményességét.

| 2. | A tengeri madarak járulékos fogásainak minimalizálására irányuló intézkedések |
| --- | --- |

2.

2.

A tengeri madarak járulékos fogásainak minimalizálására irányuló intézkedések

| 2.1. | Tudományos kutatási programokat kell létrehozni a legkülső régiókban, amelyek azonosítják az érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedést és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait. |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Tudományos kutatási programokat kell létrehozni a legkülső régiókban, amelyek azonosítják az érzékeny fajok és a halászeszközök, illetve a halászati erőkifejtés közötti átfedést és meghatározzák a halászeszközök műszaki megoldásait.

| 2.2. | Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni a legkülső régiók azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel. |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Területrendezési intézkedéseket kell alkalmazni a legkülső régiók azon területein, ahol a tudományos kutatások szerint érzékeny tengeri madarakat fognak ki járulékosan, amíg ezek nem válnak helyettesíthetővé más technikai intézkedésekkel.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0381/2017).

1

(18)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 17-i 2008/56/EK irányelve a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

18

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. június 17-i 2008/56/EK irányelve a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

(19)  A Tanács
  1992. május 21-i
  92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

19

1992. május 21-i

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2009. november 30-i
  2009/147/EK irányelve a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

20

2009. november 30-i

(19)  A Tanács 92/43/EGK irányelve
  (1992. május 21.)
  a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

19

(1992. május 21.)

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve
  (2009. november 30.)
  a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

20

(2009. november 30.)

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2000. október 23-i
  2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

21

2000. október 23-i

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (
  2000. október 23.)
  a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

21

2000. október 23.)

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.).

(1a)  
  A vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelv (HL L 103., 1979.4.25., 1. o.).

1a

A vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelv (HL L 103., 1979.4.25., 1. o.).

(29)  A Tanács
  2006. december 21-i
  1967/2006/EK rendelete a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 409., 2006.12.30., 11. o.).

29

2006. december 21-i

(30)  A Tanács
  2007. szeptember 18-i
  1098/2007/EK rendelete a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és a 779/97/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2007.9.22., 1. o.).

30

2007. szeptember 18-i

(31)  A Tanács 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

31

(32)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. december 13-i 1343/2011/EU rendelete a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről és a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 347., 2011.12.30., 44. o.).

32

Az Európai Parlament és a Tanács 2011. december 13-i 1343/2011/EU rendelete a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről és a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 347., 2011.12.30., 44. o.).

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács
  2013. december 11-i
  1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

33

2013. december 11-i

(29)  A Tanács 1967/2006/EK rendelete
  (2006. december 21.)
  a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és az 1626/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 409., 2006.12.30., 11. o.).

29

(2006. december 21.)

(30)  A Tanács 1098/2007/EK rendelete
  (2007. szeptember 18.)
  a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és a 779/97/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2007.9.22., 1. o.).

30

(2007. szeptember 18.)

(31)  A Tanács 2009. 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

31

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete
  (2013. december 11.)
  a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

33

(2013. december 11.)

(34)  Az ICES-körzetek (ICES, Nemzetközi Tengerkutatási Tanács) az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló, 2009. március 11-i 218/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (HL L 87., 2009.3.31., 70. o.) meghatározott körzetek.

34

(34)  Az ICES-körzetek (ICES, Nemzetközi Tengerkutatási Tanács) az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló, 2009. március 11-i 218/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (HL L 87., 2009.3.31., 70. o.) meghatározott körzetek.

34

(40)  
  A Bizottság 2008. június 10-i 517/2008/EK rendelete a 850/98/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a halászhálók szembőségének meghatározására és fonalvastagságának vizsgálatára irányadó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról (HL L 151., 2008.6.11., 5. o.).

40

A Bizottság 2008. június 10-i 517/2008/EK rendelete a 850/98/EK tanácsi rendelet alkalmazásában a halászhálók szembőségének meghatározására és fonalvastagságának vizsgálatára irányadó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról (HL L 151., 2008.6.11., 5. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1004 rendelete (2017. május 17.) a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról és a 199/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2017.6.20., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1004 rendelete (2017. május 17.) a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló uniós keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról és a 199/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2017.6.20., 1. o.).

(*1)  
  Ha elfogadják ezt a megközelítést, a 35–41. cikket ki kell igazítani a Tanáccsal folytatott tárgyalások során, azt követően, hogy meghatározták azokat az intézkedéseket, amelyek az itt megadott időpont után is alkalmazásban maradnak.

*1

Ha elfogadják ezt a megközelítést, a 35–41. cikket ki kell igazítani a Tanáccsal folytatott tárgyalások során, azt követően, hogy meghatározták azokat az intézkedéseket, amelyek az itt megadott időpont után is alkalmazásban maradnak.

(1a)  
  A Bizottság 494/2002/EK rendelete (2002. március 19.) az ICES III., IV., V., VI. és VII. alterület és az ICES VIIIa., b., d., e. körzet szürketőkehal-állományának helyreállítására vonatkozó kiegészítő technikai intézkedések megállapításáról (HL L 77., 2002.3.20., 8. o.).

1a

A Bizottság 494/2002/EK rendelete (2002. március 19.) az ICES III., IV., V., VI. és VII. alterület és az ICES VIIIa., b., d., e. körzet szürketőkehal-állományának helyreállítására vonatkozó kiegészítő technikai intézkedések megállapításáról (HL L 77., 2002.3.20., 8. o.).

(1a)  
  A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

1a

A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

(1a)  
  A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

1a

A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

(1a)  
  A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

1a

A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

(1a)  
  A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

1a

A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

(1a)  
  A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

1a

A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

(1a)  
  A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

1a

A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

(1a)  
  A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

1a

A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

(1a)  
  A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

1a

A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

(1a)  
  Kattegat alkörzetben a halászeszközre egy 120 mm szembőségű, négyzetes hálószemekből álló hálómezőt kell felszerelni (a vonóhálós halászatban október 1. és december 31. között, valamint a kerítőhálós halászatban augusztus 1. és október 31. között).

1a

Kattegat alkörzetben a halászeszközre egy 120 mm szembőségű, négyzetes hálószemekből álló hálómezőt kell felszerelni (a vonóhálós halászatban október 1. és december 31. között, valamint a kerítőhálós halászatban augusztus 1. és október 31. között).

(1)  
  A Tanács 2002. december 16-i 2347/2002/EK rendelete a mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról (HL L 351., 2002.12.28., 6. o.).

1

A Tanács 2002. december 16-i 2347/2002/EK rendelete a mélytengeri állományok halászatára vonatkozó különleges hozzáférési követelmények és kapcsolódó feltételek megállapításáról (HL L 351., 2002.12.28., 6. o.).

(1)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2336 rendelete (2016. december 14.) a mélytengeri állományoknak az Atlanti-óceán északkeleti részén történő halászatára vonatkozó egyedi feltételek és az Atlanti-óceán északkeleti részének nemzetközi vizein folytatott halászatra vonatkozó rendelkezések megállapításáról, valamint a 2347/2002/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2016.12.23., 1. o.).

1

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2336 rendelete (2016. december 14.) a mélytengeri állományoknak az Atlanti-óceán északkeleti részén történő halászatára vonatkozó egyedi feltételek és az Atlanti-óceán északkeleti részének nemzetközi vizein folytatott halászatra vonatkozó rendelkezések megállapításáról, valamint a 2347/2002/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2016.12.23., 1. o.).

(1a)  
  A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

1a

A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor tilos meghaladni.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor tilos meghaladni.

(1a)  
  A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

1a

A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

(3)  Az ICES VIId, VIIe és VIIf körzet kivételével az ICES V, VI (az é. sz. 56o-tól délre) és VII alterület uniós vizei tekintetében alkalmazandó minimális állományvédelmi referenciaméret 130 mm.

3

o

(3)  Az ICES VIId, VIIe és VIIf körzet kivételével az ICES V, VI (az é. sz. 56o-tól délre) és VII alterület uniós vizei tekintetében alkalmazandó minimális állományvédelmi referenciaméret 130 mm.

3

o

(3a)  
  A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

3a

A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

(1a)  
  A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

1a

A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

(1a)  
  Ezen rendelet hatálybalépését követő kétéves időszak után bevezetendő. Az ICES VIId és VIIe körzet vonatkozásában legalább 100 mm-es szembőség alkalmazandó.

1a

Ezen rendelet hatálybalépését követő kétéves időszak után bevezetendő. Az ICES VIId és VIIe körzet vonatkozásában legalább 100 mm-es szembőség alkalmazandó.

(1)  
  Az ördöghal (a fogások 30 %-a) célzott halászatához legalább 220 mm szembőségű halászeszközt kell használni. A sávos tőkehal és a szürke tőkehal célzott halászata során legalább 110 mm szembőségű halászeszközt kell használni (a fogások 50 %-a) az ICES VIId és VIIe körzetben.

1

Az ördöghal (a fogások 30 %-a) célzott halászatához legalább 220 mm szembőségű halászeszközt kell használni. A sávos tőkehal és a szürke tőkehal célzott halászata során legalább 110 mm szembőségű halászeszközt kell használni (a fogások 50 %-a) az ICES VIId és VIIe körzetben.

(1)  
  Az ördöghal (a fogások 30 %-a) célzott halászatához legalább 220 mm szembőségű halászeszközt kell használni. A sávos tőkehal és a szürke tőkehal célzott halászata során legalább 110 mm szembőségű halászeszközt kell használni (a fogások 50 %-a) az ICES VIId és VIIe körzetben.

1

Az ördöghal (a fogások 30 %-a) célzott halászatához legalább 220 mm szembőségű halászeszközt kell használni. A sávos tőkehal és a szürke tőkehal célzott halászata során legalább 110 mm szembőségű halászeszközt kell használni (a fogások 50 %-a) az ICES VIId és VIIe körzetben.

(1a)  
  A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

1a

A szardíniára, szardellára, heringre, fattyúmakrélára és makrélára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméreteket az egyes fajok fedélzeten tartott teljes fogása élőtömegének 10 %-áig nem kell alkalmazni.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

A szokásos méretnél kisebb szardínia, szardella, hering, fattyúmakréla és makréla százalékos arányát a fedélzeten lévő összes tengeri élőlény élősúlyának arányában, osztályozás után vagy partra rakodáskor kell kiszámítani.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

Ezt a százalékos arányt egy vagy több reprezentatív minta alapján kell kiszámítani. A 10 %-os határt átrakodáskor, kirakodáskor, szállításkor, raktározáskor, kiállításkor vagy értékesítéskor is tilos meghaladni.

(3)  Minden olyan vízterület tekintetében, amely az Atlanti-óceán keleti-közép, a CECAF 34. halászati övezetének 34.1.1, 34.1.2. és 34.1.3. körzetéből és 34.2.0. alterületéből álló részében helyezkedik el, 450 grammos kizsigerelt tömeg alkalmazandó.

3

(3)  Minden olyan vízterület tekintetében, amely az Atlanti-óceán keleti-közép, a CECAF 34. halászati övezetének 34.1.1, 34.1.2. és 34.1.3. körzetéből és 34.2.0. alterületéből álló részében helyezkedik el, 450 grammos kizsigerelt tömeg alkalmazandó.

3

(2)  Csak egy típusú háló (vagy 40 mm szembőségű, négyzetes szemekből álló háló vagy 50 mm szembőségű, rombusz alakú szemekből álló háló) tartható a fedélzeten vagy telepíthető.

2

(2)  Csak egy típusú háló (vagy 40 mm szembőségű, négyzetes szemekből álló háló vagy 50 mm szembőségű, rombusz alakú szemekből álló háló) tartható a fedélzeten vagy telepíthető.

2

(1a)  
  Csak egy típusú háló (vagy 40 mm szembőségű, négyzetes szemekből álló háló vagy 50 mm szembőségű, rombusz alakú szemekből álló háló) tartható a fedélzeten vagy telepíthető.

1a

Csak egy típusú háló (vagy 40 mm szembőségű, négyzetes szemekből álló háló vagy 50 mm szembőségű, rombusz alakú szemekből álló háló) tartható a fedélzeten vagy telepíthető.

---

2018. január 17., szerda

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/187 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/187

---

P8_TA(2018)0006

A kettős felhasználású termékek kivitele, transzfere, tranzitja, az azokkal végzett brókertevékenység és az azokkal kapcsolatos műszaki támogatás ***I

Az Európai Parlament 2018. január 17-én elfogadott módosításai a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, tranzitjára, az azokkal végzett brókertevékenységre és az azokkal kapcsolatos műszaki támogatásra vonatkozó uniós ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (átdolgozás) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: átdolgozás)

(2018/C 458/12)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A kettős felhasználású termékek hatékony közös
  export-ellenőrzési
  rendszere szükséges tehát
  ahhoz
  , hogy a tagállamok és az Unió eleget tegyenek nemzetközi – különösen a 
  nonproliferációs rezsimeket
  illető – kötelezettségeiknek és felelősségüknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A kettős felhasználású termékek hatékony közös
  export-ellenőrzési
  rendszere szükséges tehát
  ahhoz
  , hogy a tagállamok és az Unió eleget tegyenek nemzetközi – különösen a 
  nonproliferációs rezsimeket
  illető – kötelezettségeiknek és felelősségüknek.

| (3) | A kettős felhasználású termékek hatékony közös
  exportellenőrzési
  rendszere szükséges tehát
  annak biztosításához
  , hogy a tagállamok és az Unió eleget tegyenek nemzetközi – különösen a 
  nonproliferációt és az emberi jogokat
  illető – kötelezettségeiknek és felelősségüknek. |
| --- | --- |

(3)

A kettős felhasználású termékek hatékony közös
  exportellenőrzési
  rendszere szükséges tehát
  annak biztosításához
  , hogy a tagállamok és az Unió eleget tegyenek nemzetközi – különösen a 
  nonproliferációt és az emberi jogokat
  illető – kötelezettségeiknek és felelősségüknek.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A kettős felhasználású termékek új
  kategóriáinak megjelenésére tekintettel
  ,
  valamint
  az Európai Parlament felhívásai nyomán, továbbá reagálva azon
  jelzésekre
  , amelyek szerint
  az Unióból exportált
  kibertér-felügyeleti
  technológiával
  olyan személyek éltek vissza, akik
  fegyveres konfliktus vagy belső elnyomás során
  az emberi
  jogokat
  vagy a nemzetközi humanitárius jogot
  súlyosan
  sértő cselekmények irányításában vagy
  a
  végrehajtásában részt vállaltak, indokolt e 
  technológiák
  exportjának ellenőrzése
  a közbiztonság és a közerkölcs védelme érdekében
  . Ezen intézkedések nem léphetik túl az arányosság szabta kereteket. Különösen nem
  korlátozhatják
  a törvényes célokra – ideértve a bűnüldözést
  és
  az
  internetes biztonsági kutatást – használt információs
  és
  kommunikációs technológia exportját
  . A 
  Bizottság
   – a tagállamokkal és érdekelt felekkel szoros együttműködésben – iránymutatásokat
  dolgoz ki
  a fenti ellenőrzések gyakorlati alkalmazásának támogatása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A kettős felhasználású termékek új
  kategóriáinak megjelenésére tekintettel
  ,
  valamint
  az Európai Parlament felhívásai nyomán, továbbá reagálva azon
  jelzésekre
  , amelyek szerint
  az Unióból exportált
  kibertér-felügyeleti
  technológiával
  olyan személyek éltek vissza, akik
  fegyveres konfliktus vagy belső elnyomás során
  az emberi
  jogokat
  vagy a nemzetközi humanitárius jogot
  súlyosan
  sértő cselekmények irányításában vagy
  a
  végrehajtásában részt vállaltak, indokolt e 
  technológiák
  exportjának ellenőrzése
  a közbiztonság és a közerkölcs védelme érdekében
  . Ezen intézkedések nem léphetik túl az arányosság szabta kereteket. Különösen nem
  korlátozhatják
  a törvényes célokra – ideértve a bűnüldözést
  és
  az
  internetes biztonsági kutatást – használt információs
  és
  kommunikációs technológia exportját
  . A 
  Bizottság
   – a tagállamokkal és érdekelt felekkel szoros együttműködésben – iránymutatásokat
  dolgoz ki
  a fenti ellenőrzések gyakorlati alkalmazásának támogatása céljából.

| (5) | A kettős felhasználású termékek új
  kategóriájaként megjelentek bizonyos olyan kibertér-felügyeleti termékek
  ,
  amelyeket emberi jogok – például a magánélethez való jog, az adatvédelemhez való jog, a véleménynyilvánítás szabadsága és a gyülekezési és egyesülési szabadság – közvetlen megsértésére használnak fel oly módon, hogy anélkül követnek nyomon vagy szereznek meg adatokat, hogy konkrét, tájékoztatáson alapuló és egyértelmű engedélyt kértek volna az adatok tulajdonosától, és/vagy működésképtelenné teszik vagy károsítják a célzott rendszert.
  Az Európai Parlament felhívásai nyomán, továbbá reagálva azon
  bizonyítékokra
  , amelyek szerint
  egyes
  kibertér-felügyeleti
  termékekkel
  olyan személyek éltek vissza, akik
  olyan országokban, ahol megállapítottak ilyen jogsértéseket,
  az emberi
  jogok nemzetközi jogát
  vagy a nemzetközi humanitárius jogot sértő cselekmények irányításában vagy végrehajtásában részt vállaltak, indokolt e 
  termékek
  exportjának ellenőrzése
  . Az ellenőrzéseknek világosan meghatározott kritériumokon kell alapulniuk
  . Ezen intézkedések nem léphetik túl
  a szükségesség és
  az arányosság szabta kereteket. Különösen nem
  akadályozhatják
  a törvényes célokra
  használt információs és kommunikációs technológia exportját,
  ideértve a bűnüldözést
  , valamint
  az
  információbiztonsági rendszerek engedélyezett tesztelésének vagy védelmének céljából folytatott hálózati
  és
  internetes biztonsági kutatást
  . A 
  Bizottságnak e rendelet hatálybalépésétől kezdve
   – a tagállamokkal és érdekelt felekkel szoros együttműködésben – iránymutatásokat
  kell rendelkezésre bocsátania
  a fenti ellenőrzések gyakorlati alkalmazásának támogatása céljából.
  A Külügyek Tanácsa által 2015. július 20-án elfogadottak szerint súlyos emberi jogi jogsértés alatt a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont

   (1a)

  felhasználói útmutatója 2. fejezete 2. szakaszának 2.6. pontjában leírt helyzetek értendők. |
| --- | --- |

(5)

A kettős felhasználású termékek új
  kategóriájaként megjelentek bizonyos olyan kibertér-felügyeleti termékek
  ,
  amelyeket emberi jogok – például a magánélethez való jog, az adatvédelemhez való jog, a véleménynyilvánítás szabadsága és a gyülekezési és egyesülési szabadság – közvetlen megsértésére használnak fel oly módon, hogy anélkül követnek nyomon vagy szereznek meg adatokat, hogy konkrét, tájékoztatáson alapuló és egyértelmű engedélyt kértek volna az adatok tulajdonosától, és/vagy működésképtelenné teszik vagy károsítják a célzott rendszert.
  Az Európai Parlament felhívásai nyomán, továbbá reagálva azon
  bizonyítékokra
  , amelyek szerint
  egyes
  kibertér-felügyeleti
  termékekkel
  olyan személyek éltek vissza, akik
  olyan országokban, ahol megállapítottak ilyen jogsértéseket,
  az emberi
  jogok nemzetközi jogát
  vagy a nemzetközi humanitárius jogot sértő cselekmények irányításában vagy végrehajtásában részt vállaltak, indokolt e 
  termékek
  exportjának ellenőrzése
  . Az ellenőrzéseknek világosan meghatározott kritériumokon kell alapulniuk
  . Ezen intézkedések nem léphetik túl
  a szükségesség és
  az arányosság szabta kereteket. Különösen nem
  akadályozhatják
  a törvényes célokra
  használt információs és kommunikációs technológia exportját,
  ideértve a bűnüldözést
  , valamint
  az
  információbiztonsági rendszerek engedélyezett tesztelésének vagy védelmének céljából folytatott hálózati
  és
  internetes biztonsági kutatást
  . A 
  Bizottságnak e rendelet hatálybalépésétől kezdve
   – a tagállamokkal és érdekelt felekkel szoros együttműködésben – iránymutatásokat
  kell rendelkezésre bocsátania
  a fenti ellenőrzések gyakorlati alkalmazásának támogatása céljából.
  A Külügyek Tanácsa által 2015. július 20-án elfogadottak szerint súlyos emberi jogi jogsértés alatt a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspont

   (1a)

  felhasználói útmutatója 2. fejezete 2. szakaszának 2.6. pontjában leírt helyzetek értendők.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Ennek eredményeként indokolt a 
  kettős felhasználású
  termékek
  fogalommeghatározásának felülvizsgálata, valamint a kibertér-felügyeleti technológia
  fogalommeghatározásának bevezetése. Tisztázni kell továbbá azt is, hogy a 
  kettős felhasználású
  termékek exportjának ellenőrzéséhez alkalmazott értékelési
  kritériumai magukban foglalják azokat a megfontolásokat
  ,
  amelyek
  az
  e termékekkel terrorcselekmények vagy
  az emberi
  jogok megsértése során történő lehetséges visszaélésekre vonatkoznak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Ennek eredményeként indokolt a 
  kettős felhasználású
  termékek
  fogalommeghatározásának felülvizsgálata, valamint a kibertér-felügyeleti technológia
  fogalommeghatározásának bevezetése. Tisztázni kell továbbá azt is, hogy a 
  kettős felhasználású
  termékek exportjának ellenőrzéséhez alkalmazott értékelési
  kritériumai magukban foglalják azokat a megfontolásokat
  ,
  amelyek
  az
  e termékekkel terrorcselekmények vagy
  az emberi
  jogok megsértése során történő lehetséges visszaélésekre vonatkoznak
  .

| (6) | Ennek eredményeként indokolt a 
  kibertér-felügyeleti
  termékek fogalommeghatározásának bevezetése. Tisztázni kell továbbá azt is, hogy a 
  kibertér-felügyeleti
  termékek exportjának ellenőrzéséhez alkalmazott értékelési
  kritériumoknak figyelembe kell venniük e termékek emberi jogokra gyakorolt közvetlen vagy közvetett hatását
  ,
  ahogyan
  az
  a 2008/944/KKBP tanácsi közös állásponthoz készített felhasználói útmutatóban is szerepel.
  Az
  értékelési kritériumok kidolgozására az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és a Tanács
  emberi
  jogi munkacsoportjával (COHOM) együttműködésben szakmai munkacsoportot kell létrehozni. E szakmai munkacsoporton belül létre kell hozni egy független szakértői csoportot is. Az értékelési kritériumokat nyilvánosságra kell hozni és könnyen hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(6)

Ennek eredményeként indokolt a 
  kibertér-felügyeleti
  termékek fogalommeghatározásának bevezetése. Tisztázni kell továbbá azt is, hogy a 
  kibertér-felügyeleti
  termékek exportjának ellenőrzéséhez alkalmazott értékelési
  kritériumoknak figyelembe kell venniük e termékek emberi jogokra gyakorolt közvetlen vagy közvetett hatását
  ,
  ahogyan
  az
  a 2008/944/KKBP tanácsi közös állásponthoz készített felhasználói útmutatóban is szerepel.
  Az
  értékelési kritériumok kidolgozására az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) és a Tanács
  emberi
  jogi munkacsoportjával (COHOM) együttműködésben szakmai munkacsoportot kell létrehozni. E szakmai munkacsoporton belül létre kell hozni egy független szakértői csoportot is. Az értékelési kritériumokat nyilvánosságra kell hozni és könnyen hozzáférhetővé kell tenni.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A kibertér-felügyeleti technológia meghatározása céljából az e rendelet hatálya alá tartozó termékek közé kell tartozniuk a telekommunikációs szolgáltatások lehallgatására szolgáló berendezéseknek, a behatoló szoftvereknek, a megfigyelőközpontoknak, a törvényes lehallgatási rendszereknek és az ilyen lehallgatási rendszerekkel összeköttetésben álló adatmegőrzési rendszereknek, a titkosítás visszafejtésére, a merevlemezek helyreállítására, a jelszavak megkerülésére és a biometrikus adatok elemzésére szolgáló eszközöknek, valamint az IP hálózati megfigyelő rendszereknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A kibertér-felügyeleti technológia meghatározása céljából az e rendelet hatálya alá tartozó termékek közé kell tartozniuk a telekommunikációs szolgáltatások lehallgatására szolgáló berendezéseknek, a behatoló szoftvereknek, a megfigyelőközpontoknak, a törvényes lehallgatási rendszereknek és az ilyen lehallgatási rendszerekkel összeköttetésben álló adatmegőrzési rendszereknek, a titkosítás visszafejtésére, a merevlemezek helyreállítására, a jelszavak megkerülésére és a biometrikus adatok elemzésére szolgáló eszközöknek, valamint az IP hálózati megfigyelő rendszereknek.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b) | Az emberi jogi értékelési kritériumokat illetően helyénvaló hivatkozni az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az Európai Unió Alapjogi Chartájára, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a magánélet tiszteletben tartásához való jogról szóló, 2017. március 23-i határozatára, a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszert végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelvekre, a magánélet tiszteletben tartásához való joggal foglalkozó különleges előadó 2017. március 24-i jelentésére, az emberi jogoknak és alapvető szabadságoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadó 2017. február 21-i jelentésére, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága által a Zakharov kontra Oroszország ügyben 2015. december 4-én hozott ítéletre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)

Az emberi jogi értékelési kritériumokat illetően helyénvaló hivatkozni az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az Európai Unió Alapjogi Chartájára, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményre, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a magánélet tiszteletben tartásához való jogról szóló, 2017. március 23-i határozatára, a jogok védelmére, tiszteletben tartására és a jogorvoslatra vonatkozó ENSZ-keretrendszert végrehajtó, az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó irányelvekre, a magánélet tiszteletben tartásához való joggal foglalkozó különleges előadó 2017. március 24-i jelentésére, az emberi jogoknak és alapvető szabadságoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadó 2017. február 21-i jelentésére, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága által a Zakharov kontra Oroszország ügyben 2015. december 4-én hozott ítéletre.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | Az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  (általános adatvédelmi rendelet) kötelezi az adatkezelőket és az adatfeldolgozókat olyan technikai intézkedések végrehajtására, amelyek – például a személyes adatok titkosítása révén – biztosítják az adatkezelésben rejlő kockázatokhoz mérten megfelelő szintű biztonságot. Mivel az említett rendelet kimondja, hogy attól függetlenül alkalmazandó a személyes adatok kezelésére, hogy az adatkezelés az Unió területén történik-e vagy sem, erős az ösztönzés arra, hogy az Unió – az általános adatvédelmi rendelet végrehajtásának megkönnyítése és az európai vállalatok versenyképességének ezzel összefüggésben történő fokozása érdekében – törölje az ellenőrzési jegyzékből a kriptográfiai eszközöket. Emellett a titkosítás ellenőrzésének jelenlegi szintje ellentmond annak a ténynek, hogy a titkosítás kulcsfontosságú eszköz annak biztosítására, hogy a polgárok, vállalkozások és kormányok meg tudják védeni adataikat a bűnözőkkel és egyéb rosszindulatú szereplőkkel szemben; biztosítani lehessen a digitális egységes piac működése szempontjából kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz való hozzáférést; és lehetővé lehessen tenni a biztonságos kommunikációt, melyek szükségesek a magánélethez, az adatvédelemhez és a véleménynyilvánítás szabadságához való jog védelméhez, különösen az emberijog-védők vonatkozásában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

Az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet

   (1a)

  (általános adatvédelmi rendelet) kötelezi az adatkezelőket és az adatfeldolgozókat olyan technikai intézkedések végrehajtására, amelyek – például a személyes adatok titkosítása révén – biztosítják az adatkezelésben rejlő kockázatokhoz mérten megfelelő szintű biztonságot. Mivel az említett rendelet kimondja, hogy attól függetlenül alkalmazandó a személyes adatok kezelésére, hogy az adatkezelés az Unió területén történik-e vagy sem, erős az ösztönzés arra, hogy az Unió – az általános adatvédelmi rendelet végrehajtásának megkönnyítése és az európai vállalatok versenyképességének ezzel összefüggésben történő fokozása érdekében – törölje az ellenőrzési jegyzékből a kriptográfiai eszközöket. Emellett a titkosítás ellenőrzésének jelenlegi szintje ellentmond annak a ténynek, hogy a titkosítás kulcsfontosságú eszköz annak biztosítására, hogy a polgárok, vállalkozások és kormányok meg tudják védeni adataikat a bűnözőkkel és egyéb rosszindulatú szereplőkkel szemben; biztosítani lehessen a digitális egységes piac működése szempontjából kulcsfontosságú szolgáltatásokhoz való hozzáférést; és lehetővé lehessen tenni a biztonságos kommunikációt, melyek szükségesek a magánélethez, az adatvédelemhez és a véleménynyilvánítás szabadságához való jog védelméhez, különösen az emberijog-védők vonatkozásában.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Tisztázni és harmonizálni kell az olyan mindenre kiterjedő ellenőrzések hatályát, amelyek konkrét körülmények között a fel nem sorolt
  kettős felhasználású
  termékekre alkalmazandók
  , valamint foglalkozni kell a terrorizmus és az emberi jogok megsértésének kockázatával
  . A mindenre kiterjedő ellenőrzésekre vonatkozó megfelelő információcseréknek és konzultációknak biztosítaniuk kell az
  Unió szerte
  végzett ellenőrzések hatékony és következetes alkalmazását.
  A mindenre kiterjedő célzott ellenőrzések bizonyos feltételek mellett szintén alkalmazandók a kibertér-felügyeleti technológia exportjára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Tisztázni és harmonizálni kell az olyan mindenre kiterjedő ellenőrzések hatályát, amelyek konkrét körülmények között a fel nem sorolt
  kettős felhasználású
  termékekre alkalmazandók
  , valamint foglalkozni kell a terrorizmus és az emberi jogok megsértésének kockázatával
  . A mindenre kiterjedő ellenőrzésekre vonatkozó megfelelő információcseréknek és konzultációknak biztosítaniuk kell az
  Unió szerte
  végzett ellenőrzések hatékony és következetes alkalmazását.
  A mindenre kiterjedő célzott ellenőrzések bizonyos feltételek mellett szintén alkalmazandók a kibertér-felügyeleti technológia exportjára.

| (9) | Tisztázni és harmonizálni kell az olyan mindenre kiterjedő ellenőrzések hatályát, amelyek konkrét körülmények között a fel nem sorolt
  kibertér-felügyeleti
  termékekre alkalmazandók. A mindenre kiterjedő ellenőrzésekre vonatkozó megfelelő információcseréknek és konzultációknak biztosítaniuk kell az
  Unió-szerte
  végzett ellenőrzések hatékony és következetes alkalmazását.
  Az információcserének magában kell foglalnia egy nyilvános platform kialakításának támogatását, valamint a magánszektortól, az állami intézményektől és a civil társadalmi szervezetektől érkező információk összegyűjtését. |
| --- | --- |

(9)

Tisztázni és harmonizálni kell az olyan mindenre kiterjedő ellenőrzések hatályát, amelyek konkrét körülmények között a fel nem sorolt
  kibertér-felügyeleti
  termékekre alkalmazandók. A mindenre kiterjedő ellenőrzésekre vonatkozó megfelelő információcseréknek és konzultációknak biztosítaniuk kell az
  Unió-szerte
  végzett ellenőrzések hatékony és következetes alkalmazását.
  Az információcserének magában kell foglalnia egy nyilvános platform kialakításának támogatását, valamint a magánszektortól, az állami intézményektől és a civil társadalmi szervezetektől érkező információk összegyűjtését.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A bróker meghatározását felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy megelőzzék az Unió joghatósága alá tartozó személyek által végzett brókertevékenység ellenőrzésének megkerülését. A brókertevékenység végzésének ellenőrzéseit össze kell hangolni az
  Unió szerte
  hatékonyan és következetesen történő alkalmazásuk érdekében, valamint
  a terrorcselekmények és
  az emberi jogok megsértésének megelőzése érdekében is alkalmazni kell őket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A bróker meghatározását felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy megelőzzék az Unió joghatósága alá tartozó személyek által végzett brókertevékenység ellenőrzésének megkerülését. A brókertevékenység végzésének ellenőrzéseit össze kell hangolni az
  Unió szerte
  hatékonyan és következetesen történő alkalmazásuk érdekében, valamint
  a terrorcselekmények és
  az emberi jogok megsértésének megelőzése érdekében is alkalmazni kell őket.

| (10) | A bróker meghatározását felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy megelőzzék az Unió joghatósága alá tartozó személyek által végzett brókertevékenység ellenőrzésének megkerülését. A brókertevékenység végzésének ellenőrzéseit össze kell hangolni az
  Unió-szerte
  hatékonyan és következetesen történő alkalmazásuk érdekében, valamint az emberi jogok megsértésének megelőzése érdekében is alkalmazni kell őket. |
| --- | --- |

(10)

A bróker meghatározását felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy megelőzzék az Unió joghatósága alá tartozó személyek által végzett brókertevékenység ellenőrzésének megkerülését. A brókertevékenység végzésének ellenőrzéseit össze kell hangolni az
  Unió-szerte
  hatékonyan és következetesen történő alkalmazásuk érdekében, valamint az emberi jogok megsértésének megelőzése érdekében is alkalmazni kell őket.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A Lisszaboni Szerződés
  hatályba lépésével
  egyértelművé vált, hogy
  azon
  a határon átnyúló mozgást magában foglaló műszaki támogatási szolgáltatások nyújtása az Unió hatáskörébe tartozik. Indokolt tehát a műszaki támogatási szolgáltatásokra vonatkozó ellenőrzések egyértelműsítése és e szolgáltatások meghatározásának bevezetése. A hatékonyság és következetesség érdekében a műszaki támogatási
  szolgáltatásokra vonatkozó
  ellenőrzéseket harmonizálni kell, valamint
  a terrorcselekmények és
  az emberi jogok megsértésének megelőzése érdekében is alkalmazni kell őket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A Lisszaboni Szerződés
  hatályba lépésével
  egyértelművé vált, hogy
  azon
  a határon átnyúló mozgást magában foglaló műszaki támogatási szolgáltatások nyújtása az Unió hatáskörébe tartozik. Indokolt tehát a műszaki támogatási szolgáltatásokra vonatkozó ellenőrzések egyértelműsítése és e szolgáltatások meghatározásának bevezetése. A hatékonyság és következetesség érdekében a műszaki támogatási
  szolgáltatásokra vonatkozó
  ellenőrzéseket harmonizálni kell, valamint
  a terrorcselekmények és
  az emberi jogok megsértésének megelőzése érdekében is alkalmazni kell őket.

| (11) | A Lisszaboni Szerződés
  hatálybalépésével
  egyértelművé vált, hogy a határon átnyúló mozgást magában foglaló műszaki támogatási szolgáltatások nyújtása az Unió hatáskörébe tartozik. Indokolt tehát a műszaki támogatási szolgáltatásokra vonatkozó ellenőrzések egyértelműsítése és e szolgáltatások meghatározásának bevezetése. A hatékonyság és következetesség érdekében a műszaki támogatási
  szolgáltatások nyújtását megelőző
  ellenőrzéseket harmonizálni kell, valamint az emberi jogok megsértésének megelőzése érdekében is alkalmazni kell őket. |
| --- | --- |

(11)

A Lisszaboni Szerződés
  hatálybalépésével
  egyértelművé vált, hogy a határon átnyúló mozgást magában foglaló műszaki támogatási szolgáltatások nyújtása az Unió hatáskörébe tartozik. Indokolt tehát a műszaki támogatási szolgáltatásokra vonatkozó ellenőrzések egyértelműsítése és e szolgáltatások meghatározásának bevezetése. A hatékonyság és következetesség érdekében a műszaki támogatási
  szolgáltatások nyújtását megelőző
  ellenőrzéseket harmonizálni kell, valamint az emberi jogok megsértésének megelőzése érdekében is alkalmazni kell őket.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A 428/2009/EK rendelet rendelkezik annak lehetőségéről, hogy a tagállamok hatóságai eseti alapon megtiltsák a nem uniós kettős felhasználású termékek tranzitját, amennyiben hírszerzési vagy egyéb források alapján észszerűen feltételezhető, hogy a termékek részben vagy egészben, tömegpusztító fegyverek és azok célbajuttató eszközeinek elterjedését szolgálják vagy szolgálhatják. A hatékonyság és a következetesség érdekében harmonizálni kell a 
  tranzit ellenőrzéseket
  , valamint
  a terrorcselekmények és
  az emberi jogok megsértésének megelőzése érdekében is alkalmazni kell őket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A 428/2009/EK rendelet rendelkezik annak lehetőségéről, hogy a tagállamok hatóságai eseti alapon megtiltsák a nem uniós kettős felhasználású termékek tranzitját, amennyiben hírszerzési vagy egyéb források alapján észszerűen feltételezhető, hogy a termékek részben vagy egészben, tömegpusztító fegyverek és azok célbajuttató eszközeinek elterjedését szolgálják vagy szolgálhatják. A hatékonyság és a következetesség érdekében harmonizálni kell a 
  tranzit ellenőrzéseket
  , valamint
  a terrorcselekmények és
  az emberi jogok megsértésének megelőzése érdekében is alkalmazni kell őket.

| (12) | A 428/2009/EK rendelet rendelkezik annak lehetőségéről, hogy a tagállamok hatóságai eseti alapon megtiltsák a nem uniós kettős felhasználású termékek tranzitját, amennyiben hírszerzési vagy egyéb források alapján észszerűen feltételezhető, hogy a termékek részben vagy egészben tömegpusztító fegyverek és azok célbajuttató eszközeinek elterjedését szolgálják vagy szolgálhatják. A hatékonyság és a következetesség érdekében harmonizálni kell a 
  tranzitellenőrzéseket
  , valamint az emberi jogok megsértésének megelőzése érdekében is alkalmazni kell őket. |
| --- | --- |

(12)

A 428/2009/EK rendelet rendelkezik annak lehetőségéről, hogy a tagállamok hatóságai eseti alapon megtiltsák a nem uniós kettős felhasználású termékek tranzitját, amennyiben hírszerzési vagy egyéb források alapján észszerűen feltételezhető, hogy a termékek részben vagy egészben tömegpusztító fegyverek és azok célbajuttató eszközeinek elterjedését szolgálják vagy szolgálhatják. A hatékonyság és a következetesség érdekében harmonizálni kell a 
  tranzitellenőrzéseket
  , valamint az emberi jogok megsértésének megelőzése érdekében is alkalmazni kell őket.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Habár az egyedi, globális és nemzeti kiviteli engedélyekre vonatkozó döntés a tagállami hatóságok felelősségi körébe tartozik, egy hatékony uniós exportellenőrzési rendszerhez hozzátartozik, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó termékeket exportálni szándékozó gazdasági szereplők kellő gondossággal járnak el, többek között a multinacionális vállalatokra vonatkozó OECD-iránymutatások, a felelős üzleti magatartáshoz szükséges kellő gondosságra vonatkozó OECD-útmutatás, valamint az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek előírásainak megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Habár az egyedi, globális és nemzeti kiviteli engedélyekre vonatkozó döntés a tagállami hatóságok felelősségi körébe tartozik, egy hatékony uniós exportellenőrzési rendszerhez hozzátartozik, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó termékeket exportálni szándékozó gazdasági szereplők kellő gondossággal járnak el, többek között a multinacionális vállalatokra vonatkozó OECD-iránymutatások, a felelős üzleti magatartáshoz szükséges kellő gondosságra vonatkozó OECD-útmutatás, valamint az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek előírásainak megfelelően.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Egy
  „belső megfelelési program” formájában be kell vezetni
  az
  egységes
  megfelelési követelményt annak érdekében
  ,
  hogy hozzájáruljon
  az
  exportőrök közötti egyenlő versenyfeltételekhez és fokozza az ellenőrzések hatékony elvégzését
  . Az arányosság érdekében e követelményt globális engedélyek és bizonyos általános exportengedélyek formájában a 
  speciális
  ellenőrzési módozatokra kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Egy
  „belső megfelelési program” formájában be kell vezetni
  az
  egységes
  megfelelési követelményt annak érdekében
  ,
  hogy hozzájáruljon
  az
  exportőrök közötti egyenlő versenyfeltételekhez és fokozza az ellenőrzések hatékony elvégzését
  . Az arányosság érdekében e követelményt globális engedélyek és bizonyos általános exportengedélyek formájában a 
  speciális
  ellenőrzési módozatokra kell alkalmazni.

| (14) | Az exportőrök közötti egyenlő versenyfeltételekhez való hozzájárulás és az ellenőrzések hatékony elvégzésének fokozása érdekében egy
  „belső megfelelési program” formájában be kell vezetni
  a megfelelés
  egységes
  követelményét, meghatározását és leírását
  ,
  valamint a tanúsítás lehetőségét
  az
  engedélyezési folyamat során a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok részéről biztosított ösztönzők igénybevétele céljából
  . Az arányosság érdekében e követelményt globális engedélyek és bizonyos általános exportengedélyek formájában a 
  meghatározott
  ellenőrzési módozatokra kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(14)

Az exportőrök közötti egyenlő versenyfeltételekhez való hozzájárulás és az ellenőrzések hatékony elvégzésének fokozása érdekében egy
  „belső megfelelési program” formájában be kell vezetni
  a megfelelés
  egységes
  követelményét, meghatározását és leírását
  ,
  valamint a tanúsítás lehetőségét
  az
  engedélyezési folyamat során a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok részéről biztosított ösztönzők igénybevétele céljából
  . Az arányosság érdekében e követelményt globális engedélyek és bizonyos általános exportengedélyek formájában a 
  meghatározott
  ellenőrzési módozatokra kell alkalmazni.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | További uniós általános exportengedélyeket kell bevezetni a vállalatokra és a hatóságokra
  hárul
  adminisztratív terhek csökkentése érdekében, az érintett termékeknek a vonatkozó rendeltetési helyeken történő megfelelő szintű ellenőrzésének biztosítása mellett. Szintén be kell vezetni a nagy projektekre vonatkozó globális engedélyeket, hogy az engedélyezési feltételeket hozzáigazítsák az ipar sajátos igényeihez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

További uniós általános exportengedélyeket kell bevezetni a vállalatokra és a hatóságokra
  hárul
  adminisztratív terhek csökkentése érdekében, az érintett termékeknek a vonatkozó rendeltetési helyeken történő megfelelő szintű ellenőrzésének biztosítása mellett. Szintén be kell vezetni a nagy projektekre vonatkozó globális engedélyeket, hogy az engedélyezési feltételeket hozzáigazítsák az ipar sajátos igényeihez.

| (15) | További uniós általános exportengedélyeket kell bevezetni a vállalatokra
  , különösen a kkv-kra
  és a hatóságokra
  háruló
  adminisztratív terhek csökkentése érdekében, az érintett termékeknek a vonatkozó rendeltetési helyeken történő megfelelő szintű ellenőrzésének biztosítása mellett. Szintén be kell vezetni a nagy projektekre vonatkozó globális engedélyeket, hogy az engedélyezési feltételeket hozzáigazítsák az ipar sajátos igényeihez. |
| --- | --- |

(15)

További uniós általános exportengedélyeket kell bevezetni a vállalatokra
  , különösen a kkv-kra
  és a hatóságokra
  háruló
  adminisztratív terhek csökkentése érdekében, az érintett termékeknek a vonatkozó rendeltetési helyeken történő megfelelő szintű ellenőrzésének biztosítása mellett. Szintén be kell vezetni a nagy projektekre vonatkozó globális engedélyeket, hogy az engedélyezési feltételeket hozzáigazítsák az ipar sajátos igényeihez.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | A technológiai fejlődés gyors előrehaladására való tekintettel helyénvaló, hogy az Unió az I. melléklet B. szakaszában rögzített egyoldalú jegyzék alapján ellenőrzéseket vezessen be a kibertér-felügyeleti technológiák bizonyos típusaira vonatkozóan. A többoldalú exportellenőrzési rendszer jelentőségére való tekintettel az I. melléklet B. szakasza alkalmazási körének csak a kibertér-felügyeleti technológiákra kellene korlátozódnia, és nem lenne szabad átfedésben lennie az I. melléklet A. szakaszával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

A technológiai fejlődés gyors előrehaladására való tekintettel helyénvaló, hogy az Unió az I. melléklet B. szakaszában rögzített egyoldalú jegyzék alapján ellenőrzéseket vezessen be a kibertér-felügyeleti technológiák bizonyos típusaira vonatkozóan. A többoldalú exportellenőrzési rendszer jelentőségére való tekintettel az I. melléklet B. szakasza alkalmazási körének csak a kibertér-felügyeleti technológiákra kellene korlátozódnia, és nem lenne szabad átfedésben lennie az I. melléklet A. szakaszával.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Az exportellenőrzés alá eső kettős felhasználású termékek I. melléklet A szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek összhangban kell lenniük azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, amelyeket a vonatkozó nemzetközi
  non-proliferációs rezsimek
  és exportellenőrzési megállapodások részeseként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok és az Unió elfogadtak. Az exportellenőrzésnek alávetendő
  kettős felhasználású termékek, mint például a
  kibertér-felügyeleti
  technológia,
  I. melléklet B. szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek figyelembe kell
  venni
  azokat a kockázatokat, amelyek ilyen termékek kivitelével kapcsolatban – az emberi jogok, a nemzetközi humanitárius jog
  vagy
  az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek
  súlyos megsértése tekintetében – felmerülhetnek
  . Az exportellenőrzésnek alávetendő kettős felhasználású termékek IV. melléklet B. szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek figyelembe kell
  venni
  a tagállamok közrenddel és közbiztonsággal kapcsolatos érdekeit az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. cikke szerint. A termékek és rendeltetési helyek II. melléklet A–J. szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek figyelembe kell
  venni
  az e rendeletben meghatározott értékelési kritériumokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Az exportellenőrzés alá eső kettős felhasználású termékek I. melléklet A szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek összhangban kell lenniük azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, amelyeket a vonatkozó nemzetközi
  non-proliferációs rezsimek
  és exportellenőrzési megállapodások részeseként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok és az Unió elfogadtak. Az exportellenőrzésnek alávetendő
  kettős felhasználású termékek, mint például a
  kibertér-felügyeleti
  technológia,
  I. melléklet B. szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek figyelembe kell
  venni
  azokat a kockázatokat, amelyek ilyen termékek kivitelével kapcsolatban – az emberi jogok, a nemzetközi humanitárius jog
  vagy
  az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek
  súlyos megsértése tekintetében – felmerülhetnek
  . Az exportellenőrzésnek alávetendő kettős felhasználású termékek IV. melléklet B. szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek figyelembe kell
  venni
  a tagállamok közrenddel és közbiztonsággal kapcsolatos érdekeit az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. cikke szerint. A termékek és rendeltetési helyek II. melléklet A–J. szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek figyelembe kell
  venni
  az e rendeletben meghatározott értékelési kritériumokat.

| (17) | Az exportellenőrzés alá eső kettős felhasználású termékek I. melléklet A szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek összhangban kell lenniük azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, amelyeket a vonatkozó nemzetközi
  nonproliferációs rendszerek
  és exportellenőrzési megállapodások részeseként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok és az Unió elfogadtak. Az exportellenőrzésnek alávetendő kibertér-felügyeleti
  termékek
  I. melléklet B. szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek figyelembe kell
  venniük
  azokat a kockázatokat, amelyek ilyen termékek kivitelével kapcsolatban
  merülhetnek fel – olyan országokban, ahol ilyen jogsértéseket állapítottak meg, különös tekintettel a véleménynyilvánítás szabadságára, a gyülekezési szabadságra és a magánélet tiszteletben tartásához való jogra
   – az emberi jogok
  nemzetközi joga vagy
  a nemzetközi humanitárius jog
  megsértésére, illetve
  az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek
  megsértésére történő felhasználásuk tekintetében
  . Az exportellenőrzésnek alávetendő kettős felhasználású termékek IV. melléklet B. szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek figyelembe kell
  venniük
  a tagállamok közrenddel és közbiztonsággal kapcsolatos érdekeit az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. cikke szerint. A termékek és rendeltetési helyek II. melléklet A–J. szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek figyelembe kell
  venniük
  az e rendeletben meghatározott értékelési kritériumokat.
  A kriptográfiára és titkosításra vonatkozó teljes alkategóriák törléséről, például az I. melléklet A. szakaszának 5. kategóriájában és a II. melléklet I. szakaszában, az OECD Tanács kriptográfiai politikára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 1997. március 27-i ajánlását figyelembe véve kell dönteni. |
| --- | --- |

(17)

Az exportellenőrzés alá eső kettős felhasználású termékek I. melléklet A szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek összhangban kell lenniük azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, amelyeket a vonatkozó nemzetközi
  nonproliferációs rendszerek
  és exportellenőrzési megállapodások részeseként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok és az Unió elfogadtak. Az exportellenőrzésnek alávetendő kibertér-felügyeleti
  termékek
  I. melléklet B. szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek figyelembe kell
  venniük
  azokat a kockázatokat, amelyek ilyen termékek kivitelével kapcsolatban
  merülhetnek fel – olyan országokban, ahol ilyen jogsértéseket állapítottak meg, különös tekintettel a véleménynyilvánítás szabadságára, a gyülekezési szabadságra és a magánélet tiszteletben tartásához való jogra
   – az emberi jogok
  nemzetközi joga vagy
  a nemzetközi humanitárius jog
  megsértésére, illetve
  az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek
  megsértésére történő felhasználásuk tekintetében
  . Az exportellenőrzésnek alávetendő kettős felhasználású termékek IV. melléklet B. szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek figyelembe kell
  venniük
  a tagállamok közrenddel és közbiztonsággal kapcsolatos érdekeit az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. cikke szerint. A termékek és rendeltetési helyek II. melléklet A–J. szakaszában szereplő közös listájának aktualizálására vonatkozó döntéseknek figyelembe kell
  venniük
  az e rendeletben meghatározott értékelési kritériumokat.
  A kriptográfiára és titkosításra vonatkozó teljes alkategóriák törléséről, például az I. melléklet A. szakaszának 5. kategóriájában és a II. melléklet I. szakaszában, az OECD Tanács kriptográfiai politikára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 1997. március 27-i ajánlását figyelembe véve kell dönteni.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Annak érdekében, hogy az EU gyorsan reagálhasson az uniós általános exportengedélyek alapján történő kivitel érzékenységének értékelésével, valamint a technológiai és kereskedelmi fejleményekkel összefüggő, változó körülményekre, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet I. melléklete A. szakaszának, II. mellékletének, valamint IV. melléklete B. szakaszának módosítására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során, többek között szakértői szinten,
  megfelelő konzultációkat folytasson, és a
  konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban szereplő elvekkel összhangban kerüljön sor. Ennek megfelelően a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak minden dokumentumot a tagállami szakértőkkel egy időben kell megkapnia, és szakértőiknek következetesen lehetőséget kell biztosítani arra, hogy részt vegyenek a Bizottság szakértői csoportjainak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Annak érdekében, hogy az EU gyorsan reagálhasson az uniós általános exportengedélyek alapján történő kivitel érzékenységének értékelésével, valamint a technológiai és kereskedelmi fejleményekkel összefüggő, változó körülményekre, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet I. melléklete A. szakaszának, II. mellékletének, valamint IV. melléklete B. szakaszának módosítására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során, többek között szakértői szinten,
  megfelelő konzultációkat folytasson, és a
  konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban szereplő elvekkel összhangban kerüljön sor. Ennek megfelelően a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak minden dokumentumot a tagállami szakértőkkel egy időben kell megkapnia, és szakértőiknek következetesen lehetőséget kell biztosítani arra, hogy részt vegyenek a Bizottság szakértői csoportjainak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó ülésein.

| (18) | Annak érdekében, hogy az EU gyorsan reagálhasson az uniós általános exportengedélyek alapján történő kivitel érzékenységének értékelésével, valamint a technológiai és kereskedelmi fejleményekkel összefüggő, változó körülményekre, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet I. melléklete A.
  és B.
  szakaszának, II. mellékletének, valamint IV. melléklete B. szakaszának módosítására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során
  megfelelő konzultációkat folytasson
  , többek között szakértői szinten,
  és hogy e
  konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban szereplő elvekkel összhangban kerüljön sor. Ennek megfelelően a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak minden dokumentumot a tagállami szakértőkkel egy időben kell megkapnia, és szakértőiknek következetesen lehetőséget kell biztosítani arra, hogy részt vegyenek a Bizottság szakértői csoportjainak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó ülésein. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy az EU gyorsan reagálhasson az uniós általános exportengedélyek alapján történő kivitel érzékenységének értékelésével, valamint a technológiai és kereskedelmi fejleményekkel összefüggő, változó körülményekre, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e rendelet I. melléklete A.
  és B.
  szakaszának, II. mellékletének, valamint IV. melléklete B. szakaszának módosítására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során
  megfelelő konzultációkat folytasson
  , többek között szakértői szinten,
  és hogy e
  konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban szereplő elvekkel összhangban kerüljön sor. Ennek megfelelően a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak minden dokumentumot a tagállami szakértőkkel egy időben kell megkapnia, és szakértőiknek következetesen lehetőséget kell biztosítani arra, hogy részt vegyenek a Bizottság szakértői csoportjainak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó ülésein.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | A számítógépes lopás és a 2008/944/KKBP közös álláspontban említett, harmadik országokba történő újrakivitel kockázata szükségessé teszi a kettős felhasználású termékekkel kapcsolatos rendelkezések megerősítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

A számítógépes lopás és a 2008/944/KKBP közös álláspontban említett, harmadik országokba történő újrakivitel kockázata szükségessé teszi a kettős felhasználású termékekkel kapcsolatos rendelkezések megerősítését.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36 . cikkével összhangban és annak korlátain belül, valamint a nagyobb fokú harmonizáció megvalósulásáig a tagállamok a közrend vagy a közbiztonság érdekében fenntartják jogukat bizonyos kettős felhasználású termékek Unión belüli átruházására vonatkozó ellenőrzésekre. Az arányosság érdekében felül kell vizsgálni a kettős felhasználású termékek Unión belüli transzferjének ellenőrzését a vállalatokra és a hatóságokra
  hárul
  adminisztratív terhek
  csökke ntése
  érdekében. Ezen felül az Unión belüli transzferek ellenőrzésének hatálya alá eső termékeknek a IV. melléklet B. szakaszában szereplő listáját a technológiai és kereskedelmi fejlemények fényében, továbbá a transzferek érzékenységének értékelésének tekintetében rendszeres időszakonként felül kell vizsgálni . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36 . cikkével összhangban és annak korlátain belül, valamint a nagyobb fokú harmonizáció megvalósulásáig a tagállamok a közrend vagy a közbiztonság érdekében fenntartják jogukat bizonyos kettős felhasználású termékek Unión belüli átruházására vonatkozó ellenőrzésekre. Az arányosság érdekében felül kell vizsgálni a kettős felhasználású termékek Unión belüli transzferjének ellenőrzését a vállalatokra és a hatóságokra
  hárul
  adminisztratív terhek
  csökke ntése
  érdekében. Ezen felül az Unión belüli transzferek ellenőrzésének hatálya alá eső termékeknek a IV. melléklet B. szakaszában szereplő listáját a technológiai és kereskedelmi fejlemények fényében, továbbá a transzferek érzékenységének értékelésének tekintetében rendszeres időszakonként felül kell vizsgálni .

| (21) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. cikkével összhangban és annak korlátain belül, valamint a nagyobb fokú harmonizáció megvalósulásáig a tagállamok a közrend vagy a közbiztonság érdekében fenntartják jogukat bizonyos kettős felhasználású termékek Unión belüli átruházására vonatkozó ellenőrzésekre. Az arányosság érdekében felül kell vizsgálni a kettős felhasználású termékek Unión belüli transzferjének ellenőrzését a vállalatokra
  , különösen a kkv-kra
  és a hatóságokra
  háruló
  adminisztratív terhek
  csökkentése
  érdekében. Ezen felül az Unión belüli transzferek ellenőrzésének hatálya alá eső termékeknek a IV. melléklet B. szakaszában szereplő listáját a technológiai és kereskedelmi fejlemények fényében, továbbá a transzferek érzékenységének értékelésének tekintetében rendszeres időszakonként felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(21)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 36. cikkével összhangban és annak korlátain belül, valamint a nagyobb fokú harmonizáció megvalósulásáig a tagállamok a közrend vagy a közbiztonság érdekében fenntartják jogukat bizonyos kettős felhasználású termékek Unión belüli átruházására vonatkozó ellenőrzésekre. Az arányosság érdekében felül kell vizsgálni a kettős felhasználású termékek Unión belüli transzferjének ellenőrzését a vállalatokra
  , különösen a kkv-kra
  és a hatóságokra
  háruló
  adminisztratív terhek
  csökkentése
  érdekében. Ezen felül az Unión belüli transzferek ellenőrzésének hatálya alá eső termékeknek a IV. melléklet B. szakaszában szereplő listáját a technológiai és kereskedelmi fejlemények fényében, továbbá a transzferek érzékenységének értékelésének tekintetében rendszeres időszakonként felül kell vizsgálni.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

22 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (22a) | Az elszámoltathatóság, valamint az exportellenőrzési tevékenységek nyilvánosság általi ellenőrzésének jelentőségére való tekintettel a tagállamoknak az engedélyezéssel kapcsolatos valamennyi vonatkozó adatot közzé kell tenniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22a)

Az elszámoltathatóság, valamint az exportellenőrzési tevékenységek nyilvánosság általi ellenőrzésének jelentőségére való tekintettel a tagállamoknak az engedélyezéssel kapcsolatos valamennyi vonatkozó adatot közzé kell tenniük.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | A magánszektor elérése és az átláthatóság a hatékony exportellenőrzési rendszer elengedhetetlen eleme. Helyénvaló tehát rendelkezni az e rendelet alkalmazását támogató
  iránymutatás
  folyamatos fejlesztéséről, valamint – a jelenlegi gyakorlattal összhangban – az ellenőrzések végrehajtásáról szóló éves jelentések közzétételéről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

A magánszektor elérése és az átláthatóság a hatékony exportellenőrzési rendszer elengedhetetlen eleme. Helyénvaló tehát rendelkezni az e rendelet alkalmazását támogató
  iránymutatás
  folyamatos fejlesztéséről, valamint – a jelenlegi gyakorlattal összhangban – az ellenőrzések végrehajtásáról szóló éves jelentések közzétételéről.

| (25) | A magánszektor
  és különösen a kkv-k
  elérése és az átláthatóság a hatékony exportellenőrzési rendszer elengedhetetlen eleme. Helyénvaló tehát rendelkezni az e rendelet alkalmazását támogató
  iránymutatások
  folyamatos fejlesztéséről, valamint – a jelenlegi gyakorlattal összhangban – az ellenőrzések végrehajtásáról szóló éves jelentések közzétételéről.
  A rendelet egyes elemeinek értelmezéséhez nyújtott iránymutatások jelentőségére tekintettel ezen iránymutatásokat a rendelet hatálybalépésekor nyilvánosan elérhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(25)

A magánszektor
  és különösen a kkv-k
  elérése és az átláthatóság a hatékony exportellenőrzési rendszer elengedhetetlen eleme. Helyénvaló tehát rendelkezni az e rendelet alkalmazását támogató
  iránymutatások
  folyamatos fejlesztéséről, valamint – a jelenlegi gyakorlattal összhangban – az ellenőrzések végrehajtásáról szóló éves jelentések közzétételéről.
  A rendelet egyes elemeinek értelmezéséhez nyújtott iránymutatások jelentőségére tekintettel ezen iránymutatásokat a rendelet hatálybalépésekor nyilvánosan elérhetővé kell tenni.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25a) | Biztosítani kell, hogy az e rendeletben foglalt fogalommeghatározások összhangban álljanak az Uniós Vámkódex fogalommeghatározásaival. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25a)

Biztosítani kell, hogy az e rendeletben foglalt fogalommeghatározások összhangban álljanak az Uniós Vámkódex fogalommeghatározásaival.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

27 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (27) | Minden tagállamnak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell meghatároznia, amelyek e rendelet megsértése esetén alkalmazhatók. Az ellenőrzések hatékony végrehajtásának támogatása érdekében helyénvaló továbbá olyan rendelkezések bevezetése, amelyek kifejezetten a kettős felhasználású termékek tiltott kereskedelmének eseteire irányulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(27)

Minden tagállamnak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell meghatároznia, amelyek e rendelet megsértése esetén alkalmazhatók. Az ellenőrzések hatékony végrehajtásának támogatása érdekében helyénvaló továbbá olyan rendelkezések bevezetése, amelyek kifejezetten a kettős felhasználású termékek tiltott kereskedelmének eseteire irányulnak.

| (27) | Minden tagállamnak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell meghatároznia, amelyek e rendelet megsértése esetén alkalmazhatók.
  Elő kell mozdítani az uniós exportőrök számára az egyenlő versenyfeltételek kialakítását. Ehhez arra van szükség, hogy a rendelet megsértése esetén kiszabott szankciók jellegükben és hatásukban valamennyi tagállamban hasonlóak legyenek.
  Az ellenőrzések hatékony végrehajtásának támogatása érdekében helyénvaló továbbá olyan rendelkezések bevezetése, amelyek kifejezetten a kettős felhasználású termékek tiltott kereskedelmének eseteire irányulnak. |
| --- | --- |

(27)

Minden tagállamnak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat kell meghatároznia, amelyek e rendelet megsértése esetén alkalmazhatók.
  Elő kell mozdítani az uniós exportőrök számára az egyenlő versenyfeltételek kialakítását. Ehhez arra van szükség, hogy a rendelet megsértése esetén kiszabott szankciók jellegükben és hatásukban valamennyi tagállamban hasonlóak legyenek.
  Az ellenőrzések hatékony végrehajtásának támogatása érdekében helyénvaló továbbá olyan rendelkezések bevezetése, amelyek kifejezetten a kettős felhasználású termékek tiltott kereskedelmének eseteire irányulnak.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

29 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (29) | Az exportellenőrzések hatással vannak a nemzetközi biztonságra és a harmadik országokkal folyatott kereskedelemre, így helyénvaló a harmadik országokkal folyatott párbeszéd és együttműködés kialakítása a világszinten egyenlő versenyfeltételek elősegítése és a nemzetközi biztonság növelése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(29)

Az exportellenőrzések hatással vannak a nemzetközi biztonságra és a harmadik országokkal folyatott kereskedelemre, így helyénvaló a harmadik országokkal folyatott párbeszéd és együttműködés kialakítása a világszinten egyenlő versenyfeltételek elősegítése és a nemzetközi biztonság növelése érdekében.

| (29) | Az exportellenőrzések hatással vannak a nemzetközi biztonságra és a harmadik országokkal folyatott kereskedelemre, így helyénvaló a harmadik országokkal folyatott párbeszéd és együttműködés kialakítása a világszinten egyenlő versenyfeltételek elősegítése, a felfelé irányuló konvergencia előmozdítása, valamint a nemzetközi biztonság növelése érdekében.
  E célok előmozdítása céljából a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak az EKSZ-szel szorosan együttműködve kezdeményező módon kell fellépnie a vonatkozó nemzetközi fórumokon, köztük a Wassenaari Megállapodásban is az I. melléklet B. szakaszában meghatározott kibertér-felügyeleti termékek listájának nemzetközi szabvánnyá tétele érdekében. Emellett támogatást kell nyújtani a harmadik országoknak a kettős felhasználású termékek exportellenőrzési rendszerének kidolgozása tekintetében, valamint meg kell erősíteni és bővíteni kell a megfelelő adminisztratív kapacitásokat, különösen a vámeljárásokat illetően. |
| --- | --- |

(29)

Az exportellenőrzések hatással vannak a nemzetközi biztonságra és a harmadik országokkal folyatott kereskedelemre, így helyénvaló a harmadik országokkal folyatott párbeszéd és együttműködés kialakítása a világszinten egyenlő versenyfeltételek elősegítése, a felfelé irányuló konvergencia előmozdítása, valamint a nemzetközi biztonság növelése érdekében.
  E célok előmozdítása céljából a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak az EKSZ-szel szorosan együttműködve kezdeményező módon kell fellépnie a vonatkozó nemzetközi fórumokon, köztük a Wassenaari Megállapodásban is az I. melléklet B. szakaszában meghatározott kibertér-felügyeleti termékek listájának nemzetközi szabvánnyá tétele érdekében. Emellett támogatást kell nyújtani a harmadik országoknak a kettős felhasználású termékek exportellenőrzési rendszerének kidolgozása tekintetében, valamint meg kell erősíteni és bővíteni kell a megfelelő adminisztratív kapacitásokat, különösen a vámeljárásokat illetően.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket
  , nevezetesen a vállalkozás szabadságát, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket
  , nevezetesen a vállalkozás szabadságát,

| (31) | Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket. |
| --- | --- |

(31)

Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat és a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert elveket.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | azokat a
  termékeket, amelyek felhasználhatók nukleáris, vegyi vagy biológiai fegyverek, valamint hordozóeszközeik tervezésére, kifejlesztésére, gyártására vagy alkalmazására, ideértve azokat a termékeket is, amelyek egyaránt felhasználhatók nem robbantási célokra és nukleáris fegyverek vagy más nukleáris robbanószerkezetek előállításához történő, bármilyen formájú hozzájárulás céljára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

azokat a
  termékeket, amelyek felhasználhatók nukleáris, vegyi vagy biológiai fegyverek, valamint hordozóeszközeik tervezésére, kifejlesztésére, gyártására vagy alkalmazására, ideértve azokat a termékeket is, amelyek egyaránt felhasználhatók nem robbantási célokra és nukleáris fegyverek vagy más nukleáris robbanószerkezetek előállításához történő, bármilyen formájú hozzájárulás céljára;

| a) | a hagyományos kettős felhasználású termékeket, vagyis az olyan szoftverrel vagy hardverrel rendelkező
  termékeket, amelyek felhasználhatók nukleáris, vegyi vagy biológiai fegyverek, valamint hordozóeszközeik tervezésére, kifejlesztésére, gyártására vagy alkalmazására, ideértve azokat a termékeket is, amelyek egyaránt felhasználhatók nem robbantási célokra és nukleáris fegyverek vagy más nukleáris robbanószerkezetek előállításához történő, bármilyen formájú hozzájárulás céljára; |
| --- | --- |

a)

a hagyományos kettős felhasználású termékeket, vagyis az olyan szoftverrel vagy hardverrel rendelkező
  termékeket, amelyek felhasználhatók nukleáris, vegyi vagy biológiai fegyverek, valamint hordozóeszközeik tervezésére, kifejlesztésére, gyártására vagy alkalmazására, ideértve azokat a termékeket is, amelyek egyaránt felhasználhatók nem robbantási célokra és nukleáris fegyverek vagy más nukleáris robbanószerkezetek előállításához történő, bármilyen formájú hozzájárulás céljára;

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a kibertér-felügyeleti
  technológiát
  ,
  amely felhasználható
  az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésére, illetve fenyegetést jelethetnek a nemzetközi biztonságra vagy az Unió és tagállamai alapvető
  biztonsági érdekeire nézve
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a kibertér-felügyeleti
  technológiát
  ,
  amely felhasználható
  az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésére, illetve fenyegetést jelethetnek a nemzetközi biztonságra vagy az Unió és tagállamai alapvető
  biztonsági érdekeire nézve
  .

| b) | a kibertér-felügyeleti
  termékeket, amelyek olyan hardverrel, szoftverrel és technológiával rendelkeznek, amelyeket kifejezetten arra terveztek, hogy lehetővé tegyék az információs és telekommunikációs rendszerekbe történő titkos behatolást és/vagy az adatok nyomon követését
  ,
  kinyerését, gyűjtését és elemzését és/vagy a megcélzott rendszer működésképtelenné tételét vagy károsítását az adatok tulajdonosától kapott konkrét, tájékoztatáson alapuló és egyértelmű engedély nélkül, és amelyek felhasználhatók
  az emberi jogok
  – köztük a magánélet tiszteletben tartásához való jog, a véleménynyilvánításhoz való jog
  és a 
  gyülekezési és egyesülési szabadság – megsértésével összefüggésben, vagy amelyek felhasználhatók az emberi jogi normák vagy a
  nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésére, illetve fenyegetést jelenthetnek a nemzetközi biztonságra vagy az Unió és tagállamai alapvető
  biztonságára nézve. Nem tartozik ide az információbiztonsági rendszerek engedélyezett tesztelése vagy védelme célját szolgáló hálózati vagy ikt-biztonsági kutatás
  . |
| --- | --- |

b)

a kibertér-felügyeleti
  termékeket, amelyek olyan hardverrel, szoftverrel és technológiával rendelkeznek, amelyeket kifejezetten arra terveztek, hogy lehetővé tegyék az információs és telekommunikációs rendszerekbe történő titkos behatolást és/vagy az adatok nyomon követését
  ,
  kinyerését, gyűjtését és elemzését és/vagy a megcélzott rendszer működésképtelenné tételét vagy károsítását az adatok tulajdonosától kapott konkrét, tájékoztatáson alapuló és egyértelmű engedély nélkül, és amelyek felhasználhatók
  az emberi jogok
  – köztük a magánélet tiszteletben tartásához való jog, a véleménynyilvánításhoz való jog
  és a 
  gyülekezési és egyesülési szabadság – megsértésével összefüggésben, vagy amelyek felhasználhatók az emberi jogi normák vagy a
  nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésére, illetve fenyegetést jelenthetnek a nemzetközi biztonságra vagy az Unió és tagállamai alapvető
  biztonságára nézve. Nem tartozik ide az információbiztonsági rendszerek engedélyezett tesztelése vagy védelme célját szolgáló hálózati vagy ikt-biztonsági kutatás
  .

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  „végfelhasználó”: minden olyan természetes vagy jogi személy vagy szervezet, aki vagy amely valamely kettős felhasználású termék végső átvevője. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5a.
     
  „végfelhasználó”: minden olyan természetes vagy jogi személy vagy szervezet, aki vagy amely valamely kettős felhasználású termék végső átvevője.

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. | „nagy projektekre vonatkozó engedélyek”: egy meghatározott
  exportőrnek
  a kettős felhasználású termékek valamely típusának vagy kategóriájának tekintetében adott globális exportengedély, amely egy vagy több meghatározott végfelhasználó részére
  történő kivitelre
  egy vagy több meghatározott harmadik országban érvényes
  egy olyan meghatározott
  projekt időtartamára
  , amelynek végrehajtása meghaladja
  az
  egy évet
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13.

„nagy projektekre vonatkozó engedélyek”: egy meghatározott
  exportőrnek
  a kettős felhasználású termékek valamely típusának vagy kategóriájának tekintetében adott globális exportengedély, amely egy vagy több meghatározott végfelhasználó részére
  történő kivitelre
  egy vagy több meghatározott harmadik országban érvényes
  egy olyan meghatározott
  projekt időtartamára
  , amelynek végrehajtása meghaladja
  az
  egy évet
  ;

exportőrnek

történő kivitelre

egy olyan meghatározott

, amelynek végrehajtása meghaladja

egy évet

| 13. | „nagy projektekre vonatkozó engedélyek”: egy meghatározott
  exportőr részére
  a kettős felhasználású termékek valamely típusának vagy kategóriájának tekintetében adott globális exportengedély, amely egy vagy több meghatározott végfelhasználó részére, egy vagy több meghatározott harmadik országban
  egy meghatározott projektre történő kivitelre
  érvényes
  . Érvényessége – a
  projekt időtartamára
  alapozva kellően megindokolt esetek kivételével – egytől négy évig terjedhet, melyet
  az
  illetékes hatóság meghosszabbíthat
  ; |
| --- | --- |

13.

„nagy projektekre vonatkozó engedélyek”: egy meghatározott
  exportőr részére
  a kettős felhasználású termékek valamely típusának vagy kategóriájának tekintetében adott globális exportengedély, amely egy vagy több meghatározott végfelhasználó részére, egy vagy több meghatározott harmadik országban
  egy meghatározott projektre történő kivitelre
  érvényes
  . Érvényessége – a
  projekt időtartamára
  alapozva kellően megindokolt esetek kivételével – egytől négy évig terjedhet, melyet
  az
  illetékes hatóság meghosszabbíthat
  ;

exportőr részére

egy meghatározott projektre történő kivitelre

. Érvényessége – a

alapozva kellően megindokolt esetek kivételével – egytől négy évig terjedhet, melyet

illetékes hatóság meghosszabbíthat

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 22 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 22 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 22. | „belső megfelelési program”: az exportőrök által az e rendeletben meghatározott rendelkezéseknek és az engedélyek feltételeinek való megfelelés biztosítása céljából kidolgozott hatékony, megfelelő és arányos eszközök és eljárások, ideértve az egységes operatív szabályszerűségi politikák, eljárások, magatartási szabályok és biztosítékok kidolgozását, végrehajtását és betartását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

22.

„belső megfelelési program”: az exportőrök által az e rendeletben meghatározott rendelkezéseknek és az engedélyek feltételeinek való megfelelés biztosítása céljából kidolgozott hatékony, megfelelő és arányos eszközök és eljárások, ideértve az egységes operatív szabályszerűségi politikák, eljárások, magatartási szabályok és biztosítékok kidolgozását, végrehajtását és betartását;

| 22. | „belső megfelelési program”
  (ICP)
  : az exportőrök által az e rendeletben meghatározott rendelkezéseknek és az engedélyek feltételeinek való megfelelés biztosítása céljából kidolgozott hatékony, megfelelő és arányos eszközök és eljárások
  (kockázatalapú megközelítés)
  , ideértve az egységes operatív szabályszerűségi politikák, eljárások, magatartási szabályok és biztosítékok kidolgozását, végrehajtását és betartását;
  az exportőr számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a belső megfelelési programját önkéntes alapon, a Bizottság által referenciaként kidolgozott belső megfelelési program alapján ingyenesen tanúsíttathassa a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal, hogy az engedélyezési folyamat során a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoktól ösztönzőket kapjon; |
| --- | --- |

22.

„belső megfelelési program”
  (ICP)
  : az exportőrök által az e rendeletben meghatározott rendelkezéseknek és az engedélyek feltételeinek való megfelelés biztosítása céljából kidolgozott hatékony, megfelelő és arányos eszközök és eljárások
  (kockázatalapú megközelítés)
  , ideértve az egységes operatív szabályszerűségi politikák, eljárások, magatartási szabályok és biztosítékok kidolgozását, végrehajtását és betartását;
  az exportőr számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a belső megfelelési programját önkéntes alapon, a Bizottság által referenciaként kidolgozott belső megfelelési program alapján ingyenesen tanúsíttathassa a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal, hogy az engedélyezési folyamat során a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoktól ösztönzőket kapjon;

(ICP)

(kockázatalapú megközelítés)

az exportőr számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a belső megfelelési programját önkéntes alapon, a Bizottság által referenciaként kidolgozott belső megfelelési program alapján ingyenesen tanúsíttathassa a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal, hogy az engedélyezési folyamat során a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoktól ösztönzőket kapjon;

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 23 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 23. | „terrorista cselekmény”: a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (3) bekezdésének értelmében vett terrorista cselekmény. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23.

23.

„terrorista cselekmény”: a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (3) bekezdésének értelmében vett terrorista cselekmény.

törölve

törölve

Módosítás 31

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 23 a pont (új)

2 cikk – 1 bekezdés – 23 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 23a. | „kellő gondosság”: az a folyamat, amelynek során a vállalkozások az üzleti döntéshozatali és kockázatkezelési rendszerük szerves részeként azonosíthatják, megelőzhetik és mérsékelhetik a fennálló vagy lehetséges kedvezőtlen hatásokat, illetve beszámolhatnak arról, hogyan kezelik azokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

23a.

23a.

„kellő gondosság”: az a folyamat, amelynek során a vállalkozások az üzleti döntéshozatali és kockázatkezelési rendszerük szerves részeként azonosíthatják, megelőzhetik és mérsékelhetik a fennálló vagy lehetséges kedvezőtlen hatásokat, illetve beszámolhatnak arról, hogyan kezelik azokat;

Módosítás 32

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d pont

4 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | olyan személyek kívánják felhasználni
  vagy
  használhatják fel, akik –
  a 
  releváns
  nemzetközi
  közintézmények, hatáskörrel rendelkező európai
  vagy
  nemzeti hatóságok azonosítása szerint – a végső rendeltetési hely szerinti tagállamban kialakult fegyveres konfliktusok vagy belső elnyomás során
  , az
  emberi jogokat vagy a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan megsértő fellépések irányításában vagy végrehajtásában részt vállaltak vagy azért felelősek
  , és amennyiben a javasolt végfelhasználó
  biztonyítottan használt
  ilyen vagy hasonló termékeket a fenti jogok
  súlyos
  megsértésének irányítása vagy végrehajtása céljából; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

olyan személyek kívánják felhasználni
  vagy
  használhatják fel, akik –
  a 
  releváns
  nemzetközi
  közintézmények, hatáskörrel rendelkező európai
  vagy
  nemzeti hatóságok azonosítása szerint – a végső rendeltetési hely szerinti tagállamban kialakult fegyveres konfliktusok vagy belső elnyomás során
  , az
  emberi jogokat vagy a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan megsértő fellépések irányításában vagy végrehajtásában részt vállaltak vagy azért felelősek
  , és amennyiben a javasolt végfelhasználó
  biztonyítottan használt
  ilyen vagy hasonló termékeket a fenti jogok
  súlyos
  megsértésének irányítása vagy végrehajtása céljából;

olyan személyek kívánják felhasználni

használhatják fel, akik –

releváns

közintézmények, hatáskörrel rendelkező európai

nemzeti hatóságok azonosítása szerint – a végső rendeltetési hely szerinti tagállamban kialakult fegyveres konfliktusok vagy belső elnyomás során

emberi jogokat vagy a nemzetközi humanitárius jogot súlyosan megsértő fellépések irányításában vagy végrehajtásában részt vállaltak vagy azért felelősek

biztonyítottan használt

súlyos

| d) | a kibertér-felügyeleti termékek tekintetében természetes
  vagy
  jogi személyek
  a nemzetközi
  emberi jogi normák
  vagy
  a nemzetközi humanitárius jog megsértésével kapcsolatban kívánják felhasználni vagy használhatják fel az ENSZ, az Európa Tanács
  , az
  Unió hatáskörrel rendelkező szervei vagy az illetékes nemzeti hatóságok megállapítása szerint az emberi jogokat súlyosan megsértő országokban
  , és amennyiben
  joggal feltételezhető, hogy
  a javasolt végfelhasználó
  használhat
  ilyen vagy hasonló termékeket a fenti jogok megsértésének irányítása vagy végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

d)

a kibertér-felügyeleti termékek tekintetében természetes
  vagy
  jogi személyek
  a nemzetközi
  emberi jogi normák
  vagy
  a nemzetközi humanitárius jog megsértésével kapcsolatban kívánják felhasználni vagy használhatják fel az ENSZ, az Európa Tanács
  , az
  Unió hatáskörrel rendelkező szervei vagy az illetékes nemzeti hatóságok megállapítása szerint az emberi jogokat súlyosan megsértő országokban
  , és amennyiben
  joggal feltételezhető, hogy
  a javasolt végfelhasználó
  használhat
  ilyen vagy hasonló termékeket a fenti jogok megsértésének irányítása vagy végrehajtása céljából;

a kibertér-felügyeleti termékek tekintetében természetes

jogi személyek

emberi jogi normák

a nemzetközi humanitárius jog megsértésével kapcsolatban kívánják felhasználni vagy használhatják fel az ENSZ, az Európa Tanács

Unió hatáskörrel rendelkező szervei vagy az illetékes nemzeti hatóságok megállapítása szerint az emberi jogokat súlyosan megsértő országokban

joggal feltételezhető, hogy

használhat

Módosítás 33

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e pont

4 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | terrorcselekményekkel kapcsolatban kívánják felhasználni vagy használhatják fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

e)

terrorcselekményekkel kapcsolatban kívánják felhasználni vagy használhatják fel.

terrorcselekményekkel kapcsolatban kívánják felhasználni vagy használhatják fel.

törölve

törölve

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ha
  az exportőr –
  a kellő
  gondossággal történő eljárásra vonatkozó kötelezettsége alapján – tudatában van annak
  , hogy az általa kivitelre szánt és az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékeket részben vagy egészben az (1) bekezdésben megnevezett célok bármelyikére szánhatják, akkor ezt köteles a hatáskörrel rendelkező
  hatóság
  tudomására hozni,
  amelyek
  dönt arról, hogy a termék kivitele engedélyköteles-e. | (2)   Ha a kellő
  gondosság gyakorlása során az exportőr tudomására jut
  , hogy az általa kivitelre szánt és az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékeket részben vagy egészben az (1) bekezdésben megnevezett célok bármelyikére szánhatják, akkor ezt köteles a 
  székhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam
  hatáskörrel rendelkező
  hatóságának
  tudomására hozni,
  amely
  dönt arról, hogy a termék kivitele engedélyköteles-e. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ha
  az exportőr –
  a kellő
  gondossággal történő eljárásra vonatkozó kötelezettsége alapján – tudatában van annak
  , hogy az általa kivitelre szánt és az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékeket részben vagy egészben az (1) bekezdésben megnevezett célok bármelyikére szánhatják, akkor ezt köteles a hatáskörrel rendelkező
  hatóság
  tudomására hozni,
  amelyek
  dönt arról, hogy a termék kivitele engedélyköteles-e.

(2)   Ha a kellő
  gondosság gyakorlása során az exportőr tudomására jut
  , hogy az általa kivitelre szánt és az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékeket részben vagy egészben az (1) bekezdésben megnevezett célok bármelyikére szánhatják, akkor ezt köteles a 
  székhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam
  hatáskörrel rendelkező
  hatóságának
  tudomására hozni,
  amely
  dönt arról, hogy a termék kivitele engedélyköteles-e.

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés

4 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A fel nem sorolt termékek kivitelére vonatkozó engedélyeket adott termékekre és végfelhasználók számára adják ki. Az engedélyeket az
  exporter
  lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, vagy amennyiben az
  exporter
  az Unión kívül rendelkezik lakóhellyel vagy telepedett le, a termékek helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága adja ki. Az engedélyek az Unió egész területére érvényesek. Az engedélyek
  egy
  évig érvényesek, és azokat a hatáskörrel rendelkező hatóság meghosszabbíthatja. | (3)   A fel nem sorolt termékek kivitelére vonatkozó engedélyeket adott termékekre és végfelhasználók számára adják ki. Az engedélyeket az
  exportőr
  lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, vagy amennyiben az
  exportőr
  az Unión kívül rendelkezik lakóhellyel vagy telepedett le, a termékek helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága adja ki. Az engedélyek az Unió egész területére érvényesek. Az engedélyek
  két
  évig érvényesek, és azokat a hatáskörrel rendelkező hatóság meghosszabbíthatja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A fel nem sorolt termékek kivitelére vonatkozó engedélyeket adott termékekre és végfelhasználók számára adják ki. Az engedélyeket az
  exporter
  lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, vagy amennyiben az
  exporter
  az Unión kívül rendelkezik lakóhellyel vagy telepedett le, a termékek helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága adja ki. Az engedélyek az Unió egész területére érvényesek. Az engedélyek
  egy
  évig érvényesek, és azokat a hatáskörrel rendelkező hatóság meghosszabbíthatja.

(3)   A fel nem sorolt termékek kivitelére vonatkozó engedélyeket adott termékekre és végfelhasználók számára adják ki. Az engedélyeket az
  exportőr
  lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, vagy amennyiben az
  exportőr
  az Unión kívül rendelkezik lakóhellyel vagy telepedett le, a termékek helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága adja ki. Az engedélyek az Unió egész területére érvényesek. Az engedélyek
  két
  évig érvényesek, és azokat a hatáskörrel rendelkező hatóság meghosszabbíthatja.

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

4 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben nem emelnek kifogást, úgy kell tekinteni, hogy a megkérdezett tagállamoknak nincs kifogásuk, és hasonló engedélykötelességet írnak elő „valamennyi lényegében hasonló ügyletre”. Az engedélykötelességről tájékoztatják saját vámhatóságaikat és egyéb hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságaikat. | Amennyiben nem emelnek kifogást, úgy kell tekinteni, hogy a megkérdezett tagállamoknak nincs kifogásuk, és hasonló engedélykötelességet írnak elő „valamennyi lényegében hasonló ügyletre”
  , azaz a lényegében azonos paraméterekkel vagy műszaki jellemzőkkel rendelkező termékek ugyanazon végfelhasználó vagy címzett számára történő kivitelére
  . Az engedélykötelességről tájékoztatják saját vámhatóságaikat és egyéb hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságaikat.
  A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az ügy rövid leírását és a határozat indokolását, és adott esetben a II. melléklet új E. szakaszában megjelöli az új engedélykötelességet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben nem emelnek kifogást, úgy kell tekinteni, hogy a megkérdezett tagállamoknak nincs kifogásuk, és hasonló engedélykötelességet írnak elő „valamennyi lényegében hasonló ügyletre”. Az engedélykötelességről tájékoztatják saját vámhatóságaikat és egyéb hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságaikat.

Amennyiben nem emelnek kifogást, úgy kell tekinteni, hogy a megkérdezett tagállamoknak nincs kifogásuk, és hasonló engedélykötelességet írnak elő „valamennyi lényegében hasonló ügyletre”
  , azaz a lényegében azonos paraméterekkel vagy műszaki jellemzőkkel rendelkező termékek ugyanazon végfelhasználó vagy címzett számára történő kivitelére
  . Az engedélykötelességről tájékoztatják saját vámhatóságaikat és egyéb hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságaikat.
  A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az ügy rövid leírását és a határozat indokolását, és adott esetben a II. melléklet új E. szakaszában megjelöli az új engedélykötelességet.

, azaz a lényegében azonos paraméterekkel vagy műszaki jellemzőkkel rendelkező termékek ugyanazon végfelhasználó vagy címzett számára történő kivitelére

A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az ügy rövid leírását és a határozat indokolását, és adott esetben a II. melléklet új E. szakaszában megjelöli az új engedélykötelességet.

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés

4 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha
  a megkérdezett tagállamok bármelyike kifogadást
  emel, az engedélykötelezettséget visszavonják, kivéve akkor, ha az engedélykötelezettséget előíró tagállam úgy véli, hogy a kivitel sértheti alapvető biztonsági érdekeit. Ebben az esetben a fenti tagállam dönthet az engedélykötelezettség fenntartásáról. Erről haladéktalanul értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot. | Ha
  az Unió lakosságának legalább 35 %-át képviselő legalább négy tagállam kifogást
  emel, az engedélykötelezettséget visszavonják, kivéve akkor, ha az engedélykötelezettséget előíró tagállam úgy véli, hogy a kivitel sértheti alapvető biztonsági érdekeit
  vagy emberi jogi kötelezettségeit
  . Ebben az esetben a fenti tagállam dönthet az engedélykötelezettség fenntartásáról. Erről haladéktalanul értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha
  a megkérdezett tagállamok bármelyike kifogadást
  emel, az engedélykötelezettséget visszavonják, kivéve akkor, ha az engedélykötelezettséget előíró tagállam úgy véli, hogy a kivitel sértheti alapvető biztonsági érdekeit. Ebben az esetben a fenti tagállam dönthet az engedélykötelezettség fenntartásáról. Erről haladéktalanul értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot.

a megkérdezett tagállamok bármelyike kifogadást

Ha
  az Unió lakosságának legalább 35 %-át képviselő legalább négy tagállam kifogást
  emel, az engedélykötelezettséget visszavonják, kivéve akkor, ha az engedélykötelezettséget előíró tagállam úgy véli, hogy a kivitel sértheti alapvető biztonsági érdekeit
  vagy emberi jogi kötelezettségeit
  . Ebben az esetben a fenti tagállam dönthet az engedélykötelezettség fenntartásáról. Erről haladéktalanul értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot.

az Unió lakosságának legalább 35 %-át képviselő legalább négy tagállam kifogást

vagy emberi jogi kötelezettségeit

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés – 4 albekezdés

4 cikk – 4 bekezdés – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  Bizottság
  és a 
  tagállamok
  naprakész nyilvántartást
  vezetnek
  a hatályos engedélykötelezettségekről. | A
  Bizottságnak
  és a 
  tagállamoknak
  naprakész nyilvántartást
  kell vezetniük
  a hatályos engedélykötelezettségekről.
  Az e nyilvántartásban elérhető adatokat belefoglalják az Európai Parlament számára készítendő, a 24. cikk (2) bekezdésében említett jelentésbe, és a nyilvánosság számára elérhetővé teszik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  Bizottság
  és a 
  tagállamok
  naprakész nyilvántartást
  vezetnek
  a hatályos engedélykötelezettségekről.

Bizottság

tagállamok

vezetnek

A
  Bizottságnak
  és a 
  tagállamoknak
  naprakész nyilvántartást
  kell vezetniük
  a hatályos engedélykötelezettségekről.
  Az e nyilvántartásban elérhető adatokat belefoglalják az Európai Parlament számára készítendő, a 24. cikk (2) bekezdésében említett jelentésbe, és a nyilvánosság számára elérhetővé teszik.

Bizottságnak

tagállamoknak

kell vezetniük

Az e nyilvántartásban elérhető adatokat belefoglalják az Európai Parlament számára készítendő, a 24. cikk (2) bekezdésében említett jelentésbe, és a nyilvánosság számára elérhetővé teszik.

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Ha a brókernek tudomása van arról, hogy a kettős felhasználású termékek, amelyek tekintetében brókertevékenységek végzését tervezi, részben vagy egészben a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szolgálnak, értesítenie kell a hatáskörrel rendelkező hatóságot, amely
  eldönti, hogy
  az ilyen brókertevékenységeket
  szükséges-e
  engedélyhez
  kötni
  . | (2)   Ha a brókernek tudomása van arról, hogy a kettős felhasználású termékek, amelyek tekintetében brókertevékenységek végzését tervezi, részben vagy egészben a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szolgálnak, értesítenie kell a hatáskörrel rendelkező hatóságot, amely az ilyen brókertevékenységeket engedélyhez
  köti
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Ha a brókernek tudomása van arról, hogy a kettős felhasználású termékek, amelyek tekintetében brókertevékenységek végzését tervezi, részben vagy egészben a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szolgálnak, értesítenie kell a hatáskörrel rendelkező hatóságot, amely
  eldönti, hogy
  az ilyen brókertevékenységeket
  szükséges-e
  engedélyhez
  kötni
  .

(2)   Ha a brókernek tudomása van arról, hogy a kettős felhasználású termékek, amelyek tekintetében brókertevékenységek végzését tervezi, részben vagy egészben a 4. cikk (1) bekezdésében említett felhasználási célokra szolgálnak, értesítenie kell a hatáskörrel rendelkező hatóságot, amely az ilyen brókertevékenységeket engedélyhez
  köti
  .

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A kettős felhasználású termékekkel vagy a kettős felhasználású termékek rendelkezésre bocsátásával, gyártásával, karbantartásával és felhasználásával kapcsolatos, közvetlen vagy közvetett műszaki támogatás engedélyköteles, ha a műszaki támogatást biztosító szolgáltatót a hatáskörrel rendelkező hatóság tájékoztatta arról, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben a 4.
  cikkben
  említett felhasználási célokra szánják vagy szánhatják. | (1)   A kettős felhasználású termékekkel vagy a kettős felhasználású termékek rendelkezésre bocsátásával, gyártásával, karbantartásával és felhasználásával kapcsolatos, közvetlen vagy közvetett műszaki támogatás engedélyköteles, ha a műszaki támogatást biztosító szolgáltatót a hatáskörrel rendelkező hatóság tájékoztatta arról, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben a 4.
  cikk (1) bekezdésében
  említett felhasználási célokra szánják vagy szánhatják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A kettős felhasználású termékekkel vagy a kettős felhasználású termékek rendelkezésre bocsátásával, gyártásával, karbantartásával és felhasználásával kapcsolatos, közvetlen vagy közvetett műszaki támogatás engedélyköteles, ha a műszaki támogatást biztosító szolgáltatót a hatáskörrel rendelkező hatóság tájékoztatta arról, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben a 4.
  cikkben
  említett felhasználási célokra szánják vagy szánhatják.

(1)   A kettős felhasználású termékekkel vagy a kettős felhasználású termékek rendelkezésre bocsátásával, gyártásával, karbantartásával és felhasználásával kapcsolatos, közvetlen vagy közvetett műszaki támogatás engedélyköteles, ha a műszaki támogatást biztosító szolgáltatót a hatáskörrel rendelkező hatóság tájékoztatta arról, hogy a szóban forgó termékeket részben vagy egészben a 4.
  cikk (1) bekezdésében
  említett felhasználási célokra szánják vagy szánhatják.

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

7 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha a műszaki támogatást biztosító szolgáltatónak tudomása van arról, hogy azon kettős felhasználású termékek, amelyek tekintetében műszaki támogatást kíván biztosítani, részben vagy egészben a 4.
  cikkben
  említett felhasználási célokra szolgálnak, értesítenie kell a hatáskörrel rendelkező hatóságot, amely
  eldönti, hogy az
  műszaki támogatást
  szükséges-e
  engedélyhez
  kötni
  . | Ha a műszaki támogatást biztosító szolgáltatónak tudomása van arról, hogy azon kettős felhasználású termékek, amelyek tekintetében műszaki támogatást kíván biztosítani, részben vagy egészben a 4.
  cikk (1) bekezdésében
  említett felhasználási célokra szolgálnak, értesítenie kell a hatáskörrel rendelkező hatóságot, amely
  a
  műszaki támogatást engedélyhez
  köti
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ha a műszaki támogatást biztosító szolgáltatónak tudomása van arról, hogy azon kettős felhasználású termékek, amelyek tekintetében műszaki támogatást kíván biztosítani, részben vagy egészben a 4.
  cikkben
  említett felhasználási célokra szolgálnak, értesítenie kell a hatáskörrel rendelkező hatóságot, amely
  eldönti, hogy az
  műszaki támogatást
  szükséges-e
  engedélyhez
  kötni
  .

cikkben

eldönti, hogy az

szükséges-e

kötni

Ha a műszaki támogatást biztosító szolgáltatónak tudomása van arról, hogy azon kettős felhasználású termékek, amelyek tekintetében műszaki támogatást kíván biztosítani, részben vagy egészben a 4.
  cikk (1) bekezdésében
  említett felhasználási célokra szolgálnak, értesítenie kell a hatáskörrel rendelkező hatóságot, amely
  a
  műszaki támogatást engedélyhez
  köti
  .

cikk (1) bekezdésében

a

köti

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Közbiztonsági vagy emberi jogi szempontok alapján a tagállamok megtilthatják vagy engedélyhez köthetik az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitelét. | (1)   Közbiztonsági vagy emberi jogi szempontok alapján
  vagy terrorcselekmények megelőzése céljából
  a tagállamok megtilthatják vagy engedélyhez köthetik az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitelét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Közbiztonsági vagy emberi jogi szempontok alapján a tagállamok megtilthatják vagy engedélyhez köthetik az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitelét.

(1)   Közbiztonsági vagy emberi jogi szempontok alapján
  vagy terrorcselekmények megelőzése céljából
  a tagállamok megtilthatják vagy engedélyhez köthetik az I. mellékletben fel nem sorolt kettős felhasználású termékek kivitelét.

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 7 bekezdés

9 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   Az I. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékek Unión belüli transzferjére vonatkozó kereskedelmi okmányokban világosan fel kell tüntetni, hogy az érintett termékek Unióból történő kivitelük esetén ellenőrzés tárgyát képezik. A vonatkozó kereskedelmi okmányok között szerepelnie kell különösen minden adásvételi szerződésnek, rendelésigazolásnak, számlának vagy szállítási értesítőnek. | (7)   Az I. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékek
  harmadik országokba irányuló kivitelére és
  Unión belüli transzferjére vonatkozó kereskedelmi okmányokban világosan fel kell tüntetni, hogy az érintett termékek Unióból történő kivitelük esetén ellenőrzés tárgyát képezik. A vonatkozó kereskedelmi okmányok között szerepelnie kell különösen minden adásvételi szerződésnek, rendelésigazolásnak, számlának vagy szállítási értesítőnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   Az I. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékek Unión belüli transzferjére vonatkozó kereskedelmi okmányokban világosan fel kell tüntetni, hogy az érintett termékek Unióból történő kivitelük esetén ellenőrzés tárgyát képezik. A vonatkozó kereskedelmi okmányok között szerepelnie kell különösen minden adásvételi szerződésnek, rendelésigazolásnak, számlának vagy szállítási értesítőnek.

(7)   Az I. mellékletben felsorolt kettős felhasználású termékek
  harmadik országokba irányuló kivitelére és
  Unión belüli transzferjére vonatkozó kereskedelmi okmányokban világosan fel kell tüntetni, hogy az érintett termékek Unióból történő kivitelük esetén ellenőrzés tárgyát képezik. A vonatkozó kereskedelmi okmányok között szerepelnie kell különösen minden adásvételi szerződésnek, rendelésigazolásnak, számlának vagy szállítási értesítőnek.

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 3 bekezdés

10 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az egyedi exportengedélyek és globális exportengedélyek
  egy
  évig érvényesek, és azokat a hatáskörrel rendelkező hatóság meghosszabbíthatja. A nagy projektekre vonatkozó globális exportengedélyek
  az illetékes hatóság által meghatározatndó időtartamig érvényesek
  . | (3)   Az egyedi exportengedélyek és globális exportengedélyek
  két
  évig érvényesek, és azokat a hatáskörrel rendelkező hatóság meghosszabbíthatja. A nagy projektekre vonatkozó globális exportengedélyek
  legfeljebb négy évig érvényesek, kivéve a projekt időtartama miatti, kellően megindokolt körülmények között. Ez nem akadályozza meg a hatáskörrel rendelkező hatóságokat abban, hogy bármikor érvénytelenítsék, felfüggesszék, módosítsák vagy visszavonják az egyedi vagy globális exportengedélyeket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az egyedi exportengedélyek és globális exportengedélyek
  egy
  évig érvényesek, és azokat a hatáskörrel rendelkező hatóság meghosszabbíthatja. A nagy projektekre vonatkozó globális exportengedélyek
  az illetékes hatóság által meghatározatndó időtartamig érvényesek
  .

(3)   Az egyedi exportengedélyek és globális exportengedélyek
  két
  évig érvényesek, és azokat a hatáskörrel rendelkező hatóság meghosszabbíthatja. A nagy projektekre vonatkozó globális exportengedélyek
  legfeljebb négy évig érvényesek, kivéve a projekt időtartama miatti, kellően megindokolt körülmények között. Ez nem akadályozza meg a hatáskörrel rendelkező hatóságokat abban, hogy bármikor érvénytelenítsék, felfüggesszék, módosítsák vagy visszavonják az egyedi vagy globális exportengedélyeket
  .

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

10 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az exportőrök a hatáskörrel rendelkező hatóság részére az egyedi exportengedélyre és globális exportengedélyre vonatkozó kérelemhez szükséges minden vonatkozó információt kötelesek megadni annak érdekében, hogy
  teljeskörűen
  tájékoztassák azt különösen a végfelhasználó, a rendeltetési ország és az exportált termék végfelhasználása tekintetében. | Az exportőrök a hatáskörrel rendelkező hatóság részére az egyedi exportengedélyre és globális exportengedélyre vonatkozó kérelemhez szükséges minden vonatkozó információt kötelesek megadni annak érdekében, hogy
  teljes körűen
  tájékoztassák azt különösen a végfelhasználó, a rendeltetési ország és az exportált termék végfelhasználása tekintetében.
  Kormányzati végfelhasználók esetén a benyújtott információkban meg kell határozni, mely szervezeti egység, ügynökség, osztály vagy alosztály lesz az exportált termék végleges végfelhasználója. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az exportőrök a hatáskörrel rendelkező hatóság részére az egyedi exportengedélyre és globális exportengedélyre vonatkozó kérelemhez szükséges minden vonatkozó információt kötelesek megadni annak érdekében, hogy
  teljeskörűen
  tájékoztassák azt különösen a végfelhasználó, a rendeltetési ország és az exportált termék végfelhasználása tekintetében.

teljeskörűen

Az exportőrök a hatáskörrel rendelkező hatóság részére az egyedi exportengedélyre és globális exportengedélyre vonatkozó kérelemhez szükséges minden vonatkozó információt kötelesek megadni annak érdekében, hogy
  teljes körűen
  tájékoztassák azt különösen a végfelhasználó, a rendeltetési ország és az exportált termék végfelhasználása tekintetében.
  Kormányzati végfelhasználók esetén a benyújtott információkban meg kell határozni, mely szervezeti egység, ügynökség, osztály vagy alosztály lesz az exportált termék végleges végfelhasználója.

teljes körűen

Kormányzati végfelhasználók esetén a benyújtott információkban meg kell határozni, mely szervezeti egység, ügynökség, osztály vagy alosztály lesz az exportált termék végleges végfelhasználója.

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

10 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az
  engedélyek kiadása
  adott esetben
  végfelhasználási nyilatkozat
  bemutatásától tehető függővé
  . | A kibertér-felügyeleti termékekre vonatkozó valamennyi engedély kiadását, valamint eltérítés vagy a nemkívánatos feltételek melletti újraexportálás nagy kockázatával járó termékekre vonatkozó valamennyi egyedi exportengedély kiadását végfelhasználási nyilatkozat bemutatásához kell kötni. Egyéb termékekre vonatkozó
  engedélyek kiadása
  esetében a
  végfelhasználási nyilatkozat
  bemutatását szükség esetén elő lehet írni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az
  engedélyek kiadása
  adott esetben
  végfelhasználási nyilatkozat
  bemutatásától tehető függővé
  .

Az

adott esetben

bemutatásától tehető függővé

A kibertér-felügyeleti termékekre vonatkozó valamennyi engedély kiadását, valamint eltérítés vagy a nemkívánatos feltételek melletti újraexportálás nagy kockázatával járó termékekre vonatkozó valamennyi egyedi exportengedély kiadását végfelhasználási nyilatkozat bemutatásához kell kötni. Egyéb termékekre vonatkozó
  engedélyek kiadása
  esetében a
  végfelhasználási nyilatkozat
  bemutatását szükség esetén elő lehet írni
  .

A kibertér-felügyeleti termékekre vonatkozó valamennyi engedély kiadását, valamint eltérítés vagy a nemkívánatos feltételek melletti újraexportálás nagy kockázatával járó termékekre vonatkozó valamennyi egyedi exportengedély kiadását végfelhasználási nyilatkozat bemutatásához kell kötni. Egyéb termékekre vonatkozó

esetében a

bemutatását szükség esetén elő lehet írni

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés – bevezető rész

10 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A globális exportengedélyek feltétele, hogy az exportőr hatékony belső megfelelési programot hajtson végre. Az exportőr évente legalább egyszer szintén jelentést tesz a hatáskörrel rendelkező hatóságnak ezen engedély felhasználásáról; a jelentésnek legalább az alábbi információkat tartalmaznia kell: | A globális exportengedélyek feltétele, hogy az exportőr hatékony belső megfelelési programot hajtson végre.
  Az exportőr számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a belső megfelelési programját önkéntes alapon, a Bizottság által referenciaként kidolgozott belső megfelelési program alapján ingyenesen tanúsíttathassa a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal, hogy az engedélyezési folyamat során a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoktól ösztönzőket kapjon.
  Az exportőr évente legalább egyszer
  vagy a hatáskörrel rendelkező hatóság kérésére
  szintén jelentést tesz a hatáskörrel rendelkező hatóságnak ezen engedély felhasználásáról; a jelentésnek legalább az alábbi információkat tartalmaznia kell: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A globális exportengedélyek feltétele, hogy az exportőr hatékony belső megfelelési programot hajtson végre. Az exportőr évente legalább egyszer szintén jelentést tesz a hatáskörrel rendelkező hatóságnak ezen engedély felhasználásáról; a jelentésnek legalább az alábbi információkat tartalmaznia kell:

A globális exportengedélyek feltétele, hogy az exportőr hatékony belső megfelelési programot hajtson végre.
  Az exportőr számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a belső megfelelési programját önkéntes alapon, a Bizottság által referenciaként kidolgozott belső megfelelési program alapján ingyenesen tanúsíttathassa a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal, hogy az engedélyezési folyamat során a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoktól ösztönzőket kapjon.
  Az exportőr évente legalább egyszer
  vagy a hatáskörrel rendelkező hatóság kérésére
  szintén jelentést tesz a hatáskörrel rendelkező hatóságnak ezen engedély felhasználásáról; a jelentésnek legalább az alábbi információkat tartalmaznia kell:

Az exportőr számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a belső megfelelési programját önkéntes alapon, a Bizottság által referenciaként kidolgozott belső megfelelési program alapján ingyenesen tanúsíttathassa a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal, hogy az engedélyezési folyamat során a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoktól ösztönzőket kapjon.

vagy a hatáskörrel rendelkező hatóság kérésére

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés – d pont

10 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

amennyiben ismert,

| d) | a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |
| --- | --- |

d)

a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés – d a pont (új)

10 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | amennyiben ismert, a végfelhasználó neve és címe; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

amennyiben ismert, a végfelhasználó neve és címe;

amennyiben ismert, a végfelhasználó neve és címe;

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés – d b pont (új)

10 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | a kivitel dátuma. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

db)

db)

a kivitel dátuma.

a kivitel dátuma.

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 5 bekezdés

10 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai az egyedi és globális
  engedélykérelmeket
  a 
  nemzeti jogszabályok és joggyakorlat által meghatározott
  határidőn belül dolgozzák fel.
  Az engedély iránti kérelmek feldolgozásának átalágos idejét illetően
  a hatáskörrel rendelkező
  hatóságok a Bizottság rendelkezésére bocsátják a 24. cikk (2) bekezdésében említett éves jelentés elkészítéséhez szükséges összes információt
  . | (5)   A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai az egyedi és globális
  engedélyekre irányuló kérelmeket
  a 
  kérelem szabályszerű benyújtásától számított 30 nap
  határidőn belül dolgozzák fel.
  Amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóságnak kellően indokolt esetben több időre van szüksége a kérelem elbírálásához, akkor harminc napon belül közli ezt a kérelmezővel. A hatáskörrel rendelkező hatóság minden esetben a kérelem szabályszerű benyújtása után legkésőbb hatvan napon belül dönt az egyedi és globális engedélykérelmekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai az egyedi és globális
  engedélykérelmeket
  a 
  nemzeti jogszabályok és joggyakorlat által meghatározott
  határidőn belül dolgozzák fel.
  Az engedély iránti kérelmek feldolgozásának átalágos idejét illetően
  a hatáskörrel rendelkező
  hatóságok a Bizottság rendelkezésére bocsátják a 24. cikk (2) bekezdésében említett éves jelentés elkészítéséhez szükséges összes információt
  .

(5)   A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai az egyedi és globális
  engedélyekre irányuló kérelmeket
  a 
  kérelem szabályszerű benyújtásától számított 30 nap
  határidőn belül dolgozzák fel.
  Amennyiben a hatáskörrel rendelkező hatóságnak kellően indokolt esetben több időre van szüksége a kérelem elbírálásához, akkor harminc napon belül közli ezt a kérelmezővel. A hatáskörrel rendelkező hatóság minden esetben a kérelem szabályszerű benyújtása után legkésőbb hatvan napon belül dönt az egyedi és globális engedélykérelmekről.

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

11 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a bróker vagy a műszaki támogatást biztosító szolgáltató az Unió területén nem rendelkezik lakóhellyel vagy nem telepedett le, a brókertevékenységekre és műszaki támogatásra vonatkozó, e rendelet szerinti engedélyeket
  alternatív lehetőségként vagy
  azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága adja ki,
  amelyben a bróker vagy a műszaki támogatást biztosító szolgáltató anyavállalata letelepedett, vagy azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága,
  amelyből a brókertevékenységeket vagy műszaki támogatást végzik. | Amennyiben a bróker vagy a műszaki támogatást biztosító szolgáltató az Unió területén nem rendelkezik lakóhellyel vagy nem telepedett le, a brókertevékenységekre és műszaki támogatásra vonatkozó, e rendelet szerinti engedélyeket azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága adja ki, amelyből a brókertevékenységeket vagy műszaki támogatást végzik.
  Ez érvényes a harmadik országokban letelepedett, de az Unió területén letelepedett vállalatok által tulajdonolt vagy ellenőrzött leányvállalatok vagy közös vállalkozások által végzett brókertevékenységekre és műszaki támogatásra is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a bróker vagy a műszaki támogatást biztosító szolgáltató az Unió területén nem rendelkezik lakóhellyel vagy nem telepedett le, a brókertevékenységekre és műszaki támogatásra vonatkozó, e rendelet szerinti engedélyeket
  alternatív lehetőségként vagy
  azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága adja ki,
  amelyben a bróker vagy a műszaki támogatást biztosító szolgáltató anyavállalata letelepedett, vagy azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága,
  amelyből a brókertevékenységeket vagy műszaki támogatást végzik.

alternatív lehetőségként vagy

amelyben a bróker vagy a műszaki támogatást biztosító szolgáltató anyavállalata letelepedett, vagy azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága,

Amennyiben a bróker vagy a műszaki támogatást biztosító szolgáltató az Unió területén nem rendelkezik lakóhellyel vagy nem telepedett le, a brókertevékenységekre és műszaki támogatásra vonatkozó, e rendelet szerinti engedélyeket azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága adja ki, amelyből a brókertevékenységeket vagy műszaki támogatást végzik.
  Ez érvényes a harmadik országokban letelepedett, de az Unió területén letelepedett vállalatok által tulajdonolt vagy ellenőrzött leányvállalatok vagy közös vállalkozások által végzett brókertevékenységekre és műszaki támogatásra is.

Ez érvényes a harmadik országokban letelepedett, de az Unió területén letelepedett vállalatok által tulajdonolt vagy ellenőrzött leányvállalatok vagy közös vállalkozások által végzett brókertevékenységekre és műszaki támogatásra is.

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

14 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Annak eldöntése érdekében, hogy e rendelet alapján az egyedi vagy globális exportengedélyt, illetve a brókertevékenységre vagy műszaki támogatásra vonatkozó engedélyt kiadják-e, vagy egy tranzitot megtiltanak-e, a tagállamok figyelembe veszik az
  alábbi kritériumokat
  : | (1)   Annak eldöntése érdekében, hogy e rendelet alapján az egyedi vagy globális exportengedélyt, illetve a brókertevékenységre vagy műszaki támogatásra vonatkozó engedélyt kiadják-e, vagy egy tranzitot megtiltanak-e, a tagállamok
  hatáskörrel rendelkező hatóságai
  figyelembe veszik az
  összes releváns megfontolást, beleértve az alábbiakat
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Annak eldöntése érdekében, hogy e rendelet alapján az egyedi vagy globális exportengedélyt, illetve a brókertevékenységre vagy műszaki támogatásra vonatkozó engedélyt kiadják-e, vagy egy tranzitot megtiltanak-e, a tagállamok figyelembe veszik az
  alábbi kritériumokat
  :

(1)   Annak eldöntése érdekében, hogy e rendelet alapján az egyedi vagy globális exportengedélyt, illetve a brókertevékenységre vagy műszaki támogatásra vonatkozó engedélyt kiadják-e, vagy egy tranzitot megtiltanak-e, a tagállamok
  hatáskörrel rendelkező hatóságai
  figyelembe veszik az
  összes releváns megfontolást, beleértve az alábbiakat
  :

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – a pont

14 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az Unió és a tagállamok nemzetközi kötelezettségei és vállalásai, különösen azok a kötelezettségek és vállalások, amelyeket a vonatkozó nemzetközi nonproliferációs rezsimek és
  export-ellenőrzési
  megállapodások részeseként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok mindegyike elfogadott
  és a Tanács 2 határozata vagy közös álláspontja, az EBESZ határozata vagy az ENSZ Biztonsági Tanácsának kötelező határozata alapján elrendelt szankciókból eredő kötelezettségek
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az Unió és a tagállamok nemzetközi kötelezettségei és vállalásai, különösen azok a kötelezettségek és vállalások, amelyeket a vonatkozó nemzetközi nonproliferációs rezsimek és
  export-ellenőrzési
  megállapodások részeseként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok mindegyike elfogadott
  és a Tanács 2 határozata vagy közös álláspontja, az EBESZ határozata vagy az ENSZ Biztonsági Tanácsának kötelező határozata alapján elrendelt szankciókból eredő kötelezettségek
  ;

export-ellenőrzési

és a Tanács 2 határozata vagy közös álláspontja, az EBESZ határozata vagy az ENSZ Biztonsági Tanácsának kötelező határozata alapján elrendelt szankciókból eredő kötelezettségek

| a) | az Unió és a tagállamok nemzetközi kötelezettségei és vállalásai, különösen azok a kötelezettségek és vállalások, amelyeket a vonatkozó nemzetközi nonproliferációs rezsimek és
  exportellenőrzési
  megállapodások részeseként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok mindegyike elfogadott; |
| --- | --- |

a)

az Unió és a tagállamok nemzetközi kötelezettségei és vállalásai, különösen azok a kötelezettségek és vállalások, amelyeket a vonatkozó nemzetközi nonproliferációs rezsimek és
  exportellenőrzési
  megállapodások részeseként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok mindegyike elfogadott;

exportellenőrzési

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

14 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a Tanács határozata vagy közös álláspontja, az EBESZ határozata vagy az ENSZ Biztonsági Tanácsának kötelező határozata alapján elrendelt szankciókból eredő kötelezettségek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a Tanács határozata vagy közös álláspontja, az EBESZ határozata vagy az ENSZ Biztonsági Tanácsának kötelező határozata alapján elrendelt szankciókból eredő kötelezettségek;

a Tanács határozata vagy közös álláspontja, az EBESZ határozata vagy az ENSZ Biztonsági Tanácsának kötelező határozata alapján elrendelt szankciókból eredő kötelezettségek;

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

14 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | az ENSZ, az Európa Tanács és az Unió illetékes szerveinek megállapítása szerint az emberi jogi normákba, az alapvető szabadságokba és a nemzetközi humanitárius jogba ütköző jogsértések előfordulása a rendeltetési országban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

az ENSZ, az Európa Tanács és az Unió illetékes szerveinek megállapítása szerint az emberi jogi normákba, az alapvető szabadságokba és a nemzetközi humanitárius jogba ütköző jogsértések előfordulása a rendeltetési országban;

az ENSZ, az Európa Tanács és az Unió illetékes szerveinek megállapítása szerint az emberi jogi normákba, az alapvető szabadságokba és a nemzetközi humanitárius jogba ütköző jogsértések előfordulása a rendeltetési országban;

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – c pont

14 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a rendeltetési országban uralkodó belső helyzet – a hatáskörrel rendelkező hatóságok nem
  engedélyezik
  az olyan kiviteleket, amelyek a rendeltetési országban fegyveres konfliktus kitörését vagy elhúzódását eredményeznék, illetve a meglévő feszültségek vagy konfliktusok súlyosbodásához vezetnének; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a rendeltetési országban uralkodó belső helyzet – a hatáskörrel rendelkező hatóságok nem
  engedélyezik
  az olyan kiviteleket, amelyek a rendeltetési országban fegyveres konfliktus kitörését vagy elhúzódását eredményeznék, illetve a meglévő feszültségek vagy konfliktusok súlyosbodásához vezetnének;

engedélyezik

| c) | a rendeltetési országban uralkodó belső helyzet – a hatáskörrel rendelkező hatóságok nem
  engedélyezhetik
  az olyan kiviteleket, amelyek a rendeltetési országban fegyveres konfliktus kitörését vagy elhúzódását eredményeznék, illetve a meglévő feszültségek vagy konfliktusok súlyosbodásához vezetnének; |
| --- | --- |

c)

a rendeltetési országban uralkodó belső helyzet – a hatáskörrel rendelkező hatóságok nem
  engedélyezhetik
  az olyan kiviteleket, amelyek a rendeltetési országban fegyveres konfliktus kitörését vagy elhúzódását eredményeznék, illetve a meglévő feszültségek vagy konfliktusok súlyosbodásához vezetnének;

engedélyezhetik

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

14 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a rendeltetési országnak a nemzetközi közösséggel szemben tanúsított magatartása, különös tekintettel a terrorizmushoz való viszonyára, szövetségesi rendszerének jellegére és a nemzetközi jog tiszteletben tartására; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

a rendeltetési országnak a nemzetközi közösséggel szemben tanúsított magatartása, különös tekintettel a terrorizmushoz való viszonyára, szövetségesi rendszerének jellegére és a nemzetközi jog tiszteletben tartására;

a rendeltetési országnak a nemzetközi közösséggel szemben tanúsított magatartása, különös tekintettel a terrorizmushoz való viszonyára, szövetségesi rendszerének jellegére és a nemzetközi jog tiszteletben tartására;

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – d b pont (új)

14 cikk – 1 bekezdés – d b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | db) | a termékek kivitelének összeegyeztethetősége a fogadó ország műszaki és gazdasági adottságaival; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

db)

db)

a termékek kivitelének összeegyeztethetősége a fogadó ország műszaki és gazdasági adottságaival;

a termékek kivitelének összeegyeztethetősége a fogadó ország műszaki és gazdasági adottságaival;

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 bekezdés – f pont

14 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a tervezett végfelhasználással és az engedélyezett végfelhasználástól történő eltérítés kockázatával kapcsolatos megfontolások, ideértve azon kockázat fennállását is, hogy a kettős felhasználású termékeket
  eltérő célra
  vagy
  nem kívánatos
  feltételek mellett újraexportálják . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

a tervezett végfelhasználással és az engedélyezett végfelhasználástól történő eltérítés kockázatával kapcsolatos megfontolások, ideértve azon kockázat fennállását is, hogy a kettős felhasználású termékeket
  eltérő célra
  vagy
  nem kívánatos
  feltételek mellett újraexportálják .

eltérő célra

nem kívánatos

| f) | a tervezett végfelhasználással és az engedélyezett végfelhasználástól történő eltérítés kockázatával kapcsolatos megfontolások, ideértve azon kockázat fennállását is, hogy a kettős felhasználású
  , és különösen a kibertér-felügyeleti
  termékeket
  eltérítik
  vagy
  nemkívánatos
  feltételek mellett újraexportálják
  , vagy nem rendeltetésszerűen, katonai vagy terrorizmussal kapcsolatos célokra használják fel
  . |
| --- | --- |

f)

a tervezett végfelhasználással és az engedélyezett végfelhasználástól történő eltérítés kockázatával kapcsolatos megfontolások, ideértve azon kockázat fennállását is, hogy a kettős felhasználású
  , és különösen a kibertér-felügyeleti
  termékeket
  eltérítik
  vagy
  nemkívánatos
  feltételek mellett újraexportálják
  , vagy nem rendeltetésszerűen, katonai vagy terrorizmussal kapcsolatos célokra használják fel
  .

, és különösen a kibertér-felügyeleti

eltérítik

nemkívánatos

, vagy nem rendeltetésszerűen, katonai vagy terrorizmussal kapcsolatos célokra használják fel

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 1 a bekezdés (új)

14 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A kibertér-felügyeleti termékekkel kapcsolatos, egyedi vagy globális exportengedélyek vagy brókertevékenységre vagy műszaki támogatásra vonatkozó engedélyek tekintetében a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai mérlegelik különösen a magánélet tiszteletben tartásához való jog, az adatvédelemhez való jog, a véleménynyilvánítás szabadsága, valamint a gyülekezési és az egyesülési szabadság megsértésének kockázatát, továbbá a jogállamisághoz kapcsolódó kockázatokat, az exportálandó termékek felhasználására vonatkozó jogi keretet, valamint az Unió és a tagállamok tekintetében felmerülő lehetséges biztonsági kockázatokat. |
| | Amennyiben valamely tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai arra a következtetésre jutnak, hogy az ilyen kockázatok fennállása valószínűleg az emberi jogok súlyos megsértéséhez vezet, a tagállam nem adhatja meg az exportengedélyt, vagy érvényteleníti, felfüggeszti, módosítja vagy visszavonja a már megadott engedélyeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A kibertér-felügyeleti termékekkel kapcsolatos, egyedi vagy globális exportengedélyek vagy brókertevékenységre vagy műszaki támogatásra vonatkozó engedélyek tekintetében a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai mérlegelik különösen a magánélet tiszteletben tartásához való jog, az adatvédelemhez való jog, a véleménynyilvánítás szabadsága, valamint a gyülekezési és az egyesülési szabadság megsértésének kockázatát, továbbá a jogállamisághoz kapcsolódó kockázatokat, az exportálandó termékek felhasználására vonatkozó jogi keretet, valamint az Unió és a tagállamok tekintetében felmerülő lehetséges biztonsági kockázatokat.

Amennyiben valamely tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai arra a következtetésre jutnak, hogy az ilyen kockázatok fennállása valószínűleg az emberi jogok súlyos megsértéséhez vezet, a tagállam nem adhatja meg az exportengedélyt, vagy érvényteleníti, felfüggeszti, módosítja vagy visszavonja a már megadott engedélyeket.

Amennyiben valamely tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai arra a következtetésre jutnak, hogy az ilyen kockázatok fennállása valószínűleg az emberi jogok súlyos megsértéséhez vezet, a tagállam nem adhatja meg az exportengedélyt, vagy érvényteleníti, felfüggeszti, módosítja vagy visszavonja a már megadott engedélyeket.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk – 2 bekezdés

14 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság és a Tanács
  iránymutatásokat és/vagy ajánlásokat
  bocsát rendelkezésre annak biztosítása céljából, hogy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közös kockázatértékeléseket alkalmazzanak a fenti kritériumok végrehajtására. | (2)   A Bizottság és a Tanács
  e rendelet hatálybalépésekor iránymutatásokat
  bocsát rendelkezésre annak biztosítása céljából, hogy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közös kockázatértékeléseket alkalmazzanak a fenti kritériumok végrehajtására
  , és egységes kritériumok álljanak rendelkezésre az engedélyezéssel kapcsolatos döntéshozatalhoz. A Bizottság kézikönyv formájában iránymutatást készít, amelyben részletezi, milyen lépéseket kell megtenniük a tagállamok hatáskörrel rendelkező engedélyező hatóságainak és a kellő gondossággal eljáró exportőröknek, és gyakorlati ajánlásokkal szolgál a 4. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti ellenőrzések és a 14. cikk (1) bekezdésében felsorolt kritériumok végrehajtására és betartására vonatkozóan, példákat hozva a bevált gyakorlatokra. A kézikönyv az EKSZ-szel, valamint a kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoporttal szoros együttműködésben készül, a 21. cikk (3) bekezdésében rögzített eljárásoknak megfelelően külső szakértők bevonásával a tudományos élet, az exportőrök, a brókerek és a civil társadalmi szervezetek részéről, és ha szükségesnek vagy célszerűnek ítélik meg, naprakésszé teszik. |
| | A Bizottság kapacitásépítési programot hoz létre, közös képzési programokat dolgozva ki az engedélyező és a vámigazgatási hatóságok tisztviselői számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság és a Tanács
  iránymutatásokat és/vagy ajánlásokat
  bocsát rendelkezésre annak biztosítása céljából, hogy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közös kockázatértékeléseket alkalmazzanak a fenti kritériumok végrehajtására.

(2)   A Bizottság és a Tanács
  e rendelet hatálybalépésekor iránymutatásokat
  bocsát rendelkezésre annak biztosítása céljából, hogy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közös kockázatértékeléseket alkalmazzanak a fenti kritériumok végrehajtására
  , és egységes kritériumok álljanak rendelkezésre az engedélyezéssel kapcsolatos döntéshozatalhoz. A Bizottság kézikönyv formájában iránymutatást készít, amelyben részletezi, milyen lépéseket kell megtenniük a tagállamok hatáskörrel rendelkező engedélyező hatóságainak és a kellő gondossággal eljáró exportőröknek, és gyakorlati ajánlásokkal szolgál a 4. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti ellenőrzések és a 14. cikk (1) bekezdésében felsorolt kritériumok végrehajtására és betartására vonatkozóan, példákat hozva a bevált gyakorlatokra. A kézikönyv az EKSZ-szel, valamint a kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoporttal szoros együttműködésben készül, a 21. cikk (3) bekezdésében rögzített eljárásoknak megfelelően külső szakértők bevonásával a tudományos élet, az exportőrök, a brókerek és a civil társadalmi szervezetek részéről, és ha szükségesnek vagy célszerűnek ítélik meg, naprakésszé teszik.

A Bizottság kapacitásépítési programot hoz létre, közös képzési programokat dolgozva ki az engedélyező és a vámigazgatási hatóságok tisztviselői számára.

A Bizottság kapacitásépítési programot hoz létre, közös képzési programokat dolgozva ki az engedélyező és a vámigazgatási hatóságok tisztviselői számára.

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – b pont

16 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | Az. I. melléklet B. szakaszában szereplő
  kettős felhasználású
  termékek
  jegyzéke módosítható
  , amennyiben ez szükséges azon kockázatok tekintetében, amelyek ilyen termékek kivitelével kapcsolatban – az emberi jogok, a nemzetközi humanitárius jog vagy az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek súlyos megsértése tekintetében – felmerülhetnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

Az. I. melléklet B. szakaszában szereplő
  kettős felhasználású
  termékek
  jegyzéke módosítható
  , amennyiben ez szükséges azon kockázatok tekintetében, amelyek ilyen termékek kivitelével kapcsolatban – az emberi jogok, a nemzetközi humanitárius jog vagy az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek súlyos megsértése tekintetében – felmerülhetnek.

kettős felhasználású

jegyzéke módosítható

| b) | Az I. melléklet B. szakaszában szereplő
  kibertér-felügyeleti
  termékek
  jegyzékét módosítani kell
  , amennyiben ez szükséges azon kockázatok tekintetében, amelyek ilyen termékek kivitelével kapcsolatban – az emberi jogok, a nemzetközi humanitárius jog vagy az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek súlyos megsértése tekintetében – felmerülhetnek
  , vagy amennyiben e rendelet 4
  . 
  cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint jelentős mennyiségű, a jegyzékben nem szereplő termék vonatkozásában indult meg ellenőrzés. A módosítások érinthetik a jegyzékben már felsorolt termékek törlését is a jegyzékből.



  Ha az I. melléklet B. szakaszában rendkívül sürgősen szükség van egyes konkrét termékek törlésére vagy hozzáadására, akkor a 17. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni az e pont alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vonatkozásában. |
| --- | --- |

b)

Az I. melléklet B. szakaszában szereplő
  kibertér-felügyeleti
  termékek
  jegyzékét módosítani kell
  , amennyiben ez szükséges azon kockázatok tekintetében, amelyek ilyen termékek kivitelével kapcsolatban – az emberi jogok, a nemzetközi humanitárius jog vagy az Unió és tagállamai alapvető biztonsági érdekeinek súlyos megsértése tekintetében – felmerülhetnek
  , vagy amennyiben e rendelet 4
  . 
  cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint jelentős mennyiségű, a jegyzékben nem szereplő termék vonatkozásában indult meg ellenőrzés. A módosítások érinthetik a jegyzékben már felsorolt termékek törlését is a jegyzékből.

kibertér-felügyeleti

jegyzékét módosítani kell

, vagy amennyiben e rendelet 4

cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint jelentős mennyiségű, a jegyzékben nem szereplő termék vonatkozásában indult meg ellenőrzés. A módosítások érinthetik a jegyzékben már felsorolt termékek törlését is a jegyzékből.

Ha az I. melléklet B. szakaszában rendkívül sürgősen szükség van egyes konkrét termékek törlésére vagy hozzáadására, akkor a 17. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni az e pont alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok vonatkozásában.

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

16 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | A Bizottság törölhet termékeket a jegyzékből, különösen ha a gyorsan változó technológiai környezet eredményeképpen a termékek gyakoribbá vagy tömegtermékké váltak, melyek könnyen beszerezhetők vagy technikai szempontból könnyen módosíthatók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

A Bizottság törölhet termékeket a jegyzékből, különösen ha a gyorsan változó technológiai környezet eredményeképpen a termékek gyakoribbá vagy tömegtermékké váltak, melyek könnyen beszerezhetők vagy technikai szempontból könnyen módosíthatók.

A Bizottság törölhet termékeket a jegyzékből, különösen ha a gyorsan változó technológiai környezet eredményeképpen a termékek gyakoribbá vagy tömegtermékké váltak, melyek könnyen beszerezhetők vagy technikai szempontból könnyen módosíthatók.

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 a bekezdés (új)

16 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az I. melléklet B. szakaszának alkalmazási köre a kibertér-felügyeleti termékekre korlátozódik, és nem tartalmazhat az I. melléklet A. szakaszában felsorolt termékeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az I. melléklet B. szakaszának alkalmazási köre a kibertér-felügyeleti termékekre korlátozódik, és nem tartalmazhat az I. melléklet A. szakaszában felsorolt termékeket;

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 5 bekezdés

18 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság a tagállamokkal együttműködve
  iránymutatást
  dolgoz ki az engedélyező és vámhatóságok közötti
  együttműködést
  támogatása érdekében. | (5)   A Bizottság a tagállamokkal együttműködve
  iránymutatásokat
  dolgoz ki az engedélyező és vámhatóságok közötti
  együttműködés
  támogatása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A Bizottság a tagállamokkal együttműködve
  iránymutatást
  dolgoz ki az engedélyező és vámhatóságok közötti
  együttműködést
  támogatása érdekében.

(5)   A Bizottság a tagállamokkal együttműködve
  iránymutatásokat
  dolgoz ki az engedélyező és vámhatóságok közötti
  együttműködés
  támogatása érdekében.

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 2 bekezdés – a pont

20 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | információk az
  ellenőrzések
  alkalmazásáról, ideérve az engedélyezési adatokat (az engedélyek száma, értéke és típusai, valamint kapcsolódó rendeltetési helyek, az általános és globális engedélyek felhasználóinak száma, a belső megfelelési programmal rendelkező vállalkozók száma, feldolgozási idők, az EU-n belüli transzferek által érintett kereskedelem mennyisége és értéke, stb.), és adott esetben adatokat a kettős felhasználású termékek más tagállamokban végrehajtott kiviteleiről
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

információk az
  ellenőrzések
  alkalmazásáról, ideérve az engedélyezési adatokat (az engedélyek száma, értéke és típusai, valamint kapcsolódó rendeltetési helyek, az általános és globális engedélyek felhasználóinak száma, a belső megfelelési programmal rendelkező vállalkozók száma, feldolgozási idők, az EU-n belüli transzferek által érintett kereskedelem mennyisége és értéke, stb.), és adott esetben adatokat a kettős felhasználású termékek más tagállamokban végrehajtott kiviteleiről
  ;

információk az

alkalmazásáról, ideérve az engedélyezési adatokat (az engedélyek száma, értéke és típusai, valamint kapcsolódó rendeltetési helyek, az általános és globális engedélyek felhasználóinak száma, a belső megfelelési programmal rendelkező vállalkozók száma, feldolgozási idők, az EU-n belüli transzferek által érintett kereskedelem mennyisége és értéke, stb.), és adott esetben adatokat a kettős felhasználású termékek más tagállamokban végrehajtott kiviteleiről

| a) | az
  ellenőrzések
  alkalmazására vonatkozó valamennyi információ
  ; |
| --- | --- |

a)

az
  ellenőrzések
  alkalmazására vonatkozó valamennyi információ
  ;

az

alkalmazására vonatkozó valamennyi információ

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 2 bekezdés – b pont

20 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | információk
  az ellenőrzések végrehajtásával kapcsolatban, ideértve a nemzeti vagy uniós általános exportengedély
  és 1
  felhasználásának jogától megfosztott exportőrök adatait, valamint
  jelentéseket
  a szabálysértésekről, lefoglalásokról és egyéb büntetések alkalmazásáról; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

információk
  az ellenőrzések végrehajtásával kapcsolatban, ideértve a nemzeti vagy uniós általános exportengedély
  és 1
  felhasználásának jogától megfosztott exportőrök adatait, valamint
  jelentéseket
  a szabálysértésekről, lefoglalásokról és egyéb büntetések alkalmazásáról;

információk

és 1

jelentéseket

| b) | valamennyi információ
  az ellenőrzések végrehajtásával kapcsolatban, ideértve a nemzeti vagy uniós általános exportengedély felhasználásának jogától megfosztott exportőrök adatait, valamint
  minden jelentést
  a szabálysértésekről, lefoglalásokról és egyéb büntetések alkalmazásáról; |
| --- | --- |

b)

valamennyi információ
  az ellenőrzések végrehajtásával kapcsolatban, ideértve a nemzeti vagy uniós általános exportengedély felhasználásának jogától megfosztott exportőrök adatait, valamint
  minden jelentést
  a szabálysértésekről, lefoglalásokról és egyéb büntetések alkalmazásáról;

valamennyi információ

minden jelentést

Módosítás 69

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 2 bekezdés – c pont

20 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a különös figyelmet igénylő végfelhasználókra, a gyanús beszerzési tevékenységben részt vevő szereplőkre, és
  adott esetben
  a használt útvonalakra vonatkozó
  adatok
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a különös figyelmet igénylő végfelhasználókra, a gyanús beszerzési tevékenységben részt vevő szereplőkre, és
  adott esetben
  a használt útvonalakra vonatkozó
  adatok
  .

adott esetben

adatok

| c) | a különös figyelmet igénylő végfelhasználókra, a gyanús beszerzési tevékenységben részt vevő szereplőkre és a használt útvonalakra vonatkozó
  minden adat
  . |
| --- | --- |

c)

a különös figyelmet igénylő végfelhasználókra, a gyanús beszerzési tevékenységben részt vevő szereplőkre és a használt útvonalakra vonatkozó
  minden adat
  .

minden adat

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 2 bekezdés

21 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport
  elnöke
   – bármikor, amikor azt szükségesnek tartja – konzultációt folytat a rendelet által érintett exportőrökkel, brókerekkel és egyéb fontos érdekeltekkel. | (2)   A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport – bármikor, amikor azt szükségesnek tartja – konzultációt folytat a rendelet által érintett exportőrökkel, brókerekkel és egyéb fontos érdekeltekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport
  elnöke
   – bármikor, amikor azt szükségesnek tartja – konzultációt folytat a rendelet által érintett exportőrökkel, brókerekkel és egyéb fontos érdekeltekkel.

(2)   A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport – bármikor, amikor azt szükségesnek tartja – konzultációt folytat a rendelet által érintett exportőrökkel, brókerekkel és egyéb fontos érdekeltekkel.

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 3 bekezdés

21 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport adott esetben tagállami szakértőkből technikai szakértői csoportokat hoz létre az ellenőrzések végrehajtásával kapcsolatos konkrét kérdések megvizsgálására, ideértve az I.
  mellékletben
  szereplő uniós ellenőrzési jegyzékek naprakésszé tételével kapcsolatos kérdéseket is. A technikai szakértői csoportok
  adott esetben
  konzultálnak az e rendelet által érintett exportőrökkel, brókerekkel és egyéb releváns érdekelt felekkel. | (3)   A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport adott esetben tagállami szakértőkből technikai szakértői csoportokat hoz létre az ellenőrzések végrehajtásával kapcsolatos konkrét kérdések megvizsgálására, ideértve az I.
  melléklet B. szakaszában
  szereplő uniós ellenőrzési jegyzékek naprakésszé tételével kapcsolatos kérdéseket is. A technikai szakértői csoportok konzultálnak az e rendelet által érintett exportőrökkel, brókerekkel
  , civil társadalmi szervezetekkel
  és egyéb releváns érdekelt felekkel.
  A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport egy szakértőkből, tudományos szakemberekből és a civil társadalmi szervezetek képviselőiből álló csoporttal egyeztetve műszaki munkacsoportot hoz létre, amely egyrészt a 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában és a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett értékelési kritériumokkal, másrészt pedig a kellő gondosságra vonatkozó iránymutatások kidolgozásával foglalkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport adott esetben tagállami szakértőkből technikai szakértői csoportokat hoz létre az ellenőrzések végrehajtásával kapcsolatos konkrét kérdések megvizsgálására, ideértve az I.
  mellékletben
  szereplő uniós ellenőrzési jegyzékek naprakésszé tételével kapcsolatos kérdéseket is. A technikai szakértői csoportok
  adott esetben
  konzultálnak az e rendelet által érintett exportőrökkel, brókerekkel és egyéb releváns érdekelt felekkel.

(3)   A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport adott esetben tagállami szakértőkből technikai szakértői csoportokat hoz létre az ellenőrzések végrehajtásával kapcsolatos konkrét kérdések megvizsgálására, ideértve az I.
  melléklet B. szakaszában
  szereplő uniós ellenőrzési jegyzékek naprakésszé tételével kapcsolatos kérdéseket is. A technikai szakértői csoportok konzultálnak az e rendelet által érintett exportőrökkel, brókerekkel
  , civil társadalmi szervezetekkel
  és egyéb releváns érdekelt felekkel.
  A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport egy szakértőkből, tudományos szakemberekből és a civil társadalmi szervezetek képviselőiből álló csoporttal egyeztetve műszaki munkacsoportot hoz létre, amely egyrészt a 4. cikk (1) bekezdésének d) pontjában és a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett értékelési kritériumokkal, másrészt pedig a kellő gondosságra vonatkozó iránymutatások kidolgozásával foglalkozik.

Módosítás 72

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés

22 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Minden egyes tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket, hogy biztosítsa e rendelet rendelkezéseinek megfelelő végrehajtását. Különösen az e rendelet rendelkezéseinek vagy az
  azok
  végrehajtására elfogadott rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat kell megállapítaniuk. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó hatásúaknak kell lenniük. | (1)   Minden egyes tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket, hogy biztosítsa e rendelet rendelkezéseinek megfelelő végrehajtását. Különösen az e rendelet rendelkezéseinek vagy az
  annak
  végrehajtására elfogadott rendelkezések megsértése
  , megsértésének elősegítése és megkerülése
  esetén alkalmazandó szankciókat kell megállapítaniuk. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó hatásúaknak kell lenniük.
  Az intézkedések között biztosítani kell az exportőrök rendszeres kockázatalapú ellenőrzését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Minden egyes tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket, hogy biztosítsa e rendelet rendelkezéseinek megfelelő végrehajtását. Különösen az e rendelet rendelkezéseinek vagy az
  azok
  végrehajtására elfogadott rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókat kell megállapítaniuk. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó hatásúaknak kell lenniük.

(1)   Minden egyes tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket, hogy biztosítsa e rendelet rendelkezéseinek megfelelő végrehajtását. Különösen az e rendelet rendelkezéseinek vagy az
  annak
  végrehajtására elfogadott rendelkezések megsértése
  , megsértésének elősegítése és megkerülése
  esetén alkalmazandó szankciókat kell megállapítaniuk. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó hatásúaknak kell lenniük.
  Az intézkedések között biztosítani kell az exportőrök rendszeres kockázatalapú ellenőrzését.

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 2 bekezdés

22 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport végrehajtás-koordináló mechanizmust hoz létre a hatáskörrel rendelkező hatóságok és végrehajtó ügynökségek közötti közvetlen együttműködés és információcsere kialakítása céljából. | (2)   A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport végrehajtás-koordináló mechanizmust hoz létre a hatáskörrel rendelkező hatóságok és végrehajtó ügynökségek közötti közvetlen együttműködés és információcsere kialakítása
  , valamint az engedélyezéssel kapcsolatos döntéshozatal egységes kritériumainak meghatározása
  céljából.
  A szankciókra vonatkozóan a tagállamok által megállapított szabályok Bizottság általi értékelése nyomán a mechanizmusnak gondoskodnia kell arról, hogy a rendelet megsértése esetén kiszabott szankciók jellegükben és hatásukban hasonlóak legyenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport végrehajtás-koordináló mechanizmust hoz létre a hatáskörrel rendelkező hatóságok és végrehajtó ügynökségek közötti közvetlen együttműködés és információcsere kialakítása céljából.

(2)   A kettős felhasználású termékekkel foglalkozó koordinációs csoport végrehajtás-koordináló mechanizmust hoz létre a hatáskörrel rendelkező hatóságok és végrehajtó ügynökségek közötti közvetlen együttműködés és információcsere kialakítása
  , valamint az engedélyezéssel kapcsolatos döntéshozatal egységes kritériumainak meghatározása
  céljából.
  A szankciókra vonatkozóan a tagállamok által megállapított szabályok Bizottság általi értékelése nyomán a mechanizmusnak gondoskodnia kell arról, hogy a rendelet megsértése esetén kiszabott szankciók jellegükben és hatásukban hasonlóak legyenek.

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 1 bekezdés

24 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság és a Tanács adott esetben
  iránymutatást
  biztosít
  és/vagy ajánlásokat tesz
  az e rendeletben említett kérdésekre vonatkozó legjobb gyakorlatok tekintetében, az uniós
  export-ellenőrzési
  rendszer hatékonyságának és végrehajtása következetességének biztosítása érdekében . Adott esetben a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai is nyújthatnak kiegészítő
  iránymztatást
  az adott tagállamban lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett exportőrök, brókerek és tranzitot végzők számára. | (1)   A Bizottság és a Tanács adott esetben
  iránymutatásokat
  biztosít az e rendeletben említett kérdésekre vonatkozó legjobb gyakorlatok tekintetében, az uniós
  exportellenőrzési
  rendszer hatékonyságának és végrehajtása következetességének biztosítása érdekében. Adott esetben a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai is nyújthatnak kiegészítő
  iránymutatást
  az adott tagállamban lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett exportőrök
  – különösen kkv-k –
  , brókerek és tranzitot végzők számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság és a Tanács adott esetben
  iránymutatást
  biztosít
  és/vagy ajánlásokat tesz
  az e rendeletben említett kérdésekre vonatkozó legjobb gyakorlatok tekintetében, az uniós
  export-ellenőrzési
  rendszer hatékonyságának és végrehajtása következetességének biztosítása érdekében . Adott esetben a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai is nyújthatnak kiegészítő
  iránymztatást
  az adott tagállamban lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett exportőrök, brókerek és tranzitot végzők számára.

(1)   A Bizottság és a Tanács adott esetben
  iránymutatásokat
  biztosít az e rendeletben említett kérdésekre vonatkozó legjobb gyakorlatok tekintetében, az uniós
  exportellenőrzési
  rendszer hatékonyságának és végrehajtása következetességének biztosítása érdekében. Adott esetben a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai is nyújthatnak kiegészítő
  iránymutatást
  az adott tagállamban lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett exportőrök
  – különösen kkv-k –
  , brókerek és tranzitot végzők számára.

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

24 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok a jelentés elkészítéséhez minden megfelelő információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak. Ezen éves jelentést közzé kell tenni. | A tagállamok a jelentés elkészítéséhez minden megfelelő információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak. Ezen éves jelentést közzé kell tenni.
  A tagállamok ezenkívül legalább negyedévente könnyen hozzáférhető módon nyilvánosságra hozzák az egyes engedélyekkel kapcsolatos érdemi információkat, vagyis az engedély típusát, a felszerelés értékét, mennyiségét és jellegét, a termék leírását, a végfelhasználót és a végső felhasználás célját, a rendeltetési országot, valamint az engedélyre irányuló kérelem elfogadására vagy elutasítására vonatkozó tájékoztatást. A Bizottságnak és a tagállamoknak figyelembe kell venniük az érintett természetes és jogi személyek ahhoz fűződő jogos érdekeit, hogy üzleti titkaik ne kerüljenek nyilvánosságra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok a jelentés elkészítéséhez minden megfelelő információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak. Ezen éves jelentést közzé kell tenni.

A tagállamok a jelentés elkészítéséhez minden megfelelő információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak. Ezen éves jelentést közzé kell tenni.
  A tagállamok ezenkívül legalább negyedévente könnyen hozzáférhető módon nyilvánosságra hozzák az egyes engedélyekkel kapcsolatos érdemi információkat, vagyis az engedély típusát, a felszerelés értékét, mennyiségét és jellegét, a termék leírását, a végfelhasználót és a végső felhasználás célját, a rendeltetési országot, valamint az engedélyre irányuló kérelem elfogadására vagy elutasítására vonatkozó tájékoztatást. A Bizottságnak és a tagállamoknak figyelembe kell venniük az érintett természetes és jogi személyek ahhoz fűződő jogos érdekeit, hogy üzleti titkaik ne kerüljenek nyilvánosságra.

A tagállamok ezenkívül legalább negyedévente könnyen hozzáférhető módon nyilvánosságra hozzák az egyes engedélyekkel kapcsolatos érdemi információkat, vagyis az engedély típusát, a felszerelés értékét, mennyiségét és jellegét, a termék leírását, a végfelhasználót és a végső felhasználás célját, a rendeltetési országot, valamint az engedélyre irányuló kérelem elfogadására vagy elutasítására vonatkozó tájékoztatást. A Bizottságnak és a tagállamoknak figyelembe kell venniük az érintett természetes és jogi személyek ahhoz fűződő jogos érdekeit, hogy üzleti titkaik ne kerüljenek nyilvánosságra.

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

24 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az e rendelet alkalmazásának megkezdésétől számított
  öt és hét
  év
  között
  a Bizottság értékelést végez e rendeletről, és fő megállapításairól jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. | Az e rendelet alkalmazásának megkezdésétől számított
  öt–hét
  év
  elteltével
  a Bizottság értékelést végez e rendeletről, és fő megállapításairól jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.
  Ezen értékelésnek javaslatot kell tartalmaznia a kriptográfiának az I. melléklet A. szakasza 5. kategóriájának 2. részéből történő törlésére vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az e rendelet alkalmazásának megkezdésétől számított
  öt és hét
  év
  között
  a Bizottság értékelést végez e rendeletről, és fő megállapításairól jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.

öt és hét

között

Az e rendelet alkalmazásának megkezdésétől számított
  öt–hét
  év
  elteltével
  a Bizottság értékelést végez e rendeletről, és fő megállapításairól jelentést tesz az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.
  Ezen értékelésnek javaslatot kell tartalmaznia a kriptográfiának az I. melléklet A. szakasza 5. kategóriájának 2. részéből történő törlésére vonatkozóan.

öt–hét

elteltével

Ezen értékelésnek javaslatot kell tartalmaznia a kriptográfiának az I. melléklet A. szakasza 5. kategóriájának 2. részéből történő törlésére vonatkozóan.

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – d pont

25 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

amennyiben ismert,

| d) | a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |
| --- | --- |

d)

a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 3 bekezdés

25 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  Az
  (1) és (2) bekezdésben említett
  nyilvántartásokat vagy kimutatásokat
  annak a naptári évnek a végétől számított legalább
  három
  évig meg kell őrizni, amelyben a kivitelre, a brókertevékenységekre vagy a műszaki támogatásra sor került. Ezeket
  a nyilvántartásokat és kimutatásokat
  kérésre be kell mutatni
  azon tagállam
  hatáskörrel rendelkező
  hatóságának
  . | (3)   
  A nyilvántartásokat vagy kimutatásokat, illetve az
  (1) és (2) bekezdésben említett
  dokumentumokat
  annak a naptári évnek a végétől számított legalább
  öt
  évig meg kell őrizni, amelyben a kivitelre, a brókertevékenységekre vagy a műszaki támogatásra sor került. Ezeket kérésre be kell mutatni
  a
  hatáskörrel rendelkező
  hatóságnak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  Az
  (1) és (2) bekezdésben említett
  nyilvántartásokat vagy kimutatásokat
  annak a naptári évnek a végétől számított legalább
  három
  évig meg kell őrizni, amelyben a kivitelre, a brókertevékenységekre vagy a műszaki támogatásra sor került. Ezeket
  a nyilvántartásokat és kimutatásokat
  kérésre be kell mutatni
  azon tagállam
  hatáskörrel rendelkező
  hatóságának
  .

(3)   
  A nyilvántartásokat vagy kimutatásokat, illetve az
  (1) és (2) bekezdésben említett
  dokumentumokat
  annak a naptári évnek a végétől számított legalább
  öt
  évig meg kell őrizni, amelyben a kivitelre, a brókertevékenységekre vagy a műszaki támogatásra sor került. Ezeket kérésre be kell mutatni
  a
  hatáskörrel rendelkező
  hatóságnak
  .

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 1 bekezdés

27 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai adott esetben rendszeresen és kölcsönösen információt cserélnek harmadik országokkal. | (1)   A Bizottság és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai
  az exportellenőrzések alá tartozó kibertér-felügyeleti termékek I. melléklet B. szakaszában foglalt jegyzékéhez való nemzetközi igazodás előmozdítása érdekében adott esetben fellépnek a releváns nemzetközi szervezetekben, például az OECD-ben, valamint azon többoldalú exportellenőrzési rendszerek keretében, amelyekben részt vesznek, és
  adott esetben rendszeresen és kölcsönösen információt cserélnek harmadik országokkal
  , többek között az Unió partnerségi és együttműködési megállapodásaiban és stratégiai partnerségi megállapodásaiban előírt, a kettős felhasználású termékekről folytatandó párbeszéd keretében, valamint kapacitásépítést folytatnak, és előmozdítják a felfelé irányuló konvergenciát. A Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek ezekről a tájékoztatási tevékenységekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai adott esetben rendszeresen és kölcsönösen információt cserélnek harmadik országokkal.

(1)   A Bizottság és a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai
  az exportellenőrzések alá tartozó kibertér-felügyeleti termékek I. melléklet B. szakaszában foglalt jegyzékéhez való nemzetközi igazodás előmozdítása érdekében adott esetben fellépnek a releváns nemzetközi szervezetekben, például az OECD-ben, valamint azon többoldalú exportellenőrzési rendszerek keretében, amelyekben részt vesznek, és
  adott esetben rendszeresen és kölcsönösen információt cserélnek harmadik országokkal
  , többek között az Unió partnerségi és együttműködési megállapodásaiban és stratégiai partnerségi megállapodásaiban előírt, a kettős felhasználású termékekről folytatandó párbeszéd keretében, valamint kapacitásépítést folytatnak, és előmozdítják a felfelé irányuló konvergenciát. A Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek ezekről a tájékoztatási tevékenységekről.

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – A szakasz – A MELLÉKLETBEN SZEREPLŐ KIFEJEZÉSEK FOGALOMMEGHATÁROZÁSA

I melléklet – A szakasz – A MELLÉKLETBEN SZEREPLŐ KIFEJEZÉSEK FOGALOMMEGHATÁROZÁSA

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „Támadószoftver”
  (intrusion software) (4): kifejezetten valamely számítógép vagy hálózati eszköz
  ’monitoring eszközök’ által történő feltárásának elkerülésére
  vagy
  a ’védő ellenintézkedések’ hatálytalanítására
  tervezett vagy módosított „szoftver”, amely az alábbiak valamelyikét látja el: | „Behatoló szoftver”
  (intrusion software) (4): kifejezetten valamely számítógép vagy hálózati eszköz
  tulajdonosának vagy „rendszergazdájának”„engedélye” nélküli futtatásra
  vagy
  telepítésre
  tervezett vagy módosított „szoftver”, amely az alábbiak valamelyikét látja el: |
| a) | Adatok vagy információk kinyerése számítógépről vagy hálózati eszközről, vagy a rendszer- vagy felhasználói adatok módosítása; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„Támadószoftver”
  (intrusion software) (4): kifejezetten valamely számítógép vagy hálózati eszköz
  ’monitoring eszközök’ által történő feltárásának elkerülésére
  vagy
  a ’védő ellenintézkedések’ hatálytalanítására
  tervezett vagy módosított „szoftver”, amely az alábbiak valamelyikét látja el:

„Támadószoftver”

’monitoring eszközök’ által történő feltárásának elkerülésére

a ’védő ellenintézkedések’ hatálytalanítására

„Behatoló szoftver”
  (intrusion software) (4): kifejezetten valamely számítógép vagy hálózati eszköz
  tulajdonosának vagy „rendszergazdájának”„engedélye” nélküli futtatásra
  vagy
  telepítésre
  tervezett vagy módosított „szoftver”, amely az alábbiak valamelyikét látja el:

„Behatoló szoftver”

tulajdonosának vagy „rendszergazdájának”„engedélye” nélküli futtatásra

telepítésre

a)

Adatok vagy információk kinyerése számítógépről vagy hálózati eszközről, vagy a rendszer- vagy felhasználói adatok módosítása; vagy

| a) | Adatok vagy információk
  jogosulatlan
  kinyerése számítógépről vagy hálózati eszközről, vagy a rendszer- vagy felhasználói adatok módosítása; vagy |
| --- | --- |

a)

Adatok vagy információk
  jogosulatlan
  kinyerése számítógépről vagy hálózati eszközről, vagy a rendszer- vagy felhasználói adatok módosítása; vagy

jogosulatlan

| b) | Egy program
  vagy
  folyamat standard végrehajtási útvonalának módosítása kívülről adott utastások végrehajtásának lehetővé tétele céljából
  . |
| --- | --- |

b)

Egy program
  vagy
  folyamat standard végrehajtási útvonalának módosítása kívülről adott utastások végrehajtásának lehetővé tétele céljából
  .

Egy program

folyamat standard végrehajtási útvonalának módosítása kívülről adott utastások végrehajtásának lehetővé tétele céljából

| b) | Bizonyos rendszer- vagy felhasználói adatok módosítása annak előmozdítása céljából, hogy a számítógép
  vagy
  hálózati eszköz tulajdonosa által feljogosított féltől eltérő fél hozzáférhessen a számítógépen vagy hálózati eszközön tárolt adatokhoz
  . |
| --- | --- |

b)

Bizonyos rendszer- vagy felhasználói adatok módosítása annak előmozdítása céljából, hogy a számítógép
  vagy
  hálózati eszköz tulajdonosa által feljogosított féltől eltérő fél hozzáférhessen a számítógépen vagy hálózati eszközön tárolt adatokhoz
  .

Bizonyos rendszer- vagy felhasználói adatok módosítása annak előmozdítása céljából, hogy a számítógép

hálózati eszköz tulajdonosa által feljogosított féltől eltérő fél hozzáférhessen a számítógépen vagy hálózati eszközön tárolt adatokhoz

Megjegyzések:

Megjegyzések:

| 1. | A
  „támadószoftver”
  az alábbiak egyikét sem foglalja magában: |
| --- | --- |

1.

A
  „támadószoftver”
  az alábbiak egyikét sem foglalja magában:

„támadószoftver”

| 1. | A
  „behatoló szoftver”
  az alábbiak egyikét sem foglalja magában: |
| --- | --- |

1.

A
  „behatoló szoftver”
  az alábbiak egyikét sem foglalja magában:

„behatoló szoftver”

| | a) | Hipervizorok, hibakereső programok vagy szoftverek műszaki visszafejtésére (SRE) szolgáló eszközök; |
| --- | --- | --- |

a)

Hipervizorok, hibakereső programok vagy szoftverek műszaki visszafejtésére (SRE) szolgáló eszközök;

| | a) | Hipervizorok, hibakereső programok vagy szoftverek műszaki visszafejtésére (SRE) szolgáló eszközök; |
| --- | --- | --- |

a)

Hipervizorok, hibakereső programok vagy szoftverek műszaki visszafejtésére (SRE) szolgáló eszközök;

| | b) | a digitális jogok kezelésére (DRM) szolgáló „szoftver”; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a digitális jogok kezelésére (DRM) szolgáló „szoftver”; vagy

| | b) | a digitális jogok kezelésére (DRM) szolgáló „szoftver”; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a digitális jogok kezelésére (DRM) szolgáló „szoftver”; vagy

| | c) | A
  gyártók,
  rendszergazdák vagy felhasználók által, eszközkövetés vagy
  helyreállítás
  céljából történő telepítésre tervezett „szoftver”. |
| --- | --- | --- |

c)

A
  gyártók,
  rendszergazdák vagy felhasználók által, eszközkövetés vagy
  helyreállítás
  céljából történő telepítésre tervezett „szoftver”.

gyártók,

helyreállítás

| | c) | a rendszergazdák vagy felhasználók által, eszközkövetés
  , eszközhelyreállítás
  vagy
  „ikt-biztonsági tesztelés”
  céljából történő telepítésre tervezett „szoftver”. |
| --- | --- | --- |

c)

a rendszergazdák vagy felhasználók által, eszközkövetés
  , eszközhelyreállítás
  vagy
  „ikt-biztonsági tesztelés”
  céljából történő telepítésre tervezett „szoftver”.

, eszközhelyreállítás

„ikt-biztonsági tesztelés”

| | ca) | olyan „szoftver”, amelyet azzal a kifejezett céllal hoznak forgalomba, hogy segítsen azonosítani, megszüntetni vagy megelőzni a jogosulatlan felek számítógépein vagy hálózati eszközein való végrehajtást. |
| --- | --- | --- |

ca)

ca)

olyan „szoftver”, amelyet azzal a kifejezett céllal hoznak forgalomba, hogy segítsen azonosítani, megszüntetni vagy megelőzni a jogosulatlan felek számítógépein vagy hálózati eszközein való végrehajtást.

olyan „szoftver”, amelyet azzal a kifejezett céllal hoznak forgalomba, hogy segítsen azonosítani, megszüntetni vagy megelőzni a jogosulatlan felek számítógépein vagy hálózati eszközein való végrehajtást.

| 2. | A hálózati eszközök magukban foglalják a mobil eszközöket és intelligens fogyasztásmérőket is. |
| --- | --- |

2.

A hálózati eszközök magukban foglalják a mobil eszközöket és intelligens fogyasztásmérőket is.

| 2. | A hálózati eszközök magukban foglalják a mobil eszközöket és intelligens fogyasztásmérőket is. |
| --- | --- |

2.

A hálózati eszközök magukban foglalják a mobil eszközöket és intelligens fogyasztásmérőket is.

Műszaki megjegyzések:

Műszaki megjegyzések:

| 1. | „Monitoring eszközök”
  :
  olyan „szoftver” vagy hardver eszközök, amelyek figyelemmel kísérik a rendszerviselkedést vagy az eszközön futó folyamatokat. Ez magában foglalja az antivírus (AV) termékeket, végpontbiztonsági termékeket, személyes biztonsági termékeket (PSP), behatolásfelderítő rendszereket (IDS), behatolásvédő rendszereket (IPS) és tűzfalakat. |
| --- | --- |

1.

„Monitoring eszközök”
  :
  olyan „szoftver” vagy hardver eszközök, amelyek figyelemmel kísérik a rendszerviselkedést vagy az eszközön futó folyamatokat. Ez magában foglalja az antivírus (AV) termékeket, végpontbiztonsági termékeket, személyes biztonsági termékeket (PSP), behatolásfelderítő rendszereket (IDS), behatolásvédő rendszereket (IPS) és tűzfalakat.

„Monitoring eszközök”

olyan „szoftver” vagy hardver eszközök, amelyek figyelemmel kísérik a rendszerviselkedést vagy az eszközön futó folyamatokat. Ez magában foglalja az antivírus (AV) termékeket, végpontbiztonsági termékeket, személyes biztonsági termékeket (PSP), behatolásfelderítő rendszereket (IDS), behatolásvédő rendszereket (IPS) és tűzfalakat.

| 1. | „Engedélyezés”: a felhasználó tájékoztatáson alapuló beleegyezése (azaz egy adott művelet jellege, hatásai és jövőbeli következményei tudomásul vételének megerősítő jelzése, és az ilyen művelet végrehajtásának elfogadása). |
| --- | --- |

1.

„Engedélyezés”: a felhasználó tájékoztatáson alapuló beleegyezése (azaz egy adott művelet jellege, hatásai és jövőbeli következményei tudomásul vételének megerősítő jelzése, és az ilyen művelet végrehajtásának elfogadása).

| 2. | „Védő ellenintézkedések”: a programkód biztonságos végrehajtásának biztosítására tervezett technikák, mint például az adatvégrehajtás-megelőzés (DEP), véletlenszerű címterület-kiosztás (ASLR) vagy a homokozó használata. |
| --- | --- |

2.

2.

„Védő ellenintézkedések”: a programkód biztonságos végrehajtásának biztosítására tervezett technikák, mint például az adatvégrehajtás-megelőzés (DEP), véletlenszerű címterület-kiosztás (ASLR) vagy a homokozó használata.

| 2. | „Ikt-biztonsági tesztelés”: a „szoftvert”, hálózatokat, számítógépeket, hálózati eszközöket, valamint azok komponenseit és függőségeit érintő statikus és dinamikus kockázatok, sebezhetőségek, hibák vagy gyenge pontok feltárása és értékelése, melynek kinyilvánított célja, hogy mérsékeljék a biztonságos és védett üzemeltetésre, felhasználásra és bevezetésre káros tényezőket. |
| --- | --- |

2.

2.

„Ikt-biztonsági tesztelés”: a „szoftvert”, hálózatokat, számítógépeket, hálózati eszközöket, valamint azok komponenseit és függőségeit érintő statikus és dinamikus kockázatok, sebezhetőségek, hibák vagy gyenge pontok feltárása és értékelése, melynek kinyilvánított célja, hogy mérsékeljék a biztonságos és védett üzemeltetésre, felhasználásra és bevezetésre káros tényezőket.

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – B szakasz – cím

I melléklet – B szakasz – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| B. | EGYÉB
  KETTŐS FELHASZNÁLÁSÚ
  TERMÉKEK |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

B.

EGYÉB
  KETTŐS FELHASZNÁLÁSÚ
  TERMÉKEK

KETTŐS FELHASZNÁLÁSÚ

| B. | EGYÉB
  KIBERTÉR-FELÜGYELETI
  TERMÉKEK |
| --- | --- |

B.

EGYÉB
  KIBERTÉR-FELÜGYELETI
  TERMÉKEK

KIBERTÉR-FELÜGYELETI

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – B szakasz – 10 kategória– 10A001 pont – Műszaki megjegyzés – e a pont (új)

I melléklet – B szakasz – 10 kategória– 10A001 pont – Műszaki megjegyzés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | információbiztonsági rendszerek engedélyezett tesztelése vagy védelme célját szolgáló hálózati és biztonsági kutatás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

információbiztonsági rendszerek engedélyezett tesztelése vagy védelme célját szolgáló hálózati és biztonsági kutatás.

információbiztonsági rendszerek engedélyezett tesztelése vagy védelme célját szolgáló hálózati és biztonsági kutatás.

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – A szakasz – 3 rész – 3 bekezdés

II melléklet – A szakasz – 3 rész – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az ezen engedélyt felhasználni kívánó exportőröknek ezen
  engedély első alkalommal történő felhasználását megelőzően nyilvántartásba
  kell vetetniük magukat a lakóhelyük vagy letelepedési helyük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainál
  . A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt a hatáskörrel rendelkező
  hatóságnak
  a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)

Az ezen engedélyt felhasználni kívánó exportőröknek ezen
  engedély első alkalommal történő felhasználását megelőzően nyilvántartásba
  kell vetetniük magukat a lakóhelyük vagy letelepedési helyük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainál
  . A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt a hatáskörrel rendelkező
  hatóságnak
  a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek.

Az ezen engedélyt felhasználni kívánó exportőröknek ezen

kell vetetniük magukat a lakóhelyük vagy letelepedési helyük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainál

hatóságnak

| (3) | A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök az
  engedély első alkalommal történő felhasználását megelőzően nyilvántartásba
  vételre jelentkezzenek
  . A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt a hatáskörrel rendelkező
  hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben
  a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök az
  engedély első alkalommal történő felhasználását megelőzően nyilvántartásba
  vételre jelentkezzenek
  . A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt a hatáskörrel rendelkező
  hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben
  a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek.

A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök az

vételre jelentkezzenek

hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – A szakasz – 3 rész – 4 bekezdés

II melléklet – A szakasz – 3 rész – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A regisztrált exportőr
  legalább 10
  nappal az első export
  előtt
  bejelenti ezen engedély első alkalommal történő felhasználását a lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)

A regisztrált exportőr
  legalább 10
  nappal az első export
  előtt
  bejelenti ezen engedély első alkalommal történő felhasználását a lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának.

legalább 10

előtt

| (4) | A regisztrált exportőr
  legfeljebb 30
  nappal az első export
  megvalósulását követően
  bejelenti ezen engedély első alkalommal történő felhasználását a lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának. |
| --- | --- |

(4)

A regisztrált exportőr
  legfeljebb 30
  nappal az első export
  megvalósulását követően
  bejelenti ezen engedély első alkalommal történő felhasználását a lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának.

legfeljebb 30

megvalósulását követően

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – A szakasz – 3 rész – 5 bekezdés – 4 pont

II melléklet – A szakasz – 3 rész – 5 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

amennyiben ismert,

| 4. | a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |
| --- | --- |

4.

a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – B szakasz – 3 rész – 3 bekezdés

II melléklet – B szakasz – 3 rész – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az ezen engedélyt felhasználni kívánó exportőröknek ezen
  engedély első alkalommal történő felhasználását megelőzően nyilvántartásba
  kell vetetniük magukat a lakóhelyük vagy letelepedési helyük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainál
  . A nyilvántartásba vétel automatikus, és
  azt
  a hatáskörrel rendelkező
  hatóságnak
  a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)

Az ezen engedélyt felhasználni kívánó exportőröknek ezen
  engedély első alkalommal történő felhasználását megelőzően nyilvántartásba
  kell vetetniük magukat a lakóhelyük vagy letelepedési helyük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainál
  . A nyilvántartásba vétel automatikus, és
  azt
  a hatáskörrel rendelkező
  hatóságnak
  a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek.

Az ezen engedélyt felhasználni kívánó exportőröknek ezen

kell vetetniük magukat a lakóhelyük vagy letelepedési helyük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainál

azt

hatóságnak

| (3) | A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök az
  engedély első alkalommal történő felhasználását megelőzően nyilvántartásba
  vételre jelentkezzenek
  . A nyilvántartásba vétel automatikus, és a hatáskörrel rendelkező
  hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben
  a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök az
  engedély első alkalommal történő felhasználását megelőzően nyilvántartásba
  vételre jelentkezzenek
  . A nyilvántartásba vétel automatikus, és a hatáskörrel rendelkező
  hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben
  a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek.

A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök az

vételre jelentkezzenek

hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – A szakasz – 3 rész – 5 bekezdés – 4 pont

II melléklet – A szakasz – 3 rész – 5 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

amennyiben ismert,

| 4. | a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |
| --- | --- |

4.

a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – C szakasz – 3 rész – 5 bekezdés

II melléklet – C szakasz – 3 rész – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A regisztrált
  exporter legalább 10
  nappal az első
  export előtt
  bejelenti ezen engedély első alkalommal történő felhasználását a lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)

A regisztrált
  exporter legalább 10
  nappal az első
  export előtt
  bejelenti ezen engedély első alkalommal történő felhasználását a lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának.

exporter legalább 10

export előtt

| (5) | A regisztrált
  exportőr legkésőbb 30
  nappal az első
  kivitelt követően, vagy – alternatív lehetőségként és a letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által támasztott követelményeknek megfelelően – ezen engedély első felhasználását megelőzően
  bejelenti ezen engedély első alkalommal történő felhasználását a lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának.
  A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen engedélyhez kapcsolódóan választott értesítési mechanizmusról. A Bizottság a közölt információt az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi. |
| --- | --- |

(5)

A regisztrált
  exportőr legkésőbb 30
  nappal az első
  kivitelt követően, vagy – alternatív lehetőségként és a letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által támasztott követelményeknek megfelelően – ezen engedély első felhasználását megelőzően
  bejelenti ezen engedély első alkalommal történő felhasználását a lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának.
  A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen engedélyhez kapcsolódóan választott értesítési mechanizmusról. A Bizottság a közölt információt az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi.

exportőr legkésőbb 30

kivitelt követően, vagy – alternatív lehetőségként és a letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által támasztott követelményeknek megfelelően – ezen engedély első felhasználását megelőzően

A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen engedélyhez kapcsolódóan választott értesítési mechanizmusról. A Bizottság a közölt információt az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi.

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – C szakasz – 3 rész – 6 bekezdés – 4 pont

II melléklet – C szakasz – 3 rész – 6 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

amennyiben ismert,

| 4. | a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |
| --- | --- |

4.

a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – D szakasz – 3 rész – 6 bekezdés

II melléklet – D szakasz – 3 rész – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A regisztrált exportőr
  legalább 10
  nappal az első
  export előtt
  bejelenti ezen engedély első alkalommal történő felhasználását a lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)

A regisztrált exportőr
  legalább 10
  nappal az első
  export előtt
  bejelenti ezen engedély első alkalommal történő felhasználását a lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának.

legalább 10

export előtt

| (6) | A regisztrált exportőr
  legkésőbb 30
  nappal az első
  kivitelt követően, vagy – alternatív lehetőségként és a letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által támasztott követelményeknek megfelelően – ezen engedély első felhasználását megelőzően
  bejelenti ezen engedély első alkalommal történő felhasználását a lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának.
  A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen engedélyhez kapcsolódóan választott értesítési mechanizmusról. A Bizottság a közölt információt az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi. |
| --- | --- |

(6)

A regisztrált exportőr
  legkésőbb 30
  nappal az első
  kivitelt követően, vagy – alternatív lehetőségként és a letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által támasztott követelményeknek megfelelően – ezen engedély első felhasználását megelőzően
  bejelenti ezen engedély első alkalommal történő felhasználását a lakóhelye vagy letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának.
  A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen engedélyhez kapcsolódóan választott értesítési mechanizmusról. A Bizottság a közölt információt az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi.

legkésőbb 30

kivitelt követően, vagy – alternatív lehetőségként és a letelepedési helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága által támasztott követelményeknek megfelelően – ezen engedély első felhasználását megelőzően

A tagállamok értesítik a Bizottságot az ezen engedélyhez kapcsolódóan választott értesítési mechanizmusról. A Bizottság a közölt információt az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzéteszi.

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – D szakasz – 3 rész – 7 bekezdés – 4 pont

II melléklet – D szakasz – 3 rész – 7 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

amennyiben ismert,

| 4. | a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |
| --- | --- |

4.

a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – F szakasz – 3 rész – 5 bekezdés – 4 pont

II melléklet – F szakasz – 3 rész – 5 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

amennyiben ismert,

| 4. | a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |
| --- | --- |

4.

a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – G szakasz – 3 rész – 8 bekezdés – 4 pont

II melléklet – G szakasz – 3 rész – 8 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

amennyiben ismert,

| 4. | a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |
| --- | --- |

4.

a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – H szakasz – 3 rész – 1 bekezdés – bevezető rész és 1 pont

II melléklet – H szakasz – 3 rész – 1 bekezdés – bevezető rész és 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Ezen
  engedély engedélyezi
  az 1. részben felsorolt szoftvereknek és technológiának
  az Unió valamely tagállamában lakóhellyel vagy letelepedési hellyel rendelkező exportőr általi átadását, feltéve, ha az kizárólag az alábbiak általi felhasználás céljából történik: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)

Ezen
  engedély engedélyezi
  az 1. részben felsorolt szoftvereknek és technológiának
  az Unió valamely tagállamában lakóhellyel vagy letelepedési hellyel rendelkező exportőr általi átadását, feltéve, ha az kizárólag az alábbiak általi felhasználás céljából történik:

Ezen

az 1. részben felsorolt szoftvereknek és technológiának

| (1) | A szóban forgó
  engedély engedélyezi
  , hogy bármely olyan vállalat, amely
  az Unió valamely tagállamában lakóhellyel vagy letelepedési hellyel rendelkező exportőr
  , az 1. részben felsorolt szoftvereket és technológiát bármely testvérvállalat, leányvállalat vagy anyavállalat részére átadja, feltéve, hogy e jogalanyok ugyanazon anyavállalat
  tulajdonában vagy ellenőrzése alatt
  állnak vagy székhelyük valamely tagállamban található, továbbá azzal a kikötéssel, hogy a szóban forgó terméket vállalati együttműködési projektekben használják, ideértve a kereskedelmi termékfejlesztést, kutatást, javítást, előállítást és használatot, alkalmazottak és a megrendeléseket bonyolítók esetében a munkaviszonyt létesítő megállapodás alapján. |
| --- | --- |

(1)

A szóban forgó
  engedély engedélyezi
  , hogy bármely olyan vállalat, amely
  az Unió valamely tagállamában lakóhellyel vagy letelepedési hellyel rendelkező exportőr
  , az 1. részben felsorolt szoftvereket és technológiát bármely testvérvállalat, leányvállalat vagy anyavállalat részére átadja, feltéve, hogy e jogalanyok ugyanazon anyavállalat
  tulajdonában vagy ellenőrzése alatt
  állnak vagy székhelyük valamely tagállamban található, továbbá azzal a kikötéssel, hogy a szóban forgó terméket vállalati együttműködési projektekben használják, ideértve a kereskedelmi termékfejlesztést, kutatást, javítást, előállítást és használatot, alkalmazottak és a megrendeléseket bonyolítók esetében a munkaviszonyt létesítő megállapodás alapján.

A szóban forgó

, hogy bármely olyan vállalat, amely

, az 1. részben felsorolt szoftvereket és technológiát bármely testvérvállalat, leányvállalat vagy anyavállalat részére átadja, feltéve, hogy e jogalanyok ugyanazon anyavállalat

állnak vagy székhelyük valamely tagállamban található, továbbá azzal a kikötéssel, hogy a szóban forgó terméket vállalati együttműködési projektekben használják, ideértve a kereskedelmi termékfejlesztést, kutatást, javítást, előállítást és használatot, alkalmazottak és a megrendeléseket bonyolítók esetében a munkaviszonyt létesítő megállapodás alapján.

| | 1. | az exportőr vagy az exportőr
  tulajdonában vagy ellenőrzése alatt
  álló jogalany által; |
| --- | --- | --- |

1.

1.

az exportőr vagy az exportőr
  tulajdonában vagy ellenőrzése alatt
  álló jogalany által;

az exportőr vagy az exportőr

álló jogalany által;

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – H szakasz – 3 rész – 1 bekezdés – 2 pont

II melléklet – H szakasz – 3 rész – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | az exportőr alkalmazottai vagy az exportőr tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló jogalany által |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

2.

az exportőr alkalmazottai vagy az exportőr tulajdonában vagy ellenőrzése alatt álló jogalany által

törölve

törölve

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – H szakasz – 3 rész – 1 bekezdés – 2 albekezdés

II melléklet – H szakasz – 3 rész – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ezen engedély felhasználásáról szóló jelentést legalább évente egyszer el kell készíteni, és tartalmaznia kell legalább az alábbi információkat: | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ezen engedély felhasználásáról szóló jelentést legalább évente egyszer el kell készíteni, és tartalmaznia kell legalább az alábbi információkat:

Az ezen engedély felhasználásáról szóló jelentést legalább évente egyszer el kell készíteni, és tartalmaznia kell legalább az alábbi információkat:

törölve

törölve

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – I szakasz – 3 rész – 3 bekezdés – 1 albekezdés

II melléklet – I szakasz – 3 rész – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ezen engedélyt felhasználni kívánó exportőröknek ezen
  engedély első alkalommal történő felhasználását megelőzően nyilvántartásba
  kell vetetniük magukat a lakóhelyük vagy letelepedési helyük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainál
  . A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt a hatáskörrel rendelkező
  hatóságnak
  a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek. | A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök az
  engedély első alkalommal történő felhasználását megelőzően nyilvántartásba
  vételre jelentkezzenek
  . A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt a hatáskörrel rendelkező
  hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben
  a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ezen engedélyt felhasználni kívánó exportőröknek ezen
  engedély első alkalommal történő felhasználását megelőzően nyilvántartásba
  kell vetetniük magukat a lakóhelyük vagy letelepedési helyük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainál
  . A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt a hatáskörrel rendelkező
  hatóságnak
  a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek.

Az ezen engedélyt felhasználni kívánó exportőröknek ezen

kell vetetniük magukat a lakóhelyük vagy letelepedési helyük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainál

hatóságnak

A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök az
  engedély első alkalommal történő felhasználását megelőzően nyilvántartásba
  vételre jelentkezzenek
  . A nyilvántartásba vétel automatikus, és azt a hatáskörrel rendelkező
  hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben
  a beérkezéstől számított tíz munkanapon belül vissza kell igazolniuk az exportőrnek.

A tagállamok előírhatják, hogy a területükön letelepedett exportőrök az

vételre jelentkezzenek

hatóságoknak haladéktalanul és minden esetben

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – J szakasz – 3 rész – 5 bekezdés – 4 pont

II melléklet – J szakasz – 3 rész – 5 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

amennyiben ismert,
  a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

amennyiben ismert,

| 4. | a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója. |
| --- | --- |

4.

a kettős felhasználású termékek végfelhasználása és végső felhasználója.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0390/2017).

1

(1a)  
  A Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontja (2008. december 8.) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (HL L 335., 2008.12.13., 99. o.).

1a

A Tanács 2008/944/KKBP közös álláspontja (2008. december 8.) a katonai technológia és felszerelések kivitelének ellenőrzésére vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (HL L 335., 2008.12.13., 99. o.).

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet).

---

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/224 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/224

---

P8_TA(2018)0007

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Eva Lindström

Az Európai Parlament 2018. január 17-i határozata Eva Lindström a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 458/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0401/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0003/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0003/2018),

| A. | mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2018. január 11-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2018. január 11-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Eva Lindström számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/225 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/225

---

P8_TA(2018)0008

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Tony James Murphy

Az Európai Parlament 2018. január 17-i határozata Tony James Murphy a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 458/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0402/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0402/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0002/2018), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0002/2018),

| A. | mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2018. január 11-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2018. január 11-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Tony James Murphy számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felszólítja a tagállamokat, hogy fordítsanak figyelmet, és ha lehetséges, inspirálódjanak az Írország által használt nyílt versenypályázati modellből a jelöltek kiválasztásakor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

3.

---

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/226 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/226

---

P8_TA(2018)0009

A megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának támogatása ***I

Az Európai Parlament 2018. január 17-én elfogadott módosításai a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának támogatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (átdolgozás) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: átdolgozás)

(2018/C 458/15)

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az Unió energiapolitikájának egyik célkitűzése a megújuló energiaforrások használatának előmozdítása. A megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának növelése, valamint az energiatakarékosság és a fokozott energiahatékonyság fontos részét képezi az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez, illetve az éghajlatváltozásról szóló, 2015. évi Párizsi Megállapodás
  és az Unió 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretének
  teljesítéséhez szükséges intézkedéscsomagnak, 
  ideértve azt a kötelező célt is
  , hogy
  az EU 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal csökkentse üvegházhatásúgáz-kibocsátásait
   . Mindez
  fontos
  szerepet játszik az energiaellátás biztonságának előmozdításában, a műszaki fejlődés és innováció támogatásában,
  foglalkoztatási lehetőségek biztosításában
  és
  a
  regionális
  fejlesztésben is
  , különösen a vidéki és elszigetelt területeken, 
  vagy
  az alacsony népsűrűségű régiókban . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az Unió energiapolitikájának egyik célkitűzése a megújuló energiaforrások használatának előmozdítása. A megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának növelése, valamint az energiatakarékosság és a fokozott energiahatékonyság fontos részét képezi az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez, illetve az éghajlatváltozásról szóló, 2015. évi Párizsi Megállapodás
  és az Unió 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretének
  teljesítéséhez szükséges intézkedéscsomagnak, 
  ideértve azt a kötelező célt is
  , hogy
  az EU 2030-ra az 1990-es szinthez képest legalább 40 %-kal csökkentse üvegházhatásúgáz-kibocsátásait
   . Mindez
  fontos
  szerepet játszik az energiaellátás biztonságának előmozdításában, a műszaki fejlődés és innováció támogatásában,
  foglalkoztatási lehetőségek biztosításában
  és
  a
  regionális
  fejlesztésben is
  , különösen a vidéki és elszigetelt területeken, 
  vagy
  az alacsony népsűrűségű régiókban .

| (2) | Az Unió energiapolitikájának egyik célkitűzése a megújuló energiaforrások használatának előmozdítása
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 194. cikkének (1) bekezdésével összhangban
  . A megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának növelése, valamint az energiatakarékosság és a fokozott energiahatékonyság fontos részét képezi az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez, illetve az éghajlatváltozásról szóló,
  az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye részes feleik 21-ik konferenciájának (COP 21) eredményeképpen létrejött
  2015. évi Párizsi Megállapodás
  („a Párizsi Megállapodás”) szerinti uniós kötelezettségvállalás
  teljesítéséhez szükséges intézkedéscsomagnak,
  és legkésőbb 2050-ig el kell érni
  , hogy
  a nettó belföldi kibocsátás nulla legyen
  . Mindez
  alapvető
  szerepet játszik az energiaellátás biztonságának előmozdításában, a 
  megfizethető árú fenntartható energia, a
  műszaki fejlődés és innováció
  , valamint a technológiai és ipari vezető szerep
  támogatásában,
  és egyúttal környezeti, társadalmi
  és
  egészségügyi előnyöket, valamint jelentős foglalkoztatási és
  regionális
  fejlesztési lehetőségeket biztosít
  , különösen a vidéki és elszigetelt területeken, az alacsony népsűrűségű régiókban
  és az ipar részleges leépülését elszenvedő területeken
  . |
| --- | --- |

(2)

Az Unió energiapolitikájának egyik célkitűzése a megújuló energiaforrások használatának előmozdítása
  az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 194. cikkének (1) bekezdésével összhangban
  . A megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának növelése, valamint az energiatakarékosság és a fokozott energiahatékonyság fontos részét képezi az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez, illetve az éghajlatváltozásról szóló,
  az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye részes feleik 21-ik konferenciájának (COP 21) eredményeképpen létrejött
  2015. évi Párizsi Megállapodás
  („a Párizsi Megállapodás”) szerinti uniós kötelezettségvállalás
  teljesítéséhez szükséges intézkedéscsomagnak,
  és legkésőbb 2050-ig el kell érni
  , hogy
  a nettó belföldi kibocsátás nulla legyen
  . Mindez
  alapvető
  szerepet játszik az energiaellátás biztonságának előmozdításában, a 
  megfizethető árú fenntartható energia, a
  műszaki fejlődés és innováció
  , valamint a technológiai és ipari vezető szerep
  támogatásában,
  és egyúttal környezeti, társadalmi
  és
  egészségügyi előnyöket, valamint jelentős foglalkoztatási és
  regionális
  fejlesztési lehetőségeket biztosít
  , különösen a vidéki és elszigetelt területeken, az alacsony népsűrűségű régiókban
  és az ipar részleges leépülését elszenvedő területeken
  .

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A Párizsi Megállapodás lényegesen növelte az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos globális ambíció szintjét, és az aláírók elkötelezték magukat amellett, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése 2 oC alatt maradjon az iparosodás előtti szinthez képest, valamint hogy erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szint feletti 1,5  oC-ra korlátozzák. Az Uniónak a tervezettnél sokkal mélyrehatóbb és gyorsabb kibocsátáscsökkentésre kell felkészülnie annak érdekében, hogy legkésőbb 2050-ig nagy energiahatékonyságú és megújuló energián alapuló energiarendszerre térjen át. E csökkentések ugyanakkor a megújuló energián alapuló technológiák, így például a szél- és a napenergia fejlesztésének és terjedésének üteméből adódóan a korábbi értékelésekhez képest kisebb költséggel valósíthatók meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A Párizsi Megállapodás lényegesen növelte az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos globális ambíció szintjét, és az aláírók elkötelezték magukat amellett, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése 2 oC alatt maradjon az iparosodás előtti szinthez képest, valamint hogy erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szint feletti 1,5  oC-ra korlátozzák. Az Uniónak a tervezettnél sokkal mélyrehatóbb és gyorsabb kibocsátáscsökkentésre kell felkészülnie annak érdekében, hogy legkésőbb 2050-ig nagy energiahatékonyságú és megújuló energián alapuló energiarendszerre térjen át. E csökkentések ugyanakkor a megújuló energián alapuló technológiák, így például a szél- és a napenergia fejlesztésének és terjedésének üteméből adódóan a korábbi értékelésekhez képest kisebb költséggel valósíthatók meg.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Különösen a technológiai fejlesztések fokozása, a tömegközlekedés
  bővítésére és használatára irányuló kezdeményezések
  , az energiahatékonysági technológiák használata és a megújuló energiaforrásból előállított energia használatának támogatása a villamos energia, fűtés és hűtés valamint a közlekedés ágazatában jelentenek nagyon hatékony eszközöket, az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának, valamint
  a a földgáz- és ásványolaj-behozataltól való függőségének
  mérséklésére . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Különösen a technológiai fejlesztések fokozása, a tömegközlekedés
  bővítésére és használatára irányuló kezdeményezések
  , az energiahatékonysági technológiák használata és a megújuló energiaforrásból előállított energia használatának támogatása a villamos energia, fűtés és hűtés valamint a közlekedés ágazatában jelentenek nagyon hatékony eszközöket, az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának, valamint
  a a földgáz- és ásványolaj-behozataltól való függőségének
  mérséklésére .

| (3) | Különösen
  az energiafogyasztás csökkentése,
  a technológiai fejlesztések fokozása, a tömegközlekedés
  bővítése
  , az energiahatékonysági technológiák használata és a megújuló energiaforrásból előállított energia használatának támogatása a villamos energia, fűtés és hűtés, valamint a közlekedés ágazatában jelentenek nagyon hatékony eszközöket, az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának, valamint
  energiafüggőségének
  mérséklésére. |
| --- | --- |

(3)

Különösen
  az energiafogyasztás csökkentése,
  a technológiai fejlesztések fokozása, a tömegközlekedés
  bővítése
  , az energiahatékonysági technológiák használata és a megújuló energiaforrásból előállított energia használatának támogatása a villamos energia, fűtés és hűtés, valamint a közlekedés ágazatában jelentenek nagyon hatékony eszközöket, az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának, valamint
  energiafüggőségének
  mérséklésére.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A 2009/28/EK irányelv szabályozási keretet hozott létre a megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatása céljából, amely 2020-ig teljesítendő kötelező érvényű nemzeti célértékeket határozott meg az energiafogyasztásban és a közlekedésben használt megújuló energiaforrások arányára vonatkozóan.
  A 2014. január. 22-i bizottsági közlemény

   (12)

  meghatározta a jövőbeni uniós éghajlat- és energiapolitikai keretet, és e politikák 2020 utáni időszakra vonatkozó továbbfejlesztése tekintetében közös álláspont kialakítását segítette elő. A Bizottság azt javasolta, hogy az Unió energiafogyasztásában a megújuló energia részarányára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzés legalább 27 % legyen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A 2009/28/EK irányelv szabályozási keretet hozott létre a megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatása céljából, amely 2020-ig teljesítendő kötelező érvényű nemzeti célértékeket határozott meg az energiafogyasztásban és a közlekedésben használt megújuló energiaforrások arányára vonatkozóan.
  A 2014. január. 22-i bizottsági közlemény

   (12)

  meghatározta a jövőbeni uniós éghajlat- és energiapolitikai keretet, és e politikák 2020 utáni időszakra vonatkozó továbbfejlesztése tekintetében közös álláspont kialakítását segítette elő. A Bizottság azt javasolta, hogy az Unió energiafogyasztásában a megújuló energia részarányára vonatkozó 2030-as uniós célkitűzés legalább 27 % legyen.

| (4) | A 2009/28/EK irányelv szabályozási keretet hozott létre a megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatása céljából, amely 2020-ig teljesítendő kötelező érvényű nemzeti célértékeket határozott meg az energiafogyasztásban és a közlekedésben használt megújuló energiaforrások arányára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

A 2009/28/EK irányelv szabályozási keretet hozott létre a megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatása céljából, amely 2020-ig teljesítendő kötelező érvényű nemzeti célértékeket határozott meg az energiafogyasztásban és a közlekedésben használt megújuló energiaforrások arányára vonatkozóan.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A 2014. októberi Európai Tanács jóváhagyta ezt a célértéket, és utalt arra, hogy a tagállamok saját magukra nézve ennél ambiciózusabb nemzeti célokat is meghatározhatnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A 2014. októberi Európai Tanács jóváhagyta ezt a célértéket, és utalt arra, hogy a tagállamok saját magukra nézve ennél ambiciózusabb nemzeti célokat is meghatározhatnak.

törölve

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Az Európai Parlament
  „A 2020–2030-as időszakra vonatkozó
  éghajlat- és
  energiapolitikai keretről” és „A megújuló energiáról szóló eredményjelentésről” szóló állásfoglalásaiban
  2030-ig elérendő kötelező uniós célként legalább 30 %-ban javasolta meghatározni a megújuló energiaforrásokból előállított energia részarányát a teljes végső energiafogyasztáson belül, hangsúlyozva, hogy ezt a célt egyedi nemzeti célkitűzések révén kell megvalósítani, figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi helyzetét és adottságait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Az Európai Parlament
  „A 2020–2030-as időszakra vonatkozó
  éghajlat- és
  energiapolitikai keretről” és „A megújuló energiáról szóló eredményjelentésről” szóló állásfoglalásaiban
  2030-ig elérendő kötelező uniós célként legalább 30 %-ban javasolta meghatározni a megújuló energiaforrásokból előállított energia részarányát a teljes végső energiafogyasztáson belül, hangsúlyozva, hogy ezt a célt egyedi nemzeti célkitűzések révén kell megvalósítani, figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi helyzetét és adottságait.

| (6) | Az Európai Parlament
  az
  éghajlat- és
  energiapolitika 2030-ra szóló keretéről szóló, 2014. február 5-i állásfoglalásában
  2030-ig elérendő kötelező uniós célként legalább 30 %-ban javasolta meghatározni a megújuló energiaforrásokból előállított energia részarányát a teljes végső energiafogyasztáson belül, hangsúlyozva, hogy ezt a célt egyedi nemzeti célkitűzések révén kell megvalósítani, figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi helyzetét és adottságait.
  A megújuló energiáról szóló eredményjelentésről szóló, 2016. június 23-i állásfoglalásában az Európai Parlament ezen túllépve tudomásul vette a legalább 30 %-os uniós célkitűzésre vonatkozó korábbi álláspontját, és hangsúlyozta, hogy a Párizsi Megállapodásra és a megújulóenergia-technológiák költségeinek közelmúltbeli csökkenésére tekintettel sokkal ambiciózusabb célokat érdemes kitűzni. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Parlament
  az
  éghajlat- és
  energiapolitika 2030-ra szóló keretéről szóló, 2014. február 5-i állásfoglalásában
  2030-ig elérendő kötelező uniós célként legalább 30 %-ban javasolta meghatározni a megújuló energiaforrásokból előállított energia részarányát a teljes végső energiafogyasztáson belül, hangsúlyozva, hogy ezt a célt egyedi nemzeti célkitűzések révén kell megvalósítani, figyelembe véve az egyes tagállamok egyedi helyzetét és adottságait.
  A megújuló energiáról szóló eredményjelentésről szóló, 2016. június 23-i állásfoglalásában az Európai Parlament ezen túllépve tudomásul vette a legalább 30 %-os uniós célkitűzésre vonatkozó korábbi álláspontját, és hangsúlyozta, hogy a Párizsi Megállapodásra és a megújulóenergia-technológiák költségeinek közelmúltbeli csökkenésére tekintettel sokkal ambiciózusabb célokat érdemes kitűzni.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Helyénvaló tehát figyelembe venni a Párizsi Megállapodásban meghatározott törekvéseket és a technológiai fejlődést, ezen belül pedig a megújulóenergia-beruházások költségeinek csökkenését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Helyénvaló tehát figyelembe venni a Párizsi Megállapodásban meghatározott törekvéseket és a technológiai fejlődést, ezen belül pedig a megújulóenergia-beruházások költségeinek csökkenését.

Módosítás 324

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Ezért helyénvaló a megújuló energiaforrásokból előállított energia részarányára vonatkozó kötelező uniós célkitűzést legalább
  27
  %-ban meghatározni. A 
  tagállamoknak az e cél eléréséhez történő hozzájárulásaikat integrált nemzeti energia-
  és
  éghajlat-politikai terveik részeként kell meghatározniuk
  ,
  az [energiaunió irányításáról szóló] rendeletben előírt irányítási folyamat révén
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Ezért helyénvaló a megújuló energiaforrásokból előállított energia részarányára vonatkozó kötelező uniós célkitűzést legalább
  27
  %-ban meghatározni. A 
  tagállamoknak az e cél eléréséhez történő hozzájárulásaikat integrált nemzeti energia-
  és
  éghajlat-politikai terveik részeként kell meghatározniuk
  ,
  az [energiaunió irányításáról szóló] rendeletben előírt irányítási folyamat révén
  .

| (7) | Ezért helyénvaló a megújuló energiaforrásokból előállított energia részarányára vonatkozó kötelező uniós célkitűzést legalább
  35
  %-ban meghatározni
  , amelyet nemzeti célkitűzéseknek kell kísérniük
  . A 
  tagállamok számára csak kivételesen, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon alapuló, kellőképpen indokolt, mérhető
  és
  ellenőrizhető körülmények között lehet megengedni
  ,
  hogy maximum 10 %-ban eltérjenek a számukra előzetesen meghatározott célértéktől
  . |
| --- | --- |

(7)

Ezért helyénvaló a megújuló energiaforrásokból előállított energia részarányára vonatkozó kötelező uniós célkitűzést legalább
  35
  %-ban meghatározni
  , amelyet nemzeti célkitűzéseknek kell kísérniük
  . A 
  tagállamok számára csak kivételesen, objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon alapuló, kellőképpen indokolt, mérhető
  és
  ellenőrizhető körülmények között lehet megengedni
  ,
  hogy maximum 10 %-ban eltérjenek a számukra előzetesen meghatározott célértéktől
  .

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | A tagállamoknak a megújuló energiára vonatkozó kötelező céljaik kitűzésekor figyelembe kell venniük az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodásban meghatározott kötelezettségeket, a megújuló energia továbbra is fennálló nagy potenciálját, valamint az energia-átállás megvalósításához szükséges beruházásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

A tagállamoknak a megújuló energiára vonatkozó kötelező céljaik kitűzésekor figyelembe kell venniük az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodásban meghatározott kötelezettségeket, a megújuló energia továbbra is fennálló nagy potenciálját, valamint az energia-átállás megvalósításához szükséges beruházásokat.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

7 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7b) | A 35 %-os átfogó uniós célkitűzésnek az egyes tagállamok számára egyedi célkitűzésekké történő átalakítása során kellően ügyelni kell az elosztás méltányosságára és – a tagállamok GDP-jének és eltérő kiindulási pontjainak és adottságainak tekintetbevételével – megfelelőségére, a megújuló energiaforrásokból előállított energia 2020-ig elérendő szintjét is beleértve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7b)

A 35 %-os átfogó uniós célkitűzésnek az egyes tagállamok számára egyedi célkitűzésekké történő átalakítása során kellően ügyelni kell az elosztás méltányosságára és – a tagállamok GDP-jének és eltérő kiindulási pontjainak és adottságainak tekintetbevételével – megfelelőségére, a megújuló energiaforrásokból előállított energia 2020-ig elérendő szintjét is beleértve.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A megújuló energiára vonatkozó 2030-as kötelező uniós célkitűzés előírása tovább ösztönözné a megújuló energia előállítására szolgáló technológiák fejlesztését, és erősítené a befektetői biztonságot.
  Egy uniós szintű célérték meghatározása nagyobb rugalmasságot biztosítana a tagállamok számára ahhoz, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásainak csökkentésére irányuló célkitűzéseiket a leginkább költséghatékony módon, saját egyedi körülményeiknek, energiahordozó-összetételüknek és megújulóenergia-termelési kapacitásuknak megfelelően tudják megvalósítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A megújuló energiára vonatkozó 2030-as kötelező uniós célkitűzés előírása tovább ösztönözné a megújuló energia előállítására szolgáló technológiák fejlesztését, és erősítené a befektetői biztonságot.
  Egy uniós szintű célérték meghatározása nagyobb rugalmasságot biztosítana a tagállamok számára ahhoz, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásainak csökkentésére irányuló célkitűzéseiket a leginkább költséghatékony módon, saját egyedi körülményeiknek, energiahordozó-összetételüknek és megújulóenergia-termelési kapacitásuknak megfelelően tudják megvalósítani.

| (8) | A megújuló energiára vonatkozó 2030-as kötelező uniós célkitűzés előírása tovább ösztönözné a megújuló energia előállítására szolgáló technológiák fejlesztését, és erősítené a befektetői biztonságot. |
| --- | --- |

(8)

A megújuló energiára vonatkozó 2030-as kötelező uniós célkitűzés előírása tovább ösztönözné a megújuló energia előállítására szolgáló technológiák fejlesztését, és erősítené a befektetői biztonságot.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | A tagállamoknak mérlegelniük kell, hogy a különböző típusú energiaforrások felhasználása milyen mértékben egyeztethető össze azzal a célkitűzéssel, amely a felmelegedést az iparosodás előtti szintet 1,5  oC-kal meghaladó szintre kívánja korlátozni, valamint hogy összeegyeztethető-e a fosszilis üzemanyagoktól mentes és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság célkitűzéseivel. A Bizottságnak fel kell mérnie a különböző típusú megújuló energiaforrások hozzájárulását e célkitűzésekhez a megtérülési időszak és a fosszilis tüzelőanyagokhoz viszonyított eredmények alapján, valamint hogy fenntarthatósági kritériumként megfontoljon egy maximálisan megengedhető megtérülési időszakra vonatkozó javaslatot, különösen a lignocellulóz-tartalmú biomassza esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

A tagállamoknak mérlegelniük kell, hogy a különböző típusú energiaforrások felhasználása milyen mértékben egyeztethető össze azzal a célkitűzéssel, amely a felmelegedést az iparosodás előtti szintet 1,5  oC-kal meghaladó szintre kívánja korlátozni, valamint hogy összeegyeztethető-e a fosszilis üzemanyagoktól mentes és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság célkitűzéseivel. A Bizottságnak fel kell mérnie a különböző típusú megújuló energiaforrások hozzájárulását e célkitűzésekhez a megtérülési időszak és a fosszilis tüzelőanyagokhoz viszonyított eredmények alapján, valamint hogy fenntarthatósági kritériumként megfontoljon egy maximálisan megengedhető megtérülési időszakra vonatkozó javaslatot, különösen a lignocellulóz-tartalmú biomassza esetében.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A tagállamoknak további lépéseket kell tenniük abban az esetben, ha a megújuló energiák részaránya uniós szinten nem felel meg a legalább 27 %-os uniós megújulóenergia-célkitűzés megvalósításához vezető ütemtervnek. Az [energiaunió irányításáról szóló] rendeletben foglaltak értelmében ha a Bizottság az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek értékelése során azt észleli, hogy a vállalási szintekben elmaradás van, uniós szintű intézkedéseket hozhat a célkitűzés teljesítésének biztosítása érdekében. Abban az esetben, ha a Bizottság az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek értékelése során a teljesítésben észlel elmaradást, a tagállamoknak az [energiaunió irányításáról szóló] rendeletben meghatározott intézkedéseket kell alkalmazniuk, amelyek rugalmasságot biztosítanak számukra a választáshoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A tagállamoknak további lépéseket kell tenniük abban az esetben, ha a megújuló energiák részaránya uniós szinten nem felel meg a legalább 27 %-os uniós megújulóenergia-célkitűzés megvalósításához vezető ütemtervnek. Az [energiaunió irányításáról szóló] rendeletben foglaltak értelmében ha a Bizottság az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek értékelése során azt észleli, hogy a vállalási szintekben elmaradás van, uniós szintű intézkedéseket hozhat a célkitűzés teljesítésének biztosítása érdekében. Abban az esetben, ha a Bizottság az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek értékelése során a teljesítésben észlel elmaradást, a tagállamoknak az [energiaunió irányításáról szóló] rendeletben meghatározott intézkedéseket kell alkalmazniuk, amelyek rugalmasságot biztosítanak számukra a választáshoz.

törölve

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását célzó programok hatékony eszköznek bizonyultak a megújuló villamosenergia-használat elterjedésének előmozdítására. A tagállamoknak, amennyiben és amikor úgy döntenek, hogy támogatási rendszereket alkalmaznak, ezeket a támogatásokat olyan formában kell nyújtaniuk, hogy az a lehető legkevésbé torzítsa a villamosenergia-piacok működését. E célból egyre több tagállam biztosít támogatást olyan formában, hogy azt a piacról származó bevételek kiegészítéseként nyújtja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását célzó programok hatékony eszköznek bizonyultak a megújuló villamosenergia-használat elterjedésének előmozdítására. A tagállamoknak, amennyiben és amikor úgy döntenek, hogy támogatási rendszereket alkalmaznak, ezeket a támogatásokat olyan formában kell nyújtaniuk, hogy az a lehető legkevésbé torzítsa a villamosenergia-piacok működését. E célból egyre több tagállam biztosít támogatást olyan formában, hogy azt a piacról származó bevételek kiegészítéseként nyújtja.

| (15) | A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását célzó programok hatékony eszköznek bizonyultak a megújuló villamosenergia-használat elterjedésének előmozdítására. A tagállamoknak, amennyiben és amikor úgy döntenek, hogy támogatási rendszereket alkalmaznak, ezeket a támogatásokat olyan formában kell nyújtaniuk, hogy az a lehető legkevésbé torzítsa a villamosenergia-piacok működését. E célból egyre több tagállam biztosít támogatást olyan formában, hogy azt a piacról származó bevételek kiegészítéseként nyújtja,
  egyúttal figyelembe véve a különböző technológiák sajátosságait és azt, hogy a kis- és nagytermelők eltérő mértékben képesek reagálni a piaci jelzésekre
  . |
| --- | --- |

(15)

A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását célzó programok hatékony eszköznek bizonyultak a megújuló villamosenergia-használat elterjedésének előmozdítására. A tagállamoknak, amennyiben és amikor úgy döntenek, hogy támogatási rendszereket alkalmaznak, ezeket a támogatásokat olyan formában kell nyújtaniuk, hogy az a lehető legkevésbé torzítsa a villamosenergia-piacok működését. E célból egyre több tagállam biztosít támogatást olyan formában, hogy azt a piacról származó bevételek kiegészítéseként nyújtja,
  egyúttal figyelembe véve a különböző technológiák sajátosságait és azt, hogy a kis- és nagytermelők eltérő mértékben képesek reagálni a piaci jelzésekre
  .

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A megújuló forrásokból való villamosenergia-termelés elterjedésének úgy kell történnie, hogy
  az
  a fogyasztók és az adófizetők számára
  a lehető legalacsonyabb költségekkel járjon
  . A támogatási rendszerek kialakításakor és a támogatások odaítélésekor a tagállamoknak a kiépítés átfogó rendszerköltségeinek minimalizálására kell törekedniük, teljes mértékben figyelembe véve a hálózat- és rendszerfejlesztések szükségességét, az ebből adódó energiahordozó-összetételt, és a különféle technológiákban rejlő hosszú távú lehetőségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A megújuló forrásokból való villamosenergia-termelés elterjedésének úgy kell történnie, hogy
  az
  a fogyasztók és az adófizetők számára
  a lehető legalacsonyabb költségekkel járjon
  . A támogatási rendszerek kialakításakor és a támogatások odaítélésekor a tagállamoknak a kiépítés átfogó rendszerköltségeinek minimalizálására kell törekedniük, teljes mértékben figyelembe véve a hálózat- és rendszerfejlesztések szükségességét, az ebből adódó energiahordozó-összetételt, és a különféle technológiákban rejlő hosszú távú lehetőségeket.

| (16) | A megújuló forrásokból való villamosenergia-termelés
  , többek között az energiatárolás
  elterjedésének úgy kell történnie, hogy a fogyasztók és az adófizetők számára
  minimálisra csökkenjen az energetikai átállás hosszú távú költsége
  . A támogatási rendszerek kialakításakor és a támogatások odaítélésekor a tagállamoknak a kiépítés átfogó rendszerköltségeinek minimalizálására kell törekedniük, teljes mértékben figyelembe véve a hálózat- és rendszerfejlesztések szükségességét, az ebből adódó energiahordozó-összetételt, és a különféle technológiákban rejlő hosszú távú lehetőségeket.
  A tagállamoknak a létesítmények számára ajánlattételi felhívások segítségével kell támogatást odaítélniük, amelyek lehetnek technológiaspecifikusak vagy -semlegesek. |
| --- | --- |

(16)

A megújuló forrásokból való villamosenergia-termelés
  , többek között az energiatárolás
  elterjedésének úgy kell történnie, hogy a fogyasztók és az adófizetők számára
  minimálisra csökkenjen az energetikai átállás hosszú távú költsége
  . A támogatási rendszerek kialakításakor és a támogatások odaítélésekor a tagállamoknak a kiépítés átfogó rendszerköltségeinek minimalizálására kell törekedniük, teljes mértékben figyelembe véve a hálózat- és rendszerfejlesztések szükségességét, az ebből adódó energiahordozó-összetételt, és a különféle technológiákban rejlő hosszú távú lehetőségeket.
  A tagállamoknak a létesítmények számára ajánlattételi felhívások segítségével kell támogatást odaítélniük, amelyek lehetnek technológiaspecifikusak vagy -semlegesek.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | Az Európai Tanács a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. október 24-i következtetéseiben hangsúlyozta a belső energiapiac fokozottabb összekapcsolásának jelentőségét és azt, hogy elegendő támogatást kell nyújtani az egyre növekvő arányú, különféle megújuló energiaforrások integrálásához, ezáltal lehetővé téve, hogy az Unió megvalósítsa az energetikai átállás irányításával kapcsolatos törekvéseit. Sürgősen fokozni kell tehát az összekapcsolódás mértékét, és eredményeket kell felmutatni az Európai Tanács által elfogadott célkitűzéseket illetően, hogy teljes körűen kiaknázhatók legyenek az energiaunió lehetőségei. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

Az Európai Tanács a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló, 2014. október 24-i következtetéseiben hangsúlyozta a belső energiapiac fokozottabb összekapcsolásának jelentőségét és azt, hogy elegendő támogatást kell nyújtani az egyre növekvő arányú, különféle megújuló energiaforrások integrálásához, ezáltal lehetővé téve, hogy az Unió megvalósítsa az energetikai átállás irányításával kapcsolatos törekvéseit. Sürgősen fokozni kell tehát az összekapcsolódás mértékét, és eredményeket kell felmutatni az Európai Tanács által elfogadott célkitűzéseket illetően, hogy teljes körűen kiaknázhatók legyenek az energiaunió lehetőségei.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

16 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16b) | A tagállamoknak a megújuló energiaforrásokra vonatkozó támogatási rendszerek kidolgozásakor figyelembe kell venniük a körkörös gazdaság és a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott

   (1a)

  uniós hulladékhierarchia elvét. Az elsőként választandó lehetőséget a hulladékképződés megelőzésének és a hulladékok újrafelhasználásának kell jelentenie. A tagállamoknak el kell kerülniük az olyan támogatási rendszerek létrehozását, amelyek ellentétesek lennének a hulladék kezelésére vonatkozó célokkal, és az újrafelhasználható hulladékok nem hatékony felhasználásához vezetnének. A tagállamoknak arról is gondoskodniuk kell, hogy az ezen irányelv alapján bevezetett intézkedések ne legyenek ellentétesek a 2008/98/EK irányelv célkitűzéseivel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16b)

A tagállamoknak a megújuló energiaforrásokra vonatkozó támogatási rendszerek kidolgozásakor figyelembe kell venniük a körkörös gazdaság és a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel létrehozott

   (1a)

  uniós hulladékhierarchia elvét. Az elsőként választandó lehetőséget a hulladékképződés megelőzésének és a hulladékok újrafelhasználásának kell jelentenie. A tagállamoknak el kell kerülniük az olyan támogatási rendszerek létrehozását, amelyek ellentétesek lennének a hulladék kezelésére vonatkozó célokkal, és az újrafelhasználható hulladékok nem hatékony felhasználásához vezetnének. A tagállamoknak arról is gondoskodniuk kell, hogy az ezen irányelv alapján bevezetett intézkedések ne legyenek ellentétesek a 2008/98/EK irányelv célkitűzéseivel.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

16 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16c) | A biotikus energiaforrások felhasználása tekintetében a tagállamok biztosítékokat vezetnek be a biológiai sokféleség védelmében és az ökoszisztéma leépülésével, illetve csökkenésével szemben, valamint a jelenlegi felhasználási módoktól való olyan eltérés megakadályozása érdekében, amely közvetve vagy közvetlenül negatívan hatna a biológiai sokféleségre, a talajra vagy az általános üvegházhatásúgáz-mérlegre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16c)

A biotikus energiaforrások felhasználása tekintetében a tagállamok biztosítékokat vezetnek be a biológiai sokféleség védelmében és az ökoszisztéma leépülésével, illetve csökkenésével szemben, valamint a jelenlegi felhasználási módoktól való olyan eltérés megakadályozása érdekében, amely közvetve vagy közvetlenül negatívan hatna a biológiai sokféleségre, a talajra vagy az általános üvegházhatásúgáz-mérlegre.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

16 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16d) | A tagállamoknak a hazai megújuló energiaforrások felhasználását kell előmozdítaniuk és előnyben részesíteniük, és el kell kerülniük az erőforrások harmadik országokból való széles körű behozatalához vezető torz helyzeteket. E tekintetben az életciklus-szemléletet kell figyelembe venni és előmozdítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16d)

A tagállamoknak a hazai megújuló energiaforrások felhasználását kell előmozdítaniuk és előnyben részesíteniük, és el kell kerülniük az erőforrások harmadik országokból való széles körű behozatalához vezető torz helyzeteket. E tekintetben az életciklus-szemléletet kell figyelembe venni és előmozdítani.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

16 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16e) | A megújulóenergia-közösségeknek, városoknak és helyi hatóságoknak jogosultnak kell lenniük arra, hogy más nagy részvevőkkel egyenlő feltételek mellett részt vegyenek a rendelkezésre álló támogatási rendszerekben. A tagállamok számára e célból lehetővé kell tenni intézkedések foganatosítását, többek között tájékoztatás nyújtását, az egyablakos hivatali kapcsolattartó pontokon biztosított technikai és pénzügyi támogatást, az adminisztratív terhek csökkentését, a közösséget előtérbe helyező ajánlattételi kritériumok alkalmazását, testre szabott ajánlattételi időszakok meghatározását a megújulóenergia-közösségek számára, valamint e közösségek közvetlen támogatás útján történő díjazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16e)

A megújulóenergia-közösségeknek, városoknak és helyi hatóságoknak jogosultnak kell lenniük arra, hogy más nagy részvevőkkel egyenlő feltételek mellett részt vegyenek a rendelkezésre álló támogatási rendszerekben. A tagállamok számára e célból lehetővé kell tenni intézkedések foganatosítását, többek között tájékoztatás nyújtását, az egyablakos hivatali kapcsolattartó pontokon biztosított technikai és pénzügyi támogatást, az adminisztratív terhek csökkentését, a közösséget előtérbe helyező ajánlattételi kritériumok alkalmazását, testre szabott ajánlattételi időszakok meghatározását a megújulóenergia-közösségek számára, valamint e közösségek közvetlen támogatás útján történő díjazását.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

16 f preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16f) | A megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-termeléshez szükséges infrastruktúra tervezésének figyelembe kell vennie a projektek által érintettek – ideértve az őshonos népességeket is – részvételével kapcsolatos szakpolitikákat, és tiszteletben kell tartaniuk e népességek földdel kapcsolatos jogait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16f)

A megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-termeléshez szükséges infrastruktúra tervezésének figyelembe kell vennie a projektek által érintettek – ideértve az őshonos népességeket is – részvételével kapcsolatos szakpolitikákat, és tiszteletben kell tartaniuk e népességek földdel kapcsolatos jogait.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

16 g preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16 g) | A fogyasztóknak átfogó információkat kell nyújtani – ideértve a fűtési/hűtési rendszerek energiahatékonysági előnyeivel és az elektromos járművek alacsonyabb üzemeltetési költségeivel kapcsolatos információkat –, lehetővé téve számukra egyéni fogyasztói döntések meghozatalát a megújuló energiák tekintetében és a technológiai bezáródás elkerülése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16 g)

A fogyasztóknak átfogó információkat kell nyújtani – ideértve a fűtési/hűtési rendszerek energiahatékonysági előnyeivel és az elektromos járművek alacsonyabb üzemeltetési költségeivel kapcsolatos információkat –, lehetővé téve számukra egyéni fogyasztói döntések meghozatalát a megújuló energiák tekintetében és a technológiai bezáródás elkerülése érdekében.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

16 h preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16h) | A megújuló energiaforrások piacának ösztönzése során figyelembe kell venni a más piaci szereplőkre kifejtett negatív hatásokat; a támogatási programoknak ezért minimálisra kell csökkenteniük a piactorzítás és a versenytorzulás kockázatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16h)

A megújuló energiaforrások piacának ösztönzése során figyelembe kell venni a más piaci szereplőkre kifejtett negatív hatásokat; a támogatási programoknak ezért minimálisra kell csökkenteniük a piactorzítás és a versenytorzulás kockázatát.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | A tagállamok számára elő kell írni, hogy támogatási rendszereiket fokozatosan és részlegesen – a tagállamok közötti fizikai áramlásoknak megfelelő szinten – megnyissák a más tagállamokban folyó projektek előtt –, ennek azonban csak a nevezett meghatározott részarányban kell kötelezőnek lennie, azt meghaladóan pedig önkéntes alapon kell történnie. A megújuló energiaforrások terén az egyes tagállamok különböző adottságokkal rendelkeznek, és nemzeti szinten különböző támogatási rendszereket működtetnek a megújuló energiaforrásokból előállított energia tekintetében. A tagállamok többsége olyan támogatási rendszert alkalmaz, amely kizárólag a saját területén termelt, megújuló energiaforrásokból előállított energiát támogatja. A nemzeti támogatási rendszerek megfelelő működéséhez elengedhetetlen, hogy a tagállamok különböző adottságaiknak megfelelően ellenőrizhessék nemzeti támogatási rendszereik hatásait és költségeit. Az ezen irányelvben megfogalmazott cél elérésének egyik fontos eszköze a 2001/77/EK és a 2009/28/EK irányelvek szerinti nemzeti támogatási rendszerek megfelelő működtetésének garantálása a befektetői bizalom megtartása, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok a célkitűzések teljesítését célzó, hatékony nemzeti intézkedéseket dolgozhassanak ki. Ezen irányelv célja az, hogy a nemzeti támogatási rendszerek aránytalan mértékű befolyásolása nélkül megkönnyítse a megújuló energiaforrásokból előállított energia határokon átnyúló támogatását. A támogatási programok kötelező részleges megnyitásán túlmenően olyan opcionális, tagállamok közötti együttműködési mechanizmusokat vezet be, amelyek révén lehetőségük nyílik megállapodni arról, hogy az egyik tagállam milyen mértékben támogatja a másik tagállamban folyó energiatermelést, valamint hogy a megújuló energiaforrásokból előállított energiát milyen mértékben kell beszámítani valamelyikük összesített nemzeti célértékébe. A célkitűzések teljesítésére vonatkozó mindkét intézkedés – azaz a nemzeti támogatási rendszerek és az együttműködési mechanizmusok – hatékonyságának biztosítása érdekében lényeges, hogy a tagállamok maguk dönthessék el, hogy támogatási rendszerüket a támogatási programok megnyitásának kötelező részarányán túlmenően kiterjesztik-e a más tagállamokban termelt, megújuló energiaforrásokból előállított energiára, és ha igen, milyen mértékben, és hogy erről az ezen irányelvben előirányzott együttműködési intézkedések alkalmazásával állapodhassanak meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

A tagállamok számára elő kell írni, hogy támogatási rendszereiket fokozatosan és részlegesen – a tagállamok közötti fizikai áramlásoknak megfelelő szinten – megnyissák a más tagállamokban folyó projektek előtt –, ennek azonban csak a nevezett meghatározott részarányban kell kötelezőnek lennie, azt meghaladóan pedig önkéntes alapon kell történnie. A megújuló energiaforrások terén az egyes tagállamok különböző adottságokkal rendelkeznek, és nemzeti szinten különböző támogatási rendszereket működtetnek a megújuló energiaforrásokból előállított energia tekintetében. A tagállamok többsége olyan támogatási rendszert alkalmaz, amely kizárólag a saját területén termelt, megújuló energiaforrásokból előállított energiát támogatja. A nemzeti támogatási rendszerek megfelelő működéséhez elengedhetetlen, hogy a tagállamok különböző adottságaiknak megfelelően ellenőrizhessék nemzeti támogatási rendszereik hatásait és költségeit. Az ezen irányelvben megfogalmazott cél elérésének egyik fontos eszköze a 2001/77/EK és a 2009/28/EK irányelvek szerinti nemzeti támogatási rendszerek megfelelő működtetésének garantálása a befektetői bizalom megtartása, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy a tagállamok a célkitűzések teljesítését célzó, hatékony nemzeti intézkedéseket dolgozhassanak ki. Ezen irányelv célja az, hogy a nemzeti támogatási rendszerek aránytalan mértékű befolyásolása nélkül megkönnyítse a megújuló energiaforrásokból előállított energia határokon átnyúló támogatását. A támogatási programok kötelező részleges megnyitásán túlmenően olyan opcionális, tagállamok közötti együttműködési mechanizmusokat vezet be, amelyek révén lehetőségük nyílik megállapodni arról, hogy az egyik tagállam milyen mértékben támogatja a másik tagállamban folyó energiatermelést, valamint hogy a megújuló energiaforrásokból előállított energiát milyen mértékben kell beszámítani valamelyikük összesített nemzeti célértékébe. A célkitűzések teljesítésére vonatkozó mindkét intézkedés – azaz a nemzeti támogatási rendszerek és az együttműködési mechanizmusok – hatékonyságának biztosítása érdekében lényeges, hogy a tagállamok maguk dönthessék el, hogy támogatási rendszerüket a támogatási programok megnyitásának kötelező részarányán túlmenően kiterjesztik-e a más tagállamokban termelt, megújuló energiaforrásokból előállított energiára, és ha igen, milyen mértékben, és hogy erről az ezen irányelvben előirányzott együttműködési intézkedések alkalmazásával állapodhassanak meg.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | A
  támogatási rendszereknek az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal való összhangba hozatalát célzó kiigazítások sérelme nélkül a megújuló energiaforrások használatát támogató politikákat
  úgy kell kialakítani, hogy azok stabilak legyenek,
  és ne legyen szükség gyakori módosításukra
  .
  Az ilyen módosítások
  közvetlen hatást
  gyakorolnak
  a tőkefinanszírozási és projektfejlesztési költségekre, és így a megújuló energiaforrások Unió-szerte történő elterjedésének összköltségére. A tagállamoknak meg kell akadályozniuk, hogy a megújuló energiákkal kapcsolatos projektekhez nyújtott bármilyen támogatás felülvizsgálata negatív hatással legyen azok gazdasági életképességére. Ebben az összefüggésben a tagállamoknak költséghatékony támogatási politikákat kell ösztönözniük, és biztosítaniuk kell azok pénzügyi fenntarthatóságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

A
  támogatási rendszereknek az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal való összhangba hozatalát célzó kiigazítások sérelme nélkül a megújuló energiaforrások használatát támogató politikákat
  úgy kell kialakítani, hogy azok stabilak legyenek,
  és ne legyen szükség gyakori módosításukra
  .
  Az ilyen módosítások
  közvetlen hatást
  gyakorolnak
  a tőkefinanszírozási és projektfejlesztési költségekre, és így a megújuló energiaforrások Unió-szerte történő elterjedésének összköltségére. A tagállamoknak meg kell akadályozniuk, hogy a megújuló energiákkal kapcsolatos projektekhez nyújtott bármilyen támogatás felülvizsgálata negatív hatással legyen azok gazdasági életképességére. Ebben az összefüggésben a tagállamoknak költséghatékony támogatási politikákat kell ösztönözniük, és biztosítaniuk kell azok pénzügyi fenntarthatóságát.

| (18) | A
  megújuló energiaforrások használatát támogató politikákat az EUMSZ 107. és 108. cikkének tiszteletben tartása mellett
  úgy kell kialakítani, hogy azok
  kiszámíthatók és
  stabilak legyenek,
  tovább gyakori vagy visszamenőleges hatályú módosításukat el kell kerülni
  .
  A politika kiszámíthatatlansága és az instabilitás
  közvetlen hatást
  gyakorol
  a tőkefinanszírozási és projektfejlesztési költségekre, és így a megújuló energiaforrások Unió-szerte történő elterjedésének összköltségére.
  A tagállamoknak kellő időben előre be kell jelenteniük a támogatások bármely változását, és megfelelően konzultálniuk kell az érdekelt felekkel. A tagállamoknak mindenkor
  meg kell akadályozniuk, hogy a megújuló energiákkal kapcsolatos projektekhez nyújtott bármilyen támogatás felülvizsgálata negatív hatással legyen azok gazdasági életképességére. Ebben az összefüggésben a tagállamoknak költséghatékony támogatási politikákat kell ösztönözniük, és biztosítaniuk kell azok pénzügyi fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

(18)

A
  megújuló energiaforrások használatát támogató politikákat az EUMSZ 107. és 108. cikkének tiszteletben tartása mellett
  úgy kell kialakítani, hogy azok
  kiszámíthatók és
  stabilak legyenek,
  tovább gyakori vagy visszamenőleges hatályú módosításukat el kell kerülni
  .
  A politika kiszámíthatatlansága és az instabilitás
  közvetlen hatást
  gyakorol
  a tőkefinanszírozási és projektfejlesztési költségekre, és így a megújuló energiaforrások Unió-szerte történő elterjedésének összköltségére.
  A tagállamoknak kellő időben előre be kell jelenteniük a támogatások bármely változását, és megfelelően konzultálniuk kell az érdekelt felekkel. A tagállamoknak mindenkor
  meg kell akadályozniuk, hogy a megújuló energiákkal kapcsolatos projektekhez nyújtott bármilyen támogatás felülvizsgálata negatív hatással legyen azok gazdasági életképességére. Ebben az összefüggésben a tagállamoknak költséghatékony támogatási politikákat kell ösztönözniük, és biztosítaniuk kell azok pénzügyi fenntarthatóságát.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

19 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (19) | A megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos cselekvési tervek elkészítésére és az elért eredményekről szóló jelentéstételre vonatkozó tagállami kötelezettség, valamint a Bizottság arra irányuló kötelezettsége, hogy jelentést tegyen a tagállamok előrehaladásáról, alapvető jelentőségűek az átláthatóság javítása szempontjából, valamint annak érdekében, hogy a befektetők és a fogyasztók egyértelmű képet kapjanak, és a nyomon követés is hatékony legyen. Az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet ezeket a kötelezettségeket beépíti az energiaunió irányítási rendszerébe, amely az energia és az éghajlat területén korszerűsíti a tervezési, jelentéstételi és ellenőrzési kötelezettségeket. Ezenkívül a megújuló energiával kapcsolatos átláthatósági platform beépül az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet által létrehozott tágabb elektronikus platformba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19)

A megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos cselekvési tervek elkészítésére és az elért eredményekről szóló jelentéstételre vonatkozó tagállami kötelezettség, valamint a Bizottság arra irányuló kötelezettsége, hogy jelentést tegyen a tagállamok előrehaladásáról, alapvető jelentőségűek az átláthatóság javítása szempontjából, valamint annak érdekében, hogy a befektetők és a fogyasztók egyértelmű képet kapjanak, és a nyomon követés is hatékony legyen. Az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet ezeket a kötelezettségeket beépíti az energiaunió irányítási rendszerébe, amely az energia és az éghajlat területén korszerűsíti a tervezési, jelentéstételi és ellenőrzési kötelezettségeket. Ezenkívül a megújuló energiával kapcsolatos átláthatósági platform beépül az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet által létrehozott tágabb elektronikus platformba.

| (19) | A megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos cselekvési tervek elkészítésére és az elért eredményekről szóló jelentéstételre vonatkozó tagállami kötelezettség, valamint a Bizottság arra irányuló kötelezettsége, hogy jelentést tegyen a tagállamok előrehaladásáról, alapvető jelentőségűek az átláthatóság javítása szempontjából, valamint annak érdekében, hogy a befektetők és a fogyasztók egyértelmű képet kapjanak, és a nyomon követés is hatékony legyen.
  Azt biztosítandó, hogy a polgárok álljanak az energetikai átállás középpontjában, a tagállamoknak hosszú távú stratégiákat kell kidolgozniuk saját megújuló energiára vonatkozó cselekvési terveiken belül, megkönnyítve a városok, megújulóenergia-közösségek és a saját megújulóenergia-fogyasztók számára a megújulóenergia-termelést.
  Az [energiaunió irányításáról szóló
  , 2016/0375(COD)
  ]
  ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet ezeket a kötelezettségeket beépíti az energiaunió irányítási rendszerébe, amely az energia és az éghajlat területén korszerűsíti
  a hosszú távú stratégiákat és
  a tervezési, jelentéstételi és ellenőrzési kötelezettségeket. Ezenkívül a megújuló energiával kapcsolatos átláthatósági platform beépül az [energiaunió irányításáról szóló
  , 2016/0375(COD)
  ]
  ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet által létrehozott tágabb elektronikus platformba. |
| --- | --- |

(19)

A megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos cselekvési tervek elkészítésére és az elért eredményekről szóló jelentéstételre vonatkozó tagállami kötelezettség, valamint a Bizottság arra irányuló kötelezettsége, hogy jelentést tegyen a tagállamok előrehaladásáról, alapvető jelentőségűek az átláthatóság javítása szempontjából, valamint annak érdekében, hogy a befektetők és a fogyasztók egyértelmű képet kapjanak, és a nyomon követés is hatékony legyen.
  Azt biztosítandó, hogy a polgárok álljanak az energetikai átállás középpontjában, a tagállamoknak hosszú távú stratégiákat kell kidolgozniuk saját megújuló energiára vonatkozó cselekvési terveiken belül, megkönnyítve a városok, megújulóenergia-közösségek és a saját megújulóenergia-fogyasztók számára a megújulóenergia-termelést.
  Az [energiaunió irányításáról szóló
  , 2016/0375(COD)
  ]
  ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet ezeket a kötelezettségeket beépíti az energiaunió irányítási rendszerébe, amely az energia és az éghajlat területén korszerűsíti
  a hosszú távú stratégiákat és
  a tervezési, jelentéstételi és ellenőrzési kötelezettségeket. Ezenkívül a megújuló energiával kapcsolatos átláthatósági platform beépül az [energiaunió irányításáról szóló
  , 2016/0375(COD)
  ]
  ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet által létrehozott tágabb elektronikus platformba.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

20 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (20a) | A megújuló tengeri energiaforrások egyedülálló lehetőséget kínálnak az Unió számára arra, hogy mérsékelje a fosszilis energiaforrásoktól való függőségét, hozzájáruljon a CO2-kibocsátás csökkentésére irányuló célkitűzései eléréséhez, valamint hogy a területe egy jelentős részén, köztük a legkülső régiókban egy munkahelyeket teremtő, új iparágat hozzon létre. Ezért az Uniónak arra kell törekednie, hogy megteremtse az ezek kialakítását elősegítő szabályozási és gazdasági feltételeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20a)

A megújuló tengeri energiaforrások egyedülálló lehetőséget kínálnak az Unió számára arra, hogy mérsékelje a fosszilis energiaforrásoktól való függőségét, hozzájáruljon a CO2-kibocsátás csökkentésére irányuló célkitűzései eléréséhez, valamint hogy a területe egy jelentős részén, köztük a legkülső régiókban egy munkahelyeket teremtő, új iparágat hozzon létre. Ezért az Uniónak arra kell törekednie, hogy megteremtse az ezek kialakítását elősegítő szabályozási és gazdasági feltételeket.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

24 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (24a) | „Az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiája” című 2016. júliusi 20-i bizottsági közlemény kiemeli a fejlett bioüzemanyagok középtávú jelentőségét a légi közlekedési ágazat számára. A kereskedelmi légi közlekedés teljes mértékben a folyékony üzemanyagokra támaszkodik, mivel a polgári repülési ágazatban nincs rájuk sem biztonságos, sem tanúsítvánnyal rendelkező alternatíva. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24a)

„Az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiája” című 2016. júliusi 20-i bizottsági közlemény kiemeli a fejlett bioüzemanyagok középtávú jelentőségét a légi közlekedési ágazat számára. A kereskedelmi légi közlekedés teljes mértékben a folyékony üzemanyagokra támaszkodik, mivel a polgári repülési ágazatban nincs rájuk sem biztonságos, sem tanúsítvánnyal rendelkező alternatíva.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | Annak biztosítása érdekében, hogy a IX. melléklet figyelembe
  veszi
  a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (17) meghatározott hulladékhierarchia alapelveit
  és
  az uniós fenntarthatósági kritériumokat, valamint, mivel biztosítani kell, hogy a melléklet ne teremtsen további földterületek bevonása iránti igényt, hanem a hulladék és a maradékok hasznosítását támogassa, a Bizottságnak
  a melléklet rendszeres felülvizsgálata során olyan további alapanyagok bevonását kell mérlegelnie
  ,
  amelyek nem okoznak jelentős mértékű torzító hatásokat
  a (mellék-) termékek, hulladékok vagy maradványanyagok
  piacain
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

Annak biztosítása érdekében, hogy a IX. melléklet figyelembe
  veszi
  a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (17) meghatározott hulladékhierarchia alapelveit
  és
  az uniós fenntarthatósági kritériumokat, valamint, mivel biztosítani kell, hogy a melléklet ne teremtsen további földterületek bevonása iránti igényt, hanem a hulladék és a maradékok hasznosítását támogassa, a Bizottságnak
  a melléklet rendszeres felülvizsgálata során olyan további alapanyagok bevonását kell mérlegelnie
  ,
  amelyek nem okoznak jelentős mértékű torzító hatásokat
  a (mellék-) termékek, hulladékok vagy maradványanyagok
  piacain
  .

| (25) | Annak biztosítása érdekében, hogy a IX. melléklet figyelembe
  vegye a körforgásos gazdaság és
  a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (17) meghatározott hulladékhierarchia alapelveit, az uniós fenntarthatósági kritériumokat
  és a kibocsátások életciklus-alapú felmérését
  , valamint, mivel biztosítani kell, hogy a melléklet ne teremtsen további földterületek bevonása iránti igényt, hanem a hulladék és a maradékok hasznosítását támogassa, a Bizottságnak
  rendszeresen értékelnie kell a mellékletet
  ,
  valamint az általa javasolt bármely módosításnak
  a (mellék-)termékek, hulladékok vagy maradványanyagok
  piacaira gyakorolt hatását
  . |
| --- | --- |

(25)

Annak biztosítása érdekében, hogy a IX. melléklet figyelembe
  vegye a körforgásos gazdaság és
  a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (17) meghatározott hulladékhierarchia alapelveit, az uniós fenntarthatósági kritériumokat
  és a kibocsátások életciklus-alapú felmérését
  , valamint, mivel biztosítani kell, hogy a melléklet ne teremtsen további földterületek bevonása iránti igényt, hanem a hulladék és a maradékok hasznosítását támogassa, a Bizottságnak
  rendszeresen értékelnie kell a mellékletet
  ,
  valamint az általa javasolt bármely módosításnak
  a (mellék-)termékek, hulladékok vagy maradványanyagok
  piacaira gyakorolt hatását
  .

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

25 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (25a) | Az Európai Parlament által a pálmaolajról és az esőerdők irtásáról 2017. április 4-én elfogadott állásfoglalás felhívja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket az erdőirtást ösztönző növényi olajok, köztük a pálmaolaj a bioüzemanyagok egyik alkotóelemeként való felhasználásának fokozatos, lehetőség szerint 2020-ig történő felszámolására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25a)

Az Európai Parlament által a pálmaolajról és az esőerdők irtásáról 2017. április 4-én elfogadott állásfoglalás felhívja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket az erdőirtást ösztönző növényi olajok, köztük a pálmaolaj a bioüzemanyagok egyik alkotóelemeként való felhasználásának fokozatos, lehetőség szerint 2020-ig történő felszámolására.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | Lehetővé kell tenni a megújuló energiaforrásokból az Unión kívül előállított importált villamos energia beszámítását a tagállami megújulóenergia-részarányokba . Annak garantálása érdekében, hogy az Unióban és a harmadik országokban ténylegesen megújuló energiaforrásból előállított energia lépjen a hagyományos energia helyébe, célszerű biztosítani az ilyen behozatal megbízható nyomonkövethetőségét és beszámíthatóságát. Mérlegelni kell harmadik országokkal a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kereskedelmének szervezésére vonatkozó megállapodások megkötését. Amennyiben az Energiaközösségről szóló szerződés (18) alapján hozott ilyen értelmű határozat következtében ezen irányelv vonatkozó rendelkezései az említett szerződés szerződő feleire nézve kötelezőek, a tagállamok közötti együttműködést szolgáló, ezen irányelvben előírt intézkedéseket rájuk nézve is alkalmazni kell . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

Lehetővé kell tenni a megújuló energiaforrásokból az Unión kívül előállított importált villamos energia beszámítását a tagállami megújulóenergia-részarányokba . Annak garantálása érdekében, hogy az Unióban és a harmadik országokban ténylegesen megújuló energiaforrásból előállított energia lépjen a hagyományos energia helyébe, célszerű biztosítani az ilyen behozatal megbízható nyomonkövethetőségét és beszámíthatóságát. Mérlegelni kell harmadik országokkal a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kereskedelmének szervezésére vonatkozó megállapodások megkötését. Amennyiben az Energiaközösségről szóló szerződés (18) alapján hozott ilyen értelmű határozat következtében ezen irányelv vonatkozó rendelkezései az említett szerződés szerződő feleire nézve kötelezőek, a tagállamok közötti együttműködést szolgáló, ezen irányelvben előírt intézkedéseket rájuk nézve is alkalmazni kell .

| (28) | Lehetővé kell tenni a megújuló energiaforrásokból az Unión kívül előállított importált villamos energia beszámítását a tagállami megújulóenergia-részarányokba. Annak garantálása érdekében, hogy az Unióban és a harmadik országokban ténylegesen megújuló energiaforrásból előállított energia lépjen a hagyományos energia helyébe, célszerű biztosítani az ilyen behozatal megbízható nyomonkövethetőségét és beszámíthatóságát
  , valamint hogy teljes mértékben tiszteletben tartsa a nemzetközi jogot
  . Mérlegelni kell harmadik országokkal a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kereskedelmének szervezésére vonatkozó megállapodások megkötését. Amennyiben az Energiaközösségről szóló szerződés (18) alapján hozott ilyen értelmű határozat következtében ezen irányelv vonatkozó rendelkezései az említett szerződés szerződő feleire nézve kötelezőek, a tagállamok közötti együttműködést szolgáló, ezen irányelvben előírt intézkedéseket rájuk nézve is alkalmazni kell . |
| --- | --- |

(28)

Lehetővé kell tenni a megújuló energiaforrásokból az Unión kívül előállított importált villamos energia beszámítását a tagállami megújulóenergia-részarányokba. Annak garantálása érdekében, hogy az Unióban és a harmadik országokban ténylegesen megújuló energiaforrásból előállított energia lépjen a hagyományos energia helyébe, célszerű biztosítani az ilyen behozatal megbízható nyomonkövethetőségét és beszámíthatóságát
  , valamint hogy teljes mértékben tiszteletben tartsa a nemzetközi jogot
  . Mérlegelni kell harmadik országokkal a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia kereskedelmének szervezésére vonatkozó megállapodások megkötését. Amennyiben az Energiaközösségről szóló szerződés (18) alapján hozott ilyen értelmű határozat következtében ezen irányelv vonatkozó rendelkezései az említett szerződés szerződő feleire nézve kötelezőek, a tagállamok közötti együttműködést szolgáló, ezen irányelvben előírt intézkedéseket rájuk nézve is alkalmazni kell .

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

28 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28a) | Amikor a tagállamok megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelésével kapcsolatos közös projekteket hajtanak végre egy vagy több harmadik országgal, célszerű, hogy ezek a projektek kizárólag újonnan épített létesítményeket vagy újonnan megnövelt kapacitású létesítményeket érintsenek. Ez segít biztosítani azt, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított energiának az adott harmadik ország teljes energiafogyasztásában képviselt aránya ne csökkenjen a megújuló energia uniós importja következtében. Ezenkívül az érintett tagállamoknak lehetővé kell tenniük az adott harmadik országban vagy országokban a közös projektben érintett létesítményben zajló termelés egy részének belföldi felhasználását. A közös projektekben részt vevő harmadik országokat a Bizottságnak és a tagállamoknak ösztönözniük kell továbbá arra, hogy a megújuló energiával kapcsolatos, ambiciózus célkitűzéseket tartalmazó politikát dolgozzanak ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28a)

Amikor a tagállamok megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelésével kapcsolatos közös projekteket hajtanak végre egy vagy több harmadik országgal, célszerű, hogy ezek a projektek kizárólag újonnan épített létesítményeket vagy újonnan megnövelt kapacitású létesítményeket érintsenek. Ez segít biztosítani azt, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított energiának az adott harmadik ország teljes energiafogyasztásában képviselt aránya ne csökkenjen a megújuló energia uniós importja következtében. Ezenkívül az érintett tagállamoknak lehetővé kell tenniük az adott harmadik országban vagy országokban a közös projektben érintett létesítményben zajló termelés egy részének belföldi felhasználását. A közös projektekben részt vevő harmadik országokat a Bizottságnak és a tagállamoknak ösztönözniük kell továbbá arra, hogy a megújuló energiával kapcsolatos, ambiciózus célkitűzéseket tartalmazó politikát dolgozzanak ki.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

28 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28b) | Ez az irányelv közös keretet hoz létre a megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatására, ám ugyanakkor hozzájárul ahhoz a potenciálisan pozitív hatáshoz, amelyet az Unió és a tagállamok a megújuló energiaforrások fejlesztésének előmozdítása terén kifejthetnek a harmadik országok energiaágazatában. Az Uniónak és a tagállamoknak ösztönözniük kell a megújulóenergia-termelésre vonatkozó kutatást, fejlesztés és az abba való beruházást a fejlődő országokban és más partnerországokban, ezáltal fokozva a környezeti és gazdasági fenntarthatóságot, valamint az exportkapacitásokat. A megújuló energia a partnerországokból való behozatala segítheti tovább az Uniót és a tagállamokat, hogy megvalósítsák a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó ambiciózus célkitűzéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28b)

Ez az irányelv közös keretet hoz létre a megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatására, ám ugyanakkor hozzájárul ahhoz a potenciálisan pozitív hatáshoz, amelyet az Unió és a tagállamok a megújuló energiaforrások fejlesztésének előmozdítása terén kifejthetnek a harmadik országok energiaágazatában. Az Uniónak és a tagállamoknak ösztönözniük kell a megújulóenergia-termelésre vonatkozó kutatást, fejlesztés és az abba való beruházást a fejlődő országokban és más partnerországokban, ezáltal fokozva a környezeti és gazdasági fenntarthatóságot, valamint az exportkapacitásokat. A megújuló energia a partnerországokból való behozatala segítheti tovább az Uniót és a tagállamokat, hogy megvalósítsák a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó ambiciózus célkitűzéseket.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

28 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28c) | A fejlődő országok egyre több, a megújuló energiával kapcsolatos politikát fogadnak el nemzeti szinten, mivel a növekvő energiaigényt megújuló forrásokból kívánják kielégíteni. Több mint 173 ország, köztük 117 fejlődő vagy feltörekvő gazdaság tűzött ki a megújuló energiára vonatkozó célokat 2015 végéig. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28c)

A fejlődő országok egyre több, a megújuló energiával kapcsolatos politikát fogadnak el nemzeti szinten, mivel a növekvő energiaigényt megújuló forrásokból kívánják kielégíteni. Több mint 173 ország, köztük 117 fejlődő vagy feltörekvő gazdaság tűzött ki a megújuló energiára vonatkozó célokat 2015 végéig.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

28 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28d) | A fejlődő országokban az energiafelhasználás szorosan összefügg több társadalmi aspektussal is: a szegénység enyhítése, oktatás, egészségügy, népességszaporodás, foglalkoztatás, vállalkozások, kommunikáció, urbanizáció és a lehetőségek hiánya a nők számára. A megújuló energiaforrások fontos lehetőséget nyújtanak arra, hogy a fejlődéssel és a környezettel kapcsolatos kihívásoknak egyszerre feleljenek meg. Az utóbbi években az alternatív energetikai technológiák jelentős fejlődésen mentek keresztül mind a teljesítmény, mind pedig a költségcsökkentés tekintetében. Ezen túlmenően sok fejlődő ország különösen jó adottságokkal rendelkezik az energetikai technológiák új generációjának kifejlesztéséhez. A fejlesztési és környezetvédelmi előnyök mellett a megújuló energiaforrások nagyobb biztonságot és gazdasági stabilitást is maguk után vonhatnak. A megújuló energiaforrások fokozott használata csökkentené a fosszilis tüzelőanyagok költséges importjától való függőséget, és hozzájárulna számos ország fizetési mérlegének javításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28d)

A fejlődő országokban az energiafelhasználás szorosan összefügg több társadalmi aspektussal is: a szegénység enyhítése, oktatás, egészségügy, népességszaporodás, foglalkoztatás, vállalkozások, kommunikáció, urbanizáció és a lehetőségek hiánya a nők számára. A megújuló energiaforrások fontos lehetőséget nyújtanak arra, hogy a fejlődéssel és a környezettel kapcsolatos kihívásoknak egyszerre feleljenek meg. Az utóbbi években az alternatív energetikai technológiák jelentős fejlődésen mentek keresztül mind a teljesítmény, mind pedig a költségcsökkentés tekintetében. Ezen túlmenően sok fejlődő ország különösen jó adottságokkal rendelkezik az energetikai technológiák új generációjának kifejlesztéséhez. A fejlesztési és környezetvédelmi előnyök mellett a megújuló energiaforrások nagyobb biztonságot és gazdasági stabilitást is maguk után vonhatnak. A megújuló energiaforrások fokozott használata csökkentené a fosszilis tüzelőanyagok költséges importjától való függőséget, és hozzájárulna számos ország fizetési mérlegének javításához.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

31 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (31a) | A geotermikus energiatermelés az adott terület geológiai jellemzőitől függően üvegházhatású gázok, valamint földfelszín alatti folyadékokból és más földfelszín alatti geológiai formációkból származó egyéb anyagok természetbe bocsátásával járhat együtt. Geotermikus energia előállítását célzó beruházások csak mérsékelt környezeti hatású, és a hagyományos energiaforrásokkal összehasonlítva az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését eredményező termelésbe fektethetők be. A Bizottságnak ezért 2018. decemberéig meg kell vizsgálnia, hogy szükség van-e jogalkotási javaslatra, amelynek célja a geotermikus erőművek kibocsátásainak szabályozása a feltárási és üzemeltetési szakaszában egyaránt minden olyan anyag – kötöttük a szén-dioxid – tekintetében, amely az egészségre és a környezetre káros. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31a)

A geotermikus energiatermelés az adott terület geológiai jellemzőitől függően üvegházhatású gázok, valamint földfelszín alatti folyadékokból és más földfelszín alatti geológiai formációkból származó egyéb anyagok természetbe bocsátásával járhat együtt. Geotermikus energia előállítását célzó beruházások csak mérsékelt környezeti hatású, és a hagyományos energiaforrásokkal összehasonlítva az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését eredményező termelésbe fektethetők be. A Bizottságnak ezért 2018. decemberéig meg kell vizsgálnia, hogy szükség van-e jogalkotási javaslatra, amelynek célja a geotermikus erőművek kibocsátásainak szabályozása a feltárási és üzemeltetési szakaszában egyaránt minden olyan anyag – kötöttük a szén-dioxid – tekintetében, amely az egészségre és a környezetre káros.

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | A megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának minimumkövetelményeit az új és felújított épületek vonatkozásában megállapító szabályok és kötelezettségek nemzeti és
  regionális
  szinten a megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának jelentős emelkedéséhez vezettek. Ezeket az intézkedéseket az energiahatékonyabb megújuló energiaforrásból előállított energia alkalmazásait előmozdító építési előírások és szabályzatok kialakításával együtt bátorítani kell a szélesebb uniós környezetben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

A megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának minimumkövetelményeit az új és felújított épületek vonatkozásában megállapító szabályok és kötelezettségek nemzeti és
  regionális
  szinten a megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának jelentős emelkedéséhez vezettek. Ezeket az intézkedéseket az energiahatékonyabb megújuló energiaforrásból előállított energia alkalmazásait előmozdító építési előírások és szabályzatok kialakításával együtt bátorítani kell a szélesebb uniós környezetben.

| (33) | A megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának minimumkövetelményeit az új és felújított épületek vonatkozásában megállapító szabályok és kötelezettségek nemzeti
  , regionális
  és
  helyi
  szinten a megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának jelentős emelkedéséhez vezettek. Ezeket az intézkedéseket az energiahatékonyabb megújuló energiaforrásból előállított energia alkalmazásait
  , valamint az energiamegtakarítást és energiahatékonyságot
  előmozdító építési előírások és szabályzatok kialakításával együtt bátorítani kell a szélesebb uniós környezetben. |
| --- | --- |

(33)

A megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának minimumkövetelményeit az új és felújított épületek vonatkozásában megállapító szabályok és kötelezettségek nemzeti
  , regionális
  és
  helyi
  szinten a megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználásának jelentős emelkedéséhez vezettek. Ezeket az intézkedéseket az energiahatékonyabb megújuló energiaforrásból előállított energia alkalmazásait
  , valamint az energiamegtakarítást és energiahatékonyságot
  előmozdító építési előírások és szabályzatok kialakításával együtt bátorítani kell a szélesebb uniós környezetben.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (35) | Annak biztosítása érdekében, hogy a megújuló energiával történő fűtés és hűtés fejlesztésére irányuló nemzeti intézkedések a megújuló energiában és a hulladékenergiában rejlő nemzeti potenciál átfogó feltérképezésén és elemzésén alapuljanak, és megvalósítsák a megújuló energiaforrások, illetve a hulladékhő- és hulladékhűtőhatás-források fokozottabb integrációját, indokolt előírni a tagállamok számára saját nemzeti potenciáljuk értékelését a megújuló energiaforrások és a hulladékhő és a hulladék hűtőhatás fűtésre és hűtésre történő hasznosítása tekintetében, különösen a fűtő- és hűtőberendezésekben a megújuló energia használatának megkönnyítése, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 2. cikkének 41. pontja szerinti hatékony és versenyképes távfűtés és távhűtés ösztönzése céljából. A fűtési és hűtési területre vonatkozó energiahatékonysági követelményekkel való összhang biztosítása és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében ezt az értékelést bele kell foglalni a 
  2012/27/EU
  irányelv 14. cikkével összhangban végzett és bejelentett átfogó értékelésbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35)

Annak biztosítása érdekében, hogy a megújuló energiával történő fűtés és hűtés fejlesztésére irányuló nemzeti intézkedések a megújuló energiában és a hulladékenergiában rejlő nemzeti potenciál átfogó feltérképezésén és elemzésén alapuljanak, és megvalósítsák a megújuló energiaforrások, illetve a hulladékhő- és hulladékhűtőhatás-források fokozottabb integrációját, indokolt előírni a tagállamok számára saját nemzeti potenciáljuk értékelését a megújuló energiaforrások és a hulladékhő és a hulladék hűtőhatás fűtésre és hűtésre történő hasznosítása tekintetében, különösen a fűtő- és hűtőberendezésekben a megújuló energia használatának megkönnyítése, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 2. cikkének 41. pontja szerinti hatékony és versenyképes távfűtés és távhűtés ösztönzése céljából. A fűtési és hűtési területre vonatkozó energiahatékonysági követelményekkel való összhang biztosítása és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében ezt az értékelést bele kell foglalni a 
  2012/27/EU
  irányelv 14. cikkével összhangban végzett és bejelentett átfogó értékelésbe.

| (35) | Annak biztosítása érdekében, hogy a megújuló energiával történő fűtés és hűtés fejlesztésére irányuló nemzeti intézkedések a megújuló energiában és a hulladékenergiában rejlő nemzeti potenciál átfogó feltérképezésén és elemzésén alapuljanak, és megvalósítsák a megújuló energiaforrások
  fokozottabb integrációját, különösen olyan innovatív technológiák támogatása révén, mint a hőszivattyúk, a geotermikus és a naphőenergiát hasznosító technológiák
  , illetve a hulladékhő- és hulladékhűtőhatás-források fokozottabb integrációját, indokolt előírni a tagállamok számára saját nemzeti potenciáljuk értékelését a megújuló energiaforrások és a hulladékhő és a hulladék hűtőhatás fűtésre és hűtésre történő hasznosítása tekintetében, különösen a fűtő- és hűtőberendezésekben a megújuló energia használatának megkönnyítése, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 2. cikkének 41. pontja szerinti hatékony és versenyképes távfűtés és távhűtés ösztönzése céljából. A fűtési és hűtési területre vonatkozó energiahatékonysági követelményekkel való összhang biztosítása és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében ezt az értékelést bele kell foglalni a 
  nevezett
  irányelv 14. cikkével összhangban végzett és bejelentett átfogó értékelésbe. |
| --- | --- |

(35)

Annak biztosítása érdekében, hogy a megújuló energiával történő fűtés és hűtés fejlesztésére irányuló nemzeti intézkedések a megújuló energiában és a hulladékenergiában rejlő nemzeti potenciál átfogó feltérképezésén és elemzésén alapuljanak, és megvalósítsák a megújuló energiaforrások
  fokozottabb integrációját, különösen olyan innovatív technológiák támogatása révén, mint a hőszivattyúk, a geotermikus és a naphőenergiát hasznosító technológiák
  , illetve a hulladékhő- és hulladékhűtőhatás-források fokozottabb integrációját, indokolt előírni a tagállamok számára saját nemzeti potenciáljuk értékelését a megújuló energiaforrások és a hulladékhő és a hulladék hűtőhatás fűtésre és hűtésre történő hasznosítása tekintetében, különösen a fűtő- és hűtőberendezésekben a megújuló energia használatának megkönnyítése, valamint a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 2. cikkének 41. pontja szerinti hatékony és versenyképes távfűtés és távhűtés ösztönzése céljából. A fűtési és hűtési területre vonatkozó energiahatékonysági követelményekkel való összhang biztosítása és az adminisztratív terhek csökkentése érdekében ezt az értékelést bele kell foglalni a 
  nevezett
  irányelv 14. cikkével összhangban végzett és bejelentett átfogó értékelésbe.

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

36 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (36) | Az átlátható szabályok és a különböző engedélyezési hatóságok közötti együttműködés hiánya bizonyítottan gátolja a megújuló energiaforrásokból előállított energia elterjedését. Az összes engedélyezési eljárást egyesítő vagy koordináló egyablakos hivatali kapcsolattartó pontok létrehozásával egyszerűbbé, hatékonyabbá és átláthatóbbá kell tenni az engedélyezési eljárást. A közigazgatási jóváhagyási eljárásokat tehát egyszerűsíteni kell a megújuló energiaforrásokból előállított energiát felhasználó létesítmények számára megállapított átlátható menetrendekkel. A tervezési szabályokat és útmutatókat módosítani kell, hogy azok tekintetbe vegyék a költséghatékony és a környezetre kedvező hatású, megújuló energiaforrásokon alapuló fűtő-, hűtő- és villamosenergia-berendezéseket. Ennek az irányelvnek, különösen az engedélyezési eljárás szervezésére és időtartamára vonatkozó rendelkezéseinek az alkalmazása nem sértheti a nemzetközi jog és az uniós jog rendelkezéseit, ideértve a környezet és az emberi egészség védelmére vonatkozó rendelkezéseket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(36)

Az átlátható szabályok és a különböző engedélyezési hatóságok közötti együttműködés hiánya bizonyítottan gátolja a megújuló energiaforrásokból előállított energia elterjedését. Az összes engedélyezési eljárást egyesítő vagy koordináló egyablakos hivatali kapcsolattartó pontok létrehozásával egyszerűbbé, hatékonyabbá és átláthatóbbá kell tenni az engedélyezési eljárást. A közigazgatási jóváhagyási eljárásokat tehát egyszerűsíteni kell a megújuló energiaforrásokból előállított energiát felhasználó létesítmények számára megállapított átlátható menetrendekkel. A tervezési szabályokat és útmutatókat módosítani kell, hogy azok tekintetbe vegyék a költséghatékony és a környezetre kedvező hatású, megújuló energiaforrásokon alapuló fűtő-, hűtő- és villamosenergia-berendezéseket. Ennek az irányelvnek, különösen az engedélyezési eljárás szervezésére és időtartamára vonatkozó rendelkezéseinek az alkalmazása nem sértheti a nemzetközi jog és az uniós jog rendelkezéseit, ideértve a környezet és az emberi egészség védelmére vonatkozó rendelkezéseket is.

| (36) | Az átlátható szabályok és a különböző engedélyezési hatóságok közötti együttműködés hiánya bizonyítottan gátolja a megújuló energiaforrásokból előállított energia elterjedését. Az összes engedélyezési eljárást egyesítő vagy koordináló egyablakos hivatali kapcsolattartó pontok létrehozásával egyszerűbbé, hatékonyabbá és átláthatóbbá kell tenni az engedélyezési eljárást
  , többek között a saját megújulóenergia-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek számára is
  . A közigazgatási jóváhagyási eljárásokat tehát egyszerűsíteni kell a megújuló energiaforrásokból előállított energiát felhasználó létesítmények számára megállapított átlátható menetrendekkel. A tervezési szabályokat és útmutatókat módosítani kell, hogy azok tekintetbe vegyék a költséghatékony és a környezetre kedvező hatású, megújuló energiaforrásokon alapuló fűtő-, hűtő- és villamosenergia-berendezéseket. Ennek az irányelvnek, különösen az engedélyezési eljárás szervezésére és időtartamára vonatkozó rendelkezéseinek az alkalmazása nem sértheti a nemzetközi jog és az uniós jog rendelkezéseit, ideértve a környezet és az emberi egészség védelmére vonatkozó rendelkezéseket is. |
| --- | --- |

(36)

Az átlátható szabályok és a különböző engedélyezési hatóságok közötti együttműködés hiánya bizonyítottan gátolja a megújuló energiaforrásokból előállított energia elterjedését. Az összes engedélyezési eljárást egyesítő vagy koordináló egyablakos hivatali kapcsolattartó pontok létrehozásával egyszerűbbé, hatékonyabbá és átláthatóbbá kell tenni az engedélyezési eljárást
  , többek között a saját megújulóenergia-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek számára is
  . A közigazgatási jóváhagyási eljárásokat tehát egyszerűsíteni kell a megújuló energiaforrásokból előállított energiát felhasználó létesítmények számára megállapított átlátható menetrendekkel. A tervezési szabályokat és útmutatókat módosítani kell, hogy azok tekintetbe vegyék a költséghatékony és a környezetre kedvező hatású, megújuló energiaforrásokon alapuló fűtő-, hűtő- és villamosenergia-berendezéseket. Ennek az irányelvnek, különösen az engedélyezési eljárás szervezésére és időtartamára vonatkozó rendelkezéseinek az alkalmazása nem sértheti a nemzetközi jog és az uniós jog rendelkezéseit, ideértve a környezet és az emberi egészség védelmére vonatkozó rendelkezéseket is.

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

43 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (43) | Az ezen irányelv alkalmazása céljából kiadott származási garancia kizárólagos rendeltetése, hogy a végső fogyasztó felé jelezze, hogy az energia egy meghatározott arányát vagy mennyiségét megújuló energiaforrásokból állították elő. A származási garanciát annak birtokosa átruházhatja másra, függetlenül attól az energiától, amelyre vonatkozik. Annak biztosítása érdekében azonban, hogy egy adott megújulóenergia-egységet csak egyszer lehessen egy fogyasztónak juttatni, el kell kerülni a kétszeres beszámítást és a származási garanciák kétszeres kiadását: a megújuló energiaforrásból előállított olyan energia, amelynek származási garanciáját a termelő elkülönítve értékesítette, nem juttatható vagy értékesíthető a végső fogyasztónak megújuló energiaforrásból előállított energiaként. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(43)

Az ezen irányelv alkalmazása céljából kiadott származási garancia kizárólagos rendeltetése, hogy a végső fogyasztó felé jelezze, hogy az energia egy meghatározott arányát vagy mennyiségét megújuló energiaforrásokból állították elő. A származási garanciát annak birtokosa átruházhatja másra, függetlenül attól az energiától, amelyre vonatkozik. Annak biztosítása érdekében azonban, hogy egy adott megújulóenergia-egységet csak egyszer lehessen egy fogyasztónak juttatni, el kell kerülni a kétszeres beszámítást és a származási garanciák kétszeres kiadását: a megújuló energiaforrásból előállított olyan energia, amelynek származási garanciáját a termelő elkülönítve értékesítette, nem juttatható vagy értékesíthető a végső fogyasztónak megújuló energiaforrásból előállított energiaként.

| (43) | Az ezen irányelv alkalmazása céljából kiadott származási garancia kizárólagos rendeltetése, hogy a végső fogyasztó felé jelezze, hogy az energia egy meghatározott arányát vagy mennyiségét megújuló energiaforrásokból állították elő. A származási garanciát annak birtokosa átruházhatja másra, függetlenül attól az energiától, amelyre vonatkozik. Annak biztosítása érdekében azonban, hogy egy adott megújulóenergia-egységet csak egyszer lehessen egy fogyasztónak juttatni, el kell kerülni a kétszeres beszámítást és a származási garanciák kétszeres kiadását: a megújuló energiaforrásból előállított olyan energia, amelynek származási garanciáját a termelő elkülönítve értékesítette, nem juttatható vagy értékesíthető a végső fogyasztónak megújuló energiaforrásból előállított energiaként.
  Fontos különbséget tenni a támogatási rendszerek vonatkozásában kiadott zöld bizonyítványok és a származási garancia között. |
| --- | --- |

(43)

Az ezen irányelv alkalmazása céljából kiadott származási garancia kizárólagos rendeltetése, hogy a végső fogyasztó felé jelezze, hogy az energia egy meghatározott arányát vagy mennyiségét megújuló energiaforrásokból állították elő. A származási garanciát annak birtokosa átruházhatja másra, függetlenül attól az energiától, amelyre vonatkozik. Annak biztosítása érdekében azonban, hogy egy adott megújulóenergia-egységet csak egyszer lehessen egy fogyasztónak juttatni, el kell kerülni a kétszeres beszámítást és a származási garanciák kétszeres kiadását: a megújuló energiaforrásból előállított olyan energia, amelynek származási garanciáját a termelő elkülönítve értékesítette, nem juttatható vagy értékesíthető a végső fogyasztónak megújuló energiaforrásból előállított energiaként.
  Fontos különbséget tenni a támogatási rendszerek vonatkozásában kiadott zöld bizonyítványok és a származási garancia között.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

45 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (45) | Fontos tájékoztatást nyújtani a végső fogyasztók számára arról, hogy a támogatott villamos energia hogyan oszlik meg. Ezen fogyasztói információ minőségének javítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden, megújuló energiaforrásból előállított energiaegység tekintetében sor kerüljön származási garancia kiadására.
  Továbbá annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a kétszeres ellentételezés, nem kaphatnak származási garanciát azok a megújulóenergia-termelők, akik már részesültek pénzügyi támogatásban. Ennek ellenére ezek a származási garanciák alkalmazandók információszolgáltatás céljából annak érdekében, hogy a végső fogyasztók egyértelmű, megbízható és megfelelő bizonyítékot kapjanak arról, hogy egy adott energiaegység megújuló forrásból származik. Ezenkívül a támogatásban részesült villamos energiára vonatkozó származási garanciákat a piacon árverés útján értékesíteni kell, és a bevételeket a megújuló energiaforrásokra irányuló állami támogatások csökkentésére kell fordítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(45)

Fontos tájékoztatást nyújtani a végső fogyasztók számára arról, hogy a támogatott villamos energia hogyan oszlik meg. Ezen fogyasztói információ minőségének javítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden, megújuló energiaforrásból előállított energiaegység tekintetében sor kerüljön származási garancia kiadására.
  Továbbá annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a kétszeres ellentételezés, nem kaphatnak származási garanciát azok a megújulóenergia-termelők, akik már részesültek pénzügyi támogatásban. Ennek ellenére ezek a származási garanciák alkalmazandók információszolgáltatás céljából annak érdekében, hogy a végső fogyasztók egyértelmű, megbízható és megfelelő bizonyítékot kapjanak arról, hogy egy adott energiaegység megújuló forrásból származik. Ezenkívül a támogatásban részesült villamos energiára vonatkozó származási garanciákat a piacon árverés útján értékesíteni kell, és a bevételeket a megújuló energiaforrásokra irányuló állami támogatások csökkentésére kell fordítani.

| (45) | Fontos tájékoztatást nyújtani a végső fogyasztók számára arról, hogy a támogatott villamos energia hogyan oszlik meg. Ezen fogyasztói információ minőségének javítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden, megújuló energiaforrásból előállított energiaegység tekintetében sor kerüljön származási garancia kiadására. |
| --- | --- |

(45)

Fontos tájékoztatást nyújtani a végső fogyasztók számára arról, hogy a támogatott villamos energia hogyan oszlik meg. Ezen fogyasztói információ minőségének javítása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy minden, megújuló energiaforrásból előállított energiaegység tekintetében sor kerüljön származási garancia kiadására.

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

49 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (49) | Elismert tény, hogy az innováció és a fenntartható energiapolitika lehetőséget nyújt a gazdasági növekedés megalapozására. A megújuló energiaforrásokból előállított energia termelése gyakorta függ helyi vagy regionális kkv-któl. Fontosak azok a növekedési és foglalkoztatási lehetőségek, amelyeket a megújuló energiaforrásokból történő regionális és helyi energiatermelésbe való beruházások nyújtanak a tagállamokban és régióikban. Ezért a Bizottságnak és a tagállamoknak támogatniuk kell a nemzeti és regionális fejlesztési intézkedéseket ezen a területen, ösztönözniük kell a megújuló energiaforrásból előállított energiatermelés bevált gyakorlatainak a helyi és regionális fejlesztési kezdeményezések közötti cseréjét, valamint
  elő
  kell
  mozdítaniuk
  a kohéziós politika keretében nyújtott pénzeszközök e területen való felhasználását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49)

Elismert tény, hogy az innováció és a fenntartható energiapolitika lehetőséget nyújt a gazdasági növekedés megalapozására. A megújuló energiaforrásokból előállított energia termelése gyakorta függ helyi vagy regionális kkv-któl. Fontosak azok a növekedési és foglalkoztatási lehetőségek, amelyeket a megújuló energiaforrásokból történő regionális és helyi energiatermelésbe való beruházások nyújtanak a tagállamokban és régióikban. Ezért a Bizottságnak és a tagállamoknak támogatniuk kell a nemzeti és regionális fejlesztési intézkedéseket ezen a területen, ösztönözniük kell a megújuló energiaforrásból előállított energiatermelés bevált gyakorlatainak a helyi és regionális fejlesztési kezdeményezések közötti cseréjét, valamint
  elő
  kell
  mozdítaniuk
  a kohéziós politika keretében nyújtott pénzeszközök e területen való felhasználását.

| (49) | Elismert tény, hogy az innováció és a fenntartható energiapolitika lehetőséget nyújt a gazdasági növekedés megalapozására. A megújuló energiaforrásokból előállított energia termelése gyakorta függ helyi vagy regionális kkv-któl. Fontosak azok a 
  helyi vállalkozásfejlesztési, fenntartható
  növekedési és
  jó minőségű
  foglalkoztatási lehetőségek, amelyeket a megújuló energiaforrásokból történő regionális és helyi energiatermelésbe való beruházások nyújtanak a tagállamokban és régióikban. Ezért a Bizottságnak és a tagállamoknak
  elő kell segíteniük és
  támogatniuk kell a nemzeti és regionális fejlesztési intézkedéseket ezen a területen, ösztönözniük kell a megújuló energiaforrásból előállított energiatermelés bevált gyakorlatainak a helyi és regionális fejlesztési kezdeményezések közötti cseréjét, valamint
  fokozniuk kell a technikai segítségnyújtást és több képzési programot
  kell
  biztosítaniuk, hogy növeljék a helyi szabályozási, technikai és pénzügyi szakértelmet, és előmozdítsák a rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségek ismertségét, ideértve az uniós források célzottabb felhasználását, így például
  a kohéziós politika keretében nyújtott pénzeszközök e területen való felhasználását. |
| --- | --- |

(49)

Elismert tény, hogy az innováció és a fenntartható energiapolitika lehetőséget nyújt a gazdasági növekedés megalapozására. A megújuló energiaforrásokból előállított energia termelése gyakorta függ helyi vagy regionális kkv-któl. Fontosak azok a 
  helyi vállalkozásfejlesztési, fenntartható
  növekedési és
  jó minőségű
  foglalkoztatási lehetőségek, amelyeket a megújuló energiaforrásokból történő regionális és helyi energiatermelésbe való beruházások nyújtanak a tagállamokban és régióikban. Ezért a Bizottságnak és a tagállamoknak
  elő kell segíteniük és
  támogatniuk kell a nemzeti és regionális fejlesztési intézkedéseket ezen a területen, ösztönözniük kell a megújuló energiaforrásból előállított energiatermelés bevált gyakorlatainak a helyi és regionális fejlesztési kezdeményezések közötti cseréjét, valamint
  fokozniuk kell a technikai segítségnyújtást és több képzési programot
  kell
  biztosítaniuk, hogy növeljék a helyi szabályozási, technikai és pénzügyi szakértelmet, és előmozdítsák a rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségek ismertségét, ideértve az uniós források célzottabb felhasználását, így például
  a kohéziós politika keretében nyújtott pénzeszközök e területen való felhasználását.

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

49 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (49a) | A helyi és regionális hatóságok gyakran a nemzeti célértékeket meghaladó, nagyra törőbb célértékeket szabnak meg a megújuló energia tekintetében. A megújuló energia és az energiahatékonyság fejlődésének ösztönzésére vonatkozó regionális és helyi kötelezettségvállalásokat jelenleg hálózatok – így például a Polgármesterek Szövetsége és az Intelligens Városok vagy Intelligens Közösségek kezdeményezések –, valamint a fenntartható energiára vonatkozó cselekvési tervek révén támogatják. Az ilyen hálózatok nélkülözhetetlenek, és ezeket bővíteni kell, mivel növelik a tudatosságot, megkönnyítik a bevált gyakorlatok cseréjét és a rendelkezésre álló pénzügyi támogatást. Ezzel összefüggésben a Bizottságnak abban is támogatnia kell az érdeklődő éllovas régiókat és helyi hatóságokat, hogy határokon átnyúló munkát végezzenek, mégpedig oly módon, hogy segítséget nyújt az együttműködési mechanizmusok – így például az európai területi együttműködési csoportosulás – létrehozása során, amelyek lehetővé teszik a különböző tagállamok közigazgatási szervei számára, hogy csoportba szerveződjenek, és közös szolgáltatásokat és projekteket valósítsanak meg, anélkül hogy ehhez előzetes nemzetközi megállapodás aláírására és a nemzeti parlamentek általi megerősítésére lenne szükség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49a)

A helyi és regionális hatóságok gyakran a nemzeti célértékeket meghaladó, nagyra törőbb célértékeket szabnak meg a megújuló energia tekintetében. A megújuló energia és az energiahatékonyság fejlődésének ösztönzésére vonatkozó regionális és helyi kötelezettségvállalásokat jelenleg hálózatok – így például a Polgármesterek Szövetsége és az Intelligens Városok vagy Intelligens Közösségek kezdeményezések –, valamint a fenntartható energiára vonatkozó cselekvési tervek révén támogatják. Az ilyen hálózatok nélkülözhetetlenek, és ezeket bővíteni kell, mivel növelik a tudatosságot, megkönnyítik a bevált gyakorlatok cseréjét és a rendelkezésre álló pénzügyi támogatást. Ezzel összefüggésben a Bizottságnak abban is támogatnia kell az érdeklődő éllovas régiókat és helyi hatóságokat, hogy határokon átnyúló munkát végezzenek, mégpedig oly módon, hogy segítséget nyújt az együttműködési mechanizmusok – így például az európai területi együttműködési csoportosulás – létrehozása során, amelyek lehetővé teszik a különböző tagállamok közigazgatási szervei számára, hogy csoportba szerveződjenek, és közös szolgáltatásokat és projekteket valósítsanak meg, anélkül hogy ehhez előzetes nemzetközi megállapodás aláírására és a nemzeti parlamentek általi megerősítésére lenne szükség.

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

49 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (49b) | A helyi hatóságok és a városok élen járnak az energetikai átállás előmozdításában és a megújuló energia elterjesztésében. A helyi önkormányzatok – a polgárokhoz legközelebb álló kormányzati szintként – kritikus szerepet játszanak az uniós energiapolitikai és éghajlatvédelmi célok lakosság általi támogatásának kiépítésében, miközben decentralizáltabb és integráltabb energiarendszereket alkalmaznak. A helyi megújuló energiába való beruházások segítése érdekében fontos biztosítani a városok és régiók finanszírozáshoz való jobb hozzáférését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49b)

A helyi hatóságok és a városok élen járnak az energetikai átállás előmozdításában és a megújuló energia elterjesztésében. A helyi önkormányzatok – a polgárokhoz legközelebb álló kormányzati szintként – kritikus szerepet játszanak az uniós energiapolitikai és éghajlatvédelmi célok lakosság általi támogatásának kiépítésében, miközben decentralizáltabb és integráltabb energiarendszereket alkalmaznak. A helyi megújuló energiába való beruházások segítése érdekében fontos biztosítani a városok és régiók finanszírozáshoz való jobb hozzáférését.

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

49 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (49c) | Emellett mérlegelni kell egyéb olyan innovatív intézkedéseket is, amelyek az új technológiákba, például az energiahatékonysági szerződésekbe és az állami finanszírozásban történő szabványosítási folyamatokba áramló befektetések növelésére irányulnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49c)

Emellett mérlegelni kell egyéb olyan innovatív intézkedéseket is, amelyek az új technológiákba, például az energiahatékonysági szerződésekbe és az állami finanszírozásban történő szabványosítási folyamatokba áramló befektetések növelésére irányulnak.

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

50 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (50) | A megújuló energiaforrások piacának ösztönzése során figyelembe kell venni a regionális és helyi fejlesztési lehetőségekre, az exportlehetőségekre, a társadalmi kohézióra és a foglalkoztatási lehetőségekre kifejtett pozitív hatásait, különös tekintettel a kkv-kra, valamint a független energiatermelőkre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(50)

A megújuló energiaforrások piacának ösztönzése során figyelembe kell venni a regionális és helyi fejlesztési lehetőségekre, az exportlehetőségekre, a társadalmi kohézióra és a foglalkoztatási lehetőségekre kifejtett pozitív hatásait, különös tekintettel a kkv-kra, valamint a független energiatermelőkre.

| (50) | A megújuló energiaforrások piacának ösztönzése során figyelembe kell venni a regionális és helyi fejlesztési lehetőségekre, az exportlehetőségekre, a társadalmi kohézióra és a foglalkoztatási lehetőségekre kifejtett pozitív hatásait, különös tekintettel a kkv-kra, valamint a független energiatermelőkre
  , ezen belül a saját megújulóenergia-fogyasztókra és az energiaközösségekre
  . |
| --- | --- |

(50)

A megújuló energiaforrások piacának ösztönzése során figyelembe kell venni a regionális és helyi fejlesztési lehetőségekre, az exportlehetőségekre, a társadalmi kohézióra és a foglalkoztatási lehetőségekre kifejtett pozitív hatásait, különös tekintettel a kkv-kra, valamint a független energiatermelőkre
  , ezen belül a saját megújulóenergia-fogyasztókra és az energiaközösségekre
  .

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

51 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (51) | Az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés
  349. cikke elismeri a legkülső régiók sajátos helyzetét. A legkülső régiókban az energiaágazatot gyakran az elszigeteltség, a korlátozott kínálat
  és
  a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés jellemzi, miközben ezek a régiók jelentős helyi megújuló energiaforrásokkal rendelkeznek. A legkülső régiók így példaként szolgálhatnak az Unió számára az innovatív energiatechnológiák alkalmazása terén
  . Ezért elő kell mozdítani
  a megújuló
  energiaforrások hasznosításának elterjedését
  annak érdekében, hogy ezek a régiók nagyobb fokú energiafüggetlenséget érjenek el, és el kell ismerni e régiók sajátos helyzetét a megújuló energiában rejlő potenciáljuk és az állami támogatásokra való rászorultságuk tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(51)

Az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés
  349. cikke elismeri a legkülső régiók sajátos helyzetét. A legkülső régiókban az energiaágazatot gyakran az elszigeteltség, a korlátozott kínálat
  és
  a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés jellemzi, miközben ezek a régiók jelentős helyi megújuló energiaforrásokkal rendelkeznek. A legkülső régiók így példaként szolgálhatnak az Unió számára az innovatív energiatechnológiák alkalmazása terén
  . Ezért elő kell mozdítani
  a megújuló
  energiaforrások hasznosításának elterjedését
  annak érdekében, hogy ezek a régiók nagyobb fokú energiafüggetlenséget érjenek el, és el kell ismerni e régiók sajátos helyzetét a megújuló energiában rejlő potenciáljuk és az állami támogatásokra való rászorultságuk tekintetében.

| (51) | Az
  EUMSZ
  349. cikke elismeri a legkülső régiók sajátos helyzetét. A legkülső régiókban az energiaágazatot gyakran az elszigeteltség, a korlátozott
  és költségesebb
  kínálat
  , valamint
  a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés jellemzi, miközben ezek a régiók jelentős helyi megújuló energiaforrásokkal
  – különösen biomassza és tengeri energiaforrásokkal –
  rendelkeznek. A legkülső régiók így példaként szolgálhatnak az Unió számára az innovatív energiatechnológiák alkalmazása terén
  , és 100 %-ban megújuló energiát felhasználó területekké válnak. Ezért
  a megújuló
  energiaforrásokra vonatkozó stratégiát ki kell igazítani
  annak érdekében, hogy ezek a régiók nagyobb fokú energiafüggetlenséget érjenek el,
  megerősítsék az ellátásbiztonságot
  és el kell ismerni e régiók sajátos helyzetét a megújuló energiában rejlő potenciáljuk és az állami támogatásokra való rászorultságuk tekintetében.
  Másrészt a legkülső régiók számára lehetővé kell tenni forrásaik maradéktalan kiaknázását, tiszteletben tartva a szigorú fenntarthatósági kritériumokat, valamint a helyi sajátosságokhoz és szükségletekhez igazodva, e régiók megújulóenergia-termelésének fokozása és energetikai függetlenségük megerősítése érdekében. |
| --- | --- |

(51)

Az
  EUMSZ
  349. cikke elismeri a legkülső régiók sajátos helyzetét. A legkülső régiókban az energiaágazatot gyakran az elszigeteltség, a korlátozott
  és költségesebb
  kínálat
  , valamint
  a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés jellemzi, miközben ezek a régiók jelentős helyi megújuló energiaforrásokkal
  – különösen biomassza és tengeri energiaforrásokkal –
  rendelkeznek. A legkülső régiók így példaként szolgálhatnak az Unió számára az innovatív energiatechnológiák alkalmazása terén
  , és 100 %-ban megújuló energiát felhasználó területekké válnak. Ezért
  a megújuló
  energiaforrásokra vonatkozó stratégiát ki kell igazítani
  annak érdekében, hogy ezek a régiók nagyobb fokú energiafüggetlenséget érjenek el,
  megerősítsék az ellátásbiztonságot
  és el kell ismerni e régiók sajátos helyzetét a megújuló energiában rejlő potenciáljuk és az állami támogatásokra való rászorultságuk tekintetében.
  Másrészt a legkülső régiók számára lehetővé kell tenni forrásaik maradéktalan kiaknázását, tiszteletben tartva a szigorú fenntarthatósági kritériumokat, valamint a helyi sajátosságokhoz és szükségletekhez igazodva, e régiók megújulóenergia-termelésének fokozása és energetikai függetlenségük megerősítése érdekében.

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

52 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (52) | Célszerű megkülönböztetésmentes feltételek mellett, és az infrastrukturális beruházások finanszírozásának akadályozása nélkül lehetővé tenni a decentralizált megújulóenergia-technológiák fejlődését. A decentralizált energiatermelés felé történő elmozdulásnak számos előnye van, ideértve a helyi energiaforrások hasznosítását, a helyi energiaellátás biztonságának fokozását, a rövidebb szállítási távolságokat, valamint a csökkent energiaátviteli veszteségeket. Az ilyen decentralizáció továbbá (például bevételi források biztosításával és helyi munkahelyteremtéssel) elősegíti a közösségi fejlődést, valamint a kohéziót. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(52)

Célszerű megkülönböztetésmentes feltételek mellett, és az infrastrukturális beruházások finanszírozásának akadályozása nélkül lehetővé tenni a decentralizált megújulóenergia-technológiák fejlődését. A decentralizált energiatermelés felé történő elmozdulásnak számos előnye van, ideértve a helyi energiaforrások hasznosítását, a helyi energiaellátás biztonságának fokozását, a rövidebb szállítási távolságokat, valamint a csökkent energiaátviteli veszteségeket. Az ilyen decentralizáció továbbá (például bevételi források biztosításával és helyi munkahelyteremtéssel) elősegíti a közösségi fejlődést, valamint a kohéziót.

| (52) | Célszerű megkülönböztetésmentes feltételek mellett, és az infrastrukturális beruházások finanszírozásának akadályozása nélkül lehetővé tenni a decentralizált megújulóenergia-technológiák
  és a tárolás
  fejlődését. A decentralizált energiatermelés felé történő elmozdulásnak számos előnye van, ideértve a helyi energiaforrások hasznosítását, a helyi energiaellátás biztonságának fokozását, a rövidebb szállítási távolságokat, valamint a csökkent energiaátviteli veszteségeket. Az ilyen decentralizáció továbbá (például bevételi források biztosításával és helyi munkahelyteremtéssel) elősegíti a közösségi fejlődést, valamint a kohéziót. |
| --- | --- |

(52)

Célszerű megkülönböztetésmentes feltételek mellett, és az infrastrukturális beruházások finanszírozásának akadályozása nélkül lehetővé tenni a decentralizált megújulóenergia-technológiák
  és a tárolás
  fejlődését. A decentralizált energiatermelés felé történő elmozdulásnak számos előnye van, ideértve a helyi energiaforrások hasznosítását, a helyi energiaellátás biztonságának fokozását, a rövidebb szállítási távolságokat, valamint a csökkent energiaátviteli veszteségeket. Az ilyen decentralizáció továbbá (például bevételi források biztosításával és helyi munkahelyteremtéssel) elősegíti a közösségi fejlődést, valamint a kohéziót.

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

53 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (53) | A saját termelésű villamosenergia-fogyasztás növekvő jelentősége miatt szükség van a saját megújulóenergia-fogyasztó fogalmának meghatározására, és egy olyan szabályozási keret létrehozására, amely lehetővé teszi a saját termelésű energia fogyasztói részére, hogy aránytalan terhek viselése nélkül termeljenek, tároljanak és értékesítsenek villamos energiát.
  Egyes esetekben lehetővé
  kell
  tenni
  a 
  közösségi sajátfogyasztást annak
  érdekében, hogy
  például
  a 
  lakásokban élő polgárok is ugyanolyan mértékben részesülhessenek
  a 
  megerősített fogyasztói lehetőségekből
  ,
  mint
  a 
  különálló családi házakban élők
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53)

A saját termelésű villamosenergia-fogyasztás növekvő jelentősége miatt szükség van a saját megújulóenergia-fogyasztó fogalmának meghatározására, és egy olyan szabályozási keret létrehozására, amely lehetővé teszi a saját termelésű energia fogyasztói részére, hogy aránytalan terhek viselése nélkül termeljenek, tároljanak és értékesítsenek villamos energiát.
  Egyes esetekben lehetővé
  kell
  tenni
  a 
  közösségi sajátfogyasztást annak
  érdekében, hogy
  például
  a 
  lakásokban élő polgárok is ugyanolyan mértékben részesülhessenek
  a 
  megerősített fogyasztói lehetőségekből
  ,
  mint
  a 
  különálló családi házakban élők
  .

| (53) | A saját termelésű villamosenergia-fogyasztás növekvő jelentősége miatt szükség van a saját megújulóenergia-fogyasztó fogalmának meghatározására, és egy olyan szabályozási keret létrehozására, amely lehetővé teszi a saját termelésű energia fogyasztói részére, hogy aránytalan terhek viselése nélkül termeljenek, tároljanak és értékesítsenek villamos energiát.
  A saját termelésű energia fogyasztása díjainak és díjazásának ösztönöznie
  kell
  a megújuló energia integrálására szolgáló intelligensebb technológiák fejlesztését és arra kell ösztönöznie a saját megújulóenergia-fogyasztókat, hogy a fogyasztó és
  a 
  hálózat szempontjából kölcsönösen előnyös beruházási döntéseket hozzanak. Ezen egyensúly lehetővé tétele érdekében biztosítani kell, hogy a saját megújulóenergia-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek olyan díjazásra legyenek jogosultak az általuk a hálózatra betáplált saját termelésű megújuló villamos energia fejében, amely tükrözi a betáplált villamos energia piaci értékét és a hálózat, a környezet és a társadalom szempontjából képviselt hosszú távú értéket. Ennek a saját termelésű energia fogyasztásával járó költségeket és hasznokat egyaránt magában kell foglalnia, figyelembe véve az egyébként a hálózatot, a társadalmat és a környezetet terhelő elkerült költségeket, különösen ha a saját termelésű energia fogyasztásához más, elosztott energiaforrások társulnak, így például az energiahatékonyság, az energiatárolás, a felhasználóoldali válasz és a közösségi hálózatok. E díjazást az elosztott energiaforrásokra irányuló, [a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló (átdolgozás), 2016/0380(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi irányelv 59. cikke szerinti költség-haszon elemzés alapján kell megállapítani
  . |
| --- | --- |

(53)

A saját termelésű villamosenergia-fogyasztás növekvő jelentősége miatt szükség van a saját megújulóenergia-fogyasztó fogalmának meghatározására, és egy olyan szabályozási keret létrehozására, amely lehetővé teszi a saját termelésű energia fogyasztói részére, hogy aránytalan terhek viselése nélkül termeljenek, tároljanak és értékesítsenek villamos energiát.
  A saját termelésű energia fogyasztása díjainak és díjazásának ösztönöznie
  kell
  a megújuló energia integrálására szolgáló intelligensebb technológiák fejlesztését és arra kell ösztönöznie a saját megújulóenergia-fogyasztókat, hogy a fogyasztó és
  a 
  hálózat szempontjából kölcsönösen előnyös beruházási döntéseket hozzanak. Ezen egyensúly lehetővé tétele érdekében biztosítani kell, hogy a saját megújulóenergia-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek olyan díjazásra legyenek jogosultak az általuk a hálózatra betáplált saját termelésű megújuló villamos energia fejében, amely tükrözi a betáplált villamos energia piaci értékét és a hálózat, a környezet és a társadalom szempontjából képviselt hosszú távú értéket. Ennek a saját termelésű energia fogyasztásával járó költségeket és hasznokat egyaránt magában kell foglalnia, figyelembe véve az egyébként a hálózatot, a társadalmat és a környezetet terhelő elkerült költségeket, különösen ha a saját termelésű energia fogyasztásához más, elosztott energiaforrások társulnak, így például az energiahatékonyság, az energiatárolás, a felhasználóoldali válasz és a közösségi hálózatok. E díjazást az elosztott energiaforrásokra irányuló, [a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló (átdolgozás), 2016/0380(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi irányelv 59. cikke szerinti költség-haszon elemzés alapján kell megállapítani
  .

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

53 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (53a) | Egyes esetekben lehetővé kell tenni a közösségi sajátfogyasztást annak érdekében, hogy például a lakásokban élő polgárok is ugyanolyan mértékben részesülhessenek a megerősített fogyasztói lehetőségekből, mint a különálló családi házakban élők. A közösségi sajátfogyasztás lehetővé tétele arra is lehetőséget nyújt a megújulóenergia-közösségek számára, hogy a háztartások szintjén javítsák az energiahatékonyságot, és csökkentett fogyasztás és alacsonyabb ellátási díjak révén segítsék az energiaszegénység elleni küzdelmet. A tagállamoknak meg kell ragadniuk ezt a lehetőséget, többek között annak értékelése révén, hogy lehetővé tudják-e tenni az olyan háztartások részvételét, amelyek egyébként nem lennének képesek részt venni, ideértve a rászoruló fogyasztókat és bérlőket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53a)

Egyes esetekben lehetővé kell tenni a közösségi sajátfogyasztást annak érdekében, hogy például a lakásokban élő polgárok is ugyanolyan mértékben részesülhessenek a megerősített fogyasztói lehetőségekből, mint a különálló családi házakban élők. A közösségi sajátfogyasztás lehetővé tétele arra is lehetőséget nyújt a megújulóenergia-közösségek számára, hogy a háztartások szintjén javítsák az energiahatékonyságot, és csökkentett fogyasztás és alacsonyabb ellátási díjak révén segítsék az energiaszegénység elleni küzdelmet. A tagállamoknak meg kell ragadniuk ezt a lehetőséget, többek között annak értékelése révén, hogy lehetővé tudják-e tenni az olyan háztartások részvételét, amelyek egyébként nem lennének képesek részt venni, ideértve a rászoruló fogyasztókat és bérlőket.

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

53 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (53b) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell a fogyasztásra vonatkozó szabályok tiszteletben tartását, valamint a megújuló energiákhoz kapcsolódó berendezések telepítése terén a többnyire a legkiszolgáltatottabb közösségeket (mint például az időskorúakat és a vidéki térségek lakóit) sújtó agresszív értékesítés, tisztességtelen ügynöki tevékenység és megtévesztő érvelés elleni küzdelemre irányuló intézkedések bevezetését vagy megerősítését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(53b)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell a fogyasztásra vonatkozó szabályok tiszteletben tartását, valamint a megújuló energiákhoz kapcsolódó berendezések telepítése terén a többnyire a legkiszolgáltatottabb közösségeket (mint például az időskorúakat és a vidéki térségek lakóit) sújtó agresszív értékesítés, tisztességtelen ügynöki tevékenység és megtévesztő érvelés elleni küzdelemre irányuló intézkedések bevezetését vagy megerősítését.

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

54 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (54) | A helyi lakosok megújulóenergia-közösségek révén történő részvétele a megújulóenergia-projektekben jelentős hozzáadott értéket eredményezett a megújuló energia helyi elfogadottsága és a további magántőkéhez való hozzáférés szempontjából. Ez a helyi részvétel a növekvő megújulóenergia-kapacitásra figyelemmel egyre nagyobb jelentőségűvé válik a jövőben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(54)

A helyi lakosok megújulóenergia-közösségek révén történő részvétele a megújulóenergia-projektekben jelentős hozzáadott értéket eredményezett a megújuló energia helyi elfogadottsága és a további magántőkéhez való hozzáférés szempontjából. Ez a helyi részvétel a növekvő megújulóenergia-kapacitásra figyelemmel egyre nagyobb jelentőségűvé válik a jövőben.

| (54) | A helyi lakosok
  és helyi hatóságok
  megújulóenergia-közösségek révén történő részvétele a megújulóenergia-projektekben jelentős hozzáadott értéket eredményezett a megújuló energia helyi elfogadottsága és a további magántőkéhez való hozzáférés szempontjából
  , ennek eredménye pedig a helyi beruházás, nagyobb választék a fogyasztók számára, a polgárok szélesebb körű részvétele az energetikai átállásban többek között az olyan háztartások részvételének ösztönzése révén, amelyek máskülönben nem biztos, hogy képesek lennének részt venni, az energiahatékonyság háztartások szintjén való javítása, valamint az energiaszegénység elleni küzdelem segítése a csökkentett fogyasztás és alacsonyabb ellátási díjak révén
  . Ez a helyi részvétel a növekvő megújulóenergia-kapacitásra figyelemmel egyre nagyobb jelentőségűvé válik a jövőben. |
| --- | --- |

(54)

A helyi lakosok
  és helyi hatóságok
  megújulóenergia-közösségek révén történő részvétele a megújulóenergia-projektekben jelentős hozzáadott értéket eredményezett a megújuló energia helyi elfogadottsága és a további magántőkéhez való hozzáférés szempontjából
  , ennek eredménye pedig a helyi beruházás, nagyobb választék a fogyasztók számára, a polgárok szélesebb körű részvétele az energetikai átállásban többek között az olyan háztartások részvételének ösztönzése révén, amelyek máskülönben nem biztos, hogy képesek lennének részt venni, az energiahatékonyság háztartások szintjén való javítása, valamint az energiaszegénység elleni küzdelem segítése a csökkentett fogyasztás és alacsonyabb ellátási díjak révén
  . Ez a helyi részvétel a növekvő megújulóenergia-kapacitásra figyelemmel egyre nagyobb jelentőségűvé válik a jövőben.

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

55 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (55a) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hálózattal kapcsolatos költségek és illetékek méltányosan és torzításmentesen oszoljanak meg a villamosenergia-rendszer felhasználói között. Valamennyi hálózati díjnak költségtükrözőnek kell lennie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(55a)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a hálózattal kapcsolatos költségek és illetékek méltányosan és torzításmentesen oszoljanak meg a villamosenergia-rendszer felhasználói között. Valamennyi hálózati díjnak költségtükrözőnek kell lennie.

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

57 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (57) | Több tagállam is hajtott végre intézkedéseket a fűtési és hűtési ágazatban 2020-as megújulóenergia-célkitűzéseik elérése céljából.
  A 2020 utáni időszakra vonatkozó kötelező nemzeti célok hiányában azonban a fennmaradó nemzeti ösztönzők nem biztos, hogy elegendőek lesznek a 2030-ra és 2050-re vonatkozó, hosszú távú dekarbonizációs célok eléréséhez.
  Az említett célokkal való összhang, a befektetői kiszámíthatóság erősítése és a fűtési és hűtési ágazatban az uniós megújulóenergia-piac létrehozásának támogatása érdekében az energiahatékonyság elsődlegességének elvét tiszteletben tartva helyénvaló támogatni a tagállamok erőfeszítéseit a megújuló energiát hasznosító fűtés és hűtés kialakításában, a megújuló energia részarányának fokozatos növeléséhez történő hozzájárulásuk érdekében. Tekintettel egyes fűtési és hűtési piacok széttagoltságára, ezeknek a törekvéseknek a megvalósítása során rendkívül fontos a rugalmasság biztosítása. Ugyancsak fontos biztosítani azt, hogy a megújuló energiaforrások használatának a fűtési és a hűtési ágazatban történő lehetséges bevezetése ne járjon káros
  környezeti
  mellékhatásokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(57)

Több tagállam is hajtott végre intézkedéseket a fűtési és hűtési ágazatban 2020-as megújulóenergia-célkitűzéseik elérése céljából.
  A 2020 utáni időszakra vonatkozó kötelező nemzeti célok hiányában azonban a fennmaradó nemzeti ösztönzők nem biztos, hogy elegendőek lesznek a 2030-ra és 2050-re vonatkozó, hosszú távú dekarbonizációs célok eléréséhez.
  Az említett célokkal való összhang, a befektetői kiszámíthatóság erősítése és a fűtési és hűtési ágazatban az uniós megújulóenergia-piac létrehozásának támogatása érdekében az energiahatékonyság elsődlegességének elvét tiszteletben tartva helyénvaló támogatni a tagállamok erőfeszítéseit a megújuló energiát hasznosító fűtés és hűtés kialakításában, a megújuló energia részarányának fokozatos növeléséhez történő hozzájárulásuk érdekében. Tekintettel egyes fűtési és hűtési piacok széttagoltságára, ezeknek a törekvéseknek a megvalósítása során rendkívül fontos a rugalmasság biztosítása. Ugyancsak fontos biztosítani azt, hogy a megújuló energiaforrások használatának a fűtési és a hűtési ágazatban történő lehetséges bevezetése ne járjon káros
  környezeti
  mellékhatásokkal.

| (57) | Több tagállam is hajtott végre intézkedéseket a fűtési és hűtési ágazatban 2020-as megújulóenergia-célkitűzéseik elérése céljából. Az említett célokkal való összhang, a befektetői kiszámíthatóság erősítése és a fűtési és hűtési ágazatban az uniós megújulóenergia-piac létrehozásának támogatása érdekében az energiahatékonyság elsődlegességének elvét tiszteletben tartva helyénvaló támogatni a tagállamok erőfeszítéseit a megújuló energiát hasznosító fűtés és hűtés kialakításában, a megújuló energia részarányának fokozatos növeléséhez történő hozzájárulásuk érdekében. Tekintettel egyes fűtési és hűtési piacok széttagoltságára, ezeknek a törekvéseknek a megvalósítása során rendkívül fontos a rugalmasság biztosítása. Ugyancsak fontos biztosítani azt, hogy a megújuló energiaforrások használatának a fűtési és a hűtési ágazatban történő lehetséges bevezetése ne járjon káros mellékhatásokkal
  a környezetre és az emberi egészségre nézve
  . |
| --- | --- |

(57)

Több tagállam is hajtott végre intézkedéseket a fűtési és hűtési ágazatban 2020-as megújulóenergia-célkitűzéseik elérése céljából. Az említett célokkal való összhang, a befektetői kiszámíthatóság erősítése és a fűtési és hűtési ágazatban az uniós megújulóenergia-piac létrehozásának támogatása érdekében az energiahatékonyság elsődlegességének elvét tiszteletben tartva helyénvaló támogatni a tagállamok erőfeszítéseit a megújuló energiát hasznosító fűtés és hűtés kialakításában, a megújuló energia részarányának fokozatos növeléséhez történő hozzájárulásuk érdekében. Tekintettel egyes fűtési és hűtési piacok széttagoltságára, ezeknek a törekvéseknek a megvalósítása során rendkívül fontos a rugalmasság biztosítása. Ugyancsak fontos biztosítani azt, hogy a megújuló energiaforrások használatának a fűtési és a hűtési ágazatban történő lehetséges bevezetése ne járjon káros mellékhatásokkal
  a környezetre és az emberi egészségre nézve
  .

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

59 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (59a) | A rugalmasságukkal való kereskedést, saját termelésű energia fogyasztását vagy a saját termelésű villamos energia értékesítését végző háztartási fogyasztóknak és közösségeknek meg kell őrizniük a fogyasztóként őket megillető jogokat, ideértve az ahhoz való jogot, hogy a saját választásuk szerinti szolgáltatóval szerződjenek és szolgáltatót váltsanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(59a)

A rugalmasságukkal való kereskedést, saját termelésű energia fogyasztását vagy a saját termelésű villamos energia értékesítését végző háztartási fogyasztóknak és közösségeknek meg kell őrizniük a fogyasztóként őket megillető jogokat, ideértve az ahhoz való jogot, hogy a saját választásuk szerinti szolgáltatóval szerződjenek és szolgáltatót váltsanak.

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

60 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (60) | Hangsúlyozni
  kell a megújuló fűtés és hűtés alkalmazásának
  fokozására irányuló erőfeszítések
  és a 2010/31/EU és a 2012/27/EU irányelvek alapján jelenleg érvényben lévő rendszerek közötti
  lehetséges
  szinergiákat. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a tagállamok számára biztosítani kell, hogy a lehető legnagyobb mértékben a meglévő közigazgatási struktúráikat alkalmazhassák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(60)

Hangsúlyozni
  kell a megújuló fűtés és hűtés alkalmazásának
  fokozására irányuló erőfeszítések
  és a 2010/31/EU és a 2012/27/EU irányelvek alapján jelenleg érvényben lévő rendszerek közötti
  lehetséges
  szinergiákat. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a tagállamok számára biztosítani kell, hogy a lehető legnagyobb mértékben a meglévő közigazgatási struktúráikat alkalmazhassák.

| (60) | A hatékony, megújuló energián alapuló fűtési és hűtési rendszerek használatának kéz a kézben kell járnia az épületek mélyfelújításával, ami egyúttal csökkenti az energiaigényt és a fogyasztóknál felmerülő költségeket, hozzájárul az energiaszegénység mérsékléséhez, valamint a minőségi helyi munkahelyek teremtéséhez. E célból hangsúlyozni
  kell a megújuló fűtés és hűtés alkalmazásának
  szükségessége
  és a 2010/31/EU és a 2012/27/EU irányelvek alapján jelenleg érvényben lévő rendszerek közötti
  potenciális
  szinergiákat. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a tagállamok számára biztosítani kell, hogy a lehető legnagyobb mértékben a meglévő közigazgatási struktúráikat alkalmazhassák. |
| --- | --- |

(60)

A hatékony, megújuló energián alapuló fűtési és hűtési rendszerek használatának kéz a kézben kell járnia az épületek mélyfelújításával, ami egyúttal csökkenti az energiaigényt és a fogyasztóknál felmerülő költségeket, hozzájárul az energiaszegénység mérsékléséhez, valamint a minőségi helyi munkahelyek teremtéséhez. E célból hangsúlyozni
  kell a megújuló fűtés és hűtés alkalmazásának
  szükségessége
  és a 2010/31/EU és a 2012/27/EU irányelvek alapján jelenleg érvényben lévő rendszerek közötti
  potenciális
  szinergiákat. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében a tagállamok számára biztosítani kell, hogy a lehető legnagyobb mértékben a meglévő közigazgatási struktúráikat alkalmazhassák.

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

61 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (61a) | Az intelligens közlekedés terén növelni kell a közúti célú elektromos mobilitás fejlesztését és elterjedését, valamint fel kell gyorsítani a fejlett technológiák innovatív vasúti közlekedésbe való integrálását a tiszta tömegközlekedésnek kedvező Shift2Rail kezdeményezés előmozdításával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(61a)

Az intelligens közlekedés terén növelni kell a közúti célú elektromos mobilitás fejlesztését és elterjedését, valamint fel kell gyorsítani a fejlett technológiák innovatív vasúti közlekedésbe való integrálását a tiszta tömegközlekedésnek kedvező Shift2Rail kezdeményezés előmozdításával.

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

62 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (62) | Az
  alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó mobilitásra vonatkozó 2016 júliusi európai stratégia rámutatott arra, hogy az élelmiszer-alapú bioüzemanyagoknak korlátozott szerepük van a közlekedési ágazat dekarbonizációjában, ezért azokat fokozatosan ki kell iktatni, és fejlett bioüzemanyagokkal kell helyettesíteni. A fejlett bioüzemanyag-fajtákra való átállás előkészítéseként és a földhasználat közvetett megváltozásából eredő összes hatás minimalizálása érdekében célszerű korlátozni az élelmiszer- és takarmánynövényekből előállított bioüzemanyagoknak és folyékony bio-energiahordozóknak a jelen irányelvben meghatározott uniós célérték teljesítése céljából beszámítható mennyiségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(62)

Az
  alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó mobilitásra vonatkozó 2016 júliusi európai stratégia rámutatott arra, hogy az élelmiszer-alapú bioüzemanyagoknak korlátozott szerepük van a közlekedési ágazat dekarbonizációjában, ezért azokat fokozatosan ki kell iktatni, és fejlett bioüzemanyagokkal kell helyettesíteni. A fejlett bioüzemanyag-fajtákra való átállás előkészítéseként és a földhasználat közvetett megváltozásából eredő összes hatás minimalizálása érdekében célszerű korlátozni az élelmiszer- és takarmánynövényekből előállított bioüzemanyagoknak és folyékony bio-energiahordozóknak a jelen irányelvben meghatározott uniós célérték teljesítése céljából beszámítható mennyiségét.

| (62) | Ha egy legelőt vagy korábban élelmiszer- és takarmánynövény előállítására szolgáló mezőgazdasági területet bioüzemanyag-termelésre állítanak át, a nem üzemanyag iránti keresletet vagy a jelenlegi termelés intenzitásának növelésével, vagy pedig más földterületek mezőgazdasági művelés alá vonásával továbbra is ki kell elégíteni. Az utóbbi a földhasználat közvetett megváltozásának számít, ami jelentős mértékű ÜHG-kibocsátást vonhat maga után, amennyiben nagy szénkészlettel rendelkező földek átállításáról van szó. Az
  alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó mobilitásra vonatkozó 2016 júliusi európai stratégia rámutatott arra, hogy az élelmiszer-alapú bioüzemanyagoknak korlátozott szerepük van a közlekedési ágazat dekarbonizációjában, ezért azokat fokozatosan ki kell iktatni, és fejlett bioüzemanyagokkal kell helyettesíteni. A fejlett bioüzemanyag-fajtákra való átállás előkészítéseként és a földhasználat közvetett megváltozásából eredő összes hatás minimalizálása érdekében célszerű korlátozni az élelmiszer- és takarmánynövényekből előállított bioüzemanyagoknak és folyékony bio-energiahordozóknak a jelen irányelvben meghatározott uniós célérték teljesítése céljából beszámítható mennyiségét
  , megkülönböztetve a magas ÜHG-hatékonyságú, valamint a földhasználat közvetett megváltozásának alacsony kockázatát jelentő élelmiszernövény-alapú bioüzemanyagokat
  .
  Fel kell gyorsítani a fejlett bioüzemanyag-fajták és az elektromos mobilitás bevezetését. |
| --- | --- |

(62)

Ha egy legelőt vagy korábban élelmiszer- és takarmánynövény előállítására szolgáló mezőgazdasági területet bioüzemanyag-termelésre állítanak át, a nem üzemanyag iránti keresletet vagy a jelenlegi termelés intenzitásának növelésével, vagy pedig más földterületek mezőgazdasági művelés alá vonásával továbbra is ki kell elégíteni. Az utóbbi a földhasználat közvetett megváltozásának számít, ami jelentős mértékű ÜHG-kibocsátást vonhat maga után, amennyiben nagy szénkészlettel rendelkező földek átállításáról van szó. Az
  alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó mobilitásra vonatkozó 2016 júliusi európai stratégia rámutatott arra, hogy az élelmiszer-alapú bioüzemanyagoknak korlátozott szerepük van a közlekedési ágazat dekarbonizációjában, ezért azokat fokozatosan ki kell iktatni, és fejlett bioüzemanyagokkal kell helyettesíteni. A fejlett bioüzemanyag-fajtákra való átállás előkészítéseként és a földhasználat közvetett megváltozásából eredő összes hatás minimalizálása érdekében célszerű korlátozni az élelmiszer- és takarmánynövényekből előállított bioüzemanyagoknak és folyékony bio-energiahordozóknak a jelen irányelvben meghatározott uniós célérték teljesítése céljából beszámítható mennyiségét
  , megkülönböztetve a magas ÜHG-hatékonyságú, valamint a földhasználat közvetett megváltozásának alacsony kockázatát jelentő élelmiszernövény-alapú bioüzemanyagokat
  .
  Fel kell gyorsítani a fejlett bioüzemanyag-fajták és az elektromos mobilitás bevezetését.

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

63 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (63a) | Az Uniónak és a tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy növeljék a megújuló energiaforrásokból előállított energiák sokféleségét, csökkentsék a közlekedési ágazat teljes energiafogyasztását, valamint növeljék az energiahatékonyságot minden közlekedési ágazatban. Az erre irányuló intézkedéseket a közlekedéstervezésben, valamint a jobb energiahatékonyságú gépjárművek gyártása során is érvényesíteni lehetne. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(63a)

Az Uniónak és a tagállamoknak arra kell törekedniük, hogy növeljék a megújuló energiaforrásokból előállított energiák sokféleségét, csökkentsék a közlekedési ágazat teljes energiafogyasztását, valamint növeljék az energiahatékonyságot minden közlekedési ágazatban. Az erre irányuló intézkedéseket a közlekedéstervezésben, valamint a jobb energiahatékonyságú gépjárművek gyártása során is érvényesíteni lehetne.

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

63 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (63b) | A közúti közlekedésben alkalmazott üzemanyag-hatékonysági előírások hatékony módot nyújtanának a közlekedési ágazatban a megújuló alternatívák iránti kereslet előmozdítására és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának további csökkentésére, valamint a közlekedési ágazat hosszú távú dekarbonizációjára. Az üzemanyag-hatékonysági előírásokat a technológiai fejlődéssel, valamint az éghajlat-változási és az energiára vonatkozó célkitűzésekben tapasztalt változással összhangban kellene ösztönözni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(63b)

A közúti közlekedésben alkalmazott üzemanyag-hatékonysági előírások hatékony módot nyújtanának a közlekedési ágazatban a megújuló alternatívák iránti kereslet előmozdítására és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának további csökkentésére, valamint a közlekedési ágazat hosszú távú dekarbonizációjára. Az üzemanyag-hatékonysági előírásokat a technológiai fejlődéssel, valamint az éghajlat-változási és az energiára vonatkozó célkitűzésekben tapasztalt változással összhangban kellene ösztönözni.

Módosítás 286

Irányelvre irányuló javaslat

63 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (63

  c

  ) | A fejlett bioüzemanyag-fajták várhatóan fontos szerepet játszanak majd a légi közlekedés üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentésében, ezért szükséges, hogy a bioüzemanyagok bevonására irányuló kötelezettség specifikusan a légi közlekedés számára értékesített üzemanyagok tekintetében is teljesüljön. Uniós és tagállami szinten olyan politikákat kell kidolgozni, amelyek ösztönzik az üzemanyagok hajózásban való megtakarítását célzó operatív intézkedéseket, a szél- és napenergiával működő tengeri közlekedés terjedését célzó kutatási és fejlesztési erőfeszítések mellett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(63

  c

  )

A fejlett bioüzemanyag-fajták várhatóan fontos szerepet játszanak majd a légi közlekedés üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentésében, ezért szükséges, hogy a bioüzemanyagok bevonására irányuló kötelezettség specifikusan a légi közlekedés számára értékesített üzemanyagok tekintetében is teljesüljön. Uniós és tagállami szinten olyan politikákat kell kidolgozni, amelyek ösztönzik az üzemanyagok hajózásban való megtakarítását célzó operatív intézkedéseket, a szél- és napenergiával működő tengeri közlekedés terjedését célzó kutatási és fejlesztési erőfeszítések mellett.

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

65 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (65a) | Megfelelő módszertant kell kidolgozni annak érdekében, hogy pontosabban megállapítható legyen a megújuló forrásból származó villamos energia részaránya a közlekedésben, megvizsgálva az e célra szolgáló különböző műszaki és technológiai megoldásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(65a)

Megfelelő módszertant kell kidolgozni annak érdekében, hogy pontosabban megállapítható legyen a megújuló forrásból származó villamos energia részaránya a közlekedésben, megvizsgálva az e célra szolgáló különböző műszaki és technológiai megoldásokat.

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

66 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (66) | A gazdaság dekarbonizációjához történő hozzájárulásukra tekintettel támogatni kell azokat az alapanyagokat, amelyek a bioüzemanyagok előállításához történő használatuk során csekély hatással vannak a földhasználatt közvetett megváltozására. Különösen az olyan fejlett bioüzemanyagok előállításához használt alapanyagokat kell a jelen irányelv egy mellékletébe belefoglalni, amelyek előállítási technológiája innovatívabb, kevésbé érett, és ezért magasabb szintű támogatást igényel. Annak biztosítása érdekében, hogy ez a melléklet lépést tartson a legújabb technológiai fejleményekkel, ugyanakkor elkerülje a nem szándékolt negatív hatásokat,
  az irányelv elfogadását követően
  értékelést kell végezni
  annak felmérése céljából, hogy a melléklet kiterjeszthető-e újabb alapanyagokra
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(66)

A gazdaság dekarbonizációjához történő hozzájárulásukra tekintettel támogatni kell azokat az alapanyagokat, amelyek a bioüzemanyagok előállításához történő használatuk során csekély hatással vannak a földhasználatt közvetett megváltozására. Különösen az olyan fejlett bioüzemanyagok előállításához használt alapanyagokat kell a jelen irányelv egy mellékletébe belefoglalni, amelyek előállítási technológiája innovatívabb, kevésbé érett, és ezért magasabb szintű támogatást igényel. Annak biztosítása érdekében, hogy ez a melléklet lépést tartson a legújabb technológiai fejleményekkel, ugyanakkor elkerülje a nem szándékolt negatív hatásokat,
  az irányelv elfogadását követően
  értékelést kell végezni
  annak felmérése céljából, hogy a melléklet kiterjeszthető-e újabb alapanyagokra
  .

| (66) | A gazdaság dekarbonizációjához történő hozzájárulásukra tekintettel támogatni kell azokat az alapanyagokat, amelyek a bioüzemanyagok előállításához történő használatuk során csekély hatással vannak a földhasználatt közvetett megváltozására. Különösen az olyan fejlett bioüzemanyagok előállításához használt alapanyagokat kell a jelen irányelv egy mellékletébe belefoglalni, amelyek előállítási technológiája innovatívabb, kevésbé érett, és ezért magasabb szintű támogatást igényel. Annak biztosítása érdekében, hogy ez a melléklet lépést tartson a legújabb technológiai fejleményekkel, ugyanakkor elkerülje a nem szándékolt negatív hatásokat,
  rendszeres
  értékelést kell végezni. |
| --- | --- |

(66)

A gazdaság dekarbonizációjához történő hozzájárulásukra tekintettel támogatni kell azokat az alapanyagokat, amelyek a bioüzemanyagok előállításához történő használatuk során csekély hatással vannak a földhasználatt közvetett megváltozására. Különösen az olyan fejlett bioüzemanyagok előállításához használt alapanyagokat kell a jelen irányelv egy mellékletébe belefoglalni, amelyek előállítási technológiája innovatívabb, kevésbé érett, és ezért magasabb szintű támogatást igényel. Annak biztosítása érdekében, hogy ez a melléklet lépést tartson a legújabb technológiai fejleményekkel, ugyanakkor elkerülje a nem szándékolt negatív hatásokat,
  rendszeres
  értékelést kell végezni.

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

68 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (68) | A
  biomasszá nak
  a nyersanyag- és energia-előállítás céljából történő felhasználása révén a gazdaság dekarbonizációjához való hozzájárulásában rejlő valamennyi lehetőség kiaknázása érdekében a tagállamoknak és az Uniónak
  támogatniuk kell
  a meglévő
  faanyag -
  és mezőgazdasági erőforrások erőteljesebb fenntartható
  mozgósítását
  és új erdőgazdálkodási és mezőgazdasági termelési rendszerek
  kifejlesztését
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(68)

A
  biomasszá nak
  a nyersanyag- és energia-előállítás céljából történő felhasználása révén a gazdaság dekarbonizációjához való hozzájárulásában rejlő valamennyi lehetőség kiaknázása érdekében a tagállamoknak és az Uniónak
  támogatniuk kell
  a meglévő
  faanyag -
  és mezőgazdasági erőforrások erőteljesebb fenntartható
  mozgósítását
  és új erdőgazdálkodási és mezőgazdasági termelési rendszerek
  kifejlesztését
  .

| (68) | A
  biomasszának
  a nyersanyag- és energia-előállítás céljából történő felhasználása révén a gazdaság dekarbonizációjához való hozzájárulásában rejlő valamennyi lehetőség kiaknázása érdekében a tagállamoknak és az Uniónak
  kizárólag
  a meglévő
  faanyag-
  és mezőgazdasági erőforrások erőteljesebb fenntartható
  mozgósításából
  és új erdőgazdálkodási és mezőgazdasági termelési rendszerek
  kifejlesztéséből származó energia-felhasználást kell támogatniuk, feltéve, hogy a fenntarthatóságra és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó kritériumok teljesülnek
  . |
| --- | --- |

(68)

A
  biomasszának
  a nyersanyag- és energia-előállítás céljából történő felhasználása révén a gazdaság dekarbonizációjához való hozzájárulásában rejlő valamennyi lehetőség kiaknázása érdekében a tagállamoknak és az Uniónak
  kizárólag
  a meglévő
  faanyag-
  és mezőgazdasági erőforrások erőteljesebb fenntartható
  mozgósításából
  és új erdőgazdálkodási és mezőgazdasági termelési rendszerek
  kifejlesztéséből származó energia-felhasználást kell támogatniuk, feltéve, hogy a fenntarthatóságra és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó kritériumok teljesülnek
  .

Módosítás 287

Irányelvre irányuló javaslat

68 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (68a) | Nagyobb hangsúlyt kell helyezni a körforgásos gazdaság, a biogazdaság és a megújuló energia terjesztése közti szinergiára, hogy biztosítani lehessen a nyersanyagok optimális felhasználását és a legjobb környezeti eredményt. Az Unió és a tagállamok által elfogadott, a megújuló energiák termelését támogató szakpolitikai intézkedéseknek mindig figyelembe kell venniük az erőforrás-hatékonyság és a biomassza optimális felhasználásának elvét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(68a)

Nagyobb hangsúlyt kell helyezni a körforgásos gazdaság, a biogazdaság és a megújuló energia terjesztése közti szinergiára, hogy biztosítani lehessen a nyersanyagok optimális felhasználását és a legjobb környezeti eredményt. Az Unió és a tagállamok által elfogadott, a megújuló energiák termelését támogató szakpolitikai intézkedéseknek mindig figyelembe kell venniük az erőforrás-hatékonyság és a biomassza optimális felhasználásának elvét.

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

69 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (69) | A
  bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok
  előállításának mindig fenntartható módon kell történnie. Az ezen irányelvben meghatározott 
  uniós
  célkitűzésnek való megfelelés céljára használt, illetve a támogatási rendszerek által támogatott bioüzemanyagokkal, folyékony bio-energiahordozókkal és biomassza-tüzelőanyagokkal kapcsolatban meg kell követelni a fenntarthatósági és az üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési kritériumok betartását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(69)

A
  bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok
  előállításának mindig fenntartható módon kell történnie. Az ezen irányelvben meghatározott 
  uniós
  célkitűzésnek való megfelelés céljára használt, illetve a támogatási rendszerek által támogatott bioüzemanyagokkal, folyékony bio-energiahordozókkal és biomassza-tüzelőanyagokkal kapcsolatban meg kell követelni a fenntarthatósági és az üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési kritériumok betartását.

| (69) | A
  megújuló energia
  előállításának mindig fenntartható módon kell történnie. Az ezen irányelvben meghatározott célkitűzésnek való megfelelés céljára használt, illetve a támogatási rendszerek által támogatott
  azon megújuló forrásból előállított energiákkal,
  bioüzemanyagokkal, folyékony bio-energiahordozókkal és biomassza-tüzelőanyagokkal kapcsolatban meg kell követelni a fenntarthatósági és az üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési kritériumok betartását. |
| --- | --- |

(69)

A
  megújuló energia
  előállításának mindig fenntartható módon kell történnie. Az ezen irányelvben meghatározott célkitűzésnek való megfelelés céljára használt, illetve a támogatási rendszerek által támogatott
  azon megújuló forrásból előállított energiákkal,
  bioüzemanyagokkal, folyékony bio-energiahordozókkal és biomassza-tüzelőanyagokkal kapcsolatban meg kell követelni a fenntarthatósági és az üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési kritériumok betartását.

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

71 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (71) | A bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók, és a biomassza-tüzelőanyagok gyártására használt mezőgazdasági nyersanyagok termelése, illetve az ezek használatára vonatkozó, jelen irányelvben foglalt ösztönzők nem idézhetik elő a biológiai
  sokféleséggel rendelkező földterületek elpusztítását
  . Az ilyen, számos nemzetközi egyezményben az egész emberiség közkincsének elismert véges erőforrásokat meg kell őrizni. Ezért szükséges olyan fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátási kritériumokról rendelkezni, amelyek biztosítják, hogy a bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok csak akkor jogosultak ösztönző eszközökre, ha garantált, hogy a mezőgazdasági nyersanyag nem biológiai sokféleséggel rendelkező területekről származik, illetve a természetvédelmi célokra kijelölt területek vagy a ritka, illetve veszélyeztetett ökoszisztémák vagy fajok védelmére kijelölt területek esetében az érintett illetékes hatóság kimutatja, hogy a mezőgazdasági nyersanyagtermelés nem ellentétes ezekkel a célokkal. A választott fenntarthatósági kritériumok alapján egy erdőt akkor kell biológiai sokféleséggel rendelkezőnek tekinteni,, ha az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) a globális erdészeti erőforrások felmérésében használt meghatározása szerint elsődleges erdőnek minősül, vagy ha természetvédelmi célú nemzeti törvények védik. Azok a területek, amelyeken nem faeredetű erdészeti termékek begyűjtés e történik, biológiai sokféleséget képviselő erdőnek minősülnek, feltéve, hogy az emberi hatás nem jelentős. A FAO által meghatározott egyéb erdőfajták, mint például az átalakított természetes erdők, a féltermészetes erdők és ültetvények nem tekintendők elsődleges erdőnek. Továbbá tekintettel bizonyos mérsékelt övi és trópusi gyepterületek – többek között a magas fokú biológiai sokféleséget képviselő szavannák, sztyeppék, bozótosok és prérik – magas fokú biológiai sokféleséget képviselő jellegére, helyénvaló, hogy az ilyen területekről származó mezőgazdasági nyersanyagokból előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok ne legyenek jogosultak az ezen irányelvben meghatározott ösztönző eszközökre. A Bizottságnak meg kell állapítania a megfelelő kritériumokat az ilyen magas fokú biológiai sokféleséget képviselő gyepterület meghatározásához, a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismereteknek és a vonatkozó nemzetközi szabályoknak megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(71)

A bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók, és a biomassza-tüzelőanyagok gyártására használt mezőgazdasági nyersanyagok termelése, illetve az ezek használatára vonatkozó, jelen irányelvben foglalt ösztönzők nem idézhetik elő a biológiai
  sokféleséggel rendelkező földterületek elpusztítását
  . Az ilyen, számos nemzetközi egyezményben az egész emberiség közkincsének elismert véges erőforrásokat meg kell őrizni. Ezért szükséges olyan fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátási kritériumokról rendelkezni, amelyek biztosítják, hogy a bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok csak akkor jogosultak ösztönző eszközökre, ha garantált, hogy a mezőgazdasági nyersanyag nem biológiai sokféleséggel rendelkező területekről származik, illetve a természetvédelmi célokra kijelölt területek vagy a ritka, illetve veszélyeztetett ökoszisztémák vagy fajok védelmére kijelölt területek esetében az érintett illetékes hatóság kimutatja, hogy a mezőgazdasági nyersanyagtermelés nem ellentétes ezekkel a célokkal. A választott fenntarthatósági kritériumok alapján egy erdőt akkor kell biológiai sokféleséggel rendelkezőnek tekinteni,, ha az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) a globális erdészeti erőforrások felmérésében használt meghatározása szerint elsődleges erdőnek minősül, vagy ha természetvédelmi célú nemzeti törvények védik. Azok a területek, amelyeken nem faeredetű erdészeti termékek begyűjtés e történik, biológiai sokféleséget képviselő erdőnek minősülnek, feltéve, hogy az emberi hatás nem jelentős. A FAO által meghatározott egyéb erdőfajták, mint például az átalakított természetes erdők, a féltermészetes erdők és ültetvények nem tekintendők elsődleges erdőnek. Továbbá tekintettel bizonyos mérsékelt övi és trópusi gyepterületek – többek között a magas fokú biológiai sokféleséget képviselő szavannák, sztyeppék, bozótosok és prérik – magas fokú biológiai sokféleséget képviselő jellegére, helyénvaló, hogy az ilyen területekről származó mezőgazdasági nyersanyagokból előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok ne legyenek jogosultak az ezen irányelvben meghatározott ösztönző eszközökre. A Bizottságnak meg kell állapítania a megfelelő kritériumokat az ilyen magas fokú biológiai sokféleséget képviselő gyepterület meghatározásához, a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismereteknek és a vonatkozó nemzetközi szabályoknak megfelelően.

| (71) | A bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók, és a biomassza-tüzelőanyagok gyártására használt mezőgazdasági nyersanyagok termelése, illetve az ezek használatára vonatkozó, jelen irányelvben foglalt ösztönzők nem idézhetik elő
  és nem ösztönözhetik
  a biológiai
  sokféleség csökkenését sem az Unióban, sem azon kívül
  . Az ilyen, számos nemzetközi egyezményben az egész emberiség közkincsének elismert véges erőforrásokat meg kell őrizni. Ezért szükséges olyan fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátási kritériumokról rendelkezni, amelyek biztosítják, hogy a bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok csak akkor jogosultak ösztönző eszközökre, ha garantált, hogy a mezőgazdasági nyersanyag nem biológiai sokféleséggel rendelkező területekről származik, illetve a természetvédelmi célokra kijelölt területek vagy a ritka, illetve veszélyeztetett ökoszisztémák vagy fajok védelmére kijelölt területek esetében az érintett illetékes hatóság kimutatja, hogy a mezőgazdasági nyersanyagtermelés nem ellentétes ezekkel a célokkal. A választott fenntarthatósági kritériumok alapján egy erdőt akkor kell biológiai sokféleséggel rendelkezőnek tekinteni,, ha az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) a globális erdészeti erőforrások felmérésében használt meghatározása szerint elsődleges erdőnek minősül, vagy ha természetvédelmi célú nemzeti törvények védik. Azok a területek, amelyeken nem faeredetű erdészeti termékek begyűjtés e történik, biológiai sokféleséget képviselő erdőnek minősülnek, feltéve, hogy az emberi hatás nem jelentős. A FAO által meghatározott egyéb erdőfajták, mint például az átalakított természetes erdők, a féltermészetes erdők és ültetvények nem tekintendők elsődleges erdőnek
  . Azonban biztosítani kell az említett erdők biológiai sokféleségét, továbbá minőségét, egészségét, életképességét és vitalitását.
  Továbbá tekintettel bizonyos mérsékelt övi és trópusi gyepterületek – többek között a magas fokú biológiai sokféleséget képviselő szavannák, sztyeppék, bozótosok és prérik – magas fokú biológiai sokféleséget képviselő jellegére, helyénvaló, hogy az ilyen területekről származó mezőgazdasági nyersanyagokból előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok ne legyenek jogosultak az ezen irányelvben meghatározott ösztönző eszközökre. A Bizottságnak meg kell állapítania a megfelelő kritériumokat az ilyen magas fokú biológiai sokféleséget képviselő gyepterület meghatározásához, a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismereteknek és a vonatkozó nemzetközi szabályoknak megfelelően. |
| --- | --- |

(71)

A bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók, és a biomassza-tüzelőanyagok gyártására használt mezőgazdasági nyersanyagok termelése, illetve az ezek használatára vonatkozó, jelen irányelvben foglalt ösztönzők nem idézhetik elő
  és nem ösztönözhetik
  a biológiai
  sokféleség csökkenését sem az Unióban, sem azon kívül
  . Az ilyen, számos nemzetközi egyezményben az egész emberiség közkincsének elismert véges erőforrásokat meg kell őrizni. Ezért szükséges olyan fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátási kritériumokról rendelkezni, amelyek biztosítják, hogy a bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok csak akkor jogosultak ösztönző eszközökre, ha garantált, hogy a mezőgazdasági nyersanyag nem biológiai sokféleséggel rendelkező területekről származik, illetve a természetvédelmi célokra kijelölt területek vagy a ritka, illetve veszélyeztetett ökoszisztémák vagy fajok védelmére kijelölt területek esetében az érintett illetékes hatóság kimutatja, hogy a mezőgazdasági nyersanyagtermelés nem ellentétes ezekkel a célokkal. A választott fenntarthatósági kritériumok alapján egy erdőt akkor kell biológiai sokféleséggel rendelkezőnek tekinteni,, ha az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) a globális erdészeti erőforrások felmérésében használt meghatározása szerint elsődleges erdőnek minősül, vagy ha természetvédelmi célú nemzeti törvények védik. Azok a területek, amelyeken nem faeredetű erdészeti termékek begyűjtés e történik, biológiai sokféleséget képviselő erdőnek minősülnek, feltéve, hogy az emberi hatás nem jelentős. A FAO által meghatározott egyéb erdőfajták, mint például az átalakított természetes erdők, a féltermészetes erdők és ültetvények nem tekintendők elsődleges erdőnek
  . Azonban biztosítani kell az említett erdők biológiai sokféleségét, továbbá minőségét, egészségét, életképességét és vitalitását.
  Továbbá tekintettel bizonyos mérsékelt övi és trópusi gyepterületek – többek között a magas fokú biológiai sokféleséget képviselő szavannák, sztyeppék, bozótosok és prérik – magas fokú biológiai sokféleséget képviselő jellegére, helyénvaló, hogy az ilyen területekről származó mezőgazdasági nyersanyagokból előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok ne legyenek jogosultak az ezen irányelvben meghatározott ösztönző eszközökre. A Bizottságnak meg kell állapítania a megfelelő kritériumokat az ilyen magas fokú biológiai sokféleséget képviselő gyepterület meghatározásához, a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismereteknek és a vonatkozó nemzetközi szabályoknak megfelelően.

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

72 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (72a) | A bioüzemanyagokra, a folyékony bio-energiahordozókra és a biomassza-tüzelőanyagokra vonatkozó uniós fenntarthatósági kritériumoknak biztosítaniuk kell, hogy a karbonszegény gazdaságra való áttérés támogassa „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című, 2015. december 2-i bizottsági közleményben meghatározott célkitűzéseket, valamint szorosan kövesse a 2008/98/EK irányelvvel létrehozott hulladékhierarchia elvét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(72a)

A bioüzemanyagokra, a folyékony bio-energiahordozókra és a biomassza-tüzelőanyagokra vonatkozó uniós fenntarthatósági kritériumoknak biztosítaniuk kell, hogy a karbonszegény gazdaságra való áttérés támogassa „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című, 2015. december 2-i bizottsági közleményben meghatározott célkitűzéseket, valamint szorosan kövesse a 2008/98/EK irányelvvel létrehozott hulladékhierarchia elvét.

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

73 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (73) | A bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok gyártására szolgáló mezőgazdasági alapanyagokat nem szabad tőzeges őslápon termeszteni, mivel a tőzeges őslápon történő alapanyag-termelés jelentős mértékű szénkészletveszteséget eredményezne a talaj e célból történő további lecsapolása miatt,
  miközben nem könnyen ellenőrizhető, hogy ilyen lecsapolás nem történt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(73)

A bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok gyártására szolgáló mezőgazdasági alapanyagokat nem szabad tőzeges őslápon termeszteni, mivel a tőzeges őslápon történő alapanyag-termelés jelentős mértékű szénkészletveszteséget eredményezne a talaj e célból történő további lecsapolása miatt,
  miközben nem könnyen ellenőrizhető, hogy ilyen lecsapolás nem történt.

| (73) | A bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok gyártására szolgáló mezőgazdasági alapanyagokat nem szabad tőzeges őslápon
  vagy vizes élőhelyen
  termeszteni
  , ahol ez a talaj lecsapolásával járna
  , mivel a tőzeges őslápon történő alapanyag-termelés jelentős mértékű szénkészletveszteséget eredményezne a talaj e célból történő további lecsapolása miatt, |
| --- | --- |

(73)

A bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok gyártására szolgáló mezőgazdasági alapanyagokat nem szabad tőzeges őslápon
  vagy vizes élőhelyen
  termeszteni
  , ahol ez a talaj lecsapolásával járna
  , mivel a tőzeges őslápon történő alapanyag-termelés jelentős mértékű szénkészletveszteséget eredményezne a talaj e célból történő további lecsapolása miatt,

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

74 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (74a) | A bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok gyártására szolgáló mezőgazdasági alapanyagokat a talajminőség és a talaj szervesszén-tartalmának védelmével összhangban lévő gyakorlatok alkalmazásával kell termeszteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(74a)

A bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok gyártására szolgáló mezőgazdasági alapanyagokat a talajminőség és a talaj szervesszén-tartalmának védelmével összhangban lévő gyakorlatok alkalmazásával kell termeszteni.

Módosítás 71

Irányelvre irányuló javaslat

75 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (75) | Helyénvaló uniós szintű fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumokat bevezetni a villamos energia-termeléshez, valamint a fűtő- és hűtőenergia-termeléshez használt biomassza-tüzelőanyagokra vonatkozóan annak érdekében, hogy továbbra is biztosított legyen a jelentős üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítás az alternatívát jelentő fosszilis tüzelőanyagokhoz képest, valamint a fenntarthatóságra gyakorolt nemkívánatos hatások elkerülése, és a belső piac támogatása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(75)

Helyénvaló uniós szintű fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumokat bevezetni a villamos energia-termeléshez, valamint a fűtő- és hűtőenergia-termeléshez használt biomassza-tüzelőanyagokra vonatkozóan annak érdekében, hogy továbbra is biztosított legyen a jelentős üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítás az alternatívát jelentő fosszilis tüzelőanyagokhoz képest, valamint a fenntarthatóságra gyakorolt nemkívánatos hatások elkerülése, és a belső piac támogatása.

| (75) | Helyénvaló uniós szintű fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumokat bevezetni a villamos energia-termeléshez, valamint a fűtő- és hűtőenergia-termeléshez használt biomassza-tüzelőanyagokra vonatkozóan annak érdekében, hogy továbbra is biztosított legyen a jelentős üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítás az alternatívát jelentő fosszilis tüzelőanyagokhoz képest, valamint a fenntarthatóságra gyakorolt nemkívánatos hatások elkerülése, és a belső piac támogatása.
  A legkülső régióknak a nagy környezetvédelmi értékkel bíró elsődleges erőforrások szigorú tiszteletben tartásának sérelme nélkül képesnek kell lenniük arra, hogy a megújulóenergia-termelés és az energiafüggetlenségük növelése érdekében az erőforrásaikban rejlő lehetőségeket kihasználják. |
| --- | --- |

(75)

Helyénvaló uniós szintű fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumokat bevezetni a villamos energia-termeléshez, valamint a fűtő- és hűtőenergia-termeléshez használt biomassza-tüzelőanyagokra vonatkozóan annak érdekében, hogy továbbra is biztosított legyen a jelentős üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítás az alternatívát jelentő fosszilis tüzelőanyagokhoz képest, valamint a fenntarthatóságra gyakorolt nemkívánatos hatások elkerülése, és a belső piac támogatása.
  A legkülső régióknak a nagy környezetvédelmi értékkel bíró elsődleges erőforrások szigorú tiszteletben tartásának sérelme nélkül képesnek kell lenniük arra, hogy a megújulóenergia-termelés és az energiafüggetlenségük növelése érdekében az erőforrásaikban rejlő lehetőségeket kihasználják.

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

76 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (76) | Annak biztosítása érdekében, hogy az erdei biomassza iránti egyre növekvő kereslet ellenére a kitermelés fenntartható módon történjen olyan erdőkben, ahol az újratelepítés biztosított, garantálva, hogy a kifejezetten a biológiai sokféleség megőrzése céljából kijelölt területek, a táj és a természetes alkotóelemek kiemelt figyelmet kapnak, hogy a biológiai sokféleség forrásait megőrizik, és hogy a szénkészletek nyomon követése megtörténik, a fás nyersanyagok csak olyan erdőkből kerülhetnek ki, ahol a kitermelés a fenntartható erdőgazdálkodás olyan elveivel összhangban történik, amelyek az erdőkkel kapcsolatos nemzetközi folyamatok, például a Forest Europe keretében kerültek kialakításra, és nemzeti jogszabályok vagy az
  erdőgazdálkodási üzemek szintjén
  bevált gyakorlatok révén jutnak érvényre.
  Az üzemeltetőknek meg kell tenniük
  a 
  szükséges lépéseket annak érdekében
  , hogy
  minimálisra csökkentsék az erdei biomassza fenntarthatatlan használatának kockázatát a bioenergia előállítása során
  . E célból a gazdasági szereplőknek kockázatalapú megközelítést kell alkalmazniuk. Erre tekintettel indokolt, hogy a Bizottság – az energiaunió irányításával foglalkozó bizottsággal, valamint a 89/367/EGK tanácsi határozattal létrehozott Erdészeti Állandó Bizottsággal folytatott konzultációt követően –
  operatív iránymutatást
  dolgozzon ki a kockázatalapú megközelítésnek való megfelelés ellenőrzésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(76)

Annak biztosítása érdekében, hogy az erdei biomassza iránti egyre növekvő kereslet ellenére a kitermelés fenntartható módon történjen olyan erdőkben, ahol az újratelepítés biztosított, garantálva, hogy a kifejezetten a biológiai sokféleség megőrzése céljából kijelölt területek, a táj és a természetes alkotóelemek kiemelt figyelmet kapnak, hogy a biológiai sokféleség forrásait megőrizik, és hogy a szénkészletek nyomon követése megtörténik, a fás nyersanyagok csak olyan erdőkből kerülhetnek ki, ahol a kitermelés a fenntartható erdőgazdálkodás olyan elveivel összhangban történik, amelyek az erdőkkel kapcsolatos nemzetközi folyamatok, például a Forest Europe keretében kerültek kialakításra, és nemzeti jogszabályok vagy az
  erdőgazdálkodási üzemek szintjén
  bevált gyakorlatok révén jutnak érvényre.
  Az üzemeltetőknek meg kell tenniük
  a 
  szükséges lépéseket annak érdekében
  , hogy
  minimálisra csökkentsék az erdei biomassza fenntarthatatlan használatának kockázatát a bioenergia előállítása során
  . E célból a gazdasági szereplőknek kockázatalapú megközelítést kell alkalmazniuk. Erre tekintettel indokolt, hogy a Bizottság – az energiaunió irányításával foglalkozó bizottsággal, valamint a 89/367/EGK tanácsi határozattal létrehozott Erdészeti Állandó Bizottsággal folytatott konzultációt követően –
  operatív iránymutatást
  dolgozzon ki a kockázatalapú megközelítésnek való megfelelés ellenőrzésére.

| (76) | Annak biztosítása érdekében, hogy az erdei biomassza iránti egyre növekvő kereslet ellenére a kitermelés fenntartható módon történjen olyan erdőkben, ahol az újratelepítés biztosított, garantálva, hogy a kifejezetten a biológiai sokféleség megőrzése céljából kijelölt területek, a táj és a természetes alkotóelemek kiemelt figyelmet kapnak, hogy a biológiai sokféleség forrásait megőrizik, és hogy a szénkészletek nyomon követése megtörténik, a fás nyersanyagok csak olyan erdőkből kerülhetnek ki, ahol a kitermelés a fenntartható erdőgazdálkodás olyan elveivel összhangban történik, amelyek az erdőkkel kapcsolatos nemzetközi folyamatok, például a Forest Europe keretében kerültek kialakításra, és
  és
  nemzeti jogszabályok vagy az
  ellátási alapszinten
  bevált gyakorlatok révén jutnak érvényre. A 
  fenntartóknak biztosítaniuk kell
  , hogy
  intézkedések történjenek a kitermelés környezetre gyakorolt negatív hatásainak elkerülésére vagy mérséklésére
  . E célból a gazdasági szereplőknek kockázatalapú megközelítést kell alkalmazniuk. Erre tekintettel indokolt, hogy a Bizottság – az energiaunió irányításával foglalkozó bizottsággal, valamint a 89/367/EGK tanácsi határozattal

  24

  létrehozott Erdészeti Állandó Bizottsággal folytatott konzultációt követően –
  a tagállamok bevált gyakorlatán alapuló rendelkezéseket
  dolgozzon ki
  a követelmények végrehajtására, valamint operatív iránymutatást
  a kockázatalapú megközelítésnek való megfelelés ellenőrzésére. |
| --- | --- |

(76)

Annak biztosítása érdekében, hogy az erdei biomassza iránti egyre növekvő kereslet ellenére a kitermelés fenntartható módon történjen olyan erdőkben, ahol az újratelepítés biztosított, garantálva, hogy a kifejezetten a biológiai sokféleség megőrzése céljából kijelölt területek, a táj és a természetes alkotóelemek kiemelt figyelmet kapnak, hogy a biológiai sokféleség forrásait megőrizik, és hogy a szénkészletek nyomon követése megtörténik, a fás nyersanyagok csak olyan erdőkből kerülhetnek ki, ahol a kitermelés a fenntartható erdőgazdálkodás olyan elveivel összhangban történik, amelyek az erdőkkel kapcsolatos nemzetközi folyamatok, például a Forest Europe keretében kerültek kialakításra, és
  és
  nemzeti jogszabályok vagy az
  ellátási alapszinten
  bevált gyakorlatok révén jutnak érvényre. A 
  fenntartóknak biztosítaniuk kell
  , hogy
  intézkedések történjenek a kitermelés környezetre gyakorolt negatív hatásainak elkerülésére vagy mérséklésére
  . E célból a gazdasági szereplőknek kockázatalapú megközelítést kell alkalmazniuk. Erre tekintettel indokolt, hogy a Bizottság – az energiaunió irányításával foglalkozó bizottsággal, valamint a 89/367/EGK tanácsi határozattal

  24

  létrehozott Erdészeti Állandó Bizottsággal folytatott konzultációt követően –
  a tagállamok bevált gyakorlatán alapuló rendelkezéseket
  dolgozzon ki
  a követelmények végrehajtására, valamint operatív iránymutatást
  a kockázatalapú megközelítésnek való megfelelés ellenőrzésére.

Módosítás 74

Irányelvre irányuló javaslat

76 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (76a) | Amennyiben valamely tagállam nemzeti jogában vagy gyakorlatábannem szerepel az erdei biomassza fenntarthatóságára vonatkozó egységeskritérium, az e kritériumnak megfelelő további információkat kell szolgáltatni az ellátási alapszinten anélkül, hogy további információkat kellene szolgáltatni azon kritériumokat illetően, amelyek tagállami szinten már teljesültek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(76a)

Amennyiben valamely tagállam nemzeti jogában vagy gyakorlatábannem szerepel az erdei biomassza fenntarthatóságára vonatkozó egységeskritérium, az e kritériumnak megfelelő további információkat kell szolgáltatni az ellátási alapszinten anélkül, hogy további információkat kellene szolgáltatni azon kritériumokat illetően, amelyek tagállami szinten már teljesültek.

Módosítás 75

Irányelvre irányuló javaslat

76 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (76b) | „Kockázatalapú megközelítést” kell alkalmazni, a nemzeti szinten kezdve. Amennyiben valamely tagállam nemzeti jogában vagy gyakorlatában nem szerepel az egységes kritérium követelménye, az e kritériumnak megfelelő további információkat az ellátási alapszinten kell szolgáltatni annak érdekében, hogy csökkenjen az erdei biomassza nem fenntartható termelésének kockázata. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(76b)

„Kockázatalapú megközelítést” kell alkalmazni, a nemzeti szinten kezdve. Amennyiben valamely tagállam nemzeti jogában vagy gyakorlatában nem szerepel az egységes kritérium követelménye, az e kritériumnak megfelelő további információkat az ellátási alapszinten kell szolgáltatni annak érdekében, hogy csökkenjen az erdei biomassza nem fenntartható termelésének kockázata.

Módosítás 76

Irányelvre irányuló javaslat

76 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (76c) | Az energetikai célú kitermelés nőtt és várhatóan továbbra is nőni fog, és ez az Unión kívülről származó nyersanyagok nagyobb behozatalát, illetve ezen anyagok Unión belüli termelésének növekedését eredményezi. Az üzemeltetőknek biztosítaniuk kell, hogy a kitermelést a fenntarthatósági kritériumoknak megfelelően hajtsák végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(76c)

Az energetikai célú kitermelés nőtt és várhatóan továbbra is nőni fog, és ez az Unión kívülről származó nyersanyagok nagyobb behozatalát, illetve ezen anyagok Unión belüli termelésének növekedését eredményezi. Az üzemeltetőknek biztosítaniuk kell, hogy a kitermelést a fenntarthatósági kritériumoknak megfelelően hajtsák végre.

Módosítás 77

Irányelvre irányuló javaslat

78 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (78) | A biomassza-tüzelőanyagok villamos árammá és hővé történő átalakításának hatékony módon kell végbemennie az energiabiztonság és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítás maximalizálása, a légszennyező anyagok kibocsátásainak korlátozása, valamint annak érdekében, hogy a biomassza-erőforrásokra nehezedő nyomás a lehető legkisebb legyen. Ezért a [20] MW vagy annál nagyobb tüzelőanyag-kapacitású létesítmények számára, amennyiben szükséges, csak akkor adható állami támogatás, ha azok a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 34. pontjában meghatározott nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítmények. A biomassza-tüzelőből előállított villamos energia tekintetében jelenleg meglévő támogatási rendszereket azonban a tervezett befejezési időpontig hatályban kell tartani valamennyi biomassza-létesítmény esetében. Ezen túlmenően a [20] MW vagy annál nagyobb kapacitású új létesítményekben biomasszából előállított villamos energiát csak abban az esetben lehet beleszámítani a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzésekbe és kötelezettségekbe, ha nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítményekről van szó. Az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban azonban lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy állami támogatást nyújtsanak a megújuló forrásokból származó energia termelésére szolgáló egyéb létesítményeknek, és hogy az ott termelt villamos energiát is beleszámítsák a megújuló energiával kapcsolatos célokba és kötelezettségekbe – annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a fosszilis energiaforrásoktól való, súlyosabb éghajlati és környezeti hatásokkal járó függőség fokozódása –, amennyiben ennek hiányában a tagállamoknak, miután az összes lehetőséget kimerítették arra vonatkozólag, hogy biomasszával működő, nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítményeket helyezzenek üzembe, a villamosenergia-ellátás biztonságát fenyegető megalapozott kockázattall kellene szembenézniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(78)

A biomassza-tüzelőanyagok villamos árammá és hővé történő átalakításának hatékony módon kell végbemennie az energiabiztonság és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítás maximalizálása, a légszennyező anyagok kibocsátásainak korlátozása, valamint annak érdekében, hogy a biomassza-erőforrásokra nehezedő nyomás a lehető legkisebb legyen. Ezért a [20] MW vagy annál nagyobb tüzelőanyag-kapacitású létesítmények számára, amennyiben szükséges, csak akkor adható állami támogatás, ha azok a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 34. pontjában meghatározott nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítmények. A biomassza-tüzelőből előállított villamos energia tekintetében jelenleg meglévő támogatási rendszereket azonban a tervezett befejezési időpontig hatályban kell tartani valamennyi biomassza-létesítmény esetében. Ezen túlmenően a [20] MW vagy annál nagyobb kapacitású új létesítményekben biomasszából előállított villamos energiát csak abban az esetben lehet beleszámítani a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzésekbe és kötelezettségekbe, ha nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítményekről van szó. Az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban azonban lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy állami támogatást nyújtsanak a megújuló forrásokból származó energia termelésére szolgáló egyéb létesítményeknek, és hogy az ott termelt villamos energiát is beleszámítsák a megújuló energiával kapcsolatos célokba és kötelezettségekbe – annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a fosszilis energiaforrásoktól való, súlyosabb éghajlati és környezeti hatásokkal járó függőség fokozódása –, amennyiben ennek hiányában a tagállamoknak, miután az összes lehetőséget kimerítették arra vonatkozólag, hogy biomasszával működő, nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítményeket helyezzenek üzembe, a villamosenergia-ellátás biztonságát fenyegető megalapozott kockázattall kellene szembenézniük.

| (78) | A biomassza-tüzelőanyagok villamos árammá és hővé történő átalakításának hatékony módon kell végbemennie az energiabiztonság és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítás maximalizálása, a légszennyező anyagok kibocsátásainak korlátozása, valamint annak érdekében, hogy a biomassza-erőforrásokra nehezedő nyomás a lehető legkisebb legyen. Ezért a [20] MW vagy annál nagyobb tüzelőanyag-kapacitású létesítmények számára, amennyiben szükséges, csak akkor adható állami támogatás, ha azok a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 34. pontjában meghatározott nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítmények. A biomassza-tüzelőből előállított villamos energia tekintetében jelenleg meglévő támogatási rendszereket azonban a tervezett befejezési időpontig hatályban kell tartani valamennyi biomassza-létesítmény esetében. Ezen túlmenően a [20] MW vagy annál nagyobb kapacitású új létesítményekben biomasszából előállított villamos energiát csak abban az esetben lehet beleszámítani a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzésekbe és kötelezettségekbe, ha nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítményekről van szó. Az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban azonban lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy állami támogatást nyújtsanak a megújuló forrásokból származó energia termelésére szolgáló egyéb létesítményeknek, és hogy az ott termelt villamos energiát is beleszámítsák a megújuló energiával kapcsolatos célokba és kötelezettségekbe – annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a fosszilis energiaforrásoktól való, súlyosabb éghajlati és környezeti hatásokkal járó függőség fokozódása –, amennyiben ennek hiányában a tagállamoknak, miután az összes lehetőséget kimerítették arra vonatkozólag, hogy biomasszával működő, nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítményeket helyezzenek üzembe, a villamosenergia-ellátás biztonságát fenyegető megalapozott kockázattal kellene szembenézniük.
  Különösen a biomasszából előállított megújuló energia termelésére szolgáló berendezések támogatását kell növelni azokban a legkülső régiókban, amelyek nagy mértékben függnek az energiabehozataltól, feltéve ha megfelelnek az ilyen megújuló energiák termelésére vonatkozó, az ezen régiók sajátosságaihoz igazított fenntarthatósági kritériumoknak. |
| --- | --- |

(78)

A biomassza-tüzelőanyagok villamos árammá és hővé történő átalakításának hatékony módon kell végbemennie az energiabiztonság és az üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítás maximalizálása, a légszennyező anyagok kibocsátásainak korlátozása, valamint annak érdekében, hogy a biomassza-erőforrásokra nehezedő nyomás a lehető legkisebb legyen. Ezért a [20] MW vagy annál nagyobb tüzelőanyag-kapacitású létesítmények számára, amennyiben szükséges, csak akkor adható állami támogatás, ha azok a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 34. pontjában meghatározott nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítmények. A biomassza-tüzelőből előállított villamos energia tekintetében jelenleg meglévő támogatási rendszereket azonban a tervezett befejezési időpontig hatályban kell tartani valamennyi biomassza-létesítmény esetében. Ezen túlmenően a [20] MW vagy annál nagyobb kapacitású új létesítményekben biomasszából előállított villamos energiát csak abban az esetben lehet beleszámítani a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos célkitűzésekbe és kötelezettségekbe, ha nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítményekről van szó. Az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban azonban lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy állami támogatást nyújtsanak a megújuló forrásokból származó energia termelésére szolgáló egyéb létesítményeknek, és hogy az ott termelt villamos energiát is beleszámítsák a megújuló energiával kapcsolatos célokba és kötelezettségekbe – annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a fosszilis energiaforrásoktól való, súlyosabb éghajlati és környezeti hatásokkal járó függőség fokozódása –, amennyiben ennek hiányában a tagállamoknak, miután az összes lehetőséget kimerítették arra vonatkozólag, hogy biomasszával működő, nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítményeket helyezzenek üzembe, a villamosenergia-ellátás biztonságát fenyegető megalapozott kockázattal kellene szembenézniük.
  Különösen a biomasszából előállított megújuló energia termelésére szolgáló berendezések támogatását kell növelni azokban a legkülső régiókban, amelyek nagy mértékben függnek az energiabehozataltól, feltéve ha megfelelnek az ilyen megújuló energiák termelésére vonatkozó, az ezen régiók sajátosságaihoz igazított fenntarthatósági kritériumoknak.

Módosítás 78

Irányelvre irányuló javaslat

80 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (80) | Az uniós fenntarthatósági kritériumok gyakorlati alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok alapján helyénvaló
  megerősíteni
  az önkéntes nemzetközi és nemzeti tanúsítási rendszerek szerepét annak érdekében, hogy a fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelés ellenőrzése harmonizált módon történjen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(80)

Az uniós fenntarthatósági kritériumok gyakorlati alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok alapján helyénvaló
  megerősíteni
  az önkéntes nemzetközi és nemzeti tanúsítási rendszerek szerepét annak érdekében, hogy a fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelés ellenőrzése harmonizált módon történjen.

| (80) | Az uniós fenntarthatósági kritériumok gyakorlati alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok alapján helyénvaló
  figyelembe venni
  az önkéntes nemzetközi és nemzeti tanúsítási rendszerek szerepét annak érdekében, hogy a fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelés ellenőrzése harmonizált módon történjen. |
| --- | --- |

(80)

Az uniós fenntarthatósági kritériumok gyakorlati alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok alapján helyénvaló
  figyelembe venni
  az önkéntes nemzetközi és nemzeti tanúsítási rendszerek szerepét annak érdekében, hogy a fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelés ellenőrzése harmonizált módon történjen.

Módosítás 79

Irányelvre irányuló javaslat

82 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (82) | Az önkéntes
  rendszereknek egyre fontosabb szerep jut
  abban, hogy a bioüzemanyagokra, folyékony bio-energiahordozókra és biomassza-tüzelőanyagokra vonatkozó fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési kritériumok betartása tekintetében bizonyítékot szolgáltassanak. Ezért helyénvaló, ha a Bizottság előírja az önkéntes rendszerek számára – ideértve a Bizottság által már elismert rendszereket is – a tevékenységükről való rendszeres jelentéstételt. E jelentéseket az átláthatóság növelése és a Bizottság általi felügyelet javítása érdekében közzé kell tenni. Emellett ezek a jelentések ellátnák a Bizottságot az ahhoz szükséges információkkal, hogy jelentést készítsen az önkéntes rendszerek működéséről a legjobb gyakorlatok azonosítása, valamint adott esetben a legjobb gyakorlatok további előmozdítására irányuló javaslat benyújtása céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(82)

Az önkéntes
  rendszereknek egyre fontosabb szerep jut
  abban, hogy a bioüzemanyagokra, folyékony bio-energiahordozókra és biomassza-tüzelőanyagokra vonatkozó fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési kritériumok betartása tekintetében bizonyítékot szolgáltassanak. Ezért helyénvaló, ha a Bizottság előírja az önkéntes rendszerek számára – ideértve a Bizottság által már elismert rendszereket is – a tevékenységükről való rendszeres jelentéstételt. E jelentéseket az átláthatóság növelése és a Bizottság általi felügyelet javítása érdekében közzé kell tenni. Emellett ezek a jelentések ellátnák a Bizottságot az ahhoz szükséges információkkal, hogy jelentést készítsen az önkéntes rendszerek működéséről a legjobb gyakorlatok azonosítása, valamint adott esetben a legjobb gyakorlatok további előmozdítására irányuló javaslat benyújtása céljából.

| (82) | Az önkéntes
  rendszerek fontos szerepet játszhatnak
  abban, hogy a bioüzemanyagokra, folyékony bio-energiahordozókra és biomassza-tüzelőanyagokra vonatkozó fenntarthatósági és
  a minimális
  üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési kritériumok betartása tekintetében bizonyítékot szolgáltassanak. Ezért helyénvaló, ha a Bizottság előírja az önkéntes rendszerek számára – ideértve a Bizottság által már elismert rendszereket is – a tevékenységükről való rendszeres jelentéstételt. E jelentéseket az átláthatóság növelése és a Bizottság általi felügyelet javítása érdekében közzé kell tenni. Emellett ezek a jelentések ellátnák a Bizottságot az ahhoz szükséges információkkal, hogy jelentést készítsen az önkéntes rendszerek működéséről a legjobb gyakorlatok azonosítása, valamint adott esetben a legjobb gyakorlatok további előmozdítására irányuló javaslat benyújtása céljából. |
| --- | --- |

(82)

Az önkéntes
  rendszerek fontos szerepet játszhatnak
  abban, hogy a bioüzemanyagokra, folyékony bio-energiahordozókra és biomassza-tüzelőanyagokra vonatkozó fenntarthatósági és
  a minimális
  üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési kritériumok betartása tekintetében bizonyítékot szolgáltassanak. Ezért helyénvaló, ha a Bizottság előírja az önkéntes rendszerek számára – ideértve a Bizottság által már elismert rendszereket is – a tevékenységükről való rendszeres jelentéstételt. E jelentéseket az átláthatóság növelése és a Bizottság általi felügyelet javítása érdekében közzé kell tenni. Emellett ezek a jelentések ellátnák a Bizottságot az ahhoz szükséges információkkal, hogy jelentést készítsen az önkéntes rendszerek működéséről a legjobb gyakorlatok azonosítása, valamint adott esetben a legjobb gyakorlatok további előmozdítására irányuló javaslat benyújtása céljából.

Módosítás 80

Irányelvre irányuló javaslat

84 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (84) | Az aránytalanul nagy közigazgatási terhek elkerülése érdekében az általános bioüzemanyag- , folyékony bioenergiahordozó- és biomasszatüzelőanyag- előállítási módok tekintetében meg kell határozni az alapértelmezett értékek jegyzékét, és ezt a későbbi megbízható adatok rendelkezésre állásakor frissíteni és bővíteni kell. A gazdasági szereplők mindig jogosultak a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok általi üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkenés jóváírására, a jegyzékben megállapított szint szerint. Ha egy előállítási módra megállapított üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítás alapértelmezett értéke alacsonyabb, mint az üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítások megkövetelt minimális szintje, a minimumszintnek való megfelelésüket igazolni kívánó termelőknek bizonyítaniuk kell, hogy az előállítási folyamatukból eredő tényleges kibocsátások alacsonyabbak az alapértelmezett értékek kiszámításakor feltételezett értékeknél. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(84)

Az aránytalanul nagy közigazgatási terhek elkerülése érdekében az általános bioüzemanyag- , folyékony bioenergiahordozó- és biomasszatüzelőanyag- előállítási módok tekintetében meg kell határozni az alapértelmezett értékek jegyzékét, és ezt a későbbi megbízható adatok rendelkezésre állásakor frissíteni és bővíteni kell. A gazdasági szereplők mindig jogosultak a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok általi üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkenés jóváírására, a jegyzékben megállapított szint szerint. Ha egy előállítási módra megállapított üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítás alapértelmezett értéke alacsonyabb, mint az üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítások megkövetelt minimális szintje, a minimumszintnek való megfelelésüket igazolni kívánó termelőknek bizonyítaniuk kell, hogy az előállítási folyamatukból eredő tényleges kibocsátások alacsonyabbak az alapértelmezett értékek kiszámításakor feltételezett értékeknél.

| (84) | Az aránytalanul nagy közigazgatási terhek elkerülése érdekében az általános bioüzemanyag- , folyékony bioenergiahordozó- és biomasszatüzelőanyag- előállítási módok tekintetében meg kell határozni az alapértelmezett értékek jegyzékét, és ezt a későbbi megbízható adatok rendelkezésre állásakor frissíteni és bővíteni kell. A gazdasági szereplők mindig jogosultak a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok általi
  közvetlen
  üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkenés jóváírására, a jegyzékben megállapított szint szerint. Ha egy előállítási módra megállapított
  közvetlen
  üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítás alapértelmezett értéke alacsonyabb, mint az üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítások megkövetelt minimális szintje, a minimumszintnek való megfelelésüket igazolni kívánó termelőknek bizonyítaniuk kell, hogy az előállítási folyamatukból eredő tényleges kibocsátások alacsonyabbak az alapértelmezett értékek kiszámításakor feltételezett értékeknél. |
| --- | --- |

(84)

Az aránytalanul nagy közigazgatási terhek elkerülése érdekében az általános bioüzemanyag- , folyékony bioenergiahordozó- és biomasszatüzelőanyag- előállítási módok tekintetében meg kell határozni az alapértelmezett értékek jegyzékét, és ezt a későbbi megbízható adatok rendelkezésre állásakor frissíteni és bővíteni kell. A gazdasági szereplők mindig jogosultak a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok általi
  közvetlen
  üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkenés jóváírására, a jegyzékben megállapított szint szerint. Ha egy előállítási módra megállapított
  közvetlen
  üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítás alapértelmezett értéke alacsonyabb, mint az üvegházhatású gázkibocsátás-megtakarítások megkövetelt minimális szintje, a minimumszintnek való megfelelésüket igazolni kívánó termelőknek bizonyítaniuk kell, hogy az előállítási folyamatukból eredő tényleges kibocsátások alacsonyabbak az alapértelmezett értékek kiszámításakor feltételezett értékeknél.

Módosítás 81

Irányelvre irányuló javaslat

85 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (85) | Egyértelmű szabályokat kell megállapítani a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók, biomassza-tüzelőanyagok és azok fosszilis tüzelőanyag komparátorai által okozott üvegházhatású gázkibocsátás-csökkenés kiszámításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(85)

Egyértelmű szabályokat kell megállapítani a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók, biomassza-tüzelőanyagok és azok fosszilis tüzelőanyag komparátorai által okozott üvegházhatású gázkibocsátás-csökkenés kiszámításához.

| (85) | Egyértelmű
  , objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon alapuló
  szabályokat kell megállapítani a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók, biomassza-tüzelőanyagok és azok fosszilis tüzelőanyag komparátorai által okozott üvegházhatású gázkibocsátás-csökkenés kiszámításához. |
| --- | --- |

(85)

Egyértelmű
  , objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon alapuló
  szabályokat kell megállapítani a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók, biomassza-tüzelőanyagok és azok fosszilis tüzelőanyag komparátorai által okozott üvegházhatású gázkibocsátás-csökkenés kiszámításához.

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

99 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (99) | A jelen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása vagy kiegészítése céljából a Bizottságot kell felhatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az azon fejlett bioüzemanyagok előállítására szánt alapanyagok jegyzékének további alapanyagokkal való kibővítéséről, amelyek korlátozottan járulnak hozzá a tüzelőanyag-forgalmazók számára a közlekedés terén meghatározott követelmény teljesítéséhez; a közlekedési célú üzemanyagok energiatartalmának a tudományos és műszaki fejlődéshez igazítására vonatkozólag; a fosszilis tüzelőanyagokkal együtt feldolgozott biomasszából származó bioüzemanyag arányának meghatározására szolgáló módszerekre vonatkozólag; a származási garanciák kölcsönös elismeréséről szóló megállapodások végrehajtására vonatkozólag; a származási garanciák rendszere működésének nyomonkövetési szabályainak megállapítására vonatkozólag;
  valamint
  a bio-üzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és azok fosszilis üzemanyag komparátorai által az üvegházhatású gázokra gyakorolt hatás kiszámításának szabályaira vonatkozólag. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(99)

A jelen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása vagy kiegészítése céljából a Bizottságot kell felhatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az azon fejlett bioüzemanyagok előállítására szánt alapanyagok jegyzékének további alapanyagokkal való kibővítéséről, amelyek korlátozottan járulnak hozzá a tüzelőanyag-forgalmazók számára a közlekedés terén meghatározott követelmény teljesítéséhez; a közlekedési célú üzemanyagok energiatartalmának a tudományos és műszaki fejlődéshez igazítására vonatkozólag; a fosszilis tüzelőanyagokkal együtt feldolgozott biomasszából származó bioüzemanyag arányának meghatározására szolgáló módszerekre vonatkozólag; a származási garanciák kölcsönös elismeréséről szóló megállapodások végrehajtására vonatkozólag; a származási garanciák rendszere működésének nyomonkövetési szabályainak megállapítására vonatkozólag;
  valamint
  a bio-üzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és azok fosszilis üzemanyag komparátorai által az üvegházhatású gázokra gyakorolt hatás kiszámításának szabályaira vonatkozólag. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (99) | A jelen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása vagy kiegészítése céljából a Bizottságot kell felhatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az azon fejlett bioüzemanyagok előállítására szánt alapanyagok jegyzékének további alapanyagokkal való kibővítéséről, amelyek korlátozottan járulnak hozzá a tüzelőanyag-forgalmazók számára a közlekedés terén meghatározott követelmény teljesítéséhez; a közlekedési célú üzemanyagok energiatartalmának a tudományos és műszaki fejlődéshez igazítására vonatkozólag; a fosszilis tüzelőanyagokkal együtt feldolgozott biomasszából származó bioüzemanyag arányának meghatározására szolgáló módszerekre vonatkozólag; a származási garanciák kölcsönös elismeréséről szóló megállapodások végrehajtására vonatkozólag; a származási garanciák rendszere működésének nyomonkövetési szabályainak megállapítására vonatkozólag; a bio-üzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és azok fosszilis üzemanyag komparátorai által az üvegházhatású gázokra gyakorolt hatás kiszámításának szabályaira vonatkozólag
  ; egy fenntarthatósági kritériumként maximálisan megengedhető megtérülési időszak megállapítására vonatkozólag, különösen a lignocellulóz-tartalmú biomassza esetében; valamint az energiatermelés valamennyi ágazatában a teljes átláthatóság biztosítása érdekében 2018. december 31-ig a fosszilis tüzelőanyagokra és fosszilis energiára irányuló termelési kritériumok megállapítására vonatkozólag.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(99)

A jelen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítása vagy kiegészítése céljából a Bizottságot kell felhatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az azon fejlett bioüzemanyagok előállítására szánt alapanyagok jegyzékének további alapanyagokkal való kibővítéséről, amelyek korlátozottan járulnak hozzá a tüzelőanyag-forgalmazók számára a közlekedés terén meghatározott követelmény teljesítéséhez; a közlekedési célú üzemanyagok energiatartalmának a tudományos és műszaki fejlődéshez igazítására vonatkozólag; a fosszilis tüzelőanyagokkal együtt feldolgozott biomasszából származó bioüzemanyag arányának meghatározására szolgáló módszerekre vonatkozólag; a származási garanciák kölcsönös elismeréséről szóló megállapodások végrehajtására vonatkozólag; a származási garanciák rendszere működésének nyomonkövetési szabályainak megállapítására vonatkozólag; a bio-üzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és azok fosszilis üzemanyag komparátorai által az üvegházhatású gázokra gyakorolt hatás kiszámításának szabályaira vonatkozólag
  ; egy fenntarthatósági kritériumként maximálisan megengedhető megtérülési időszak megállapítására vonatkozólag, különösen a lignocellulóz-tartalmú biomassza esetében; valamint az energiatermelés valamennyi ágazatában a teljes átláthatóság biztosítása érdekében 2018. december 31-ig a fosszilis tüzelőanyagokra és fosszilis energiára irányuló termelési kritériumok megállapítására vonatkozólag.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásnak megfelelően kerüljön sor. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

Módosítás 288

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | „megújuló energiaforrásokból előállított energia”: a nem fosszilis megújuló energiaforrásokból származó energia: szél-, nap- (naphő és fotovoltaikus nap-) és, geotermikus energia, környezeti
  hő-
  , árapály-, hullám- és az óceánból nyert egyéb energia, vízenergia, biomassza, hulladéklerakó helyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázok és biogázok energiája; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

„megújuló energiaforrásokból előállított energia”: a nem fosszilis megújuló energiaforrásokból származó energia: szél-, nap- (naphő és fotovoltaikus nap-) és, geotermikus energia, környezeti
  hő-
  , árapály-, hullám- és az óceánból nyert egyéb energia, vízenergia, biomassza, hulladéklerakó helyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázok és biogázok energiája;

| a) | „megújuló energiaforrásokból előállított energia”: a nem fosszilis megújuló energiaforrásokból származó energia: szél-, nap- (naphő és fotovoltaikus nap-) és, geotermikus energia, környezeti
  energia
  , árapály-, hullám- és az óceánból nyert egyéb energia, vízenergia, biomassza
  , biometán
  , hulladéklerakó helyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázok és biogázok energiája; |
| --- | --- |

a)

„megújuló energiaforrásokból előállított energia”: a nem fosszilis megújuló energiaforrásokból származó energia: szél-, nap- (naphő és fotovoltaikus nap-) és, geotermikus energia, környezeti
  energia
  , árapály-, hullám- és az óceánból nyert egyéb energia, vízenergia, biomassza
  , biometán
  , hulladéklerakó helyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázok és biogázok energiája;

Módosítás 85

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | „környezeti
  hő”
  :
  villamos energiával vagy egyéb segéd-energiával működő hőszivattyúkkal kinyert vagy összegyűjtött,
  hasznos hőfokkal rendelkező hőenergia, amely a környezeti levegőben, a 
  szilárd talaj felszíne alatt
  vagy
  felszíni vízben
  tárolható. A jelentett értékeket a hőszivattyúk által kinyert vagy összegyűjtött hőenergia jelentéséhez alkalmazott módszer alapján kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

„környezeti
  hő”
  :
  villamos energiával vagy egyéb segéd-energiával működő hőszivattyúkkal kinyert vagy összegyűjtött,
  hasznos hőfokkal rendelkező hőenergia, amely a környezeti levegőben, a 
  szilárd talaj felszíne alatt
  vagy
  felszíni vízben
  tárolható. A jelentett értékeket a hőszivattyúk által kinyert vagy összegyűjtött hőenergia jelentéséhez alkalmazott módszer alapján kell megállapítani.

| b) | „környezeti
  energia”
  : hasznos hőfokkal rendelkező hőenergia, amely a környezeti levegőben (a
  távozó levegő kivételével), felszíni vízben
  vagy
  szennyvízben
  tárolható. A jelentett értékeket a hőszivattyúk által kinyert vagy összegyűjtött hőenergia jelentéséhez alkalmazott módszer alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

b)

„környezeti
  energia”
  : hasznos hőfokkal rendelkező hőenergia, amely a környezeti levegőben (a
  távozó levegő kivételével), felszíni vízben
  vagy
  szennyvízben
  tárolható. A jelentett értékeket a hőszivattyúk által kinyert vagy összegyűjtött hőenergia jelentéséhez alkalmazott módszer alapján kell megállapítani.

Módosítás 86

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | „geotermikus energia”: a szilárd talaj felszíne alatt hő formájában található energia; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

„geotermikus energia”: a szilárd talaj felszíne alatt hő formájában található energia;

Módosítás 289

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | „biomassza”: a mezőgazdaságból, a növényi és állati eredetű anyagokat is beleértve, az erdőgazdálkodásból és a kapcsolódó iparágakból – többek között a halászatból és az akvakultúrából – származó, biológiai eredetű termékek, hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebontható része, valamint a hulladék, többek között a biológiai eredetű ipari és települési hulladék
  biológiailag lebontható része
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

„biomassza”: a mezőgazdaságból, a növényi és állati eredetű anyagokat is beleértve, az erdőgazdálkodásból és a kapcsolódó iparágakból – többek között a halászatból és az akvakultúrából – származó, biológiai eredetű termékek, hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebontható része, valamint a hulladék, többek között a biológiai eredetű ipari és települési hulladék
  biológiailag lebontható része
  ;

| c) | „biomassza”: a mezőgazdaságból, a növényi és állati eredetű anyagokat is beleértve, az erdőgazdálkodásból és a kapcsolódó iparágakból – többek között a halászatból és az akvakultúrából – származó, biológiai eredetű termékek, hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebontható része,
  kivéve a tőzeget és a geológiai képződményekbe ágyazott és/vagy fosszilizálódott anyagokat,
  valamint a hulladék
  biológiailag lebontható része
  , többek között a biológiai eredetű ipari
  , kereskedelmi
  és települési hulladék
  és a baktériumok
  ; |
| --- | --- |

c)

„biomassza”: a mezőgazdaságból, a növényi és állati eredetű anyagokat is beleértve, az erdőgazdálkodásból és a kapcsolódó iparágakból – többek között a halászatból és az akvakultúrából – származó, biológiai eredetű termékek, hulladékok és maradékanyagok biológiailag lebontható része,
  kivéve a tőzeget és a geológiai képződményekbe ágyazott és/vagy fosszilizálódott anyagokat,
  valamint a hulladék
  biológiailag lebontható része
  , többek között a biológiai eredetű ipari
  , kereskedelmi
  és települési hulladék
  és a baktériumok
  ;

Módosítás 88

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | „teljes bruttó energiafogyasztás”: az ipar, a közlekedés, a háztartások, a közszolgáltatásokat is magukban foglaló szolgáltatások, a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás és halászat részére energetikai célokra szolgáltatott energiatermékek, beleértve az energiaágazat
  villamosenergia-
  és
  hőtermelésre
  fordított villamosenergia- és hőfogyasztását, valamint a villamos energia és a hő elosztásából és szállításából származó veszteségeket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

„teljes bruttó energiafogyasztás”: az ipar, a közlekedés, a háztartások, a közszolgáltatásokat is magukban foglaló szolgáltatások, a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás és halászat részére energetikai célokra szolgáltatott energiatermékek, beleértve az energiaágazat
  villamosenergia-
  és
  hőtermelésre
  fordított villamosenergia- és hőfogyasztását, valamint a villamos energia és a hő elosztásából és szállításából származó veszteségeket;

| d) | „teljes bruttó energiafogyasztás”: az ipar, a közlekedés, a háztartások, a közszolgáltatásokat is magukban foglaló szolgáltatások, a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás és halászat részére energetikai célokra szolgáltatott energiatermékek, beleértve az energiaágazat
  villamosenergia, hő
  és
  közlekedési célú üzemanyag termelésére
  fordított villamosenergia- és hőfogyasztását, valamint a villamos energia és a hő elosztásából és szállításából származó veszteségeket; |
| --- | --- |

d)

„teljes bruttó energiafogyasztás”: az ipar, a közlekedés, a háztartások, a közszolgáltatásokat is magukban foglaló szolgáltatások, a mezőgazdaság, az erdőgazdálkodás és halászat részére energetikai célokra szolgáltatott energiatermékek, beleértve az energiaágazat
  villamosenergia, hő
  és
  közlekedési célú üzemanyag termelésére
  fordított villamosenergia- és hőfogyasztását, valamint a villamos energia és a hő elosztásából és szállításából származó veszteségeket;

Módosítás 89

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | „távfűtés” vagy „távhűtés”: gőz, meleg víz vagy hűtött folyadékok formájában egy központi termelési
  egységből
  hálózaton keresztül több épület vagy telephely számára szolgáltatott, helyiségek vagy folyamatok fűtésére vagy hűtésére használt hőenergia; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

„távfűtés” vagy „távhűtés”: gőz, meleg víz vagy hűtött folyadékok formájában egy központi termelési
  egységből
  hálózaton keresztül több épület vagy telephely számára szolgáltatott, helyiségek vagy folyamatok fűtésére vagy hűtésére használt hőenergia;

| e) | „távfűtés” vagy „távhűtés”: gőz, meleg víz vagy hűtött folyadékok formájában egy központi
  vagy decentralizált
  termelési
  forrásokból
  hálózaton keresztül több épület vagy telephely számára szolgáltatott, helyiségek vagy folyamatok fűtésére vagy hűtésére használt hőenergia; |
| --- | --- |

e)

„távfűtés” vagy „távhűtés”: gőz, meleg víz vagy hűtött folyadékok formájában egy központi
  vagy decentralizált
  termelési
  forrásokból
  hálózaton keresztül több épület vagy telephely számára szolgáltatott, helyiségek vagy folyamatok fűtésére vagy hűtésére használt hőenergia;

Módosítás 90

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | „folyékony bio-energiahordozók”: biomasszából előállított, a közlekedéstől eltérő célokra energiaforrásként használt folyékony üzemanyag, ideértve a villamos energiát, a fűtést és a hűtést is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

f)

„folyékony bio-energiahordozók”: biomasszából előállított, a közlekedéstől eltérő célokra energiaforrásként használt folyékony üzemanyag, ideértve a villamos energiát, a fűtést és a hűtést is;

| f) | „folyékony bio-energiahordozók”: biomasszából
  vagy biomassza által
  előállított, a közlekedéstől eltérő célokra energiaforrásként használt folyékony üzemanyag, ideértve a villamos energiát, a fűtést és a hűtést is; |
| --- | --- |

f)

„folyékony bio-energiahordozók”: biomasszából
  vagy biomassza által
  előállított, a közlekedéstől eltérő célokra energiaforrásként használt folyékony üzemanyag, ideértve a villamos energiát, a fűtést és a hűtést is;

Módosítás 290

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | „bioüzemanyagok”
  : a biomasszából
  előállított folyékony
  halmazállapotú
  , a közlekedésben használt üzemanyagok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

g)

„bioüzemanyagok”
  : a biomasszából
  előállított folyékony
  halmazállapotú
  , a közlekedésben használt üzemanyagok;

| g) | „bioüzemanyagok”
  biomasszából vagy biomassza által
  előállított folyékony
  vagy gáznemű
  , a közlekedésben használt üzemanyagok; |
| --- | --- |

g)

„bioüzemanyagok”
  biomasszából vagy biomassza által
  előállított folyékony
  vagy gáznemű
  , a közlekedésben használt üzemanyagok;

Módosítás 91

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | „támogatási rendszer”: egy tagállam vagy tagállamok egy csoportja által alkalmazott olyan eszköz, rendszer vagy mechanizmus, amely a megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználására ösztönöz ezen energia költségének csökkentésével, az eladási ár emelésével, vagy a megújuló energiaforrásokból előállított energia megvásárolt mennyiségének – a megújuló energiával kapcsolatos kötelezettség bevezetése révén vagy egyéb módon való – növelésével. Magában foglalja a beruházási támogatásokat, az adómentességet vagy adókedvezményeket, az adó-visszatérítést, a megújuló energiával kapcsolatos kötelezettséghez kapcsolódó – többek között zöld bizonyítványokat alkalmazó – támogatási rendszereket, valamint a közvetlen ártámogatás rendszerét, beleértve a betáplálási tarifát és a támogatások kifizetését, de nem korlátozódik az említettekre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

i.

„támogatási rendszer”: egy tagállam vagy tagállamok egy csoportja által alkalmazott olyan eszköz, rendszer vagy mechanizmus, amely a megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználására ösztönöz ezen energia költségének csökkentésével, az eladási ár emelésével, vagy a megújuló energiaforrásokból előállított energia megvásárolt mennyiségének – a megújuló energiával kapcsolatos kötelezettség bevezetése révén vagy egyéb módon való – növelésével. Magában foglalja a beruházási támogatásokat, az adómentességet vagy adókedvezményeket, az adó-visszatérítést, a megújuló energiával kapcsolatos kötelezettséghez kapcsolódó – többek között zöld bizonyítványokat alkalmazó – támogatási rendszereket, valamint a közvetlen ártámogatás rendszerét, beleértve a betáplálási tarifát és a támogatások kifizetését, de nem korlátozódik az említettekre;

| i. | „támogatási rendszer”: egy tagállam vagy tagállamok egy csoportja által alkalmazott olyan eszköz, rendszer vagy mechanizmus, amely a megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználására ösztönöz ezen energia költségének csökkentésével, az eladási ár emelésével, vagy a megújuló energiaforrásokból előállított energia megvásárolt mennyiségének – a megújuló energiával kapcsolatos kötelezettség bevezetése révén vagy egyéb módon való – növelésével. Magában foglalja a 
  kutatási és a
  beruházási támogatásokat, az adómentességet vagy adókedvezményeket, az adó-visszatérítést, a megújuló energiával kapcsolatos kötelezettséghez kapcsolódó – többek között zöld bizonyítványokat alkalmazó – támogatási rendszereket, valamint a közvetlen ártámogatás rendszerét, beleértve a betáplálási tarifát és a támogatások kifizetését, de nem korlátozódik az említettekre; |
| --- | --- |

i.

„támogatási rendszer”: egy tagállam vagy tagállamok egy csoportja által alkalmazott olyan eszköz, rendszer vagy mechanizmus, amely a megújuló energiaforrásokból előállított energia felhasználására ösztönöz ezen energia költségének csökkentésével, az eladási ár emelésével, vagy a megújuló energiaforrásokból előállított energia megvásárolt mennyiségének – a megújuló energiával kapcsolatos kötelezettség bevezetése révén vagy egyéb módon való – növelésével. Magában foglalja a 
  kutatási és a
  beruházási támogatásokat, az adómentességet vagy adókedvezményeket, az adó-visszatérítést, a megújuló energiával kapcsolatos kötelezettséghez kapcsolódó – többek között zöld bizonyítványokat alkalmazó – támogatási rendszereket, valamint a közvetlen ártámogatás rendszerét, beleértve a betáplálási tarifát és a támogatások kifizetését, de nem korlátozódik az említettekre;

Módosítás 93

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – q pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| q) | „nem élelmezési célú cellulóztartalmú anyagok”: főként cellulózból és hemicellulózból álló, a lignocellulóz-tartalmú anyagoknál alacsonyabb lignintartalmú anyagok;
  ide tartozik többek között:
  élelmiszer- és takarmánynövény-maradékanyagok (például szalma, kukoricaszár, hüvely és héj), alacsony keményítőtartalmú, a fűfélék közé tartozó energianövények (például perje, vesszős köles, elefántfű, óriásnád és a fő termények előtt és után termesztett takarónövények), ipari maradékanyagok (például olyan élelmiszer- és takarmánynövények, amelyekből kisajtolták a növényi olajakat, kivonták a cukrokat, a keményítőt és a fehérjét) és biohulladékból származó anyagok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

q)

„nem élelmezési célú cellulóztartalmú anyagok”: főként cellulózból és hemicellulózból álló, a lignocellulóz-tartalmú anyagoknál alacsonyabb lignintartalmú anyagok;
  ide tartozik többek között:
  élelmiszer- és takarmánynövény-maradékanyagok (például szalma, kukoricaszár, hüvely és héj), alacsony keményítőtartalmú, a fűfélék közé tartozó energianövények (például perje, vesszős köles, elefántfű, óriásnád és a fő termények előtt és után termesztett takarónövények), ipari maradékanyagok (például olyan élelmiszer- és takarmánynövények, amelyekből kisajtolták a növényi olajakat, kivonták a cukrokat, a keményítőt és a fehérjét) és biohulladékból származó anyagok;

| q) | „nem élelmezési célú cellulóztartalmú anyagok”: főként cellulózból és hemicellulózból álló, a lignocellulóz-tartalmú anyagoknál alacsonyabb lignintartalmú anyagok; élelmiszer- és takarmánynövény-maradékanyagok (például szalma, kukoricaszár, hüvely és héj), alacsony keményítőtartalmú, a fűfélék közé tartozó energianövények (például perje, vesszős köles, elefántfű, óriásnád és a fő termények előtt és után termesztett takarónövények
  ) és réti növények (például fű, lóhere és lucerna
  ), ipari maradékanyagok (például olyan élelmiszer- és takarmánynövények, amelyekből kisajtolták a növényi olajakat, kivonták a cukrokat, a keményítőt és a fehérjét) és biohulladékból származó anyagok; |
| --- | --- |

q)

„nem élelmezési célú cellulóztartalmú anyagok”: főként cellulózból és hemicellulózból álló, a lignocellulóz-tartalmú anyagoknál alacsonyabb lignintartalmú anyagok; élelmiszer- és takarmánynövény-maradékanyagok (például szalma, kukoricaszár, hüvely és héj), alacsony keményítőtartalmú, a fűfélék közé tartozó energianövények (például perje, vesszős köles, elefántfű, óriásnád és a fő termények előtt és után termesztett takarónövények
  ) és réti növények (például fű, lóhere és lucerna
  ), ipari maradékanyagok (például olyan élelmiszer- és takarmánynövények, amelyekből kisajtolták a növényi olajakat, kivonták a cukrokat, a keményítőt és a fehérjét) és biohulladékból származó anyagok;

Módosítás 291

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – s pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| s) | „nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok”: a bioüzemanyagok kivételével azon folyékony vagy gáznemű üzemanyagok, amelyek energiatartalma a biomasszától eltérő megújuló energiaforrásokból származik, és
  amelyeket
  a 
  közlekedés területén használnak
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

s)

„nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok”: a bioüzemanyagok kivételével azon folyékony vagy gáznemű üzemanyagok, amelyek energiatartalma a biomasszától eltérő megújuló energiaforrásokból származik, és
  amelyeket
  a 
  közlekedés területén használnak
  ;

| s) | „nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok”: a bioüzemanyagok kivételével azon folyékony vagy gáznemű üzemanyagok,
  amelyeket a közlekedés területén használnak, és
  amelyek energiatartalma a biomasszától eltérő megújuló energiaforrásokból származik, és
  a szén-dioxidot
  a 
  környezeti levegőből választják le
  ; |
| --- | --- |

s)

„nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok”: a bioüzemanyagok kivételével azon folyékony vagy gáznemű üzemanyagok,
  amelyeket a közlekedés területén használnak, és
  amelyek energiatartalma a biomasszától eltérő megújuló energiaforrásokból származik, és
  a szén-dioxidot
  a 
  környezeti levegőből választják le
  ;

Módosítás 95

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – z pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| z) | „erőmű-átalakítás”: a megújuló energiát előállító erőművek felújítása, többek között berendezéseik vagy operációs rendszereik és eszközeik teljes vagy részleges lecserélése kapacitás kiváltása vagy a hatékonyság növelése érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

z)

„erőmű-átalakítás”: a megújuló energiát előállító erőművek felújítása, többek között berendezéseik vagy operációs rendszereik és eszközeik teljes vagy részleges lecserélése kapacitás kiváltása vagy a hatékonyság növelése érdekében;

| z) | „erőmű-átalakítás”: a megújuló energiát előállító erőművek felújítása, többek között berendezéseik vagy operációs rendszereik és eszközeik teljes vagy részleges lecserélése kapacitás
  növelése vagy
  kiváltása vagy a hatékonyság növelése érdekében; |
| --- | --- |

z)

„erőmű-átalakítás”: a megújuló energiát előállító erőművek felújítása, többek között berendezéseik vagy operációs rendszereik és eszközeik teljes vagy részleges lecserélése kapacitás
  növelése vagy
  kiváltása vagy a hatékonyság növelése érdekében;

Módosítás 96

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – y pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| y) | „hulladékhő vagy hulladék hűtőhatás”: ipari vagy energiatermelő létesítményekben melléktermékként keletkező hő vagy hűtőhatás, amely távfűtő- illetve távhűtőrendszerbe való bevezetés híján hasznosítás nélkül távozna a levegőbe vagy vízbe; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

y)

„hulladékhő vagy hulladék hűtőhatás”: ipari vagy energiatermelő létesítményekben melléktermékként keletkező hő vagy hűtőhatás, amely távfűtő- illetve távhűtőrendszerbe való bevezetés híján hasznosítás nélkül távozna a levegőbe vagy vízbe;

| y) | „hulladékhő vagy hulladék hűtőhatás”: ipari vagy energiatermelő létesítményekben
  elkerülhetetlen
  melléktermékként
  (nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő egységek használatát követően, vagy ahol kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés nem valósítható meg), illetve a tercier szektorban
  keletkező hő vagy hűtőhatás, amely távfűtő- illetve távhűtőrendszerbe való bevezetés híján hasznosítás nélkül távozna a levegőbe vagy vízbe; |
| --- | --- |

y)

„hulladékhő vagy hulladék hűtőhatás”: ipari vagy energiatermelő létesítményekben
  elkerülhetetlen
  melléktermékként
  (nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő egységek használatát követően, vagy ahol kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés nem valósítható meg), illetve a tercier szektorban
  keletkező hő vagy hűtőhatás, amely távfűtő- illetve távhűtőrendszerbe való bevezetés híján hasznosítás nélkül távozna a levegőbe vagy vízbe;

Módosítás 97

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – aa pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| aa) | „saját megújulóenergia-fogyasztó”:
  a(z) [a villamosenergia-piac szerkezetének átalakítására vonatkozó]
  irányelvben meghatározott olyan aktív felhasználó, aki vagy amely a saját ingatlanján – ami lehet többek között társasház, kereskedelmi vagy megosztott szolgáltató létesítmény vagy zárt elosztórendszer – megújuló forrásokból előállított elektromos energiát fogyaszt, azt tárolhatja és értékesítheti is; azonban a nem háztartási saját megújulóenergia-fogyasztók esetében az említett tevékenységek nem jelenthetik fő kereskedelmi vagy szakmai tevékenységüket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

„saját megújulóenergia-fogyasztó”:
  a(z) [a villamosenergia-piac szerkezetének átalakítására vonatkozó]
  irányelvben meghatározott olyan aktív felhasználó, aki vagy amely a saját ingatlanján – ami lehet többek között társasház, kereskedelmi vagy megosztott szolgáltató létesítmény vagy zárt elosztórendszer – megújuló forrásokból előállított elektromos energiát fogyaszt, azt tárolhatja és értékesítheti is; azonban a nem háztartási saját megújulóenergia-fogyasztók esetében az említett tevékenységek nem jelenthetik fő kereskedelmi vagy szakmai tevékenységüket;

| aa) | „sajátmegújulóenergia-fogyasztó”:
  [a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló (átdolgozás), 2016/0380(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi
  irányelvben meghatározott olyan aktív felhasználó
  vagy ezek együttesen eljáró csoportja
  , aki vagy amely a saját ingatlanján – ami lehet többek között társasház,
  lakóövezet,
  kereskedelmi
  , ipari
  vagy megosztott szolgáltató létesítmény vagy
  egyazon
  zárt elosztórendszer – megújuló forrásokból előállított elektromos energiát fogyaszt, azt tárolhatja és értékesítheti is; azonban a nem háztartási saját megújulóenergia-fogyasztók esetében az említett tevékenységek nem jelenthetik fő kereskedelmi vagy szakmai tevékenységüket; |
| --- | --- |

aa)

„sajátmegújulóenergia-fogyasztó”:
  [a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló (átdolgozás), 2016/0380(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi
  irányelvben meghatározott olyan aktív felhasználó
  vagy ezek együttesen eljáró csoportja
  , aki vagy amely a saját ingatlanján – ami lehet többek között társasház,
  lakóövezet,
  kereskedelmi
  , ipari
  vagy megosztott szolgáltató létesítmény vagy
  egyazon
  zárt elosztórendszer – megújuló forrásokból előállított elektromos energiát fogyaszt, azt tárolhatja és értékesítheti is; azonban a nem háztartási saját megújulóenergia-fogyasztók esetében az említett tevékenységek nem jelenthetik fő kereskedelmi vagy szakmai tevékenységüket;

Módosítás 98

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – aa a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aaa) | „megújulóenergia-közösség”: [a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló (átdolgozás), 2016/0380(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkében meghatározott energiaközösség, amely megfelel az ezen irányelv 22. cikkének (1) bekezdésében előírt követelményeknek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aaa)

„megújulóenergia-közösség”: [a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló (átdolgozás), 2016/0380(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkében meghatározott energiaközösség, amely megfelel az ezen irányelv 22. cikkének (1) bekezdésében előírt követelményeknek;

Módosítás 99

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – bb pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| bb) | „saját megújulóenergia-fogyasztás”: a saját megújulóenergia-fogyasztók által végzett
  megújuló villamosenergia-termelés
  és -fogyasztás, ami adott esetben kiegészülhet a megújuló
  villamos
  energia tárolásával; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

bb)

„saját megújulóenergia-fogyasztás”: a saját megújulóenergia-fogyasztók által végzett
  megújuló villamosenergia-termelés
  és -fogyasztás, ami adott esetben kiegészülhet a megújuló
  villamos
  energia tárolásával;

| bb) | „saját megújulóenergia-fogyasztás”: a saját megújulóenergia-fogyasztók által végzett
  megújulóenergia-termelés
  és -fogyasztás, ami adott esetben kiegészülhet a megújuló energia tárolásával; |
| --- | --- |

bb)

„saját megújulóenergia-fogyasztás”: a saját megújulóenergia-fogyasztók által végzett
  megújulóenergia-termelés
  és -fogyasztás, ami adott esetben kiegészülhet a megújuló energia tárolásával;

Módosítás 100

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – cc pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| cc) | „energia-adásvételi
  megállapodás”: olyan szerződés, amelyben egy jogi személy kötelezettséget vállal megújuló forrásokból előállított villamos energia vásárlására közvetlenül annak termelőjétől; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cc)

„energia-adásvételi
  megállapodás”: olyan szerződés, amelyben egy jogi személy kötelezettséget vállal megújuló forrásokból előállított villamos energia vásárlására közvetlenül annak termelőjétől;

| cc) | „megújulóenergia-adásvételi
  megállapodás”: olyan szerződés, amelyben egy jogi
  vagy természetes
  személy kötelezettséget vállal megújuló forrásokból előállított villamos energia vásárlására közvetlenül annak termelőjétől; |
| --- | --- |

cc)

„megújulóenergia-adásvételi
  megállapodás”: olyan szerződés, amelyben egy jogi
  vagy természetes
  személy kötelezettséget vállal megújuló forrásokból előállított villamos energia vásárlására közvetlenül annak termelőjétől;

Módosítás 305

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – ee pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ee) | „fejlett bioüzemanyagok”: a IX. melléklet A. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ee)

„fejlett bioüzemanyagok”: a IX. melléklet A. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok;

| ee) | „fejlett bioüzemanyagok”: a IX. melléklet A. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok
  , illetve a nem élelmiszer-/takarmánynövényekből származó hulladékból és maradvány biomasszából előállított bioüzemanyagok, amennyiben az ilyen biomassza megfelel a 26. cikkben meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak
  ; |
| --- | --- |

ee)

„fejlett bioüzemanyagok”: a IX. melléklet A. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok
  , illetve a nem élelmiszer-/takarmánynövényekből származó hulladékból és maradvány biomasszából előállított bioüzemanyagok, amennyiben az ilyen biomassza megfelel a 26. cikkben meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak
  ;

Módosítás 103

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – ff pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ff) | „hulladék-alapú fosszilis tüzelőanyagok”: meg nem újuló eredetű hulladékáramokból, többek között hulladék technológiai gázokból és égéstermékekből előállított folyékony és gáznemű tüzelőanyagok; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ff)

„hulladék-alapú fosszilis tüzelőanyagok”: meg nem újuló eredetű hulladékáramokból, többek között hulladék technológiai gázokból és égéstermékekből előállított folyékony és gáznemű tüzelőanyagok;

törölve

Módosítás 104

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – ff a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ffa) | „újrafeldolgozott széntartalmú tüzelőanyagok”: meg nem újuló eredetű, elkerülhetetlen hulladékáramokból, többek között hulladék technológiai gázokból és égéstermékekből előállított olyan folyékony és gáznemű tüzelőanyagok, amelyek jelentős ÜHG-megtakarítást érnek el életciklusok során; szilárd hulladékáramból történő előállítás esetén csak a nem újrahasznosítható és mechanikusan nem újrafeldolgozható hulladékot lehet felhasználni a 2008/98/EK irányelvvel létrehozott hulladékgazdálkodási hierarchia teljes körű tiszteletben tartása mellett; amennyiben hulladék technológiai gázokból állítják elő, ezeket ki kell bocsátani mint a gyártási folyamat elkerülhetetlen és szándékolatlan következményét; az újrafeldolgozott széntartalmú tüzelőanyagok előállítására használt gáznemű hulladékok arányát nem lehet beszámítani egyéb kibocsátáscsökkentési programba, például az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ffa)

„újrafeldolgozott széntartalmú tüzelőanyagok”: meg nem újuló eredetű, elkerülhetetlen hulladékáramokból, többek között hulladék technológiai gázokból és égéstermékekből előállított olyan folyékony és gáznemű tüzelőanyagok, amelyek jelentős ÜHG-megtakarítást érnek el életciklusok során; szilárd hulladékáramból történő előállítás esetén csak a nem újrahasznosítható és mechanikusan nem újrafeldolgozható hulladékot lehet felhasználni a 2008/98/EK irányelvvel létrehozott hulladékgazdálkodási hierarchia teljes körű tiszteletben tartása mellett; amennyiben hulladék technológiai gázokból állítják elő, ezeket ki kell bocsátani mint a gyártási folyamat elkerülhetetlen és szándékolatlan következményét; az újrafeldolgozott széntartalmú tüzelőanyagok előállítására használt gáznemű hulladékok arányát nem lehet beszámítani egyéb kibocsátáscsökkentési programba, például az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe;

Módosítás 105

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – jj pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| jj) | „kitermelési engedély”:
  olyan hivatalos irat, ami feljogosít
  az erdei biomassza kitermelésére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

jj)

„kitermelési engedély”:
  olyan hivatalos irat, ami feljogosít
  az erdei biomassza kitermelésére;

| jj) | „kitermelési engedély”:
  a nemzeti és/vagy regionális jogszabályok szerinti hatósági engedély vagy hasonló jog
  az erdei biomassza kitermelésére; |
| --- | --- |

jj)

„kitermelési engedély”:
  a nemzeti és/vagy regionális jogszabályok szerinti hatósági engedély vagy hasonló jog
  az erdei biomassza kitermelésére;

Módosítás 106

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – mm pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| mm) | „erdőgazdálkodási üzem”: egy vagy több olyan erdős, illetve egyéb fás terület
  ,
  amely gazdálkodási vagy hasznosítási szempontból egyetlen egységet képez
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

mm)

„erdőgazdálkodási üzem”: egy vagy több olyan erdős, illetve egyéb fás terület
  ,
  amely gazdálkodási vagy hasznosítási szempontból egyetlen egységet képez
  ;

| mm) | „ellátási alapszint”: az a földrajzi térség
  ,
  amelyből a biomassza alapanyaga származik
  ; |
| --- | --- |

mm)

„ellátási alapszint”: az a földrajzi térség
  ,
  amelyből a biomassza alapanyaga származik
  ;

Módosítás 107

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – nn pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| nn) | „biohulladék”:
  biológiai úton lebomló, kerti vagy parkokból származó hulladék, háztartásokban, éttermekben, étkeztetőknél és kiskereskedelmi létesítményekben keletkező élelmiszer- és konyhai hulladék, valamint az élelmiszer-feldolgozás során keletkező hasonló hulladék
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

nn)

„biohulladék”:
  biológiai úton lebomló, kerti vagy parkokból származó hulladék, háztartásokban, éttermekben, étkeztetőknél és kiskereskedelmi létesítményekben keletkező élelmiszer- és konyhai hulladék, valamint az élelmiszer-feldolgozás során keletkező hasonló hulladék
  ;

| nn) | „biohulladék”:
  a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 4. pontjában meghatározott szerinti biohulladék
  ; |
| --- | --- |

nn)

„biohulladék”:
  a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 4. pontjában meghatározott szerinti biohulladék
  ;

Módosítás 108

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2030-ra kötelezően elérendő átfogó uniós cél | A 2030-ra kötelezően elérendő átfogó uniós cél
  és nemzeti célkitűzések |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 2030-ra kötelezően elérendő átfogó uniós cél

A 2030-ra kötelezően elérendő átfogó uniós cél
  és nemzeti célkitűzések

Módosítás 109

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok együttesen biztosítják, hogy 2030-ban az Unió teljes bruttó energiafogyasztásának legalább
  27
   %-át megújuló energiaforrásokból előállított energia képezze. | (1)   A tagállamok együttesen biztosítják, hogy 2030-ban az Unió teljes bruttó energiafogyasztásának legalább
  35
  %-át megújuló energiaforrásokból előállított energia képezze. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok együttesen biztosítják, hogy 2030-ban az Unió teljes bruttó energiafogyasztásának legalább
  27
   %-át megújuló energiaforrásokból előállított energia képezze.

(1)   A tagállamok együttesen biztosítják, hogy 2030-ban az Unió teljes bruttó energiafogyasztásának legalább
  35
  %-át megújuló energiaforrásokból előállított energia képezze.

Módosítás 306

Módosítás 306

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az egyes tagállamok biztosítják, hogy a megújuló forrásokból előállított energiának a közlekedés valamennyi formájában felhasznált részaránya 2030-ban legalább az egyes tagállamokban közlekedési célra felhasznált végső energiafogyasztás 12 %-a legyen. A megújuló energiaforrásokból származó energia teljes energiafogyasztáson belüli 12 %-os részarányára vonatkozóan kitűzött cél elérése érdekében 2021. január 1-jétől kezdve a tagállamok megkövetelik a tüzelőanyag-forgalmazóktól, hogy legalább 15 %-ban megújuló energiát használjanak, a 25. cikknek megfelelően. |
| | E célkitűzés teljesítése érdekében az üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében a bioüzemanyagok és biogáz használatának köszönhetően elért megtakarításoknak meg kell felelniük a 26. cikk (7) bekezdésében említett kritériumoknak a fosszilis üzemanyagokkal a 28. cikk (1) bekezdésében említett módszerekkel való összehasonlítás esetén. |
| | Amennyiben az élelmiszerből és takarmányból előállított bioüzemanyagok részesedése egy tagállamban 2 % alatt van, és ezáltal nem elegendő a tüzelőanyag-forgalmazó kötelezettsége és a közlekedésre vonatkozó 12 %-os célkitűzés közötti különbség fedezésére, az adott tagállam ennek megfelelően legfeljebb 2 %-ra kiigazíthatja a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott határértéket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az egyes tagállamok biztosítják, hogy a megújuló forrásokból előállított energiának a közlekedés valamennyi formájában felhasznált részaránya 2030-ban legalább az egyes tagállamokban közlekedési célra felhasznált végső energiafogyasztás 12 %-a legyen. A megújuló energiaforrásokból származó energia teljes energiafogyasztáson belüli 12 %-os részarányára vonatkozóan kitűzött cél elérése érdekében 2021. január 1-jétől kezdve a tagállamok megkövetelik a tüzelőanyag-forgalmazóktól, hogy legalább 15 %-ban megújuló energiát használjanak, a 25. cikknek megfelelően.

E célkitűzés teljesítése érdekében az üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében a bioüzemanyagok és biogáz használatának köszönhetően elért megtakarításoknak meg kell felelniük a 26. cikk (7) bekezdésében említett kritériumoknak a fosszilis üzemanyagokkal a 28. cikk (1) bekezdésében említett módszerekkel való összehasonlítás esetén.

E célkitűzés teljesítése érdekében az üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében a bioüzemanyagok és biogáz használatának köszönhetően elért megtakarításoknak meg kell felelniük a 26. cikk (7) bekezdésében említett kritériumoknak a fosszilis üzemanyagokkal a 28. cikk (1) bekezdésében említett módszerekkel való összehasonlítás esetén.

Amennyiben az élelmiszerből és takarmányból előállított bioüzemanyagok részesedése egy tagállamban 2 % alatt van, és ezáltal nem elegendő a tüzelőanyag-forgalmazó kötelezettsége és a közlekedésre vonatkozó 12 %-os célkitűzés közötti különbség fedezésére, az adott tagállam ennek megfelelően legfeljebb 2 %-ra kiigazíthatja a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott határértéket.

Amennyiben az élelmiszerből és takarmányból előállított bioüzemanyagok részesedése egy tagállamban 2 % alatt van, és ezáltal nem elegendő a tüzelőanyag-forgalmazó kötelezettsége és a közlekedésre vonatkozó 12 %-os célkitűzés közötti különbség fedezésére, az adott tagállam ennek megfelelően legfeljebb 2 %-ra kiigazíthatja a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott határértéket.

Módosítás 111

Módosítás 111

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Az egyes
  tagállamoknak
  az
  átfogó 2030
  -as célhoz való hozzájárulását
  az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  tervek keretében kell meghatározni
  és
  jelenteni a Bizottság felé
  az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet 3
  –5
  . és 9
  –11
  . cikkének megfelelően. | (2)   
  A
  tagállamoknak
  ezen
  átfogó, 2030
  -ra vonatkozó célt
  az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  terveik részeként,
  az [energiaunió irányításáról szóló
  , 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet 3
  –5.
  és 9
  –13.
  cikkének megfelelően
  teljesíteniük kell. Amennyiben az [energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikke szerint benyújtott integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek értékelése alapján a Bizottság az állapítja meg, hogy a tagállamok által kitűzött célok a kötelező átfogó uniós cél kollektív teljesítése szempontjából nem elégségesek, úgy azoknak a tagállamoknak, amelyek egyedi célkitűzései az Ia. mellékletben előírt képlet alkalmazásával kapott értéknél alacsonyabbak, kötelesek a különbözet mértékében megnövelni célkitűzésüket. |
| | Abban az esetben, ha egy tagállam rendkívüli és kellőképpen indokolt körülmények miatt nem éri el a kitűzött célt, legfeljebb 10 % erejéig eltérhet a számára előzetesen meghatározott célértéktől. Ilyen esetben az érintett tagállamnak erről 2025-ig tájékoztatnia kell a Bizottságot. Amennyiben ez veszélyeztetné a kötelező átfogó uniós cél elérését, úgy a Bizottság és a tagállamok a hiány hatékony kiküszöbölése érdekében alkalmazzák az [energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében előírt korrekciós intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  Az egyes
  tagállamoknak
  az
  átfogó 2030
  -as célhoz való hozzájárulását
  az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  tervek keretében kell meghatározni
  és
  jelenteni a Bizottság felé
  az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet 3
  –5
  . és 9
  –11
  . cikkének megfelelően.

(2)   
  A
  tagállamoknak
  ezen
  átfogó, 2030
  -ra vonatkozó célt
  az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  terveik részeként,
  az [energiaunió irányításáról szóló
  , 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet 3
  –5.
  és 9
  –13.
  cikkének megfelelően
  teljesíteniük kell. Amennyiben az [energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikke szerint benyújtott integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek értékelése alapján a Bizottság az állapítja meg, hogy a tagállamok által kitűzött célok a kötelező átfogó uniós cél kollektív teljesítése szempontjából nem elégségesek, úgy azoknak a tagállamoknak, amelyek egyedi célkitűzései az Ia. mellékletben előírt képlet alkalmazásával kapott értéknél alacsonyabbak, kötelesek a különbözet mértékében megnövelni célkitűzésüket.

Abban az esetben, ha egy tagállam rendkívüli és kellőképpen indokolt körülmények miatt nem éri el a kitűzött célt, legfeljebb 10 % erejéig eltérhet a számára előzetesen meghatározott célértéktől. Ilyen esetben az érintett tagállamnak erről 2025-ig tájékoztatnia kell a Bizottságot. Amennyiben ez veszélyeztetné a kötelező átfogó uniós cél elérését, úgy a Bizottság és a tagállamok a hiány hatékony kiküszöbölése érdekében alkalmazzák az [energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében előírt korrekciós intézkedéseket.

Abban az esetben, ha egy tagállam rendkívüli és kellőképpen indokolt körülmények miatt nem éri el a kitűzött célt, legfeljebb 10 % erejéig eltérhet a számára előzetesen meghatározott célértéktől. Ilyen esetben az érintett tagállamnak erről 2025-ig tájékoztatnia kell a Bizottságot. Amennyiben ez veszélyeztetné a kötelező átfogó uniós cél elérését, úgy a Bizottság és a tagállamok a hiány hatékony kiküszöbölése érdekében alkalmazzák az [energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében előírt korrekciós intézkedéseket.

Módosítás 321

Módosítás 321

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

3 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy nemzeti politikáikat, így támogatási rendszereiket is úgy alakítsák ki, hogy azok megfeleljenek a hulladékhierarchia elvének, amint az a 2008/98/EK irányelv 4. cikkében szerepel, valamint hogy ne okozzanak jelentős torzító hatást a termékek, hulladékok vagy maradványanyagok piacain. Ebből a célból a tagállamok rendszeresen felülvizsgálják nemzeti politikáikat és megindokolnak minden eltérést ... [az energiaunió irányításáról szóló 2016/0375(COD)] európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének c) pontjában előírt jelentésekben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy nemzeti politikáikat, így támogatási rendszereiket is úgy alakítsák ki, hogy azok megfeleljenek a hulladékhierarchia elvének, amint az a 2008/98/EK irányelv 4. cikkében szerepel, valamint hogy ne okozzanak jelentős torzító hatást a termékek, hulladékok vagy maradványanyagok piacain. Ebből a célból a tagállamok rendszeresen felülvizsgálják nemzeti politikáikat és megindokolnak minden eltérést ... [az energiaunió irányításáról szóló 2016/0375(COD)] európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének c) pontjában előírt jelentésekben.

Módosítás 113

Módosítás 113

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 4 bekezdés

3 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság támogató keret létrehozásával segíti a tagállamok ambiciózus munkáját, többek között elősegíti az uniós alapok, különösen a pénzügyi eszközök fokozottabb igénybevételét, kiemelt figyelmet fordítva a megújuló energiákkal kapcsolatos projektek tőkeköltségeinek csökkentésére. | (4)   A Bizottság támogató keret létrehozásával segíti a tagállamok ambiciózus munkáját, többek között elősegíti az uniós alapok, különösen a pénzügyi eszközök fokozottabb igénybevételét, kiemelt figyelmet fordítva a megújuló energiákkal kapcsolatos projektek tőkeköltségeinek csökkentésére
  és a határokon átnyúló léptékű megújulóenergia-termelés támogatására
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság támogató keret létrehozásával segíti a tagállamok ambiciózus munkáját, többek között elősegíti az uniós alapok, különösen a pénzügyi eszközök fokozottabb igénybevételét, kiemelt figyelmet fordítva a megújuló energiákkal kapcsolatos projektek tőkeköltségeinek csökkentésére.

(4)   A Bizottság támogató keret létrehozásával segíti a tagállamok ambiciózus munkáját, többek között elősegíti az uniós alapok, különösen a pénzügyi eszközök fokozottabb igénybevételét, kiemelt figyelmet fordítva a megújuló energiákkal kapcsolatos projektek tőkeköltségeinek csökkentésére
  és a határokon átnyúló léptékű megújulóenergia-termelés támogatására
  .

Módosítás 114

Módosítás 114

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – cím

4 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A megújuló energiaforrásokból előállított
  villamos
  energia kapcsán nyújtott
  pénzügyi
  támogatás | A megújuló energiaforrásokból előállított energia kapcsán nyújtott támogatás |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A megújuló energiaforrásokból előállított
  villamos
  energia kapcsán nyújtott
  pénzügyi
  támogatás

villamos

pénzügyi

A megújuló energiaforrásokból előállított energia kapcsán nyújtott támogatás

Módosítás 322/rev

Módosítás 322/rev

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A 3.
  cikk (1) bekezdésében
  meghatározott uniós
  cél
  elérése érdekében a tagállamok az
  állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban
  támogatási programokat alkalmazhatnak. A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását célzó
  programokat úgy
  kell
  megtervezni
  , hogy azok ne vezessenek a villamosenergia-piacok
  szükségtelen
  torzulásához, és
  biztosítsák
  , hogy
  a termelők
  figyelembe vegyék a villamosenergia-kínálat és -kereslet alakulását, valamint a hálózat esetleges korlátait. | (1)   A 3.
  cikkben
  meghatározott uniós
  és nemzeti célok
  elérése
  vagy azok meghaladása
  érdekében a tagállamok az
  EUMSZ 195. cikke szerint, valamint 107. és 108. cikke alkalmazásával
  támogatási programokat alkalmazhatnak.
  A nyersanyagpiacok szükségtelen torzítását elkerülendő a biomasszából előállított megújuló energiára vonatkozó támogatási rendszereket úgy kell kialakítani, hogy azok elkerüljék a biomassza nem megfelelő, elsősorban az energiatermelés céljából történő felhasználásának ösztönzését, amennyiben léteznek nagyobb hozzáadott értéket létrehozó ipari vagy anyagfelhasználási módok, ami azt is magában foglalhatná, hogy prioritást biztosítanak a hulladékok és maradványanyagok felhasználásának. A tagállamoknak figyelembe kell venniük a rendelkezésre álló fenntartható biomassza-kínálatot. A
  megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását célzó
  programoknak piacalapúaknak
  kell
  lenniük
  , hogy azok ne vezessenek a villamosenergia-piacok torzulásához, és
  biztosítaniuk kell
  , hogy
  az előállítók
  figyelembe vegyék a villamosenergia-kínálat és -kereslet alakulását, valamint
  a rendszerintegrációs költségeket vagy
  a hálózat esetleges korlátait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A 3.
  cikk (1) bekezdésében
  meghatározott uniós
  cél
  elérése érdekében a tagállamok az
  állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban
  támogatási programokat alkalmazhatnak. A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását célzó
  programokat úgy
  kell
  megtervezni
  , hogy azok ne vezessenek a villamosenergia-piacok
  szükségtelen
  torzulásához, és
  biztosítsák
  , hogy
  a termelők
  figyelembe vegyék a villamosenergia-kínálat és -kereslet alakulását, valamint a hálózat esetleges korlátait.

(1)   A 3.
  cikkben
  meghatározott uniós
  és nemzeti célok
  elérése
  vagy azok meghaladása
  érdekében a tagállamok az
  EUMSZ 195. cikke szerint, valamint 107. és 108. cikke alkalmazásával
  támogatási programokat alkalmazhatnak.
  A nyersanyagpiacok szükségtelen torzítását elkerülendő a biomasszából előállított megújuló energiára vonatkozó támogatási rendszereket úgy kell kialakítani, hogy azok elkerüljék a biomassza nem megfelelő, elsősorban az energiatermelés céljából történő felhasználásának ösztönzését, amennyiben léteznek nagyobb hozzáadott értéket létrehozó ipari vagy anyagfelhasználási módok, ami azt is magában foglalhatná, hogy prioritást biztosítanak a hulladékok és maradványanyagok felhasználásának. A tagállamoknak figyelembe kell venniük a rendelkezésre álló fenntartható biomassza-kínálatot. A
  megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását célzó
  programoknak piacalapúaknak
  kell
  lenniük
  , hogy azok ne vezessenek a villamosenergia-piacok torzulásához, és
  biztosítaniuk kell
  , hogy
  az előállítók
  figyelembe vegyék a villamosenergia-kínálat és -kereslet alakulását, valamint
  a rendszerintegrációs költségeket vagy
  a hálózat esetleges korlátait.

Módosítás 116

Módosítás 116

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok technológiasemleges vagy technológiaspecifikus támogatási rendszereket alkalmazhatnak. Technológiaspecifikus támogatási rendszerek alkalmazhatók különösen akkor, ha fennáll az alábbi okok legalább egyike: |
| | a) | valamely egyedi technológia hosszú távú lehetőségeket kínál; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok technológiasemleges vagy technológiaspecifikus támogatási rendszereket alkalmazhatnak. Technológiaspecifikus támogatási rendszerek alkalmazhatók különösen akkor, ha fennáll az alábbi okok legalább egyike:

a)

a)

valamely egyedi technológia hosszú távú lehetőségeket kínál;

valamely egyedi technológia hosszú távú lehetőségeket kínál;

| b) | az energiaszerkezet technológiai vagy regionális diverzifikációjának megvalósításához szükséges; |
| --- | --- |

b)

b)

az energiaszerkezet technológiai vagy regionális diverzifikációjának megvalósításához szükséges;

az energiaszerkezet technológiai vagy regionális diverzifikációjának megvalósításához szükséges;

| c) | a hatékony rendszertervezés és hálózatintegráció feltétele; |
| --- | --- |

c)

c)

a hatékony rendszertervezés és hálózatintegráció feltétele;

a hatékony rendszertervezés és hálózatintegráció feltétele;

| d) | a hálózattal kapcsolatos szükségszerűség és a hálózati stabilitás indokolja; |
| --- | --- |

d)

d)

a hálózattal kapcsolatos szükségszerűség és a hálózati stabilitás indokolja;

a hálózattal kapcsolatos szükségszerűség és a hálózati stabilitás indokolja;

| e) | környezetvédelmi szükségszerűségek indokolják. |
| --- | --- |

e)

e)

környezetvédelmi szükségszerűségek indokolják.

környezetvédelmi szükségszerűségek indokolják.

Módosítás 117

Módosítás 117

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását úgy kell megtervezni, hogy elősegítse a megújuló forrásokból előállított villamos energia villamosenergia-piaci
  integrációját
  , és biztosítsa, hogy az energiatermelők reagáljanak a piaci árjelzésekre és maximalizálják piaci bevételeiket. | (2)   A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását úgy kell megtervezni, hogy elősegítse a megújuló forrásokból előállított villamos energia villamosenergia-piaci
  integrációjának maximalizálását
  , és biztosítsa, hogy az energiatermelők reagáljanak a piaci árjelzésekre és maximalizálják piaci bevételeiket
  , ugyanakkor megújuló energiaforrások formájában ellensúlyozást nyújtva a piaci torzulásokért. |
| | A tagállamok a kevesebb mint 500 kW teljesítményű kisméretű létesítmények és a demonstrációs projektek esetében eltéréseket írhatnak elő. A szélenergiából származó villamos energia esetében azonban a telepített villamosenergia-termelési kapacitásra vagy 3 energiatermelő egységre vonatkozóan 3 MW küszöbértéket kell alkalmazni. |
| | A tagállamok a második albekezdésben említett küszöbértékek sérelme nélkül egyéb mechanizmusok és eljárások révén is támogathatják a megújulóenergia-közösségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását úgy kell megtervezni, hogy elősegítse a megújuló forrásokból előállított villamos energia villamosenergia-piaci
  integrációját
  , és biztosítsa, hogy az energiatermelők reagáljanak a piaci árjelzésekre és maximalizálják piaci bevételeiket.

(2)   A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását úgy kell megtervezni, hogy elősegítse a megújuló forrásokból előállított villamos energia villamosenergia-piaci
  integrációjának maximalizálását
  , és biztosítsa, hogy az energiatermelők reagáljanak a piaci árjelzésekre és maximalizálják piaci bevételeiket
  , ugyanakkor megújuló energiaforrások formájában ellensúlyozást nyújtva a piaci torzulásokért.

A tagállamok a kevesebb mint 500 kW teljesítményű kisméretű létesítmények és a demonstrációs projektek esetében eltéréseket írhatnak elő. A szélenergiából származó villamos energia esetében azonban a telepített villamosenergia-termelési kapacitásra vagy 3 energiatermelő egységre vonatkozóan 3 MW küszöbértéket kell alkalmazni.

A tagállamok a kevesebb mint 500 kW teljesítményű kisméretű létesítmények és a demonstrációs projektek esetében eltéréseket írhatnak elő. A szélenergiából származó villamos energia esetében azonban a telepített villamosenergia-termelési kapacitásra vagy 3 energiatermelő egységre vonatkozóan 3 MW küszöbértéket kell alkalmazni.

A tagállamok a második albekezdésben említett küszöbértékek sérelme nélkül egyéb mechanizmusok és eljárások révén is támogathatják a megújulóenergia-közösségeket.

A tagállamok a második albekezdésben említett küszöbértékek sérelme nélkül egyéb mechanizmusok és eljárások révén is támogathatják a megújulóenergia-közösségeket.

Módosítás 118

Módosítás 118

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

4 cikk – 3 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Amennyiben a megújuló forrásokból előállított energia támogatását pályázati eljárás keretében ítélik oda, a (3a) bekezdés alkalmazandó, kivéve az 1 MW alatti kapacitású kis méretű létesítmények, a legfeljebb 6 áramtermelő egységgel rendelkező vagy 6 MW teljesítményű szélenergia-projektek, illetve demonstrációs projektek esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a megújuló forrásokból előállított energia támogatását pályázati eljárás keretében ítélik oda, a (3a) bekezdés alkalmazandó, kivéve az 1 MW alatti kapacitású kis méretű létesítmények, a legfeljebb 6 áramtermelő egységgel rendelkező vagy 6 MW teljesítményű szélenergia-projektek, illetve demonstrációs projektek esetében.

Amennyiben a megújuló forrásokból előállított energia támogatását pályázati eljárás keretében ítélik oda, a (3a) bekezdés alkalmazandó, kivéve az 1 MW alatti kapacitású kis méretű létesítmények, a legfeljebb 6 áramtermelő egységgel rendelkező vagy 6 MW teljesítményű szélenergia-projektek, illetve demonstrációs projektek esetében.

Módosítás 119

Módosítás 119

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 a bekezdés (új)

4 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Amennyiben a megújuló forrásokból előállított energia támogatását pályázati eljárás keretében ítélik oda, a magas projektmegvalósulási arány biztosítása érdekében a tagállamok: |
| | a) | a projekt megvalósítási időszakára vonatkozó megkülönböztetésmentes és átlátható előminősítési kritériumokat és szabályokat állapítanak meg és tesznek közzé; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Amennyiben a megújuló forrásokból előállított energia támogatását pályázati eljárás keretében ítélik oda, a magas projektmegvalósulási arány biztosítása érdekében a tagállamok:

a)

a)

a projekt megvalósítási időszakára vonatkozó megkülönböztetésmentes és átlátható előminősítési kritériumokat és szabályokat állapítanak meg és tesznek közzé;

a projekt megvalósítási időszakára vonatkozó megkülönböztetésmentes és átlátható előminősítési kritériumokat és szabályokat állapítanak meg és tesznek közzé;

| b) | konzultálnak az érdekelt felekkel a kiírási feltételek tervezetéről; |
| --- | --- |

b)

b)

konzultálnak az érdekelt felekkel a kiírási feltételek tervezetéről;

konzultálnak az érdekelt felekkel a kiírási feltételek tervezetéről;

| c) | tájékoztatást tesznek közzé a korábbi pályázatokról, többek között a projektek megvalósulási arányáról. |
| --- | --- |

c)

c)

tájékoztatást tesznek közzé a korábbi pályázatokról, többek között a projektek megvalósulási arányáról.

tájékoztatást tesznek közzé a korábbi pályázatokról, többek között a projektek megvalósulási arányáról.

Módosítás 120

Módosítás 120

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 b bekezdés (új)

4 cikk – 3 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  A tagállamok hosszú távú, legalább a következő öt évet felölelő terveket tesznek közzé a támogatások várható elosztásáról, és ismertetik a hozzávetőleges ütemtervet (adott esetben beleértve a pályázatok gyakoriságát), az érintett kapacitást, a várhatóan hozzárendelendő költségvetést és a maximális egységes támogatást, valamint a támogatható technológiákat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  A tagállamok hosszú távú, legalább a következő öt évet felölelő terveket tesznek közzé a támogatások várható elosztásáról, és ismertetik a hozzávetőleges ütemtervet (adott esetben beleértve a pályázatok gyakoriságát), az érintett kapacitást, a várhatóan hozzárendelendő költségvetést és a maximális egységes támogatást, valamint a támogatható technológiákat.

Módosítás 121

Módosítás 121

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 c bekezdés (új)

4 cikk – 3 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3c)
     
  A tagállamok a támogatási rendszerek kialakítása során figyelembe veszik a megújulóenergia-közösségek és a sajátenergia-fogyasztók sajátosságait annak lehetővé tétele érdekében, hogy egyenlő esélyekkel versenyezhessenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3c)
     
  A tagállamok a támogatási rendszerek kialakítása során figyelembe veszik a megújulóenergia-közösségek és a sajátenergia-fogyasztók sajátosságait annak lehetővé tétele érdekében, hogy egyenlő esélyekkel versenyezhessenek.

Módosítás 122

Módosítás 122

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 d bekezdés (új)

4 cikk – 3 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3d)
     
  A megújuló forrásokból történő energiatermelés legkülső régiókban és kis szigeteken történő bővítése érdekében a tagállamok az említett régiókban található projektek esetében kiigazíthatják a pénzügyi támogatást annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az elszigeteltségükkel és külső tényezőktől való függésük sajátos körülményeivel kapcsolatos termelési költségeiket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3d)
     
  A megújuló forrásokból történő energiatermelés legkülső régiókban és kis szigeteken történő bővítése érdekében a tagállamok az említett régiókban található projektek esetében kiigazíthatják a pénzügyi támogatást annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az elszigeteltségükkel és külső tényezőktől való függésük sajátos körülményeivel kapcsolatos termelési költségeiket.

Módosítás 123

Módosítás 123

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 4 bekezdés

4 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok legalább négyévente értékelik a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia nemzeti támogatásának hatékonyságát
  . Az ilyen értékelések eredményei alapján kell dönteni
  a 
  támogatások fenntartásáról vagy meghosszabbításáról
  ,
  illetve
  az
  új támogatások szerkezetéről
  . | (4)   A tagállamok legalább négyévente értékelik a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia nemzeti támogatásának hatékonyságát
  , valamint
  a 
  különböző fogyasztói csoportokra
  ,
  többek között
  az
  ipari versenyképességre gyakorolt elosztási hatásait
  . |
| | Az értékelés figyelembe veszi a lehetséges változásoknak a beruházásokra vonatkozó támogatási rendszerekre gyakorolt hatását is. A tagállamok ezt az értékelést szerepeltetik nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben, és a terveket [az energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően frissítik. |
| | Az új támogatások odaítélésére és az új támogatások kialakítására vonatkozó, hosszú távra kitekintő tervezés alá rendelt határozatoknak az értékelések eredményein kell alapulniuk, figyelembe vagy éve egyrészt a hatékonyságukat a megújuló energiákra irányuló célkitűzések és egyéb célok – például a megfizethetőség és az energiaközösségek fejlesztése – elérése szempontjából, másrészt különböző fogyasztói csoportokra, többek között az ipari versenyképességre gyakorolt elosztási hatásaikat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok legalább négyévente értékelik a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia nemzeti támogatásának hatékonyságát
  . Az ilyen értékelések eredményei alapján kell dönteni
  a 
  támogatások fenntartásáról vagy meghosszabbításáról
  ,
  illetve
  az
  új támogatások szerkezetéről
  .

(4)   A tagállamok legalább négyévente értékelik a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia nemzeti támogatásának hatékonyságát
  , valamint
  a 
  különböző fogyasztói csoportokra
  ,
  többek között
  az
  ipari versenyképességre gyakorolt elosztási hatásait
  .

Az értékelés figyelembe veszi a lehetséges változásoknak a beruházásokra vonatkozó támogatási rendszerekre gyakorolt hatását is. A tagállamok ezt az értékelést szerepeltetik nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben, és a terveket [az energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően frissítik.

Az értékelés figyelembe veszi a lehetséges változásoknak a beruházásokra vonatkozó támogatási rendszerekre gyakorolt hatását is. A tagállamok ezt az értékelést szerepeltetik nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben, és a terveket [az energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően frissítik.

Az új támogatások odaítélésére és az új támogatások kialakítására vonatkozó, hosszú távra kitekintő tervezés alá rendelt határozatoknak az értékelések eredményein kell alapulniuk, figyelembe vagy éve egyrészt a hatékonyságukat a megújuló energiákra irányuló célkitűzések és egyéb célok – például a megfizethetőség és az energiaközösségek fejlesztése – elérése szempontjából, másrészt különböző fogyasztói csoportokra, többek között az ipari versenyképességre gyakorolt elosztási hatásaikat.

Az új támogatások odaítélésére és az új támogatások kialakítására vonatkozó, hosszú távra kitekintő tervezés alá rendelt határozatoknak az értékelések eredményein kell alapulniuk, figyelembe vagy éve egyrészt a hatékonyságukat a megújuló energiákra irányuló célkitűzések és egyéb célok – például a megfizethetőség és az energiaközösségek fejlesztése – elérése szempontjából, másrészt különböző fogyasztói csoportokra, többek között az ipari versenyképességre gyakorolt elosztási hatásaikat.

Módosítás 124

Módosítás 124

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 4 a bekezdés (új)

4 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A Bizottság [2021]-ig, és ezt követően háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Unióban lefolytatott pályázati eljárások keretében odaítélt támogatások hatásfokáról, különösen elemezve a pályázatok képességét az alábbiakra: |
| | a) | költségcsökkentés elérése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  A Bizottság [2021]-ig, és ezt követően háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Unióban lefolytatott pályázati eljárások keretében odaítélt támogatások hatásfokáról, különösen elemezve a pályázatok képességét az alábbiakra:

a)

a)

költségcsökkentés elérése;

költségcsökkentés elérése;

| b) | technológiai fejlesztések megvalósítása; |
| --- | --- |

b)

b)

technológiai fejlesztések megvalósítása;

technológiai fejlesztések megvalósítása;

| c) | magas megvalósulási arányok elérése; |
| --- | --- |

c)

c)

magas megvalósulási arányok elérése;

magas megvalósulási arányok elérése;

| d) | a kisebb szereplők és helyi önkormányzatok megkülönböztetésmentes részvételének biztosítása. |
| --- | --- |

d)

d)

a kisebb szereplők és helyi önkormányzatok megkülönböztetésmentes részvételének biztosítása.

a kisebb szereplők és helyi önkormányzatok megkülönböztetésmentes részvételének biztosítása.

Módosítás 125

Módosítás 125

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 4 b bekezdés (új)

4 cikk – 4 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b)
     
  A Bizottság ... [a jelen irányelv hatálybalépésétől számított 6 hónap]-ig felülvizsgálja a környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló, a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó iránymutatásokat (2014/C 200/01) annak érdekében, hogy teljes mértékben beépítse az ezen irányelv 4. cikkében lefektetett általános elveket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4b)
     
  A Bizottság ... [a jelen irányelv hatálybalépésétől számított 6 hónap]-ig felülvizsgálja a környezetvédelmi és energetikai állami támogatásokról szóló, a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó iránymutatásokat (2014/C 200/01) annak érdekében, hogy teljes mértékben beépítse az ezen irányelv 4. cikkében lefektetett általános elveket.

Módosítás 126

Módosítás 126

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 4 c bekezdés (új)

4 cikk – 4 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4c)
     
  Az e cikk (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok biztosítják, hogy semmilyen megújuló energiaforrásoknak járó pénzügyi támogatásban ne részesüljön az olyan települési hulladék égetéséből nyert energia, amely nem felel meg a 2008/98/EK irányelvben meghatározott szelektív gyűjtési kötelezettségeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4c)
     
  Az e cikk (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok biztosítják, hogy semmilyen megújuló energiaforrásoknak járó pénzügyi támogatásban ne részesüljön az olyan települési hulladék égetéséből nyert energia, amely nem felel meg a 2008/98/EK irányelvben meghatározott szelektív gyűjtési kötelezettségeknek.

Módosítás 127

Módosítás 127

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok az e cikkben meghatározott feltételekkel összhangban megnyitják a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását célzó programjaikat a más tagállamokban található termelők előtt. | (1)   A tagállamok az e cikkben meghatározott feltételekkel összhangban megnyitják a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását célzó programjaikat a más tagállamokban található termelők előtt.
  A tagállamok korlátozhatják a támogatásukat az olyan tagállamokban található létesítmények esetében, amelyekkel rendszerösszekötők révén közvetlen kapcsolat áll fenn. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok az e cikkben meghatározott feltételekkel összhangban megnyitják a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását célzó programjaikat a más tagállamokban található termelők előtt.

(1)   A tagállamok az e cikkben meghatározott feltételekkel összhangban megnyitják a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatását célzó programjaikat a más tagállamokban található termelők előtt.
  A tagállamok korlátozhatják a támogatásukat az olyan tagállamokban található létesítmények esetében, amelyekkel rendszerösszekötők révén közvetlen kapcsolat áll fenn.

Módosítás 128

Módosítás 128

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok biztosítják, hogy 2021 és 2025 között az egyes években az újonnan támogatott kapacitás legalább
  10
   %-ának, 2026 és 2030 között pedig az egyes években az újonnan támogatott kapacitás legalább
  15
   %-ának támogatása nyitva álljon a más tagállamokban található létesítmények előtt. | (2)   A tagállamok biztosítják, hogy 2021 és 2025 között az egyes években az újonnan támogatott kapacitás legalább
  8
  %-ának, 2026 és 2030 között pedig az egyes években az újonnan támogatott kapacitás legalább
  13
  %-ának támogatása nyitva álljon a más tagállamokban található létesítmények előtt.
  A tagállamoknak ezen irányelv 7–13. cikkével összhangban joguk van meghatározni, hogy e minimumszinteken túlmenően milyen mértékben támogatják valamely más tagállamban termelt, megújuló energiaforrásokból előállított energiát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy 2021 és 2025 között az egyes években az újonnan támogatott kapacitás legalább
  10
   %-ának, 2026 és 2030 között pedig az egyes években az újonnan támogatott kapacitás legalább
  15
   %-ának támogatása nyitva álljon a más tagállamokban található létesítmények előtt.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy 2021 és 2025 között az egyes években az újonnan támogatott kapacitás legalább
  8
  %-ának, 2026 és 2030 között pedig az egyes években az újonnan támogatott kapacitás legalább
  13
  %-ának támogatása nyitva álljon a más tagállamokban található létesítmények előtt.
  A tagállamoknak ezen irányelv 7–13. cikkével összhangban joguk van meghatározni, hogy e minimumszinteken túlmenően milyen mértékben támogatják valamely más tagállamban termelt, megújuló energiaforrásokból előállított energiát.

Módosítás 129

Módosítás 129

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

5 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok kérhetik, hogy a Bizottság mentesítse őket az e cikkben meghatározott kötelezettségtől, ideértve olyan határozat meghozatalát is, amelynek értelmében a területükön található létesítmények nem vehetnek részt más tagállamokban szervezett támogatási rendszerekben. E kérelemnek az alábbi okok legalább egyikén kell alapulnia: |
| | a) | elégtelen rendszer-összeköttetési kapacitás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok kérhetik, hogy a Bizottság mentesítse őket az e cikkben meghatározott kötelezettségtől, ideértve olyan határozat meghozatalát is, amelynek értelmében a területükön található létesítmények nem vehetnek részt más tagállamokban szervezett támogatási rendszerekben. E kérelemnek az alábbi okok legalább egyikén kell alapulnia:

a)

a)

elégtelen rendszer-összeköttetési kapacitás;

elégtelen rendszer-összeköttetési kapacitás;

| b) | elégtelen természeti erőforrások; |
| --- | --- |

b)

b)

elégtelen természeti erőforrások;

elégtelen természeti erőforrások;

| c) | az energiabiztonságra vagy a mentességet kérő tagállam energiapiacának megfelelő működésére gyakorolt káros hatás. |
| --- | --- |

c)

c)

az energiabiztonságra vagy a mentességet kérő tagállam energiapiacának megfelelő működésére gyakorolt káros hatás.

az energiabiztonságra vagy a mentességet kérő tagállam energiapiacának megfelelő működésére gyakorolt káros hatás.

E mentességeket közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és 2025. december 31-ig felülvizsgálatnak kell alávetni.

E mentességeket közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és 2025. december 31-ig felülvizsgálatnak kell alávetni.

Módosítás 130

Módosítás 130

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A támogatási rendszereket többek között megnyitott ajánlati felhívások, közös ajánlattételi felhívások, megnyitott tanúsítási rendszerek vagy közös támogatási rendszerek révén lehet megnyitni a határon túli résztvevők előtt. A megnyitott ajánlati felhívások, közös ajánlattételi felhívások
  vagy
  megnyitott tanúsítási rendszerek keretében támogatott, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia tagállamok közötti, az egyes hozzájárulásoknak megfelelő elosztását együttműködési megállapodásban kell rögzíteni, amely meghatározza a 
  támogatás
  határokon átnyúló kifizetésének szabályait, és azt az elvet
  kell követni
  , hogy az energiát a létesítményt támogató tagállam egyenlegére írják. | (3)   A támogatási rendszereket többek között megnyitott ajánlati felhívások, közös ajánlattételi felhívások, megnyitott tanúsítási rendszerek vagy közös támogatási rendszerek révén lehet megnyitni a határon túli résztvevők előtt. A megnyitott ajánlati felhívások, közös ajánlattételi felhívások, megnyitott tanúsítási rendszerek keretében támogatott, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia tagállamok közötti, az egyes hozzájárulásoknak megfelelő elosztását együttműködési megállapodásban kell rögzíteni, amely meghatározza a határokon átnyúló
  rendszer szabályait, beleértve a részvételi feltételeket és a támogatás
  kifizetésének szabályait,
  figyelembe véve a különböző adókat
  és
  illetékeket, valamint
  azt az elvet
  követve
  , hogy az energiát a létesítményt támogató tagállam egyenlegére írják.
  Az együttműködési megállapodásnak arra kell törekednie, hogy az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében harmonizálja az adminisztratív keretfeltételeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A támogatási rendszereket többek között megnyitott ajánlati felhívások, közös ajánlattételi felhívások, megnyitott tanúsítási rendszerek vagy közös támogatási rendszerek révén lehet megnyitni a határon túli résztvevők előtt. A megnyitott ajánlati felhívások, közös ajánlattételi felhívások
  vagy
  megnyitott tanúsítási rendszerek keretében támogatott, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia tagállamok közötti, az egyes hozzájárulásoknak megfelelő elosztását együttműködési megállapodásban kell rögzíteni, amely meghatározza a 
  támogatás
  határokon átnyúló kifizetésének szabályait, és azt az elvet
  kell követni
  , hogy az energiát a létesítményt támogató tagállam egyenlegére írják.

(3)   A támogatási rendszereket többek között megnyitott ajánlati felhívások, közös ajánlattételi felhívások, megnyitott tanúsítási rendszerek vagy közös támogatási rendszerek révén lehet megnyitni a határon túli résztvevők előtt. A megnyitott ajánlati felhívások, közös ajánlattételi felhívások, megnyitott tanúsítási rendszerek keretében támogatott, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia tagállamok közötti, az egyes hozzájárulásoknak megfelelő elosztását együttműködési megállapodásban kell rögzíteni, amely meghatározza a határokon átnyúló
  rendszer szabályait, beleértve a részvételi feltételeket és a támogatás
  kifizetésének szabályait,
  figyelembe véve a különböző adókat
  és
  illetékeket, valamint
  azt az elvet
  követve
  , hogy az energiát a létesítményt támogató tagállam egyenlegére írják.
  Az együttműködési megállapodásnak arra kell törekednie, hogy az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében harmonizálja az adminisztratív keretfeltételeket.

Módosítás 131

Módosítás 131

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés

5 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság
  2025-ig értékeli
  az
  e cikk rendelkezései által a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia költséghatékony elterjesztésére gyakorolt hatást. Az értékelés alapján
  a Bizottság
  javasolhatja
  a 
  (2) bekezdésben előírt százalékos arányok növelését
  . | (4)   
  A Bizottság azzal támogatja a tagállamokat a tárgyalási eljárásban és az együttműködési megállapodások létrehozásában, hogy tájékoztatást és elemzést bocsát rendelkezésre, ideértve az együttműködés közvetlen és közvetett költségeire és kedvező hatásaira vonatkozó kvantitatív és kvalitatív adatokat is, valamint iránymutatást és technikai szakértelmet biztosít a folyamat során. E célból a Bizottság ösztönzi a bevált gyakorlatok cseréjét, és elkészíti az együttműködési megállapodások sablonjait, előmozdítva ezzel a folyamatot. |
| | A Bizottság 2025-ig értékeli az e cikk rendelkezései által a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia költséghatékony elterjesztésére gyakorolt hatást.
  Az értékelés alapján a Bizottság javasolhatja a 2. bekezdésben előírt százalékos arányok
  módosítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság
  2025-ig értékeli
  az
  e cikk rendelkezései által a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia költséghatékony elterjesztésére gyakorolt hatást. Az értékelés alapján
  a Bizottság
  javasolhatja
  a 
  (2) bekezdésben előírt százalékos arányok növelését
  .

(4)   
  A Bizottság azzal támogatja a tagállamokat a tárgyalási eljárásban és az együttműködési megállapodások létrehozásában, hogy tájékoztatást és elemzést bocsát rendelkezésre, ideértve az együttműködés közvetlen és közvetett költségeire és kedvező hatásaira vonatkozó kvantitatív és kvalitatív adatokat is, valamint iránymutatást és technikai szakértelmet biztosít a folyamat során. E célból a Bizottság ösztönzi a bevált gyakorlatok cseréjét, és elkészíti az együttműködési megállapodások sablonjait, előmozdítva ezzel a folyamatot.

A Bizottság 2025-ig értékeli az e cikk rendelkezései által a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia költséghatékony elterjesztésére gyakorolt hatást.
  Az értékelés alapján a Bizottság javasolhatja a 2. bekezdésben előírt százalékos arányok
  módosítását.

A Bizottság 2025-ig értékeli az e cikk rendelkezései által a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia költséghatékony elterjesztésére gyakorolt hatást.

módosítását.

Módosítás 132

Módosítás 132

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak való megfeleléshez szükséges kiigazítások sérelme nélkül
  a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megújuló energiákkal kapcsolatos projektekhez nyújtott támogatások szintje és feltételei ne változzanak a támogatási jogosultságokat és
  a támogatott projektek gazdálkodását hátrányosan befolyásoló módon
  . | A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megújuló energiákkal kapcsolatos
  új és meglévő
  projektekhez nyújtott támogatások szintje és feltételei ne változzanak a támogatási jogosultságokat és
  azok gazdaságosságát
  . |
| | Amikor más szabályozási eszközöket változtatnak meg, és ezek a változtatások érintik a megújuló energiákkal kapcsolatos támogatott projekteket, akkor a tagállamok biztosítják, hogy a szabályozási változtatások ne gyakoroljanak negatív hatást a támogatott projektek gazdaságosságára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak való megfeleléshez szükséges kiigazítások sérelme nélkül
  a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megújuló energiákkal kapcsolatos projektekhez nyújtott támogatások szintje és feltételei ne változzanak a támogatási jogosultságokat és
  a támogatott projektek gazdálkodását hátrányosan befolyásoló módon
  .

Az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak való megfeleléshez szükséges kiigazítások sérelme nélkül

a támogatott projektek gazdálkodását hátrányosan befolyásoló módon

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megújuló energiákkal kapcsolatos
  új és meglévő
  projektekhez nyújtott támogatások szintje és feltételei ne változzanak a támogatási jogosultságokat és
  azok gazdaságosságát
  .

új és meglévő

azok gazdaságosságát

Amikor más szabályozási eszközöket változtatnak meg, és ezek a változtatások érintik a megújuló energiákkal kapcsolatos támogatott projekteket, akkor a tagállamok biztosítják, hogy a szabályozási változtatások ne gyakoroljanak negatív hatást a támogatott projektek gazdaságosságára.

Amikor más szabályozási eszközöket változtatnak meg, és ezek a változtatások érintik a megújuló energiákkal kapcsolatos támogatott projekteket, akkor a tagállamok biztosítják, hogy a szabályozási változtatások ne gyakoroljanak negatív hatást a támogatott projektek gazdaságosságára.

Módosítás 133

Módosítás 133

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a támogatási rendszerek bármely módosítása hosszú távra kitekintő tervezés alapján és a 4. cikk (4) bekezdésével összhangban történjék, hogy e módosításokat a hatálybalépésük előtt legalább kilenc hónappal közzétegyék, és hogy azokkal kapcsolatosan átlátható és inkluzív nyilvános konzultációs eljárást folytassanak. A meglévő támogatási rendszerek bármilyen lényeges változtatása esetén az új támogatási rendszer hatálybalépését megelőzően megfelelő átmeneti időszakról kell gondoskodni. |
| | Amennyiben a szabályozás vagy a hálózatüzemeltetés tekintetében bekövetkezett változások jelentős mértékben vagy hátrányosan megkülönböztető módon negatívan hatnak a támogatott projektek gazdaságosságára, úgy a tagállamok megfelelő kompenzációról gondoskodnak a támogatott projektek számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a támogatási rendszerek bármely módosítása hosszú távra kitekintő tervezés alapján és a 4. cikk (4) bekezdésével összhangban történjék, hogy e módosításokat a hatálybalépésük előtt legalább kilenc hónappal közzétegyék, és hogy azokkal kapcsolatosan átlátható és inkluzív nyilvános konzultációs eljárást folytassanak. A meglévő támogatási rendszerek bármilyen lényeges változtatása esetén az új támogatási rendszer hatálybalépését megelőzően megfelelő átmeneti időszakról kell gondoskodni.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a támogatási rendszerek bármely módosítása hosszú távra kitekintő tervezés alapján és a 4. cikk (4) bekezdésével összhangban történjék, hogy e módosításokat a hatálybalépésük előtt legalább kilenc hónappal közzétegyék, és hogy azokkal kapcsolatosan átlátható és inkluzív nyilvános konzultációs eljárást folytassanak. A meglévő támogatási rendszerek bármilyen lényeges változtatása esetén az új támogatási rendszer hatálybalépését megelőzően megfelelő átmeneti időszakról kell gondoskodni.

Amennyiben a szabályozás vagy a hálózatüzemeltetés tekintetében bekövetkezett változások jelentős mértékben vagy hátrányosan megkülönböztető módon negatívan hatnak a támogatott projektek gazdaságosságára, úgy a tagállamok megfelelő kompenzációról gondoskodnak a támogatott projektek számára.

Amennyiben a szabályozás vagy a hálózatüzemeltetés tekintetében bekövetkezett változások jelentős mértékben vagy hátrányosan megkülönböztető módon negatívan hatnak a támogatott projektek gazdaságosságára, úgy a tagállamok megfelelő kompenzációról gondoskodnak a támogatott projektek számára.

Módosítás 307

Módosítás 307

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés

7 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A megújuló energiaforrásokból előállított energia teljes bruttó tagállami fogyasztásának kiszámításához az élelmiszer- vagy takarmánynövényekből előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és a közlekedésben használt biomassza-tüzelőanyagok aránya nem haladhatja meg a tagállamban a közúti és vasúti közlekedés végső
  energiafogyasztásának 7 %-át. Ez a határérték 2030-ban 3,8  %-ra csökken a X. melléklet A. részében szereplő ütemtervnek megfelelően
  . A tagállamok alacsonyabb határértéket is meghatározhatnak, és különbséget tehetnek az élelmiszer- és takarmánynövényekből előállított különböző típusú bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok között, például alacsonyabb határértéket határozhatnak meg az élelmiszer- és takarmánynövényeken belül az olajnövényekből előállított bioüzemanyagok számára, figyelembe véve a földhasználat közvetett megváltozását. | A megújuló energiaforrásokból előállított energia teljes bruttó tagállami fogyasztásának kiszámításához az élelmiszer- vagy takarmánynövényekből előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és a közlekedésben használt biomassza-tüzelőanyagok aránya nem haladhatja meg a 
  megújuló energiaforrásokból előállított energia végső bruttó fogyasztásához az adott
  tagállamban
  2017-ben nyújtott arányát, amely
  a közúti és vasúti közlekedés végső
  bruttó energiafogyasztása esetében legfeljebb 7 % lehet. A pálmaolajból készült bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók arányát 2021-ig 0 %-ra kell csökkenteni
  . A tagállamok alacsonyabb határértéket is meghatározhatnak, és különbséget tehetnek az élelmiszer- és takarmánynövényekből előállított különböző típusú bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok között, például alacsonyabb határértéket határozhatnak meg az élelmiszer- és takarmánynövényeken belül az olajnövényekből előállított bioüzemanyagok számára, figyelembe véve a földhasználat közvetett megváltozását
  , és az egyéb nem szándékolt fenntarthatósági hatásokat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A megújuló energiaforrásokból előállított energia teljes bruttó tagállami fogyasztásának kiszámításához az élelmiszer- vagy takarmánynövényekből előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és a közlekedésben használt biomassza-tüzelőanyagok aránya nem haladhatja meg a tagállamban a közúti és vasúti közlekedés végső
  energiafogyasztásának 7 %-át. Ez a határérték 2030-ban 3,8  %-ra csökken a X. melléklet A. részében szereplő ütemtervnek megfelelően
  . A tagállamok alacsonyabb határértéket is meghatározhatnak, és különbséget tehetnek az élelmiszer- és takarmánynövényekből előállított különböző típusú bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok között, például alacsonyabb határértéket határozhatnak meg az élelmiszer- és takarmánynövényeken belül az olajnövényekből előállított bioüzemanyagok számára, figyelembe véve a földhasználat közvetett megváltozását.

energiafogyasztásának 7 %-át. Ez a határérték 2030-ban 3,8  %-ra csökken a X. melléklet A. részében szereplő ütemtervnek megfelelően

A megújuló energiaforrásokból előállított energia teljes bruttó tagállami fogyasztásának kiszámításához az élelmiszer- vagy takarmánynövényekből előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és a közlekedésben használt biomassza-tüzelőanyagok aránya nem haladhatja meg a 
  megújuló energiaforrásokból előállított energia végső bruttó fogyasztásához az adott
  tagállamban
  2017-ben nyújtott arányát, amely
  a közúti és vasúti közlekedés végső
  bruttó energiafogyasztása esetében legfeljebb 7 % lehet. A pálmaolajból készült bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók arányát 2021-ig 0 %-ra kell csökkenteni
  . A tagállamok alacsonyabb határértéket is meghatározhatnak, és különbséget tehetnek az élelmiszer- és takarmánynövényekből előállított különböző típusú bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok között, például alacsonyabb határértéket határozhatnak meg az élelmiszer- és takarmánynövényeken belül az olajnövényekből előállított bioüzemanyagok számára, figyelembe véve a földhasználat közvetett megváltozását
  , és az egyéb nem szándékolt fenntarthatósági hatásokat
  .

megújuló energiaforrásokból előállított energia végső bruttó fogyasztásához az adott

2017-ben nyújtott arányát, amely

bruttó energiafogyasztása esetében legfeljebb 7 % lehet. A pálmaolajból készült bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók arányát 2021-ig 0 %-ra kell csökkenteni

, és az egyéb nem szándékolt fenntarthatósági hatásokat

Módosítás 136

Módosítás 136

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

7 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia teljes bruttó fogyasztását a megújuló energiaforrásokból a tagállamban előállított, a saját megújulóenergia-fogyasztók és
  az energiaközösségek
  által termelt villamos energiát is magában foglaló villamosenergia-mennyiségből a korábban felszivattyúzott vizet használó duzzasztótároló-egységek által előállított villamosenergia-mennyiség kivonásával kell kiszámítani. | Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia teljes bruttó fogyasztását a megújuló energiaforrásokból a tagállamban előállított, a saját megújulóenergia-fogyasztók és
  a megújulóenergia-közösségek
  által termelt villamos energiát is magában foglaló villamosenergia-mennyiségből a korábban felszivattyúzott vizet használó duzzasztótároló-egységek által előállított villamosenergia-mennyiség kivonásával kell kiszámítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia teljes bruttó fogyasztását a megújuló energiaforrásokból a tagállamban előállított, a saját megújulóenergia-fogyasztók és
  az energiaközösségek
  által termelt villamos energiát is magában foglaló villamosenergia-mennyiségből a korábban felszivattyúzott vizet használó duzzasztótároló-egységek által előállított villamosenergia-mennyiség kivonásával kell kiszámítani.

az energiaközösségek

Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia teljes bruttó fogyasztását a megújuló energiaforrásokból a tagállamban előállított, a saját megújulóenergia-fogyasztók és
  a megújulóenergia-közösségek
  által termelt villamos energiát is magában foglaló villamosenergia-mennyiségből a korábban felszivattyúzott vizet használó duzzasztótároló-egységek által előállított villamosenergia-mennyiség kivonásával kell kiszámítani.

a megújulóenergia-közösségek

Módosítás 137

Módosítás 137

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés

7 cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az (1) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a hőszivattyúk által
  termelt
   környezeti energiát tekintetbe kell venni, feltéve, hogy a végső
  energia kibocsátás
  (output) jelentősen meghaladja a hőszivattyú működtetéséhez szükséges elsődleges energiabevitelt (input). Az ezen irányelv alkalmazásában megújuló forrásokból előállított energiának minősülő hőenergia mennyiségét a VII. mellékletben meghatározott módszerrel összhangban kell kiszámítani. | Az (1) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a hőszivattyúk által
  fűtés és hűtés előállítása céljából továbbított
  környezeti
  és geotermikus
  energiát tekintetbe kell venni, feltéve, hogy a végső
  energiakibocsátás
  (output) jelentősen meghaladja a hőszivattyú működtetéséhez szükséges elsődleges energiabevitelt (input). Az ezen irányelv alkalmazásában megújuló forrásokból előállított energiának minősülő hőenergia mennyiségét a VII. mellékletben meghatározott módszerrel összhangban kell kiszámítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az (1) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a hőszivattyúk által
  termelt
   környezeti energiát tekintetbe kell venni, feltéve, hogy a végső
  energia kibocsátás
  (output) jelentősen meghaladja a hőszivattyú működtetéséhez szükséges elsődleges energiabevitelt (input). Az ezen irányelv alkalmazásában megújuló forrásokból előállított energiának minősülő hőenergia mennyiségét a VII. mellékletben meghatározott módszerrel összhangban kell kiszámítani.

termelt

energia kibocsátás

Az (1) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a hőszivattyúk által
  fűtés és hűtés előállítása céljából továbbított
  környezeti
  és geotermikus
  energiát tekintetbe kell venni, feltéve, hogy a végső
  energiakibocsátás
  (output) jelentősen meghaladja a hőszivattyú működtetéséhez szükséges elsődleges energiabevitelt (input). Az ezen irányelv alkalmazásában megújuló forrásokból előállított energiának minősülő hőenergia mennyiségét a VII. mellékletben meghatározott módszerrel összhangban kell kiszámítani.

fűtés és hűtés előállítása céljából továbbított

és geotermikus

energiakibocsátás

Módosítás 138

Módosítás 138

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 3 bekezdés – 4 a albekezdés (új)

7 cikk – 3 bekezdés – 4 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezen irányelv kiegészítése céljából a 32. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fűtés és hűtés, valamint távfűtés és -hűtés céljára használt megújuló energia mennyiségének kiszámolására szolgáló módszer létrehozása céljából, valamint hogy felülvizsgálja a hőszivattyúk által szolgáltatott energiáról szóló VII. fejezetet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezen irányelv kiegészítése céljából a 32. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fűtés és hűtés, valamint távfűtés és -hűtés céljára használt megújuló energia mennyiségének kiszámolására szolgáló módszer létrehozása céljából, valamint hogy felülvizsgálja a hőszivattyúk által szolgáltatott energiáról szóló VII. fejezetet.

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezen irányelv kiegészítése céljából a 32. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a fűtés és hűtés, valamint távfűtés és -hűtés céljára használt megújuló energia mennyiségének kiszámolására szolgáló módszer létrehozása céljából, valamint hogy felülvizsgálja a hőszivattyúk által szolgáltatott energiáról szóló VII. fejezetet.

Módosítás 139

Módosítás 139

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés – b a pont (új)

7 cikk – 4 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott célkitűzésnek való megfelelés érdekében a légi közlekedési és a tengerhajózási ágazat számára elérhetővé tett üzemanyagok hozzájárulását energiatartalmuk 2-vel és 1,2 -vel szorzott értékének, a közúti járművek számára elérhetővé tett, megújuló forrásból előállított villamos energia hozzájárulását pedig energiatartalma 2,5 -tel szorzott értékének kell tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott célkitűzésnek való megfelelés érdekében a légi közlekedési és a tengerhajózási ágazat számára elérhetővé tett üzemanyagok hozzájárulását energiatartalmuk 2-vel és 1,2 -vel szorzott értékének, a közúti járművek számára elérhetővé tett, megújuló forrásból előállított villamos energia hozzájárulását pedig energiatartalma 2,5 -tel szorzott értékének kell tekinteni.

A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott célkitűzésnek való megfelelés érdekében a légi közlekedési és a tengerhajózási ágazat számára elérhetővé tett üzemanyagok hozzájárulását energiatartalmuk 2-vel és 1,2 -vel szorzott értékének, a közúti járművek számára elérhetővé tett, megújuló forrásból előállított villamos energia hozzájárulását pedig energiatartalma 2,5 -tel szorzott értékének kell tekinteni.

Módosítás 140 és 308

Módosítás 140 és 308

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

7 cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IX. melléklet A. és B. részében foglalt alapanyag-jegyzékek
  további bővítése
  céljából
  , azonban ez a felhatalmazás az alapanyagok jegyzékből való törlésére nem terjed ki
  . Mindegyik felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak egy, a mindenkori legújabb tudományos és technikai haladásról készült elemzésen kell alapulnia, amely megfelelően figyelembe veszi a 2008/98/EK irányelvben meghatározott hulladékhierarchia alapelveit, összhangban van az uniós fenntarthatósági kritériumokkal, és alátámasztja azt a következtetést, hogy a szóban forgó alapanyag nem teremt további földterületek bevonása iránti igényt, hanem a hulladék és a maradványok hasznosítását támogatja, de nem jár jelentős mértékű torzító hatásokkal a (mellék-) termékek, hulladékok vagy maradványanyagok piacain, továbbá hogy érdemi megtakarítást eredményez az üvegházhatású gázok kibocsátásában a fosszilis tüzelőanyagokhoz képest, és nem jár a környezetet és a biológiai sokféleséget érő negatív hatások kockázatával. | A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IX. melléklet A. és B. részében foglalt alapanyag-jegyzékek
  módosítása
  céljából. Mindegyik felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak egy, a mindenkori legújabb tudományos és technikai haladásról készült elemzésen kell alapulnia, amely megfelelően figyelembe veszi
  a körforgásos gazdaság,
  a 2008/98/EK irányelvben meghatározott hulladékhierarchia alapelveit, összhangban van az uniós fenntarthatósági kritériumokkal, és alátámasztja azt a következtetést, hogy a szóban forgó alapanyag nem teremt további földterületek bevonása iránti igényt, hanem a hulladék és a maradványok hasznosítását támogatja, de nem jár jelentős mértékű torzító hatásokkal a (mellék-) termékek, hulladékok vagy maradványanyagok piacain, továbbá hogy
  az életciklus-alapú kibocsátáselemzés alapján
  érdemi megtakarítást eredményez az üvegházhatású gázok kibocsátásában a fosszilis tüzelőanyagokhoz képest, és nem jár a környezetet és a biológiai sokféleséget érő negatív hatások kockázatával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IX. melléklet A. és B. részében foglalt alapanyag-jegyzékek
  további bővítése
  céljából
  , azonban ez a felhatalmazás az alapanyagok jegyzékből való törlésére nem terjed ki
  . Mindegyik felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak egy, a mindenkori legújabb tudományos és technikai haladásról készült elemzésen kell alapulnia, amely megfelelően figyelembe veszi a 2008/98/EK irányelvben meghatározott hulladékhierarchia alapelveit, összhangban van az uniós fenntarthatósági kritériumokkal, és alátámasztja azt a következtetést, hogy a szóban forgó alapanyag nem teremt további földterületek bevonása iránti igényt, hanem a hulladék és a maradványok hasznosítását támogatja, de nem jár jelentős mértékű torzító hatásokkal a (mellék-) termékek, hulladékok vagy maradványanyagok piacain, továbbá hogy érdemi megtakarítást eredményez az üvegházhatású gázok kibocsátásában a fosszilis tüzelőanyagokhoz képest, és nem jár a környezetet és a biológiai sokféleséget érő negatív hatások kockázatával.

további bővítése

, azonban ez a felhatalmazás az alapanyagok jegyzékből való törlésére nem terjed ki

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IX. melléklet A. és B. részében foglalt alapanyag-jegyzékek
  módosítása
  céljából. Mindegyik felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak egy, a mindenkori legújabb tudományos és technikai haladásról készült elemzésen kell alapulnia, amely megfelelően figyelembe veszi
  a körforgásos gazdaság,
  a 2008/98/EK irányelvben meghatározott hulladékhierarchia alapelveit, összhangban van az uniós fenntarthatósági kritériumokkal, és alátámasztja azt a következtetést, hogy a szóban forgó alapanyag nem teremt további földterületek bevonása iránti igényt, hanem a hulladék és a maradványok hasznosítását támogatja, de nem jár jelentős mértékű torzító hatásokkal a (mellék-) termékek, hulladékok vagy maradványanyagok piacain, továbbá hogy
  az életciklus-alapú kibocsátáselemzés alapján
  érdemi megtakarítást eredményez az üvegházhatású gázok kibocsátásában a fosszilis tüzelőanyagokhoz képest, és nem jár a környezetet és a biológiai sokféleséget érő negatív hatások kockázatával.

módosítása

a körforgásos gazdaság,

az életciklus-alapú kibocsátáselemzés alapján

Módosítás 309

Módosítás 309

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 5 bekezdés – 3 albekezdés

7 cikk – 5 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság kétévente elvégzi a IX. melléklet A. és B. részében szereplő alapanyag-jegyzékek felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azokat további alapanyagokkal bővítse e bekezdés elveinek figyelembevételével. Az első értékelést [ezen irányelv hatálybalépésének napját] követően hat hónapon belül kell elvégezni. Adott esetben a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a IX. melléklet A. és B. részében foglalt alapanyag-jegyzékek bővítése céljából,
  azonban ez a felhatalmazás
  az
  alapanyagok jegyzékből való törlésére nem terjed ki
  . | A Bizottság kétévente elvégzi a IX. melléklet A. és B. részében szereplő alapanyag-jegyzékek felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azokat további alapanyagokkal bővítse e bekezdés elveinek figyelembevételével. Az első értékelést [ezen irányelv hatálybalépésének napját] követően hat hónapon belül kell elvégezni. Adott esetben a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a IX. melléklet A. és B. részében foglalt alapanyag-jegyzékek bővítése céljából
  . A Bizottság 2025-ben különleges értékelést végez a IX. mellékletben szereplő alapanyagok törlése céljából
  ,
  és az ennek következtében esetleg létrejövő felhatalmazáson alapuló jogi aktust
  az
  értékeléstől számított egy éven belül kell elfogadni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság kétévente elvégzi a IX. melléklet A. és B. részében szereplő alapanyag-jegyzékek felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azokat további alapanyagokkal bővítse e bekezdés elveinek figyelembevételével. Az első értékelést [ezen irányelv hatálybalépésének napját] követően hat hónapon belül kell elvégezni. Adott esetben a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a IX. melléklet A. és B. részében foglalt alapanyag-jegyzékek bővítése céljából,
  azonban ez a felhatalmazás
  az
  alapanyagok jegyzékből való törlésére nem terjed ki
  .

azonban ez a felhatalmazás

alapanyagok jegyzékből való törlésére nem terjed ki

A Bizottság kétévente elvégzi a IX. melléklet A. és B. részében szereplő alapanyag-jegyzékek felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azokat további alapanyagokkal bővítse e bekezdés elveinek figyelembevételével. Az első értékelést [ezen irányelv hatálybalépésének napját] követően hat hónapon belül kell elvégezni. Adott esetben a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a IX. melléklet A. és B. részében foglalt alapanyag-jegyzékek bővítése céljából
  . A Bizottság 2025-ben különleges értékelést végez a IX. mellékletben szereplő alapanyagok törlése céljából
  ,
  és az ennek következtében esetleg létrejövő felhatalmazáson alapuló jogi aktust
  az
  értékeléstől számított egy éven belül kell elfogadni
  .

. A Bizottság 2025-ben különleges értékelést végez a IX. mellékletben szereplő alapanyagok törlése céljából

és az ennek következtében esetleg létrejövő felhatalmazáson alapuló jogi aktust

értékeléstől számított egy éven belül kell elfogadni

Módosítás 310

Módosítás 310

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 5 bekezdés – 3 a albekezdés (új)

7 cikk – 5 bekezdés – 3 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Alapanyagokat csak nyilvános konzultációt követően és a pénzügyi támogatás stabilitásának a 6. cikkben megállapított elveivel összhangban lehet a IX. mellékletből törölni. A 26. cikk sérelme nélkül, amennyiben alapanyagok kerülnek törlésre, az ebből az alapanyagból bioüzemanyagot előállító meglévő létesítmények számára lehetővé kell tenni, hogy ezt az energiát megújuló energiaként beszámítsák, és felszámítsák azt a – 25. cikk szerinti – tüzelőanyag-forgalmazói kötelezettség teljesítésébe a korábbi termelési szintjükön belül maradva. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Alapanyagokat csak nyilvános konzultációt követően és a pénzügyi támogatás stabilitásának a 6. cikkben megállapított elveivel összhangban lehet a IX. mellékletből törölni. A 26. cikk sérelme nélkül, amennyiben alapanyagok kerülnek törlésre, az ebből az alapanyagból bioüzemanyagot előállító meglévő létesítmények számára lehetővé kell tenni, hogy ezt az energiát megújuló energiaként beszámítsák, és felszámítsák azt a – 25. cikk szerinti – tüzelőanyag-forgalmazói kötelezettség teljesítésébe a korábbi termelési szintjükön belül maradva.

Alapanyagokat csak nyilvános konzultációt követően és a pénzügyi támogatás stabilitásának a 6. cikkben megállapított elveivel összhangban lehet a IX. mellékletből törölni. A 26. cikk sérelme nélkül, amennyiben alapanyagok kerülnek törlésre, az ebből az alapanyagból bioüzemanyagot előállító meglévő létesítmények számára lehetővé kell tenni, hogy ezt az energiát megújuló energiaként beszámítsák, és felszámítsák azt a – 25. cikk szerinti – tüzelőanyag-forgalmazói kötelezettség teljesítésébe a korábbi termelési szintjükön belül maradva.

Módosítás 143

Módosítás 143

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 5 a bekezdés (új)

7 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A IX. mellékletben felsorolt alapanyagokból származó üzemanyagok előállításának ösztönzésére irányuló szakpolitikák kidolgozásakor a tagállamok gondoskodnak a 2008/98/EK irányelvben 4meghatározott hulladékhierarchia betartásáról, ideértve a különféle hulladékáramok keletkezése és az azokkal való gazdálkodás által gyakorolt általános hatásokra vonatkozó életciklus-szemlélettel kapcsolatos rendelkezéseket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A IX. mellékletben felsorolt alapanyagokból származó üzemanyagok előállításának ösztönzésére irányuló szakpolitikák kidolgozásakor a tagállamok gondoskodnak a 2008/98/EK irányelvben 4meghatározott hulladékhierarchia betartásáról, ideértve a különféle hulladékáramok keletkezése és az azokkal való gazdálkodás által gyakorolt általános hatásokra vonatkozó életciklus-szemlélettel kapcsolatos rendelkezéseket is.

Módosítás 144

Módosítás 144

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 5 a bekezdés (új)

9 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A Bizottság célzott technikai segítségnyújtáson és projektfejlesztési támogatáson keresztül elősegíti a tagállamok közös projektjeinek létrehozását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A Bizottság célzott technikai segítségnyújtáson és projektfejlesztési támogatáson keresztül elősegíti a tagállamok közös projektjeinek létrehozását.

Módosítás 145

Módosítás 145

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés

11 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Egy vagy több tagállam együttműködhet egy vagy több harmadik állammal bármilyen típusú olyan közös projektben, amely megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelésével kapcsolatos. Ebben az együttműködésben magánszereplők is részt vehetnek. | (1)   Egy vagy több tagállam együttműködhet egy vagy több harmadik állammal bármilyen típusú olyan közös projektben, amely megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelésével kapcsolatos. Ebben az együttműködésben magánszereplők is részt vehetnek
  , és az együttműködésnek a nemzetközi jog teljes körű tiszteletben tartásával kell folynia
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Egy vagy több tagállam együttműködhet egy vagy több harmadik állammal bármilyen típusú olyan közös projektben, amely megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelésével kapcsolatos. Ebben az együttműködésben magánszereplők is részt vehetnek.

(1)   Egy vagy több tagállam együttműködhet egy vagy több harmadik állammal bármilyen típusú olyan közös projektben, amely megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia termelésével kapcsolatos. Ebben az együttműködésben magánszereplők is részt vehetnek
  , és az együttműködésnek a nemzetközi jog teljes körű tiszteletben tartásával kell folynia
  .

Módosítás 146

Módosítás 146

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

11 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a villamos energiát a nemzetközi joggal – különös tekintettel az emberi jogokra – összhangban állították elő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a villamos energiát a nemzetközi joggal – különös tekintettel az emberi jogokra – összhangban állították elő.

a villamos energiát a nemzetközi joggal – különös tekintettel az emberi jogokra – összhangban állították elő.

Módosítás 147

Módosítás 147

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 3 bekezdés – e pont

11 cikk – 3 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a kérelem egy, a (2) bekezdés b) és
  c
  ) pontjaiban meghatározott kritériumoknak megfelelő és a rendszerösszekötőt annak üzembe helyezését követően használó közös projektre, valamint a rendszerösszekötő üzembe helyezése után az Unióba exportált villamos energia mennyiségénél nem nagyobb mennyiségű villamos energiára vonatkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

a kérelem egy, a (2) bekezdés b) és
  c
  ) pontjaiban meghatározott kritériumoknak megfelelő és a rendszerösszekötőt annak üzembe helyezését követően használó közös projektre, valamint a rendszerösszekötő üzembe helyezése után az Unióba exportált villamos energia mennyiségénél nem nagyobb mennyiségű villamos energiára vonatkozik.

c

| e) | a kérelem egy, a (2) bekezdés b)
  , c)
  és
  ca
  ) pontjaiban meghatározott kritériumoknak megfelelő és a rendszerösszekötőt annak üzembe helyezését követően használó közös projektre, valamint a rendszerösszekötő üzembe helyezése után az Unióba exportált villamos energia mennyiségénél nem nagyobb mennyiségű villamos energiára vonatkozik. |
| --- | --- |

e)

a kérelem egy, a (2) bekezdés b)
  , c)
  és
  ca
  ) pontjaiban meghatározott kritériumoknak megfelelő és a rendszerösszekötőt annak üzembe helyezését követően használó közös projektre, valamint a rendszerösszekötő üzembe helyezése után az Unióba exportált villamos energia mennyiségénél nem nagyobb mennyiségű villamos energiára vonatkozik.

, c)

ca

Módosítás 148

Módosítás 148

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 5 bekezdés – d pont

11 cikk – 5 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | tartalmazza a b) és
  c
  )
  pontban
  foglaltak, valamint a létesítmény által termelt villamos energia belföldi felhasználásra kerülő arányának vagy mennyiségének azon harmadik ország általi írásos elismerését, amelynek területén a létesítményt üzembe fogják helyezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

tartalmazza a b) és
  c
  )
  pontban
  foglaltak, valamint a létesítmény által termelt villamos energia belföldi felhasználásra kerülő arányának vagy mennyiségének azon harmadik ország általi írásos elismerését, amelynek területén a létesítményt üzembe fogják helyezni.

c

pontban

| d) | tartalmazza a 
  (2) bekezdés
  b)
  , c)
  és
  ca
  )
  pontjában
  foglaltak, valamint a létesítmény által termelt villamos energia belföldi felhasználásra kerülő arányának vagy mennyiségének azon harmadik ország általi írásos elismerését, amelynek területén a létesítményt üzembe fogják helyezni. |
| --- | --- |

d)

tartalmazza a 
  (2) bekezdés
  b)
  , c)
  és
  ca
  )
  pontjában
  foglaltak, valamint a létesítmény által termelt villamos energia belföldi felhasználásra kerülő arányának vagy mennyiségének azon harmadik ország általi írásos elismerését, amelynek területén a létesítményt üzembe fogják helyezni.

(2) bekezdés

, c)

ca

pontjában

Módosítás 149

Módosítás 149

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 3 a bekezdés (új)

13 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság – különösen iránymutatások és bevált gyakorlatok megosztása révén –megkönnyíti a tagállamok közötti, közös támogatási rendszerek létrehozását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság – különösen iránymutatások és bevált gyakorlatok megosztása révén –megkönnyíti a tagállamok közötti, közös támogatási rendszerek létrehozását.

Módosítás 150

Módosítás 150

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

15 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok biztosítják, hogy a megújuló energiaforrásokból villamos energiát, fűtőenergiát vagy hűtőenergiát termelő üzemekre és a kapcsolódó szállítási és elosztási
  hálózati infrastruktúrára
  , valamint a biomassza bioüzemanyaggá vagy más energiatermékké való átalakításának folyamatára alkalmazott, jóváhagyással, minősítéssel és engedélyezéssel kapcsolatos nemzeti szabályok arányosak és szükségesek legyenek. | A tagállamok biztosítják, hogy a megújuló energiaforrásokból villamos energiát, fűtőenergiát vagy hűtőenergiát termelő üzemekre és a kapcsolódó szállítási és elosztási
  hálózatokra
  , valamint a biomassza bioüzemanyaggá
  , folyékony bio-energiahordozóvá és biomassza-tüzelőanyaggá
  vagy más energiatermékké való átalakításának folyamatára
  és a nem biológiai eredetű, megújuló folyékony és gáz halmazállapotú közlekedési célú üzemanyagokra
  alkalmazott, jóváhagyással, minősítéssel és engedélyezéssel kapcsolatos nemzeti szabályok arányosak és szükségesek legyenek
  , valamint megfeleljenek az energiahatékonyság elsődlegessége elvének
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok biztosítják, hogy a megújuló energiaforrásokból villamos energiát, fűtőenergiát vagy hűtőenergiát termelő üzemekre és a kapcsolódó szállítási és elosztási
  hálózati infrastruktúrára
  , valamint a biomassza bioüzemanyaggá vagy más energiatermékké való átalakításának folyamatára alkalmazott, jóváhagyással, minősítéssel és engedélyezéssel kapcsolatos nemzeti szabályok arányosak és szükségesek legyenek.

hálózati infrastruktúrára

A tagállamok biztosítják, hogy a megújuló energiaforrásokból villamos energiát, fűtőenergiát vagy hűtőenergiát termelő üzemekre és a kapcsolódó szállítási és elosztási
  hálózatokra
  , valamint a biomassza bioüzemanyaggá
  , folyékony bio-energiahordozóvá és biomassza-tüzelőanyaggá
  vagy más energiatermékké való átalakításának folyamatára
  és a nem biológiai eredetű, megújuló folyékony és gáz halmazállapotú közlekedési célú üzemanyagokra
  alkalmazott, jóváhagyással, minősítéssel és engedélyezéssel kapcsolatos nemzeti szabályok arányosak és szükségesek legyenek
  , valamint megfeleljenek az energiahatékonyság elsődlegessége elvének
  .

hálózatokra

, folyékony bio-energiahordozóvá és biomassza-tüzelőanyaggá

és a nem biológiai eredetű, megújuló folyékony és gáz halmazállapotú közlekedési célú üzemanyagokra

, valamint megfeleljenek az energiahatékonyság elsődlegessége elvének

Módosítás 151

Módosítás 151

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

15 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a közigazgatási eljárások korszerűsítése és gyors ügyintézés a közigazgatás megfelelő szintjén; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a közigazgatási eljárások korszerűsítése és gyors ügyintézés a közigazgatás megfelelő szintjén;

| a) | a közigazgatási eljárások korszerűsítése és gyors ügyintézés a közigazgatás megfelelő szintjén
  , és kiszámítható időkeret van meghatározva a szükséges engedélyek kiadására
  ; |
| --- | --- |

a)

a közigazgatási eljárások korszerűsítése és gyors ügyintézés a közigazgatás megfelelő szintjén
  , és kiszámítható időkeret van meghatározva a szükséges engedélyek kiadására
  ;

, és kiszámítható időkeret van meghatározva a szükséges engedélyek kiadására

Módosítás 152

Módosítás 152

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – d pont

15 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a decentralizált, megújuló energiaforrásokból származó energiát előállító eszközök számára egyszerűsített és könnyített engedélyezési eljárások álljanak rendelkezésre, beleértve az egyszerű értesítést
  , amennyiben erre az alkalmazandó szabályozási keret lehetőséget ad
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a decentralizált, megújuló energiaforrásokból származó energiát előállító eszközök számára egyszerűsített és könnyített engedélyezési eljárások álljanak rendelkezésre, beleértve az egyszerű értesítést
  , amennyiben erre az alkalmazandó szabályozási keret lehetőséget ad
  .

, amennyiben erre az alkalmazandó szabályozási keret lehetőséget ad

| d) | a
  kis projektek és a
  decentralizált, megújuló energiaforrásokból származó energiát előállító
  és tároló
  eszközök
  , így a saját megújulóenergia-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek
  számára egyszerűsített és könnyített engedélyezési eljárások álljanak rendelkezésre, beleértve az egyszerű értesítést. |
| --- | --- |

d)

a
  kis projektek és a
  decentralizált, megújuló energiaforrásokból származó energiát előállító
  és tároló
  eszközök
  , így a saját megújulóenergia-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek
  számára egyszerűsített és könnyített engedélyezési eljárások álljanak rendelkezésre, beleértve az egyszerű értesítést.

kis projektek és a

és tároló

, így a saját megújulóenergia-fogyasztók és a megújulóenergia-közösségek

Módosítás 153

Módosítás 153

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés

15 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetők szempontjából kellően előreláthatóak legyenek a megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatásával kapcsolatos tervek. E célból a tagállamok hosszú távú, legalább a következő három évet felölelő terveket tesznek közzé a támogatások várható elosztásáról, és az egyes támogatási programok esetében ismertetik a hozzávetőleges ütemtervet, az érintett kapacitást, a várhatóan hozzárendelendő költségvetést, valamint az érdekeltekkel a támogatás szerkezetéről folytatott konzultációt. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)
     
  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a befektetők szempontjából kellően előreláthatóak legyenek a megújuló energiaforrásokból előállított energia támogatásával kapcsolatos tervek. E célból a tagállamok hosszú távú, legalább a következő három évet felölelő terveket tesznek közzé a támogatások várható elosztásáról, és az egyes támogatási programok esetében ismertetik a hozzávetőleges ütemtervet, az érintett kapacitást, a várhatóan hozzárendelendő költségvetést, valamint az érdekeltekkel a támogatás szerkezetéről folytatott konzultációt.

törölve

törölve

Módosítás 154

Módosítás 154

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés

15 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti, regionális és helyi illetékes hatóságaik rendelkezzenek arról, hogy a városi infrastruktúra, az ipari vagy lakóövezetek és az energetikai infrastruktúra, többek között a villamosenergia-infrastruktúra, a távfűtés és -hűtés, a földgáz- és alternatívtüzelő-hálózatok tervezése, kialakítása, építése és felújítása során hogyan kell integrálni és terjeszteni a megújuló forrásokból előállított energiákat, illetve hasznosítani az elkerülhetetlen hulladékhőt vagy hulladék hűtőhatást . | (4)   A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti, regionális és helyi illetékes hatóságaik rendelkezzenek arról, hogy a városi infrastruktúra, az ipari
  , kereskedelmi
  vagy lakóövezetek és az energetikai infrastruktúra, többek között a villamosenergia-infrastruktúra, a távfűtés és -hűtés, a földgáz- és alternatívtüzelő-hálózatok tervezése, kialakítása, építése és felújítása során hogyan kell integrálni és terjeszteni a megújuló forrásokból előállított energiákat,
  ideértve az időben elvégzett területfejlesztést, az energiahatékonyságot és a felhasználóoldali választ figyelembe vevő szükséglet- és megfelelőségértékelést,
  illetve
  hogyan kell
  hasznosítani az elkerülhetetlen hulladékhőt vagy hulladék hűtőhatást
  , valamint külön rendelkezzenek a saját megújulóenergia-fogyasztásról és megújulóenergia-közösségekről. A tagállamoknak különösen ösztönözniük kell a helyi és regionális közigazgatási szerveket arra, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított fűtést és hűtést szükség szerint bevonják a városok infrastruktúrájának tervezésébe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti, regionális és helyi illetékes hatóságaik rendelkezzenek arról, hogy a városi infrastruktúra, az ipari vagy lakóövezetek és az energetikai infrastruktúra, többek között a villamosenergia-infrastruktúra, a távfűtés és -hűtés, a földgáz- és alternatívtüzelő-hálózatok tervezése, kialakítása, építése és felújítása során hogyan kell integrálni és terjeszteni a megújuló forrásokból előállított energiákat, illetve hasznosítani az elkerülhetetlen hulladékhőt vagy hulladék hűtőhatást .

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti, regionális és helyi illetékes hatóságaik rendelkezzenek arról, hogy a városi infrastruktúra, az ipari
  , kereskedelmi
  vagy lakóövezetek és az energetikai infrastruktúra, többek között a villamosenergia-infrastruktúra, a távfűtés és -hűtés, a földgáz- és alternatívtüzelő-hálózatok tervezése, kialakítása, építése és felújítása során hogyan kell integrálni és terjeszteni a megújuló forrásokból előállított energiákat,
  ideértve az időben elvégzett területfejlesztést, az energiahatékonyságot és a felhasználóoldali választ figyelembe vevő szükséglet- és megfelelőségértékelést,
  illetve
  hogyan kell
  hasznosítani az elkerülhetetlen hulladékhőt vagy hulladék hűtőhatást
  , valamint külön rendelkezzenek a saját megújulóenergia-fogyasztásról és megújulóenergia-közösségekről. A tagállamoknak különösen ösztönözniük kell a helyi és regionális közigazgatási szerveket arra, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított fűtést és hűtést szükség szerint bevonják a városok infrastruktúrájának tervezésébe.

Módosítás 155

Módosítás 155

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

15 cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezen építési szabályok és törvények kidolgozása során vagy támogatási rendszereiken belül a tagállamok figyelembe vehetik az energiahatékonyság jelentős növekedésével, valamint a kapcsolt energiatermeléssel és a passzív, alacsony vagy nulla energiafelhasználású épületekkel kapcsolatos nemzeti intézkedéseket. | Ezen építési szabályok és törvények kidolgozása során vagy támogatási rendszereiken belül a tagállamok figyelembe vehetik
  a saját megújulóenergia-fogyasztással, a helyi energiatárolással,
  az energiahatékonyság jelentős növekedésével, valamint a kapcsolt energiatermeléssel és a passzív, alacsony vagy nulla energiafelhasználású épületekkel kapcsolatos nemzeti intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezen építési szabályok és törvények kidolgozása során vagy támogatási rendszereiken belül a tagállamok figyelembe vehetik az energiahatékonyság jelentős növekedésével, valamint a kapcsolt energiatermeléssel és a passzív, alacsony vagy nulla energiafelhasználású épületekkel kapcsolatos nemzeti intézkedéseket.

Ezen építési szabályok és törvények kidolgozása során vagy támogatási rendszereiken belül a tagállamok figyelembe vehetik
  a saját megújulóenergia-fogyasztással, a helyi energiatárolással,
  az energiahatékonyság jelentős növekedésével, valamint a kapcsolt energiatermeléssel és a passzív, alacsony vagy nulla energiafelhasználású épületekkel kapcsolatos nemzeti intézkedéseket.

a saját megújulóenergia-fogyasztással, a helyi energiatárolással,

Módosítás 156

Módosítás 156

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 5 bekezdés – 3 albekezdés

15 cikk – 5 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok építési szabályaikban és törvényeikben, vagy egyéb, azonos hatású eszközön keresztül kötelezettséget állapíthatnak meg a megújuló energiaforrásokból előállított energia minimálisan felhasználandó szintjére az új épületek, vagy a már meglévő, de nagyobb felújításon átesett épületek tekintetében, figyelembe véve a 2010/31/EU irányelv 5. cikkének (2) bekezdése szerinti költségoptimalizált számítások eredményeit. A tagállamok engedélyezik e minimumszinteknek többek között a jelentős részarányban megújuló energiaforrásokból biztosított teljesítését. | A tagállamok építési szabályaikban és törvényeikben, vagy egyéb, azonos hatású eszközön keresztül kötelezettséget állapíthatnak meg a megújuló energiaforrásokból
  vagy megújuló energiaforrásokat hasznosító energiatermelő létesítményekben
  előállított energia minimálisan felhasználandó szintjére az új épületek, vagy a már meglévő, de nagyobb felújításon átesett épületek tekintetében, figyelembe véve a 2010/31/EU irányelv 5. cikkének (2) bekezdése szerinti költségoptimalizált számítások eredményeit. A tagállamok engedélyezik e minimumszinteknek többek között a jelentős részarányban megújuló energiaforrásokból biztosított
  távfűtés és -hűtés révén való
  teljesítését
  , amelyet a 21. cikkel összhangban egyéni vagy közösségi saját megújulóenergia-fogyasztáson keresztül, illetve megújuló energiaforrásokon alapuló kapcsolt energiatermeléssel, valamint hulladékhőből vagy hulladék hűtőhatásból is előállítanak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok építési szabályaikban és törvényeikben, vagy egyéb, azonos hatású eszközön keresztül kötelezettséget állapíthatnak meg a megújuló energiaforrásokból előállított energia minimálisan felhasználandó szintjére az új épületek, vagy a már meglévő, de nagyobb felújításon átesett épületek tekintetében, figyelembe véve a 2010/31/EU irányelv 5. cikkének (2) bekezdése szerinti költségoptimalizált számítások eredményeit. A tagállamok engedélyezik e minimumszinteknek többek között a jelentős részarányban megújuló energiaforrásokból biztosított teljesítését.

A tagállamok építési szabályaikban és törvényeikben, vagy egyéb, azonos hatású eszközön keresztül kötelezettséget állapíthatnak meg a megújuló energiaforrásokból
  vagy megújuló energiaforrásokat hasznosító energiatermelő létesítményekben
  előállított energia minimálisan felhasználandó szintjére az új épületek, vagy a már meglévő, de nagyobb felújításon átesett épületek tekintetében, figyelembe véve a 2010/31/EU irányelv 5. cikkének (2) bekezdése szerinti költségoptimalizált számítások eredményeit. A tagállamok engedélyezik e minimumszinteknek többek között a jelentős részarányban megújuló energiaforrásokból biztosított
  távfűtés és -hűtés révén való
  teljesítését
  , amelyet a 21. cikkel összhangban egyéni vagy közösségi saját megújulóenergia-fogyasztáson keresztül, illetve megújuló energiaforrásokon alapuló kapcsolt energiatermeléssel, valamint hulladékhőből vagy hulladék hűtőhatásból is előállítanak
  .

vagy megújuló energiaforrásokat hasznosító energiatermelő létesítményekben

távfűtés és -hűtés révén való

, amelyet a 21. cikkel összhangban egyéni vagy közösségi saját megújulóenergia-fogyasztáson keresztül, illetve megújuló energiaforrásokon alapuló kapcsolt energiatermeléssel, valamint hulladékhőből vagy hulladék hűtőhatásból is előállítanak

Módosítás 157

Módosítás 157

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 6 bekezdés

15 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti, regionális és helyi új vagy már meglévő, de nagyobb felújításon átesett középületek 2012. január 1-jétől kezdődően példamutató szerepet töltsenek be ezen irányelv összefüggésében. A tagállamok többek között lehetővé tehetik, hogy e kötelezettséget
  annak engedélyezése
  által
  teljesítsék
  , hogy a középületek, illetve vegyes tulajdonú köz- és magánépületek tetőzetét harmadik felek megújuló energiaforrásokból energiát előállító berendezések elhelyezésére használják. | (6)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti, regionális és helyi új vagy már meglévő, de nagyobb felújításon átesett középületek 2012. január 1-jétől kezdődően példamutató szerepet töltsenek be ezen irányelv összefüggésében. A tagállamok többek között lehetővé tehetik, hogy e kötelezettséget
  a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó, az [épületek energiahatékonyságáról szóló, 2016/0381(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi irányelv
  által
  előírt szabványoknak való megfelelésen keresztül lehessen teljesíteni, vagy annak előírása által
  , hogy a középületek, illetve vegyes tulajdonú köz- és magánépületek tetőzetét harmadik felek megújuló energiaforrásokból energiát előállító berendezések elhelyezésére használják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti, regionális és helyi új vagy már meglévő, de nagyobb felújításon átesett középületek 2012. január 1-jétől kezdődően példamutató szerepet töltsenek be ezen irányelv összefüggésében. A tagállamok többek között lehetővé tehetik, hogy e kötelezettséget
  annak engedélyezése
  által
  teljesítsék
  , hogy a középületek, illetve vegyes tulajdonú köz- és magánépületek tetőzetét harmadik felek megújuló energiaforrásokból energiát előállító berendezések elhelyezésére használják.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti, regionális és helyi új vagy már meglévő, de nagyobb felújításon átesett középületek 2012. január 1-jétől kezdődően példamutató szerepet töltsenek be ezen irányelv összefüggésében. A tagállamok többek között lehetővé tehetik, hogy e kötelezettséget
  a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó, az [épületek energiahatékonyságáról szóló, 2016/0381(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi irányelv
  által
  előírt szabványoknak való megfelelésen keresztül lehessen teljesíteni, vagy annak előírása által
  , hogy a középületek, illetve vegyes tulajdonú köz- és magánépületek tetőzetét harmadik felek megújuló energiaforrásokból energiát előállító berendezések elhelyezésére használják.

Módosítás 158

Módosítás 158

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 7 bekezdés

15 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   Építési szabályaikban és törvényeikben a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a megújuló energiával üzemeltetett fűtő- és hűtőrendszerek és a jelentős energiafogyasztás-csökkenést eredményező berendezések alkalmazását. A tagállamok az energiafogyasztást jelölő címkéket vagy ökocímkéket vagy – ha vannak ilyenek – más nemzeti vagy uniós szinten kidolgozott megfelelő tanúsítványokat vagy szabványokat alkalmaznak
  az ilyen
  rendszerek és
  berendezések használatának előmozdítására
  . | (7)   Építési szabályaikban és törvényeikben a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a megújuló energiával üzemeltetett fűtő- és hűtőrendszerek és a jelentős energiafogyasztás-csökkenést eredményező berendezések alkalmazását.
  E célból
  a tagállamok az energiafogyasztást jelölő címkéket vagy ökocímkéket vagy – ha vannak ilyenek – más nemzeti vagy uniós szinten kidolgozott megfelelő tanúsítványokat vagy szabványokat alkalmaznak
  , továbbá biztosítják a megfelelő tájékoztatást és tanácsadást a megújuló, rendkívül energiahatékony alternatívákról, valamint a csere esetén rendelkezésre álló esetleges pénzügyi eszközökről és ösztönzőkről, előmozdítandó a régi fűtési
  rendszerek
  nagyobb arányú lecserélését
  és
  a megújuló energián alapuló megoldásokra való fokozott átállást az [épületek energiahatékonyságáról szóló, 2016/0381(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   Építési szabályaikban és törvényeikben a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a megújuló energiával üzemeltetett fűtő- és hűtőrendszerek és a jelentős energiafogyasztás-csökkenést eredményező berendezések alkalmazását. A tagállamok az energiafogyasztást jelölő címkéket vagy ökocímkéket vagy – ha vannak ilyenek – más nemzeti vagy uniós szinten kidolgozott megfelelő tanúsítványokat vagy szabványokat alkalmaznak
  az ilyen
  rendszerek és
  berendezések használatának előmozdítására
  .

(7)   Építési szabályaikban és törvényeikben a tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a megújuló energiával üzemeltetett fűtő- és hűtőrendszerek és a jelentős energiafogyasztás-csökkenést eredményező berendezések alkalmazását.
  E célból
  a tagállamok az energiafogyasztást jelölő címkéket vagy ökocímkéket vagy – ha vannak ilyenek – más nemzeti vagy uniós szinten kidolgozott megfelelő tanúsítványokat vagy szabványokat alkalmaznak
  , továbbá biztosítják a megfelelő tájékoztatást és tanácsadást a megújuló, rendkívül energiahatékony alternatívákról, valamint a csere esetén rendelkezésre álló esetleges pénzügyi eszközökről és ösztönzőkről, előmozdítandó a régi fűtési
  rendszerek
  nagyobb arányú lecserélését
  és
  a megújuló energián alapuló megoldásokra való fokozott átállást az [épületek energiahatékonyságáról szóló, 2016/0381(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban
  .

Módosítás 159

Módosítás 159

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 8 bekezdés

15 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   A tagállamok értékelik megújulóenergia-potenciáljukat, valamint a hulladékhő és a hulladék hűtőhatás használatának lehetőségét a fűtésben illetve hűtésben. Ezt az értékelést a 2012/27/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdésében előírt második átfogó értékelés részeként kell elvégezni, első ízben 2020. december 31-ig, majd azt követően az említett átfogó értékelés naprakésszé tételei alkalmával. | (8)   A tagállamok értékelik megújulóenergia-potenciáljukat, valamint a hulladékhő és a hulladék hűtőhatás használatának lehetőségét a fűtésben illetve hűtésben.
  Az értékelés során külön ki kell térni az alacsony ökológiai kockázattal járó telepítésre alkalmas területek területi elemzésére, illetve figyelembe kell venni a kis léptékű háztartási projektekben rejlő lehetőségeket.
  Ezt az értékelést a 2012/27/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdésében előírt második átfogó értékelés részeként kell elvégezni, első ízben 2020. december 31-ig, majd azt követően az említett átfogó értékelés naprakésszé tételei alkalmával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   A tagállamok értékelik megújulóenergia-potenciáljukat, valamint a hulladékhő és a hulladék hűtőhatás használatának lehetőségét a fűtésben illetve hűtésben. Ezt az értékelést a 2012/27/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdésében előírt második átfogó értékelés részeként kell elvégezni, első ízben 2020. december 31-ig, majd azt követően az említett átfogó értékelés naprakésszé tételei alkalmával.

(8)   A tagállamok értékelik megújulóenergia-potenciáljukat, valamint a hulladékhő és a hulladék hűtőhatás használatának lehetőségét a fűtésben illetve hűtésben.
  Az értékelés során külön ki kell térni az alacsony ökológiai kockázattal járó telepítésre alkalmas területek területi elemzésére, illetve figyelembe kell venni a kis léptékű háztartási projektekben rejlő lehetőségeket.
  Ezt az értékelést a 2012/27/EU irányelv 14. cikkének (1) bekezdésében előírt második átfogó értékelés részeként kell elvégezni, első ízben 2020. december 31-ig, majd azt követően az említett átfogó értékelés naprakésszé tételei alkalmával.

Módosítás 160

Módosítás 160

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 8 a bekezdés (új)

15 cikk – 8 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti, regionális és helyi szintű illetékes hatóságaik mobilitási és közlekedési tervei tartalmazzanak rendelkezéseket a megújuló energiaforrásokat felhasználó közlekedési módok integrációjáról és bevezetéséről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy nemzeti, regionális és helyi szintű illetékes hatóságaik mobilitási és közlekedési tervei tartalmazzanak rendelkezéseket a megújuló energiaforrásokat felhasználó közlekedési módok integrációjáról és bevezetéséről.

Módosítás 161

Módosítás 161

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 9 bekezdés

15 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)   A megújuló energiák finanszírozása és használatának elterjesztése érdekében a 
  vállalatok között kötendő
  hosszú távú
  energia-adásvételi
  megállapodások
  adminisztratív jellegű akadályait
  a 
  tagállamok megszüntetik
  . | (9)   A
  tagállamok a
  megújuló energiák finanszírozása és használatának elterjesztése érdekében
  értékelik
  a 
  megújuló energiaforrásokból előállított energia vállalati ügyfelek általi vásárlásának szabályozási és adminisztratív jellegű akadályait és lehetőségeit a területükön, és egy támogató szabályozási és közigazgatási keretet hoznak létre a
  hosszú távú
  megújulóenergia-adásvételi megállapodások ösztönzése céljábólbiztosítva, hogy ezekre ne vonatkozzanak olyan aránytalan eljárások és díjak, amelyek nem tükrözik a költségeket. A megújulóenergia-adásvételi megállapodások megkötésével a 19. cikkel összhangban kiadott, ennek megfelelő mennyiségű származási garanciákat a vállalati ügyfél nevében törölni kell. Ez a támogató keret [az energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek része. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)   A megújuló energiák finanszírozása és használatának elterjesztése érdekében a 
  vállalatok között kötendő
  hosszú távú
  energia-adásvételi
  megállapodások
  adminisztratív jellegű akadályait
  a 
  tagállamok megszüntetik
  .

(9)   A
  tagállamok a
  megújuló energiák finanszírozása és használatának elterjesztése érdekében
  értékelik
  a 
  megújuló energiaforrásokból előállított energia vállalati ügyfelek általi vásárlásának szabályozási és adminisztratív jellegű akadályait és lehetőségeit a területükön, és egy támogató szabályozási és közigazgatási keretet hoznak létre a
  hosszú távú
  megújulóenergia-adásvételi megállapodások ösztönzése céljábólbiztosítva, hogy ezekre ne vonatkozzanak olyan aránytalan eljárások és díjak, amelyek nem tükrözik a költségeket. A megújulóenergia-adásvételi megállapodások megkötésével a 19. cikkel összhangban kiadott, ennek megfelelő mennyiségű származási garanciákat a vállalati ügyfél nevében törölni kell. Ez a támogató keret [az energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek része.

Módosítás 162

Módosítás 162

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az egyablakos hivatali kapcsolattartó pont átlátható módon segíti a kérelmezőt a kérelmezési eljárás során, megad számára minden szükséges tájékoztatást, koordinál más hatóságokkal, szükség szerint bevonva azokat, és az eljárás végén jogilag kötelező érvényű határozatot hoz. | (2)   Az egyablakos hivatali kapcsolattartó pont átlátható módon segíti a kérelmezőt a kérelmezési eljárás során, megad számára minden szükséges tájékoztatást, koordinál más hatóságokkal, szükség szerint bevonva azokat, és az eljárás végén jogilag kötelező érvényű határozatot hoz.
  A kérelmező számára lehetővé kell tenni, hogy az összes idevágó dokumentumot digitális formában nyújtsa be. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az egyablakos hivatali kapcsolattartó pont átlátható módon segíti a kérelmezőt a kérelmezési eljárás során, megad számára minden szükséges tájékoztatást, koordinál más hatóságokkal, szükség szerint bevonva azokat, és az eljárás végén jogilag kötelező érvényű határozatot hoz.

(2)   Az egyablakos hivatali kapcsolattartó pont átlátható módon segíti a kérelmezőt a kérelmezési eljárás során, megad számára minden szükséges tájékoztatást, koordinál más hatóságokkal, szükség szerint bevonva azokat, és az eljárás végén jogilag kötelező érvényű határozatot hoz.
  A kérelmező számára lehetővé kell tenni, hogy az összes idevágó dokumentumot digitális formában nyújtsa be.

Módosítás 163

Módosítás 163

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés

16 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   
  Az
  egyablakos hivatali kapcsolattartó pont az átviteli- és elosztórendszer-üzemeltetőkkel együttműködésben
  eljárási kézikönyvet tesz közzé
  a megújulóenergia-projektek fejlesztői számára, ideértve a kis léptékű projekteket
  és
  a saját megújulóenergia-fogyasztói projekteket. | (3)   
  A vonatkozó információhoz való hozzáférés elősegítése érdekében az
  egyablakos hivatali kapcsolattartó pont
  vagy a tagállam
  az átviteli- és elosztórendszer-üzemeltetőkkel együttműködésben
  egységes online információs platformot hoz létre, amely megmagyarázza az eljárásokat
  a megújulóenergia-projektek fejlesztői számára, ideértve a kis léptékű projekteket, a saját megújulóenergia-fogyasztói projekteket
  és a megújulóenergia-közösségek projektjeit. Amennyiben a tagállam úgy dönt, hogy egynél több egyablakos hivatali kapcsolattartó pontot hoz létre, akkor az információs platform a kérelmezőt a kérelmével kapcsolatban illetékes kapcsolattartó ponthoz irányítja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   
  Az
  egyablakos hivatali kapcsolattartó pont az átviteli- és elosztórendszer-üzemeltetőkkel együttműködésben
  eljárási kézikönyvet tesz közzé
  a megújulóenergia-projektek fejlesztői számára, ideértve a kis léptékű projekteket
  és
  a saját megújulóenergia-fogyasztói projekteket.

(3)   
  A vonatkozó információhoz való hozzáférés elősegítése érdekében az
  egyablakos hivatali kapcsolattartó pont
  vagy a tagállam
  az átviteli- és elosztórendszer-üzemeltetőkkel együttműködésben
  egységes online információs platformot hoz létre, amely megmagyarázza az eljárásokat
  a megújulóenergia-projektek fejlesztői számára, ideértve a kis léptékű projekteket, a saját megújulóenergia-fogyasztói projekteket
  és a megújulóenergia-közösségek projektjeit. Amennyiben a tagállam úgy dönt, hogy egynél több egyablakos hivatali kapcsolattartó pontot hoz létre, akkor az információs platform a kérelmezőt a kérelmével kapcsolatban illetékes kapcsolattartó ponthoz irányítja.

Módosítás 164

Módosítás 164

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 4 bekezdés

16 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az (1) bekezdésben említett engedélyezési eljárás időtartama nem haladhatja meg a három évet, eltekintve a 16. cikk (5) bekezdésében és a 17. cikkben említett esetektől. | (4)   Az (1) bekezdésben említett engedélyezési eljárás időtartama nem haladhatja meg a három évet, eltekintve a 16. cikk (
  4a) és (
  5) bekezdésében és a 17. cikkben említett esetektől. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az (1) bekezdésben említett engedélyezési eljárás időtartama nem haladhatja meg a három évet, eltekintve a 16. cikk (5) bekezdésében és a 17. cikkben említett esetektől.

(4)   Az (1) bekezdésben említett engedélyezési eljárás időtartama nem haladhatja meg a három évet, eltekintve a 16. cikk (
  4a) és (
  5) bekezdésében és a 17. cikkben említett esetektől.

Módosítás 165

Módosítás 165

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 4 a bekezdés (új)

16 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Az 50kW és 1MW közötti villamosenergia-termelési kapacitással rendelkező létesítmények esetén az engedélyezési eljárás időtartama nem haladhatja meg az egy évet. Különleges és megfelelően indokolt körülmények esetén ez az időkorlát három hónappal meghosszabítható. |
| | A (4) és (4a) bekezdésben említett időtartamok nem érintik a bírósági fellebbezéseket és jogorvoslatokat és legalább a szóban forgó eljárások időtartamával meghosszabbíthatók. |
| | A tagállamok biztosítják, hogy peren kívüli vitarendezési mechanizmus vagy egyszerű és hozzáférhető bírósági eljárások álljanak a kérelmezők rendelkezésére az engedélyezési eljárással, valamint a megújulóenergia-erőművek építésére és üzemeltetésére vonatkozó engedélyek kiadásával kapcsolatos jogviták rendezése céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  Az 50kW és 1MW közötti villamosenergia-termelési kapacitással rendelkező létesítmények esetén az engedélyezési eljárás időtartama nem haladhatja meg az egy évet. Különleges és megfelelően indokolt körülmények esetén ez az időkorlát három hónappal meghosszabítható.

A (4) és (4a) bekezdésben említett időtartamok nem érintik a bírósági fellebbezéseket és jogorvoslatokat és legalább a szóban forgó eljárások időtartamával meghosszabbíthatók.

A (4) és (4a) bekezdésben említett időtartamok nem érintik a bírósági fellebbezéseket és jogorvoslatokat és legalább a szóban forgó eljárások időtartamával meghosszabbíthatók.

A tagállamok biztosítják, hogy peren kívüli vitarendezési mechanizmus vagy egyszerű és hozzáférhető bírósági eljárások álljanak a kérelmezők rendelkezésére az engedélyezési eljárással, valamint a megújulóenergia-erőművek építésére és üzemeltetésére vonatkozó engedélyek kiadásával kapcsolatos jogviták rendezése céljából.

A tagállamok biztosítják, hogy peren kívüli vitarendezési mechanizmus vagy egyszerű és hozzáférhető bírósági eljárások álljanak a kérelmezők rendelkezésére az engedélyezési eljárással, valamint a megújulóenergia-erőművek építésére és üzemeltetésére vonatkozó engedélyek kiadásával kapcsolatos jogviták rendezése céljából.

Módosítás 166

Módosítás 166

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 5 bekezdés

16 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tagállamok elősegítik a megújuló energiaforrásokat használó meglévő erőművek átalakítását, többek között egyszerűsített és gyors engedélyezési eljárás biztosításával, amely az átalakítási kérelemnek az egyablakos hivatali kapcsolattartó ponthoz való benyújtásától számítva legfeljebb egy évet vehet igénybe. | (5)   A tagállamok elősegítik a megújuló energiaforrásokat használó meglévő erőművek átalakítását, többek között egyszerűsített és gyors engedélyezési eljárás biztosításával, amely az átalakítási kérelemnek az egyablakos hivatali kapcsolattartó ponthoz való benyújtásától számítva legfeljebb egy évet vehet igénybe.
  A [villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló (átdolgozás), 2016/0379(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a hálózathoz való hozzáférés és csatlakozás jogát fenntartsák az átalakított projektek számára legalább azokban az esetekben, amikor a kapacitás nem változik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A tagállamok elősegítik a megújuló energiaforrásokat használó meglévő erőművek átalakítását, többek között egyszerűsített és gyors engedélyezési eljárás biztosításával, amely az átalakítási kérelemnek az egyablakos hivatali kapcsolattartó ponthoz való benyújtásától számítva legfeljebb egy évet vehet igénybe.

(5)   A tagállamok elősegítik a megújuló energiaforrásokat használó meglévő erőművek átalakítását, többek között egyszerűsített és gyors engedélyezési eljárás biztosításával, amely az átalakítási kérelemnek az egyablakos hivatali kapcsolattartó ponthoz való benyújtásától számítva legfeljebb egy évet vehet igénybe.
  A [villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló (átdolgozás), 2016/0379(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a hálózathoz való hozzáférés és csatlakozás jogát fenntartsák az átalakított projektek számára legalább azokban az esetekben, amikor a kapacitás nem változik.

Módosítás 354

Módosítás 354

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 5 a bekezdés (új)

16 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A tagállamok engedélyezési és koncessziós eljárásaikon keresztül biztosítják, hogy 2022. december 31-ig az 1315/2013/EU rendelettel létrehozott törzshálózat („TEN-T törzshálózat”) útjai mentén lévő töltőállomások 90 %-át nyilvánosan elérhető nagyteljesítményű töltőpontokkal szereljék fel az elektromos járművek számára. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az e bekezdés hatályának a 25. cikk alá tartozó tüzelőanyagokra történő kiterjesztése céljából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A tagállamok engedélyezési és koncessziós eljárásaikon keresztül biztosítják, hogy 2022. december 31-ig az 1315/2013/EU rendelettel létrehozott törzshálózat („TEN-T törzshálózat”) útjai mentén lévő töltőállomások 90 %-át nyilvánosan elérhető nagyteljesítményű töltőpontokkal szereljék fel az elektromos járművek számára. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el az e bekezdés hatályának a 25. cikk alá tartozó tüzelőanyagokra történő kiterjesztése céljából.

Módosítás 167

Módosítás 167

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

17 cikk – 1 bekezdés

17 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A demonstrációs projektek és az 50 kW-nál kisebb villamosenergia-termelési kapacitással rendelkező létesítmények számára lehetővé kell tenni, hogy az elosztórendszer-üzemeltető értesítése után kapcsolódjanak a hálózathoz. | (1)   A demonstrációs projektek és az 50 kW-nál kisebb villamosenergia-termelési kapacitással rendelkező létesítmények számára lehetővé kell tenni, hogy az elosztórendszer-üzemeltető értesítése után kapcsolódjanak a hálózathoz. |
| | Az első albekezdéstől eltérve a demonstrációs projektek és a 10,8  kW és 50 kW közötti villamosenergia-termelési kapacitással rendelkező létesítmények tekintetében az elosztórendszer-üzemeltető indokolt esetben úgy dönthet, hogy elutasítja az egyszerű értesítést vagy alternatív megoldást javasolhat. Ebben az esetben ezt az értesítést követő két héten belül kell megtennie és ekkor a kérelmező standard eljárás révén megvalósított csatlakozást kérhet. Amennyiben az elosztórendszer-üzemeltető a szóban forgó határidőn belül nem hoz negatív döntést, a létesítmény csatlakoztatható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A demonstrációs projektek és az 50 kW-nál kisebb villamosenergia-termelési kapacitással rendelkező létesítmények számára lehetővé kell tenni, hogy az elosztórendszer-üzemeltető értesítése után kapcsolódjanak a hálózathoz.

(1)   A demonstrációs projektek és az 50 kW-nál kisebb villamosenergia-termelési kapacitással rendelkező létesítmények számára lehetővé kell tenni, hogy az elosztórendszer-üzemeltető értesítése után kapcsolódjanak a hálózathoz.

Az első albekezdéstől eltérve a demonstrációs projektek és a 10,8  kW és 50 kW közötti villamosenergia-termelési kapacitással rendelkező létesítmények tekintetében az elosztórendszer-üzemeltető indokolt esetben úgy dönthet, hogy elutasítja az egyszerű értesítést vagy alternatív megoldást javasolhat. Ebben az esetben ezt az értesítést követő két héten belül kell megtennie és ekkor a kérelmező standard eljárás révén megvalósított csatlakozást kérhet. Amennyiben az elosztórendszer-üzemeltető a szóban forgó határidőn belül nem hoz negatív döntést, a létesítmény csatlakoztatható.

Az első albekezdéstől eltérve a demonstrációs projektek és a 10,8  kW és 50 kW közötti villamosenergia-termelési kapacitással rendelkező létesítmények tekintetében az elosztórendszer-üzemeltető indokolt esetben úgy dönthet, hogy elutasítja az egyszerű értesítést vagy alternatív megoldást javasolhat. Ebben az esetben ezt az értesítést követő két héten belül kell megtennie és ekkor a kérelmező standard eljárás révén megvalósított csatlakozást kérhet. Amennyiben az elosztórendszer-üzemeltető a szóban forgó határidőn belül nem hoz negatív döntést, a létesítmény csatlakoztatható.

Módosítás 168

Módosítás 168

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés

18 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos információk eljussanak a fűtő-, hűtő- és villamosenergia-berendezéseket és -rendszereket, valamint megújuló energiaforrásokból előállított energia használatával kompatibilis járműveket szolgáltató valamennyi érintett szereplőhöz, úgymint a fogyasztókhoz, építőipari szakemberekhez, üzembe helyezőkhöz, építészekhez és szolgáltatókhoz. | (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos információk eljussanak a fűtő-, hűtő- és villamosenergia-berendezéseket és -rendszereket, valamint megújuló energiaforrásokból előállított energia használatával kompatibilis járműveket szolgáltató valamennyi érintett szereplőhöz, úgymint a fogyasztókhoz,
  különösen az alacsony jövedelmű, kiszolgáltatott fogyasztókhoz, a saját megújulóenergia-fogyasztókhoz, megújulóenergia-közösségekhez,
  építőipari szakemberekhez, üzembe helyezőkhöz, építészekhez és szolgáltatókhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos információk eljussanak a fűtő-, hűtő- és villamosenergia-berendezéseket és -rendszereket, valamint megújuló energiaforrásokból előállított energia használatával kompatibilis járműveket szolgáltató valamennyi érintett szereplőhöz, úgymint a fogyasztókhoz, építőipari szakemberekhez, üzembe helyezőkhöz, építészekhez és szolgáltatókhoz.

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos információk eljussanak a fűtő-, hűtő- és villamosenergia-berendezéseket és -rendszereket, valamint megújuló energiaforrásokból előállított energia használatával kompatibilis járműveket szolgáltató valamennyi érintett szereplőhöz, úgymint a fogyasztókhoz,
  különösen az alacsony jövedelmű, kiszolgáltatott fogyasztókhoz, a saját megújulóenergia-fogyasztókhoz, megújulóenergia-közösségekhez,
  építőipari szakemberekhez, üzembe helyezőkhöz, építészekhez és szolgáltatókhoz.

Módosítás 169

Módosítás 169

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

18 cikk – 2 a bekezdés (új)

18 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok gondoskodnak az intelligens közlekedési rendszerekről és az összekapcsolt járművekről szóló tájékoztatásról az országúti biztonság, a forgalmi torlódások csökkenése és az üzemanyag-hatékonyság tekintetében mérhető előnyeivel kapcsolatosan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok gondoskodnak az intelligens közlekedési rendszerekről és az összekapcsolt járművekről szóló tájékoztatásról az országúti biztonság, a forgalmi torlódások csökkenése és az üzemanyag-hatékonyság tekintetében mérhető előnyeivel kapcsolatosan.

Módosítás 170

Módosítás 170

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

18 cikk – 6 bekezdés

18 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A tagállamok a helyi és regionális hatóságok közreműködésével megfelelő tájékoztató, ismeretterjesztő, iránymutatást nyújtó
  és/
  vagy képzési programokat dolgoznak ki a 
  polgároknak
  a megújuló energiaforrásokból származó energia fejlesztésével és használatával kapcsolatos előnyökről és gyakorlati kérdésekről való
  tájékoztatása érdekében
  . | (6)   A tagállamok a helyi és regionális hatóságok közreműködésével megfelelő tájékoztató, ismeretterjesztő, iránymutatást nyújtó vagy képzési programokat dolgoznak ki
  annak érdekében, hogy tájékoztassák
  a 
  polgárokat jogaik aktív felhasználóként való gyakorlásának módjáról és
  a megújuló energiaforrásokból származó energia fejlesztésével és használatával kapcsolatos
  – műszaki és pénzügyi szempontokat is érintő –
  előnyökről és gyakorlati kérdésekről
  , ideértve a saját megújulóenergia-fogyasztás révén vagy a megújulóenergia-közösségek keretében
  való
  használatot is, valamint a tagállamok közötti együttműködési mechanizmusok és a határon átnyúló különféle együttműködési formák előnyeiről
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A tagállamok a helyi és regionális hatóságok közreműködésével megfelelő tájékoztató, ismeretterjesztő, iránymutatást nyújtó
  és/
  vagy képzési programokat dolgoznak ki a 
  polgároknak
  a megújuló energiaforrásokból származó energia fejlesztésével és használatával kapcsolatos előnyökről és gyakorlati kérdésekről való
  tájékoztatása érdekében
  .

(6)   A tagállamok a helyi és regionális hatóságok közreműködésével megfelelő tájékoztató, ismeretterjesztő, iránymutatást nyújtó vagy képzési programokat dolgoznak ki
  annak érdekében, hogy tájékoztassák
  a 
  polgárokat jogaik aktív felhasználóként való gyakorlásának módjáról és
  a megújuló energiaforrásokból származó energia fejlesztésével és használatával kapcsolatos
  – műszaki és pénzügyi szempontokat is érintő –
  előnyökről és gyakorlati kérdésekről
  , ideértve a saját megújulóenergia-fogyasztás révén vagy a megújulóenergia-közösségek keretében
  való
  használatot is, valamint a tagállamok közötti együttműködési mechanizmusok és a határon átnyúló különféle együttműködési formák előnyeiről
  .

Módosítás 171

Módosítás 171

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

19 cikk – 2 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok biztosítják, hogy a támogatási program keretében támogatásban részesülő termelő ne kapjon származási garanciát a megújuló energiaforrásokból előállított ugyanazon energiára
  . A származási garanciákat a tagállamok adják ki
  ,
  és árverés útján értékesítik a piacon
  .
  Az árverések bevételeit a megújuló energiák támogatásának költségeibe kell visszaforgatni. | A tagállamok biztosítják, hogy a
  (z) ... [ezen irányelv hatálybalépésének napját] követően üzembe helyezett, megújuló forrásból energiát termelő létesítmények esetében a
   támogatási program keretében támogatásban részesülő termelő ne kapjon származási garanciát a megújuló energiaforrásokból előállított ugyanazon energiára
  , kivéve
  ,
  ha nem kerül sor kettős kompenzációra
  . |
| | Kettős kompenzáció hiánya akkor vélelmezhető, ha: |
| | a) | a pénzügyi támogatást pályázati eljárás keretében vagy értékesíthető zöld tanúsítvány rendszer révén ítélik oda; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok biztosítják, hogy a támogatási program keretében támogatásban részesülő termelő ne kapjon származási garanciát a megújuló energiaforrásokból előállított ugyanazon energiára
  . A származási garanciákat a tagállamok adják ki
  ,
  és árverés útján értékesítik a piacon
  .
  Az árverések bevételeit a megújuló energiák támogatásának költségeibe kell visszaforgatni.

. A származási garanciákat a tagállamok adják ki

és árverés útján értékesítik a piacon

Az árverések bevételeit a megújuló energiák támogatásának költségeibe kell visszaforgatni.

A tagállamok biztosítják, hogy a
  (z) ... [ezen irányelv hatálybalépésének napját] követően üzembe helyezett, megújuló forrásból energiát termelő létesítmények esetében a
   támogatási program keretében támogatásban részesülő termelő ne kapjon származási garanciát a megújuló energiaforrásokból előállított ugyanazon energiára
  , kivéve
  ,
  ha nem kerül sor kettős kompenzációra
  .

(z) ... [ezen irányelv hatálybalépésének napját] követően üzembe helyezett, megújuló forrásból energiát termelő létesítmények esetében a

, kivéve

ha nem kerül sor kettős kompenzációra

Kettős kompenzáció hiánya akkor vélelmezhető, ha:

Kettős kompenzáció hiánya akkor vélelmezhető, ha:

a)

a)

a pénzügyi támogatást pályázati eljárás keretében vagy értékesíthető zöld tanúsítvány rendszer révén ítélik oda;

a pénzügyi támogatást pályázati eljárás keretében vagy értékesíthető zöld tanúsítvány rendszer révén ítélik oda;

| b) | a származási garanciák piaci értékét közigazgatási szinten figyelembe veszik a pénzügyi támogatás mértékében; vagy |
| --- | --- |

b)

b)

a származási garanciák piaci értékét közigazgatási szinten figyelembe veszik a pénzügyi támogatás mértékében; vagy

a származási garanciák piaci értékét közigazgatási szinten figyelembe veszik a pénzügyi támogatás mértékében; vagy

| c) | a származási garanciát nem közvetlenül a termelő, hanem olyan szolgáltató vagy felhasználó rendelkezésére bocsátják, aki a megújuló energiát versenyhelyzetben vagy hosszú távú, vállalati megújulóenergia-adásvételi megállapodás keretében vásárolja. |
| --- | --- |

c)

c)

a származási garanciát nem közvetlenül a termelő, hanem olyan szolgáltató vagy felhasználó rendelkezésére bocsátják, aki a megújuló energiát versenyhelyzetben vagy hosszú távú, vállalati megújulóenergia-adásvételi megállapodás keretében vásárolja.

a származási garanciát nem közvetlenül a termelő, hanem olyan szolgáltató vagy felhasználó rendelkezésére bocsátják, aki a megújuló energiát versenyhelyzetben vagy hosszú távú, vállalati megújulóenergia-adásvételi megállapodás keretében vásárolja.

A negyedik albekezdésben említettektől eltérő esetekben a tagállamok statisztikai okokból kibocsátják a származási garanciát és haladéktalanul törlik azt.

A negyedik albekezdésben említettektől eltérő esetekben a tagállamok statisztikai okokból kibocsátják a származási garanciát és haladéktalanul törlik azt.

Módosítás 172

Módosítás 172

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 7 bekezdés – 1 albekezdés – a a pont (új)

19 cikk – 7 bekezdés – 1 albekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | az energiaforrás, amelyből az energiát előállították, teljesítette-e a 26. cikkben említett fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési kritériumokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

az energiaforrás, amelyből az energiát előállították, teljesítette-e a 26. cikkben említett fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési kritériumokat.

az energiaforrás, amelyből az energiát előállították, teljesítette-e a 26. cikkben említett fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátáscsökkentési kritériumokat.

Módosítás 173

Módosítás 173

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 7 bekezdés – 1 albekezdés – b pont – ii alpont

19 cikk – 7 bekezdés – 1 albekezdés – b pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | gáz; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

gáz; vagy

| ii. | gáz
  , többek között hidrogén,
  vagy |
| --- | --- |

ii.

gáz
  , többek között hidrogén,
  vagy

, többek között hidrogén,

Módosítás 174

Módosítás 174

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

19 cikk – 8 bekezdés

19 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   Amennyiben egy energiaszolgáltatónak a 2009/72/EK irányelv 3. cikke alkalmazásában igazolnia kell, hogy az általa kínált energiahordozó-összetételben mekkora a megújuló energiaforrásokból előállított energia aránya vagy mennyisége, ezt a származási garanciák bemutatásával kell megtennie . A 2012/27/EU irányelv 14. cikkének (10) bekezdése alapján kiadott származási garanciák hasonlóképp használandóak a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia mennyiségének igazolására. A tagállamok biztosítják, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított vagy a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia fogyasztásához kapcsolódó származási garanciák kapcsán az energiaátviteli veszteségeket teljes mértékben figyelembe vegyék. | (8)   Amennyiben egy energiaszolgáltatónak a 2009/72/EK irányelv 3. cikke alkalmazásában igazolnia kell, hogy az általa kínált energiahordozó-összetételben mekkora a megújuló energiaforrásokból előállított energia aránya vagy mennyisége, ezt a származási garanciák bemutatásával kell megtennie . A 2012/27/EU irányelv 14. cikkének (10) bekezdése alapján kiadott származási garanciák hasonlóképp használandóak a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia mennyiségének igazolására.
  A (2) bekezdéssel összefüggésben, ha a villamos energiát megújuló energiaforrásokat hasznosító nagy hatásfokú kapcsolt energiatermeléssel állítják elő, csak egy származási garanciát kell kiadni, amely megadja mindkét jellemzőt.
   A tagállamok biztosítják, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított vagy a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia fogyasztásához kapcsolódó származási garanciák kapcsán az energiaátviteli veszteségeket teljes mértékben figyelembe vegyék. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   Amennyiben egy energiaszolgáltatónak a 2009/72/EK irányelv 3. cikke alkalmazásában igazolnia kell, hogy az általa kínált energiahordozó-összetételben mekkora a megújuló energiaforrásokból előállított energia aránya vagy mennyisége, ezt a származási garanciák bemutatásával kell megtennie . A 2012/27/EU irányelv 14. cikkének (10) bekezdése alapján kiadott származási garanciák hasonlóképp használandóak a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia mennyiségének igazolására. A tagállamok biztosítják, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított vagy a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia fogyasztásához kapcsolódó származási garanciák kapcsán az energiaátviteli veszteségeket teljes mértékben figyelembe vegyék.

(8)   Amennyiben egy energiaszolgáltatónak a 2009/72/EK irányelv 3. cikke alkalmazásában igazolnia kell, hogy az általa kínált energiahordozó-összetételben mekkora a megújuló energiaforrásokból előállított energia aránya vagy mennyisége, ezt a származási garanciák bemutatásával kell megtennie . A 2012/27/EU irányelv 14. cikkének (10) bekezdése alapján kiadott származási garanciák hasonlóképp használandóak a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia mennyiségének igazolására.
  A (2) bekezdéssel összefüggésben, ha a villamos energiát megújuló energiaforrásokat hasznosító nagy hatásfokú kapcsolt energiatermeléssel állítják elő, csak egy származási garanciát kell kiadni, amely megadja mindkét jellemzőt.
   A tagállamok biztosítják, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított vagy a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energia fogyasztásához kapcsolódó származási garanciák kapcsán az energiaátviteli veszteségeket teljes mértékben figyelembe vegyék.

Módosítás 175

Módosítás 175

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés

20 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok – adott esetben – felmérik a meglévő gázhálózati infrastruktúra bővítésének szükségességét a megújuló energiaforrásokból előállított gáz befogadásának lehetővé tétele érdekében. | (1)   A tagállamok – adott esetben – felmérik a meglévő gázhálózati infrastruktúra bővítésének szükségességét a megújuló energiaforrásokból előállított gáz befogadásának lehetővé tétele érdekében.
  A szállításirendszer-üzemeltetők és az elosztórendszer-üzemeltetők felelősek a gázhálózati infrastruktúra zökkenőmentes működéséért, ideértve annak karbantartását és rendszeres tisztítását is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok – adott esetben – felmérik a meglévő gázhálózati infrastruktúra bővítésének szükségességét a megújuló energiaforrásokból előállított gáz befogadásának lehetővé tétele érdekében.

(1)   A tagállamok – adott esetben – felmérik a meglévő gázhálózati infrastruktúra bővítésének szükségességét a megújuló energiaforrásokból előállított gáz befogadásának lehetővé tétele érdekében.
  A szállításirendszer-üzemeltetők és az elosztórendszer-üzemeltetők felelősek a gázhálózati infrastruktúra zökkenőmentes működéséért, ideértve annak karbantartását és rendszeres tisztítását is.

Módosítás 176

Módosítás 176

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

20 cikk – 3 bekezdés

20 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet I. melléklete szerinti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek keretében elvégzett, arra vonatkozó értékeléstől függően, hogy az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt uniós cél elérése érdekében szükség van-e új infrastruktúrák kiépítésére a megújuló energiaforrásokat használó távfűtés és -hűtés számára, a tagállamok szükség esetén megteszik a megfelelő lépéseket egy olyan távfűtési infrastruktúra fejlesztésére, amely alkalmas a nagyméretű, biomasszát, napenergiát és geotermikus energiát felhasználó létesítményekből származó fűtés és hűtés növekedő termelésének befogadására. | (3)   Az [energiaunió irányításáról szóló
  , 2016/0375(COD)
  ]
  ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet I. melléklete szerinti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek keretében elvégzett, arra vonatkozó értékeléstől függően, hogy az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt uniós cél elérése érdekében szükség van-e új infrastruktúrák kiépítésére a megújuló energiaforrásokat használó távfűtés és -hűtés számára, a tagállamok szükség esetén megteszik a megfelelő lépéseket egy olyan távfűtési infrastruktúra fejlesztésére, amely alkalmas a nagyméretű,
  fenntartható
  biomasszát,
  a nagy hőszivattyúkban levő környezeti hőt,
  napenergiát és geotermikus energiát felhasználó létesítményekből
  , valamint az ipari és egyéb forrásokból származó többlethőből
  származó fűtés és hűtés növekedő termelésének befogadására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet I. melléklete szerinti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek keretében elvégzett, arra vonatkozó értékeléstől függően, hogy az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt uniós cél elérése érdekében szükség van-e új infrastruktúrák kiépítésére a megújuló energiaforrásokat használó távfűtés és -hűtés számára, a tagállamok szükség esetén megteszik a megfelelő lépéseket egy olyan távfűtési infrastruktúra fejlesztésére, amely alkalmas a nagyméretű, biomasszát, napenergiát és geotermikus energiát felhasználó létesítményekből származó fűtés és hűtés növekedő termelésének befogadására.

(3)   Az [energiaunió irányításáról szóló
  , 2016/0375(COD)
  ]
  ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet I. melléklete szerinti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek keretében elvégzett, arra vonatkozó értékeléstől függően, hogy az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében előírt uniós cél elérése érdekében szükség van-e új infrastruktúrák kiépítésére a megújuló energiaforrásokat használó távfűtés és -hűtés számára, a tagállamok szükség esetén megteszik a megfelelő lépéseket egy olyan távfűtési infrastruktúra fejlesztésére, amely alkalmas a nagyméretű,
  fenntartható
  biomasszát,
  a nagy hőszivattyúkban levő környezeti hőt,
  napenergiát és geotermikus energiát felhasználó létesítményekből
  , valamint az ipari és egyéb forrásokból származó többlethőből
  származó fűtés és hűtés növekedő termelésének befogadására.

Módosítás 177

Módosítás 177

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

21 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a saját megújulóenergia-fogyasztók külön-külön vagy közösségként: | A tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztók megújulóenergia-fogyasztókká válhassanak. E célból
  a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a saját megújulóenergia-fogyasztók külön-külön vagy közösségként: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a saját megújulóenergia-fogyasztók külön-külön vagy közösségként:

A tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztók megújulóenergia-fogyasztókká válhassanak. E célból
  a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a saját megújulóenergia-fogyasztók külön-külön vagy közösségként:

A tagállamok biztosítják, hogy a fogyasztók megújulóenergia-fogyasztókká válhassanak. E célból

Módosítás 178

Módosítás 178

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

21 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | aránytalan
  ügyintézés és a költségeket figyelmen kívül hagyó díjak teljesítése nélkül fogyaszthassák a saját maguk által előállított energiát, a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-fölösleget pedig értékesíthessék, akár energia-adásvételi megállapodások keretében is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

aránytalan
  ügyintézés és a költségeket figyelmen kívül hagyó díjak teljesítése nélkül fogyaszthassák a saját maguk által előállított energiát, a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-fölösleget pedig értékesíthessék, akár energia-adásvételi megállapodások keretében is;

aránytalan

| a) | megkülönböztető vagy aránytalan
  ügyintézés és a költségeket figyelmen kívül hagyó díjak teljesítése nélkül fogyaszthassák a saját maguk által előállított energiát, a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-fölösleget pedig értékesíthessék, akár energia-adásvételi
  és személyközi kereskedelmi
  megállapodások keretében is; |
| --- | --- |

a)

megkülönböztető vagy aránytalan
  ügyintézés és a költségeket figyelmen kívül hagyó díjak teljesítése nélkül fogyaszthassák a saját maguk által előállított energiát, a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-fölösleget pedig értékesíthessék, akár energia-adásvételi
  és személyközi kereskedelmi
  megállapodások keretében is;

megkülönböztető vagy aránytalan

és személyközi kereskedelmi

Módosítás 179

Módosítás 179

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – a a pont (új)

21 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | jogosultak legyenek a saját maguk által előállított, létesítményeiken belül maradó villamos energiát bármilyen illetéktől, díjtól vagy adótól mentesen fogyasztani; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

jogosultak legyenek a saját maguk által előállított, létesítményeiken belül maradó villamos energiát bármilyen illetéktől, díjtól vagy adótól mentesen fogyasztani;

jogosultak legyenek a saját maguk által előállított, létesítményeiken belül maradó villamos energiát bármilyen illetéktől, díjtól vagy adótól mentesen fogyasztani;

Módosítás 180

Módosítás 180

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – a b pont (új)

21 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | jogosultak legyenek a saját fogyasztásra megújuló forrásból származó villamos energiát termelő létesítményekkel kombinált villamosenergia-tároló rendszerek beszerelésére és működtetésére anélkül, hogy ennek fejében bármilyen díjat – beleértve a létesítményeiken belül maradó, tárolt villamos energiára vonatkozó adót vagy kettős hálózati díjat – kellene fizetniük; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

jogosultak legyenek a saját fogyasztásra megújuló forrásból származó villamos energiát termelő létesítményekkel kombinált villamosenergia-tároló rendszerek beszerelésére és működtetésére anélkül, hogy ennek fejében bármilyen díjat – beleértve a létesítményeiken belül maradó, tárolt villamos energiára vonatkozó adót vagy kettős hálózati díjat – kellene fizetniük;

jogosultak legyenek a saját fogyasztásra megújuló forrásból származó villamos energiát termelő létesítményekkel kombinált villamosenergia-tároló rendszerek beszerelésére és működtetésére anélkül, hogy ennek fejében bármilyen díjat – beleértve a létesítményeiken belül maradó, tárolt villamos energiára vonatkozó adót vagy kettős hálózati díjat – kellene fizetniük;

Módosítás 181

Módosítás 181

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

21 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | ne számítsanak energiaszolgáltatónak az uniós vagy a nemzeti jog értelmében azon, háztartásonként legfeljebb 10 MWh
  /év
  , jogi személyek esetében pedig legfeljebb 500 MWh
  /év
  mennyiségű villamos energia vonatkozásában, amit a hálózatba táplálnak
  ; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

ne számítsanak energiaszolgáltatónak az uniós vagy a nemzeti jog értelmében azon, háztartásonként legfeljebb 10 MWh
  /év
  , jogi személyek esetében pedig legfeljebb 500 MWh
  /év
  mennyiségű villamos energia vonatkozásában, amit a hálózatba táplálnak
  ; és

/év

/év

; és

| c) | ne számítsanak energiaszolgáltatónak az uniós vagy a nemzeti jog értelmében azon, háztartásonként
  évente
  legfeljebb 10 MWh, jogi személyek esetében pedig legfeljebb 500 MWh mennyiségű villamos energia vonatkozásában, amit a hálózatba táplálnak
  , a termelőkapacitás hálózati csatlakozásának elosztórendszer-üzemeltetők általi felügyeletére
  és
  jóváhagyására létrehozott eljárások sérelme nélkül, a 15. és 18. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

ne számítsanak energiaszolgáltatónak az uniós vagy a nemzeti jog értelmében azon, háztartásonként
  évente
  legfeljebb 10 MWh, jogi személyek esetében pedig legfeljebb 500 MWh mennyiségű villamos energia vonatkozásában, amit a hálózatba táplálnak
  , a termelőkapacitás hálózati csatlakozásának elosztórendszer-üzemeltetők általi felügyeletére
  és
  jóváhagyására létrehozott eljárások sérelme nélkül, a 15. és 18. cikknek megfelelően;

évente

, a termelőkapacitás hálózati csatlakozásának elosztórendszer-üzemeltetők általi felügyeletére

jóváhagyására létrehozott eljárások sérelme nélkül, a 15. és 18. cikknek megfelelően;

Módosítás 182

Módosítás 182

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

21 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a villamos energia piaci értékét tükröző
  ellentételezést kapjanak az általuk termelt és a hálózatba táplált villamos energiáért. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a villamos energia piaci értékét tükröző
  ellentételezést kapjanak az általuk termelt és a hálózatba táplált villamos energiáért.

a villamos energia piaci értékét tükröző

| d) | olyan
  ellentételezést kapjanak az általuk termelt és a hálózatba táplált villamos energiáért
  , amely legalább a piaci értéknek megfelel, és amelynek megállapításakor figyelembe vehetik a hálózat, a környezet és a társadalom számára nyújtott hosszú távú értéket is, összhangban [a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról] szóló (átdolgozás), 2016/0380(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi irányelv 59. cikke szerinti, az elosztott energiaforrások költség-haszon elemzésével
  . |
| --- | --- |

d)

olyan
  ellentételezést kapjanak az általuk termelt és a hálózatba táplált villamos energiáért
  , amely legalább a piaci értéknek megfelel, és amelynek megállapításakor figyelembe vehetik a hálózat, a környezet és a társadalom számára nyújtott hosszú távú értéket is, összhangban [a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról] szóló (átdolgozás), 2016/0380(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi irányelv 59. cikke szerinti, az elosztott energiaforrások költség-haszon elemzésével
  .

olyan

, amely legalább a piaci értéknek megfelel, és amelynek megállapításakor figyelembe vehetik a hálózat, a környezet és a társadalom számára nyújtott hosszú távú értéket is, összhangban [a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról] szóló (átdolgozás), 2016/0380(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi irányelv 59. cikke szerinti, az elosztott energiaforrások költség-haszon elemzésével

Módosítás 183

Módosítás 183

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

21 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok biztosítják, hogy a hálózatüzemeltetési és -fejlesztési költségek eloszlása méltányos és arányos legyen, valamint hogy tükrözze a saját termelés egész rendszerre kiterjedő hasznát, így a hálózatnak, a környezetnek és a társadalomnak nyújtott hosszú távú értéket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok biztosítják, hogy a hálózatüzemeltetési és -fejlesztési költségek eloszlása méltányos és arányos legyen, valamint hogy tükrözze a saját termelés egész rendszerre kiterjedő hasznát, így a hálózatnak, a környezetnek és a társadalomnak nyújtott hosszú távú értéket is.

A tagállamok biztosítják, hogy a hálózatüzemeltetési és -fejlesztési költségek eloszlása méltányos és arányos legyen, valamint hogy tükrözze a saját termelés egész rendszerre kiterjedő hasznát, így a hálózatnak, a környezetnek és a társadalomnak nyújtott hosszú távú értéket is.

Módosítás 184

Módosítás 184

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 2 bekezdés

21 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamoknak lehetővé kell tenniük, hogy az egyazon többlakásos épületben lakó, illetve az egyazon kereskedelmi vagy megosztott szolgáltató létesítményben vagy zárt elosztórendszeren elhelyezkedő saját megújulóenergia-fogyasztók közösen is végezhessék a saját fogyasztást éppúgy, mintha egy saját fogyasztóról volna szó. Ebben az esetben az (1) bekezdés c) pontjában előírt küszöbérték minden egyes érintett saját megújulóenergia-fogyasztóra vonatkozik. | (2)   A tagállamoknak lehetővé kell tenniük, hogy az egyazon többlakásos épületben
  , lakóövezetben
  lakó, illetve az egyazon kereskedelmi
  , ipari
  vagy megosztott szolgáltató létesítményben vagy
  egyazon
  zárt elosztórendszeren elhelyezkedő saját megújulóenergia-fogyasztók közösen is végezhessék a saját fogyasztást éppúgy, mintha egy saját fogyasztóról volna szó. Ebben az esetben az (1) bekezdés c) pontjában előírt küszöbérték minden egyes érintett saját megújulóenergia-fogyasztóra vonatkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamoknak lehetővé kell tenniük, hogy az egyazon többlakásos épületben lakó, illetve az egyazon kereskedelmi vagy megosztott szolgáltató létesítményben vagy zárt elosztórendszeren elhelyezkedő saját megújulóenergia-fogyasztók közösen is végezhessék a saját fogyasztást éppúgy, mintha egy saját fogyasztóról volna szó. Ebben az esetben az (1) bekezdés c) pontjában előírt küszöbérték minden egyes érintett saját megújulóenergia-fogyasztóra vonatkozik.

(2)   A tagállamoknak lehetővé kell tenniük, hogy az egyazon többlakásos épületben
  , lakóövezetben
  lakó, illetve az egyazon kereskedelmi
  , ipari
  vagy megosztott szolgáltató létesítményben vagy
  egyazon
  zárt elosztórendszeren elhelyezkedő saját megújulóenergia-fogyasztók közösen is végezhessék a saját fogyasztást éppúgy, mintha egy saját fogyasztóról volna szó. Ebben az esetben az (1) bekezdés c) pontjában előírt küszöbérték minden egyes érintett saját megújulóenergia-fogyasztóra vonatkozik.

Módosítás 185

Módosítás 185

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 2 a bekezdés (új)

21 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok értékelik az önellátás saját területükön meglévő akadályait, illetve az abban rejlő fejlesztési potenciált, annak érdekében, hogy támogató keretet hozzanak létre a megújuló forrásokból előállított energia saját fogyasztásának előmozdítására és megkönnyítésére. |
| | E támogató keret többek közt az alábbiakat tartalmazza: |
| | a) | egyedi intézkedések annak biztosítására, hogy valamennyi fogyasztó, így az alacsony jövedelmű és kiszolgáltatott háztartások, illetve a szociális és bérlakásban élők számára is hozzáférhető legyen az önellátás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok értékelik az önellátás saját területükön meglévő akadályait, illetve az abban rejlő fejlesztési potenciált, annak érdekében, hogy támogató keretet hozzanak létre a megújuló forrásokból előállított energia saját fogyasztásának előmozdítására és megkönnyítésére.

E támogató keret többek közt az alábbiakat tartalmazza:

E támogató keret többek közt az alábbiakat tartalmazza:

a)

a)

egyedi intézkedések annak biztosítására, hogy valamennyi fogyasztó, így az alacsony jövedelmű és kiszolgáltatott háztartások, illetve a szociális és bérlakásban élők számára is hozzáférhető legyen az önellátás;

egyedi intézkedések annak biztosítására, hogy valamennyi fogyasztó, így az alacsony jövedelmű és kiszolgáltatott háztartások, illetve a szociális és bérlakásban élők számára is hozzáférhető legyen az önellátás;

| b) | a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés megkönnyítését szolgáló eszközök; |
| --- | --- |

b)

b)

a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés megkönnyítését szolgáló eszközök;

a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés megkönnyítését szolgáló eszközök;

| c) | ösztönzők az épülettulajdonosok számára, hogy teremtsenek saját fogyasztási lehetőségeket a bérlők számára; |
| --- | --- |

c)

c)

ösztönzők az épülettulajdonosok számára, hogy teremtsenek saját fogyasztási lehetőségeket a bérlők számára;

ösztönzők az épülettulajdonosok számára, hogy teremtsenek saját fogyasztási lehetőségeket a bérlők számára;

| d) | a megújuló forrásokból előállított energia saját fogyasztása előtt álló indokolatlan szabályozási akadályok felszámolása, többek közt a bérlők számára is. |
| --- | --- |

d)

d)

a megújuló forrásokból előállított energia saját fogyasztása előtt álló indokolatlan szabályozási akadályok felszámolása, többek közt a bérlők számára is.

a megújuló forrásokból előállított energia saját fogyasztása előtt álló indokolatlan szabályozási akadályok felszámolása, többek közt a bérlők számára is.

Ez a támogató keret a nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek része, összhangban [az energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendelettel.

Ez a támogató keret a nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek része, összhangban [az energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendelettel.

Módosítás 186

Módosítás 186

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

21 cikk – 3 bekezdés

21 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A saját megújulóenergia-fogyasztó
  létesítményeinek
  telepítését és üzemeltetését, ezen belül a mérést és a karbantartását végezheti harmadik fél. | (3)   A saját megújulóenergia-fogyasztó
  létesítményei hozzájárulása esetén harmadik fél tulajdonában is lehetnek, vagy azok
  telepítését és üzemeltetését, ezen belül a mérést és a karbantartását végezheti harmadik fél.
  Maga a harmadik fél nem tekinthető saját megújulóenergia-fogyasztónak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A saját megújulóenergia-fogyasztó
  létesítményeinek
  telepítését és üzemeltetését, ezen belül a mérést és a karbantartását végezheti harmadik fél.

(3)   A saját megújulóenergia-fogyasztó
  létesítményei hozzájárulása esetén harmadik fél tulajdonában is lehetnek, vagy azok
  telepítését és üzemeltetését, ezen belül a mérést és a karbantartását végezheti harmadik fél.
  Maga a harmadik fél nem tekinthető saját megújulóenergia-fogyasztónak.

Módosítás 187

Módosítás 187

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – - 1 albekezdés (új)

22 cikk – 1 bekezdés – - 1 albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a végső felhasználók, különösen a háztartási felhasználók, jogosultak legyenek megújulóenergia-közösségben való részvételre, anélkül, hogy végső felhasználói jogaikat elveszítenék, és anélkül, hogy velük szemben indokolatlan feltételeket támasztanának vagy számukra a megújulóenergia-közösségben való részvételt akadályozó vagy attól eltántorító eljárásokat írnának elő, feltéve, hogy magánválalkozások esetén azok részvétele nem minősül elsődleges kereskedelmi vagy szakmai tevékenységnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a végső felhasználók, különösen a háztartási felhasználók, jogosultak legyenek megújulóenergia-közösségben való részvételre, anélkül, hogy végső felhasználói jogaikat elveszítenék, és anélkül, hogy velük szemben indokolatlan feltételeket támasztanának vagy számukra a megújulóenergia-közösségben való részvételt akadályozó vagy attól eltántorító eljárásokat írnának elő, feltéve, hogy magánválalkozások esetén azok részvétele nem minősül elsődleges kereskedelmi vagy szakmai tevékenységnek.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a végső felhasználók, különösen a háztartási felhasználók, jogosultak legyenek megújulóenergia-közösségben való részvételre, anélkül, hogy végső felhasználói jogaikat elveszítenék, és anélkül, hogy velük szemben indokolatlan feltételeket támasztanának vagy számukra a megújulóenergia-közösségben való részvételt akadályozó vagy attól eltántorító eljárásokat írnának elő, feltéve, hogy magánválalkozások esetén azok részvétele nem minősül elsődleges kereskedelmi vagy szakmai tevékenységnek.

Módosítás 188

Módosítás 188

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

22 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megújulóenergia-közösségek aránytalan ügyintézés és a költségeket nem tükröző díjak teljesítése nélkül termelhessenek, fogyaszthassanak, tárolhassanak és értékesíthessenek megújuló energiaforrásokból előállított energiát, akár energia-adásvételi megállapodások keretében is. | A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megújulóenergia-közösségek
  megkülönböztető vagy
  aránytalan ügyintézés és a költségeket nem tükröző díjak teljesítése nélkül termelhessenek, fogyaszthassanak, tárolhassanak és értékesíthessenek megújuló energiaforrásokból előállított energiát, akár energia-adásvételi megállapodások keretében is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megújulóenergia-közösségek aránytalan ügyintézés és a költségeket nem tükröző díjak teljesítése nélkül termelhessenek, fogyaszthassanak, tárolhassanak és értékesíthessenek megújuló energiaforrásokból előállított energiát, akár energia-adásvételi megállapodások keretében is.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a megújulóenergia-közösségek
  megkülönböztető vagy
  aránytalan ügyintézés és a költségeket nem tükröző díjak teljesítése nélkül termelhessenek, fogyaszthassanak, tárolhassanak és értékesíthessenek megújuló energiaforrásokból előállított energiát, akár energia-adásvételi megállapodások keretében is.

megkülönböztető vagy

Módosítás 189

Módosítás 189

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – bevezető rész

22 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezen irányelv alkalmazásában a megújulóenergia-közösség olyan kis-vagy középvállalkozás, illetve nonprofit szervezet, amelynek részvényesei vagy tagjai együttműködnek a megújuló energiaforrásokból előállított energia termelésében, elosztásában, tárolásában vagy szolgáltatásában
  , és a vállalkozás vagy szervezet megfelel az alábbiak közül legalább négy kritériumnak: | Ezen irányelv alkalmazásában a megújulóenergia-közösség olyan kis-vagy középvállalkozás, illetve nonprofit szervezet, amelynek részvényesei vagy tagjai együttműködnek a megújuló energiaforrásokból előállított energia termelésében, elosztásában, tárolásában vagy szolgáltatásában. |
| | Annak érdekében, hogy megújulóenergia-közösségnekminősüljön, a szervezet igazgatótanácsában vagy vezetőtestületeiben a helyek legalább 51 %-át helyi tagok, azaz a helyi állami és magán-, társadalmi-gazdasági érdekkörök képviselői vagy az egyes polgárok számára kell fenntartani. |
| | Ezenkívül a megújulóenergia-közösségnek az alábbiak közül legalább három kritériumnak meg kell felelnie: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezen irányelv alkalmazásában a megújulóenergia-közösség olyan kis-vagy középvállalkozás, illetve nonprofit szervezet, amelynek részvényesei vagy tagjai együttműködnek a megújuló energiaforrásokból előállított energia termelésében, elosztásában, tárolásában vagy szolgáltatásában
  , és a vállalkozás vagy szervezet megfelel az alábbiak közül legalább négy kritériumnak:

, és a vállalkozás vagy szervezet megfelel az alábbiak közül legalább négy kritériumnak:

Ezen irányelv alkalmazásában a megújulóenergia-közösség olyan kis-vagy középvállalkozás, illetve nonprofit szervezet, amelynek részvényesei vagy tagjai együttműködnek a megújuló energiaforrásokból előállított energia termelésében, elosztásában, tárolásában vagy szolgáltatásában.

Annak érdekében, hogy megújulóenergia-közösségnekminősüljön, a szervezet igazgatótanácsában vagy vezetőtestületeiben a helyek legalább 51 %-át helyi tagok, azaz a helyi állami és magán-, társadalmi-gazdasági érdekkörök képviselői vagy az egyes polgárok számára kell fenntartani.

Annak érdekében, hogy megújulóenergia-közösségnekminősüljön, a szervezet igazgatótanácsában vagy vezetőtestületeiben a helyek legalább 51 %-át helyi tagok, azaz a helyi állami és magán-, társadalmi-gazdasági érdekkörök képviselői vagy az egyes polgárok számára kell fenntartani.

Ezenkívül a megújulóenergia-közösségnek az alábbiak közül legalább három kritériumnak meg kell felelnie:

Ezenkívül a megújulóenergia-közösségnek az alábbiak közül legalább három kritériumnak meg kell felelnie:

Módosítás 190

Módosítás 190

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

22 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | részvényesei vagy tagjai természetes személyek, helyi hatóságok, ideértve az önkormányzatokat, vagy
  megújuló energiákkal foglalkozó
  kis-és
  középvállalkozások
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

részvényesei vagy tagjai természetes személyek, helyi hatóságok, ideértve az önkormányzatokat, vagy
  megújuló energiákkal foglalkozó
  kis-és
  középvállalkozások
  ;

megújuló energiákkal foglalkozó

középvállalkozások

| a) | részvényesei vagy tagjai természetes személyek, helyi hatóságok, ideértve az önkormányzatokat, vagy
  a
  kis-és
  középvállalkozásokat
  ; |
| --- | --- |

a)

részvényesei vagy tagjai természetes személyek, helyi hatóságok, ideértve az önkormányzatokat, vagy
  a
  kis-és
  középvállalkozásokat
  ;

a

középvállalkozásokat

Módosítás 191

Módosítás 191

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

22 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a részvényesek vagy a szavazati joggal rendelkező tagok legalább 51 %-a természetes személy; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a részvényesek vagy a szavazati joggal rendelkező tagok legalább 51 %-a természetes személy;

| b) | a részvényesek vagy a szavazati joggal rendelkező tagok legalább 51 %-a természetes személy
  vagy állami szerv
  ; |
| --- | --- |

b)

a részvényesek vagy a szavazati joggal rendelkező tagok legalább 51 %-a természetes személy
  vagy állami szerv
  ;

vagy állami szerv

Módosítás 192

Módosítás 192

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – c pont

22 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a részvények vagy a részvételi jogok legalább 51 %-a helyi tagokat illet meg, vagyis a helyi
  lakosság képviselőit, helyi
  társadalmi-gazdasági
  érdekeltségű szervezeteket
  vagy
  a közösség tevékenységében és annak következményeiben közvetlenül érdekelt
  polgárokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a részvények vagy a részvételi jogok legalább 51 %-a helyi tagokat illet meg, vagyis a helyi
  lakosság képviselőit, helyi
  társadalmi-gazdasági
  érdekeltségű szervezeteket
  vagy
  a közösség tevékenységében és annak következményeiben közvetlenül érdekelt
  polgárokat;

lakosság képviselőit, helyi

érdekeltségű szervezeteket

a közösség tevékenységében és annak következményeiben közvetlenül érdekelt

| c) | a részvények vagy a részvételi jogok legalább 51 %-a helyi tagokat illet meg, vagyis a helyi
  állami és magán-,
  társadalmi-gazdasági
  érdekkörök képviselőit
  vagy
  az egyes
  polgárokat; |
| --- | --- |

c)

a részvények vagy a részvételi jogok legalább 51 %-a helyi tagokat illet meg, vagyis a helyi
  állami és magán-,
  társadalmi-gazdasági
  érdekkörök képviselőit
  vagy
  az egyes
  polgárokat;

állami és magán-,

érdekkörök képviselőit

az egyes

Módosítás 193

Módosítás 193

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – d pont

22 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a szervezet igazgatótanácsában vagy vezetőtestületében a helyek legalább 51 %-a helyi tagokat illet meg, vagyis a helyi lakosság képviselőit, helyi társadalmi-gazdasági érdekeltségű szervezeteket vagy a közösség tevékenységében és annak következményeiben közvetlenül érdekelt polgárokat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

d)

a szervezet igazgatótanácsában vagy vezetőtestületében a helyek legalább 51 %-a helyi tagokat illet meg, vagyis a helyi lakosság képviselőit, helyi társadalmi-gazdasági érdekeltségű szervezeteket vagy a közösség tevékenységében és annak következményeiben közvetlenül érdekelt polgárokat;

a szervezet igazgatótanácsában vagy vezetőtestületében a helyek legalább 51 %-a helyi tagokat illet meg, vagyis a helyi lakosság képviselőit, helyi társadalmi-gazdasági érdekeltségű szervezeteket vagy a közösség tevékenységében és annak következményeiben közvetlenül érdekelt polgárokat;

törölve

törölve

Módosítás 194

Módosítás 194

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

22 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok nyomon követik e kritériumok alkalmazását és intézkedéseket hoznak a visszaélések és a versenyre gyakorolt káros hatások elkerülése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok nyomon követik e kritériumok alkalmazását és intézkedéseket hoznak a visszaélések és a versenyre gyakorolt káros hatások elkerülése érdekében.

A tagállamok nyomon követik e kritériumok alkalmazását és intézkedéseket hoznak a visszaélések és a versenyre gyakorolt káros hatások elkerülése érdekében.

Módosítás 195

Módosítás 195

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 2 bekezdés

22 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok sérelme nélkül a
  tagállamok a támogatási programok összeállításakor figyelembe veszik a megújulóenergia-közösségek sajátosságait. | (2)   
  A
  tagállamok a támogatási programok összeállításakor figyelembe veszik a megújulóenergia-közösségek sajátosságait
  , biztosítva a megújuló energiaforrásokból származó villamos energiát termelők közötti egyenlő versenyfeltételeket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok sérelme nélkül a
  tagállamok a támogatási programok összeállításakor figyelembe veszik a megújulóenergia-közösségek sajátosságait.

(2)   
  A
  tagállamok a támogatási programok összeállításakor figyelembe veszik a megújulóenergia-közösségek sajátosságait
  , biztosítva a megújuló energiaforrásokból származó villamos energiát termelők közötti egyenlő versenyfeltételeket
  .

Módosítás 196

Módosítás 196

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

22 cikk – 2 a bekezdés (új)

22 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok értékelik a saját területükön lévő megújulóenergia-közösségek fejlesztésének meglévő akadályait és lehetőségeit, hogy támogató keretet hozhassanak létre a megújulóenergia-közösségek számára a megújuló energia termelésében, fogyasztásában, tárolásában és értékesítésében való részvétel előmozdítására és megkönnyítésére. |
| | E támogató keret a következőket tartalmazza: |
| | a) | célkitűzések és konkrét intézkedések, amelyek segítik az állami hatóságokat abban, hogy lehetővé tegyék a megújulóenergia-közösségek fejlesztését és a közvetlen részvételt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok értékelik a saját területükön lévő megújulóenergia-közösségek fejlesztésének meglévő akadályait és lehetőségeit, hogy támogató keretet hozhassanak létre a megújulóenergia-közösségek számára a megújuló energia termelésében, fogyasztásában, tárolásában és értékesítésében való részvétel előmozdítására és megkönnyítésére.

E támogató keret a következőket tartalmazza:

E támogató keret a következőket tartalmazza:

a)

a)

célkitűzések és konkrét intézkedések, amelyek segítik az állami hatóságokat abban, hogy lehetővé tegyék a megújulóenergia-közösségek fejlesztését és a közvetlen részvételt;

célkitűzések és konkrét intézkedések, amelyek segítik az állami hatóságokat abban, hogy lehetővé tegyék a megújulóenergia-közösségek fejlesztését és a közvetlen részvételt;

| b) | egyedi intézkedések annak biztosítására, hogy valamennyi fogyasztó, így az alacsony jövedelmű vagy kiszolgáltatott háztartások, illetve a szociális és bérlakásban élők is részt vehessenek megújulóenergia-közösségekben; |
| --- | --- |

b)

b)

egyedi intézkedések annak biztosítására, hogy valamennyi fogyasztó, így az alacsony jövedelmű vagy kiszolgáltatott háztartások, illetve a szociális és bérlakásban élők is részt vehessenek megújulóenergia-közösségekben;

egyedi intézkedések annak biztosítására, hogy valamennyi fogyasztó, így az alacsony jövedelmű vagy kiszolgáltatott háztartások, illetve a szociális és bérlakásban élők is részt vehessenek megújulóenergia-közösségekben;

| c) | a finanszírozáshoz és az információhoz való hozzáférés megkönnyítését szolgáló eszközök; |
| --- | --- |

c)

c)

a finanszírozáshoz és az információhoz való hozzáférés megkönnyítését szolgáló eszközök;

a finanszírozáshoz és az információhoz való hozzáférés megkönnyítését szolgáló eszközök;

| d) | szabályozási és kapacitásépítési támogatás az állami hatóságok számára a megújulóenergia-közösségek létrehozásában; |
| --- | --- |

d)

d)

szabályozási és kapacitásépítési támogatás az állami hatóságok számára a megújulóenergia-közösségek létrehozásában;

szabályozási és kapacitásépítési támogatás az állami hatóságok számára a megújulóenergia-közösségek létrehozásában;

| e) | a megújulóenergia-közösségek előtt álló indokolatlan szabályozási és adminisztratív akadályok felszámolása; |
| --- | --- |

e)

e)

a megújulóenergia-közösségek előtt álló indokolatlan szabályozási és adminisztratív akadályok felszámolása;

a megújulóenergia-közösségek előtt álló indokolatlan szabályozási és adminisztratív akadályok felszámolása;

| f) | az energiaközösségben részt vevő fogyasztókkal szembeni egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmód biztosítását célzó szabályok, amelyek az elosztó hálózatokhoz csatlakozó fogyasztók védelemével egyenértékű fogyasztóvédelmet garantálnak. |
| --- | --- |

f)

f)

az energiaközösségben részt vevő fogyasztókkal szembeni egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmód biztosítását célzó szabályok, amelyek az elosztó hálózatokhoz csatlakozó fogyasztók védelemével egyenértékű fogyasztóvédelmet garantálnak.

az energiaközösségben részt vevő fogyasztókkal szembeni egyenlő és megkülönböztetésmentes bánásmód biztosítását célzó szabályok, amelyek az elosztó hálózatokhoz csatlakozó fogyasztók védelemével egyenértékű fogyasztóvédelmet garantálnak.

Ez a támogató keret az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek részét képezi, összhangban [az energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendelettel.

Ez a támogató keret az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek részét képezi, összhangban [az energiaunió irányításáról szóló, 2016/0375(COD)] ... európai parlamenti és tanácsi rendelettel.

Módosítás 197

Módosítás 197

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés

23 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A megújuló energiaforrásokból előállított energiának a fűtési és hűtési ágazatban való elterjesztése érdekében minden tagállamnak törekednie kell arra, hogy a 7. cikkben előírt módszernek megfelelően kiszámított teljes bruttó nemzeti energiafogyasztáson belül legalább évi
  1
  százalékponttal növelje a fűtésre és hűtésre használt energián belül a megújuló energiák részarányát. | (1)   A megújuló energiaforrásokból előállított energiának a fűtési és hűtési ágazatban való elterjesztése érdekében minden tagállamnak törekednie kell arra, hogy a 7. cikkben előírt módszernek megfelelően kiszámított teljes bruttó nemzeti energiafogyasztáson belül legalább évi
  2
  százalékponttal növelje a fűtésre és hűtésre használt energián belül a megújuló energiák részarányát.
  Amennyiben egy tagállam képtelen elérni ezt az arányt, ezt nyilvánosságra kell hoznia, és a meg nem felelést indokolnia kell a Bizottság felé. A tagállamok a legjobb rendelkezésre álló technológiákat részesítik előnyben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A megújuló energiaforrásokból előállított energiának a fűtési és hűtési ágazatban való elterjesztése érdekében minden tagállamnak törekednie kell arra, hogy a 7. cikkben előírt módszernek megfelelően kiszámított teljes bruttó nemzeti energiafogyasztáson belül legalább évi
  1
  százalékponttal növelje a fűtésre és hűtésre használt energián belül a megújuló energiák részarányát.

(1)   A megújuló energiaforrásokból előállított energiának a fűtési és hűtési ágazatban való elterjesztése érdekében minden tagállamnak törekednie kell arra, hogy a 7. cikkben előírt módszernek megfelelően kiszámított teljes bruttó nemzeti energiafogyasztáson belül legalább évi
  2
  százalékponttal növelje a fűtésre és hűtésre használt energián belül a megújuló energiák részarányát.
  Amennyiben egy tagállam képtelen elérni ezt az arányt, ezt nyilvánosságra kell hoznia, és a meg nem felelést indokolnia kell a Bizottság felé. A tagállamok a legjobb rendelkezésre álló technológiákat részesítik előnyben.

Módosítás 198

Módosítás 198

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 1 a bekezdés (új)

23 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásában a fűtési és hűtési célra szánt megújulóenergiaforrás-ellátás részarányának és azok előírt éves növekedésének kiszámításánál a tagállamok: |
| | a) | bármely adott évben elért növekedéssel úgy számolhatnak, mintha azt az előző két év vagy a következő két év bármelyike során érték volna el részben vagy egészben, a 2021. január 1. és 2030. december 31. közötti időszakban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Az (1) bekezdés alkalmazásában a fűtési és hűtési célra szánt megújulóenergiaforrás-ellátás részarányának és azok előírt éves növekedésének kiszámításánál a tagállamok:

a)

a)

bármely adott évben elért növekedéssel úgy számolhatnak, mintha azt az előző két év vagy a következő két év bármelyike során érték volna el részben vagy egészben, a 2021. január 1. és 2030. december 31. közötti időszakban;

bármely adott évben elért növekedéssel úgy számolhatnak, mintha azt az előző két év vagy a következő két év bármelyike során érték volna el részben vagy egészben, a 2021. január 1. és 2030. december 31. közötti időszakban;

| b) | a hulladékhőt és a hulladék hűtőhatást az éves növekedés 50 %-ig beszámíthatják az (1) bekezdés szerinti évi növekedésükbe; |
| --- | --- |

b)

b)

a hulladékhőt és a hulladék hűtőhatást az éves növekedés 50 %-ig beszámíthatják az (1) bekezdés szerinti évi növekedésükbe;

a hulladékhőt és a hulladék hűtőhatást az éves növekedés 50 %-ig beszámíthatják az (1) bekezdés szerinti évi növekedésükbe;

| c) | amennyiben a fűtési és hűtési ágazatban 50 % és 80 % között van a megújuló energia és a hulladékhő- és hulladékhűtőhatás-források aránya, a növekedést évi 1 százalékpontra csökkentik; |
| --- | --- |

c)

c)

amennyiben a fűtési és hűtési ágazatban 50 % és 80 % között van a megújuló energia és a hulladékhő- és hulladékhűtőhatás-források aránya, a növekedést évi 1 százalékpontra csökkentik;

amennyiben a fűtési és hűtési ágazatban 50 % és 80 % között van a megújuló energia és a hulladékhő- és hulladékhűtőhatás-források aránya, a növekedést évi 1 százalékpontra csökkentik;

| d) | meghatározhatják saját éves növekedési szintjüket, ideértve azt is, hogy alkalmaznak-e felső határt a b) pont szerinti hulladékhő és hulladékhűtőhatás tekintetében attól az évtől kezdve, amelynek során a fűtési és hűtési ágazatban a megújuló energia és a hulladékhő- és hulladékhűtőhatás-források aránya meghaladja a 80 %-ot. |
| --- | --- |

d)

d)

meghatározhatják saját éves növekedési szintjüket, ideértve azt is, hogy alkalmaznak-e felső határt a b) pont szerinti hulladékhő és hulladékhűtőhatás tekintetében attól az évtől kezdve, amelynek során a fűtési és hűtési ágazatban a megújuló energia és a hulladékhő- és hulladékhűtőhatás-források aránya meghaladja a 80 %-ot.

meghatározhatják saját éves növekedési szintjüket, ideértve azt is, hogy alkalmaznak-e felső határt a b) pont szerinti hulladékhő és hulladékhűtőhatás tekintetében attól az évtől kezdve, amelynek során a fűtési és hűtési ágazatban a megújuló energia és a hulladékhő- és hulladékhűtőhatás-források aránya meghaladja a 80 %-ot.

Módosítás 199

Módosítás 199

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 2 bekezdés

23 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján
  jelölhetik
  és
  hirdethetik
  ki azokat az intézkedéseket és azokat a végrehajtó szerveket, például tüzelőanyag-forgalmazókat, amelyek hozzájárulnak az (1) bekezdésben előírt növekedéshez. | (2)   A tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján
  jelölik
  és
  hirdetik
  ki azokat az intézkedéseket és azokat a végrehajtó szerveket, például tüzelőanyag-forgalmazókat, amelyek hozzájárulnak az (1) bekezdésben előírt növekedéshez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján
  jelölhetik
  és
  hirdethetik
  ki azokat az intézkedéseket és azokat a végrehajtó szerveket, például tüzelőanyag-forgalmazókat, amelyek hozzájárulnak az (1) bekezdésben előírt növekedéshez.

(2)   A tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján
  jelölik
  és
  hirdetik
  ki azokat az intézkedéseket és azokat a végrehajtó szerveket, például tüzelőanyag-forgalmazókat, amelyek hozzájárulnak az (1) bekezdésben előírt növekedéshez.

Módosítás 200

Módosítás 200

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

23 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az (1) bekezdésben előírt növekedés elérhető az alábbi lehetőségek közül egy vagy több igénybevételével: | (3)   Az (1) bekezdésben előírt növekedés
  többek közt
  elérhető az alábbi lehetőségek közül egy vagy több igénybevételével: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az (1) bekezdésben előírt növekedés elérhető az alábbi lehetőségek közül egy vagy több igénybevételével:

(3)   Az (1) bekezdésben előírt növekedés
  többek közt
  elérhető az alábbi lehetőségek közül egy vagy több igénybevételével:

Módosítás 201

Módosítás 201

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 3 bekezdés – a pont

23 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a megújuló erőforrásokból előállított energia fizikai beillesztése a fűtésre és hűtésre használt energiába; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a megújuló erőforrásokból előállított energia fizikai beillesztése a fűtésre és hűtésre használt energiába;

| a) | a megújuló erőforrásokból
  vagy hulladékhőből és hulladék hűtőhatásból
  előállított energia fizikai beillesztése a fűtésre és hűtésre használt energiába; |
| --- | --- |

a)

a megújuló erőforrásokból
  vagy hulladékhőből és hulladék hűtőhatásból
  előállított energia fizikai beillesztése a fűtésre és hűtésre használt energiába;

vagy hulladékhőből és hulladék hűtőhatásból

Módosítás 202

Módosítás 202

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 3 bekezdés – b pont

23 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | közvetlen fogyasztásmérséklő intézkedések, például megújuló energiát használó nagyon nagy hatásfokú fűtő-és hűtőrendszerek telepítése épületekbe, vagy megújuló energia használata ipari fűtési és hűtési eljárásokban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

közvetlen fogyasztásmérséklő intézkedések, például megújuló energiát használó nagyon nagy hatásfokú fűtő-és hűtőrendszerek telepítése épületekbe, vagy megújuló energia használata ipari fűtési és hűtési eljárásokban;

| b) | közvetlen fogyasztásmérséklő intézkedések, például megújuló energiát használó nagyon nagy hatásfokú fűtő-és hűtőrendszerek telepítése épületekbe, vagy megújuló energia használata
  vagy hulladékhő és hulladék hűtőhatás használata
  ipari fűtési és hűtési eljárásokban; |
| --- | --- |

b)

közvetlen fogyasztásmérséklő intézkedések, például megújuló energiát használó nagyon nagy hatásfokú fűtő-és hűtőrendszerek telepítése épületekbe, vagy megújuló energia használata
  vagy hulladékhő és hulladék hűtőhatás használata
  ipari fűtési és hűtési eljárásokban;

vagy hulladékhő és hulladék hűtőhatás használata

Módosítás 203

Módosítás 203

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 3 bekezdés – c a pont (új)

23 cikk – 3 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | egyéb, azonos hatású szakpolitikai intézkedések az (1) vagy az (1a) bekezdésben meghatározott éves növekedés elérése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

egyéb, azonos hatású szakpolitikai intézkedések az (1) vagy az (1a) bekezdésben meghatározott éves növekedés elérése érdekében.

egyéb, azonos hatású szakpolitikai intézkedések az (1) vagy az (1a) bekezdésben meghatározott éves növekedés elérése érdekében.

Módosítás 204

Módosítás 204

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 3 a bekezdés (új)

23 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  a fenti a)–b) pontokban említett intézkedések végrehajtása során a tagállamoknak elő kell írniuk, hogy az intézkedéseket oly módon kell kialakítani, hogy azok valamennyi fogyasztó számára hozzáférhetőek legyenek, különös tekintettel azokra az alacsony jövedelmű vagy kiszolgáltatott háztartásokra, amelyek máskülönben – elegendő kezdőtőke hiányában – nem tudnának élni az intézkedések nyújtotta lehetőségekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  a fenti a)–b) pontokban említett intézkedések végrehajtása során a tagállamoknak elő kell írniuk, hogy az intézkedéseket oly módon kell kialakítani, hogy azok valamennyi fogyasztó számára hozzáférhetőek legyenek, különös tekintettel azokra az alacsony jövedelmű vagy kiszolgáltatott háztartásokra, amelyek máskülönben – elegendő kezdőtőke hiányában – nem tudnának élni az intézkedések nyújtotta lehetőségekkel.

Módosítás 205

Módosítás 205

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 5 bekezdés – b a pont (új)

23 cikk – 5 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a fűtésre és hűtésre használt, hulladékhőből vagy hulladék hűtőhatásból előállított energia mennyisége; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a fűtésre és hűtésre használt, hulladékhőből vagy hulladék hűtőhatásból előállított energia mennyisége;

a fűtésre és hűtésre használt, hulladékhőből vagy hulladék hűtőhatásból előállított energia mennyisége;

Módosítás 206

Módosítás 206

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

23 cikk – 5 bekezdés – c pont

23 cikk – 5 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a fűtésre és hűtésre használt energia teljes mennyiségén belül a megújuló energiaforrásokból előállított energia aránya; és |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a fűtésre és hűtésre használt energia teljes mennyiségén belül a megújuló energiaforrásokból előállított energia aránya; és

| c) | a fűtésre és hűtésre használt energia teljes mennyiségén belül a megújuló energiaforrásokból előállított energia
  és hulladékhő vagy hulladék hűtőhatás
  aránya; és |
| --- | --- |

c)

a fűtésre és hűtésre használt energia teljes mennyiségén belül a megújuló energiaforrásokból előállított energia
  és hulladékhő vagy hulladék hűtőhatás
  aránya; és

és hulladékhő vagy hulladék hűtőhatás

Módosítás 207

Módosítás 207

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

24 cikk – 1 bekezdés

24 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a távfűtés és -hűtés szolgáltatói tájékoztassák a végfelhasználókat energiahatékonysági teljesítményükről és a rendszereikben használt megújuló energiák részarányáról. Ennek
  a
  tájékoztatásnak összhangban kell állnia a 2010/31/EU irányelv szerinti szabványokkal. | (1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a távfűtés és -hűtés szolgáltatói tájékoztassák a végfelhasználókat energiahatékonysági teljesítményükről és a rendszereikben használt megújuló energiák részarányáról. Ennek
  az évente vagy kérésre nyújtandó
  tájékoztatásnak összhangban kell állnia a 2010/31/EU irányelv szerinti szabványokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a távfűtés és -hűtés szolgáltatói tájékoztassák a végfelhasználókat energiahatékonysági teljesítményükről és a rendszereikben használt megújuló energiák részarányáról. Ennek
  a
  tájékoztatásnak összhangban kell állnia a 2010/31/EU irányelv szerinti szabványokkal.

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a távfűtés és -hűtés szolgáltatói tájékoztassák a végfelhasználókat energiahatékonysági teljesítményükről és a rendszereikben használt megújuló energiák részarányáról. Ennek
  az évente vagy kérésre nyújtandó
  tájékoztatásnak összhangban kell állnia a 2010/31/EU irányelv szerinti szabványokkal.

Módosítás 208

Módosítás 208

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

24 cikk – 2 bekezdés

24 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontja értelmében „hatékony távfűtés/távhűtés”-t nem biztosító távfűtési vagy -hűtési rendszerek felhasználói lekapcsolódhassanak a rendszerről, és
  vagy
  maguk szolgálhassák ki fűtési illetve hűtési igényeiket megújuló energiaforrásokból általuk előállított energiával
  , vagy válthassanak egy másik, a (4) bekezdésben említett rendszerhez hozzáférő szolgáltatóra
  . | (2)   A tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontja értelmében „hatékony távfűtés/távhűtés”-t
  jelenleg vagy a következő öt éven belül beruházási terveiknek megfelelően
  nem biztosító távfűtési vagy -hűtési rendszerek felhasználói lekapcsolódhassanak a rendszerről, és maguk szolgálhassák ki fűtési illetve hűtési igényeiket megújuló energiaforrásokból általuk előállított energiával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontja értelmében „hatékony távfűtés/távhűtés”-t nem biztosító távfűtési vagy -hűtési rendszerek felhasználói lekapcsolódhassanak a rendszerről, és
  vagy
  maguk szolgálhassák ki fűtési illetve hűtési igényeiket megújuló energiaforrásokból általuk előállított energiával
  , vagy válthassanak egy másik, a (4) bekezdésben említett rendszerhez hozzáférő szolgáltatóra
  .

(2)   A tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontja értelmében „hatékony távfűtés/távhűtés”-t
  jelenleg vagy a következő öt éven belül beruházási terveiknek megfelelően
  nem biztosító távfűtési vagy -hűtési rendszerek felhasználói lekapcsolódhassanak a rendszerről, és maguk szolgálhassák ki fűtési illetve hűtési igényeiket megújuló energiaforrásokból általuk előállított energiával.

Módosítás 209

Módosítás 209

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

24 cikk – 3 bekezdés

24 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok a hálózatról való
  lekapcsolódást, illetve a szolgáltatóváltás
  lehetőségét korlátozhatják azokra az esetekre, ahol a fogyasztó bizonyítani tudja, hogy fűtési vagy hűtési igény kiszolgálásának tervezett alternatív módja jelentősen jobb energiahatékonyságot eredményez. Az alternatív kiszolgálási mód energiahatékonyságának értékelése alapulhat a 2010/31/EU irányelvben meghatározott energiahatékonysági tanúsítványon. | (3)   A tagállamok a hálózatról való
  lekapcsolódás
  lehetőségét korlátozhatják azokra az esetekre, ahol a fogyasztó bizonyítani tudja, hogy fűtési vagy hűtési igény kiszolgálásának tervezett alternatív módja jelentősen jobb energiahatékonyságot eredményez. Az alternatív kiszolgálási mód energiahatékonyságának értékelése alapulhat a 2010/31/EU irányelvben meghatározott energiahatékonysági tanúsítványon. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok a hálózatról való
  lekapcsolódást, illetve a szolgáltatóváltás
  lehetőségét korlátozhatják azokra az esetekre, ahol a fogyasztó bizonyítani tudja, hogy fűtési vagy hűtési igény kiszolgálásának tervezett alternatív módja jelentősen jobb energiahatékonyságot eredményez. Az alternatív kiszolgálási mód energiahatékonyságának értékelése alapulhat a 2010/31/EU irányelvben meghatározott energiahatékonysági tanúsítványon.

(3)   A tagállamok a hálózatról való
  lekapcsolódás
  lehetőségét korlátozhatják azokra az esetekre, ahol a fogyasztó bizonyítani tudja, hogy fűtési vagy hűtési igény kiszolgálásának tervezett alternatív módja jelentősen jobb energiahatékonyságot eredményez. Az alternatív kiszolgálási mód energiahatékonyságának értékelése alapulhat a 2010/31/EU irányelvben meghatározott energiahatékonysági tanúsítványon.

Módosítás 210

Módosítás 210

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

24 cikk – 4 bekezdés

24 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A tagállamok meghozzák az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított hő vagy hűtőhatás és a hulladékhő vagy hulladék hűtőhatás megkülönböztetés nélkül bevezethető legyen a távfűtési és -hűtési rendszerekbe.
  Ez a megkülönböztetésmentes hozzáférés lehetővé teszi, hogy az említett forrásokból származó fűtést vagy hűtést
  a távfűtési
  vagy
  -hűtési
  hálózat üzemeltetőjétől eltérő szolgáltatók közvetlenül nyújthassák
  a 
  távfűtési vagy -hűtési hálózathoz csatlakozott
  fogyasztók számára. | (4)   A tagállamok meghozzák az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított hő vagy hűtőhatás és a hulladékhő vagy hulladék hűtőhatás
  a tagállam illetékes hatósága által meghatározott megkülönböztetésmentes kritériumok alapján
  megkülönböztetés nélkül bevezethető legyen a távfűtési és -hűtési rendszerekbe.
  E kritériumok kialakítása során figyelembe kell venni a szóban forgó intézkedések gazdasági és technikai megvalósíthatóságát
  a távfűtési
  és
  -hűtési
  rendszerek üzemeltetői és
  a 
  csatlakoztatott
  fogyasztók számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A tagállamok meghozzák az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított hő vagy hűtőhatás és a hulladékhő vagy hulladék hűtőhatás megkülönböztetés nélkül bevezethető legyen a távfűtési és -hűtési rendszerekbe.
  Ez a megkülönböztetésmentes hozzáférés lehetővé teszi, hogy az említett forrásokból származó fűtést vagy hűtést
  a távfűtési
  vagy
  -hűtési
  hálózat üzemeltetőjétől eltérő szolgáltatók közvetlenül nyújthassák
  a 
  távfűtési vagy -hűtési hálózathoz csatlakozott
  fogyasztók számára.

(4)   A tagállamok meghozzák az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított hő vagy hűtőhatás és a hulladékhő vagy hulladék hűtőhatás
  a tagállam illetékes hatósága által meghatározott megkülönböztetésmentes kritériumok alapján
  megkülönböztetés nélkül bevezethető legyen a távfűtési és -hűtési rendszerekbe.
  E kritériumok kialakítása során figyelembe kell venni a szóban forgó intézkedések gazdasági és technikai megvalósíthatóságát
  a távfűtési
  és
  -hűtési
  rendszerek üzemeltetői és
  a 
  csatlakoztatott
  fogyasztók számára.

Módosítás 211

Módosítás 211

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

24 cikk – 5 bekezdés

24 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Egy távfűtési vagy -hűtési hálózat üzemeltetője akkor tagadhatja meg a hozzáférést más szolgáltatóktól, ha a rendszer más hulladék hő, hulladék hűtőhatás, megújuló energiaforrásokból előállított vagy nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó fűtési vagy hűtési energia befogadása miatt kapacitáshiánnyal küzd. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a távfűtési vagy -hűtési hálózat üzemeltetője a hozzáférés ilyen megtagadása esetén tájékoztassa a (9) bekezdés szerinti illetékes hatóságot azokról az intézkedésekről, amelyekkel a rendszer megerősíthető lenne. | (5)   Egy távfűtési vagy -hűtési hálózat üzemeltetője akkor tagadhatja meg a hozzáférést más szolgáltatóktól, ha
  az alábbi feltételek legalább egyike teljesül: |
| | a) | a rendszer más hulladék hő, hulladék hűtőhatás, megújuló energiaforrásokból előállított vagy nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó fűtési vagy hűtési energia befogadása miatt kapacitáshiánnyal küzd
  , vagy a hozzáférés veszélyeztetné a távfűtési rendszer biztonságos üzemeltetését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Egy távfűtési vagy -hűtési hálózat üzemeltetője akkor tagadhatja meg a hozzáférést más szolgáltatóktól, ha a rendszer más hulladék hő, hulladék hűtőhatás, megújuló energiaforrásokból előállított vagy nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó fűtési vagy hűtési energia befogadása miatt kapacitáshiánnyal küzd. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a távfűtési vagy -hűtési hálózat üzemeltetője a hozzáférés ilyen megtagadása esetén tájékoztassa a (9) bekezdés szerinti illetékes hatóságot azokról az intézkedésekről, amelyekkel a rendszer megerősíthető lenne.

(5)   Egy távfűtési vagy -hűtési hálózat üzemeltetője akkor tagadhatja meg a hozzáférést más szolgáltatóktól, ha
  az alábbi feltételek legalább egyike teljesül:

a)

a)

a rendszer más hulladék hő, hulladék hűtőhatás, megújuló energiaforrásokból előállított vagy nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó fűtési vagy hűtési energia befogadása miatt kapacitáshiánnyal küzd
  , vagy a hozzáférés veszélyeztetné a távfűtési rendszer biztonságos üzemeltetését;

, vagy a hozzáférés veszélyeztetné a távfűtési rendszer biztonságos üzemeltetését;

| b) | a rendszer a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontjában meghatározott „hatékony távfűtési/távhűtési rendszernek” minősül; |
| --- | --- |

b)

b)

a rendszer a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontjában meghatározott „hatékony távfűtési/távhűtési rendszernek” minősül;

a rendszer a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontjában meghatározott „hatékony távfűtési/távhűtési rendszernek” minősül;

| c) | a hozzáférés biztosítása túlzott fűtési vagy hűtési árnövekedést eredményezne a végső fogyasztók számára ahhoz képest, hogy mennyibe kerülne annak a fő helyi hőszolgáltatásnak a használata, amellyel a megújuló energiaforrásokból vagy hulladékhőből vagy hulladék hűtőhatásból előállított energia versenyezne. |
| --- | --- |

c)

c)

a hozzáférés biztosítása túlzott fűtési vagy hűtési árnövekedést eredményezne a végső fogyasztók számára ahhoz képest, hogy mennyibe kerülne annak a fő helyi hőszolgáltatásnak a használata, amellyel a megújuló energiaforrásokból vagy hulladékhőből vagy hulladék hűtőhatásból előállított energia versenyezne.

a hozzáférés biztosítása túlzott fűtési vagy hűtési árnövekedést eredményezne a végső fogyasztók számára ahhoz képest, hogy mennyibe kerülne annak a fő helyi hőszolgáltatásnak a használata, amellyel a megújuló energiaforrásokból vagy hulladékhőből vagy hulladék hűtőhatásból előállított energia versenyezne.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a távfűtési vagy -hűtési hálózat üzemeltetője a hozzáférés ilyen megtagadása esetén tájékoztassa a (9) bekezdés szerinti illetékes hatóságot azokról az intézkedésekről, amelyekkel a rendszer megerősíthető lenne
  , ideértve az intézkedések gazdasági következményeit is.

, ideértve az intézkedések gazdasági következményeit is.

Módosítás 212

Módosítás 212

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

24 cikk – 6 bekezdés

24 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az új távfűtési vagy -hűtési rendszerek kérésre meghatározott ideig mentesíthetők a (4) bekezdés követelményeinek alkalmazása alól. Az illetékes hatóság eseti alapon dönt a mentesítési kérelmekről. Mentesség csak akkor adható, ha az új távfűtési vagy -hűtési rendszer a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontja értelmében „hatékony távfűtés/távhűtés”-t biztosít, és kiaknázza a 2012/27/EU irányelv 14. cikke szerint elvégzett értékelés során azonosított megújuló energiaforrások,
  hulladék hő
  vagy hulladék hűtőhatás használatában rejlő potenciált. | (6)   Az új távfűtési vagy -hűtési rendszerek kérésre meghatározott ideig mentesíthetők a (4) bekezdés követelményeinek alkalmazása alól. Az illetékes hatóság eseti alapon dönt a mentesítési kérelmekről. Mentesség csak akkor adható, ha az új távfűtési vagy -hűtési rendszer a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontja értelmében „hatékony távfűtés/távhűtés”-t biztosít, és kiaknázza a 2012/27/EU irányelv 14. cikke szerint elvégzett
  átfogó
  értékelés során azonosított megújuló energiaforrások,
  a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 34. bekezdése szerinti nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés és a hulladékhő
  vagy hulladék hűtőhatás használatában rejlő potenciált. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Az új távfűtési vagy -hűtési rendszerek kérésre meghatározott ideig mentesíthetők a (4) bekezdés követelményeinek alkalmazása alól. Az illetékes hatóság eseti alapon dönt a mentesítési kérelmekről. Mentesség csak akkor adható, ha az új távfűtési vagy -hűtési rendszer a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontja értelmében „hatékony távfűtés/távhűtés”-t biztosít, és kiaknázza a 2012/27/EU irányelv 14. cikke szerint elvégzett értékelés során azonosított megújuló energiaforrások,
  hulladék hő
  vagy hulladék hűtőhatás használatában rejlő potenciált.

(6)   Az új távfűtési vagy -hűtési rendszerek kérésre meghatározott ideig mentesíthetők a (4) bekezdés követelményeinek alkalmazása alól. Az illetékes hatóság eseti alapon dönt a mentesítési kérelmekről. Mentesség csak akkor adható, ha az új távfűtési vagy -hűtési rendszer a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 41. pontja értelmében „hatékony távfűtés/távhűtés”-t biztosít, és kiaknázza a 2012/27/EU irányelv 14. cikke szerint elvégzett
  átfogó
  értékelés során azonosított megújuló energiaforrások,
  a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 34. bekezdése szerinti nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés és a hulladékhő
  vagy hulladék hűtőhatás használatában rejlő potenciált.

Módosítás 213

Módosítás 213

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

24 cikk – 7 bekezdés

24 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A hálózatról való lekapcsolódás vagy a szolgáltatóváltás lehetőségét igénybe vehetik egyéni fogyasztók, fogyasztói közös vállalkozások, vagy a fogyasztók képviseletében eljáró felek. A többlakásos épületek esetében lekapcsolódás csak az épület szintjén lehetséges. | (7)   A hálózatról való lekapcsolódás lehetőségét igénybe vehetik egyéni fogyasztók, fogyasztói közös vállalkozások, vagy a fogyasztók képviseletében eljáró felek. A többlakásos épületek esetében lekapcsolódás csak az épület szintjén lehetséges. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   A hálózatról való lekapcsolódás vagy a szolgáltatóváltás lehetőségét igénybe vehetik egyéni fogyasztók, fogyasztói közös vállalkozások, vagy a fogyasztók képviseletében eljáró felek. A többlakásos épületek esetében lekapcsolódás csak az épület szintjén lehetséges.

(7)   A hálózatról való lekapcsolódás lehetőségét igénybe vehetik egyéni fogyasztók, fogyasztói közös vállalkozások, vagy a fogyasztók képviseletében eljáró felek. A többlakásos épületek esetében lekapcsolódás csak az épület szintjén lehetséges.

Módosítás 214

Módosítás 214

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

24 cikk – 8 bekezdés

24 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   A tagállamok megkövetelik a villamosenergiaelosztó-rendszerek üzemeltetőitől, hogy az általuk kiszolgált területen a távfűtési vagy távhűtési rendszerek üzemeltetőivel együttműködve legalább
  kétévente
  mérjék fel annak lehetőségét, hogy a távfűtési vagy -hűtési rendszer kiegyenlítést és más rendszerszintű szolgáltatásokat nyújtson, ideértve a felhasználóoldali válasz lehetőségét és a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-többlet tárolását, valamint hogy ez a lehetőség erőforrás- és költséghatékonyabb-e, mint más alternatív lehetőségek. | (8)   A tagállamok megkövetelik a villamosenergiaelosztó-rendszerek üzemeltetőitől, hogy az általuk kiszolgált területen a távfűtési vagy távhűtési rendszerek üzemeltetőivel együttműködve legalább
  négyévente
  mérjék fel annak lehetőségét, hogy a távfűtési vagy -hűtési rendszer kiegyenlítést és más rendszerszintű szolgáltatásokat nyújtson, ideértve a felhasználóoldali válasz lehetőségét és a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-többlet tárolását, valamint hogy ez a lehetőség erőforrás- és költséghatékonyabb-e, mint más alternatív lehetőségek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8)   A tagállamok megkövetelik a villamosenergiaelosztó-rendszerek üzemeltetőitől, hogy az általuk kiszolgált területen a távfűtési vagy távhűtési rendszerek üzemeltetőivel együttműködve legalább
  kétévente
  mérjék fel annak lehetőségét, hogy a távfűtési vagy -hűtési rendszer kiegyenlítést és más rendszerszintű szolgáltatásokat nyújtson, ideértve a felhasználóoldali válasz lehetőségét és a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-többlet tárolását, valamint hogy ez a lehetőség erőforrás- és költséghatékonyabb-e, mint más alternatív lehetőségek.

(8)   A tagállamok megkövetelik a villamosenergiaelosztó-rendszerek üzemeltetőitől, hogy az általuk kiszolgált területen a távfűtési vagy távhűtési rendszerek üzemeltetőivel együttműködve legalább
  négyévente
  mérjék fel annak lehetőségét, hogy a távfűtési vagy -hűtési rendszer kiegyenlítést és más rendszerszintű szolgáltatásokat nyújtson, ideértve a felhasználóoldali válasz lehetőségét és a megújuló energiaforrásokból előállított villamosenergia-többlet tárolását, valamint hogy ez a lehetőség erőforrás- és költséghatékonyabb-e, mint más alternatív lehetőségek.

Módosítás 215

Módosítás 215

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

24 cikk – 9 bekezdés

24 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)   A tagállamok kijelölnek egy vagy több illetékes hatóságot annak biztosítására, hogy e cikknek megfelelően egyértelműen érvényesüljenek a fogyasztók jogai és a távfűtési és távhűtési rendszerek üzemeltetésére vonatkozó szabályok. | (9)   A tagállamok kijelölnek egy vagy több illetékes hatóságot annak biztosítására, hogy e cikknek megfelelően egyértelműen érvényesüljenek a fogyasztók jogai és a távfűtési és távhűtési rendszerek üzemeltetésére vonatkozó szabályok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(9)   A tagállamok kijelölnek egy vagy több illetékes hatóságot annak biztosítására, hogy e cikknek megfelelően egyértelműen érvényesüljenek a fogyasztók jogai és a távfűtési és távhűtési rendszerek üzemeltetésére vonatkozó szabályok.

(9)   A tagállamok kijelölnek egy vagy több illetékes hatóságot annak biztosítására, hogy e cikknek megfelelően egyértelműen érvényesüljenek a fogyasztók jogai és a távfűtési és távhűtési rendszerek üzemeltetésére vonatkozó szabályok.

Módosítás 216

Módosítás 216

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

25 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2021. január 1-jétől kezdve a tagállamok megkövetelik a tüzelőanyag-forgalmazóktól, hogy az egy naptári évben a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett teljes közlekedési célú üzemanyag-mennyiségnek egy minimális részét fejlett bioüzemanyagok és a IX. mellékletben felsorolt alapanyagokból előállított egyéb bioüzemanyagok és biogázok, valamint nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok,
  hulladék-alapú fosszilis
  tüzelőanyagok és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia formájában nyújtsák. | A megújuló energiaforrásokból származó energia teljes energiafogyasztáson belüli legalább 12 %-os részarányára vonatkozóan a 3. cikkben említett cél elérése érdekében
  2021. január 1-jétől kezdve a tagállamok megkövetelik a tüzelőanyag-forgalmazóktól, hogy az egy naptári évben a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett teljes közlekedési célú üzemanyag-mennyiségnek egy minimális részét fejlett bioüzemanyagok és a IX. mellékletben felsorolt alapanyagokból előállított egyéb bioüzemanyagok és biogázok, valamint nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok,
  újrafeldolgozott széntartalmú
  tüzelőanyagok és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia formájában nyújtsák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2021. január 1-jétől kezdve a tagállamok megkövetelik a tüzelőanyag-forgalmazóktól, hogy az egy naptári évben a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett teljes közlekedési célú üzemanyag-mennyiségnek egy minimális részét fejlett bioüzemanyagok és a IX. mellékletben felsorolt alapanyagokból előállított egyéb bioüzemanyagok és biogázok, valamint nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok,
  hulladék-alapú fosszilis
  tüzelőanyagok és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia formájában nyújtsák.

hulladék-alapú fosszilis

A megújuló energiaforrásokból származó energia teljes energiafogyasztáson belüli legalább 12 %-os részarányára vonatkozóan a 3. cikkben említett cél elérése érdekében
  2021. január 1-jétől kezdve a tagállamok megkövetelik a tüzelőanyag-forgalmazóktól, hogy az egy naptári évben a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett teljes közlekedési célú üzemanyag-mennyiségnek egy minimális részét fejlett bioüzemanyagok és a IX. mellékletben felsorolt alapanyagokból előállított egyéb bioüzemanyagok és biogázok, valamint nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok,
  újrafeldolgozott széntartalmú
  tüzelőanyagok és megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia formájában nyújtsák.

A megújuló energiaforrásokból származó energia teljes energiafogyasztáson belüli legalább 12 %-os részarányára vonatkozóan a 3. cikkben említett cél elérése érdekében

újrafeldolgozott széntartalmú

Módosítás 217

Módosítás 217

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

25 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ennek a minimális résznek 2021-ben legalább 1,5  %-nak kell lennie, és a X. melléklet B. részében szereplő ütemtervnek megfelelően 2030-ra el kell érnie legalább a 
  6,8
   %-ot. E részen belül a fejlett bioüzemanyagok és a IX. melléklet A. részében felsorolt alapanyagokból előállított biogázok részesedésének a 2021. január 1. után a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett közlekedési célú üzemanyag-mennyiségen belül legalább 0,5  %-nak kell lennie, és a X. melléklet C. részében szereplő ütemtervnek megfelelően 2030-ra el kell érnie legalább a 3,6  %-ot. | Ennek a minimális résznek 2021-ben legalább 1,5  %-nak kell lennie, és a X. melléklet B. részében szereplő ütemtervnek megfelelően 2030-ra el kell érnie legalább a 
  10
   %-ot. E részen belül a fejlett bioüzemanyagok és a IX. melléklet A. részében felsorolt alapanyagokból előállított biogázok részesedésének a 2021. január 1. után a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett közlekedési célú üzemanyag-mennyiségen belül legalább 0,5  %-nak kell lennie, és a X. melléklet C. részében szereplő ütemtervnek megfelelően 2030-ra el kell érnie legalább a 3,6  %-ot. |
| | A kizárólag villamos energiát mint üzemanyagot, valamint nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáz halmazállapotú, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagokat szállító üzemanyag-szolgáltatóknak nem kell eleget tenniük a fejlett bioüzemanyagok és a IX. mellékletben felsorolt alapanyagokból előállított egyéb bioüzemanyagok és biogázok minimális részesedésére vonatkozó előírásoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ennek a minimális résznek 2021-ben legalább 1,5  %-nak kell lennie, és a X. melléklet B. részében szereplő ütemtervnek megfelelően 2030-ra el kell érnie legalább a 
  6,8
   %-ot. E részen belül a fejlett bioüzemanyagok és a IX. melléklet A. részében felsorolt alapanyagokból előállított biogázok részesedésének a 2021. január 1. után a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett közlekedési célú üzemanyag-mennyiségen belül legalább 0,5  %-nak kell lennie, és a X. melléklet C. részében szereplő ütemtervnek megfelelően 2030-ra el kell érnie legalább a 3,6  %-ot.

6,8

Ennek a minimális résznek 2021-ben legalább 1,5  %-nak kell lennie, és a X. melléklet B. részében szereplő ütemtervnek megfelelően 2030-ra el kell érnie legalább a 
  10
   %-ot. E részen belül a fejlett bioüzemanyagok és a IX. melléklet A. részében felsorolt alapanyagokból előállított biogázok részesedésének a 2021. január 1. után a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett közlekedési célú üzemanyag-mennyiségen belül legalább 0,5  %-nak kell lennie, és a X. melléklet C. részében szereplő ütemtervnek megfelelően 2030-ra el kell érnie legalább a 3,6  %-ot.

10

A kizárólag villamos energiát mint üzemanyagot, valamint nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáz halmazállapotú, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagokat szállító üzemanyag-szolgáltatóknak nem kell eleget tenniük a fejlett bioüzemanyagok és a IX. mellékletben felsorolt alapanyagokból előállított egyéb bioüzemanyagok és biogázok minimális részesedésére vonatkozó előírásoknak.

A kizárólag villamos energiát mint üzemanyagot, valamint nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáz halmazállapotú, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagokat szállító üzemanyag-szolgáltatóknak nem kell eleget tenniük a fejlett bioüzemanyagok és a IX. mellékletben felsorolt alapanyagokból előállított egyéb bioüzemanyagok és biogázok minimális részesedésére vonatkozó előírásoknak.

Módosítás 218

Módosítás 218

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés – a pont

25 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a nevező kiszámításához a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett közúti és vasúti közlekedési célú üzemanyagok: benzin, dízelolaj, földgáz, bioüzemanyagok, biogázok, nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok,
  hulladék-alapú fosszilis
  tüzelőanyagok és villamos energia energiatartalmát kell figyelembe venni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a nevező kiszámításához a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett közúti és vasúti közlekedési célú üzemanyagok: benzin, dízelolaj, földgáz, bioüzemanyagok, biogázok, nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok,
  hulladék-alapú fosszilis
  tüzelőanyagok és villamos energia energiatartalmát kell figyelembe venni;

hulladék-alapú fosszilis

| a) | a nevező kiszámításához a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett közúti és vasúti közlekedési célú üzemanyagok: benzin, dízelolaj, földgáz, bioüzemanyagok, biogázok, nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok,
  újrafeldolgozott széntartalmú
  tüzelőanyagok és villamos energia energiatartalmát kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

a)

a nevező kiszámításához a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett közúti és vasúti közlekedési célú üzemanyagok: benzin, dízelolaj, földgáz, bioüzemanyagok, biogázok, nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok,
  újrafeldolgozott széntartalmú
  tüzelőanyagok és villamos energia energiatartalmát kell figyelembe venni;

újrafeldolgozott széntartalmú

Módosítás 219

Módosítás 219

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés – b pont – 1 bekezdés

25 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés – b pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a számláló kiszámításához a teljes közlekedési ágazat számára elérhetővé tett fejlett bioüzemanyagok, a IX. mellékletben felsorolt alapanyagokból előállított egyéb bioüzemanyagok és biogázok, a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok,
  a hulladék-alapú fosszilis
  tüzelőanyagok és a közúti járművek számára elérhetővé tett, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia energiatartalmát kell figyelembe venni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a számláló kiszámításához a teljes közlekedési ágazat számára elérhetővé tett fejlett bioüzemanyagok, a IX. mellékletben felsorolt alapanyagokból előállított egyéb bioüzemanyagok és biogázok, a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok,
  a hulladék-alapú fosszilis
  tüzelőanyagok és a közúti járművek számára elérhetővé tett, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia energiatartalmát kell figyelembe venni.

a hulladék-alapú fosszilis

| b) | a számláló kiszámításához a teljes közlekedési ágazat számára elérhetővé tett fejlett bioüzemanyagok, a IX. mellékletben felsorolt alapanyagokból előállított egyéb bioüzemanyagok és biogázok, a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok,
  az újrafeldolgozott széntartalmú
  tüzelőanyagok és a közúti járművek számára elérhetővé tett, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia energiatartalmát kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

b)

a számláló kiszámításához a teljes közlekedési ágazat számára elérhetővé tett fejlett bioüzemanyagok, a IX. mellékletben felsorolt alapanyagokból előállított egyéb bioüzemanyagok és biogázok, a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok,
  az újrafeldolgozott széntartalmú
  tüzelőanyagok és a közúti járművek számára elérhetővé tett, megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia energiatartalmát kell figyelembe venni.

az újrafeldolgozott széntartalmú

Módosítás 220

Módosítás 220

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés – b pont – 2 bekezdés

25 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés – b pont – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A számláló értékének kiszámításakor a IX. melléklet B. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok és biogázok részesedése nem lehet több a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett közlekedési célú üzemanyagok energiatartalmának 1,7  %-nál
  , és
  a légi közlekedési, valamint a tengerhajózási ágazat számára elérhetővé tett üzemanyagok hozzájárulását energiatartalmuk 1,2 -vel szorzott értékének kell tekinteni; | A számláló értékének kiszámításakor a IX. melléklet B. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok és biogázok részesedése nem lehet több a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett közlekedési célú üzemanyagok energiatartalmának 1,7  %-nál. |
| | A tagállamok indokolt esetben módosíthatják a IX. melléklet B. részében felsorolt alapanyagokra megállapított korlátozást, figyelembe véve az alapanyagok rendelkezésre állását. Minden módosítást a Bizottságnak kell jóváhagynia. |
| | A légi közlekedési, valamint a tengerhajózási ágazat számára elérhetővé tett üzemanyagok hozzájárulását energiatartalmuk
  2-vel és
  1,2 -vel szorzott értékének
  , a közúti járművek számára elérhetővé tett, megújuló forrásból előállított villamos energia hozzájárulását pedig energiatartalmuk 2,5 -tel szorzott értékének
  kell tekinteni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A számláló értékének kiszámításakor a IX. melléklet B. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok és biogázok részesedése nem lehet több a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett közlekedési célú üzemanyagok energiatartalmának 1,7  %-nál
  , és
  a légi közlekedési, valamint a tengerhajózási ágazat számára elérhetővé tett üzemanyagok hozzájárulását energiatartalmuk 1,2 -vel szorzott értékének kell tekinteni;

, és

A számláló értékének kiszámításakor a IX. melléklet B. részében felsorolt alapanyagokból előállított bioüzemanyagok és biogázok részesedése nem lehet több a piacon fogyasztás vagy használat céljára elérhetővé tett közlekedési célú üzemanyagok energiatartalmának 1,7  %-nál.

A tagállamok indokolt esetben módosíthatják a IX. melléklet B. részében felsorolt alapanyagokra megállapított korlátozást, figyelembe véve az alapanyagok rendelkezésre állását. Minden módosítást a Bizottságnak kell jóváhagynia.

A tagállamok indokolt esetben módosíthatják a IX. melléklet B. részében felsorolt alapanyagokra megállapított korlátozást, figyelembe véve az alapanyagok rendelkezésre állását. Minden módosítást a Bizottságnak kell jóváhagynia.

A légi közlekedési, valamint a tengerhajózási ágazat számára elérhetővé tett üzemanyagok hozzájárulását energiatartalmuk
  2-vel és
  1,2 -vel szorzott értékének
  , a közúti járművek számára elérhetővé tett, megújuló forrásból előállított villamos energia hozzájárulását pedig energiatartalmuk 2,5 -tel szorzott értékének
  kell tekinteni.

2-vel és

, a közúti járművek számára elérhetővé tett, megújuló forrásból előállított villamos energia hozzájárulását pedig energiatartalmuk 2,5 -tel szorzott értékének

Módosítás 221

Módosítás 221

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 1 a bekezdés (új)

25 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok az e cikk szerinti kötelezettségek betartását célzó nemzeti szakpolitikáikat az üvegházhatású gázok kibocsátásának megtakarítására irányuló kötelezettségként is kialakíthatják, és e szakpolitikákat a hulladékalapú fosszilis tüzelőanyagokra is alkalmazhatják, feltéve hogy ez nem hat a körforgásos gazdaság célkitűzései ellen, és hogy teljesül a megújuló energiaforrásokból származó energia (1) bekezdés szerinti részaránya. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok az e cikk szerinti kötelezettségek betartását célzó nemzeti szakpolitikáikat az üvegházhatású gázok kibocsátásának megtakarítására irányuló kötelezettségként is kialakíthatják, és e szakpolitikákat a hulladékalapú fosszilis tüzelőanyagokra is alkalmazhatják, feltéve hogy ez nem hat a körforgásos gazdaság célkitűzései ellen, és hogy teljesül a megújuló energiaforrásokból származó energia (1) bekezdés szerinti részaránya.

Módosítás 223

Módosítás 223

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

25 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részesedésének meghatározásához
  vagy
  a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia két évvel korábbi
  átlagos uniós
  részarányát,
  vagy
  a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia
  két évvel korábbi nemzeti részarányát
  kell
  figyelembe venni
  .
  A megfelelő mennyiségű
  ,
  a 19. cikknek megfelelően kiadott származási garanciát mindkét esetben törölni kell
  . | (3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részesedésének meghatározásához a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia két évvel korábbi
  nemzeti
  részarányát
  kell figyelembe venni
  ,
  feltéve, hogy elegendő bizonyíték van arra, hogy
  a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia
  kiegészítő jellegű. A Bizottságot fel
  kell
  hatalmazni arra, hogy ezen irányelv kiegészítése érdekében a 32
  .
  cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el módszertan létrehozása céljából
  ,
  ideértve egy olyan módszertant is, amelynek segítségével a tagállamok a kiegészítő jelleg bizonyítása érdekében megállapíthatják kiindulási értékeiket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részesedésének meghatározásához
  vagy
  a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia két évvel korábbi
  átlagos uniós
  részarányát,
  vagy
  a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia
  két évvel korábbi nemzeti részarányát
  kell
  figyelembe venni
  .
  A megfelelő mennyiségű
  ,
  a 19. cikknek megfelelően kiadott származási garanciát mindkét esetben törölni kell
  .

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részesedésének meghatározásához a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia két évvel korábbi
  nemzeti
  részarányát
  kell figyelembe venni
  ,
  feltéve, hogy elegendő bizonyíték van arra, hogy
  a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia
  kiegészítő jellegű. A Bizottságot fel
  kell
  hatalmazni arra, hogy ezen irányelv kiegészítése érdekében a 32
  .
  cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el módszertan létrehozása céljából
  ,
  ideértve egy olyan módszertant is, amelynek segítségével a tagállamok a kiegészítő jelleg bizonyítása érdekében megállapíthatják kiindulási értékeiket
  .

Módosítás 224

Módosítás 224

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 3 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

25 cikk – 3 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az első albekezdéstől eltérve a villamos energia részesedésének az (1) bekezdés alkalmazásában történő meghatározásához a megújuló forrásból származó villamos energiát termelő létesítményhez való közvetlen kapcsolódásból közúti járművek számára biztosított villamos energia esetében az említett villamos energiát teljes egészében megújuló forrásból származónak kell tekinteni. Ehhez hasonlóan a megújuló forrásból származó villamos energiára vonatkozó, hosszú távú villamosenergia-vásárlási megállapodás alapján beszerzett villamos energiát teljes egészében megújuló forrásból származónak kell tekinteni. A megfelelő mennyiségű, a 19. cikknek megfelelően kiadott származási garanciát minden esetben törölni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdéstől eltérve a villamos energia részesedésének az (1) bekezdés alkalmazásában történő meghatározásához a megújuló forrásból származó villamos energiát termelő létesítményhez való közvetlen kapcsolódásból közúti járművek számára biztosított villamos energia esetében az említett villamos energiát teljes egészében megújuló forrásból származónak kell tekinteni. Ehhez hasonlóan a megújuló forrásból származó villamos energiára vonatkozó, hosszú távú villamosenergia-vásárlási megállapodás alapján beszerzett villamos energiát teljes egészében megújuló forrásból származónak kell tekinteni. A megfelelő mennyiségű, a 19. cikknek megfelelően kiadott származási garanciát minden esetben törölni kell.

Az első albekezdéstől eltérve a villamos energia részesedésének az (1) bekezdés alkalmazásában történő meghatározásához a megújuló forrásból származó villamos energiát termelő létesítményhez való közvetlen kapcsolódásból közúti járművek számára biztosított villamos energia esetében az említett villamos energiát teljes egészében megújuló forrásból származónak kell tekinteni. Ehhez hasonlóan a megújuló forrásból származó villamos energiára vonatkozó, hosszú távú villamosenergia-vásárlási megállapodás alapján beszerzett villamos energiát teljes egészében megújuló forrásból származónak kell tekinteni. A megfelelő mennyiségű, a 19. cikknek megfelelően kiadott származási garanciát minden esetben törölni kell.

Módosítás 225

Módosítás 225

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés – a pont – 1 bekezdés

25 cikk – 3 bekezdés – 3 albekezdés – a pont – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| amennyiben nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok előállításához akár közvetlenül, akár köztes termékek előállítása során villamos energiát használnak, a megújuló
  energiaforrásokból előállított villamos
  energia részesedésének meghatározásához
  vagy
  a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia két évvel korábbi átlagos
  uniós részarányát, vagy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia két évvel korábbi
  nemzeti részarányát
  kell
  figyelembe venni.
  A megfelelő mennyiségű,
  a 19. cikknek megfelelően kiadott származási garanciát
  mindkét esetben törölni kell
  . | Amennyiben nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok előállításához akár közvetlenül, akár köztes termékek előállítása során villamos energiát használnak, a megújuló energia részesedésének meghatározásához a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia két évvel korábbi átlagos nemzeti részarányát
  lehet
  figyelembe venni.
  Törölni kell
  a 19. cikknek megfelelően kiadott
  , megfelelő mennyiségű
  származási garanciát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

amennyiben nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok előállításához akár közvetlenül, akár köztes termékek előállítása során villamos energiát használnak, a megújuló
  energiaforrásokból előállított villamos
  energia részesedésének meghatározásához
  vagy
  a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia két évvel korábbi átlagos
  uniós részarányát, vagy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia két évvel korábbi
  nemzeti részarányát
  kell
  figyelembe venni.
  A megfelelő mennyiségű,
  a 19. cikknek megfelelően kiadott származási garanciát
  mindkét esetben törölni kell
  .

energiaforrásokból előállított villamos

vagy

uniós részarányát, vagy a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia két évvel korábbi

kell

A megfelelő mennyiségű,

mindkét esetben törölni kell

Amennyiben nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok előállításához akár közvetlenül, akár köztes termékek előállítása során villamos energiát használnak, a megújuló energia részesedésének meghatározásához a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia két évvel korábbi átlagos nemzeti részarányát
  lehet
  figyelembe venni.
  Törölni kell
  a 19. cikknek megfelelően kiadott
  , megfelelő mennyiségű
  származási garanciát.

lehet

Törölni kell

, megfelelő mennyiségű

Módosítás 226

Módosítás 226

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

25 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A
  tagállamok létrehoznak
  egy olyan adatbázist, amelyben nyomon követhető minden, az (1) bekezdés b) pontjában említett számláló értékének kiszámításakor figyelembe veendő közlekedési célú üzemanyag,
  és
  megkövetelik a megfelelő gazdasági szereplőktől, hogy rögzítsék az adatbázisban az előállítási helytől a tüzelőanyag-forgalmazó általi piaci forgalomba hozatalig a szóban forgó üzemanyagokkal kapcsolatos tranzakciók adatait, valamint ezen üzemanyagok fenntarthatósági jellemzőit, többek között a teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátást is. | A
  Bizottság létrehoz
  egy olyan
  uniós
  adatbázist, amelyben nyomon követhető minden, az (1) bekezdés b) pontjában említett számláló értékének kiszámításakor figyelembe veendő közlekedési célú üzemanyag,
  ideértve a villamos energiát is. A tagállamok
  megkövetelik a megfelelő gazdasági szereplőktől, hogy rögzítsék az adatbázisban az előállítási helytől a tüzelőanyag-forgalmazó általi piaci forgalomba hozatalig a szóban forgó üzemanyagokkal kapcsolatos tranzakciók adatait, valamint ezen üzemanyagok fenntarthatósági jellemzőit, többek között a teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátást is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A
  tagállamok létrehoznak
  egy olyan adatbázist, amelyben nyomon követhető minden, az (1) bekezdés b) pontjában említett számláló értékének kiszámításakor figyelembe veendő közlekedési célú üzemanyag,
  és
  megkövetelik a megfelelő gazdasági szereplőktől, hogy rögzítsék az adatbázisban az előállítási helytől a tüzelőanyag-forgalmazó általi piaci forgalomba hozatalig a szóban forgó üzemanyagokkal kapcsolatos tranzakciók adatait, valamint ezen üzemanyagok fenntarthatósági jellemzőit, többek között a teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátást is.

tagállamok létrehoznak

és

A
  Bizottság létrehoz
  egy olyan
  uniós
  adatbázist, amelyben nyomon követhető minden, az (1) bekezdés b) pontjában említett számláló értékének kiszámításakor figyelembe veendő közlekedési célú üzemanyag,
  ideértve a villamos energiát is. A tagállamok
  megkövetelik a megfelelő gazdasági szereplőktől, hogy rögzítsék az adatbázisban az előállítási helytől a tüzelőanyag-forgalmazó általi piaci forgalomba hozatalig a szóban forgó üzemanyagokkal kapcsolatos tranzakciók adatait, valamint ezen üzemanyagok fenntarthatósági jellemzőit, többek között a teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátást is.

Bizottság létrehoz

uniós

ideértve a villamos energiát is. A tagállamok

Módosítás 227

Módosítás 227

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés

25 cikk – 4 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A nemzeti adatbázisokat össze kell kötni egymással, hogy az üzemanyagok tagállamok közötti mozgásai nyomon követhetők legyenek. A nemzeti adatbázisok kompatibilitásának biztosítása érdekében
  a Bizottság a 31. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási aktusok révén meghatározza azok tartalmának és használatának műszaki jellemzőit. | A Bizottság a 31. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási aktusok révén meghatározza azok tartalmának és használatának műszaki jellemzőit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A nemzeti adatbázisokat össze kell kötni egymással, hogy az üzemanyagok tagállamok közötti mozgásai nyomon követhetők legyenek. A nemzeti adatbázisok kompatibilitásának biztosítása érdekében
  a Bizottság a 31. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási aktusok révén meghatározza azok tartalmának és használatának műszaki jellemzőit.

A nemzeti adatbázisokat össze kell kötni egymással, hogy az üzemanyagok tagállamok közötti mozgásai nyomon követhetők legyenek. A nemzeti adatbázisok kompatibilitásának biztosítása érdekében

A Bizottság a 31. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási aktusok révén meghatározza azok tartalmának és használatának műszaki jellemzőit.

Módosítás 228

Módosítás 228

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 5 bekezdés

25 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tagállamok
  a nemzeti adatbázisokban szereplő információkról
  összesített
  formában tesznek jelentést
  , kitérve az üzemanyagok teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátására az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet VII. mellékletével összhangban. | (5)   A tagállamok
  jelentést tesznek az
  összesített
  információkról
  , kitérve az üzemanyagok teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátására az [energiaunió irányításáról szóló
  , 2016/0375(COD)
  ]
  ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet VII. mellékletével összhangban.
  A Bizottság az adatbázisban szereplő információkat évente, összesített formában közzéteszi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   A tagállamok
  a nemzeti adatbázisokban szereplő információkról
  összesített
  formában tesznek jelentést
  , kitérve az üzemanyagok teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátására az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet VII. mellékletével összhangban.

(5)   A tagállamok
  jelentést tesznek az
  összesített
  információkról
  , kitérve az üzemanyagok teljes életciklusra számított üvegházhatásúgáz-kibocsátására az [energiaunió irányításáról szóló
  , 2016/0375(COD)
  ]
  ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet VII. mellékletével összhangban.
  A Bizottság az adatbázisban szereplő információkat évente, összesített formában közzéteszi.

Módosítás 229

Módosítás 229

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 6 bekezdés

25 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló aktusokat fogadhat el az e cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett, biomassza és fosszilis tüzelőanyagok közös eljárásban való feldolgozásából származó termékek bioüzemanyag-tartalmának meghatározására szolgáló módszertan további pontosítása érdekében, a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok és a 
  hulladék-alapú
  fosszilis tüzelőanyagok használatával az üvegházhatású gázok kibocsátásában elért megtakarítás meghatározására szolgáló módszertan pontosítása érdekében, valamint az ilyen üzemanyagok használatával elkerülendő üvegházhatásúgáz-kibocsátás minimális mennyiségéről e cikk (1) bekezdésének alkalmazása érdekében. | (6)   A Bizottság
  ezen irányelv kiegészítése érdekében
  a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló
  jogi
  aktusokat fogadhat el az e cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett, biomassza és fosszilis tüzelőanyagok közös eljárásban való feldolgozásából származó termékek bioüzemanyag-tartalmának meghatározására szolgáló módszertan további pontosítása érdekében, a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok és a 
  kereskedelmi felhasználás és/vagy értékesítés céljára történő termékgyártás vagy -előállítás elkerülhetetlen, nem szándékos következményeként kibocsátott gáznemű anyagokból származó, alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  fosszilis tüzelőanyagok használatával az üvegházhatású gázok kibocsátásában elért megtakarítás meghatározására szolgáló módszertan pontosítása érdekében, valamint az ilyen üzemanyagok használatával elkerülendő üvegházhatásúgáz-kibocsátás minimális mennyiségéről e cikk (1) bekezdésének alkalmazása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A Bizottság a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló aktusokat fogadhat el az e cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett, biomassza és fosszilis tüzelőanyagok közös eljárásban való feldolgozásából származó termékek bioüzemanyag-tartalmának meghatározására szolgáló módszertan további pontosítása érdekében, a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok és a 
  hulladék-alapú
  fosszilis tüzelőanyagok használatával az üvegházhatású gázok kibocsátásában elért megtakarítás meghatározására szolgáló módszertan pontosítása érdekében, valamint az ilyen üzemanyagok használatával elkerülendő üvegházhatásúgáz-kibocsátás minimális mennyiségéről e cikk (1) bekezdésének alkalmazása érdekében.

(6)   A Bizottság
  ezen irányelv kiegészítése érdekében
  a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló
  jogi
  aktusokat fogadhat el az e cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett, biomassza és fosszilis tüzelőanyagok közös eljárásban való feldolgozásából származó termékek bioüzemanyag-tartalmának meghatározására szolgáló módszertan további pontosítása érdekében, a nem biológiai eredetű, folyékony vagy gáznemű, megújuló energiaforrásokból származó üzemanyagok és a 
  kereskedelmi felhasználás és/vagy értékesítés céljára történő termékgyártás vagy -előállítás elkerülhetetlen, nem szándékos következményeként kibocsátott gáznemű anyagokból származó, alacsony szén-dioxid-kibocsátású
  fosszilis tüzelőanyagok használatával az üvegházhatású gázok kibocsátásában elért megtakarítás meghatározására szolgáló módszertan pontosítása érdekében, valamint az ilyen üzemanyagok használatával elkerülendő üvegházhatásúgáz-kibocsátás minimális mennyiségéről e cikk (1) bekezdésének alkalmazása érdekében.

Módosítás 230

Módosítás 230

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

25 cikk – 7 bekezdés

25 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   Az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet által elért haladás kétévenként elvégzendő értékelése keretében a Bizottság 2025. december 31-ig felméri, hogy az (1) bekezdésben előírt kötelezettség valóban ösztönzi-e az innovációt és
  előmozdítja-e
  a közlekedés üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak mérséklését, valamint hogy a bioüzemanyagokra és a biogázokra vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási követelmények megfelelőek-e. A Bizottság szükség szerint javaslatot tesz az (1) bekezdésben előírt kötelezettség módosítására. | (7)   Az [energiaunió irányításáról szóló
  , 2016/0375(COD)
  ]
  ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet által elért haladás kétévenként elvégzendő értékelése keretében a Bizottság 2025. december 31-ig felméri, hogy az (1) bekezdésben előírt kötelezettség valóban ösztönzi-e az innovációt és
  biztosítja-e
  a közlekedés üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak mérséklését, valamint hogy a bioüzemanyagokra és a biogázokra vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási követelmények megfelelőek-e.
  Az értékelés azt is elemzi, hogy az e cikkben foglalt rendelkezések hatékonyan megakadályozzák-e a megújuló energia kétszeres beszámítását.
   A Bizottság szükség szerint javaslatot tesz az (1) bekezdésben előírt kötelezettség módosítására.
  A módosított kötelezettségek legalább olyan szinteket tartanak fenn, amelyek megfelelnek a fejlett bioüzemanyagokra vonatkozó, telepített vagy 2025-ben építés alatt álló kapacitásnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7)   Az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet által elért haladás kétévenként elvégzendő értékelése keretében a Bizottság 2025. december 31-ig felméri, hogy az (1) bekezdésben előírt kötelezettség valóban ösztönzi-e az innovációt és
  előmozdítja-e
  a közlekedés üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak mérséklését, valamint hogy a bioüzemanyagokra és a biogázokra vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási követelmények megfelelőek-e. A Bizottság szükség szerint javaslatot tesz az (1) bekezdésben előírt kötelezettség módosítására.

(7)   Az [energiaunió irányításáról szóló
  , 2016/0375(COD)
  ]
  ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet által elért haladás kétévenként elvégzendő értékelése keretében a Bizottság 2025. december 31-ig felméri, hogy az (1) bekezdésben előírt kötelezettség valóban ösztönzi-e az innovációt és
  biztosítja-e
  a közlekedés üvegházhatásúgáz-kibocsátásainak mérséklését, valamint hogy a bioüzemanyagokra és a biogázokra vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási követelmények megfelelőek-e.
  Az értékelés azt is elemzi, hogy az e cikkben foglalt rendelkezések hatékonyan megakadályozzák-e a megújuló energia kétszeres beszámítását.
   A Bizottság szükség szerint javaslatot tesz az (1) bekezdésben előírt kötelezettség módosítására.
  A módosított kötelezettségek legalább olyan szinteket tartanak fenn, amelyek megfelelnek a fejlett bioüzemanyagokra vonatkozó, telepített vagy 2025-ben építés alatt álló kapacitásnak.

Módosítás 231

Módosítás 231

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

26 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A
  bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok energiatartalmát az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett célokra csak abban az esetben lehet figyelembe venni, ha azok teljesítik a (2)–(6) bekezdésben meghatározott fenntarthatósági kritériumokat és a (7) bekezdésben meghatározott üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumokat: | (1)   
  Tekintet nélkül arra, hogy a nyersanyagokat az Unió területén belül vagy kívül termesztették-e, a
  bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok energiatartalmát az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett célokra csak abban az esetben lehet figyelembe venni, ha azok teljesítik a (2)–(6) bekezdésben meghatározott fenntarthatósági kritériumokat és a (7) bekezdésben meghatározott üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumokat: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  A
  bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok energiatartalmát az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett célokra csak abban az esetben lehet figyelembe venni, ha azok teljesítik a (2)–(6) bekezdésben meghatározott fenntarthatósági kritériumokat és a (7) bekezdésben meghatározott üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumokat:

(1)   
  Tekintet nélkül arra, hogy a nyersanyagokat az Unió területén belül vagy kívül termesztették-e, a
  bioüzemanyagok, a folyékony bio-energiahordozók és a biomassza-tüzelőanyagok energiatartalmát az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett célokra csak abban az esetben lehet figyelembe venni, ha azok teljesítik a (2)–(6) bekezdésben meghatározott fenntarthatósági kritériumokat és a (7) bekezdésben meghatározott üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumokat:

Módosítás 232

Módosítás 232

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

26 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok fogyasztásáért adható pénzügyi támogatásra való jogosultság. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok fogyasztásáért adható pénzügyi támogatásra való jogosultság.

| c) | a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok fogyasztásáért adható pénzügyi támogatásra való jogosultság
  , beleértve az adóügyi ösztönzőket is
  . |
| --- | --- |

c)

a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok fogyasztásáért adható pénzügyi támogatásra való jogosultság
  , beleértve az adóügyi ösztönzőket is
  .

, beleértve az adóügyi ösztönzőket is

Módosítás 323

Módosítás 323

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

26 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A hulladékból és – a mezőgazdasági, akvakultúrából származó, halászati és erdészeti maradványoktól eltérő – maradványokból előállított bioüzemanyagoknak, folyékony bio-energiahordozóknak és biomassza-tüzelőanyagoknak
  azonban
  csak a (7) bekezdésben meghatározott üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási
  kritériumnak
  kell megfelelniük ahhoz, hogy azokat az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett célokhoz figyelembe vegyék. Ez az előírás azon hulladékokra és maradványokra is vonatkozik, amelyeket a bioüzemanyaggá, folyékony bio-energiahordozóvá vagy biomassza-tüzelőanyaggá való további átalakítás előtt valamilyen egyéb termékké dolgoznak fel. | A hulladékból és – a mezőgazdasági, akvakultúrából származó, halászati és erdészeti maradványoktól eltérő – maradványokból előállított bioüzemanyagoknak, folyékony bio-energiahordozóknak és biomassza-tüzelőanyagoknak csak a (7) bekezdésben meghatározott üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási
  kritériumoknak
  kell megfelelniük ahhoz, hogy azokat az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett célokhoz figyelembe vegyék.
  Hulladékból és maradványanyagokból való, a 2008/98/EK irányelv által szabályozott előállításuknak azonban összhangban kell állnia a hulladékhierarchia 2008/98/EK irányelvben meghatározott elvével.
  Ez az előírás azon hulladékokra és maradványokra is vonatkozik, amelyeket a bioüzemanyaggá, folyékony bio-energiahordozóvá vagy biomassza-tüzelőanyaggá való további átalakítás előtt valamilyen egyéb termékké dolgoznak fel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A hulladékból és – a mezőgazdasági, akvakultúrából származó, halászati és erdészeti maradványoktól eltérő – maradványokból előállított bioüzemanyagoknak, folyékony bio-energiahordozóknak és biomassza-tüzelőanyagoknak
  azonban
  csak a (7) bekezdésben meghatározott üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási
  kritériumnak
  kell megfelelniük ahhoz, hogy azokat az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett célokhoz figyelembe vegyék. Ez az előírás azon hulladékokra és maradványokra is vonatkozik, amelyeket a bioüzemanyaggá, folyékony bio-energiahordozóvá vagy biomassza-tüzelőanyaggá való további átalakítás előtt valamilyen egyéb termékké dolgoznak fel.

azonban

kritériumnak

A hulladékból és – a mezőgazdasági, akvakultúrából származó, halászati és erdészeti maradványoktól eltérő – maradványokból előállított bioüzemanyagoknak, folyékony bio-energiahordozóknak és biomassza-tüzelőanyagoknak csak a (7) bekezdésben meghatározott üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási
  kritériumoknak
  kell megfelelniük ahhoz, hogy azokat az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett célokhoz figyelembe vegyék.
  Hulladékból és maradványanyagokból való, a 2008/98/EK irányelv által szabályozott előállításuknak azonban összhangban kell állnia a hulladékhierarchia 2008/98/EK irányelvben meghatározott elvével.
  Ez az előírás azon hulladékokra és maradványokra is vonatkozik, amelyeket a bioüzemanyaggá, folyékony bio-energiahordozóvá vagy biomassza-tüzelőanyaggá való további átalakítás előtt valamilyen egyéb termékké dolgoznak fel.

kritériumoknak

Hulladékból és maradványanyagokból való, a 2008/98/EK irányelv által szabályozott előállításuknak azonban összhangban kell állnia a hulladékhierarchia 2008/98/EK irányelvben meghatározott elvével.

Módosítás 234

Módosítás 234

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

26 cikk – 1 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A mezőgazdasági területekről származó hulladékból és maradványokból előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok csak akkor vehetők figyelembe az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett célokból, ha az üzemeltetők intézkedéseket hoztak a talajminőséget és a talaj széntartalmát érintő negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében. Az ezen intézkedésekre vonatkozó információkról a 27. cikk (3) bekezdése alapján jelentést kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A mezőgazdasági területekről származó hulladékból és maradványokból előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok csak akkor vehetők figyelembe az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett célokból, ha az üzemeltetők intézkedéseket hoztak a talajminőséget és a talaj széntartalmát érintő negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében. Az ezen intézkedésekre vonatkozó információkról a 27. cikk (3) bekezdése alapján jelentést kell tenni.

A mezőgazdasági területekről származó hulladékból és maradványokból előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok csak akkor vehetők figyelembe az e bekezdés a), b) és c) pontjában említett célokból, ha az üzemeltetők intézkedéseket hoztak a talajminőséget és a talaj széntartalmát érintő negatív hatások minimálisra csökkentése érdekében. Az ezen intézkedésekre vonatkozó információkról a 27. cikk (3) bekezdése alapján jelentést kell tenni.

Módosítás 235

Módosítás 235

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

26 cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A biomassza-tüzelőanyagoknak csak akkor kell megfelelniük a (2)–(7) bekezdésekben előírt fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumoknak, ha azokat szilárd biomassza-tüzelőanyagok esetében legalább 20 MW
  tüzelőanyag-kapacitású
  , villamos energiát, hőt vagy hűtőhatást, illetve tüzelőanyagot előállító létesítményben, gáz halmazállapotú biomassza-tüzelőanyagok esetében pedig legalább 2,0  MW
  tüzelőanyag-kapacitást előállító
  létesítményben használják fel. A tagállamok ennél alacsonyabb tüzelőanyag-kapacitású létesítményekre is alkalmazhatják a fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumokat. | A biomassza-tüzelőanyagoknak csak akkor kell megfelelniük a (2)–(7) bekezdésekben előírt fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumoknak, ha azokat szilárd biomassza-tüzelőanyagok esetében legalább 20 MW
  teljes névleges bemenő hőteljesítményű
  , villamos energiát, hőt vagy hűtőhatást, illetve tüzelőanyagot előállító létesítményben, gáz halmazállapotú biomassza-tüzelőanyagok esetében pedig legalább 2 MW
  teljes névleges bemenő hőteljesítményű
  létesítményben használják fel. A tagállamok ennél alacsonyabb tüzelőanyag-kapacitású létesítményekre is alkalmazhatják a fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A biomassza-tüzelőanyagoknak csak akkor kell megfelelniük a (2)–(7) bekezdésekben előírt fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumoknak, ha azokat szilárd biomassza-tüzelőanyagok esetében legalább 20 MW
  tüzelőanyag-kapacitású
  , villamos energiát, hőt vagy hűtőhatást, illetve tüzelőanyagot előállító létesítményben, gáz halmazállapotú biomassza-tüzelőanyagok esetében pedig legalább 2,0  MW
  tüzelőanyag-kapacitást előállító
  létesítményben használják fel. A tagállamok ennél alacsonyabb tüzelőanyag-kapacitású létesítményekre is alkalmazhatják a fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumokat.

tüzelőanyag-kapacitású

tüzelőanyag-kapacitást előállító

A biomassza-tüzelőanyagoknak csak akkor kell megfelelniük a (2)–(7) bekezdésekben előírt fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumoknak, ha azokat szilárd biomassza-tüzelőanyagok esetében legalább 20 MW
  teljes névleges bemenő hőteljesítményű
  , villamos energiát, hőt vagy hűtőhatást, illetve tüzelőanyagot előállító létesítményben, gáz halmazállapotú biomassza-tüzelőanyagok esetében pedig legalább 2 MW
  teljes névleges bemenő hőteljesítményű
  létesítményben használják fel. A tagállamok ennél alacsonyabb tüzelőanyag-kapacitású létesítményekre is alkalmazhatják a fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumokat.

teljes névleges bemenő hőteljesítményű

teljes névleges bemenő hőteljesítményű

Módosítás 236

Módosítás 236

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

26 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | magas fokú biológiai sokféleséget képviselő erdő vagy egyéb fás terület, amely nagy fajgazdagságot mutat és nem degradálódott, vagy amelynek magas fokú biodiverzitását az illetékes hatóság megállapította, kivéve ha bizonyítható, hogy a nyersanyagtermelés nem ellentétes az említett környezetvédelmi célokkal; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

magas fokú biológiai sokféleséget képviselő erdő vagy egyéb fás terület, amely nagy fajgazdagságot mutat és nem degradálódott, vagy amelynek magas fokú biodiverzitását az illetékes hatóság megállapította, kivéve ha bizonyítható, hogy a nyersanyagtermelés nem ellentétes az említett környezetvédelmi célokkal;

magas fokú biológiai sokféleséget képviselő erdő vagy egyéb fás terület, amely nagy fajgazdagságot mutat és nem degradálódott, vagy amelynek magas fokú biodiverzitását az illetékes hatóság megállapította, kivéve ha bizonyítható, hogy a nyersanyagtermelés nem ellentétes az említett környezetvédelmi célokkal;

Módosítás 237

Módosítás 237

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – c pont – bevezető rész

26 cikk – 2 bekezdés – c pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | egy hektárnál nagyobb kiterjedésű nagy biodiverzitású gyepterület
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

egy hektárnál nagyobb kiterjedésű nagy biodiverzitású gyepterület
  :

egy hektárnál nagyobb kiterjedésű nagy biodiverzitású gyepterület

| c) | nagy biodiverzitású gyepterület, beleértve a fás réteket és legelőket is
  : |
| --- | --- |

c)

nagy biodiverzitású gyepterület, beleértve a fás réteket és legelőket is
  :

nagy biodiverzitású gyepterület, beleértve a fás réteket és legelőket is

Módosítás 238

Módosítás 238

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés – c pont – ii alpont

26 cikk – 2 bekezdés – c pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | a biológiai sokféleség szempontjából nagy értéket képviselő mesterséges gyepterület, vagyis amely emberi beavatkozás hiányában megszűnne, mint gyepterület, amely ugyanakkor nagy fajgazdagságot mutat és nem degradálódott, 
  és
  az illetékes hatóság megállapította, hogy nagy biodiverzitású, kivéve, ha a nagy biodiverzitású gyepterületi besorolás megőrzéséhez a nyersanyagok betakarítása bizonyítottan szükséges. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

a biológiai sokféleség szempontjából nagy értéket képviselő mesterséges gyepterület, vagyis amely emberi beavatkozás hiányában megszűnne, mint gyepterület, amely ugyanakkor nagy fajgazdagságot mutat és nem degradálódott, 
  és
  az illetékes hatóság megállapította, hogy nagy biodiverzitású, kivéve, ha a nagy biodiverzitású gyepterületi besorolás megőrzéséhez a nyersanyagok betakarítása bizonyítottan szükséges.

és

| ii. | a biológiai sokféleség szempontjából nagy értéket képviselő mesterséges gyepterület, vagyis amely emberi beavatkozás hiányában megszűnne, mint gyepterület, amely ugyanakkor nagy fajgazdagságot mutat és nem degradálódott, 
  vagy
  az illetékes hatóság megállapította, hogy nagy biodiverzitású, kivéve, ha a nagy biodiverzitású gyepterületi besorolás megőrzéséhez a nyersanyagok betakarítása bizonyítottan szükséges. |
| --- | --- |

ii.

a biológiai sokféleség szempontjából nagy értéket képviselő mesterséges gyepterület, vagyis amely emberi beavatkozás hiányában megszűnne, mint gyepterület, amely ugyanakkor nagy fajgazdagságot mutat és nem degradálódott, 
  vagy
  az illetékes hatóság megállapította, hogy nagy biodiverzitású, kivéve, ha a nagy biodiverzitású gyepterületi besorolás megőrzéséhez a nyersanyagok betakarítása bizonyítottan szükséges.

vagy

Módosítás 239

Módosítás 239

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 4 bekezdés

26 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében figyelembe vett, mezőgazdasági biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok nem állíthatók elő olyan földterületen termelt nyersanyagból, amely 2008 januárjában tőzeges őslápként működő földterület volt. | (4)   Az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében figyelembe vett, mezőgazdasági biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok nem állíthatók elő olyan földterületen termelt nyersanyagból, amely 2008 januárjában tőzeges őslápként működő földterület volt
  , kivéve, ha ellenőrizhető módon bizonyítják, hogy a nyersanyag termelése és betakarítása nem jelenti korábban lecsapolatlan területek lecsapolását
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében figyelembe vett, mezőgazdasági biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok nem állíthatók elő olyan földterületen termelt nyersanyagból, amely 2008 januárjában tőzeges őslápként működő földterület volt.

(4)   Az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében figyelembe vett, mezőgazdasági biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok nem állíthatók elő olyan földterületen termelt nyersanyagból, amely 2008 januárjában tőzeges őslápként működő földterület volt
  , kivéve, ha ellenőrizhető módon bizonyítják, hogy a nyersanyag termelése és betakarítása nem jelenti korábban lecsapolatlan területek lecsapolását
  .

Módosítás 240

Módosítás 240

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 5 bekezdés

26 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Az erdei biomassza fenntarthatatlan kitermelésének kockázatát minimálisra csökkentendő az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében figyelembe vett, erdei biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok meg kell feleljenek a következő követelményeknek: | (5)   Az erdei biomassza fenntarthatatlan kitermelésének kockázatát minimálisra csökkentendő az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében figyelembe vett, erdei biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok meg kell feleljenek a következő követelményeknek: |
| a) | az erdei biomasszát olyan országban termelték ki, ahol a kitermelésre nemzeti és/vagy annál alacsonyabb szintű jogszabályok vonatkoznak, valamint olyan nyomon követési és jogérvényesítési rendszerek vannak érvényben, amelyek biztosítják, hogy: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Az erdei biomassza fenntarthatatlan kitermelésének kockázatát minimálisra csökkentendő az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében figyelembe vett, erdei biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok meg kell feleljenek a következő követelményeknek:

(5)   Az erdei biomassza fenntarthatatlan kitermelésének kockázatát minimálisra csökkentendő az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében figyelembe vett, erdei biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok meg kell feleljenek a következő követelményeknek:

a)

az erdei biomasszát olyan országban termelték ki, ahol a kitermelésre nemzeti és/vagy annál alacsonyabb szintű jogszabályok vonatkoznak, valamint olyan nyomon követési és jogérvényesítési rendszerek vannak érvényben, amelyek biztosítják, hogy:

| a) | az erdei biomasszát olyan országban termelték ki, ahol a kitermelésre nemzeti és/vagy annál alacsonyabb szintű jogszabályok vonatkoznak, valamint olyan nyomon követési és jogérvényesítési rendszerek vannak érvényben, amelyek biztosítják, hogy: |
| --- | --- |

a)

az erdei biomasszát olyan országban termelték ki, ahol a kitermelésre nemzeti és/vagy annál alacsonyabb szintű jogszabályok vonatkoznak, valamint olyan nyomon követési és jogérvényesítési rendszerek vannak érvényben, amelyek biztosítják, hogy:

| | i. | a kitermelés hivatalos úton meghatározott területen belül, a kitermelési engedély feltételei szerint zajlik; |
| --- | --- | --- |

i.

a kitermelés hivatalos úton meghatározott területen belül, a kitermelési engedély feltételei szerint zajlik;

| | i. | a kitermelés
  nemzeti vagy regionális szinten,
  hivatalos úton meghatározott területen belül, a kitermelési engedély
  vagy a kitermelési jogot igazoló, ezzel egyenértékű dokumentum
  feltételei szerint zajlik; |
| --- | --- | --- |

i.

a kitermelés
  nemzeti vagy regionális szinten,
  hivatalos úton meghatározott területen belül, a kitermelési engedély
  vagy a kitermelési jogot igazoló, ezzel egyenértékű dokumentum
  feltételei szerint zajlik;

nemzeti vagy regionális szinten,

vagy a kitermelési jogot igazoló, ezzel egyenértékű dokumentum

| | ii. | a kitermelt területeken sor kerül az erdő újratelepítésére; |
| --- | --- | --- |

ii.

a kitermelt területeken sor kerül az erdő újratelepítésére;

| | ii. | a kitermelt területeken sor kerül az erdő újratelepítésére; |
| --- | --- | --- |

ii.

a kitermelt területeken sor kerül az erdő újratelepítésére;

| | iii. | a
  nagy
  természetvédelmi
  értékű
  területek
  , így
  többek között a vizes
  élőhelyek
  és
  a tőzeglápok
  védelmet élveznek; |
| --- | --- | --- |

iii.

a
  nagy
  természetvédelmi
  értékű
  területek
  , így
  többek között a vizes
  élőhelyek
  és
  a tőzeglápok
  védelmet élveznek;

nagy

értékű

, így

élőhelyek

a tőzeglápok

| | iii. | a
  biológiai sokféleség fenntartásának előmozdítása érdekében vagy
  természetvédelmi
  célokból nemzetközi vagy nemzeti jogszabály vagy az érintett illetékes hatóság által kijelölt
  területek – többek között a vizes
  élőhelyeken
  és
  tőzeglápokon –
  védelmet élveznek; |
| --- | --- | --- |

iii.

a
  biológiai sokféleség fenntartásának előmozdítása érdekében vagy
  természetvédelmi
  célokból nemzetközi vagy nemzeti jogszabály vagy az érintett illetékes hatóság által kijelölt
  területek – többek között a vizes
  élőhelyeken
  és
  tőzeglápokon –
  védelmet élveznek;

biológiai sokféleség fenntartásának előmozdítása érdekében vagy

célokból nemzetközi vagy nemzeti jogszabály vagy az érintett illetékes hatóság által kijelölt

élőhelyeken

tőzeglápokon –

| | iv. | az erdő kitermelésének
  a 
  talaj minőségére
  és a biológiai
  sokféleségre gyakorolt hatását
  a 
  lehető legkisebbre csökkentik
  ; és |
| --- | --- | --- |

iv.

az erdő kitermelésének
  a 
  talaj minőségére
  és a biológiai
  sokféleségre gyakorolt hatását
  a 
  lehető legkisebbre csökkentik
  ; és

az erdő kitermelésének

talaj minőségére

sokféleségre gyakorolt hatását

lehető legkisebbre csökkentik

| | iv. | a kitermelést
  a 
  talajminőség
  és a biológiai
  sokféleség megőrzésének a figyelembevételével végzik,
  a 
  negatív hatások minimalizálása érdekében
  ; és |
| --- | --- | --- |

iv.

a kitermelést
  a 
  talajminőség
  és a biológiai
  sokféleség megőrzésének a figyelembevételével végzik,
  a 
  negatív hatások minimalizálása érdekében
  ; és

a kitermelést

talajminőség

sokféleség megőrzésének a figyelembevételével végzik,

negatív hatások minimalizálása érdekében

| | v. | a kitermelés
  mértéke nem haladja meg
  az
  erdő
  hosszú távú termelékenységét; |
| --- | --- | --- |

v.

a kitermelés
  mértéke nem haladja meg
  az
  erdő
  hosszú távú termelékenységét;

mértéke nem haladja meg

erdő

| | v. | a kitermelés
  fenntartja vagy javítja
  az
  erdők
  hosszú távú termelékenységét
  nemzeti vagy régiós szinten
  ; |
| --- | --- | --- |

v.

a kitermelés
  fenntartja vagy javítja
  az
  erdők
  hosszú távú termelékenységét
  nemzeti vagy régiós szinten
  ;

fenntartja vagy javítja

erdők

nemzeti vagy régiós szinten

| b) | amennyiben az első albekezdésben említett bizonyítékok nem állnak rendelkezésre, az erdei biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok csak akkor vehetők figyelembe az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha az
  erdőgazdálkodási üzem szintjén olyan gazdálkodási rendszerek vannak érvényben
  , amelyek biztosítják, hogy: |
| --- | --- |

b)

amennyiben az első albekezdésben említett bizonyítékok nem állnak rendelkezésre, az erdei biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok csak akkor vehetők figyelembe az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha az
  erdőgazdálkodási üzem szintjén olyan gazdálkodási rendszerek vannak érvényben
  , amelyek biztosítják, hogy:

erdőgazdálkodási üzem szintjén olyan gazdálkodási rendszerek vannak érvényben

| b) | amennyiben az első albekezdésben említett bizonyítékok nem állnak rendelkezésre, az erdei biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok csak akkor vehetők figyelembe az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha az
  ellátási alapszinten olyan további információkat szolgáltatnak a jogszerűségről és az erdőgazdálkodási gyakorlatról
  , amelyek biztosítják, hogy: |
| --- | --- |

b)

amennyiben az első albekezdésben említett bizonyítékok nem állnak rendelkezésre, az erdei biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok csak akkor vehetők figyelembe az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha az
  ellátási alapszinten olyan további információkat szolgáltatnak a jogszerűségről és az erdőgazdálkodási gyakorlatról
  , amelyek biztosítják, hogy:

ellátási alapszinten olyan további információkat szolgáltatnak a jogszerűségről és az erdőgazdálkodási gyakorlatról

| | i. | az erdei biomasszát
  törvényes
  engedély alapján termelték ki
  ; |
| --- | --- | --- |

i.

az erdei biomasszát
  törvényes
  engedély alapján termelték ki
  ;

az erdei biomasszát

engedély alapján termelték ki

| | i. | a kitermelés a kitermelési engedélyre irányuló eljárás vagy a
  törvényes
  kitermelési jogot igazoló, ezzel egyenértékű nemzeti vagy regionális dokumentum feltételeinek megfelelően zajlik
  ; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

a kitermelés a kitermelési engedélyre irányuló eljárás vagy a
  törvényes
  kitermelési jogot igazoló, ezzel egyenértékű nemzeti vagy regionális dokumentum feltételeinek megfelelően zajlik
  ;

a kitermelés a kitermelési engedélyre irányuló eljárás vagy a

kitermelési jogot igazoló, ezzel egyenértékű nemzeti vagy regionális dokumentum feltételeinek megfelelően zajlik

| | ii. | a kitermelt területeken sor kerül az erdő újratelepítésére; |
| --- | --- | --- |

ii.

a kitermelt területeken sor kerül az erdő újratelepítésére;

| | ii. | a kitermelt területeken sor kerül az erdő újratelepítésére; |
| --- | --- | --- |

ii.

a kitermelt területeken sor kerül az erdő újratelepítésére;

| | iii. | a
  nagy
  természetvédelmi
  értékű
  területek
  , így
  többek között a vizes
  élőhelyek
  és
  a tőzeglápok azonosításra kerülnek és
  védelmet élveznek; |
| --- | --- | --- |

iii.

a
  nagy
  természetvédelmi
  értékű
  területek
  , így
  többek között a vizes
  élőhelyek
  és
  a tőzeglápok azonosításra kerülnek és
  védelmet élveznek;

nagy

értékű

, így

élőhelyek

a tőzeglápok azonosításra kerülnek és

| | iii. | a
  biológiai sokféleség fenntartásának előmozdítása érdekében vagy
  természetvédelmi
  célokból nemzetközi vagy nemzeti jogszabály vagy az érintett illetékes hatóság által kijelölt
  területek – többek között a vizes
  élőhelyeken
  és
  tőzeglápokon –
  védelmet élveznek; |
| --- | --- | --- |

iii.

a
  biológiai sokféleség fenntartásának előmozdítása érdekében vagy
  természetvédelmi
  célokból nemzetközi vagy nemzeti jogszabály vagy az érintett illetékes hatóság által kijelölt
  területek – többek között a vizes
  élőhelyeken
  és
  tőzeglápokon –
  védelmet élveznek;

biológiai sokféleség fenntartásának előmozdítása érdekében vagy

célokból nemzetközi vagy nemzeti jogszabály vagy az érintett illetékes hatóság által kijelölt

élőhelyeken

tőzeglápokon –

| | iv. | az erdő kitermelésének
  a 
  talaj minőségére és
  a 
  biológiai sokféleségre gyakorolt hatását
  a 
  lehető legkisebbre csökkentik
  ; |
| --- | --- | --- |

iv.

az erdő kitermelésének
  a 
  talaj minőségére és
  a 
  biológiai sokféleségre gyakorolt hatását
  a 
  lehető legkisebbre csökkentik
  ;

az erdő kitermelésének

talaj minőségére és

biológiai sokféleségre gyakorolt hatását

lehető legkisebbre csökkentik

| | iv. | a kitermelést a talajminőség és
  a 
  biológiai sokféleség megőrzésének a figyelembevételével végzik;
  a 
  környező területekre is figyelemmel, amennyiben azokra
  a 
  kitermelési tevékenység hatással van
  ; |
| --- | --- | --- |

iv.

a kitermelést a talajminőség és
  a 
  biológiai sokféleség megőrzésének a figyelembevételével végzik;
  a 
  környező területekre is figyelemmel, amennyiben azokra
  a 
  kitermelési tevékenység hatással van
  ;

a kitermelést a talajminőség és

biológiai sokféleség megőrzésének a figyelembevételével végzik;

környező területekre is figyelemmel, amennyiben azokra

kitermelési tevékenység hatással van

| | v. | a kitermelés
  mértéke nem haladja meg
  az
  erdő
  hosszú távú termelékenységét. |
| --- | --- | --- |

v.

a kitermelés
  mértéke nem haladja meg
  az
  erdő
  hosszú távú termelékenységét.

mértéke nem haladja meg

erdő

| | v. | a kitermelés
  fenntartja vagy javítja
  az
  erdők
  hosszú távú termelékenységét
  nemzeti vagy régiós szinten; és |
| --- | --- | --- |

v.

a kitermelés
  fenntartja vagy javítja
  az
  erdők
  hosszú távú termelékenységét
  nemzeti vagy régiós szinten; és

fenntartja vagy javítja

erdők

nemzeti vagy régiós szinten; és

| | vi. | olyan környezet- és természetvédelmi rendeletek vagy intézkedések vannak érvényben, amelyek összhangban állnak a vonatkozó uniós környezet- és természetvédelmi normákkal. |
| --- | --- | --- |

vi.

vi.

olyan környezet- és természetvédelmi rendeletek vagy intézkedések vannak érvényben, amelyek összhangban állnak a vonatkozó uniós környezet- és természetvédelmi normákkal.

olyan környezet- és természetvédelmi rendeletek vagy intézkedések vannak érvényben, amelyek összhangban állnak a vonatkozó uniós környezet- és természetvédelmi normákkal.

Módosítás 241

Módosítás 241

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés – ii pont

26 cikk – 6 bekezdés – 1 albekezdés – ii pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | olyan nemzeti vállalást nyújtott be az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének (UNFCCC) a földhasználatból, a földhasználat megváltoztatásából és az erdőgazdálkodásból eredő kibocsátások és elnyelések kapcsán, amely biztosítja vagy azt, hogy a szénkészleteknek a biomassza kitermelésével összefüggő változásait beszámítják az ország üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére, illetve korlátozására vonatkozó kötelezettségvállalásába, vagy azt, hogy a Párizsi Megállapodás 5. cikkével összhangban olyan nemzeti vagy annál alacsonyabb szintű jogszabályok alkalmazandók a kitermelési területre, amelyek biztosítják a szénkészletek és a szénelnyelők megőrzését és gyarapítását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

olyan nemzeti vállalást nyújtott be az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének (UNFCCC) a földhasználatból, a földhasználat megváltoztatásából és az erdőgazdálkodásból eredő kibocsátások és elnyelések kapcsán, amely biztosítja vagy azt, hogy a szénkészleteknek a biomassza kitermelésével összefüggő változásait beszámítják az ország üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére, illetve korlátozására vonatkozó kötelezettségvállalásába, vagy azt, hogy a Párizsi Megállapodás 5. cikkével összhangban olyan nemzeti vagy annál alacsonyabb szintű jogszabályok alkalmazandók a kitermelési területre, amelyek biztosítják a szénkészletek és a szénelnyelők megőrzését és gyarapítását;

| ii. | olyan nemzeti vállalást nyújtott be az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének (UNFCCC) a földhasználatból, a földhasználat megváltoztatásából és az erdőgazdálkodásból eredő kibocsátások és elnyelések kapcsán, amely biztosítja vagy azt, hogy a szénkészleteknek a biomassza kitermelésével összefüggő változásait beszámítják az ország üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére, illetve korlátozására vonatkozó kötelezettségvállalásába, vagy azt, hogy a Párizsi Megállapodás 5. cikkével összhangban olyan nemzeti vagy annál alacsonyabb szintű jogszabályok alkalmazandók a kitermelési területre, amelyek biztosítják a szénkészletek és a szénelnyelők megőrzését és gyarapítását
  , valamint hogy a földhasználati ágazaton belül a kibocsátások ne haladják meg az elnyelést
  ; |
| --- | --- |

ii.

olyan nemzeti vállalást nyújtott be az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének (UNFCCC) a földhasználatból, a földhasználat megváltoztatásából és az erdőgazdálkodásból eredő kibocsátások és elnyelések kapcsán, amely biztosítja vagy azt, hogy a szénkészleteknek a biomassza kitermelésével összefüggő változásait beszámítják az ország üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére, illetve korlátozására vonatkozó kötelezettségvállalásába, vagy azt, hogy a Párizsi Megállapodás 5. cikkével összhangban olyan nemzeti vagy annál alacsonyabb szintű jogszabályok alkalmazandók a kitermelési területre, amelyek biztosítják a szénkészletek és a szénelnyelők megőrzését és gyarapítását
  , valamint hogy a földhasználati ágazaton belül a kibocsátások ne haladják meg az elnyelést
  ;

, valamint hogy a földhasználati ágazaton belül a kibocsátások ne haladják meg az elnyelést

Módosítás 242

Módosítás 242

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés

26 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben az első albekezdésben említett bizonyítékok nem állnak rendelkezésre, az erdei biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok csak akkor vehetők figyelembe az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha az
  erdőgazdálkodási üzem szintjén
  olyan gazdálkodási rendszerek vannak érvényben, amelyek biztosítják az erdő szénkészlet-tároló és szénelnyelő képességének megőrzését. | Amennyiben az első albekezdésben említett bizonyítékok nem állnak rendelkezésre, az erdei biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok csak akkor vehetők figyelembe az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha az
  ellátási alapszinten
  olyan gazdálkodási rendszerek vannak érvényben, amelyek biztosítják az erdő szénkészlet-tároló és szénelnyelő képességének megőrzését
  vagy növelését
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben az első albekezdésben említett bizonyítékok nem állnak rendelkezésre, az erdei biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok csak akkor vehetők figyelembe az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha az
  erdőgazdálkodási üzem szintjén
  olyan gazdálkodási rendszerek vannak érvényben, amelyek biztosítják az erdő szénkészlet-tároló és szénelnyelő képességének megőrzését.

erdőgazdálkodási üzem szintjén

Amennyiben az első albekezdésben említett bizonyítékok nem állnak rendelkezésre, az erdei biomasszából előállított bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok csak akkor vehetők figyelembe az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha az
  ellátási alapszinten
  olyan gazdálkodási rendszerek vannak érvényben, amelyek biztosítják az erdő szénkészlet-tároló és szénelnyelő képességének megőrzését
  vagy növelését
  .

ellátási alapszinten

vagy növelését

Módosítás 243

Módosítás 243

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 6 bekezdés – 3 albekezdés

26 cikk – 6 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság a 31. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban
  meghatározhatja
  azokat a gyakorlati bizonyítékokat, amelyek alapján megállapítható, hogy az (5) és a (6) bekezdés követelményei teljesülnek. | A Bizottság a 31. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban
  elfogadott végrehajtási aktusok útján 2021. január 1. napjáig köteles meghatározni
  azokat a gyakorlati bizonyítékokat, amelyek alapján megállapítható, hogy az (5) és a (6) bekezdés követelményei teljesülnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a 31. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban
  meghatározhatja
  azokat a gyakorlati bizonyítékokat, amelyek alapján megállapítható, hogy az (5) és a (6) bekezdés követelményei teljesülnek.

meghatározhatja

A Bizottság a 31. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban
  elfogadott végrehajtási aktusok útján 2021. január 1. napjáig köteles meghatározni
  azokat a gyakorlati bizonyítékokat, amelyek alapján megállapítható, hogy az (5) és a (6) bekezdés követelményei teljesülnek.

elfogadott végrehajtási aktusok útján 2021. január 1. napjáig köteles meghatározni

Módosítás 244

Módosítás 244

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 6 bekezdés – 4 albekezdés

26 cikk – 6 bekezdés – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2023. december 31-ig a Bizottság felméri, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján az (5) és a (6) bekezdés követelményei minimálisra csökkentik-e az erdei biomassza fenntarthatatlan használatának kockázatát és megfelelnek-e a földhasználatra, földhasználat-megváltoztatásra és erdőgazdálkodásra vonatkozó követelményeknek. A Bizottság szükség szerint javaslatot tesz az (5) és a (6) bekezdésben előírt követelmények módosítására. | 2023. december 31-ig a Bizottság
  a tagállamokkal való szoros együttműködésben
  felméri, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján az (5) és a (6) bekezdés követelményei minimálisra csökkentik-e az erdei biomassza fenntarthatatlan használatának kockázatát és megfelelnek-e a földhasználatra, földhasználat-megváltoztatásra és erdőgazdálkodásra vonatkozó követelményeknek. A Bizottság szükség szerint javaslatot tesz az (5) és a (6) bekezdésben előírt követelmények módosítására
  a 2030 utáni időszakra vonatkozóan
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2023. december 31-ig a Bizottság felméri, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján az (5) és a (6) bekezdés követelményei minimálisra csökkentik-e az erdei biomassza fenntarthatatlan használatának kockázatát és megfelelnek-e a földhasználatra, földhasználat-megváltoztatásra és erdőgazdálkodásra vonatkozó követelményeknek. A Bizottság szükség szerint javaslatot tesz az (5) és a (6) bekezdésben előírt követelmények módosítására.

2023. december 31-ig a Bizottság
  a tagállamokkal való szoros együttműködésben
  felméri, hogy a rendelkezésre álló adatok alapján az (5) és a (6) bekezdés követelményei minimálisra csökkentik-e az erdei biomassza fenntarthatatlan használatának kockázatát és megfelelnek-e a földhasználatra, földhasználat-megváltoztatásra és erdőgazdálkodásra vonatkozó követelményeknek. A Bizottság szükség szerint javaslatot tesz az (5) és a (6) bekezdésben előírt követelmények módosítására
  a 2030 utáni időszakra vonatkozóan
  .

a tagállamokkal való szoros együttműködésben

a 2030 utáni időszakra vonatkozóan

Módosítás 245

Módosítás 245

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 7 bekezdés – a pont

26 cikk – 7 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a 2015. október 5-én vagy ennél korábban működésben lévő létesítményekben előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók esetében legalább 50 %; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a 2015. október 5-én vagy ennél korábban működésben lévő létesítményekben előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók esetében legalább 50 %;

| a) | a 2015. október 5-én vagy ennél korábban működésben lévő létesítményekben előállított bioüzemanyagok
  , a közlekedési célra biometánból előállított üzemanyagok,
  és folyékony bio-energiahordozók esetében legalább 50 %; |
| --- | --- |

a)

a 2015. október 5-én vagy ennél korábban működésben lévő létesítményekben előállított bioüzemanyagok
  , a közlekedési célra biometánból előállított üzemanyagok,
  és folyékony bio-energiahordozók esetében legalább 50 %;

, a közlekedési célra biometánból előállított üzemanyagok,

Módosítás 246

Módosítás 246

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 7 bekezdés – b pont

26 cikk – 7 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 2015. október 5-étől kezdődően működésbe lépett létesítményekben előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók esetében legalább 60 %; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a 2015. október 5-étől kezdődően működésbe lépett létesítményekben előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók esetében legalább 60 %;

| b) | a 2015. október 5-étől kezdődően működésbe lépett létesítményekben előállított bioüzemanyagok
  , a közlekedési célra biometánból előállított üzemanyagok
  és folyékony bio-energiahordozók esetében legalább 60 %; |
| --- | --- |

b)

a 2015. október 5-étől kezdődően működésbe lépett létesítményekben előállított bioüzemanyagok
  , a közlekedési célra biometánból előállított üzemanyagok
  és folyékony bio-energiahordozók esetében legalább 60 %;

, a közlekedési célra biometánból előállított üzemanyagok

Módosítás 247

Módosítás 247

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 7 bekezdés – c pont

26 cikk – 7 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a 2021. január 1-jét követően működésbe lépő létesítményekben előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók esetében legalább
  70
   %; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a 2021. január 1-jét követően működésbe lépő létesítményekben előállított bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók esetében legalább
  70
   %;

70

| c) | a 2021. január 1-jét követően működésbe lépő létesítményekben előállított bioüzemanyagok
  , a közlekedési célra biometánból előállított üzemanyagok
  és folyékony bio-energiahordozók esetében legalább
  65
  %; |
| --- | --- |

c)

a 2021. január 1-jét követően működésbe lépő létesítményekben előállított bioüzemanyagok
  , a közlekedési célra biometánból előállított üzemanyagok
  és folyékony bio-energiahordozók esetében legalább
  65
  %;

, a közlekedési célra biometánból előállított üzemanyagok

65

Módosítás 248

Módosítás 248

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 7 bekezdés – d pont

26 cikk – 7 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a 2021. január 1-jét követően működésbe lépő létesítményekben biomassza-tüzelőanyagokból előállított villamos energia, hő és hűtőhatás esetében legalább
  80
   %, a 2026. január 1-jét követően működésbe lépő ilyen létesítményekben pedig
  85
   %. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a 2021. január 1-jét követően működésbe lépő létesítményekben biomassza-tüzelőanyagokból előállított villamos energia, hő és hűtőhatás esetében legalább
  80
   %, a 2026. január 1-jét követően működésbe lépő ilyen létesítményekben pedig
  85
   %.

80

85

| d) | a 2021. január 1-jét követően működésbe lépő létesítményekben biomassza-tüzelőanyagokból előállított villamos energia, hő és hűtőhatás esetében legalább
  70
  %, a 2026. január 1-jét követően működésbe lépő ilyen létesítményekben pedig
  80
  %. |
| --- | --- |

d)

a 2021. január 1-jét követően működésbe lépő létesítményekben biomassza-tüzelőanyagokból előállított villamos energia, hő és hűtőhatás esetében legalább
  70
  %, a 2026. január 1-jét követően működésbe lépő ilyen létesítményekben pedig
  80
  %.

70

80

Módosítás 249

Módosítás 249

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 7 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

26 cikk – 7 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok az üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében az e bekezdésben előírtnál nagyobb megtakarítást is megállapíthatnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok az üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében az e bekezdésben előírtnál nagyobb megtakarítást is megállapíthatnak.

A tagállamok az üvegházhatású gázok kibocsátása tekintetében az e bekezdésben előírtnál nagyobb megtakarítást is megállapíthatnak.

Módosítás 297 és 356

Módosítás 297 és 356

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 8 bekezdés – 1 albekezdés

26 cikk – 8 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A legalább 20MW tüzelőanyag-kapacitású létesítményekben biomassza-tüzelőanyagokból előállított villamos energia csak akkor vehető figyelembe az
  (1) bekezdés
  a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 34. pontjában szereplő meghatározásnak megfelelő nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származik. Az
  (1) bekezdés
  a) és b) pontja tekintetében ez a rendelkezés csak a [3
  years from date of adoption of this Directive]
  után működésbe lépő létesítmények esetében alkalmazandó. Az
  (1) bekezdés
  c) pontja tekintetében ez a rendelkezés nincs kihatással a [
  3 years from date of adoption of this Directive]-ig
  jóváhagyott állami támogatási programokra. | A legalább 20 MW tüzelőanyag-kapacitású létesítményekben biomassza-tüzelőanyagokból előállított villamos energia csak akkor vehető figyelembe az
  e cikk (1) bekezdésének
  a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 34. pontjában szereplő meghatározásnak megfelelő nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származik
  , vagy ha csak olyan, villamos energiára épülő létesítményekben termelik, amelyek legalább 40 %-os nettó elektromos hatásfokot érnek el és nem használnak fel fosszilis tüzelőanyagokat
  . Az
  e cikk (1) bekezdésének
  a) és b) pontja tekintetében ez a rendelkezés csak a [3
  évvel ezen irányelv elfogadásának dátumát követően]
  után működésbe lépő létesítmények esetében alkalmazandó. Az
  e cikk (1) bekezdésének
  (1) bekezdés c) pontja tekintetében ez a rendelkezés nincs kihatással a ... [
  1 évvel ezen irányelv elfogadásának dátumát követően]-ig
  jóváhagyott állami támogatási programokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A legalább 20MW tüzelőanyag-kapacitású létesítményekben biomassza-tüzelőanyagokból előállított villamos energia csak akkor vehető figyelembe az
  (1) bekezdés
  a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 34. pontjában szereplő meghatározásnak megfelelő nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származik. Az
  (1) bekezdés
  a) és b) pontja tekintetében ez a rendelkezés csak a [3
  years from date of adoption of this Directive]
  után működésbe lépő létesítmények esetében alkalmazandó. Az
  (1) bekezdés
  c) pontja tekintetében ez a rendelkezés nincs kihatással a [
  3 years from date of adoption of this Directive]-ig
  jóváhagyott állami támogatási programokra.

(1) bekezdés

(1) bekezdés

years from date of adoption of this Directive]

(1) bekezdés

3 years from date of adoption of this Directive]-ig

A legalább 20 MW tüzelőanyag-kapacitású létesítményekben biomassza-tüzelőanyagokból előállított villamos energia csak akkor vehető figyelembe az
  e cikk (1) bekezdésének
  a), b) és c) pontjában említett célok tekintetében, ha a 2012/27/EU irányelv 2. cikkének 34. pontjában szereplő meghatározásnak megfelelő nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származik
  , vagy ha csak olyan, villamos energiára épülő létesítményekben termelik, amelyek legalább 40 %-os nettó elektromos hatásfokot érnek el és nem használnak fel fosszilis tüzelőanyagokat
  . Az
  e cikk (1) bekezdésének
  a) és b) pontja tekintetében ez a rendelkezés csak a [3
  évvel ezen irányelv elfogadásának dátumát követően]
  után működésbe lépő létesítmények esetében alkalmazandó. Az
  e cikk (1) bekezdésének
  (1) bekezdés c) pontja tekintetében ez a rendelkezés nincs kihatással a ... [
  1 évvel ezen irányelv elfogadásának dátumát követően]-ig
  jóváhagyott állami támogatási programokra.

e cikk (1) bekezdésének

, vagy ha csak olyan, villamos energiára épülő létesítményekben termelik, amelyek legalább 40 %-os nettó elektromos hatásfokot érnek el és nem használnak fel fosszilis tüzelőanyagokat

e cikk (1) bekezdésének

évvel ezen irányelv elfogadásának dátumát követően]

e cikk (1) bekezdésének

1 évvel ezen irányelv elfogadásának dátumát követően]-ig

Módosítás 251

Módosítás 251

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 8 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

26 cikk – 8 bekezdés – 2 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az első albekezdés nem alkalmazandó az olyan létesítményekből származó villamos energiára, amelyek esetében nincsen előírva a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  14. cikke szerinti nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés alkalmazása, feltéve, hogy ezek a létesítmények kizárólag maradványokból, normális üzemi feltételek mellett előállított biomassza-tüzelőanyagot alkalmaznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az első albekezdés nem alkalmazandó az olyan létesítményekből származó villamos energiára, amelyek esetében nincsen előírva a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  14. cikke szerinti nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés alkalmazása, feltéve, hogy ezek a létesítmények kizárólag maradványokból, normális üzemi feltételek mellett előállított biomassza-tüzelőanyagot alkalmaznak.

Az első albekezdés nem alkalmazandó az olyan létesítményekből származó villamos energiára, amelyek esetében nincsen előírva a 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

1a

14. cikke szerinti nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés alkalmazása, feltéve, hogy ezek a létesítmények kizárólag maradványokból, normális üzemi feltételek mellett előállított biomassza-tüzelőanyagot alkalmaznak.

Módosítás 252

Módosítás 252

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 8 a bekezdés (új)

26 cikk – 8 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a)
     
  A Bizottság ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított két év]-ig és azt követően kétévente jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára az Unióban felhasznált bio-tüzelőanyagok által többek között az élelmiszer, takarmány és más anyagok termelésére, valamint az Unión belüli illetve harmadik országbeli gazdasági, környezeti és társadalmi fenntarthatóságra gyakorolt hatásokról és azok előnyeiről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8a)
     
  A Bizottság ... [ezen irányelv hatálybalépésétől számított két év]-ig és azt követően kétévente jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára az Unióban felhasznált bio-tüzelőanyagok által többek között az élelmiszer, takarmány és más anyagok termelésére, valamint az Unión belüli illetve harmadik országbeli gazdasági, környezeti és társadalmi fenntarthatóságra gyakorolt hatásokról és azok előnyeiről.

Módosítás 253

Módosítás 253

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

26 cikk – 8 b bekezdés (új)

26 cikk – 8 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b)
     
  Az e cikk (1)–(8a) bekezdéseitől eltérve, figyelemmel a legkülső területeknek az EUMSZ 349. cikkében rögzített sajátosságaira, az irányelv 26. cikke nem alkalmazandó e régiókra. A Bizottság ... [a jelen irányelv hatálybalépésétől számított 6 hónap]-ig jogalkotási javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amely az üvegházhatású gázok fenntarthatóságával kapcsolatos és e gázok használatának csökkentésére irányuló kritériumokat határoz meg a legkülső régiók tekintetében. E kritériumok figyelembe veszik a helyi sajátosságokat. A legkülső régiók számára lehetővé kell tenni, hogy ki tudják használni erőforrásaik teljes potenciálját, a fenntarthatóság szigorú kritériumainak tiszteletben tartása mellett, annak érdekében, hogy fokozzák a megújuló energia termelését és megerősítsék energiafüggetlenségüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(8b)
     
  Az e cikk (1)–(8a) bekezdéseitől eltérve, figyelemmel a legkülső területeknek az EUMSZ 349. cikkében rögzített sajátosságaira, az irányelv 26. cikke nem alkalmazandó e régiókra. A Bizottság ... [a jelen irányelv hatálybalépésétől számított 6 hónap]-ig jogalkotási javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amely az üvegházhatású gázok fenntarthatóságával kapcsolatos és e gázok használatának csökkentésére irányuló kritériumokat határoz meg a legkülső régiók tekintetében. E kritériumok figyelembe veszik a helyi sajátosságokat. A legkülső régiók számára lehetővé kell tenni, hogy ki tudják használni erőforrásaik teljes potenciálját, a fenntarthatóság szigorú kritériumainak tiszteletben tartása mellett, annak érdekében, hogy fokozzák a megújuló energia termelését és megerősítsék energiafüggetlenségüket.

Módosítás 255

Módosítás 255

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

27 cikk – 1 bekezdés – a pont

27 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | megengedi az eltérő fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási jellemzőkkel rendelkező nyersanyagszállítmányok vagy bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok összekeverését például egyetlen konténerben, feldolgozó vagy logisztikai létesítményben, átviteli és elosztási infrastruktúrában vagy helyszínen; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

megengedi az eltérő fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási jellemzőkkel rendelkező nyersanyagszállítmányok vagy bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok összekeverését például egyetlen konténerben, feldolgozó vagy logisztikai létesítményben, átviteli és elosztási infrastruktúrában vagy helyszínen;

| a) | megengedi az eltérő fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási jellemzőkkel rendelkező nyersanyagszállítmányok vagy bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok összekeverését például egyetlen konténerben, feldolgozó vagy logisztikai létesítményben, átviteli és elosztási infrastruktúrában vagy helyszínen
  , feltéve, hogy az egyes szállítmányok megfelelnek a 26. cikkben rögzített követelményeknek, és megfelelő rendszerek működnek az egyes szállítmányok megfelelőségének mérésére és nyomon követésére
  ; |
| --- | --- |

a)

megengedi az eltérő fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási jellemzőkkel rendelkező nyersanyagszállítmányok vagy bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok összekeverését például egyetlen konténerben, feldolgozó vagy logisztikai létesítményben, átviteli és elosztási infrastruktúrában vagy helyszínen
  , feltéve, hogy az egyes szállítmányok megfelelnek a 26. cikkben rögzített követelményeknek, és megfelelő rendszerek működnek az egyes szállítmányok megfelelőségének mérésére és nyomon követésére
  ;

, feltéve, hogy az egyes szállítmányok megfelelnek a 26. cikkben rögzített követelményeknek, és megfelelő rendszerek működnek az egyes szállítmányok megfelelőségének mérésére és nyomon követésére

Módosítás 256

Módosítás 256

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

27 cikk – 1 a bekezdés (új)

27 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A határokon átnyúló kereskedelem és a fogyasztók rendelkezésére bocsátás elősegítése érdekében a hálózatba betáplált megújuló energia eredetigazolásának tartalmaznia kell a fenntarthatósági kritériumokra és a 26. cikk (2)–(7) bekezdésében rögzített üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarításra vonatkozó tájékoztatást, és elkülönítve is továbbítható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A határokon átnyúló kereskedelem és a fogyasztók rendelkezésére bocsátás elősegítése érdekében a hálózatba betáplált megújuló energia eredetigazolásának tartalmaznia kell a fenntarthatósági kritériumokra és a 26. cikk (2)–(7) bekezdésében rögzített üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarításra vonatkozó tájékoztatást, és elkülönítve is továbbítható.

Módosítás 257

Módosítás 257

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés – a pont

27 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | amennyiben egy nyersanyagszállítmány feldolgozásából egyetlen eredmény születik, és azt bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók vagy biomassza-tüzelőanyagok előállítására szánják, a szállítmány méretét és fenntarthatósági, valamint üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási jellemzőit egy olyan átváltási együtthatóval kell kiigazítani, amely a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók vagy biomassza-tüzelőanyagok előállítására szánt eredmény és az eljáráshoz felhasznált bemeneti nyersanyagok arányát fejezi ki; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

amennyiben egy nyersanyagszállítmány feldolgozásából egyetlen eredmény születik, és azt bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók vagy biomassza-tüzelőanyagok előállítására szánják, a szállítmány méretét és fenntarthatósági, valamint üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási jellemzőit egy olyan átváltási együtthatóval kell kiigazítani, amely a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók vagy biomassza-tüzelőanyagok előállítására szánt eredmény és az eljáráshoz felhasznált bemeneti nyersanyagok arányát fejezi ki;

| a) | amennyiben egy nyersanyagszállítmány feldolgozásából egyetlen eredmény születik, és azt bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók vagy biomassza-tüzelőanyagok előállítására szánják, a szállítmány méretét és fenntarthatósági, valamint üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási jellemzőit egy olyan átváltási együtthatóval kell kiigazítani, amely a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók vagy biomassza-tüzelőanyagok előállítására szánt eredmény és az eljáráshoz felhasznált bemeneti nyersanyagok arányát fejezi ki
  , amennyiben a keveréket alkotó valamennyi szállítmány megfelel a 26. cikkben rögzített követelményeknek
  ; |
| --- | --- |

a)

amennyiben egy nyersanyagszállítmány feldolgozásából egyetlen eredmény születik, és azt bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók vagy biomassza-tüzelőanyagok előállítására szánják, a szállítmány méretét és fenntarthatósági, valamint üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási jellemzőit egy olyan átváltási együtthatóval kell kiigazítani, amely a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók vagy biomassza-tüzelőanyagok előállítására szánt eredmény és az eljáráshoz felhasznált bemeneti nyersanyagok arányát fejezi ki
  , amennyiben a keveréket alkotó valamennyi szállítmány megfelel a 26. cikkben rögzített követelményeknek
  ;

, amennyiben a keveréket alkotó valamennyi szállítmány megfelel a 26. cikkben rögzített követelményeknek

Módosítás 258

Módosítás 258

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

27 cikk – 3 bekezdés

27 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők megbízható információkat nyújtsanak be a 26. cikk (2)–(7) bekezdésében előírt fenntarthatósági, valamint üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási követelményeknek való megfelelés kapcsán, és hogy kérésre bocsássák a tagállam rendelkezésére az információk előállításához felhasznált adatokat. A tagállamok előírják a gazdasági szereplők számára, hogy az általuk benyújtott információk tekintetében dolgozzák ki a független audit megfelelő normáit, és mellékeljék az audit elvégzésével kapcsolatos bizonyítékokat. Az audit során meg kell vizsgálni, hogy a gazdasági szereplők által használt rendszerek a pontosság, a megbízhatóság és a csalásbiztosság tekintetében megfelelnek-e az előírásoknak. Értékelni kell továbbá a mintavétel gyakoriságát és módszerét, és az adatok megbízhatóságát. | (3)   A tagállamok intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők megbízható információkat nyújtsanak be a 26. cikk (2)–(7) bekezdésében előírt fenntarthatósági, valamint üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási követelményeknek való megfelelés kapcsán, és hogy kérésre bocsássák a tagállam rendelkezésére az információk előállításához felhasznált adatokat. A tagállamok előírják a gazdasági szereplők számára, hogy az általuk benyújtott információk tekintetében dolgozzák ki a független audit megfelelő normáit, és mellékeljék az audit elvégzésével kapcsolatos bizonyítékokat. Az audit során meg kell vizsgálni, hogy a gazdasági szereplők által használt rendszerek a pontosság, a megbízhatóság és a csalásbiztosság tekintetében megfelelnek-e az előírásoknak
  , ideértve annak ellenőrzését is, hogy szándékosan nem módosítottak úgy anyagokat vagy nem váltak meg tőlük azért, hogy a szállítmány vagy annak egy része a 26. cikk (2)–(7) bekezdései szerinti hulladékká vagy maradékanyaggá váljon
  . Értékelni kell továbbá a mintavétel gyakoriságát és módszerét, és az adatok megbízhatóságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A tagállamok intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők megbízható információkat nyújtsanak be a 26. cikk (2)–(7) bekezdésében előírt fenntarthatósági, valamint üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási követelményeknek való megfelelés kapcsán, és hogy kérésre bocsássák a tagállam rendelkezésére az információk előállításához felhasznált adatokat. A tagállamok előírják a gazdasági szereplők számára, hogy az általuk benyújtott információk tekintetében dolgozzák ki a független audit megfelelő normáit, és mellékeljék az audit elvégzésével kapcsolatos bizonyítékokat. Az audit során meg kell vizsgálni, hogy a gazdasági szereplők által használt rendszerek a pontosság, a megbízhatóság és a csalásbiztosság tekintetében megfelelnek-e az előírásoknak. Értékelni kell továbbá a mintavétel gyakoriságát és módszerét, és az adatok megbízhatóságát.

(3)   A tagállamok intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők megbízható információkat nyújtsanak be a 26. cikk (2)–(7) bekezdésében előírt fenntarthatósági, valamint üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási követelményeknek való megfelelés kapcsán, és hogy kérésre bocsássák a tagállam rendelkezésére az információk előállításához felhasznált adatokat. A tagállamok előírják a gazdasági szereplők számára, hogy az általuk benyújtott információk tekintetében dolgozzák ki a független audit megfelelő normáit, és mellékeljék az audit elvégzésével kapcsolatos bizonyítékokat. Az audit során meg kell vizsgálni, hogy a gazdasági szereplők által használt rendszerek a pontosság, a megbízhatóság és a csalásbiztosság tekintetében megfelelnek-e az előírásoknak
  , ideértve annak ellenőrzését is, hogy szándékosan nem módosítottak úgy anyagokat vagy nem váltak meg tőlük azért, hogy a szállítmány vagy annak egy része a 26. cikk (2)–(7) bekezdései szerinti hulladékká vagy maradékanyaggá váljon
  . Értékelni kell továbbá a mintavétel gyakoriságát és módszerét, és az adatok megbízhatóságát.

Módosítás 259

Módosítás 259

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

27 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

27 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az ebben a bekezdésben megállapított kötelezettségek mind az Unión belül előállított, mind a behozott bioüzemanyagokra, folyékony bio-energiahordozókra és biomassza-tüzelőanyagokra vonatkoznak. | Az ebben a bekezdésben megállapított kötelezettségek mind az Unión belül előállított, mind a behozott bioüzemanyagokra, folyékony bio-energiahordozókra és biomassza-tüzelőanyagokra vonatkoznak.
  A bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok földrajzi származására vonatkozó információkat a fogyasztók rendelkezésére kell bocsátani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az ebben a bekezdésben megállapított kötelezettségek mind az Unión belül előállított, mind a behozott bioüzemanyagokra, folyékony bio-energiahordozókra és biomassza-tüzelőanyagokra vonatkoznak.

Az ebben a bekezdésben megállapított kötelezettségek mind az Unión belül előállított, mind a behozott bioüzemanyagokra, folyékony bio-energiahordozókra és biomassza-tüzelőanyagokra vonatkoznak.
  A bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok földrajzi származására vonatkozó információkat a fogyasztók rendelkezésére kell bocsátani.

A bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok földrajzi származására vonatkozó információkat a fogyasztók rendelkezésére kell bocsátani.

Módosítás 260

Módosítás 260

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

27 cikk – 4 bekezdés

27 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság megállapíthatja, hogy a biomassza-termékek előállítására vonatkozó szabványokat megállapító önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszerek pontos adatokkal szolgálnak a 26. cikk (7) bekezdésének céljait illetően, és/vagy hogy e rendszerek használatával igazolható, hogy a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók vagy biomassza-tüzelőanyagok szállítmányai megfelelnek a 26. cikk (2),(3), (4) , (5) és (6) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak, és/vagy hogy szándékosan nem módosítottak úgy anyagokat vagy nem váltak meg tőlük azért, hogy a szállítmány vagy annak egy része a IX. melléklet hatálya alá tartozzon. A 26. cikk (5) és (6) bekezdésében az erdei biomassza kapcsán előírt követelmények teljesülésének igazolására a gazdasági szereplők benyújthatják az
  erdőgazdasági üzem szintjén
  rendelkezésre álló bizonyítékokat. A Bizottság a 26. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja alkalmazásában elismerheti továbbá a nemzetközi megállapodások által elismert vagy kormányközi szervezetek, illetve a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) által készített jegyzékekben szereplő ritka, fenyegetett vagy veszélyeztetett ökoszisztémák vagy fajok védelmére kijelölt területeket. | (4)   A Bizottság megállapíthatja, hogy a biomassza-termékek előállítására vonatkozó szabványokat megállapító önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszerek pontos adatokkal szolgálnak a 26. cikk (7) bekezdésének céljait illetően, és/vagy hogy e rendszerek használatával igazolható, hogy a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók vagy biomassza-tüzelőanyagok szállítmányai megfelelnek a 26. cikk (2),(3), (4) , (5) és (6) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak, és/vagy hogy szándékosan nem módosítottak úgy anyagokat vagy nem váltak meg tőlük azért, hogy a szállítmány vagy annak egy része a IX. melléklet hatálya alá tartozzon. A 26. cikk (5) és (6) bekezdésében az erdei biomassza kapcsán előírt követelmények teljesülésének igazolására a gazdasági szereplők benyújthatják az
  ellátási alapszinten
  rendelkezésre álló bizonyítékokat. A Bizottság a 26. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja alkalmazásában elismerheti továbbá a nemzetközi megállapodások által elismert vagy kormányközi szervezetek, illetve a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) által készített jegyzékekben szereplő ritka, fenyegetett vagy veszélyeztetett ökoszisztémák vagy fajok védelmére kijelölt területeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság megállapíthatja, hogy a biomassza-termékek előállítására vonatkozó szabványokat megállapító önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszerek pontos adatokkal szolgálnak a 26. cikk (7) bekezdésének céljait illetően, és/vagy hogy e rendszerek használatával igazolható, hogy a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók vagy biomassza-tüzelőanyagok szállítmányai megfelelnek a 26. cikk (2),(3), (4) , (5) és (6) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak, és/vagy hogy szándékosan nem módosítottak úgy anyagokat vagy nem váltak meg tőlük azért, hogy a szállítmány vagy annak egy része a IX. melléklet hatálya alá tartozzon. A 26. cikk (5) és (6) bekezdésében az erdei biomassza kapcsán előírt követelmények teljesülésének igazolására a gazdasági szereplők benyújthatják az
  erdőgazdasági üzem szintjén
  rendelkezésre álló bizonyítékokat. A Bizottság a 26. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja alkalmazásában elismerheti továbbá a nemzetközi megállapodások által elismert vagy kormányközi szervezetek, illetve a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) által készített jegyzékekben szereplő ritka, fenyegetett vagy veszélyeztetett ökoszisztémák vagy fajok védelmére kijelölt területeket.

(4)   A Bizottság megállapíthatja, hogy a biomassza-termékek előállítására vonatkozó szabványokat megállapító önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszerek pontos adatokkal szolgálnak a 26. cikk (7) bekezdésének céljait illetően, és/vagy hogy e rendszerek használatával igazolható, hogy a bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók vagy biomassza-tüzelőanyagok szállítmányai megfelelnek a 26. cikk (2),(3), (4) , (5) és (6) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumoknak, és/vagy hogy szándékosan nem módosítottak úgy anyagokat vagy nem váltak meg tőlük azért, hogy a szállítmány vagy annak egy része a IX. melléklet hatálya alá tartozzon. A 26. cikk (5) és (6) bekezdésében az erdei biomassza kapcsán előírt követelmények teljesülésének igazolására a gazdasági szereplők benyújthatják az
  ellátási alapszinten
  rendelkezésre álló bizonyítékokat. A Bizottság a 26. cikk (2) bekezdése b) pontjának ii. alpontja alkalmazásában elismerheti továbbá a nemzetközi megállapodások által elismert vagy kormányközi szervezetek, illetve a Természetvédelmi Világszövetség (IUCN) által készített jegyzékekben szereplő ritka, fenyegetett vagy veszélyeztetett ökoszisztémák vagy fajok védelmére kijelölt területeket.

Módosítás 261

Módosítás 261

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

27 cikk – 5 bekezdés – 3 albekezdés

27 cikk – 5 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Elsősorban annak érdekében, hogy a fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumoknak való megfelelés ellenőrzése hatékony és összehangolt legyen, valamint a csalás megelőzése érdekében a Bizottság pontosan meghatározhatja többek között a független, megbízható és átlátható auditra vonatkozó részletes végrehajtási előírásokat, és ezen előírások alkalmazását kötelezővé teheti valamennyi önkéntes rendszer vonatkozásában. Ezen előírások meghatározásakor a Bizottság szem előtt tartja az adminisztratív terhek csökkentésének szükségességét. Ezt a 31. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén kell megvalósítani. Ezekben a végrehajtási jogi aktusokban a Bizottság meghatározza azt is, hogy az önkéntes rendszereknek milyen határidőn belül kell az előírásokat végrehajtaniuk. A Bizottság hatályon kívül helyezheti az önkéntes rendszerek elismerésére vonatkozóan hozott határozatokat, amennyiben a szóban forgó önkéntes rendszerek az előirányzott határidőn belül nem teljesítik ezeket az előírásokat. | Elsősorban annak érdekében, hogy a fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumoknak való megfelelés ellenőrzése hatékony és összehangolt legyen, valamint a csalás megelőzése érdekében a Bizottság pontosan meghatározhatja többek között a független, megbízható és átlátható auditra vonatkozó részletes végrehajtási előírásokat, és ezen előírások alkalmazását kötelezővé teheti valamennyi önkéntes rendszer vonatkozásában. Ezen előírások meghatározásakor a Bizottság szem előtt tartja az adminisztratív terhek csökkentésének szükségességét. Ezt a 31. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén kell megvalósítani. Ezekben a végrehajtási jogi aktusokban a Bizottság meghatározza azt is, hogy az önkéntes rendszereknek milyen határidőn belül kell az előírásokat végrehajtaniuk. A Bizottság hatályon kívül helyezheti az önkéntes rendszerek elismerésére vonatkozóan hozott határozatokat, amennyiben a szóban forgó önkéntes rendszerek az előirányzott határidőn belül nem teljesítik ezeket az előírásokat.
  Amennyiben valamely tagállam az önkéntes rendszer működésével kapcsolatos aggályt vet fel, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a kérdést, és megfelelő intézkedést kell hoznia. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Elsősorban annak érdekében, hogy a fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumoknak való megfelelés ellenőrzése hatékony és összehangolt legyen, valamint a csalás megelőzése érdekében a Bizottság pontosan meghatározhatja többek között a független, megbízható és átlátható auditra vonatkozó részletes végrehajtási előírásokat, és ezen előírások alkalmazását kötelezővé teheti valamennyi önkéntes rendszer vonatkozásában. Ezen előírások meghatározásakor a Bizottság szem előtt tartja az adminisztratív terhek csökkentésének szükségességét. Ezt a 31. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén kell megvalósítani. Ezekben a végrehajtási jogi aktusokban a Bizottság meghatározza azt is, hogy az önkéntes rendszereknek milyen határidőn belül kell az előírásokat végrehajtaniuk. A Bizottság hatályon kívül helyezheti az önkéntes rendszerek elismerésére vonatkozóan hozott határozatokat, amennyiben a szóban forgó önkéntes rendszerek az előirányzott határidőn belül nem teljesítik ezeket az előírásokat.

Elsősorban annak érdekében, hogy a fenntarthatósági és üvegházhatásúgáz-kibocsátásmegtakarítási kritériumoknak való megfelelés ellenőrzése hatékony és összehangolt legyen, valamint a csalás megelőzése érdekében a Bizottság pontosan meghatározhatja többek között a független, megbízható és átlátható auditra vonatkozó részletes végrehajtási előírásokat, és ezen előírások alkalmazását kötelezővé teheti valamennyi önkéntes rendszer vonatkozásában. Ezen előírások meghatározásakor a Bizottság szem előtt tartja az adminisztratív terhek csökkentésének szükségességét. Ezt a 31. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén kell megvalósítani. Ezekben a végrehajtási jogi aktusokban a Bizottság meghatározza azt is, hogy az önkéntes rendszereknek milyen határidőn belül kell az előírásokat végrehajtaniuk. A Bizottság hatályon kívül helyezheti az önkéntes rendszerek elismerésére vonatkozóan hozott határozatokat, amennyiben a szóban forgó önkéntes rendszerek az előirányzott határidőn belül nem teljesítik ezeket az előírásokat.
  Amennyiben valamely tagállam az önkéntes rendszer működésével kapcsolatos aggályt vet fel, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a kérdést, és megfelelő intézkedést kell hoznia.

Amennyiben valamely tagállam az önkéntes rendszer működésével kapcsolatos aggályt vet fel, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia a kérdést, és megfelelő intézkedést kell hoznia.

Módosítás 262

Módosítás 262

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

27 cikk – 7 a bekezdés (új)

27 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  A Bizottság bármikor, illetve valamely tagállam kérésére ellenőrizheti a fenntarthatósági kritériumok teljesítésével vagy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkenésével kapcsolatban az Unió piacán működő gazdasági szereplők által szolgáltatott információk megbízhatóságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(7a)
     
  A Bizottság bármikor, illetve valamely tagállam kérésére ellenőrizheti a fenntarthatósági kritériumok teljesítésével vagy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkenésével kapcsolatban az Unió piacán működő gazdasági szereplők által szolgáltatott információk megbízhatóságát.

Módosítás 263

Módosítás 263

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

28 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Azoknak az alapanyagoknak, amelyek termesztése a földhasználat közvetlen megváltozását okozta, azaz az IPCC szerinti következő földterület-kategóriák megváltozását: erdőterület, gyepterület, vizes élőhely, település vagy egyéb terület változása szántóterületté vagy évelő növényekkel borított szántóterületté, és amelyek esetében a közvetlen földhasználat-változtatás kibocsátási értékét (el) az V. melléklet C. része 7. pontja szerint számítják, a földhasználat közvetett megváltozásából adódó becsült kibocsátását nullának tekintik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Azoknak az alapanyagoknak, amelyek termesztése a földhasználat közvetlen megváltozását okozta, azaz az IPCC szerinti következő földterület-kategóriák megváltozását: erdőterület, gyepterület, vizes élőhely, település vagy egyéb terület változása szántóterületté vagy évelő növényekkel borított szántóterületté, és amelyek esetében a közvetlen földhasználat-változtatás kibocsátási értékét (el) az V. melléklet C. része 7. pontja szerint számítják, a földhasználat közvetett megváltozásából adódó becsült kibocsátását nullának tekintik.

Azoknak az alapanyagoknak, amelyek termesztése a földhasználat közvetlen megváltozását okozta, azaz az IPCC szerinti következő földterület-kategóriák megváltozását: erdőterület, gyepterület, vizes élőhely, település vagy egyéb terület változása szántóterületté vagy évelő növényekkel borított szántóterületté, és amelyek esetében a közvetlen földhasználat-változtatás kibocsátási értékét (el) az V. melléklet C. része 7. pontja szerint számítják, a földhasználat közvetett megváltozásából adódó becsült kibocsátását nullának tekintik.

Módosítás 264

Módosítás 264

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 2 bekezdés

28 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok jelentéseket nyújthatnak be a Bizottságnak az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájában (a továbbiakban: NUTS) 2. szintű vagy annál részletesebb felbontású NUTS-szinthez tartozó, a területükön található földterületeken a mezőgazdasági nyersanyagok termesztéséből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás jellemző mértékéről. A jelentésekhez csatolni kell a kibocsátások szintjének kiszámításához alkalmazott módszer és adatforrások ismertetését. E módszernek figyelembe kell vennie a talaj jellemzőit, az éghajlatot és a várt nyersanyaghozamokat. | (2)   A tagállamok jelentéseket nyújthatnak be a Bizottságnak az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájában (a továbbiakban: NUTS) 2. szintű vagy annál részletesebb felbontású NUTS-szinthez tartozó, a területükön található földterületeken a mezőgazdasági
  és erdőgazdasági
  nyersanyagok termesztéséből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás jellemző mértékéről. A jelentésekhez csatolni kell a kibocsátások szintjének kiszámításához alkalmazott módszer és adatforrások ismertetését. E módszernek figyelembe kell vennie a talaj jellemzőit, az éghajlatot és a várt nyersanyaghozamokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok jelentéseket nyújthatnak be a Bizottságnak az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájában (a továbbiakban: NUTS) 2. szintű vagy annál részletesebb felbontású NUTS-szinthez tartozó, a területükön található földterületeken a mezőgazdasági nyersanyagok termesztéséből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás jellemző mértékéről. A jelentésekhez csatolni kell a kibocsátások szintjének kiszámításához alkalmazott módszer és adatforrások ismertetését. E módszernek figyelembe kell vennie a talaj jellemzőit, az éghajlatot és a várt nyersanyaghozamokat.

(2)   A tagállamok jelentéseket nyújthatnak be a Bizottságnak az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájában (a továbbiakban: NUTS) 2. szintű vagy annál részletesebb felbontású NUTS-szinthez tartozó, a területükön található földterületeken a mezőgazdasági
  és erdőgazdasági
  nyersanyagok termesztéséből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás jellemző mértékéről. A jelentésekhez csatolni kell a kibocsátások szintjének kiszámításához alkalmazott módszer és adatforrások ismertetését. E módszernek figyelembe kell vennie a talaj jellemzőit, az éghajlatot és a várt nyersanyaghozamokat.

Módosítás 265

Módosítás 265

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 4 bekezdés

28 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság – a 31. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktus útján – megállapíthatja, hogy az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett jelentések pontos adatokat tartalmaznak a mezőgazdasági biomassza alapanyagainak termesztéséből származó, az adott területen keletkező üvegházhatásúgáz-kibocsátás mértékének meghatározására a 26. cikk (7) bekezdésében említett célok vonatkozásában. Így ezek az adatok használhatóak a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók tekintetében az V. melléklet D. vagy E. részében előírt, a biomassza-tüzelőanyagok tekintetében pedig a VI. melléklet C. részében előírt, a termesztés kapcsán alkalmazandó részekre bontott alapértelmezett értékek helyett. | (4)   A Bizottság – a 31. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktus útján – megállapíthatja, hogy az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett jelentések pontos adatokat tartalmaznak a mezőgazdasági
  és erdőgazdasági
  biomassza alapanyagainak termesztéséből származó, az adott területen keletkező üvegházhatásúgáz-kibocsátás mértékének meghatározására a 26. cikk (7) bekezdésében említett célok vonatkozásában. Így ezek az adatok használhatóak a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók tekintetében az V. melléklet D. vagy E. részében előírt, a biomassza-tüzelőanyagok tekintetében pedig a VI. melléklet C. részében előírt, a termesztés kapcsán alkalmazandó részekre bontott alapértelmezett értékek helyett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   A Bizottság – a 31. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktus útján – megállapíthatja, hogy az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett jelentések pontos adatokat tartalmaznak a mezőgazdasági biomassza alapanyagainak termesztéséből származó, az adott területen keletkező üvegházhatásúgáz-kibocsátás mértékének meghatározására a 26. cikk (7) bekezdésében említett célok vonatkozásában. Így ezek az adatok használhatóak a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók tekintetében az V. melléklet D. vagy E. részében előírt, a biomassza-tüzelőanyagok tekintetében pedig a VI. melléklet C. részében előírt, a termesztés kapcsán alkalmazandó részekre bontott alapértelmezett értékek helyett.

(4)   A Bizottság – a 31. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktus útján – megállapíthatja, hogy az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett jelentések pontos adatokat tartalmaznak a mezőgazdasági
  és erdőgazdasági
  biomassza alapanyagainak termesztéséből származó, az adott területen keletkező üvegházhatásúgáz-kibocsátás mértékének meghatározására a 26. cikk (7) bekezdésében említett célok vonatkozásában. Így ezek az adatok használhatóak a bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók tekintetében az V. melléklet D. vagy E. részében előírt, a biomassza-tüzelőanyagok tekintetében pedig a VI. melléklet C. részében előírt, a termesztés kapcsán alkalmazandó részekre bontott alapértelmezett értékek helyett.

Módosítás 266

Módosítás 266

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

28 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés

28 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság rendszeresen felülvizsgálja az V. és a VI. mellékletet azzal a céllal, hogy – amennyiben indokolt – beillessze vagy kiigazítsa bioüzemanyag- , folyékony bio-energiahordozó- és
  biomassza-tüzelőanyag- előállítási
  módokra vonatkozó értékeket. A felülvizsgálat során mérlegeli az V. melléklet C. részében és a VI. melléklet B. részében meghatározott módszertan módosítását is. | A Bizottság rendszeresen felülvizsgálja az V. és a VI. mellékletet azzal a céllal, hogy – amennyiben indokolt –
  a legújabb technológiai fejlődés és tudományos eredmények alapján
  beillessze vagy kiigazítsa
  a
  bioüzemanyag-, folyékony bio-energiahordozó- és
  biomasszatüzelőanyag-előállítási
  módokra vonatkozó értékeket. A felülvizsgálat során mérlegeli az V. melléklet C. részében és a VI. melléklet B. részében meghatározott módszertan módosítását is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság rendszeresen felülvizsgálja az V. és a VI. mellékletet azzal a céllal, hogy – amennyiben indokolt – beillessze vagy kiigazítsa bioüzemanyag- , folyékony bio-energiahordozó- és
  biomassza-tüzelőanyag- előállítási
  módokra vonatkozó értékeket. A felülvizsgálat során mérlegeli az V. melléklet C. részében és a VI. melléklet B. részében meghatározott módszertan módosítását is.

biomassza-tüzelőanyag- előállítási

A Bizottság rendszeresen felülvizsgálja az V. és a VI. mellékletet azzal a céllal, hogy – amennyiben indokolt –
  a legújabb technológiai fejlődés és tudományos eredmények alapján
  beillessze vagy kiigazítsa
  a
  bioüzemanyag-, folyékony bio-energiahordozó- és
  biomasszatüzelőanyag-előállítási
  módokra vonatkozó értékeket. A felülvizsgálat során mérlegeli az V. melléklet C. részében és a VI. melléklet B. részében meghatározott módszertan módosítását is.

a legújabb technológiai fejlődés és tudományos eredmények alapján

a

biomasszatüzelőanyag-előállítási

Módosítás 267

Módosítás 267

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés

30 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság nyomon követi az Unióban felhasznált bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok eredetét, valamint
  az ezek
  előállítása – beleértve az áttelepítés – által az Unióban és az ellátást biztosító fő harmadik országokban a földhasználatra gyakorolt hatást. A nyomon követés során a tagállamok által az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet 3., 15. és 18. cikkének megfelelően benyújtott integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveket, az ezekkel kapcsolatos eredményjelentéseket, a vonatkozó harmadik országok által benyújtott jelentéseket, illetve a kormányközi szervezetek jelentéseit, a tudományos kutatásokat és minden más releváns információt figyelembe kell venni. A Bizottság ezen kívül nyomon követi a biomassza energia-előállítási célú felhasználásával összefüggő árutőzsdei árváltozásokat és az élelmezésbiztonságra gyakorolt bármilyen kapcsolódó pozitív vagy negatív hatást. | (1)   A Bizottság nyomon követi az Unióban felhasznált bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok eredetét, valamint
  a megújuló energia ezekből és egyéb forrásokból történő
  előállítása – beleértve az áttelepítés – által az Unióban és az ellátást biztosító fő harmadik országokban a földhasználatra gyakorolt hatást. A nyomon követés során a tagállamok által az [energiaunió irányításáról szóló,
  2016/0375(COD)
  ]
  ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet 3., 15. és 18. cikkének megfelelően benyújtott integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveket, az ezekkel kapcsolatos eredményjelentéseket, a vonatkozó harmadik országok által benyújtott jelentéseket, illetve a kormányközi szervezetek jelentéseit, a tudományos kutatásokat
  , műholdak által szolgáltatott adatokat
  és minden más releváns információt figyelembe kell venni. A Bizottság ezen kívül nyomon követi a biomassza energia-előállítási célú felhasználásával összefüggő árutőzsdei árváltozásokat és az élelmezésbiztonságra
  és más konkurens anyagok használatára
  gyakorolt bármilyen kapcsolódó pozitív vagy negatív hatást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A Bizottság nyomon követi az Unióban felhasznált bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok eredetét, valamint
  az ezek
  előállítása – beleértve az áttelepítés – által az Unióban és az ellátást biztosító fő harmadik országokban a földhasználatra gyakorolt hatást. A nyomon követés során a tagállamok által az [energiaunió irányításáról szóló] rendelet 3., 15. és 18. cikkének megfelelően benyújtott integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveket, az ezekkel kapcsolatos eredményjelentéseket, a vonatkozó harmadik országok által benyújtott jelentéseket, illetve a kormányközi szervezetek jelentéseit, a tudományos kutatásokat és minden más releváns információt figyelembe kell venni. A Bizottság ezen kívül nyomon követi a biomassza energia-előállítási célú felhasználásával összefüggő árutőzsdei árváltozásokat és az élelmezésbiztonságra gyakorolt bármilyen kapcsolódó pozitív vagy negatív hatást.

(1)   A Bizottság nyomon követi az Unióban felhasznált bioüzemanyagok, folyékony bio-energiahordozók és biomassza-tüzelőanyagok eredetét, valamint
  a megújuló energia ezekből és egyéb forrásokból történő
  előállítása – beleértve az áttelepítés – által az Unióban és az ellátást biztosító fő harmadik országokban a földhasználatra gyakorolt hatást. A nyomon követés során a tagállamok által az [energiaunió irányításáról szóló,
  2016/0375(COD)
  ]
  ... európai parlamenti és tanácsi
  rendelet 3., 15. és 18. cikkének megfelelően benyújtott integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveket, az ezekkel kapcsolatos eredményjelentéseket, a vonatkozó harmadik országok által benyújtott jelentéseket, illetve a kormányközi szervezetek jelentéseit, a tudományos kutatásokat
  , műholdak által szolgáltatott adatokat
  és minden más releváns információt figyelembe kell venni. A Bizottság ezen kívül nyomon követi a biomassza energia-előállítási célú felhasználásával összefüggő árutőzsdei árváltozásokat és az élelmezésbiztonságra
  és más konkurens anyagok használatára
  gyakorolt bármilyen kapcsolódó pozitív vagy negatív hatást.

Módosítás 268

Módosítás 268

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

32 cikk – 2 bekezdés

32 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottságnak a a 7. cikk (5) bekezdésében, a 7. cikk (6) bekezdésében, a 19. cikk (11) bekezdésében, a 19. cikk (14) bekezdésében, a 25. cikk (6) bekezdésében és a 28. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2021. január 1-jétől kezdődő hatállyal. | (2)   A Bizottságnak a 
  7. cikk (3) bekezdésében,
  a 7. cikk (5) bekezdésében, a 7. cikk (6) bekezdésében, a 19. cikk (11) bekezdésében, a 19. cikk (14) bekezdésében, a 25. cikk (6) bekezdésében és a 28. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2021. január 1-jétől kezdődő hatállyal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottságnak a a 7. cikk (5) bekezdésében, a 7. cikk (6) bekezdésében, a 19. cikk (11) bekezdésében, a 19. cikk (14) bekezdésében, a 25. cikk (6) bekezdésében és a 28. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2021. január 1-jétől kezdődő hatállyal.

(2)   A Bizottságnak a 
  7. cikk (3) bekezdésében,
  a 7. cikk (5) bekezdésében, a 7. cikk (6) bekezdésében, a 19. cikk (11) bekezdésében, a 19. cikk (14) bekezdésében, a 25. cikk (6) bekezdésében és a 28. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2021. január 1-jétől kezdődő hatállyal.

Módosítás 269

Módosítás 269

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

32 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

32 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja, a 7. cikk (5) bekezdésében, a 7. cikk (6) bekezdésében, a 19. cikk (11) bekezdésében, a 19. cikk (14) bekezdésében, a 25. cikk (6) bekezdésében és a 28. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja
  a 7. cikk (3) bekezdésében,
  a 7. cikk (5) bekezdésében, a 7. cikk (6) bekezdésében, a 19. cikk (11) bekezdésében, a 19. cikk (14) bekezdésében, a 25. cikk (6) bekezdésében és a 28. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja, a 7. cikk (5) bekezdésében, a 7. cikk (6) bekezdésében, a 19. cikk (11) bekezdésében, a 19. cikk (14) bekezdésében, a 25. cikk (6) bekezdésében és a 28. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja
  a 7. cikk (3) bekezdésében,
  a 7. cikk (5) bekezdésében, a 7. cikk (6) bekezdésében, a 19. cikk (11) bekezdésében, a 19. cikk (14) bekezdésében, a 25. cikk (6) bekezdésében és a 28. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

a 7. cikk (3) bekezdésében,

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Módosítás 270

Módosítás 270

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I a melléklet (új)

I a melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | A 2030-ra vonatkozó tagállami célkitűzések az alábbi, százalékpontban kifejezett elemek összegéből állnak: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

1.

A 2030-ra vonatkozó tagállami célkitűzések az alábbi, százalékpontban kifejezett elemek összegéből állnak:

| a) | az I. mellékletben megállapított, 2020-ra vonatkozó kötelező tagállami nemzeti célkitűzés; |
| --- | --- |

a)

a)

az I. mellékletben megállapított, 2020-ra vonatkozó kötelező tagállami nemzeti célkitűzés;

az I. mellékletben megállapított, 2020-ra vonatkozó kötelező tagállami nemzeti célkitűzés;

| b) | átalányalapú hozzájárulás („Cátalány”); |
| --- | --- |

b)

b)

átalányalapú hozzájárulás („Cátalány”);

átalányalapú hozzájárulás („Cátalány

| c) | az egy főre jutó GDP összegén alapuló hozzájárulás („CGDP”); |
| --- | --- |

c)

c)

az egy főre jutó GDP összegén alapuló hozzájárulás („CGDP”);

az egy főre jutó GDP összegén alapuló hozzájárulás („CGDP

| d) | potenciál alapú hozzájárulás („Cpotenciál”); |
| --- | --- |

d)

d)

potenciál alapú hozzájárulás („Cpotenciál”);

potenciál alapú hozzájárulás („Cpotenciál

| e) | a tagállam összekapcsoltsági szintjét tükröző hozzájárulás („Cösszakapcsoltság”). |
| --- | --- |

e)

e)

a tagállam összekapcsoltsági szintjét tükröző hozzájárulás („Cösszakapcsoltság”).

a tagállam összekapcsoltsági szintjét tükröző hozzájárulás („Cösszakapcsoltság

| 2. | A
  Cátalány értéknek minden tagállam esetében azonosnak kell lennie. A tagállamok Cátalány hozzájárulásai együttesen az Unió 2030-ra és 2020-ra szóló célkitűzései közötti különbség 30 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

2.

2.

A
  Cátalány értéknek minden tagállam esetében azonosnak kell lennie. A tagállamok Cátalány hozzájárulásai együttesen az Unió 2030-ra és 2020-ra szóló célkitűzései közötti különbség 30 %-át teszik ki.

Cátalány

átalány

| 3. | A
  CGDP hozzájárulást az Unió átlagához viszonyított, egy főre jutó GDP index alapján osztják fel a tagállamok között, ahol az egyes tagállamok vonatkozásában az index felső értékhatárát az uniós átlag 150 %-ában határozzák meg. A tagállamok CGDP hozzájárulásai együttesen az Unió 2030-ra és 2020-ra szóló célkitűzései közötti különbség 30 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

3.

3.

A
  CGDP hozzájárulást az Unió átlagához viszonyított, egy főre jutó GDP index alapján osztják fel a tagállamok között, ahol az egyes tagállamok vonatkozásában az index felső értékhatárát az uniós átlag 150 %-ában határozzák meg. A tagállamok CGDP hozzájárulásai együttesen az Unió 2030-ra és 2020-ra szóló célkitűzései közötti különbség 30 %-át teszik ki.

CGDP

GDP

| 4. | A
  Cpotenciál hozzájárulást a megújuló energiaforrások PRIMES EUCO3535 forgatókönyvben található 2030. évi tagállami arányai és az adott tagállam 2020-ra vonatkozó kötelező nemzeti célja közötti különbség alapján osztják fel a tagállamok között. A tagállamok Cpotenciál hozzájárulásai együttesen az Unió 2030-ra és 2020-ra szóló célkitűzései közötti különbség 30 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

4.

4.

A
  Cpotenciál hozzájárulást a megújuló energiaforrások PRIMES EUCO3535 forgatókönyvben található 2030. évi tagállami arányai és az adott tagállam 2020-ra vonatkozó kötelező nemzeti célja közötti különbség alapján osztják fel a tagállamok között. A tagállamok Cpotenciál hozzájárulásai együttesen az Unió 2030-ra és 2020-ra szóló célkitűzései közötti különbség 30 %-át teszik ki.

Cpotenciál

potenciál

| 5. | A CInterco hozzájárulást az EU átlagához viszonyított, villamosenergia-hálózatok összekapcsoltságára vonatkozó részesedési index alapján osztják fel a tagállamok között, ahol az egyes tagállamok vonatkozásában az index felső értékhatárát az uniós átlag 150 %-ában határozzák meg. A tagállamok CInterco hozzájárulásai együttesen az EU 2030-ra és 2020-ra szóló célkitűzései közötti különbség 10 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

5.

5.

A CInterco

Interco

Módosítás 271

Módosítás 271

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

V melléklet – C rész – 3 bekezdés – -a pont – képlet

V melléklet – C rész – 3 bekezdés – -a pont – képlet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| MEGTAKARÍTÁS = (E F(t) – E B /E F(t)) | MEGTAKARÍTÁS = (E F(t) – E B) /E F(t) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

MEGTAKARÍTÁS = (E F(t) – E B /E F(t))

MEGTAKARÍTÁS = (E F(t) – E B) /E F(t)

Módosítás 272

Módosítás 272

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

V melléklet – C rész – 15 bekezdés

V melléklet – C rész – 15 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 15. | A szén leválasztásából és helyettesítéséből eredő
  kibocsátás-megtakarításoknak ,
  eccr
  közvetlenül kapcsolódniuk kell azon bioüzemanyag vagy folyékony bio-energiahordozó előállításához, amelynek tekintetében figyelembe veszik őket, és e megtakarításokba
  csak az olyan CO2
  leválasztással
  elkerült kibocsátások számíthatók bele, amelyek esetében a szén biomassza eredetű és azt
  . az energia- vagy a közlekedési ágazatban használják, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15.

A szén leválasztásából és helyettesítéséből eredő
  kibocsátás-megtakarításoknak ,
  eccr
  közvetlenül kapcsolódniuk kell azon bioüzemanyag vagy folyékony bio-energiahordozó előállításához, amelynek tekintetében figyelembe veszik őket, és e megtakarításokba
  csak az olyan CO2
  leválasztással
  elkerült kibocsátások számíthatók bele, amelyek esetében a szén biomassza eredetű és azt
  . az energia- vagy a közlekedési ágazatban használják,

kibocsátás-megtakarításoknak ,

közvetlenül kapcsolódniuk kell azon bioüzemanyag vagy folyékony bio-energiahordozó előállításához, amelynek tekintetében figyelembe veszik őket, és e megtakarításokba

leválasztással

. az energia- vagy a közlekedési ágazatban használják,

| 15. | A szén leválasztásából és helyettesítéséből eredő
  kibocsátás-megtakarításokba (
  eccr) csak az olyan CO2

  -leválasztással
  elkerült kibocsátások számíthatók bele, amelyek esetében a szén biomassza eredetű és azt
  a fosszilis CO2 helyettesítésére használják kereskedelmi termékekben és szolgáltatásokban. |
| --- | --- |

15.

A szén leválasztásából és helyettesítéséből eredő
  kibocsátás-megtakarításokba (
  eccr) csak az olyan CO2

  -leválasztással
  elkerült kibocsátások számíthatók bele, amelyek esetében a szén biomassza eredetű és azt
  a fosszilis CO2 helyettesítésére használják kereskedelmi termékekben és szolgáltatásokban.

kibocsátás-megtakarításokba (

2

-leválasztással

a fosszilis CO2

Módosítás 319

Módosítás 319

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

VI melléklet – B rész – 3 bekezdés – a pont 1 képlet

VI melléklet – B rész – 3 bekezdés – a pont 1 képlet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| MEGTAKARÍTÁS = (E-F(t) – EB(t)/ E-F (t) | MEGTAKARÍTÁS = (E-F(t) – EB(t))/ E-F (t) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

MEGTAKARÍTÁS = (E-F(t) – EB(t)/ E-F (t)

MEGTAKARÍTÁS = (E-F(t) – EB(t))/ E-F (t)

Módosítás 273

Módosítás 273

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

VII melléklet – 1 bekezdés – 2 albekezdés – 1 franciabekezdés

VII melléklet – 1 bekezdés – 2 albekezdés – 1 franciabekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| — | Qhasznos = a hőszivattyúból származó teljes becsült hasznos hőenergia, amely megfelel a 7. cikk (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek, a következők szerint megállapítva: csak az SPF > 1,15 * 1/η adottságú hőszivattyúk vehetők figyelembe, |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

—

Qhasznos = a hőszivattyúból származó teljes becsült hasznos hőenergia, amely megfelel a 7. cikk (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek, a következők szerint megállapítva: csak az SPF > 1,15 * 1/η adottságú hőszivattyúk vehetők figyelembe,

| — | Qhasznos = a hőszivattyúból származó
  , fűtés és hűtés előállítására használt
  teljes becsült hasznos hőenergia, amely megfelel a 7. cikk (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek, a következők szerint megállapítva: csak az SPF > 1,15 * 1/η adottságú hőszivattyúk vehetők figyelembe, |
| --- | --- |

—

Qhasznos = a hőszivattyúból származó
  , fűtés és hűtés előállítására használt
  teljes becsült hasznos hőenergia, amely megfelel a 7. cikk (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek, a következők szerint megállapítva: csak az SPF > 1,15 * 1/η adottságú hőszivattyúk vehetők figyelembe,

, fűtés és hűtés előállítására használt

Módosítás 274

Módosítás 274

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IX melléklet – A rész – b pont

IX melléklet – A rész – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | Vegyes kommunális hulladék biomasszahányada, amelynek nem képezi részét a külön gyűjtött háztartási hulladék, amelyre a 2008/98/EK irányelv 11. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott újrahasznosítási célértékek vonatkoznak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

Vegyes kommunális hulladék biomasszahányada, amelynek nem képezi részét a külön gyűjtött háztartási hulladék, amelyre a 2008/98/EK irányelv 11. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott újrahasznosítási célértékek vonatkoznak;

Vegyes kommunális hulladék biomasszahányada, amelynek nem képezi részét a külön gyűjtött háztartási hulladék, amelyre a 2008/98/EK irányelv 11. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott újrahasznosítási célértékek vonatkoznak;

törölve

törölve

Módosítás 284 és 311

Módosítás 284 és 311

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

IX melléklet – B rész – c pont

IX melléklet – B rész – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | A cukornád vagy cukorrépa cukorrá való feldolgozásának melléktermékeként keletkező melasz, feltéve, hogy a cukor kivonása során betartották a legkorszerűbb ipari szabványokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

c)

A cukornád vagy cukorrépa cukorrá való feldolgozásának melléktermékeként keletkező melasz, feltéve, hogy a cukor kivonása során betartották a legkorszerűbb ipari szabványokat.

A cukornád vagy cukorrépa cukorrá való feldolgozásának melléktermékeként keletkező melasz, feltéve, hogy a cukor kivonása során betartották a legkorszerűbb ipari szabványokat.

törölve

törölve

Módosítás 312

Módosítás 312

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

X melléklet – A rész

X melléklet – A rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A. rész: [...] | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A. rész: [...]

A. rész: [...]

törölve

törölve

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0392/2017).

1

(12)  
  „Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra” (COM/2014/0015 final)

12

„Éghajlat- és energiapolitikai keret a 2020–2030-as időszakra” (COM/2014/0015 final)

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

17

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

17

(18)  HL L 198., 2006.7.20., 18. o.

18

(18)  HL L 198., 2006.7.20., 18. o.

18

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

21

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

21

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

---

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/341 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/341

---

P8_TA(2018)0010

Energiahatékonyság ***I

Az Európai Parlament 2018. január 17-én elfogadott módosításai az energiahatékonyságról szóló 2012/27/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 458/16)

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Az energiaszükséglet csökkentése egyike a 2015. február 25-én elfogadott, az energiaunióra vonatkozó stratégia öt dimenziójának. Az
  energiahatékonyság
  javítása kedvező hatást gyakorol a környezetre, csökkenti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, az Unión kívülről származó energiaimporttól való függőség csökkentése révén javítja az energiabiztonságot, csökkenti a háztartások és a vállalkozások energiaköltségeit, hozzájárul az energiaszegénység enyhítéséhez, továbbá
  munkahelyteremtéshez
  és az egész gazdaságra kiterjedő gazdasági tevékenységek
  bővüléséhez vezet
  . Ez összhangban van az energiaunió keretében tett uniós kötelezettségvállalásokkal és az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye
  Felei által
  2015 decemberében elfogadott
  Párizsi Megállapodással létrehozott
  globális
  éghajlatvédelmi menetrenddel
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Az energiaszükséglet csökkentése egyike a 2015. február 25-én elfogadott, az energiaunióra vonatkozó stratégia öt dimenziójának. Az
  energiahatékonyság
  javítása kedvező hatást gyakorol a környezetre, csökkenti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, az Unión kívülről származó energiaimporttól való függőség csökkentése révén javítja az energiabiztonságot, csökkenti a háztartások és a vállalkozások energiaköltségeit, hozzájárul az energiaszegénység enyhítéséhez, továbbá
  munkahelyteremtéshez
  és az egész gazdaságra kiterjedő gazdasági tevékenységek
  bővüléséhez vezet
  . Ez összhangban van az energiaunió keretében tett uniós kötelezettségvállalásokkal és az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye
  Felei által
  2015 decemberében elfogadott
  Párizsi Megállapodással létrehozott
  globális
  éghajlatvédelmi menetrenddel
  .

| (1) | Az energiaszükséglet csökkentése egyike a 2015. február 25-én elfogadott, az energiaunióra vonatkozó stratégia öt dimenziójának. Az
  energiahatékonyságnak a teljes energiaellátási láncban történő
  javítása
  – beleértve az energiatermelést, -szállítást, -elosztást és -végfelhasználást –
  kedvező hatást gyakorol a környezetre,
  javítja a levegőminőséget és a közegészséget,
  csökkenti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, az Unión kívülről származó energiaimporttól való függőség csökkentése révén javítja az energiabiztonságot, csökkenti a háztartások és a vállalkozások energiaköltségeit, hozzájárul az energiaszegénység enyhítéséhez, továbbá
  nagyobb versenyképességet, munkahelyteremtést
  és az egész gazdaságra kiterjedő gazdasági tevékenységek
  bővülését eredményezi, ezáltal javítva a polgárok életminőségét
  . Ez összhangban van az energiaunió keretében tett uniós kötelezettségvállalásokkal és az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye
  Feleinek Konferenciáján (COP 21)
  2015 decemberében
  , Párizsban
  elfogadott
  globális éghajlatvédelmi menetrenddel („Párizsi Megállapodás”), amely kimondja, hogy a
  globális
  átlaghőmérséklet növekedését jóval 2 oC alatt kell tartani az iparosodás előtti szinthez képest, és törekedni kell a hőmérséklet-növekedés 1,5  oC-ra való korlátozására
  . |
| --- | --- |

(1)

Az energiaszükséglet csökkentése egyike a 2015. február 25-én elfogadott, az energiaunióra vonatkozó stratégia öt dimenziójának. Az
  energiahatékonyságnak a teljes energiaellátási láncban történő
  javítása
  – beleértve az energiatermelést, -szállítást, -elosztást és -végfelhasználást –
  kedvező hatást gyakorol a környezetre,
  javítja a levegőminőséget és a közegészséget,
  csökkenti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, az Unión kívülről származó energiaimporttól való függőség csökkentése révén javítja az energiabiztonságot, csökkenti a háztartások és a vállalkozások energiaköltségeit, hozzájárul az energiaszegénység enyhítéséhez, továbbá
  nagyobb versenyképességet, munkahelyteremtést
  és az egész gazdaságra kiterjedő gazdasági tevékenységek
  bővülését eredményezi, ezáltal javítva a polgárok életminőségét
  . Ez összhangban van az energiaunió keretében tett uniós kötelezettségvállalásokkal és az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye
  Feleinek Konferenciáján (COP 21)
  2015 decemberében
  , Párizsban
  elfogadott
  globális éghajlatvédelmi menetrenddel („Párizsi Megállapodás”), amely kimondja, hogy a
  globális
  átlaghőmérséklet növekedését jóval 2 oC alatt kell tartani az iparosodás előtti szinthez képest, és törekedni kell a hőmérséklet-növekedés 1,5  oC-ra való korlátozására
  .

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) az energiaunió felé történő haladás egyik eleme, amelynek keretében az energiahatékonyság önálló energiaforrásként kezelendő. Az „első az energiahatékonyság” elvet figyelembe kell venni a kínálati oldalra és az egyéb szakpolitikai területekre vonatkozó új szabályok kialakításakor. A Bizottságnak
  biztosítania
  kell
  , hogy
  az energiahatékonyság és a keresletoldali reagálási mechanizmusok a termelési
  kapacitással azonos hangsúlyt kapjanak
  . Az energiahatékonyságot minden, az energiarendszer szempontjából releváns tervezési és finanszírozási döntés meghozatala során figyelembe kell venni.
  Az energiahatékonysági fejlesztéseket
  minden olyan esetben meg kell valósítani, amikor azok költséghatékonyabbak, mint az azoknak megfelelő kínálati oldali megoldások. Ennek hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az európai társadalom
  – különös tekintettel
  a 
  polgárokra
  és a 
  vállalkozásokra – ki tudja aknázni
  az
  energiahatékonyság számos előnyét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) az energiaunió felé történő haladás egyik eleme, amelynek keretében az energiahatékonyság önálló energiaforrásként kezelendő. Az „első az energiahatékonyság” elvet figyelembe kell venni a kínálati oldalra és az egyéb szakpolitikai területekre vonatkozó új szabályok kialakításakor. A Bizottságnak
  biztosítania
  kell
  , hogy
  az energiahatékonyság és a keresletoldali reagálási mechanizmusok a termelési
  kapacitással azonos hangsúlyt kapjanak
  . Az energiahatékonyságot minden, az energiarendszer szempontjából releváns tervezési és finanszírozási döntés meghozatala során figyelembe kell venni.
  Az energiahatékonysági fejlesztéseket
  minden olyan esetben meg kell valósítani, amikor azok költséghatékonyabbak, mint az azoknak megfelelő kínálati oldali megoldások. Ennek hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az európai társadalom
  – különös tekintettel
  a 
  polgárokra
  és a 
  vállalkozásokra – ki tudja aknázni
  az
  energiahatékonyság számos előnyét
  .

| (2) | A 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) az energiaunió felé történő haladás egyik eleme, amelynek keretében az energiahatékonyság önálló energiaforrásként kezelendő. Az „első az energiahatékonyság” elvet figyelembe kell venni a kínálati oldalra és az egyéb szakpolitikai területekre vonatkozó új szabályok kialakításakor. A Bizottságnak
  elsőbbséget
  kell
  biztosítania
  az energiahatékonyság és a keresletoldali reagálási mechanizmusok
  számára
  a termelési
  kapacitás növelésével szemben
  . Az energiahatékonyságot minden, az energiarendszer szempontjából releváns tervezési és finanszírozási döntés meghozatala során figyelembe kell venni.
  A végső energiahatékonyságot növelő beruházásokat
  minden olyan esetben meg kell valósítani, amikor azok költséghatékonyabbak, mint az azoknak megfelelő kínálati oldali megoldások. Ennek hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az
  energiaellátási lánc minden szakaszában ki lehessen aknázni az energiahatékonyság javulásának számos előnyét, növelve az
  európai társadalom
  jólétét. Az ezen előnyökben rejlő lehetőségek teljes körű kihasználása, valamint a tervezett szakpolitikai intézkedések sikeres végrehajtása érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak Unió-szerte együtt kell működniük
  a 
  helyi
  és a 
  regionális hatóságokkal, a városokkal, a vállalkozásokkal és a polgárokkal, biztosítva, hogy
  az
  energiahatékonyságnak a technológiai, magatartásbeli és gazdasági változásokból eredő javulása fokozott gazdasági növekedéssel járjon együtt
  . |
| --- | --- |

(2)

A 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) az energiaunió felé történő haladás egyik eleme, amelynek keretében az energiahatékonyság önálló energiaforrásként kezelendő. Az „első az energiahatékonyság” elvet figyelembe kell venni a kínálati oldalra és az egyéb szakpolitikai területekre vonatkozó új szabályok kialakításakor. A Bizottságnak
  elsőbbséget
  kell
  biztosítania
  az energiahatékonyság és a keresletoldali reagálási mechanizmusok
  számára
  a termelési
  kapacitás növelésével szemben
  . Az energiahatékonyságot minden, az energiarendszer szempontjából releváns tervezési és finanszírozási döntés meghozatala során figyelembe kell venni.
  A végső energiahatékonyságot növelő beruházásokat
  minden olyan esetben meg kell valósítani, amikor azok költséghatékonyabbak, mint az azoknak megfelelő kínálati oldali megoldások. Ennek hozzá kell járulnia ahhoz, hogy az
  energiaellátási lánc minden szakaszában ki lehessen aknázni az energiahatékonyság javulásának számos előnyét, növelve az
  európai társadalom
  jólétét. Az ezen előnyökben rejlő lehetőségek teljes körű kihasználása, valamint a tervezett szakpolitikai intézkedések sikeres végrehajtása érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak Unió-szerte együtt kell működniük
  a 
  helyi
  és a 
  regionális hatóságokkal, a városokkal, a vállalkozásokkal és a polgárokkal, biztosítva, hogy
  az
  energiahatékonyságnak a technológiai, magatartásbeli és gazdasági változásokból eredő javulása fokozott gazdasági növekedéssel járjon együtt
  .

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A primer energia minden formájánál (nem megújuló és megújuló) figyelembe kell venni azt a többletenergia-ráfordítást, amely az energia előállításához, az energiatermelő létesítmények létrehozásához, üzemeltetéséhez és felszámolásához, valamint az ezekhez kapcsolódó környezetvédelmi veszélyek elhárításához szükséges. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A primer energia minden formájánál (nem megújuló és megújuló) figyelembe kell venni azt a többletenergia-ráfordítást, amely az energia előállításához, az energiatermelő létesítmények létrehozásához, üzemeltetéséhez és felszámolásához, valamint az ezekhez kapcsolódó környezetvédelmi veszélyek elhárításához szükséges.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

2 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b) | A tagállami intézkedéseket jól megtervezett, hatékony uniós pénzügyi eszközökkel kell támogatni – például az európai strukturális és beruházási alapok, az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az Európai Beruházási Bank révén –, amelyeknek az energiaellátási lánc minden szakaszában támogatniuk kell az energiahatékonysági beruházásokat, és egy differenciált diszkontrátákon alapuló modellt használó, átfogó költség-haszon elemzést kell alkalmazniuk. A pénzügyi támogatásnak az energiahatékonyság növelésére irányuló költséghatékony módszerekre kell fókuszálnia, amelyek az energiafogyasztás csökkenését eredményezik. Egy ambiciózus energiahatékonysági cél eléréséhez meg kell szüntetni az útjában álló akadályokat: az Eurostat például nemrégiben tisztázta, hogyan kell nyilvántartani az energiahatékonysági szerződéseket a nemzeti számlákon, megkönnyítve az energiahatékonysági intézkedésekbe való beruházásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)

A tagállami intézkedéseket jól megtervezett, hatékony uniós pénzügyi eszközökkel kell támogatni – például az európai strukturális és beruházási alapok, az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az Európai Beruházási Bank révén –, amelyeknek az energiaellátási lánc minden szakaszában támogatniuk kell az energiahatékonysági beruházásokat, és egy differenciált diszkontrátákon alapuló modellt használó, átfogó költség-haszon elemzést kell alkalmazniuk. A pénzügyi támogatásnak az energiahatékonyság növelésére irányuló költséghatékony módszerekre kell fókuszálnia, amelyek az energiafogyasztás csökkenését eredményezik. Egy ambiciózus energiahatékonysági cél eléréséhez meg kell szüntetni az útjában álló akadályokat: az Eurostat például nemrégiben tisztázta, hogyan kell nyilvántartani az energiahatékonysági szerződéseket a nemzeti számlákon, megkönnyítve az energiahatékonysági intézkedésekbe való beruházásokat.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az Európai Tanács 2014 októberében
  célként tűzte ki
  , hogy 2030-ra 27 %-kal javuljon az energiahatékonyság; ezt az értéket 2020-ig ki kell igazítani, „ami az Unió szintjén valószínűleg 30 %-ra történő emelést jelent majd”. 2015 decemberében az Európai Parlament felszólította
  az Európai
  Bizottságot, hogy értékelje a 40 %-os energiahatékonysági cél megvalósíthatóságát is ugyanazon időkeret vonatkozásában. Ezért indokolt felülvizsgálni és ennek megfelelően módosítani az irányelvet, hogy az igazodjon a 2030-as távlati tervhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az Európai Tanács 2014 októberében
  célként tűzte ki
  , hogy 2030-ra 27 %-kal javuljon az energiahatékonyság; ezt az értéket 2020-ig ki kell igazítani, „ami az Unió szintjén valószínűleg 30 %-ra történő emelést jelent majd”. 2015 decemberében az Európai Parlament felszólította
  az Európai
  Bizottságot, hogy értékelje a 40 %-os energiahatékonysági cél megvalósíthatóságát is ugyanazon időkeret vonatkozásában. Ezért indokolt felülvizsgálni és ennek megfelelően módosítani az irányelvet, hogy az igazodjon a 2030-as távlati tervhez.

| (3) | Az Európai Tanács 2014 októberében
  támogatta azt a célkitűzést
  , hogy 2030-ra 27 %-kal javuljon az energiahatékonyság; ezt az értéket 2020-ig ki kell igazítani, „ami az Unió szintjén valószínűleg 30 %-ra történő emelést jelent majd”. 2015 decemberében az Európai Parlament felszólította
  a
  Bizottságot, hogy értékelje a 40 %-os energiahatékonysági cél megvalósíthatóságát is ugyanazon időkeret vonatkozásában. Ezért indokolt felülvizsgálni és ennek megfelelően módosítani az irányelvet, hogy az igazodjon a 2030-as távlati tervhez. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács 2014 októberében
  támogatta azt a célkitűzést
  , hogy 2030-ra 27 %-kal javuljon az energiahatékonyság; ezt az értéket 2020-ig ki kell igazítani, „ami az Unió szintjén valószínűleg 30 %-ra történő emelést jelent majd”. 2015 decemberében az Európai Parlament felszólította
  a
  Bizottságot, hogy értékelje a 40 %-os energiahatékonysági cél megvalósíthatóságát is ugyanazon időkeret vonatkozásában. Ezért indokolt felülvizsgálni és ennek megfelelően módosítani az irányelvet, hogy az igazodjon a 2030-as távlati tervhez.

Módosítás 102

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A 2030-as távlati tervben nem szerepelnek nemzeti szinten kötelező célkitűzések.
  A kötelező
  30 %-os célkitűzés formájában egyértelművé kell tenni annak szükségességét, hogy az Unió 2020-ban és 2030-ban is képes legyen megvalósítani – primerenergia-fogyasztásban és végsőenergia-fogyasztásban kifejezett – uniós szintű energiahatékonysági célkitűzéseit. Ez az uniós szintű pontosítás nem korlátozza a tagállamokat, mivel azok továbbra is szabadon állapítják meg nemzeti hozzájárulásukat, amely alapulhat a primerenergia-fogyasztáson vagy a végsőenergia-fogyasztáson, a primerenergia-megtakarításon vagy a végsőenergia-megtakarításon, illetve az energiaintenzitáson. A tagállamoknak nemzeti indikatív energiahatékonysági hozzájárulásuk megállapítása során figyelembe kell venniük, hogy az Unió 2030. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 321 Mtoe primer energiát és a 987 Mtoe végső energiát. Ez azt jelenti, hogy uniós szinten primerenergia-fogyasztás tekintetében 23 %-os, a végsőenergia-fogyasztás tekintetében pedig 17 %-os csökkenést kell elérni a 2005. évi szinthez képest. A 2030-as uniós célkitűzés megvalósítása felé tett előrehaladást indokolt rendszeresen értékelni; erről az energiaunió irányításáról szóló jogalkotási javaslat rendelkezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A 2030-as távlati tervben nem szerepelnek nemzeti szinten kötelező célkitűzések.
  A kötelező
  30 %-os célkitűzés formájában egyértelművé kell tenni annak szükségességét, hogy az Unió 2020-ban és 2030-ban is képes legyen megvalósítani – primerenergia-fogyasztásban és végsőenergia-fogyasztásban kifejezett – uniós szintű energiahatékonysági célkitűzéseit. Ez az uniós szintű pontosítás nem korlátozza a tagállamokat, mivel azok továbbra is szabadon állapítják meg nemzeti hozzájárulásukat, amely alapulhat a primerenergia-fogyasztáson vagy a végsőenergia-fogyasztáson, a primerenergia-megtakarításon vagy a végsőenergia-megtakarításon, illetve az energiaintenzitáson. A tagállamoknak nemzeti indikatív energiahatékonysági hozzájárulásuk megállapítása során figyelembe kell venniük, hogy az Unió 2030. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 321 Mtoe primer energiát és a 987 Mtoe végső energiát. Ez azt jelenti, hogy uniós szinten primerenergia-fogyasztás tekintetében 23 %-os, a végsőenergia-fogyasztás tekintetében pedig 17 %-os csökkenést kell elérni a 2005. évi szinthez képest. A 2030-as uniós célkitűzés megvalósítása felé tett előrehaladást indokolt rendszeresen értékelni; erről az energiaunió irányításáról szóló jogalkotási javaslat rendelkezik.

| (4) | A 2030-as távlati tervben nem szerepelnek nemzeti szinten kötelező célkitűzések.
  Az indikatív
  30 %-os célkitűzés formájában egyértelművé kell tenni annak szükségességét, hogy az Unió 2020-ban és 2030-ban is képes legyen megvalósítani – primerenergia-fogyasztásban és végsőenergia-fogyasztásban kifejezett – uniós szintű energiahatékonysági célkitűzéseit. Ez az uniós szintű pontosítás nem korlátozza a tagállamokat, mivel azok továbbra is szabadon állapítják meg nemzeti hozzájárulásukat, amely alapulhat a primerenergia-fogyasztáson vagy a végsőenergia-fogyasztáson, a primerenergia-megtakarításon vagy a végsőenergia-megtakarításon, illetve az energiaintenzitáson. A tagállamoknak nemzeti indikatív energiahatékonysági hozzájárulásuk megállapítása során figyelembe kell venniük, hogy az Unió 2030. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 321 Mtoe primer energiát és a 987 Mtoe végső energiát. Ez azt jelenti, hogy uniós szinten
  a
  primerenergia-fogyasztás tekintetében 23 %-os, a végsőenergia-fogyasztás tekintetében pedig 17 %-os csökkenést kell elérni a 2005. évi szinthez képest. A 2030-as uniós célkitűzés megvalósítása felé tett előrehaladást indokolt rendszeresen értékelni; erről az energiaunió irányításáról szóló jogalkotási javaslat rendelkezik. |
| --- | --- |

(4)

A 2030-as távlati tervben nem szerepelnek nemzeti szinten kötelező célkitűzések.
  Az indikatív
  30 %-os célkitűzés formájában egyértelművé kell tenni annak szükségességét, hogy az Unió 2020-ban és 2030-ban is képes legyen megvalósítani – primerenergia-fogyasztásban és végsőenergia-fogyasztásban kifejezett – uniós szintű energiahatékonysági célkitűzéseit. Ez az uniós szintű pontosítás nem korlátozza a tagállamokat, mivel azok továbbra is szabadon állapítják meg nemzeti hozzájárulásukat, amely alapulhat a primerenergia-fogyasztáson vagy a végsőenergia-fogyasztáson, a primerenergia-megtakarításon vagy a végsőenergia-megtakarításon, illetve az energiaintenzitáson. A tagállamoknak nemzeti indikatív energiahatékonysági hozzájárulásuk megállapítása során figyelembe kell venniük, hogy az Unió 2030. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 321 Mtoe primer energiát és a 987 Mtoe végső energiát. Ez azt jelenti, hogy uniós szinten
  a
  primerenergia-fogyasztás tekintetében 23 %-os, a végsőenergia-fogyasztás tekintetében pedig 17 %-os csökkenést kell elérni a 2005. évi szinthez képest. A 2030-as uniós célkitűzés megvalósítása felé tett előrehaladást indokolt rendszeresen értékelni; erről az energiaunió irányításáról szóló jogalkotási javaslat rendelkezik.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A nemzeti energiahatékonysági célkitűzések meghatározásakor a tagállamok közötti egyenlőség elvét kell alkalmazni. Az energia alapvető áru, ezért a minimális szintű energiafogyasztás elkerülhetetlen, amely tényt megfelelően figyelembe kell venni a nemzeti célkitűzések megállapításakor. Általánosságban azon országok számára, amelyek egy főre jutó energiafogyasztása az uniós átlag alatt van, nagyobb rugalmasságot kell biztosítani a célkitűzéseik megállapításakor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A nemzeti energiahatékonysági célkitűzések meghatározásakor a tagállamok közötti egyenlőség elvét kell alkalmazni. Az energia alapvető áru, ezért a minimális szintű energiafogyasztás elkerülhetetlen, amely tényt megfelelően figyelembe kell venni a nemzeti célkitűzések megállapításakor. Általánosságban azon országok számára, amelyek egy főre jutó energiafogyasztása az uniós átlag alatt van, nagyobb rugalmasságot kell biztosítani a célkitűzéseik megállapításakor.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4b) | Az energetikai rendszerek adott időpontbeli működési hatékonyságát befolyásolja, hogy mennyire képesek az eltérő mértékű tehetetlenséggel és üzembe helyezési idővel működő, különféle energiaforrásokból előállított energiát zökkenőmentesen és rugalmasan betáplálni a hálózatba; e hatékonyság javítása lehetővé teszi a megújuló energia – például a gázturbinákkal összekapcsolt szélenergia – jobb kihasználását, hogy elkerülhető legyen az olyan hálózatok túlterhelése, amelyeket a magas hőtehetetlenséggel rendelkező hagyományos, nagy erőművek szolgálnak ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4b)

Az energetikai rendszerek adott időpontbeli működési hatékonyságát befolyásolja, hogy mennyire képesek az eltérő mértékű tehetetlenséggel és üzembe helyezési idővel működő, különféle energiaforrásokból előállított energiát zökkenőmentesen és rugalmasan betáplálni a hálózatba; e hatékonyság javítása lehetővé teszi a megújuló energia – például a gázturbinákkal összekapcsolt szélenergia – jobb kihasználását, hogy elkerülhető legyen az olyan hálózatok túlterhelése, amelyeket a magas hőtehetetlenséggel rendelkező hagyományos, nagy erőművek szolgálnak ki.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

4 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4c) | A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az energiafogyasztás csökkenése a nagyobb energiahatékonyságból származzon, ne pedig a makrogazdasági körülményekből. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4c)

A Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az energiafogyasztás csökkenése a nagyobb energiahatékonyságból származzon, ne pedig a makrogazdasági körülményekből.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

4 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4d) | A tagállamoknak alulról építkező számítás alapján valamennyi ágazat esetében külön-külön meg kell határozniuk a költséghatékony energiahatékonysági potenciált, mivel ez függ az energiaszerkezettől, a gazdaság szerkezetétől és a gazdasági fejlődés ütemétől. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4d)

A tagállamoknak alulról építkező számítás alapján valamennyi ágazat esetében külön-külön meg kell határozniuk a költséghatékony energiahatékonysági potenciált, mivel ez függ az energiaszerkezettől, a gazdaság szerkezetétől és a gazdasági fejlődés ütemétől.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A tagállamok azon kötelezettségét, hogy hosszú távú stratégiákat dolgozzanak ki a nemzeti épületállomány
  felújításába történő beruházások ösztönzésére,
  és ezekről értesítsék a Bizottságot, ki kell venni a 2012/27/EU irányelvből és át kell emelni a 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvbe (10), amelyben jól illeszkedik a közel nulla energiaigényű épületekkel és az épületek dekarbonizációjával kapcsolatos hosszú távú tervekhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A tagállamok azon kötelezettségét, hogy hosszú távú stratégiákat dolgozzanak ki a nemzeti épületállomány
  felújításába történő beruházások ösztönzésére,
  és ezekről értesítsék a Bizottságot, ki kell venni a 2012/27/EU irányelvből és át kell emelni a 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvbe (10), amelyben jól illeszkedik a közel nulla energiaigényű épületekkel és az épületek dekarbonizációjával kapcsolatos hosszú távú tervekhez.

| (5) | A tagállamok azon kötelezettségét, hogy hosszú távú stratégiákat dolgozzanak ki a nemzeti épületállomány
  felújításának elősegítésére
  és ezekről értesítsék a Bizottságot, ki kell venni a 2012/27/EU irányelvből és át kell emelni a 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvbe (10), amelyben jól illeszkedik a közel nulla energiaigényű épületekkel és az épületek dekarbonizációjával kapcsolatos hosszú távú tervekhez. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok azon kötelezettségét, hogy hosszú távú stratégiákat dolgozzanak ki a nemzeti épületállomány
  felújításának elősegítésére
  és ezekről értesítsék a Bizottságot, ki kell venni a 2012/27/EU irányelvből és át kell emelni a 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvbe (10), amelyben jól illeszkedik a közel nulla energiaigényű épületekkel és az épületek dekarbonizációjával kapcsolatos hosszú távú tervekhez.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretre, az energiamegtakarítási kötelezettséget ki kell terjeszteni a 2020 utáni időszakra. A kötelezettségvállalási időszak 2020 utáni időszakra történő kiterjesztése nagyobb stabilitást teremtene a beruházók számára, és ezáltal előmozdítaná a hosszú távú beruházásokat és az olyan hosszú távú energiahatékonysági intézkedéseket, mint az épületek
  felújítása
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretre, az energiamegtakarítási kötelezettséget ki kell terjeszteni a 2020 utáni időszakra. A kötelezettségvállalási időszak 2020 utáni időszakra történő kiterjesztése nagyobb stabilitást teremtene a beruházók számára, és ezáltal előmozdítaná a hosszú távú beruházásokat és az olyan hosszú távú energiahatékonysági intézkedéseket, mint az épületek
  felújítása
  .

| (6) | Tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretre, az energiamegtakarítási kötelezettséget ki kell terjeszteni a 2020 utáni időszakra. A kötelezettségvállalási időszak 2020 utáni időszakra történő kiterjesztése nagyobb stabilitást teremtene a beruházók számára, és ezáltal előmozdítaná a hosszú távú beruházásokat és az olyan hosszú távú energiahatékonysági intézkedéseket, mint az épületek
  mélyfelújítása a közel nulla energiaigényű épületállomány kialakításának hosszú távú céljával. Az energiamegtakarítási kötelezettség kulcsfontosságú szerepet tölt be a helyi növekedésben és munkahelyteremtésben, és azt továbbra is fenn kell tartani annak biztosítása érdekében, hogy az Unió további lehetőségek teremtése révén elérhesse energiaügyi és éghajlat-politikai célkitűzéseit, valamint csökkenthesse az energiafogyasztásnak a növekedéstől való függését. A magánszférával való együttműködés fontos annak felméréséhez, hogy milyen feltételek mellett lehet a magánberuházásokat bevonni az energiahatékonysági projektekbe, valamint hogy új bevételi modelleket lehessen kialakítani az energiahatékonyság területén megvalósuló innovációkhoz. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretre, az energiamegtakarítási kötelezettséget ki kell terjeszteni a 2020 utáni időszakra. A kötelezettségvállalási időszak 2020 utáni időszakra történő kiterjesztése nagyobb stabilitást teremtene a beruházók számára, és ezáltal előmozdítaná a hosszú távú beruházásokat és az olyan hosszú távú energiahatékonysági intézkedéseket, mint az épületek
  mélyfelújítása a közel nulla energiaigényű épületállomány kialakításának hosszú távú céljával. Az energiamegtakarítási kötelezettség kulcsfontosságú szerepet tölt be a helyi növekedésben és munkahelyteremtésben, és azt továbbra is fenn kell tartani annak biztosítása érdekében, hogy az Unió további lehetőségek teremtése révén elérhesse energiaügyi és éghajlat-politikai célkitűzéseit, valamint csökkenthesse az energiafogyasztásnak a növekedéstől való függését. A magánszférával való együttműködés fontos annak felméréséhez, hogy milyen feltételek mellett lehet a magánberuházásokat bevonni az energiahatékonysági projektekbe, valamint hogy új bevételi modelleket lehessen kialakítani az energiahatékonyság területén megvalósuló innovációkhoz.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | Az energiahatékonysági fejlesztések pozitív hatást gyakorolnak a levegőminőségre is, mivel ha több energiahatékony épület van, csökken a fűtőanyagok, különösen a szilárd fűtőanyagok iránti kereslet. Az energiahatékonysági intézkedések ezért hozzájárulnak a bel- és kültéri levegő minőségének javításához, és segítenek költséghatékony módon megvalósítani az uniós levegőminőségi politika célkitűzéseit, különösen az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (1a)

  foglaltak szerint. Az épületek energiaigényének csökkentését a levegőminőségi politika egyik elemének kell tekinteni, általában véve is és különösen azokban a tagállamokban, ahol problémát jelent a légszennyező anyagokra vonatkozó uniós kibocsátási határértékek betartása, és az energiahatékonyság segíthet e célok elérésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

Az energiahatékonysági fejlesztések pozitív hatást gyakorolnak a levegőminőségre is, mivel ha több energiahatékony épület van, csökken a fűtőanyagok, különösen a szilárd fűtőanyagok iránti kereslet. Az energiahatékonysági intézkedések ezért hozzájárulnak a bel- és kültéri levegő minőségének javításához, és segítenek költséghatékony módon megvalósítani az uniós levegőminőségi politika célkitűzéseit, különösen az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvben

   (1a)

  foglaltak szerint. Az épületek energiaigényének csökkentését a levegőminőségi politika egyik elemének kell tekinteni, általában véve is és különösen azokban a tagállamokban, ahol problémát jelent a légszennyező anyagokra vonatkozó uniós kibocsátási határértékek betartása, és az energiahatékonyság segíthet e célok elérésében.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A tagállamoknak a teljes kötelezettségi időszak során
  az évente értékesített energia
  1,5
  %-ának megfelelő
  „új” megtakarítással egyenértékű halmozott végfelhasználási energiamegtakarítást kell elérniük. E követelmény
  teljesítésére vagy a 2021. január 1. és 2030. december 31. közötti új kötelezettségi időszak során bevezetett új szakpolitikai intézkedések révén nyílna lehetőség
  ,
  vagy a korábbi időszak során vagy azt megelőzően elfogadott szakpolitikai intézkedésekből származó új egyéni fellépések révén, amennyiben az energiamegtakarítást eredményező egyéni intézkedések tényleges bevezetésére az új időszakban kerül sor
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A tagállamoknak a teljes kötelezettségi időszak során
  az évente értékesített energia
  1,5
  %-ának megfelelő
  „új” megtakarítással egyenértékű halmozott végfelhasználási energiamegtakarítást kell elérniük. E követelmény
  teljesítésére vagy a 2021. január 1. és 2030. december 31. közötti új kötelezettségi időszak során bevezetett új szakpolitikai intézkedések révén nyílna lehetőség
  ,
  vagy a korábbi időszak során vagy azt megelőzően elfogadott szakpolitikai intézkedésekből származó új egyéni fellépések révén, amennyiben az energiamegtakarítást eredményező egyéni intézkedések tényleges bevezetésére az új időszakban kerül sor
  .

| (7) | A tagállamoknak a teljes kötelezettségi időszak során
  legalább
  1,5
  %-os
  „új” megtakarítással egyenértékű halmozott végfelhasználási energiamegtakarítást kell elérniük. E követelmény
  teljesíthető szakpolitikai intézkedésekből eredő energiamegtakarítással, amennyiben igazolható, hogy az említett intézkedések olyan egyéni fellépésekhez vezetnek
  ,
  amelyek ellenőrizhető energiamegtakarítást eredményeznek 2020 után. Az egyes időszakok megtakarításainak kumulatív módon a korábbi időszak(ok)ban elérendő megtakarítások összegére kell épülniük
  . |
| --- | --- |

(7)

A tagállamoknak a teljes kötelezettségi időszak során
  legalább
  1,5
  %-os
  „új” megtakarítással egyenértékű halmozott végfelhasználási energiamegtakarítást kell elérniük. E követelmény
  teljesíthető szakpolitikai intézkedésekből eredő energiamegtakarítással, amennyiben igazolható, hogy az említett intézkedések olyan egyéni fellépésekhez vezetnek
  ,
  amelyek ellenőrizhető energiamegtakarítást eredményeznek 2020 után. Az egyes időszakok megtakarításainak kumulatív módon a korábbi időszak(ok)ban elérendő megtakarítások összegére kell épülniük
  .

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Az új
  megtakarításnak az alapforgatókönyvhöz
  képest többletmegtakarításnak kell lennie, tehát
  meghatározásakor azokat a megtakarításokat
  , amelyekre mindenképpen sor került volna
  , nem lehet figyelembe venni
  . A bevezetett intézkedések hatásának kiszámítása során az energiafogyasztásban bekövetkezett, kizárólag a közvetlenül az adott energiahatékonysági intézkedéshez kapcsolódó változásként mért nettó megtakarítás vehető figyelembe. A nettó megtakarítás kiszámításához a tagállamoknak meg kell állapítaniuk egy olyan alapforgatókönyvet, amely rámutat arra, hogyan alakulna a helyzet a szóban forgó szakpolitikai beavatkozás hiányában. A szakpolitikai beavatkozást az említett alapforgatókönyvhöz képest kell értékelni. A tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy ugyanezen időszakban más olyan szakpolitikai beavatkozásokra is sor kerülhet, amelyek hatást gyakorolhatnak az energiamegtakarításra, tehát nem minden, az értékelés tárgyát képező szakpolitikai beavatkozás bevezetése óta bekövetkezett változás tulajdonítható az adott szakpolitikai intézkedésnek. Annak biztosítása érdekében, hogy teljesüljön a lényegesség követelménye, a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott felek tevékenységeinek ténylegesen hozzá kell járulniuk a bejelentett megtakarítás eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Az új
  megtakarításnak az alapforgatókönyvhöz
  képest többletmegtakarításnak kell lennie, tehát
  meghatározásakor azokat a megtakarításokat
  , amelyekre mindenképpen sor került volna
  , nem lehet figyelembe venni
  . A bevezetett intézkedések hatásának kiszámítása során az energiafogyasztásban bekövetkezett, kizárólag a közvetlenül az adott energiahatékonysági intézkedéshez kapcsolódó változásként mért nettó megtakarítás vehető figyelembe. A nettó megtakarítás kiszámításához a tagállamoknak meg kell állapítaniuk egy olyan alapforgatókönyvet, amely rámutat arra, hogyan alakulna a helyzet a szóban forgó szakpolitikai beavatkozás hiányában. A szakpolitikai beavatkozást az említett alapforgatókönyvhöz képest kell értékelni. A tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy ugyanezen időszakban más olyan szakpolitikai beavatkozásokra is sor kerülhet, amelyek hatást gyakorolhatnak az energiamegtakarításra, tehát nem minden, az értékelés tárgyát képező szakpolitikai beavatkozás bevezetése óta bekövetkezett változás tulajdonítható az adott szakpolitikai intézkedésnek. Annak biztosítása érdekében, hogy teljesüljön a lényegesség követelménye, a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott felek tevékenységeinek ténylegesen hozzá kell járulniuk a bejelentett megtakarítás eléréséhez.

| (9) | Az új
  energiamegtakarításnak aszabályozás nélküli forgatókönyvhöz
  képest többletmegtakarításnak kell lennie, tehát
  olyan megtakarítások nem vehetők figyelembe
  , amelyekre mindenképpen sor került volna. A bevezetett intézkedések hatásának kiszámítása során az energiafogyasztásban bekövetkezett, kizárólag a közvetlenül az adott energiahatékonysági intézkedéshez kapcsolódó változásként mért nettó megtakarítás vehető figyelembe. A nettó megtakarítás kiszámításához a tagállamoknak meg kell állapítaniuk egy olyan alapforgatókönyvet, amely rámutat arra, hogyan alakulna a helyzet a szóban forgó szakpolitikai beavatkozás hiányában. A szakpolitikai beavatkozást az említett alapforgatókönyvhöz képest kell értékelni. A tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy ugyanezen időszakban más olyan szakpolitikai beavatkozásokra is sor kerülhet, amelyek hatást gyakorolhatnak az energiamegtakarításra, tehát nem minden, az értékelés tárgyát képező szakpolitikai beavatkozás bevezetése óta bekövetkezett változás tulajdonítható az adott szakpolitikai intézkedésnek. Annak biztosítása érdekében, hogy teljesüljön a lényegesség követelménye, a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott felek tevékenységeinek ténylegesen hozzá kell járulniuk a bejelentett megtakarítás eléréséhez. |
| --- | --- |

(9)

Az új
  energiamegtakarításnak aszabályozás nélküli forgatókönyvhöz
  képest többletmegtakarításnak kell lennie, tehát
  olyan megtakarítások nem vehetők figyelembe
  , amelyekre mindenképpen sor került volna. A bevezetett intézkedések hatásának kiszámítása során az energiafogyasztásban bekövetkezett, kizárólag a közvetlenül az adott energiahatékonysági intézkedéshez kapcsolódó változásként mért nettó megtakarítás vehető figyelembe. A nettó megtakarítás kiszámításához a tagállamoknak meg kell állapítaniuk egy olyan alapforgatókönyvet, amely rámutat arra, hogyan alakulna a helyzet a szóban forgó szakpolitikai beavatkozás hiányában. A szakpolitikai beavatkozást az említett alapforgatókönyvhöz képest kell értékelni. A tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy ugyanezen időszakban más olyan szakpolitikai beavatkozásokra is sor kerülhet, amelyek hatást gyakorolhatnak az energiamegtakarításra, tehát nem minden, az értékelés tárgyát képező szakpolitikai beavatkozás bevezetése óta bekövetkezett változás tulajdonítható az adott szakpolitikai intézkedésnek. Annak biztosítása érdekében, hogy teljesüljön a lényegesség követelménye, a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott felek tevékenységeinek ténylegesen hozzá kell járulniuk a bejelentett megtakarítás eléréséhez.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A villamos energia szállítása és elosztása során az energiamegtakarítási potenciál növelése érdekében a megtakarítások kiszámításakor fontos figyelembe venni az energiaellátási lánc valamennyi szakaszát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A villamos energia szállítása és elosztása során az energiamegtakarítási potenciál növelése érdekében a megtakarítások kiszámításakor fontos figyelembe venni az energiaellátási lánc valamennyi szakaszát.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Az uniós jogszabályok végrehajtásából származó energiamegtakarítás nem vehető figyelembe, kivéve, ha az érintett intézkedés túlmutat a szóban forgó uniós jogszabályokban előírt minimumon azáltal, hogy ambiciózusabb energiahatékonysági követelményeket határoz meg nemzeti szinten, vagy az intézkedés hatékonyságának fokozása révén.
  Felismerve
  ,
  hogy
  az épületfelújítás az energiamegtakarítás fokozásának egyik alapvető és hosszú távú eleme, egyértelművé kell tenni, hogy minden, a meglévő épületek felújítását előmozdító intézkedésből származó energiamegtakarítás
  bejelenthető
  , amennyiben
  az
  többletmegtakarítást képvisel azokhoz képest, amelyek a szakpolitikai intézkedés hiányában is megvalósultak volna, valamint ha a tagállam bizonyítja, hogy a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott fél ténylegesen hozzájárult a szóban forgó intézkedésből származó, bejelentett megtakarítás eléréséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Az uniós jogszabályok végrehajtásából származó energiamegtakarítás nem vehető figyelembe, kivéve, ha az érintett intézkedés túlmutat a szóban forgó uniós jogszabályokban előírt minimumon azáltal, hogy ambiciózusabb energiahatékonysági követelményeket határoz meg nemzeti szinten, vagy az intézkedés hatékonyságának fokozása révén.
  Felismerve
  ,
  hogy
  az épületfelújítás az energiamegtakarítás fokozásának egyik alapvető és hosszú távú eleme, egyértelművé kell tenni, hogy minden, a meglévő épületek felújítását előmozdító intézkedésből származó energiamegtakarítás
  bejelenthető
  , amennyiben
  az
  többletmegtakarítást képvisel azokhoz képest, amelyek a szakpolitikai intézkedés hiányában is megvalósultak volna, valamint ha a tagállam bizonyítja, hogy a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott fél ténylegesen hozzájárult a szóban forgó intézkedésből származó, bejelentett megtakarítás eléréséhez.

| (10) | Az uniós jogszabályok végrehajtásából származó energiamegtakarítás nem vehető figyelembe, kivéve, ha az érintett intézkedés túlmutat a szóban forgó uniós jogszabályokban előírt minimumon azáltal, hogy ambiciózusabb energiahatékonysági követelményeket határoz meg nemzeti szinten, vagy az intézkedés hatékonyságának fokozása révén.
  Az épületekben jelentős potenciál rejlik az energiahatékonyság további növelése szempontjából
  ,
  és
  az épületfelújítás az energiamegtakarítás fokozásának egyik alapvető és hosszú távú
  , méretgazdaságossági előnyökkel rendelkező
  eleme
  . Ezért
  egyértelművé kell tenni, hogy minden, a meglévő épületek felújítását előmozdító intézkedésből származó energiamegtakarítás
  figyelembe vehető
  , amennyiben többletmegtakarítást képvisel azokhoz
  a fejlesztésekhez
  képest, amelyek a szakpolitikai intézkedés hiányában is megvalósultak volna, valamint ha a tagállam bizonyítja, hogy a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott fél ténylegesen hozzájárult a szóban forgó intézkedésből származó, bejelentett megtakarítás eléréséhez. |
| --- | --- |

(10)

Az uniós jogszabályok végrehajtásából származó energiamegtakarítás nem vehető figyelembe, kivéve, ha az érintett intézkedés túlmutat a szóban forgó uniós jogszabályokban előírt minimumon azáltal, hogy ambiciózusabb energiahatékonysági követelményeket határoz meg nemzeti szinten, vagy az intézkedés hatékonyságának fokozása révén.
  Az épületekben jelentős potenciál rejlik az energiahatékonyság további növelése szempontjából
  ,
  és
  az épületfelújítás az energiamegtakarítás fokozásának egyik alapvető és hosszú távú
  , méretgazdaságossági előnyökkel rendelkező
  eleme
  . Ezért
  egyértelművé kell tenni, hogy minden, a meglévő épületek felújítását előmozdító intézkedésből származó energiamegtakarítás
  figyelembe vehető
  , amennyiben többletmegtakarítást képvisel azokhoz
  a fejlesztésekhez
  képest, amelyek a szakpolitikai intézkedés hiányában is megvalósultak volna, valamint ha a tagállam bizonyítja, hogy a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott fél ténylegesen hozzájárult a szóban forgó intézkedésből származó, bejelentett megtakarítás eléréséhez.

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | A hatékony vízgazdálkodás jelentős mértékben hozzájárulhat az energiamegtakarításhoz. A vízügyi és a szennyvíztisztító ágazat villamosenergia-felhasználása az Unió villamosenergia-felhasználásának 3,5  %-át teszi ki

   (1a)

  . Ezenkívül a víz iránti kereslet 2040-ig várhatóan 25 %-kal növekedni fog, főként a városi területeken. Ugyanakkor a vízszivárgás az Unióban a teljes vízfogyasztás 24 %-át teszi ki, ami energia- és vízveszteséghez vezet. Ezért a hatékonyabb vízgazdálkodásra és a vízfogyasztás csökkentésére irányuló valamennyi intézkedés jelentős mértékben hozzájárulhat az Unió energiahatékonysági célkitűzéséhez

   (1b)

  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

A hatékony vízgazdálkodás jelentős mértékben hozzájárulhat az energiamegtakarításhoz. A vízügyi és a szennyvíztisztító ágazat villamosenergia-felhasználása az Unió villamosenergia-felhasználásának 3,5  %-át teszi ki

   (1a)

  . Ezenkívül a víz iránti kereslet 2040-ig várhatóan 25 %-kal növekedni fog, főként a városi területeken. Ugyanakkor a vízszivárgás az Unióban a teljes vízfogyasztás 24 %-át teszi ki, ami energia- és vízveszteséghez vezet. Ezért a hatékonyabb vízgazdálkodásra és a vízfogyasztás csökkentésére irányuló valamennyi intézkedés jelentős mértékben hozzájárulhat az Unió energiahatékonysági célkitűzéséhez

   (1b)

  .

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

10 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10b) | E felülvizsgálat az energiahatékonyság infrastrukturális prioritásként való kezelésével kapcsolatos rendelkezéseket foglal magában, elismerve, hogy az megfelel az infrastruktúra Nemzetközi Valutaalap és más gazdasági intézmények által használt fogalommeghatározásának, és azt döntő fontosságú elemmé és kiemelt megfontolássá teszi az Unió energetikai infrastruktúrájával kapcsolatos jövőbeli beruházási döntésekben

   (1a)

  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10b)

E felülvizsgálat az energiahatékonyság infrastrukturális prioritásként való kezelésével kapcsolatos rendelkezéseket foglal magában, elismerve, hogy az megfelel az infrastruktúra Nemzetközi Valutaalap és más gazdasági intézmények által használt fogalommeghatározásának, és azt döntő fontosságú elemmé és kiemelt megfontolássá teszi az Unió energetikai infrastruktúrájával kapcsolatos jövőbeli beruházási döntésekben

   (1a)

  .

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

10 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10c) | Az energiaágazat az Unió legnagyobb vízfogyasztója, fogyasztása az Unió vízfogyasztásának 44 %-át teszi ki

   (1a)

  . A hatékony vízgazdálkodásra irányuló intelligens technológiák és folyamatok alkalmazása jelentős energiamegtakarítást eredményezhet, miközben növeli a vállalkozások versenyképességét is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10c)

Az energiaágazat az Unió legnagyobb vízfogyasztója, fogyasztása az Unió vízfogyasztásának 44 %-át teszi ki

   (1a)

  . A hatékony vízgazdálkodásra irányuló intelligens technológiák és folyamatok alkalmazása jelentős energiamegtakarítást eredményezhet, miközben növeli a vállalkozások versenyképességét is.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

10 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10d) | A vízügyi és a szennyvíztisztító ágazat a megújuló energia termeléséhez és a fosszilisenergia-felhasználás csökkentéséhez is hozzájárulhat. A szennyvíztisztítás során keletkező iszapból nyert energia például lehetővé teszi, hogy helyben energiát termeljenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10d)

A vízügyi és a szennyvíztisztító ágazat a megújuló energia termeléséhez és a fosszilisenergia-felhasználás csökkentéséhez is hozzájárulhat. A szennyvíztisztítás során keletkező iszapból nyert energia például lehetővé teszi, hogy helyben energiát termeljenek.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az épületek energiahatékonyságának javítását oly módon kell végrehajtani, hogy az
  elsősorban
  az energiaszegénység által érintett
  fogyasztók
  javát szolgálja. A tagállamok már most is előírhatják a kötelezett feleknek, hogy energiatakarékossági intézkedéseik az energiaszegénységhez kapcsolódó szociális célokat is tartalmazzanak
  , és
  ezt a lehetőséget most ki kell terjeszteni az alternatív intézkedésekre
  , valamint
  kötelezővé
  válik
  ,
  miközben
  teljes rugalmasságot
  biztosít a tagállamoknak
  az ilyen intézkedések mérete, alkalmazási köre és tartalma tekintetében. A Szerződés 9. cikkével összhangban az Unió energiahatékonysági politikájának inkluzívnak kell lennie, és ezért az
  energiaszegénység által érintett
  fogyasztók számára is hozzáférést kell biztosítania az energiahatékonysági intézkedésekhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az épületek energiahatékonyságának javítását oly módon kell végrehajtani, hogy az
  elsősorban
  az energiaszegénység által érintett
  fogyasztók
  javát szolgálja. A tagállamok már most is előírhatják a kötelezett feleknek, hogy energiatakarékossági intézkedéseik az energiaszegénységhez kapcsolódó szociális célokat is tartalmazzanak
  , és
  ezt a lehetőséget most ki kell terjeszteni az alternatív intézkedésekre
  , valamint
  kötelezővé
  válik
  ,
  miközben
  teljes rugalmasságot
  biztosít a tagállamoknak
  az ilyen intézkedések mérete, alkalmazási köre és tartalma tekintetében. A Szerződés 9. cikkével összhangban az Unió energiahatékonysági politikájának inkluzívnak kell lennie, és ezért az
  energiaszegénység által érintett
  fogyasztók számára is hozzáférést kell biztosítania az energiahatékonysági intézkedésekhez.

| (12) | Az épületek energiahatékonyságának javítását oly módon kell végrehajtani, hogy az
  valamennyi fogyasztó, különösen az alacsony jövedelmű, többek között
  az energiaszegénység által érintett
  háztartások
  javát szolgálja.
  Minden tagállam saját nemzeti sajátosságait figyelembe véve határozhatja meg az energiaszegénység fogalmát és azt, hogy mi minősül alacsony jövedelmű háztartásnak.
   A tagállamok már most is előírhatják a kötelezett feleknek, hogy energiatakarékossági intézkedéseik az energiaszegénységhez kapcsolódó szociális célokat is tartalmazzanak. Ezt a lehetőséget most ki kell terjeszteni az alternatív intézkedésekre
  és
  kötelezővé
  kell tenni
  ,
  ugyanakkor a tagállamoknak
  teljes rugalmasságot
  kell biztosítani
  az ilyen intézkedések mérete, alkalmazási köre és tartalma tekintetében. A Szerződés 9. cikkével összhangban az Unió energiahatékonysági politikájának inkluzívnak kell lennie, és ezért az
  energiaszegénységben élő, alacsony jövedelmű
  fogyasztók számára is hozzáférést kell biztosítania az energiahatékonysági intézkedésekhez. |
| --- | --- |

(12)

Az épületek energiahatékonyságának javítását oly módon kell végrehajtani, hogy az
  valamennyi fogyasztó, különösen az alacsony jövedelmű, többek között
  az energiaszegénység által érintett
  háztartások
  javát szolgálja.
  Minden tagállam saját nemzeti sajátosságait figyelembe véve határozhatja meg az energiaszegénység fogalmát és azt, hogy mi minősül alacsony jövedelmű háztartásnak.
   A tagállamok már most is előírhatják a kötelezett feleknek, hogy energiatakarékossági intézkedéseik az energiaszegénységhez kapcsolódó szociális célokat is tartalmazzanak. Ezt a lehetőséget most ki kell terjeszteni az alternatív intézkedésekre
  és
  kötelezővé
  kell tenni
  ,
  ugyanakkor a tagállamoknak
  teljes rugalmasságot
  kell biztosítani
  az ilyen intézkedések mérete, alkalmazási köre és tartalma tekintetében. A Szerződés 9. cikkével összhangban az Unió energiahatékonysági politikájának inkluzívnak kell lennie, és ezért az
  energiaszegénységben élő, alacsony jövedelmű
  fogyasztók számára is hozzáférést kell biztosítania az energiahatékonysági intézkedésekhez.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | A nappali és éjszakai villamosenergia-szükségletre való reagálás az energiahatékonyság javításának fontos eszköze, mivel jelentősen növeli az energiamegtakarítási lehetőségeket a fogyasztók számára azáltal, hogy lehetővé teszi számukra, hogy az energiafogyasztás – az energiaszükséglet felmerülésekor, többek között csúcsidőben történő – optimalizálásának lehetőségéről kapott információk alapján hozhassanak döntést, aminek révén jobb lehet az energiaszállítási hálózatok és az energiatermelési erőforrások kihasználása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

A nappali és éjszakai villamosenergia-szükségletre való reagálás az energiahatékonyság javításának fontos eszköze, mivel jelentősen növeli az energiamegtakarítási lehetőségeket a fogyasztók számára azáltal, hogy lehetővé teszi számukra, hogy az energiafogyasztás – az energiaszükséglet felmerülésekor, többek között csúcsidőben történő – optimalizálásának lehetőségéről kapott információk alapján hozhassanak döntést, aminek révén jobb lehet az energiaszállítási hálózatok és az energiatermelési erőforrások kihasználása.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

12 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12b) | Az alacsony energiaszámlák eléréséhez a fogyasztókat támogatni kell energiafelhasználásuk csökkentésében az épületek energiaigényének csökkentése, a háztartási készülékek hatékonyságának javítása, valamint a tömegközlekedéssel és kerékpározással összekapcsolt, alacsony energiaigényű közlekedési módok biztosítása révén. Az épületek külső térelhatárolóinak korszerűsítése, valamint az energiaigény és -felhasználás csökkentése alapvető fontosságú a népesség alacsony jövedelmű csoportjai egészségi állapotának javítása érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12b)

Az alacsony energiaszámlák eléréséhez a fogyasztókat támogatni kell energiafelhasználásuk csökkentésében az épületek energiaigényének csökkentése, a háztartási készülékek hatékonyságának javítása, valamint a tömegközlekedéssel és kerékpározással összekapcsolt, alacsony energiaigényű közlekedési módok biztosítása révén. Az épületek külső térelhatárolóinak korszerűsítése, valamint az energiaigény és -felhasználás csökkentése alapvető fontosságú a népesség alacsony jövedelmű csoportjai egészségi állapotának javítása érdekében.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

12 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12c) | Létfontosságú felhívni a figyelmet és pontos információkat biztosítani valamennyi uniós polgár számára a fokozott energiahatékonyság előnyeiről és lehetséges megvalósításáról. A fokozott energiahatékonyság döntő jelentőségű az Unió geopolitikai helyzete és biztonsága szempontjából is, mivel csökkenti az Uniónak a tüzelőanyagok harmadik országokból történő behozatalától való függőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12c)

Létfontosságú felhívni a figyelmet és pontos információkat biztosítani valamennyi uniós polgár számára a fokozott energiahatékonyság előnyeiről és lehetséges megvalósításáról. A fokozott energiahatékonyság döntő jelentőségű az Unió geopolitikai helyzete és biztonsága szempontjából is, mivel csökkenti az Uniónak a tüzelőanyagok harmadik országokból történő behozatalától való függőségét.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

12 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12d) | Az Unióban mintegy 50 millió háztartást érint az energiaszegénység. Az energiahatékonysági intézkedéseknek ezért központi szerepet kell betölteniük minden, az energiaszegénység és a fogyasztói kiszolgáltatottság felszámolására irányuló költséghatékony stratégiában, és ezek kiegészítik a tagállami szintű szociális politikákat. Annak biztosítása érdekében, hogy az energiahatékonysági intézkedések fenntarthatóan csökkentsék a bérlők energiaszegénységét, figyelembe kell venni ezen intézkedések költséghatékonyságát, valamint a tulajdonosok és bérlők számára való megfizethetőségét, és tagállami szinten garantálni kell ezen intézkedések megfelelő pénzügyi támogatását. Az Unió épületállományának a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel összhangban hosszú távon közel nulla energiaigényűvé kell válnia. Az épületfelújítások aránya jelenleg nem elégséges, és az energiaszegénységben élő, alacsony jövedelmű polgárok által lakott épületeket a legnehezebb elérni. Ezért különösen fontosak e rendeletben az energiamegtakarítási kötelezettségekre és az energiahatékonysági kötelezettségi rendszerekre vonatkozó intézkedések, valamint az alternatív szakpolitikai intézkedések. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12d)

Az Unióban mintegy 50 millió háztartást érint az energiaszegénység. Az energiahatékonysági intézkedéseknek ezért központi szerepet kell betölteniük minden, az energiaszegénység és a fogyasztói kiszolgáltatottság felszámolására irányuló költséghatékony stratégiában, és ezek kiegészítik a tagállami szintű szociális politikákat. Annak biztosítása érdekében, hogy az energiahatékonysági intézkedések fenntarthatóan csökkentsék a bérlők energiaszegénységét, figyelembe kell venni ezen intézkedések költséghatékonyságát, valamint a tulajdonosok és bérlők számára való megfizethetőségét, és tagállami szinten garantálni kell ezen intézkedések megfelelő pénzügyi támogatását. Az Unió épületállományának a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel összhangban hosszú távon közel nulla energiaigényűvé kell válnia. Az épületfelújítások aránya jelenleg nem elégséges, és az energiaszegénységben élő, alacsony jövedelmű polgárok által lakott épületeket a legnehezebb elérni. Ezért különösen fontosak e rendeletben az energiamegtakarítási kötelezettségekre és az energiahatékonysági kötelezettségi rendszerekre vonatkozó intézkedések, valamint az alternatív szakpolitikai intézkedések.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

12 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12e) | A fogyasztók számára teljes mértékben átláthatóvá kell tenni a végrehajtott energiahatékonysági intézkedések költségeit és hasznát, beleértve a megtérülési időket is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12e)

A fogyasztók számára teljes mértékben átláthatóvá kell tenni a végrehajtott energiahatékonysági intézkedések költségeit és hasznát, beleértve a megtérülési időket is.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az épületeken vagy az épületekben megújulóenergia-technológiák útján termelt energia csökkenti a felhasznált fosszilis energia mennyiségét. Az energiafogyasztás csökkentése és a megújuló forrásból származó energia felhasználása az
  épületekben
  az Unió energiafüggőségének és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez szükséges, fontos intézkedések, különös tekintettel a 2030-ra kitűzött, ambiciózus éghajlat- és energiapolitikai célokra, valamint
  az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek Konferenciáján (COP 21) 2015 decemberében, Párizsban
  tett globális kötelezettségvállalásra.
  Ezért a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a rájuk vonatkozó energiamegtakarítási követelmények teljesítése során figyelembe vegyék az épületeken vagy az épületekben saját használatra termelt megújuló energiának egy bizonyos mennyiségét. E célból indokolt engedélyezni a tagállamok számára a 2010/31/EU irányelv szerinti számítási módszerek alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az épületeken vagy az épületekben megújulóenergia-technológiák útján termelt energia csökkenti a felhasznált fosszilis energia mennyiségét. Az energiafogyasztás csökkentése és a megújuló forrásból származó energia felhasználása az
  épületekben
  az Unió energiafüggőségének és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez szükséges, fontos intézkedések, különös tekintettel a 2030-ra kitűzött, ambiciózus éghajlat- és energiapolitikai célokra, valamint
  az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye Feleinek Konferenciáján (COP 21) 2015 decemberében, Párizsban
  tett globális kötelezettségvállalásra.
  Ezért a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a rájuk vonatkozó energiamegtakarítási követelmények teljesítése során figyelembe vegyék az épületeken vagy az épületekben saját használatra termelt megújuló energiának egy bizonyos mennyiségét. E célból indokolt engedélyezni a tagállamok számára a 2010/31/EU irányelv szerinti számítási módszerek alkalmazását.

| (13) | Az épületeken vagy az épületekben megújulóenergia-technológiák útján termelt energia csökkenti a felhasznált fosszilis energia mennyiségét. Az energiafogyasztás csökkentése és a megújuló forrásból származó energia felhasználása az
  építőipari ágazatban
  az Unió energiafüggőségének és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez szükséges, fontos intézkedések, különös tekintettel a 2030-ra kitűzött, ambiciózus éghajlat- és energiapolitikai célokra, valamint
  a Párizsi Megállapodásban
  tett globális kötelezettségvállalásra. |
| --- | --- |

(13)

Az épületeken vagy az épületekben megújulóenergia-technológiák útján termelt energia csökkenti a felhasznált fosszilis energia mennyiségét. Az energiafogyasztás csökkentése és a megújuló forrásból származó energia felhasználása az
  építőipari ágazatban
  az Unió energiafüggőségének és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez szükséges, fontos intézkedések, különös tekintettel a 2030-ra kitűzött, ambiciózus éghajlat- és energiapolitikai célokra, valamint
  a Párizsi Megállapodásban
  tett globális kötelezettségvállalásra.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A tagállami vállalatok és iparágak energiamérlege a körforgásos gazdaság elveinek alkalmazásával javítható, az ipari hulladék mint másodlagos nyersanyag megfelelő felhasználása révén, feltéve, hogy ezek energetikai potenciálja magasabb az alternatív elsődleges nyersanyagok potenciáljánál. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A tagállami vállalatok és iparágak energiamérlege a körforgásos gazdaság elveinek alkalmazásával javítható, az ipari hulladék mint másodlagos nyersanyag megfelelő felhasználása révén, feltéve, hogy ezek energetikai potenciálja magasabb az alternatív elsődleges nyersanyagok potenciáljánál.

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13b) | Az új üzleti modellek és technológiák hasznosítása révén a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy előmozdítsák az energiahatékonysági intézkedéseket és megkönnyítsék azok elterjedését, többek között a nagy- és kisfogyasztóknak nyújtandó innovatív energiaszolgáltatások révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b)

Az új üzleti modellek és technológiák hasznosítása révén a tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy előmozdítsák az energiahatékonysági intézkedéseket és megkönnyítsék azok elterjedését, többek között a nagy- és kisfogyasztóknak nyújtandó innovatív energiaszolgáltatások révén.

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

13 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13c) | A tagállamoknak nagyfokú rugalmasságot kell tanúsítaniuk az energiahatékonyságra vonatkozó nemzeti prioritásaik meghatározására irányuló alternatív intézkedések kialakítása és végrehajtása során, mind az energiahatékony termékeket, mind pedig az energiahatékony technológiai gyártási folyamatokat illetően. Támogatni kell az olyan intézkedéseket, amelyek a természeti erőforrások hatékony felhasználásához vagy a körforgásos gazdaság bevezetésének szükségességéhez kapcsolódó célokra összpontosítanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13c)

A tagállamoknak nagyfokú rugalmasságot kell tanúsítaniuk az energiahatékonyságra vonatkozó nemzeti prioritásaik meghatározására irányuló alternatív intézkedések kialakítása és végrehajtása során, mind az energiahatékony termékeket, mind pedig az energiahatékony technológiai gyártási folyamatokat illetően. Támogatni kell az olyan intézkedéseket, amelyek a természeti erőforrások hatékony felhasználásához vagy a körforgásos gazdaság bevezetésének szükségességéhez kapcsolódó célokra összpontosítanak.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Az
  Új
  irányvonal az energiafogyasztók
  számára
  című bizottsági közleményben meghatározott intézkedések részeként az energiaunió és a hőtechnikai stratégia összefüggésében meg kell erősíteni a fogyasztók ahhoz fűződő
  jogát
  , hogy energiafogyasztásukról kellő időben egyértelmű információkat kapjanak.
  Ezért
  a 2012/27/EU irányelv 9–11. cikkét és VII. mellékletét úgy kell módosítani, hogy azok rendelkezzenek az energiafogyasztásra vonatkozó gyakori és kibővített visszajelzésről. Egyértelművé kell tenni azt is, hogy a központi rendszerből biztosított fűtés, hűtés és meleg víz tekintetében a 
  számlázásra
  és a 
  számlainformációkra vonatkozó jog
  azokat a fogyasztókat is
  megilleti
  , akik nem állnak közvetlen, egyéni szerződéses kapcsolatban
  az
  energiaszolgáltatóval. Ezért e rendelkezések alkalmazásában a 
  „végfelhasználó”
  kifejezés
  kiterjed mind
  a saját
  használatra
  fűtést, hűtést vagy
  melegvizet
  vásárló végső
  felhasználókra, mind pedig
  az olyan többlakásos
  és
  több célra használt épületek önálló rendeltetési egységeinek lakóira, amelyekben az ilyen egységek energiaszükségletét központi rendszerből biztosítják. Az „almérés” kifejezés az ilyen épületek egyes egységeiben történő fogyasztásmérést jelenti. 2020. január 1-jéig az újonnan telepített hőfogyasztásmérőknek és fűtési költségosztóknak távolról is leolvashatóknak kell lenniük a fogyasztási információk költséghatékony és gyakori rendelkezésre bocsátásának biztosítása érdekében. Az új 9a. cikk csak a központi rendszerből biztosított fűtésre, hűtésre és
  melegvízre
  alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Az
  Új
  irányvonal az energiafogyasztók
  számára
  című bizottsági közleményben meghatározott intézkedések részeként az energiaunió és a hőtechnikai stratégia összefüggésében meg kell erősíteni a fogyasztók ahhoz fűződő
  jogát
  , hogy energiafogyasztásukról kellő időben egyértelmű információkat kapjanak.
  Ezért
  a 2012/27/EU irányelv 9–11. cikkét és VII. mellékletét úgy kell módosítani, hogy azok rendelkezzenek az energiafogyasztásra vonatkozó gyakori és kibővített visszajelzésről. Egyértelművé kell tenni azt is, hogy a központi rendszerből biztosított fűtés, hűtés és meleg víz tekintetében a 
  számlázásra
  és a 
  számlainformációkra vonatkozó jog
  azokat a fogyasztókat is
  megilleti
  , akik nem állnak közvetlen, egyéni szerződéses kapcsolatban
  az
  energiaszolgáltatóval. Ezért e rendelkezések alkalmazásában a 
  „végfelhasználó”
  kifejezés
  kiterjed mind
  a saját
  használatra
  fűtést, hűtést vagy
  melegvizet
  vásárló végső
  felhasználókra, mind pedig
  az olyan többlakásos
  és
  több célra használt épületek önálló rendeltetési egységeinek lakóira, amelyekben az ilyen egységek energiaszükségletét központi rendszerből biztosítják. Az „almérés” kifejezés az ilyen épületek egyes egységeiben történő fogyasztásmérést jelenti. 2020. január 1-jéig az újonnan telepített hőfogyasztásmérőknek és fűtési költségosztóknak távolról is leolvashatóknak kell lenniük a fogyasztási információk költséghatékony és gyakori rendelkezésre bocsátásának biztosítása érdekében. Az új 9a. cikk csak a központi rendszerből biztosított fűtésre, hűtésre és
  melegvízre
  alkalmazandó.

| (14) | Az
  „Új
  irányvonal az energiafogyasztók
  számára”
  című bizottsági közleményben meghatározott intézkedések részeként az energiaunió és a hőtechnikai stratégia összefüggésében meg kell erősíteni a fogyasztók ahhoz fűződő
  minimumjogát
  , hogy energiafogyasztásukról kellő időben
  pontos, megbízható és
  egyértelmű információkat kapjanak.
  Míg az egyedi mérést továbbra is elő kell írni, amennyiben az műszakilag megvalósítható és költséghatékonység szempontjából arányban áll a lehetséges energiamegtakarítással,
  a 2012/27/EU irányelv 9–11. cikkét és VII. mellékletét úgy kell módosítani, hogy azok rendelkezzenek az energiafogyasztásra vonatkozó gyakori és kibővített visszajelzésről
  , figyelembe véve a mérőkészülékek rendelkezésre állását és kapacitását, az energiafelhasználás optimalizálásának céljával. A tagállamoknak ezenkívül figyelembe kell venniük azt is, hogy az energiafogyasztás mérésére szolgáló új technológiák sikeres bevezetéséhez nagyobb mértékű beruházásra van szükség az oktatásba és a készségfejlesztésbe, mind a felhasználók, mind pedig az energiaszolgáltatók oldalán
  . Egyértelművé kell tenni azt is, hogy a központi rendszerből biztosított fűtés, hűtés és meleg víz tekintetében a 
  számlázással
  és a 
  számla-, illetve fogyasztási információkkal kapcsolatos jogok
  azokat a fogyasztókat is
  megilletik
  , akik nem állnak közvetlen, egyéni szerződéses kapcsolatban
  egy
  energiaszolgáltatóval. Ezért e rendelkezések alkalmazásában a 
  „végső igénybevevő”
  kifejezés a saját
  végfelhasználás céljára
  fűtést, hűtést vagy
  meleg vizet
  vásárló végső
  felhasználók mellett kiterjed
  az olyan többlakásos
  vagy
  több célra használt épületek önálló rendeltetési egységeinek lakóira
  is
  , amelyekben az ilyen egységek energiaszükségletét központi rendszerből biztosítják
  és ahol a lakóknak nincs közvetlen vagy egyéni szerződésük az energiaszolgáltatóval
  . Az „almérés” kifejezés az ilyen épületek egyes egységeiben történő fogyasztásmérést jelenti. 2020. január 1-jéig az újonnan telepített hőfogyasztásmérőknek és fűtési költségosztóknak távolról is leolvashatóknak kell lenniük a fogyasztási információk költséghatékony és gyakori rendelkezésre bocsátásának biztosítása érdekében. Az új 9a. cikk csak a központi rendszerből biztosított fűtésre, hűtésre és
  meleg vízre
  alkalmazandó. |
| --- | --- |

(14)

Az
  „Új
  irányvonal az energiafogyasztók
  számára”
  című bizottsági közleményben meghatározott intézkedések részeként az energiaunió és a hőtechnikai stratégia összefüggésében meg kell erősíteni a fogyasztók ahhoz fűződő
  minimumjogát
  , hogy energiafogyasztásukról kellő időben
  pontos, megbízható és
  egyértelmű információkat kapjanak.
  Míg az egyedi mérést továbbra is elő kell írni, amennyiben az műszakilag megvalósítható és költséghatékonység szempontjából arányban áll a lehetséges energiamegtakarítással,
  a 2012/27/EU irányelv 9–11. cikkét és VII. mellékletét úgy kell módosítani, hogy azok rendelkezzenek az energiafogyasztásra vonatkozó gyakori és kibővített visszajelzésről
  , figyelembe véve a mérőkészülékek rendelkezésre állását és kapacitását, az energiafelhasználás optimalizálásának céljával. A tagállamoknak ezenkívül figyelembe kell venniük azt is, hogy az energiafogyasztás mérésére szolgáló új technológiák sikeres bevezetéséhez nagyobb mértékű beruházásra van szükség az oktatásba és a készségfejlesztésbe, mind a felhasználók, mind pedig az energiaszolgáltatók oldalán
  . Egyértelművé kell tenni azt is, hogy a központi rendszerből biztosított fűtés, hűtés és meleg víz tekintetében a 
  számlázással
  és a 
  számla-, illetve fogyasztási információkkal kapcsolatos jogok
  azokat a fogyasztókat is
  megilletik
  , akik nem állnak közvetlen, egyéni szerződéses kapcsolatban
  egy
  energiaszolgáltatóval. Ezért e rendelkezések alkalmazásában a 
  „végső igénybevevő”
  kifejezés a saját
  végfelhasználás céljára
  fűtést, hűtést vagy
  meleg vizet
  vásárló végső
  felhasználók mellett kiterjed
  az olyan többlakásos
  vagy
  több célra használt épületek önálló rendeltetési egységeinek lakóira
  is
  , amelyekben az ilyen egységek energiaszükségletét központi rendszerből biztosítják
  és ahol a lakóknak nincs közvetlen vagy egyéni szerződésük az energiaszolgáltatóval
  . Az „almérés” kifejezés az ilyen épületek egyes egységeiben történő fogyasztásmérést jelenti. 2020. január 1-jéig az újonnan telepített hőfogyasztásmérőknek és fűtési költségosztóknak távolról is leolvashatóknak kell lenniük a fogyasztási információk költséghatékony és gyakori rendelkezésre bocsátásának biztosítása érdekében. Az új 9a. cikk csak a központi rendszerből biztosított fűtésre, hűtésre és
  meleg vízre
  alkalmazandó.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A számlainformációk és az éves kimutatások a fogyasztók tájékoztatásának fontos eszközei. A fogyasztásra és a költségekre vonatkozó adatok olyan egyéb információkat is tartalmazhatnak, amelyek segítik a fogyasztókat abban, hogy összehasonlíthassák aktuális szerződési feltételeiket más ajánlatokkal, valamint hogy panaszt tehessenek, illetve vitarendezéshez folyamodhassanak. Ugyanakkor tekintettel arra, hogy a számlázással kapcsolatos viták a fogyasztói panaszok nagyon gyakori forrásai, ami hozzájárul a fogyasztók tartósan alacsony elégedettségi szintjéhez és az energiaágazatban való mérsékelt részvételéhez, a számlákat egyszerűbbé, egyértelműbbé és érthetőbbé kell tenni, valamint biztosítani kell, hogy a különálló eszközök, úgymint a számlainformációk, a tájékoztató eszközök és az éves kimutatások tartalmazzanak minden ahhoz szükséges információt, hogy a fogyasztók szabályozhassák energiafogyasztásukat, összehasonlíthassák az ajánlatokat és szolgáltatót válthassanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A számlainformációk és az éves kimutatások a fogyasztók tájékoztatásának fontos eszközei. A fogyasztásra és a költségekre vonatkozó adatok olyan egyéb információkat is tartalmazhatnak, amelyek segítik a fogyasztókat abban, hogy összehasonlíthassák aktuális szerződési feltételeiket más ajánlatokkal, valamint hogy panaszt tehessenek, illetve vitarendezéshez folyamodhassanak. Ugyanakkor tekintettel arra, hogy a számlázással kapcsolatos viták a fogyasztói panaszok nagyon gyakori forrásai, ami hozzájárul a fogyasztók tartósan alacsony elégedettségi szintjéhez és az energiaágazatban való mérsékelt részvételéhez, a számlákat egyszerűbbé, egyértelműbbé és érthetőbbé kell tenni, valamint biztosítani kell, hogy a különálló eszközök, úgymint a számlainformációk, a tájékoztató eszközök és az éves kimutatások tartalmazzanak minden ahhoz szükséges információt, hogy a fogyasztók szabályozhassák energiafogyasztásukat, összehasonlíthassák az ajánlatokat és szolgáltatót válthassanak.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

14 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

15 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15b) | Az energiahatékonyság javulása az energiatermelési és -átalakítási folyamatok következő fázisainak közvetlen eredménye: a primer energia hatékony átalakítása végső energiává, ezen energia hatékony szállítása a fogyasztókhoz villamos energia, hőenergia vagy üzemanyagok formájában, valamint az energia végfelhasználók általi takarékos felhasználása; a fogyasztói piacon megjelenő megtakarítási hatás nem tekinthető az ilyen hatékonyság kizárólagos célkitűzésének, mivel adódhat az energiaárak kedvezőtlen alakulásából is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15b)

Az energiahatékonyság javulása az energiatermelési és -átalakítási folyamatok következő fázisainak közvetlen eredménye: a primer energia hatékony átalakítása végső energiává, ezen energia hatékony szállítása a fogyasztókhoz villamos energia, hőenergia vagy üzemanyagok formájában, valamint az energia végfelhasználók általi takarékos felhasználása; a fogyasztói piacon megjelenő megtakarítási hatás nem tekinthető az ilyen hatékonyság kizárólagos célkitűzésének, mivel adódhat az energiaárak kedvezőtlen alakulásából is.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Tekintettel
  a villamosenergia-termelési ágazatban megfigyelhető műszaki haladásra és a megújuló energiaforrások egyre nagyobb arányára, a kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítások esetében
  alkalmazott
  alapértelmezett együtthatót felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy
  tükrözze
  a villamos energiára alkalmazandó
  primerenergia-együttható tekintetében bekövetkezett változásokat. A villamos energia vonatkozásában a primerenergia-együttható kiszámítása éves átlagértékeken alapul. A fizikai energiatartalom-módszert a nukleáris alapú villamosenergia- és hőtermelés esetében használják, a technikai átalakítási hatásfokok módszerét pedig a fosszilis tüzelőanyagból vagy biomasszából történő villamosenergia- és hőtermelés esetében. Az éghetetlen megújuló energiaforrások esetében alkalmazott módszer alapja a teljes primer energián alapuló megközelítésből nyert közvetlen egyenérték. A kapcsolt energiatermelésből (CHP) származó villamos energia primerenergia-arányának kiszámítása a 2012/27/EU irányelv II. mellékletében meghatározott módszer alapján történik. Ennek során nem marginális, hanem átlagos piaci pozíció kerül figyelembevételre. A feltételezett átalakítási hatásfokok a következők: az éghetetlen megújuló energiaforrások esetében 100 %, a geotermikus erőművek esetében 10 %, az atomerőművek esetében pedig 33 %. A kapcsolt energiatermelés teljes hatékonyságának kiszámítása a legfrissebb Eurostat-adatok alapján történik. A rendszerhatárok tekintetében a primerenergia-együttható valamennyi energiaforrás esetében 1. A számítások alapja a PRIMES modell referencia-forgatókönyvének legújabb változata. A primerenergia-együttható értéke a 2020. évre vonatkozó előrejelzésen alapul. Az elemzés
  az
  EU tagállamaira és Norvégiára terjed ki. Norvégia esetében az adatkészlet az ENTSO-E adatokon alapul
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Tekintettel
  a villamosenergia-termelési ágazatban megfigyelhető műszaki haladásra és a megújuló energiaforrások egyre nagyobb arányára, a kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítások esetében
  alkalmazott
  alapértelmezett együtthatót felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy
  tükrözze
  a villamos energiára alkalmazandó
  primerenergia-együttható tekintetében bekövetkezett változásokat. A villamos energia vonatkozásában a primerenergia-együttható kiszámítása éves átlagértékeken alapul. A fizikai energiatartalom-módszert a nukleáris alapú villamosenergia- és hőtermelés esetében használják, a technikai átalakítási hatásfokok módszerét pedig a fosszilis tüzelőanyagból vagy biomasszából történő villamosenergia- és hőtermelés esetében. Az éghetetlen megújuló energiaforrások esetében alkalmazott módszer alapja a teljes primer energián alapuló megközelítésből nyert közvetlen egyenérték. A kapcsolt energiatermelésből (CHP) származó villamos energia primerenergia-arányának kiszámítása a 2012/27/EU irányelv II. mellékletében meghatározott módszer alapján történik. Ennek során nem marginális, hanem átlagos piaci pozíció kerül figyelembevételre. A feltételezett átalakítási hatásfokok a következők: az éghetetlen megújuló energiaforrások esetében 100 %, a geotermikus erőművek esetében 10 %, az atomerőművek esetében pedig 33 %. A kapcsolt energiatermelés teljes hatékonyságának kiszámítása a legfrissebb Eurostat-adatok alapján történik. A rendszerhatárok tekintetében a primerenergia-együttható valamennyi energiaforrás esetében 1. A számítások alapja a PRIMES modell referencia-forgatókönyvének legújabb változata. A primerenergia-együttható értéke a 2020. évre vonatkozó előrejelzésen alapul. Az elemzés
  az
  EU tagállamaira és Norvégiára terjed ki. Norvégia esetében az adatkészlet az ENTSO-E adatokon alapul
  .

| (16) | Kizárólag a jelen irányelv céljaira korlátozva és tekintettel
  a villamosenergia-termelési ágazatban megfigyelhető műszaki haladásra és a megújuló energiaforrások egyre nagyobb arányára, a kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítások esetében
  használt
  alapértelmezett együtthatót
  alaposan elemezni kell és adott esetben
  felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy
  igazodjon
  a villamos energiára alkalmazandó
  primerenergia-tényező változásaihoz
  ,
  amely tényező összehasonlítható
  és
  átlátható módszertan
  alapján
  tükrözi
  az
  adott tagállam energiaszerkezetét
  . |
| --- | --- |

(16)

Kizárólag a jelen irányelv céljaira korlátozva és tekintettel
  a villamosenergia-termelési ágazatban megfigyelhető műszaki haladásra és a megújuló energiaforrások egyre nagyobb arányára, a kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítások esetében
  használt
  alapértelmezett együtthatót
  alaposan elemezni kell és adott esetben
  felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy
  igazodjon
  a villamos energiára alkalmazandó
  primerenergia-tényező változásaihoz
  ,
  amely tényező összehasonlítható
  és
  átlátható módszertan
  alapján
  tükrözi
  az
  adott tagállam energiaszerkezetét
  .

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16a) | Figyelemmel arra, hogy az Európai Tanács energiahatékonysági tervről szóló 2011. június 10-i következtetései hangsúlyozták, hogy az Unióban a primer energia 40 %-át épületekben használják fel – ez a végső energiafogyasztás 50 %-át teszi ki –, továbbá annak érdekében, hogy bővülhessen a gazdaság és a foglalkoztatottság a különleges képesítést igénylő ágazatokban, vagyis az építőiparban és építőanyag-gyártásban, az olyan szakmai tevékenységekben, mint az építészet és a várostervezés, valamint a fűtés- és hűtéstechnikai szaktanácsadás, a tagállamoknak hosszú távú stratégiát kell kidolgozniuk e területek számára a 2020 utáni időszakra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16a)

Figyelemmel arra, hogy az Európai Tanács energiahatékonysági tervről szóló 2011. június 10-i következtetései hangsúlyozták, hogy az Unióban a primer energia 40 %-át épületekben használják fel – ez a végső energiafogyasztás 50 %-át teszi ki –, továbbá annak érdekében, hogy bővülhessen a gazdaság és a foglalkoztatottság a különleges képesítést igénylő ágazatokban, vagyis az építőiparban és építőanyag-gyártásban, az olyan szakmai tevékenységekben, mint az építészet és a várostervezés, valamint a fűtés- és hűtéstechnikai szaktanácsadás, a tagállamoknak hosszú távú stratégiát kell kidolgozniuk e területek számára a 2020 utáni időszakra.

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

16 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (16b) | A primerenergia-tényezőt eszközként kell felhasználni a fosszilis tüzelőanyagok fogyasztásának és az ezektől való függésnek a csökkentésére, az energiahatékonyság fokozására és a megújuló energiaforrások használatának további kiterjesztésére. E tekintetben a kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítások esetében alkalmazott alapértelmezett együtthatót ki kell igazítani, amikor technológiai, gazdasági vagy szociális fejlemények alacsonyabb alapértelmezett együtthatót tesznek szükségessé. A Bizottságnak elemeznie kell és szükség esetén jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie arra vonatkozóan, hogy 2024-ig módosítsák a primerenergia-tényező alapértelmezett értékét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16b)

A primerenergia-tényezőt eszközként kell felhasználni a fosszilis tüzelőanyagok fogyasztásának és az ezektől való függésnek a csökkentésére, az energiahatékonyság fokozására és a megújuló energiaforrások használatának további kiterjesztésére. E tekintetben a kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítások esetében alkalmazott alapértelmezett együtthatót ki kell igazítani, amikor technológiai, gazdasági vagy szociális fejlemények alacsonyabb alapértelmezett együtthatót tesznek szükségessé. A Bizottságnak elemeznie kell és szükség esetén jogalkotási javaslatot kell előterjesztenie arra vonatkozóan, hogy 2024-ig módosítsák a primerenergia-tényező alapértelmezett értékét.

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Annak biztosítása érdekében, hogy mód legyen az irányelv mellékleteinek és a 14. cikk (10) bekezdésében említett egységes hatásfok-referenciaértékeknek aktualizálására, a Bizottság felhatalmazását meg kell hosszabbítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Annak biztosítása érdekében, hogy mód legyen az irányelv mellékleteinek és a 14. cikk (10) bekezdésében említett egységes hatásfok-referenciaértékeknek aktualizálására, a Bizottság felhatalmazását meg kell hosszabbítani.

törölve

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon a 2012/27/EU irányelv eredményességének értékelésére, be kell vezetni azt a követelményt, amelynek értelmében az irányelv általános felülvizsgálatát 2024. február 28-ig el kell végezni, és erről jelentést kell tenni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon a 2012/27/EU irányelv eredményességének értékelésére, be kell vezetni azt a követelményt, amelynek értelmében az irányelv általános felülvizsgálatát 2024. február 28-ig el kell végezni, és erről jelentést kell tenni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

| (18) | Annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon a 2012/27/EU irányelv eredményességének értékelésére, be kell vezetni azt a követelményt, amelynek értelmében az
  említett
  irányelv általános felülvizsgálatát 2024. február 28-ig el kell végezni, és erről jelentést kell tenni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  Ez a dátum az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének (UNFCCC) 2023-as globális értékelése utáni időszakra esik, így lehetővé teszi az említett folyamat szükséges kiigazítását, figyelembe véve a gazdaság és az innováció területének fejleményeit is. |
| --- | --- |

(18)

Annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon a 2012/27/EU irányelv eredményességének értékelésére, be kell vezetni azt a követelményt, amelynek értelmében az
  említett
  irányelv általános felülvizsgálatát 2024. február 28-ig el kell végezni, és erről jelentést kell tenni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  Ez a dátum az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének (UNFCCC) 2023-as globális értékelése utáni időszakra esik, így lehetővé teszi az említett folyamat szükséges kiigazítását, figyelembe véve a gazdaság és az innováció területének fejleményeit is.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | Azoknak a tagállamoknak, amelyekben az egy főre jutó GDP alacsonyabb az uniós átlagnál, lehetőséget kell biztosítani a primerenergia-fogyasztás növelésére azzal a feltétellel, hogy ennek végső energiává való átalakítása, további szállítása és elosztása, valamint a fogyasztói piacon elért hasznos megtakarítás az energiahatékonyság jelentős növekedéséhez járul hozzá a felszabadított primer energia áramlását biztosító technológiai folyamat valamennyi fázisában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

Azoknak a tagállamoknak, amelyekben az egy főre jutó GDP alacsonyabb az uniós átlagnál, lehetőséget kell biztosítani a primerenergia-fogyasztás növelésére azzal a feltétellel, hogy ennek végső energiává való átalakítása, további szállítása és elosztása, valamint a fogyasztói piacon elért hasznos megtakarítás az energiahatékonyság jelentős növekedéséhez járul hozzá a felszabadított primer energia áramlását biztosító technológiai folyamat valamennyi fázisában.

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

19 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19b) | Annak érdekében, hogy képesek legyenek megfelelően kezelni saját éghajlatuk, kultúrájuk és társadalmuk sajátosságait, a helyi és regionális hatóságok számára vezető szerepet kell biztosítani az irányelvben meghatározott intézkedések kialakítása és megtervezése, végrehajtása, valamint értékelése tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19b)

Annak érdekében, hogy képesek legyenek megfelelően kezelni saját éghajlatuk, kultúrájuk és társadalmuk sajátosságait, a helyi és regionális hatóságok számára vezető szerepet kell biztosítani az irányelvben meghatározott intézkedések kialakítása és megtervezése, végrehajtása, valamint értékelése tekintetében.

Módosítás 110/rev és 100

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

2012/27/EU irányelv

1 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ez az irányelv egy intézkedésekből álló közös keretrendszert hoz létre az energiahatékonyságnak az
  Unió egészében
  történő előmozdítására annak érdekében, hogy az Unió 2020-ig elérendő 20 %-os kiemelt energiahatékonysági célkitűzése és 2030-ig elérendő
  30
  %-os kötelező kiemelt energiahatékonysági célkitűzése teljesüljön, valamint megteremti annak lehetőségét, hogy
  az említett időpontokat követően
  további előrelépést lehessen elérni az energiahatékonyság terén. Ez az irányelv szabályokat állapít meg az energiaellátás és -felhasználás hatékonysága előtt álló energiapiaci akadályok és piaci hiányosságok megszüntetésére, valamint 2020-ig, illetve 2030-ig teljesítendő
  indikatív
  nemzeti energiahatékonysági célkitűzések
  és hozzájárulások
  megállapítását írja elő. | (1)   Ez az irányelv egy intézkedésekből álló közös keretrendszert hoz létre az energiahatékonyságnak az
  Unióban
  történő előmozdítására
  , az „első az energiahatékonyság” elvet a teljes energiaellátási láncban alkalmazva – beleértve az energiatermelést, -szállítást, -elosztást és -végfelhasználást –
  annak érdekében, hogy az Unió 2020-ig elérendő 20 %-os kiemelt energiahatékonysági célkitűzése és 2030-ig elérendő
  legalább 35
  %-os kötelező kiemelt energiahatékonysági célkitűzése teljesüljön, valamint megteremti annak lehetőségét, hogy
  2030 után
  további előrelépést lehessen elérni az energiahatékonyság terén
  az Unió 2050-re szóló hosszú távú energiaügyi és éghajlat-politikai célkitűzéseivel és a Párizsi Megállapodással összhangban
  . Ez az irányelv szabályokat állapít meg az energiaellátás és -felhasználás hatékonysága előtt álló energiapiaci akadályok és piaci hiányosságok megszüntetésére, valamint 2020-ig
  teljesítendő indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzések
  , illetve 2030-ig teljesítendő nemzeti energiahatékonysági célkitűzések megállapítását írja elő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ez az irányelv egy intézkedésekből álló közös keretrendszert hoz létre az energiahatékonyságnak az
  Unió egészében
  történő előmozdítására annak érdekében, hogy az Unió 2020-ig elérendő 20 %-os kiemelt energiahatékonysági célkitűzése és 2030-ig elérendő
  30
  %-os kötelező kiemelt energiahatékonysági célkitűzése teljesüljön, valamint megteremti annak lehetőségét, hogy
  az említett időpontokat követően
  további előrelépést lehessen elérni az energiahatékonyság terén. Ez az irányelv szabályokat állapít meg az energiaellátás és -felhasználás hatékonysága előtt álló energiapiaci akadályok és piaci hiányosságok megszüntetésére, valamint 2020-ig, illetve 2030-ig teljesítendő
  indikatív
  nemzeti energiahatékonysági célkitűzések
  és hozzájárulások
  megállapítását írja elő.

(1)   Ez az irányelv egy intézkedésekből álló közös keretrendszert hoz létre az energiahatékonyságnak az
  Unióban
  történő előmozdítására
  , az „első az energiahatékonyság” elvet a teljes energiaellátási láncban alkalmazva – beleértve az energiatermelést, -szállítást, -elosztást és -végfelhasználást –
  annak érdekében, hogy az Unió 2020-ig elérendő 20 %-os kiemelt energiahatékonysági célkitűzése és 2030-ig elérendő
  legalább 35
  %-os kötelező kiemelt energiahatékonysági célkitűzése teljesüljön, valamint megteremti annak lehetőségét, hogy
  2030 után
  további előrelépést lehessen elérni az energiahatékonyság terén
  az Unió 2050-re szóló hosszú távú energiaügyi és éghajlat-politikai célkitűzéseivel és a Párizsi Megállapodással összhangban
  . Ez az irányelv szabályokat állapít meg az energiaellátás és -felhasználás hatékonysága előtt álló energiapiaci akadályok és piaci hiányosságok megszüntetésére, valamint 2020-ig
  teljesítendő indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzések
  , illetve 2030-ig teljesítendő nemzeti energiahatékonysági célkitűzések megállapítását írja elő.

Módosítás 46

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

2012/27/EU irányelv

1 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Ez az irányelv hozzájárul az „első az energiahatékonyság” elv végrehajtásához és biztosítja, hogy az energiahatékonyság és a keresletoldali válaszintézkedések egyenlő feltételek mellett versenghetnek a termelési kapacitással. Az energiahatékonyságot minden, az energiarendszer szempontjából releváns tervezési és finanszírozási döntés meghozatala során figyelembe kell venni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Ez az irányelv hozzájárul az „első az energiahatékonyság” elv végrehajtásához és biztosítja, hogy az energiahatékonyság és a keresletoldali válaszintézkedések egyenlő feltételek mellett versenghetnek a termelési kapacitással. Az energiahatékonyságot minden, az energiarendszer szempontjából releváns tervezési és finanszírozási döntés meghozatala során figyelembe kell venni.

Módosítás 47

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

2012/27/EU irányelv

1 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  Az energiahatékonysági intézkedések és az energetikai felújítások magánfinanszírozásának mobilizálása céljából a Bizottságnak párbeszédet kell kezdenie az állami és a magán pénzügyi intézményekkel egyaránt, hogy feltérképezze a lehetséges szakpolitikai mechanizmusokat. Tekintettel arra, hogy az energiahatékonyság javítása tekintetében az építőiparban hatalmas lehetőségek rejlenek, külön figyelmet kell fordítani az ebben az ágazatban eszközölt beruházásokra, elsődlegesen az az energiaszegénység kockázatának kitett, alacsony jövedelmű háztartásokban élők lakóépületeire összpontosítva. A Bizottságnak emellett meg kell vizsgálnia a kis projektek nagyobbak keretében való összefogásának lehetőségeit annak érdekében, hogy az energiahatékonysági projektekbe történő beruházások a befektetők számára pénzügyileg vonzóbbak és megvalósíthatóak legyenek. A Bizottságnak 2019. január 1-jéig iránymutatást kell nyújtania a tagállamok számára a magánbefektetések mozgósításáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  Az energiahatékonysági intézkedések és az energetikai felújítások magánfinanszírozásának mobilizálása céljából a Bizottságnak párbeszédet kell kezdenie az állami és a magán pénzügyi intézményekkel egyaránt, hogy feltérképezze a lehetséges szakpolitikai mechanizmusokat. Tekintettel arra, hogy az energiahatékonyság javítása tekintetében az építőiparban hatalmas lehetőségek rejlenek, külön figyelmet kell fordítani az ebben az ágazatban eszközölt beruházásokra, elsődlegesen az az energiaszegénység kockázatának kitett, alacsony jövedelmű háztartásokban élők lakóépületeire összpontosítva. A Bizottságnak emellett meg kell vizsgálnia a kis projektek nagyobbak keretében való összefogásának lehetőségeit annak érdekében, hogy az energiahatékonysági projektekbe történő beruházások a befektetők számára pénzügyileg vonzóbbak és megvalósíthatóak legyenek. A Bizottságnak 2019. január 1-jéig iránymutatást kell nyújtania a tagállamok számára a magánbefektetések mozgósításáról.

Módosítás 51

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2012/27/EU irányelv

3 cikk – 1, 2, 3 bekezdések

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. cikk | 3. cikk |
| Energiahatékonysági célkitűzések | Energiahatékonysági célkitűzések |
| (1)   Minden tagállam megállapít egy 2020-ra vonatkozó indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzést, amely alapulhat a primerenergia-felhasználáson vagy a végsőenergia-felhasználáson, a primerenergia-megtakarításon vagy a végsőenergia-megtakarításon, illetve az energiaintenzitáson. A tagállamok a 24. cikk (1) bekezdésével és a XIV. melléklet 1. részével összhangban bejelentik a Bizottságnak az említett célkitűzéseket. Ennek során a célkitűzéseket a 2020-ra várható primerenergia-fogyasztás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében is meg kell határozniuk, valamint meg kell magyarázniuk, hogyan, mely adatok felhasználásával számították ki ezt az értéket. | (1)   Minden tagállam megállapít egy 2020-ra vonatkozó indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzést, amely alapulhat a primerenergia-felhasználáson vagy a végsőenergia-felhasználáson, a primerenergia-megtakarításon vagy a végsőenergia-megtakarításon, illetve az energiaintenzitáson. A tagállamok a 24. cikk (1) bekezdésével és a XIV. melléklet 1. részével összhangban bejelentik a Bizottságnak az említett célkitűzéseket. Ennek során a célkitűzéseket a 2020-ra várható primerenergia-fogyasztás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében is meg kell határozniuk, valamint meg kell magyarázniuk, hogyan, mely adatok felhasználásával számították ki ezt az értéket. |
| E célkitűzések megállapítása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a következőket: | E célkitűzések megállapítása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a következőket: |
| a) | az Unió 2020. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 483 Mtoe primer energiát
  és
  az 1 086 Mtoe végső energiát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3. cikk

3. cikk

Energiahatékonysági célkitűzések

Energiahatékonysági célkitűzések

(1)   Minden tagállam megállapít egy 2020-ra vonatkozó indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzést, amely alapulhat a primerenergia-felhasználáson vagy a végsőenergia-felhasználáson, a primerenergia-megtakarításon vagy a végsőenergia-megtakarításon, illetve az energiaintenzitáson. A tagállamok a 24. cikk (1) bekezdésével és a XIV. melléklet 1. részével összhangban bejelentik a Bizottságnak az említett célkitűzéseket. Ennek során a célkitűzéseket a 2020-ra várható primerenergia-fogyasztás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében is meg kell határozniuk, valamint meg kell magyarázniuk, hogyan, mely adatok felhasználásával számították ki ezt az értéket.

(1)   Minden tagállam megállapít egy 2020-ra vonatkozó indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzést, amely alapulhat a primerenergia-felhasználáson vagy a végsőenergia-felhasználáson, a primerenergia-megtakarításon vagy a végsőenergia-megtakarításon, illetve az energiaintenzitáson. A tagállamok a 24. cikk (1) bekezdésével és a XIV. melléklet 1. részével összhangban bejelentik a Bizottságnak az említett célkitűzéseket. Ennek során a célkitűzéseket a 2020-ra várható primerenergia-fogyasztás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében is meg kell határozniuk, valamint meg kell magyarázniuk, hogyan, mely adatok felhasználásával számították ki ezt az értéket.

E célkitűzések megállapítása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a következőket:

E célkitűzések megállapítása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a következőket:

a)

az Unió 2020. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 483 Mtoe primer energiát
  és
  az 1 086 Mtoe végső energiát;

és

| a) | az Unió 2020. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 483  Mtoe primer energiát
  vagy
  az 1 086  Mtoe végső energiát; |
| --- | --- |

a)

az Unió 2020. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 483  Mtoe primer energiát
  vagy
  az 1 086  Mtoe végső energiát;

vagy

| b) | az ezen irányelvben előírt intézkedéseket; |
| --- | --- |

b)

az ezen irányelvben előírt intézkedéseket;

| b) | az ezen irányelvben előírt intézkedéseket; |
| --- | --- |

b)

az ezen irányelvben előírt intézkedéseket;

| c) | a 2006/32/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott nemzeti energiamegtakarítási célkitűzéseket; és |
| --- | --- |

c)

a 2006/32/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott nemzeti energiamegtakarítási célkitűzéseket; és

| c) | a 2006/32/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott nemzeti energiamegtakarítási célkitűzéseket; és |
| --- | --- |

c)

a 2006/32/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott nemzeti energiamegtakarítási célkitűzéseket; és

| d) | az egyéb olyan intézkedéseket, amelyek a tagállamokban vagy uniós szinten az energiahatékonyságot célozzák. |
| --- | --- |

d)

az egyéb olyan intézkedéseket, amelyek a tagállamokban vagy uniós szinten az energiahatékonyságot célozzák.

| d) | az egyéb olyan intézkedéseket, amelyek a tagállamokban vagy uniós szinten az energiahatékonyságot célozzák. |
| --- | --- |

d)

az egyéb olyan intézkedéseket, amelyek a tagállamokban vagy uniós szinten az energiahatékonyságot célozzák.

Az említett célkitűzések meghatározása során a tagállamok figyelembe vehetik a primerenergia-fogyasztást befolyásoló olyan nemzeti tényezőket is, mint:

Az említett célkitűzések meghatározása során a tagállamok figyelembe vehetik a primerenergia-fogyasztást befolyásoló olyan nemzeti tényezőket is, mint:

| a) | a fennmaradó költséghatékony energiamegtakarítási potenciál; |
| --- | --- |

a)

a fennmaradó költséghatékony energiamegtakarítási potenciál;

| a) | a fennmaradó költséghatékony energiamegtakarítási potenciál; |
| --- | --- |

a)

a fennmaradó költséghatékony energiamegtakarítási potenciál;

| b) | a GDP alakulása és változásának előrejelzése; |
| --- | --- |

b)

a GDP alakulása és változásának előrejelzése;

| b) | a GDP alakulása és változásának előrejelzése; |
| --- | --- |

b)

a GDP alakulása és változásának előrejelzése;

| c) | az energiaimport és az energiaexport változásai; |
| --- | --- |

c)

az energiaimport és az energiaexport változásai;

| c) | az energiaimport és az energiaexport változásai; |
| --- | --- |

c)

az energiaimport és az energiaexport változásai;

| d) | fejlemények az egyes megújulóenergia-források, a nukleáris energia, a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás területén; és |
| --- | --- |

d)

fejlemények az egyes megújulóenergia-források, a nukleáris energia, a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás területén; és

| d) | fejlemények az egyes megújulóenergia-források, a nukleáris energia, a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás területén; és |
| --- | --- |

d)

fejlemények az egyes megújulóenergia-források, a nukleáris energia, a szén-dioxid-leválasztás és -tárolás területén; és

| e) | a korai intézkedés. |
| --- | --- |

e)

a korai intézkedés.

| e) | a korai intézkedés. |
| --- | --- |

e)

a korai intézkedés.

(2)   A Bizottság 2014. június 30-ig értékeli az elért haladást, és felméri, hogy az Unió várhatóan eléri-e azt, hogy energiafogyasztása ne haladja meg az 1 483 Mtoe primer energiát és az 1 086 Mtoe végső energiát 2020-ban.

(2)   A Bizottság 2014. június 30-ig értékeli az elért haladást, és felméri, hogy az Unió várhatóan eléri-e azt, hogy energiafogyasztása ne haladja meg az 1 483  Mtoe primer energiát és
  /vagy
  az 1 086 Mtoe végső energiát 2020-ban.

(3)   A (2) bekezdésben említett felülvizsgálat elkészítésekor a Bizottság:

(3)   A (2) bekezdésben említett felülvizsgálat elkészítésekor a Bizottság:

| a) | összeadja a tagállamok által bejelentett indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzéseket; |
| --- | --- |

a)

összeadja a tagállamok által bejelentett indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzéseket;

| a) | összeadja a tagállamok által bejelentett indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzéseket; |
| --- | --- |

a)

összeadja a tagállamok által bejelentett indikatív nemzeti energiahatékonysági célkitűzéseket;

| b) | értékeli, hogy az említett célkitűzések összege megbízható jelzésnek minősíthető-e arra vonatkozóan, hogy az Unió egésze megfelelő ütemben halad-e, figyelembe véve a 24. cikk (1) bekezdésének megfelelően elkészített első éves jelentés értékelését, és a 24. cikk (2) bekezdésének megfelelően elkészített nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek értékelését; |
| --- | --- |

b)

értékeli, hogy az említett célkitűzések összege megbízható jelzésnek minősíthető-e arra vonatkozóan, hogy az Unió egésze megfelelő ütemben halad-e, figyelembe véve a 24. cikk (1) bekezdésének megfelelően elkészített első éves jelentés értékelését, és a 24. cikk (2) bekezdésének megfelelően elkészített nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek értékelését;

| b) | értékeli, hogy az említett célkitűzések összege megbízható jelzésnek minősíthető-e arra vonatkozóan, hogy az Unió egésze megfelelő ütemben halad-e, figyelembe véve a 24. cikk (1) bekezdésének megfelelően elkészített első éves jelentés értékelését és a 24. cikk (2) bekezdésének megfelelően elkészített nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek értékelését; |
| --- | --- |

b)

értékeli, hogy az említett célkitűzések összege megbízható jelzésnek minősíthető-e arra vonatkozóan, hogy az Unió egésze megfelelő ütemben halad-e, figyelembe véve a 24. cikk (1) bekezdésének megfelelően elkészített első éves jelentés értékelését és a 24. cikk (2) bekezdésének megfelelően elkészített nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek értékelését;

| c) | figyelembe veszi a következő forrásokból származó kiegészítő elemzéseket: |
| --- | --- |

c)

figyelembe veszi a következő forrásokból származó kiegészítő elemzéseket:

| c) | figyelembe veszi a következő forrásokból származó kiegészítő elemzéseket: |
| --- | --- |

c)

figyelembe veszi a következő forrásokból származó kiegészítő elemzéseket:

| | i. | uniós szinten az
  abszolút energiafogyasztásnak
  a gazdasági tevékenység függvényében történő
  alakulása
  ,
  ezen belül
  az energiaellátás hatékonysága terén elért
  eredmények
  azon tagállamokban, amelyek nemzeti indikatív célkitűzéseiket a végsőenergia-fogyasztásra vagy a végsőenergia-megtakarításra alapozták, ideértve
  ezen
  tagállamoknak az ezen irányelv III. fejezetében foglaltaknak való megfelelésének köszönhetően elért eredményeit; |
| --- | --- | --- |

i.

uniós szinten az
  abszolút energiafogyasztásnak
  a gazdasági tevékenység függvényében történő
  alakulása
  ,
  ezen belül
  az energiaellátás hatékonysága terén elért
  eredmények
  azon tagállamokban, amelyek nemzeti indikatív célkitűzéseiket a végsőenergia-fogyasztásra vagy a végsőenergia-megtakarításra alapozták, ideértve
  ezen
  tagállamoknak az ezen irányelv III. fejezetében foglaltaknak való megfelelésének köszönhetően elért eredményeit;

abszolút energiafogyasztásnak

alakulása

ezen belül

eredmények

ezen

| | i. | uniós szinten az
  energiafogyasztás, illetve
  a gazdasági tevékenység függvényében történő
  energiafogyasztás alakulásának értékelése
  ,
  beleértve
  az energiaellátás hatékonysága terén elért
  eredményeket
  azon tagállamokban, amelyek nemzeti indikatív célkitűzéseiket a végsőenergia-fogyasztásra vagy a végsőenergia-megtakarításra alapozták, ideértve
  e
  tagállamoknak az ezen irányelv III. fejezetében foglaltaknak való megfelelésének köszönhetően elért eredményeit; |
| --- | --- | --- |

i.

uniós szinten az
  energiafogyasztás, illetve
  a gazdasági tevékenység függvényében történő
  energiafogyasztás alakulásának értékelése
  ,
  beleértve
  az energiaellátás hatékonysága terén elért
  eredményeket
  azon tagállamokban, amelyek nemzeti indikatív célkitűzéseiket a végsőenergia-fogyasztásra vagy a végsőenergia-megtakarításra alapozták, ideértve
  e
  tagállamoknak az ezen irányelv III. fejezetében foglaltaknak való megfelelésének köszönhetően elért eredményeit;

energiafogyasztás, illetve

energiafogyasztás alakulásának értékelése

beleértve

eredményeket

e

| | ii. | az uniós szintű energiafogyasztásban várható jövőbeli trendekkel kapcsolatos modellszámítások eredményei; |
| --- | --- | --- |

ii.

az uniós szintű energiafogyasztásban várható jövőbeli trendekkel kapcsolatos modellszámítások eredményei;

| | ii. | az uniós szintű energiafogyasztásban várható jövőbeli trendekkel kapcsolatos modellszámítások eredményei. |
| --- | --- | --- |

ii.

az uniós szintű energiafogyasztásban várható jövőbeli trendekkel kapcsolatos modellszámítások eredményei.

| d) | összehasonlítja az a)–c) pont szerinti eredményeket az energiafogyasztás azon mennyiségével, amelyre szükség lenne ahhoz, hogy az energiafogyasztás 2020-ban ne haladja meg az 1 483 Mtoe primer energiát és az 1 086 Mtoe végső energiát. |
| --- | --- |

d)

összehasonlítja az a)–c) pont szerinti eredményeket az energiafogyasztás azon mennyiségével, amelyre szükség lenne ahhoz, hogy az energiafogyasztás 2020-ban ne haladja meg az 1 483 Mtoe primer energiát és az 1 086 Mtoe végső energiát.

| d) | összehasonlítja az a)–c) pont szerinti eredményeket az energiafogyasztás azon mennyiségével, amelyre szükség lenne ahhoz, hogy az energiafogyasztás 2020-ban ne haladja meg az 1 483 Mtoe primer energiát és
  /vagy
  az 1 086 Mtoe végső energiát. |
| --- | --- |

d)

összehasonlítja az a)–c) pont szerinti eredményeket az energiafogyasztás azon mennyiségével, amelyre szükség lenne ahhoz, hogy az energiafogyasztás 2020-ban ne haladja meg az 1 483 Mtoe primer energiát és
  /vagy
  az 1 086 Mtoe végső energiát.

/vagy

Módosítás 101

Módosítás 101

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont

1 cikk – 2 pont

2012/27/EU irányelv

3 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   [Az energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet [4.] és [6.] cikkének megfelelően valamennyi tagállam megállapítja nemzeti indikatív energiahatékonysági
  hozzájárulását
  az Uniónak az 1. cikk (1) bekezdésében említett, 2030-ig elérendő
  célkitűzése felé
  . A szóban forgó hozzájárulások megállapítása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy az Unió 2030. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 321 Mtoe primer energiát és a 987 Mtoe végső energiát. [Az energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet [3.] és [7]–[11.] cikkében foglalt eljárásnak megfelelően a tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveik keretében értesítik a Bizottságot az említett hozzájárulásokról. | (4)   [Az energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet [4.] és [6.] cikkének megfelelően valamennyi tagállam megállapítja nemzeti indikatív energiahatékonysági
  célkitűzését
  az Uniónak az 1. cikk (1) bekezdésében említett, 2030-ig elérendő
  célkitűzéséhez


  viszonyítva
  . A szóban forgó hozzájárulások megállapítása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy az Unió 2030. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 321 Mtoe primer energiát és a 987 Mtoe végső energiát. [Az energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet [3.] és [7]–[11.] cikkében foglalt eljárásnak megfelelően a tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveik keretében értesítik a Bizottságot az említett hozzájárulásokról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   [Az energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet [4.] és [6.] cikkének megfelelően valamennyi tagállam megállapítja nemzeti indikatív energiahatékonysági
  hozzájárulását
  az Uniónak az 1. cikk (1) bekezdésében említett, 2030-ig elérendő
  célkitűzése felé
  . A szóban forgó hozzájárulások megállapítása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy az Unió 2030. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 321 Mtoe primer energiát és a 987 Mtoe végső energiát. [Az energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet [3.] és [7]–[11.] cikkében foglalt eljárásnak megfelelően a tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveik keretében értesítik a Bizottságot az említett hozzájárulásokról.

(4)   [Az energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet [4.] és [6.] cikkének megfelelően valamennyi tagállam megállapítja nemzeti indikatív energiahatékonysági
  célkitűzését
  az Uniónak az 1. cikk (1) bekezdésében említett, 2030-ig elérendő
  célkitűzéséhez


  viszonyítva
  . A szóban forgó hozzájárulások megállapítása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük, hogy az Unió 2030. évi energiafogyasztása nem haladhatja meg az 1 321 Mtoe primer energiát és a 987 Mtoe végső energiát. [Az energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet [3.] és [7]–[11.] cikkében foglalt eljárásnak megfelelően a tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveik keretében értesítik a Bizottságot az említett hozzájárulásokról.

Módosítás 54, 105 és 107

Módosítás 54, 105 és 107

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2012/27/EU irányelv

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. cikk | 7. cikk |
| Energiamegtakarítási kötelezettség | Energiamegtakarítási kötelezettség |
| (1)   A tagállamok legalább az alábbiakkal egyenértékű halmozott végfelhasználói energiamegtakarítást érnek el: | (1)   A tagállamok legalább az alábbiakkal egyenértékű halmozott végfelhasználói energiamegtakarítást érnek el: |
| a) | 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig minden évben a végső felhasználók számára évente értékesített energiavolumen 1,5  %-ának megfelelő új megtakarítás a 2013. január 1-jét megelőző legutóbbi hároméves időszak átlagában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7. cikk

7. cikk

Energiamegtakarítási kötelezettség

Energiamegtakarítási kötelezettség

(1)   A tagállamok legalább az alábbiakkal egyenértékű halmozott végfelhasználói energiamegtakarítást érnek el:

(1)   A tagállamok legalább az alábbiakkal egyenértékű halmozott végfelhasználói energiamegtakarítást érnek el:

a)

2014. január 1-jétől2020. december 31-ig minden évben a végső felhasználók számára évente értékesített energiavolumen 1,5  %-ának megfelelő új megtakarítás a 2013. január 1-jét megelőző legutóbbi hároméves időszak átlagában;

| a) | 2014. január 1-jétől2020. december 31-ig minden évben a végső felhasználók számára évente értékesített energiavolumen 1,5  %-ának megfelelő új megtakarítás a 2013. január 1-jét megelőző legutóbbi hároméves időszak átlagában; |
| --- | --- |

a)

2014. január 1-jétől2020. december 31-ig minden évben a végső felhasználók számára évente értékesített energiavolumen 1,5  %-ának megfelelő új megtakarítás a 2013. január 1-jét megelőző legutóbbi hároméves időszak átlagában;

| b) | 2021. január 1-jétől2030. december 31-ig minden évben a végső felhasználók számára évente értékesített energiavolumen 1,5  %-ának megfelelő új megtakarítás a 2019. január 1-jét megelőző legutóbbi hároméves időszak átlagában; |
| --- | --- |

b)

2021. január 1-jétől2030. december 31-ig minden évben a végső felhasználók számára évente értékesített energiavolumen 1,5  %-ának megfelelő új megtakarítás a 2019. január 1-jét megelőző legutóbbi hároméves időszak átlagában;

| b) | 2021. január 1-jétől2030. december 31-ig minden évben a végső felhasználók számára évente értékesített energiavolumen
  legalább
  1,5  %-ának megfelelő új megtakarítás a 2019. január 1-jét megelőző legutóbbi hároméves időszak átlagában; |
| --- | --- |

b)

2021. január 1-jétől2030. december 31-ig minden évben a végső felhasználók számára évente értékesített energiavolumen
  legalább
  1,5  %-ának megfelelő új megtakarítás a 2019. január 1-jét megelőző legutóbbi hároméves időszak átlagában;

legalább

A tagállamoknak a 2030 utáni tízéves időszakokban továbbra is el kell érniük az évenkénti 1,5  %-os új megtakarítást, kivéve ha a Bizottság által 2027-ig, majd azt követően tízévente végzett felülvizsgálatok arra a következtetésre jutnak, hogy ez nem szükséges az Unió 2050-re szóló, hosszú távú energiaügyi és éghajlat-politikai célkitűzéseinek eléréséhez.

A tagállamoknak a 2030 utáni tízéves időszakokban továbbra is el kell érniük az évenkénti 1,5  %-os új megtakarítást, kivéve ha a Bizottság által 2027-ig, majd azt követően tízévente végzett felülvizsgálatok arra a következtetésre jutnak, hogy ez nem szükséges az Unió 2050-re szóló, hosszú távú energiaügyi és éghajlat-politikai célkitűzéseinek eléréséhez.

Minden egyes időszak megtakarításainak kumulatív módon a korábbi időszak(ok)ban elérendő megtakarítások összegére kell épülniük. Abban az esetben, ha a korábbi szakpolitikai intézkedések, programok és/vagy egyéni fellépések már nem biztosítanak megtakarításokat, e megtakarítások kiesését bele kell számítani az egyes időszakok végéig elérendő megtakarítás teljes összegébe, és a kiesett mennyiséget új megtakarításokkal kell helyettesíteni.

Minden egyes időszak megtakarításainak kumulatív módon a korábbi időszak(ok)ban elérendő megtakarítások összegére kell épülniük. Abban az esetben, ha a korábbi szakpolitikai intézkedések, programok és/vagy egyéni fellépések már nem biztosítanak megtakarításokat, e megtakarítások kiesését bele kell számítani az egyes időszakok végéig elérendő megtakarítás teljes összegébe, és a kiesett mennyiséget új megtakarításokkal kell helyettesíteni.

A b)
  pont alkalmazásában, valamint
  a (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok
  kizárólag
  az olyan
  energiamegtakarítást számíthatják be
  , amelyek 2020. december 31-ét követően bevezetett új szakpolitikai intézkedésekből származnak, vagy
  amelyek a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban bevezetett
  szakpolitikai intézkedésekből származnak, amennyiben bizonyítható, hogy a szóban forgó intézkedések olyan egyéni fellépéseket eredményeznek, amelyek 2020. december 31-ét követően kerülnek megvalósításra és megtakarításhoz vezetnek.

pont alkalmazásában, valamint

kizárólag

energiamegtakarítást számíthatják be

amelyek a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban bevezetett

A b)
  pontban említett időszakra előírt megtakarítások kumulatívak és az a) pontban említett időszakra vonatkozóan előírt megtakarításokat kiegészítik. Ennek érdekében és
  a (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok
  beszámíthatják
  az olyan
  energiamegtakarításokat
  , amelyek 2020. december 31-ét követően bevezetett új szakpolitikai intézkedésekből származnak, vagy
  korábbi
  szakpolitikai intézkedésekből származnak, amennyiben bizonyítható, hogy a szóban forgó intézkedések olyan
  új
  egyéni fellépéseket eredményeznek, amelyek 2020. december 31-ét követően kerülnek megvalósításra és megtakarításhoz vezetnek.
  A tagállamok beszámíthatják a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban megvalósult egyéni fellépésekből származó megtakarításokat is, amennyiben azokból 2020-at követően is ellenőrizhető energiamegtakarítás származik.

pontban említett időszakra előírt megtakarítások kumulatívak és az a) pontban említett időszakra vonatkozóan előírt megtakarításokat kiegészítik. Ennek érdekében és

beszámíthatják

energiamegtakarításokat

korábbi

új

A tagállamok beszámíthatják a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban megvalósult egyéni fellépésekből származó megtakarításokat is, amennyiben azokból 2020-at követően is ellenőrizhető energiamegtakarítás származik.

E számításokból részben vagy teljesen kihagyható a közlekedésben felhasznált, értékesített energiavolumen.

Kizárólag az a) pontban említett időszak alkalmazásában
  e számításokból részben vagy teljesen kihagyható a közlekedésben felhasznált, értékesített energiavolumen.
  A közlekedésben felhasznált energia értékesítését teljes mértékben szerepeltetni kell a b) pontban említett időszakra vonatkozó és az azutáni számításokban.

Kizárólag az a) pontban említett időszak alkalmazásában

A közlekedésben felhasznált energia értékesítését teljes mértékben szerepeltetni kell a b) pontban említett időszakra vonatkozó és az azutáni számításokban.

A tagállamok döntik el, hogy az új megtakarítás kiszámított mennyiségét hogyan osztják el az a) és b) pontban említett időszakokon belül, feltéve hogy az egyes időszakok végéig sikerült elérni az előírt teljes halmozott megtakarítást.

A tagállamok döntik el, hogy az új megtakarítás kiszámított mennyiségét hogyan osztják el az a) és b) pontban említett időszakokon belül, feltéve hogy az egyes időszakok végéig sikerült elérni az előírt teljes halmozott megtakarítást.

(2)   A (3) bekezdésre is figyelemmel minden egyes tagállam:

(2)   A (3) bekezdésre is figyelemmel minden egyes tagállam:

| a) | elvégezheti az (1) bekezdés a) pontjában előírt számítást 2014-ben és 2015-ben az 1 %-os értéket alkalmazva; 2016-ban és 2017-ben az 1,25  %-os értéket alkalmazva; 2018-ban, 2019-ben és 2020-ban pedig az 1,5  %-os értéket alkalmazva; |
| --- | --- |

a)

elvégezheti az (1) bekezdés a) pontjában előírt számítást 2014-ben és 2015-ben az 1 %-os értéket alkalmazva; 2016-ban és 2017-ben az 1,25  %-os értéket alkalmazva; 2018-ban, 2019-ben és 2020-ban pedig az 1,5  %-os értéket alkalmazva;

| a) | elvégezheti az (1) bekezdés a) pontjában előírt számítást 2014-ben és 2015-ben az 1 %-os értéket alkalmazva; 2016-ban és 2017-ben az 1,25  %-os értéket alkalmazva; 2018-ban, 2019-ben és 2020-ban pedig az 1,5  %-os értéket alkalmazva; |
| --- | --- |

a)

elvégezheti az (1) bekezdés a) pontjában előírt számítást 2014-ben és 2015-ben az 1 %-os értéket alkalmazva; 2016-ban és 2017-ben az 1,25  %-os értéket alkalmazva; 2018-ban, 2019-ben és 2020-ban pedig az 1,5  %-os értéket alkalmazva;

| b) | kizárhatja a számításból annak az értékesített energiavolumennek egy részét vagy egészét, amelyet a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt ipari tevékenységek során használtak fel; |
| --- | --- |

b)

kizárhatja a számításból annak az értékesített energiavolumennek egy részét vagy egészét, amelyet a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt ipari tevékenységek során használtak fel;

| b) | kizárhatja a számításból annak az értékesített energiavolumennek egy részét vagy egészét, amelyet a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt ipari tevékenységek során használtak fel; |
| --- | --- |

b)

kizárhatja a számításból annak az értékesített energiavolumennek egy részét vagy egészét, amelyet a 2003/87/EK irányelv I. mellékletében felsorolt ipari tevékenységek során használtak fel;

| c) | lehetővé teheti az energiaátalakítási, -szállítási és -elosztási ágazatban – ezen belül a hatékony távfűtési/távhűtési infrastruktúra terén – a 14. cikk (4) bekezdésében, a 14. cikk (5) bekezdésének b) pontjában, valamint a 15. cikk (1)–(6) és (9) bekezdésében meghatározott követelmények végrehajtásának eredményeként elért energiamegtakarításnak az (1) bekezdés alapján előírt energiamegtakarítás mennyiségébe történő beszámítását; |
| --- | --- |

c)

lehetővé teheti az energiaátalakítási, -szállítási és -elosztási ágazatban – ezen belül a hatékony távfűtési/távhűtési infrastruktúra terén – a 14. cikk (4) bekezdésében, a 14. cikk (5) bekezdésének b) pontjában, valamint a 15. cikk (1)–(6) és (9) bekezdésében meghatározott követelmények végrehajtásának eredményeként elért energiamegtakarításnak az (1) bekezdés alapján előírt energiamegtakarítás mennyiségébe történő beszámítását;

| c) | lehetővé teheti az energiaátalakítási, -szállítási és -elosztási ágazatban – ezen belül a hatékony távfűtési/távhűtési infrastruktúra terén – a 14. cikk (4) bekezdésében, a 14. cikk (5) bekezdésének b) pontjában, valamint a 15. cikk (1)–(6) és (9) bekezdésében meghatározott követelmények végrehajtásának eredményeként elért energiamegtakarításnak az (1) bekezdés
  a) és b) pontja
  alapján előírt energiamegtakarítás mennyiségébe történő beszámítását;
  és |
| --- | --- |

c)

lehetővé teheti az energiaátalakítási, -szállítási és -elosztási ágazatban – ezen belül a hatékony távfűtési/távhűtési infrastruktúra terén – a 14. cikk (4) bekezdésében, a 14. cikk (5) bekezdésének b) pontjában, valamint a 15. cikk (1)–(6) és (9) bekezdésében meghatározott követelmények végrehajtásának eredményeként elért energiamegtakarításnak az (1) bekezdés
  a) és b) pontja
  alapján előírt energiamegtakarítás mennyiségébe történő beszámítását;
  és

a) és b) pontja

és

| d) | beszámíthatja a 2008. december 31. óta újonnan végrehajtott és 2020-ban
  és azt követően
  még hatással bíró egyéni fellépésekből származó, mérhető, ellenőrizhető energiamegtakarítást az (1)
  bekezdésben
  említett energiamegtakarítás mennyiségébe; valamint |
| --- | --- |

d)

beszámíthatja a 2008. december 31. óta újonnan végrehajtott és 2020-ban
  és azt követően
  még hatással bíró egyéni fellépésekből származó, mérhető, ellenőrizhető energiamegtakarítást az (1)
  bekezdésben
  említett energiamegtakarítás mennyiségébe; valamint

és azt követően

bekezdésben

| d) | beszámíthatja a 2008. december 31. óta újonnan végrehajtott és 2020-ban még hatással bíró egyéni fellépésekből származó, mérhető, ellenőrizhető energiamegtakarítást az (1)
  bekezdés a) pontjában
  említett energiamegtakarítás mennyiségébe. valamint |
| --- | --- |

d)

beszámíthatja a 2008. december 31. óta újonnan végrehajtott és 2020-ban még hatással bíró egyéni fellépésekből származó, mérhető, ellenőrizhető energiamegtakarítást az (1)
  bekezdés a) pontjában
  említett energiamegtakarítás mennyiségébe. valamint

bekezdés a) pontjában

| e) | az (1) bekezdésben említett energiamegtakarítási követelmény kiszámítása során kihagyhatja a számításból a megújulóenergia-technológiák új telepítésének előmozdítására irányuló szakpolitikai intézkedések eredményeként az épületeken vagy az épületekben saját használatra termelt, ellenőrizhető energiamennyiséget. |
| --- | --- |

e)

e)

az (1) bekezdésben említett energiamegtakarítási követelmény kiszámítása során kihagyhatja a számításból a megújulóenergia-technológiák új telepítésének előmozdítására irányuló szakpolitikai intézkedések eredményeként az épületeken vagy az épületekben saját használatra termelt, ellenőrizhető energiamennyiséget.

az (1) bekezdésben említett energiamegtakarítási követelmény kiszámítása során kihagyhatja a számításból a megújulóenergia-technológiák új telepítésének előmozdítására irányuló szakpolitikai intézkedések eredményeként az épületeken vagy az épületekben saját használatra termelt, ellenőrizhető energiamennyiséget.

(3)   A (2) bekezdés szerint kiválasztott lehetőségek együttesen nem haladhatják meg az (1) bekezdésben említett energiamegtakarítás 25 %-át. Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett időszakok tekintetében a tagállamok külön alkalmazzák a kiválasztott lehetőségeket és külön számítják ki azok hatását a következők szerint:

(3)   A (2) bekezdés szerint kiválasztott lehetőségek együttesen nem haladhatják meg az (1) bekezdésben említett energiamegtakarítás 25 %-át. Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett időszakok tekintetében a tagállamok külön alkalmazzák a kiválasztott lehetőségeket és külön számítják ki azok hatását a következők szerint:

| a) | az (1) bekezdés a) pontjában említett időszakra előírt energiamegtakarítás mennyiségének kiszámítása során a tagállamok a (2) bekezdés a), b), c) és d) pontját alkalmazhatják; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a) pontjában említett időszakra előírt energiamegtakarítás mennyiségének kiszámítása során a tagállamok a (2) bekezdés a), b), c) és d) pontját alkalmazhatják;

| a) | az (1) bekezdés a) pontjában említett időszakra előírt energiamegtakarítás mennyiségének kiszámítása során a tagállamok a (2) bekezdés a), b), c) és d) pontját alkalmazhatják; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a) pontjában említett időszakra előírt energiamegtakarítás mennyiségének kiszámítása során a tagállamok a (2) bekezdés a), b), c) és d) pontját alkalmazhatják;

| b) | az (1) bekezdés b) pontjában említett időszakra előírt energiamegtakarítás mennyiségének kiszámítása során a tagállamok a (2) bekezdés b), c) d) és e) pontját alkalmazhatják, amennyiben a d) pont szerinti egyéni fellépéseknek 2020. december 31-ét követően is ellenőrizhető és mérhető hatásuk van. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés b) pontjában említett időszakra előírt energiamegtakarítás mennyiségének kiszámítása során a tagállamok a (2) bekezdés b), c) d) és e) pontját alkalmazhatják, amennyiben a d) pont szerinti egyéni fellépéseknek 2020. december 31-ét követően is ellenőrizhető és mérhető hatásuk van.

| b) | az (1) bekezdés b) pontjában említett időszakra előírt energiamegtakarítás mennyiségének kiszámítása során a tagállamok a (2) bekezdés b), c) d) és e) pontját alkalmazhatják, amennyiben a d) pont szerinti egyéni fellépéseknek 2020. december 31-ét követően is ellenőrizhető és mérhető hatásuk van. |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdés b) pontjában említett időszakra előírt energiamegtakarítás mennyiségének kiszámítása során a tagállamok a (2) bekezdés b), c) d) és e) pontját alkalmazhatják, amennyiben a d) pont szerinti egyéni fellépéseknek 2020. december 31-ét követően is ellenőrizhető és mérhető hatásuk van.

(4)   A 2020. december 31. után elért energiamegtakarítás nem számítható bele a 2014. január 1-től2020. december 31-ig terjedő időszakra előírt halmozott megtakarítás mennyiségébe.

(4)   A 2020. december 31. után elért energiamegtakarítás nem számítható bele a 2014. január 1-től2020. december 31-ig terjedő időszakra előírt halmozott megtakarítás mennyiségébe.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a 7a. és 7b. cikkben, valamint a 20. cikk (6) bekezdésében említett szakpolitikai intézkedések révén elért megtakarítások kiszámítása az V. mellékletnek megfelelően történjen.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy a 7a. és 7b. cikkben, valamint a 20. cikk (6) bekezdésében említett szakpolitikai intézkedések révén elért megtakarítások kiszámítása az V. mellékletnek megfelelően történjen.

(6)   Az (1) bekezdésben előírt mennyiségű energiamegtakarítást a tagállamok vagy a 7a. cikkben említett energiahatékonysági kötelezettségi rendszer létrehozása révén, vagy a 7b. cikkben említett alternatív intézkedések révén érik el. A tagállamok az energiahatékonysági kötelezettségi rendszereket kombinálhatják az alternatív szakpolitikai intézkedésekkel.

(6)   Az (1) bekezdésben előírt mennyiségű energiamegtakarítást a tagállamok vagy a 7a. cikkben említett energiahatékonysági kötelezettségi rendszer létrehozása révén, vagy a 7b. cikkben említett alternatív intézkedések révén érik el. A tagállamok az energiahatékonysági kötelezettségi rendszereket kombinálhatják az alternatív szakpolitikai intézkedésekkel.

(7)   A tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy amennyiben átfedés van a szakpolitikai intézkedések vagy az egyéni fellépések hatása között, az energiamegtakarítást nem számítják duplán.”.

(7)   A tagállamoknak bizonyítaniuk kell, hogy amennyiben átfedés van a szakpolitikai intézkedések vagy az egyéni fellépések hatása között, az energiamegtakarítást nem számítják duplán.”.

Módosítás 55

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2012/27/EU irányelv

7a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében előírt mennyiségű megtakarítás elérésére vonatkozó kötelezettségüket energiahatékonysági kötelezettségi rendszer révén teljesítik, biztosítják, hogy a (2) bekezdésben említett, egy adott tagállam területén működő kötelezett felek a 7. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül teljesítsék a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott halmozott végfelhasználási energiamegtakarítási követelményt. | (1)   Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében előírt mennyiségű megtakarítás elérésére vonatkozó kötelezettségüket energiahatékonysági kötelezettségi rendszer révén teljesítik, biztosítják, hogy a (2) bekezdésben említett, egy adott tagállam területén működő kötelezett felek a 7. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül teljesítsék a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott halmozott végfelhasználási energiamegtakarítási követelményt
  , illetve kötelezettségeiknek a 20. cikk (6) bekezdésének megfelelően a nemzeti energiahatékonysági alaphoz való éves hozzájárulás révén is eleget tehetnek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében előírt mennyiségű megtakarítás elérésére vonatkozó kötelezettségüket energiahatékonysági kötelezettségi rendszer révén teljesítik, biztosítják, hogy a (2) bekezdésben említett, egy adott tagállam területén működő kötelezett felek a 7. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül teljesítsék a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott halmozott végfelhasználási energiamegtakarítási követelményt.

(1)   Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében előírt mennyiségű megtakarítás elérésére vonatkozó kötelezettségüket energiahatékonysági kötelezettségi rendszer révén teljesítik, biztosítják, hogy a (2) bekezdésben említett, egy adott tagállam területén működő kötelezett felek a 7. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül teljesítsék a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott halmozott végfelhasználási energiamegtakarítási követelményt
  , illetve kötelezettségeiknek a 20. cikk (6) bekezdésének megfelelően a nemzeti energiahatékonysági alaphoz való éves hozzájárulás révén is eleget tehetnek
  .

Módosítás 56

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2012/27/EU irányelv

7a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kötelezett feleket jelölnek ki a területükön üzemelő energiaelosztók
  és/vagy
  kiskereskedelmienergia-értékesítő vállalkozások
  közül
  ,
  és ennek során figyelembe vehetik
  a területükön működő közlekedési célú
  üzemanyagelosztókat és a
  kiskereskedelmi
  közlekedésiüzemanyag-értékesítőket is
  . A kötelezettség teljesítéséhez szükséges energiamegtakarítás mennyiségét a 7. cikk (1) bekezdése szerinti számítástól függetlenül a tagállamok által kijelölt kötelezett felek a végső felhasználók körében, illetve, ha a tagállamok úgy döntenek, az (5) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint a harmadik felektől származó tanúsított energiamegtakarításon keresztül érik el. | (2)   A tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kötelezett feleket jelölnek ki a területükön üzemelő energiaelosztók, kiskereskedelmienergia-értékesítő vállalkozások,
  valamint
  a területükön működő közlekedési célú
  üzemanyagelosztók vagy
  kiskereskedelmi
  közlekedésiüzemanyag-értékesítők közül
  . A kötelezettség teljesítéséhez szükséges energiamegtakarítás mennyiségét a 7. cikk (1) bekezdése szerinti számítástól függetlenül a tagállamok által kijelölt kötelezett felek a végső felhasználók körében, illetve, ha a tagállamok úgy döntenek, az (5) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint a harmadik felektől származó tanúsított energiamegtakarításon keresztül érik el. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kötelezett feleket jelölnek ki a területükön üzemelő energiaelosztók
  és/vagy
  kiskereskedelmienergia-értékesítő vállalkozások
  közül
  ,
  és ennek során figyelembe vehetik
  a területükön működő közlekedési célú
  üzemanyagelosztókat és a
  kiskereskedelmi
  közlekedésiüzemanyag-értékesítőket is
  . A kötelezettség teljesítéséhez szükséges energiamegtakarítás mennyiségét a 7. cikk (1) bekezdése szerinti számítástól függetlenül a tagállamok által kijelölt kötelezett felek a végső felhasználók körében, illetve, ha a tagállamok úgy döntenek, az (5) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint a harmadik felektől származó tanúsított energiamegtakarításon keresztül érik el.

(2)   A tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján kötelezett feleket jelölnek ki a területükön üzemelő energiaelosztók, kiskereskedelmienergia-értékesítő vállalkozások,
  valamint
  a területükön működő közlekedési célú
  üzemanyagelosztók vagy
  kiskereskedelmi
  közlekedésiüzemanyag-értékesítők közül
  . A kötelezettség teljesítéséhez szükséges energiamegtakarítás mennyiségét a 7. cikk (1) bekezdése szerinti számítástól függetlenül a tagállamok által kijelölt kötelezett felek a végső felhasználók körében, illetve, ha a tagállamok úgy döntenek, az (5) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint a harmadik felektől származó tanúsított energiamegtakarításon keresztül érik el.

Módosítás 57

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2012/27/EU irányelv

7a cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Amennyiben a (2) bekezdés értelmében kiskereskedelmienergia-értékesítő vállalkozásokat jelölnek ki kötelezett feleknek, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kiskereskedelmienergia-értékesítő vállalkozások kötelezettségük teljesítése során ne akadályozzák a fogyasztók szolgáltatóváltását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Amennyiben a (2) bekezdés értelmében kiskereskedelmienergia-értékesítő vállalkozásokat jelölnek ki kötelezett feleknek, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a kiskereskedelmienergia-értékesítő vállalkozások kötelezettségük teljesítése során ne akadályozzák a fogyasztók szolgáltatóváltását.

Módosítás 59

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2012/27/EU irányelv

7a cikk – 5 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | engedélyezhetik a kötelezett felek számára, hogy a kötelezettségük terhére elszámolják azt a tanúsított energiamegtakarítást, amelyet energiahatékonysági szolgáltatók vagy más harmadik felek értek el, beleértve azt is, amikor a kötelezett felek más, az állam által jóváhagyott szerveken vagy állami hatóságokon keresztül támogatnak intézkedéseket, ami adott esetben formális partnerségek kialakítását is jelentheti és kombinálható egyéb finanszírozási forrásokkal. Amennyiben a tagállamok ezt engedélyezik, biztosítaniuk kell egy egyértelmű, átlátható és minden piaci szereplő számára nyitott, a tanúsítás költségeinek minimalizálására törekvő jóváhagyási folyamat alkalmazását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

engedélyezhetik a kötelezett felek számára, hogy a kötelezettségük terhére elszámolják azt a tanúsított energiamegtakarítást, amelyet energiahatékonysági szolgáltatók vagy más harmadik felek értek el, beleértve azt is, amikor a kötelezett felek más, az állam által jóváhagyott szerveken vagy állami hatóságokon keresztül támogatnak intézkedéseket, ami adott esetben formális partnerségek kialakítását is jelentheti és kombinálható egyéb finanszírozási forrásokkal. Amennyiben a tagállamok ezt engedélyezik, biztosítaniuk kell egy egyértelmű, átlátható és minden piaci szereplő számára nyitott, a tanúsítás költségeinek minimalizálására törekvő jóváhagyási folyamat alkalmazását;

| b) | engedélyezhetik a kötelezett felek számára, hogy a kötelezettségük terhére elszámolják azt a tanúsított energiamegtakarítást, amelyet energiahatékonysági szolgáltatók vagy más harmadik felek értek el, beleértve azt is, amikor a kötelezett felek más, az állam által jóváhagyott szerveken vagy állami hatóságokon keresztül támogatnak intézkedéseket, ami adott esetben formális partnerségek kialakítását is jelentheti és kombinálható egyéb finanszírozási forrásokkal. Amennyiben a tagállamok ezt engedélyezik, biztosítaniuk kell egy egyértelmű, átlátható
  , részvételen alapuló
  és minden piaci szereplő számára nyitott, a tanúsítás költségeinek minimalizálására törekvő
  akkreditált
  jóváhagyási folyamat alkalmazását; |
| --- | --- |

b)

engedélyezhetik a kötelezett felek számára, hogy a kötelezettségük terhére elszámolják azt a tanúsított energiamegtakarítást, amelyet energiahatékonysági szolgáltatók vagy más harmadik felek értek el, beleértve azt is, amikor a kötelezett felek más, az állam által jóváhagyott szerveken vagy állami hatóságokon keresztül támogatnak intézkedéseket, ami adott esetben formális partnerségek kialakítását is jelentheti és kombinálható egyéb finanszírozási forrásokkal. Amennyiben a tagállamok ezt engedélyezik, biztosítaniuk kell egy egyértelmű, átlátható
  , részvételen alapuló
  és minden piaci szereplő számára nyitott, a tanúsítás költségeinek minimalizálására törekvő
  akkreditált
  jóváhagyási folyamat alkalmazását;

, részvételen alapuló

akkreditált

Módosítás 60

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2012/27/EU irányelv

7a cikk – 5 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | lehetővé teszik a távfűtési és -hűtési rendszerekben városi környezetben alkalmazott fenntarthatóbb technológiák révén elért (a légszennyező anyagok és lebegő részecskék mennyiségének csökkenését is eredményező) további energiamegtakarításnak az (1) bekezdés alapján előírt energiamegtakarítás mennyiségébe történő beszámítását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

lehetővé teszik a távfűtési és -hűtési rendszerekben városi környezetben alkalmazott fenntarthatóbb technológiák révén elért (a légszennyező anyagok és lebegő részecskék mennyiségének csökkenését is eredményező) további energiamegtakarításnak az (1) bekezdés alapján előírt energiamegtakarítás mennyiségébe történő beszámítását;

lehetővé teszik a távfűtési és -hűtési rendszerekben városi környezetben alkalmazott fenntarthatóbb technológiák révén elért (a légszennyező anyagok és lebegő részecskék mennyiségének csökkenését is eredményező) további energiamegtakarításnak az (1) bekezdés alapján előírt energiamegtakarítás mennyiségébe történő beszámítását;

Módosítás 61

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2012/27/EU irányelv

7a cikk – 5 bekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | előmozdítják az olyan intézkedések elfogadását, amelyek a fűtésben és hűtésben rejlő energiamegtakarítási lehetőségre irányulnak, és valószínűleg további ösztönzőkkel szolgálnak a szennyezés enyhítését eredményező intézkedések tekintetében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cb)

cb)

előmozdítják az olyan intézkedések elfogadását, amelyek a fűtésben és hűtésben rejlő energiamegtakarítási lehetőségre irányulnak, és valószínűleg további ösztönzőkkel szolgálnak a szennyezés enyhítését eredményező intézkedések tekintetében;

előmozdítják az olyan intézkedések elfogadását, amelyek a fűtésben és hűtésben rejlő energiamegtakarítási lehetőségre irányulnak, és valószínűleg további ösztönzőkkel szolgálnak a szennyezés enyhítését eredményező intézkedések tekintetében;

Módosítás 62

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2012/27/EU irányelv

7a cikk – 5 bekezdés – c c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cc) | olyan eszközöket alakítanak ki, amelyek tanúsítják az energetikai auditokból vagy az azokkal egyenértékű, a 8. cikkben említett energiagazdálkodási rendszerekből eredő energiamegtakarításokat ezeknek az (1) bekezdés alapján előírt energiamegtakarítás mennyiségébe való beszámítása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cc)

cc)

olyan eszközöket alakítanak ki, amelyek tanúsítják az energetikai auditokból vagy az azokkal egyenértékű, a 8. cikkben említett energiagazdálkodási rendszerekből eredő energiamegtakarításokat ezeknek az (1) bekezdés alapján előírt energiamegtakarítás mennyiségébe való beszámítása érdekében;

olyan eszközöket alakítanak ki, amelyek tanúsítják az energetikai auditokból vagy az azokkal egyenértékű, a 8. cikkben említett energiagazdálkodási rendszerekből eredő energiamegtakarításokat ezeknek az (1) bekezdés alapján előírt energiamegtakarítás mennyiségébe való beszámítása érdekében;

Módosítás 63

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2012/27/EU irányelv

7a cikk – 5 bekezdés – c d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cd) | lehetővé tehetik a kötelezett felek számára, hogy a hatékony fűtő és hűtő infrastruktúra révén elért végfelhasználói energiamegtakarításokat kötelezettségükbe beszámítsák; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cd)

cd)

lehetővé tehetik a kötelezett felek számára, hogy a hatékony fűtő és hűtő infrastruktúra révén elért végfelhasználói energiamegtakarításokat kötelezettségükbe beszámítsák;

lehetővé tehetik a kötelezett felek számára, hogy a hatékony fűtő és hűtő infrastruktúra révén elért végfelhasználói energiamegtakarításokat kötelezettségükbe beszámítsák;

Módosítás 65

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2012/27/EU irányelv

7a cikk – 5 bekezdés – c f pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cf) | értékelik a helyzetet és intézkedéseket hoznak az ilyen rendszerek közvetlen és közvetett költségeinek a nemzetközi versenynek kitett energiaigényes iparágak versenyképességére gyakorolt hatásának minimálisra csökkentése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cf)

cf)

értékelik a helyzetet és intézkedéseket hoznak az ilyen rendszerek közvetlen és közvetett költségeinek a nemzetközi versenynek kitett energiaigényes iparágak versenyképességére gyakorolt hatásának minimálisra csökkentése érdekében.

értékelik a helyzetet és intézkedéseket hoznak az ilyen rendszerek közvetlen és közvetett költségeinek a nemzetközi versenynek kitett energiaigényes iparágak versenyképességére gyakorolt hatásának minimálisra csökkentése érdekében.

Módosítás 66

Módosítás 66

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2012/27/EU irányelv

7a cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai tervük részeként a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a 7. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti tervezett szakpolitikai intézkedéseikről. Ezen intézkedések hatását ki kell számítani és be kell illeszteni az említett tervekbe. A tagállamok által végzett számításoknak objektív, megkülönböztetéstől mentes kritériumokon kell alapulniuk, amelyeket a Bizottsággal egyeztetve, 2019. január 1-ig kell megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  Integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai tervük részeként a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a 7. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti tervezett szakpolitikai intézkedéseikről. Ezen intézkedések hatását ki kell számítani és be kell illeszteni az említett tervekbe. A tagállamok által végzett számításoknak objektív, megkülönböztetéstől mentes kritériumokon kell alapulniuk, amelyeket a Bizottsággal egyeztetve, 2019. január 1-ig kell megállapítani.

Módosítás 67

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2012/27/EU irányelv

7b cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében előírt megtakarítás elérésére vonatkozó kötelezettségüket alternatív szakpolitikai intézkedések révén teljesítik, biztosítaniuk kell, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében előírt energiamegtakarítást a végső felhasználók körében
  érjék el
  . | (1)   Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében előírt megtakarítás elérésére vonatkozó kötelezettségüket alternatív szakpolitikai intézkedések révén teljesítik, biztosítaniuk kell, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében előírt energiamegtakarítást
  maradéktalanul megvalósítsák
  a végső felhasználók körében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében előírt megtakarítás elérésére vonatkozó kötelezettségüket alternatív szakpolitikai intézkedések révén teljesítik, biztosítaniuk kell, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében előírt energiamegtakarítást a végső felhasználók körében
  érjék el
  .

(1)   Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében előírt megtakarítás elérésére vonatkozó kötelezettségüket alternatív szakpolitikai intézkedések révén teljesítik, biztosítaniuk kell, hogy a 7. cikk (1) bekezdésében előírt energiamegtakarítást
  maradéktalanul megvalósítsák
  a végső felhasználók körében.

Módosítás 68

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2012/27/EU irányelv

7b cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Emellett minden, az energiahatékonyság növelésére irányuló – többek között a nagyobb teljesítményű üzemanyag közlekedésben való használatából eredő – lehetőség figyelembe vehető a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott halmozott végfelhasználási energiamegtakarítási követelmény teljesítése szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Emellett minden, az energiahatékonyság növelésére irányuló – többek között a nagyobb teljesítményű üzemanyag közlekedésben való használatából eredő – lehetőség figyelembe vehető a 7. cikk (1) bekezdésében meghatározott halmozott végfelhasználási energiamegtakarítási követelmény teljesítése szempontjából.

Módosítás 69

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2012/27/EU irányelv

7b cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az energiamegtakarítás elérését célzó alternatív szakpolitikai intézkedések kidolgozása során a tagállamok figyelembe veszik az energiaszegénység által érintett háztartásokra kifejtett hatásokat. | (2)   Az energiamegtakarítás elérését célzó alternatív szakpolitikai intézkedések kidolgozása során a tagállamok figyelembe veszik az
  alacsony jövedelmű háztartásokra – köztük az
  energiaszegénység által érintett háztartásokra – kifejtett hatásokat
  , és gondoskodnak arról, hogy az intézkedések végrehajtása elsőbbséget élvezzen az említett háztartásokban és a szociális bérlakásokban
  . |
| | A tagállamok az említett háztartásokban elért megtakarítások mértékét az e cikk hatálya alá tartozó összes háztartásban elért teljes megtakarításhoz viszonyítva számítják ki. |
| | Ezeket a megtakarításokat közzé kell tenni és az [energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet 21. cikkének megfelelően bele kell foglalni az integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai előrehaladási jelentésekbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az energiamegtakarítás elérését célzó alternatív szakpolitikai intézkedések kidolgozása során a tagállamok figyelembe veszik az energiaszegénység által érintett háztartásokra kifejtett hatásokat.

(2)   Az energiamegtakarítás elérését célzó alternatív szakpolitikai intézkedések kidolgozása során a tagállamok figyelembe veszik az
  alacsony jövedelmű háztartásokra – köztük az
  energiaszegénység által érintett háztartásokra – kifejtett hatásokat
  , és gondoskodnak arról, hogy az intézkedések végrehajtása elsőbbséget élvezzen az említett háztartásokban és a szociális bérlakásokban
  .

A tagállamok az említett háztartásokban elért megtakarítások mértékét az e cikk hatálya alá tartozó összes háztartásban elért teljes megtakarításhoz viszonyítva számítják ki.

A tagállamok az említett háztartásokban elért megtakarítások mértékét az e cikk hatálya alá tartozó összes háztartásban elért teljes megtakarításhoz viszonyítva számítják ki.

Ezeket a megtakarításokat közzé kell tenni és az [energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet 21. cikkének megfelelően bele kell foglalni az integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai előrehaladási jelentésekbe.

Ezeket a megtakarításokat közzé kell tenni és az [energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet 21. cikkének megfelelően bele kell foglalni az integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai előrehaladási jelentésekbe.

Módosítás 70

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 4 a pont (új)

2012/27/EU irányelv

7 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „7c. cikk




  Energiahatékonysági szolgáltatások biztosítása




  A Bizottság a tagállamokkal való szoros együttműködésben biztosítja, hogy az energiahatékonysági piacon biztosított szolgáltatásokat átlátható versenykörnyezetben nyújtsák annak érdekében, hogy a végső fogyasztók részesülhessenek a szolgáltatásoknak az energiahatékonysági intézkedések következtében megjelenő alacsonyabb költsége és jobb minősége jelentette előnyökből. E célból a tagállamok biztosítják, hogy a vállalkozások, különösen a kkv-k, megkülönböztetéstől mentes hozzáféréssel rendelkezzenek az energiahatékonysági szolgáltatások piacához, és ezáltal egyenlő feltételek mellett versenyezhessenek a vertikálisan integrált piaci szereplőkkel és behozhassák az energiaelosztók vagy értékesítők javára fennálló versenyelőnyt. A tagállamok ennek megfelelően minden szükséges jogi aktust elfogadnak annak érdekében, hogy az integrált piaci szereplők ugyanazokat a feltételeket és eszközöket kínálják a harmadik felek számára, mint amelyeket energiahatékonysági szolgáltatások biztosítása céljából alkalmaznak.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4a.

4a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„7c. cikk

Energiahatékonysági szolgáltatások biztosítása

A Bizottság a tagállamokkal való szoros együttműködésben biztosítja, hogy az energiahatékonysági piacon biztosított szolgáltatásokat átlátható versenykörnyezetben nyújtsák annak érdekében, hogy a végső fogyasztók részesülhessenek a szolgáltatásoknak az energiahatékonysági intézkedések következtében megjelenő alacsonyabb költsége és jobb minősége jelentette előnyökből. E célból a tagállamok biztosítják, hogy a vállalkozások, különösen a kkv-k, megkülönböztetéstől mentes hozzáféréssel rendelkezzenek az energiahatékonysági szolgáltatások piacához, és ezáltal egyenlő feltételek mellett versenyezhessenek a vertikálisan integrált piaci szereplőkkel és behozhassák az energiaelosztók vagy értékesítők javára fennálló versenyelőnyt. A tagállamok ennek megfelelően minden szükséges jogi aktust elfogadnak annak érdekében, hogy az integrált piaci szereplők ugyanazokat a feltételeket és eszközöket kínálják a harmadik felek számára, mint amelyeket energiahatékonysági szolgáltatások biztosítása céljából alkalmaznak.”

Módosítás 71

Módosítás 71

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

2012/27/EU irányelv

9 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok biztosítják, hogy a földgáz végső felhasználóit – amennyiben az műszakilag lehetséges, pénzügyileg ésszerű és az energiamegtakarítási potenciállal arányos mértékű – ellássák olyan versenyképes árú, egyedi fogyasztásmérőkkel, amelyek pontosan tükrözik a végső felhasználó tényleges energiafogyasztását, és amelyek információkat szolgáltatnak a tényleges felhasználási időszakról.; | A tagállamok biztosítják, hogy a földgáz végső felhasználóit – amennyiben az műszakilag lehetséges, pénzügyileg észszerű és az energiamegtakarítási potenciállal arányos mértékű – ellássák
  a kiválasztott technológia és funkció tekintetében
  olyan versenyképes árú, egyedi fogyasztásmérőkkel
  és fűtésszabályozókkal
  , amelyek pontosan tükrözik a végső felhasználó tényleges energiafogyasztását, és amelyek információkat szolgáltatnak a tényleges felhasználási időszakról
  és egyéb jellemzőkről, adott esetben [a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló] (EU) .
  .
  ./... irányelv [(átdolgozás)] 19–22. cikkében foglalt, elektronikus fogyasztásméréssel kapcsolatos rendelkezéseknek megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok biztosítják, hogy a földgáz végső felhasználóit – amennyiben az műszakilag lehetséges, pénzügyileg ésszerű és az energiamegtakarítási potenciállal arányos mértékű – ellássák olyan versenyképes árú, egyedi fogyasztásmérőkkel, amelyek pontosan tükrözik a végső felhasználó tényleges energiafogyasztását, és amelyek információkat szolgáltatnak a tényleges felhasználási időszakról.;

A tagállamok biztosítják, hogy a földgáz végső felhasználóit – amennyiben az műszakilag lehetséges, pénzügyileg észszerű és az energiamegtakarítási potenciállal arányos mértékű – ellássák
  a kiválasztott technológia és funkció tekintetében
  olyan versenyképes árú, egyedi fogyasztásmérőkkel
  és fűtésszabályozókkal
  , amelyek pontosan tükrözik a végső felhasználó tényleges energiafogyasztását, és amelyek információkat szolgáltatnak a tényleges felhasználási időszakról
  és egyéb jellemzőkről, adott esetben [a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló] (EU) .
  .
  ./... irányelv [(átdolgozás)] 19–22. cikkében foglalt, elektronikus fogyasztásméréssel kapcsolatos rendelkezéseknek megfelelően.

Módosítás 72

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – c pont – ii a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – c pont – ii a pont (új)

2012/27/EU irányelv

9 cikk – 2 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az intelligens mérési rendszer biztosítja a végső fogyasztók energiafogyasztási adataikhoz és az elszámolási időszakokra vonatkozó idősorokhoz való hozzáférését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az intelligens mérési rendszer biztosítja a végső fogyasztók energiafogyasztási adataikhoz és az elszámolási időszakokra vonatkozó idősorokhoz való hozzáférését.

Az intelligens mérési rendszer biztosítja a végső fogyasztók energiafogyasztási adataikhoz és az elszámolási időszakokra vonatkozó idősorokhoz való hozzáférését.

Módosítás 73

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – d pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – d pont

2012/27/EU irányelv

9 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a (3)
  bekezdést el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a (3)
  bekezdést el kell hagyni.

bekezdést el kell hagyni.

| d) | A (3)
  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:





  „(3)
     
  Az adatformátumok és funkciók tekintetében a rendelkezéseket szükség szerint a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  18–21. cikkében foglaltakhoz kell igazítani. A fogyasztói adatokat az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (1b)

  megfelelően kell kezelni. A végső felhasználók számára nem számítható fel költség azért, hogy adataikhoz számukra célszerű formátumban férhessenek hozzá. |
| --- | --- |

d)

A (3)
  bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)
     
  Az adatformátumok és funkciók tekintetében a rendelkezéseket szükség szerint a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  18–21. cikkében foglaltakhoz kell igazítani. A fogyasztói adatokat az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (1b)

  megfelelően kell kezelni. A végső felhasználók számára nem számítható fel költség azért, hogy adataikhoz számukra célszerű formátumban férhessenek hozzá.

Módosítás 74

Módosítás 74

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2012/27/EU irányelv

9a cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9a. cikk | 9a. cikk |
| A fűtésre, a hűtésre és a háztartási
  melegvízre
  vonatkozó fogyasztásmérés, almérés és költségelosztás | A fűtésre, a hűtésre és a háztartási
  meleg vízre
  vonatkozó fogyasztásmérés, almérés és költségelosztás |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a távfűtés, a távhűtés, valamint a háztartási melegvíz felhasználóit ellássák olyan versenyképes árú fogyasztásmérőkkel, amelyek pontosan tükrözik a végső felhasználó tényleges energiafogyasztását. | (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a távfűtés, a távhűtés, valamint a háztartási melegvíz felhasználóit ellássák olyan versenyképes árú fogyasztásmérőkkel, amelyek pontosan tükrözik a végső felhasználó tényleges energiafogyasztását. |
| Amennyiben az épület fűtését
  és
  hűtését vagy melegvízellátását egy több épületet kiszolgáló központi rendszerből vagy távfűtési
  és
  távhűtési hálózatról biztosítják, a hőcserélőnél vagy a csatlakozási pontnál
  mindig fel
  kell
  szerelni hő- vagy melegvíz-mennyiségmérőt
  . | Amennyiben az épület fűtését, hűtését vagy melegvízellátását egy több épületet kiszolgáló központi rendszerből vagy távfűtési
  vagy
  távhűtési hálózatról biztosítják, a hőcserélőnél vagy a csatlakozási pontnál
  fogyasztásmérőt
  kell
  felszerelni
  . |
| (2)   Az olyan többlakásos és több célra használt épületekben, amelyekben a fűtést vagy a hűtést központi
  forrásból
  vagy távfűtési és -hűtési rendszerről biztosítják, egyedi fogyasztásmérőket kell felszerelni a fűtés-, hűtés- vagy melegvíz-fogyasztás minden egyes önálló rendeltetési egységben történő mérésére. | (2)   Az olyan többlakásos
  épületekben
  és több célra használt épületekben, amelyekben a fűtést vagy a hűtést központi
  rendszeren keresztül
  vagy távfűtési és -hűtési rendszerről biztosítják, egyedi fogyasztásmérőket kell felszerelni a fűtés-, hűtés- vagy melegvíz-fogyasztás minden egyes önálló rendeltetési egységben történő mérésére
  , amennyiben ez műszakilag megvalósíthatóság és a költséghatékonyság szempontjából arányban áll a lehetséges energiamegtakarítással
  . |
| Amennyiben az egyedi fogyasztásmérők használata műszakilag nem kivitelezhető, vagy a fűtés és hűtés minden egyes önálló rendeltetési egységben történő mérése nem költséghatékony, az egyes radiátorok hőfogyasztásának mérésére egyedi fűtési költségosztókat kell alkalmazni, kivéve ha a szóban forgó tagállam bizonyítja, hogy a fűtési költségosztók beépítése nem lenne költséghatékony. Ezekben az esetekben a hőfogyasztás mérésére alternatív költséghatékony módszereket is figyelembe lehet venni. Minden tagállam egyértelműen meghatározza és közzéteszi azokat
  a feltételeket
  ,
  amelyek teljesülése esetén
  egy adott megoldás nem
  tekinthető műszakilag kivitelezhetőnek vagy költséghatékonynak
  . | Amennyiben az egyedi fogyasztásmérők használata műszakilag nem kivitelezhető, vagy a fűtés és hűtés minden egyes önálló rendeltetési egységben történő mérése nem költséghatékony, az egyes radiátorok hőfogyasztásának mérésére egyedi fűtési költségosztókat kell alkalmazni, kivéve ha a szóban forgó tagállam bizonyítja, hogy a fűtési költségosztók beépítése nem lenne költséghatékony. Ezekben az esetekben a hőfogyasztás mérésére alternatív költséghatékony módszereket is figyelembe lehet venni.
  A Bizottsággal folytatott konzultációt követően
  minden tagállam egyértelműen meghatározza és közzéteszi azokat
  az általános kritériumokat
  ,
  módszertanokat és/vagy eljárásokat, amelyekkel megállapítja, ha
  egy adott megoldás
  műszakilag
  nem
  megvalósítható és nem költséghatékony
  . |
| Az első albekezdésben említett kategóriába tartozó
  új épületek
  esetében, vagy amennyiben egy ilyen épület a 2010/31/EU irányelvben meghatározott jelentős felújításon megy keresztül
  ,
  mindig rendelkezésre kell bocsátani egyedi fogyasztásmérőket
  . | Új többlakásos épületekben, vagy több célra használt
  új épületek
  lakásoknak otthont adó részében az első és második albekezdéstől eltérve egyedi fogyasztásmérőket kell felszerelni a melegvíz-fogyasztás mérésére
  ,
  amennyiben az említett épületek vagy épületrészek melegvíz-ellátását központi fűtési rendszer vagy távfűtési rendszer biztosítja
  . |
| (3)   A távfűtési/távhűtési hálózatról ellátott többlakásos és több célra használt épületek esetében, vagy ahol az ilyen épületekre saját központi fűtő- vagy hűtőrendszerek jellemzők, az átláthatóság és az egyedi fogyasztás elszámolásának pontossága érdekében a tagállamok átlátható szabályokat vezetnek be a fűtési és hűtési célú energiafogyasztással, valamint a melegvíz-fogyasztással kapcsolatos költségelosztásra vonatkozóan, amely szabályok a következőkre terjednek ki: | (3)   A távfűtési/távhűtési hálózatról ellátott többlakásos és több célra használt épületek esetében, vagy ahol az ilyen épületekre saját központi fűtő- vagy hűtőrendszerek jellemzők, az átláthatóság és az egyedi fogyasztás elszámolásának pontossága érdekében a tagállamok átlátható szabályokat vezetnek be a fűtési és hűtési célú energiafogyasztással, valamint a melegvíz-fogyasztással kapcsolatos költségelosztásra vonatkozóan, amely szabályok a következőkre terjednek ki: |
| a) | háztartási célú
  melegvíz
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9a. cikk

9a. cikk

A fűtésre, a hűtésre és a háztartási
  melegvízre
  vonatkozó fogyasztásmérés, almérés és költségelosztás

melegvízre

A fűtésre, a hűtésre és a háztartási
  meleg vízre
  vonatkozó fogyasztásmérés, almérés és költségelosztás

meleg vízre

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a távfűtés, a távhűtés, valamint a háztartási melegvíz felhasználóit ellássák olyan versenyképes árú fogyasztásmérőkkel, amelyek pontosan tükrözik a végső felhasználó tényleges energiafogyasztását.

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a távfűtés, a távhűtés, valamint a háztartási melegvíz felhasználóit ellássák olyan versenyképes árú fogyasztásmérőkkel, amelyek pontosan tükrözik a végső felhasználó tényleges energiafogyasztását.

Amennyiben az épület fűtését
  és
  hűtését vagy melegvízellátását egy több épületet kiszolgáló központi rendszerből vagy távfűtési
  és
  távhűtési hálózatról biztosítják, a hőcserélőnél vagy a csatlakozási pontnál
  mindig fel
  kell
  szerelni hő- vagy melegvíz-mennyiségmérőt
  .

és

és

mindig fel

szerelni hő- vagy melegvíz-mennyiségmérőt

Amennyiben az épület fűtését, hűtését vagy melegvízellátását egy több épületet kiszolgáló központi rendszerből vagy távfűtési
  vagy
  távhűtési hálózatról biztosítják, a hőcserélőnél vagy a csatlakozási pontnál
  fogyasztásmérőt
  kell
  felszerelni
  .

vagy

fogyasztásmérőt

felszerelni

(2)   Az olyan többlakásos és több célra használt épületekben, amelyekben a fűtést vagy a hűtést központi
  forrásból
  vagy távfűtési és -hűtési rendszerről biztosítják, egyedi fogyasztásmérőket kell felszerelni a fűtés-, hűtés- vagy melegvíz-fogyasztás minden egyes önálló rendeltetési egységben történő mérésére.

(2)   Az olyan többlakásos
  épületekben
  és több célra használt épületekben, amelyekben a fűtést vagy a hűtést központi
  rendszeren keresztül
  vagy távfűtési és -hűtési rendszerről biztosítják, egyedi fogyasztásmérőket kell felszerelni a fűtés-, hűtés- vagy melegvíz-fogyasztás minden egyes önálló rendeltetési egységben történő mérésére
  , amennyiben ez műszakilag megvalósíthatóság és a költséghatékonyság szempontjából arányban áll a lehetséges energiamegtakarítással
  .

Amennyiben az egyedi fogyasztásmérők használata műszakilag nem kivitelezhető, vagy a fűtés és hűtés minden egyes önálló rendeltetési egységben történő mérése nem költséghatékony, az egyes radiátorok hőfogyasztásának mérésére egyedi fűtési költségosztókat kell alkalmazni, kivéve ha a szóban forgó tagállam bizonyítja, hogy a fűtési költségosztók beépítése nem lenne költséghatékony. Ezekben az esetekben a hőfogyasztás mérésére alternatív költséghatékony módszereket is figyelembe lehet venni. Minden tagállam egyértelműen meghatározza és közzéteszi azokat
  a feltételeket
  ,
  amelyek teljesülése esetén
  egy adott megoldás nem
  tekinthető műszakilag kivitelezhetőnek vagy költséghatékonynak
  .

a feltételeket

amelyek teljesülése esetén

tekinthető műszakilag kivitelezhetőnek vagy költséghatékonynak

Amennyiben az egyedi fogyasztásmérők használata műszakilag nem kivitelezhető, vagy a fűtés és hűtés minden egyes önálló rendeltetési egységben történő mérése nem költséghatékony, az egyes radiátorok hőfogyasztásának mérésére egyedi fűtési költségosztókat kell alkalmazni, kivéve ha a szóban forgó tagállam bizonyítja, hogy a fűtési költségosztók beépítése nem lenne költséghatékony. Ezekben az esetekben a hőfogyasztás mérésére alternatív költséghatékony módszereket is figyelembe lehet venni.
  A Bizottsággal folytatott konzultációt követően
  minden tagállam egyértelműen meghatározza és közzéteszi azokat
  az általános kritériumokat
  ,
  módszertanokat és/vagy eljárásokat, amelyekkel megállapítja, ha
  egy adott megoldás
  műszakilag
  nem
  megvalósítható és nem költséghatékony
  .

A Bizottsággal folytatott konzultációt követően

az általános kritériumokat

módszertanokat és/vagy eljárásokat, amelyekkel megállapítja, ha

műszakilag

megvalósítható és nem költséghatékony

Az első albekezdésben említett kategóriába tartozó
  új épületek
  esetében, vagy amennyiben egy ilyen épület a 2010/31/EU irányelvben meghatározott jelentős felújításon megy keresztül
  ,
  mindig rendelkezésre kell bocsátani egyedi fogyasztásmérőket
  .

Az első albekezdésben említett kategóriába tartozó

esetében, vagy amennyiben egy ilyen épület a 2010/31/EU irányelvben meghatározott jelentős felújításon megy keresztül

mindig rendelkezésre kell bocsátani egyedi fogyasztásmérőket

Új többlakásos épületekben, vagy több célra használt
  új épületek
  lakásoknak otthont adó részében az első és második albekezdéstől eltérve egyedi fogyasztásmérőket kell felszerelni a melegvíz-fogyasztás mérésére
  ,
  amennyiben az említett épületek vagy épületrészek melegvíz-ellátását központi fűtési rendszer vagy távfűtési rendszer biztosítja
  .

Új többlakásos épületekben, vagy több célra használt

lakásoknak otthont adó részében az első és második albekezdéstől eltérve egyedi fogyasztásmérőket kell felszerelni a melegvíz-fogyasztás mérésére

amennyiben az említett épületek vagy épületrészek melegvíz-ellátását központi fűtési rendszer vagy távfűtési rendszer biztosítja

(3)   A távfűtési/távhűtési hálózatról ellátott többlakásos és több célra használt épületek esetében, vagy ahol az ilyen épületekre saját központi fűtő- vagy hűtőrendszerek jellemzők, az átláthatóság és az egyedi fogyasztás elszámolásának pontossága érdekében a tagállamok átlátható szabályokat vezetnek be a fűtési és hűtési célú energiafogyasztással, valamint a melegvíz-fogyasztással kapcsolatos költségelosztásra vonatkozóan, amely szabályok a következőkre terjednek ki:

(3)   A távfűtési/távhűtési hálózatról ellátott többlakásos és több célra használt épületek esetében, vagy ahol az ilyen épületekre saját központi fűtő- vagy hűtőrendszerek jellemzők, az átláthatóság és az egyedi fogyasztás elszámolásának pontossága érdekében a tagállamok átlátható szabályokat vezetnek be a fűtési és hűtési célú energiafogyasztással, valamint a melegvíz-fogyasztással kapcsolatos költségelosztásra vonatkozóan, amely szabályok a következőkre terjednek ki:

a)

háztartási célú
  melegvíz
  ;

melegvíz

| a) | háztartási célú
  meleg víz
  ; |
| --- | --- |

a)

háztartási célú
  meleg víz
  ;

meleg víz

| b) | az épületgépészeti berendezésből sugárzott és közös használatú területek fűtésére felhasznált hő (amennyiben a lépcsőházakban és folyosókon radiátorok működnek); |
| --- | --- |

b)

az épületgépészeti berendezésből sugárzott és közös használatú területek fűtésére felhasznált hő (amennyiben a lépcsőházakban és folyosókon radiátorok működnek);

| b) | az épületgépészeti berendezésből sugárzott és közös használatú területek fűtésére felhasznált hő (amennyiben a lépcsőházakban és folyosókon radiátorok működnek); |
| --- | --- |

b)

az épületgépészeti berendezésből sugárzott és közös használatú területek fűtésére felhasznált hő (amennyiben a lépcsőházakban és folyosókon radiátorok működnek);

| c) | a lakások fűtése vagy hűtése. |
| --- | --- |

c)

a lakások fűtése vagy hűtése.

| c) | a lakások fűtése vagy hűtése. |
| --- | --- |

c)

a lakások fűtése vagy hűtése.

(4)   E cikk alkalmazásában 2020. január 1-jétől
  a
  felszerelt mérőeszközöknek és költségosztóknak távolról is leolvashatóknak kell lenniük.

(4)   E cikk alkalmazásában 2020. január 1-jétől
  az újonnan
  felszerelt mérőeszközöknek és
  fűtési
  költségosztóknak távolról is leolvashatóknak kell lenniük.
  A (2) bekezdés első és második albekezdésében foglalt, a műszaki megvalósíthatóságra és a költséghatékonyságra vonatkozó feltételek továbbra is alkalmazandók.

A már felszerelt, de távolról nem leolvasható fogyasztásmérőket és költségosztókat 2027. január 1-jéig el kell látni ezzel a funkcióval, vagy távolról is leolvasható készülékekre kell cserélni, kivéve ha a szóban forgó tagállam bizonyítja, hogy ez nem költséghatékony.;

A már felszerelt, de távolról nem leolvasható fogyasztásmérőket és
  fűtési
  költségosztókat 2027. január 1-jéig el kell látni ezzel a funkcióval, vagy távolról is leolvasható készülékekre kell cserélni, kivéve ha a szóban forgó tagállam bizonyítja, hogy ez nem költséghatékony.

fűtési

Módosítás 75

Módosítás 75

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – b pont

2012/27/EU irányelv

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben a végső felhasználók nem rendelkeznek a 2009/73/EK irányelv szerinti intelligens fogyasztásmérőkkel, a tagállamok a VII. melléklet 1.1. pontjával összhangban 2014. december 31-ig gondoskodnak a gázágazatban a pontos és tényleges fogyasztáson alapuló számlázási adatokról, amennyiben az műszakilag megvalósítható és gazdasági szempontból indokolt. | (1)   Amennyiben a végső felhasználók nem rendelkeznek a 2009/73/EK irányelv szerinti intelligens fogyasztásmérőkkel, a tagállamok a VII. melléklet 1.1. pontjával összhangban 2014. december 31-ig gondoskodnak a gázágazatban a 
  megbízható,
  pontos és tényleges fogyasztáson alapuló számlázási adatokról, amennyiben az műszakilag megvalósítható és gazdasági szempontból indokolt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben a végső felhasználók nem rendelkeznek a 2009/73/EK irányelv szerinti intelligens fogyasztásmérőkkel, a tagállamok a VII. melléklet 1.1. pontjával összhangban 2014. december 31-ig gondoskodnak a gázágazatban a pontos és tényleges fogyasztáson alapuló számlázási adatokról, amennyiben az műszakilag megvalósítható és gazdasági szempontból indokolt.

(1)   Amennyiben a végső felhasználók nem rendelkeznek a 2009/73/EK irányelv szerinti intelligens fogyasztásmérőkkel, a tagállamok a VII. melléklet 1.1. pontjával összhangban 2014. december 31-ig gondoskodnak a gázágazatban a 
  megbízható,
  pontos és tényleges fogyasztáson alapuló számlázási adatokról, amennyiben az műszakilag megvalósítható és gazdasági szempontból indokolt.

Módosítás 76

Módosítás 76

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – c pont

1 cikk – 1 bekezdés – 7 pont – c pont

2012/27/EU irányelv

10 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2009/73/EK irányelvnek megfelelően üzembe helyezett
  fogyasztásmérőknek lehetővé kell tenniük a
  tényleges fogyasztáson alapuló pontos számlainformációkat. A tagállamok biztosítják, hogy a végső felhasználók könnyen hozzá tudjanak férni azokhoz a kiegészítő információkhoz, amelyek segítségével részletesen ellenőrizhetik saját múltbeli fogyasztásukat. | A 2009/73/EK irányelvnek megfelelően üzembe helyezett
  mérőberendezéseknek
  tényleges fogyasztáson alapuló pontos számlainformációkat
  kell biztosítaniuk
  . A tagállamok biztosítják, hogy a végső felhasználók könnyen hozzá tudjanak férni azokhoz a kiegészítő információkhoz, amelyek segítségével részletesen ellenőrizhetik saját múltbeli fogyasztásukat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 2009/73/EK irányelvnek megfelelően üzembe helyezett
  fogyasztásmérőknek lehetővé kell tenniük a
  tényleges fogyasztáson alapuló pontos számlainformációkat. A tagállamok biztosítják, hogy a végső felhasználók könnyen hozzá tudjanak férni azokhoz a kiegészítő információkhoz, amelyek segítségével részletesen ellenőrizhetik saját múltbeli fogyasztásukat.

fogyasztásmérőknek lehetővé kell tenniük a

A 2009/73/EK irányelvnek megfelelően üzembe helyezett
  mérőberendezéseknek
  tényleges fogyasztáson alapuló pontos számlainformációkat
  kell biztosítaniuk
  . A tagállamok biztosítják, hogy a végső felhasználók könnyen hozzá tudjanak férni azokhoz a kiegészítő információkhoz, amelyek segítségével részletesen ellenőrizhetik saját múltbeli fogyasztásukat.

mérőberendezéseknek

kell biztosítaniuk

Módosítás 77

Módosítás 77

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2012/27/EU irányelv

10a cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 10a. cikk | 10a. cikk |
| „A fűtésre, a hűtésre és a háztartási
  melegvízre
  vonatkozó fogyasztási és számlainformációk | „A fűtésre, a hűtésre és a háztartási
  meleg vízre
  vonatkozó fogyasztási és számlainformációk |
| (1)   A tagállamok
  valamennyi fogyasztásmérővel
  vagy
  költségosztóval rendelkező végfelhasználó esetében
  a VIIa. melléklet 1. és 2. pontjának megfelelően
  biztosítják
  ,
  hogy
  a 
  fogyasztási és számlainformációk pontosak legyenek
  és
  a tényleges fogyasztáson alapuljanak
  . | (1)   A tagállamok
  gondoskodnak arról, hogy amennyiben fogyasztásmérők
  vagy
  fűtési költségmegosztók vannak felszerelve, a fogyasztási és számlainformációk
  a VIIa. melléklet 1. és 2. pontjának megfelelően
  megbízhatóak
  ,
  pontosak legyenek és
  a 
  tényleges fogyasztáson vagy a fűtési költségmegosztóról leolvasott értékeken alapuljanak minden végső igénybevevő esetében, azaz minden olyan természetes vagy jogi személy esetében, aki saját véghasználásra fűtést, hűtést vagy meleg vizet vásárol, vagy minden olyan természetes vagy jogi személy esetében, aki egy olyan különálló épületet, vagy egy olyan többlakásos vagy több célra használt épület önálló rendeltetési egységét használja, amelynek fűtését, hűtését vagy melegvíz-ellátását központi rendszer biztosítja,
  és
  akinek nincs közvetlen vagy egyéni szerződése az energiaszolgáltatóval
  . |
| A 9a. cikk (2) bekezdése szerinti, almérővel mért fogyasztás esetét kivéve ennek a kötelezettségnek eleget lehet tenni a végső felhasználó által végzett rendszeres leolvasáson alapuló rendszerrel is, amelynek keretében a végső felhasználó a mérőberendezés állását bejelenti az energiaszolgáltatónak. A számla csak abban az esetben alapulhat becsült fogyasztáson vagy tüntethet fel átalányösszeget, ha a végső felhasználó az adott számlázási időszakra nem jelentette be a mérőberendezés állását. | A 9a. cikk (2) bekezdése szerinti,
  fűtési költségmegosztón alapuló,
  almérővel mért fogyasztás esetét kivéve
  , és amennyiben egy tagállam úgy rendelkezik,
  ennek a kötelezettségnek eleget lehet tenni a végső felhasználó által végzett rendszeres leolvasáson alapuló rendszerrel is, amelynek keretében a végső felhasználó
  vagy a végső igénybevevő
  a mérőberendezés állását bejelenti az energiaszolgáltatónak. A számla csak abban az esetben alapulhat becsült fogyasztáson vagy tüntethet fel átalányösszeget, ha a végső felhasználó
  vagy végső igénybevevő
  az adott számlázási időszakra nem jelentette be a mérőberendezés állását. |
| (2)   A tagállamok: | (2)   A tagállamok: |
| a) | előírják, hogy ha rendelkezésre állnak a 
  végfelhasználó
  energiaszámláival és múltbeli fogyasztásával kapcsolatos információk, akkor azokat hozzáférhetővé kell tenni
  a végfelhasználó által
  kijelölt energiahatékonysági szolgáltató számára; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10a. cikk

10a. cikk

„A fűtésre, a hűtésre és a háztartási
  melegvízre
  vonatkozó fogyasztási és számlainformációk

melegvízre

„A fűtésre, a hűtésre és a háztartási
  meleg vízre
  vonatkozó fogyasztási és számlainformációk

meleg vízre

(1)   A tagállamok
  valamennyi fogyasztásmérővel
  vagy
  költségosztóval rendelkező végfelhasználó esetében
  a VIIa. melléklet 1. és 2. pontjának megfelelően
  biztosítják
  ,
  hogy
  a 
  fogyasztási és számlainformációk pontosak legyenek
  és
  a tényleges fogyasztáson alapuljanak
  .

(1)   A tagállamok
  gondoskodnak arról, hogy amennyiben fogyasztásmérők
  vagy
  fűtési költségmegosztók vannak felszerelve, a fogyasztási és számlainformációk
  a VIIa. melléklet 1. és 2. pontjának megfelelően
  megbízhatóak
  ,
  pontosak legyenek és
  a 
  tényleges fogyasztáson vagy a fűtési költségmegosztóról leolvasott értékeken alapuljanak minden végső igénybevevő esetében, azaz minden olyan természetes vagy jogi személy esetében, aki saját véghasználásra fűtést, hűtést vagy meleg vizet vásárol, vagy minden olyan természetes vagy jogi személy esetében, aki egy olyan különálló épületet, vagy egy olyan többlakásos vagy több célra használt épület önálló rendeltetési egységét használja, amelynek fűtését, hűtését vagy melegvíz-ellátását központi rendszer biztosítja,
  és
  akinek nincs közvetlen vagy egyéni szerződése az energiaszolgáltatóval
  .

A 9a. cikk (2) bekezdése szerinti, almérővel mért fogyasztás esetét kivéve ennek a kötelezettségnek eleget lehet tenni a végső felhasználó által végzett rendszeres leolvasáson alapuló rendszerrel is, amelynek keretében a végső felhasználó a mérőberendezés állását bejelenti az energiaszolgáltatónak. A számla csak abban az esetben alapulhat becsült fogyasztáson vagy tüntethet fel átalányösszeget, ha a végső felhasználó az adott számlázási időszakra nem jelentette be a mérőberendezés állását.

A 9a. cikk (2) bekezdése szerinti,
  fűtési költségmegosztón alapuló,
  almérővel mért fogyasztás esetét kivéve
  , és amennyiben egy tagállam úgy rendelkezik,
  ennek a kötelezettségnek eleget lehet tenni a végső felhasználó által végzett rendszeres leolvasáson alapuló rendszerrel is, amelynek keretében a végső felhasználó
  vagy a végső igénybevevő
  a mérőberendezés állását bejelenti az energiaszolgáltatónak. A számla csak abban az esetben alapulhat becsült fogyasztáson vagy tüntethet fel átalányösszeget, ha a végső felhasználó
  vagy végső igénybevevő
  az adott számlázási időszakra nem jelentette be a mérőberendezés állását.

fűtési költségmegosztón alapuló,

, és amennyiben egy tagállam úgy rendelkezik,

vagy a végső igénybevevő

vagy végső igénybevevő

(2)   A tagállamok:

(2)   A tagállamok:

a)

előírják, hogy ha rendelkezésre állnak a 
  végfelhasználó
  energiaszámláival és múltbeli fogyasztásával kapcsolatos információk, akkor azokat hozzáférhetővé kell tenni
  a végfelhasználó által
  kijelölt energiahatékonysági szolgáltató számára;

végfelhasználó

a végfelhasználó által

| a) | előírják, hogy ha rendelkezésre állnak a 
  végső igénybevevő
  energiaszámláival és múltbeli fogyasztásával kapcsolatos információk
  vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékek
  , akkor azokat
  a végső igénybevevő kérésére
  hozzáférhetővé kell tenni
  az általa
  kijelölt energiahatékonysági szolgáltató számára; |
| --- | --- |

a)

előírják, hogy ha rendelkezésre állnak a 
  végső igénybevevő
  energiaszámláival és múltbeli fogyasztásával kapcsolatos információk
  vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékek
  , akkor azokat
  a végső igénybevevő kérésére
  hozzáférhetővé kell tenni
  az általa
  kijelölt energiahatékonysági szolgáltató számára;

végső igénybevevő

vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékek

a végső igénybevevő kérésére

az általa

| b) | biztosítják, hogy a végső felhasználónak legyen lehetősége az elektronikus számlainformációkat és számlázást választani
  , és hogy kérésére világos és könnyen érthető magyarázatot kapjon a számla kiállításának módjáról, különösen ha a számla nem a tényleges fogyasztáson alapul
  ; |
| --- | --- |

b)

biztosítják, hogy a végső felhasználónak legyen lehetősége az elektronikus számlainformációkat és számlázást választani
  , és hogy kérésére világos és könnyen érthető magyarázatot kapjon a számla kiállításának módjáról, különösen ha a számla nem a tényleges fogyasztáson alapul
  ;

, és hogy kérésére világos és könnyen érthető magyarázatot kapjon a számla kiállításának módjáról, különösen ha a számla nem a tényleges fogyasztáson alapul

| b) | biztosítják, hogy a végső felhasználónak legyen lehetősége az elektronikus számlainformációkat és számlázást választani; |
| --- | --- |

b)

biztosítják, hogy a végső felhasználónak legyen lehetősége az elektronikus számlainformációkat és számlázást választani;

| c) | biztosítják, hogy valamennyi
  végfelhasználó
  a számlával együtt a 
  VII
  . melléklet 3. pontjával összhangban
  megfelelő, a tényleges fogyasztáson alapuló
  tájékoztatást kapjon; |
| --- | --- |

c)

biztosítják, hogy valamennyi
  végfelhasználó
  a számlával együtt a 
  VII
  . melléklet 3. pontjával összhangban
  megfelelő, a tényleges fogyasztáson alapuló
  tájékoztatást kapjon;

végfelhasználó

VII

megfelelő, a tényleges fogyasztáson alapuló

| c) | biztosítják, hogy valamennyi
  végső igénybevevő
  a számlával együtt a 
  VIIa
  . melléklet 3. pontjával összhangban
  világos és érthető
  tájékoztatást kapjon; |
| --- | --- |

c)

biztosítják, hogy valamennyi
  végső igénybevevő
  a számlával együtt a 
  VIIa
  . melléklet 3. pontjával összhangban
  világos és érthető
  tájékoztatást kapjon;

végső igénybevevő

VIIa

világos és érthető

| d) | előírhatják azt is, hogy a végső felhasználó kérésére a számlainformációk rendelkezésre bocsátása ne minősüljön fizetési kérelemnek. Ezekben az esetekben a tagállamok biztosítják, hogy a tényleges kifizetések teljesítésére rugalmas feltételek álljanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

d)

előírhatják azt is, hogy a végső felhasználó kérésére a számlainformációk rendelkezésre bocsátása ne minősüljön fizetési kérelemnek. Ezekben az esetekben a tagállamok biztosítják, hogy a tényleges kifizetések teljesítésére rugalmas feltételek álljanak rendelkezésre.

| d) | előírhatják azt is, hogy a végső felhasználó kérésére a számlainformációk rendelkezésre bocsátása ne minősüljön fizetési kérelemnek. Ezekben az esetekben a tagállamok biztosítják, hogy a tényleges kifizetések teljesítésére rugalmas feltételek álljanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

d)

előírhatják azt is, hogy a végső felhasználó kérésére a számlainformációk rendelkezésre bocsátása ne minősüljön fizetési kérelemnek. Ezekben az esetekben a tagállamok biztosítják, hogy a tényleges kifizetések teljesítésére rugalmas feltételek álljanak rendelkezésre.

| da) | előmozdítják a kiberbiztonságot és biztosítják, hogy a végső igénybevevők személyes adatainak és magánéletének védelme megfeleljen a vonatkozó uniós jognak. |
| --- | --- |

da)

da)

előmozdítják a kiberbiztonságot és biztosítják, hogy a végső igénybevevők személyes adatainak és magánéletének védelme megfeleljen a vonatkozó uniós jognak.

előmozdítják a kiberbiztonságot és biztosítják, hogy a végső igénybevevők személyes adatainak és magánéletének védelme megfeleljen a vonatkozó uniós jognak.

(2a)
     
  A tagállamok határoznak arról, hogy ki felelős az (1) és a (2) bekezdésben említett információk eljuttatásáért azon végső igénybevevők számára, akiknek nincs közvetlen vagy egyéni szerződése az energiaszolgáltatóval.

Módosítás 78

Módosítás 78

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – -a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – -a pont (új)

2012/27/EU irányelv

15 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:



  „A Bizottság az érintett érdekelt felekkel való konzultációt követően közös módszertant határoz meg a hálózatüzemeltetőknek a veszteségek csökkentésére ösztönzése, egy költség- és energiahatékony infrastruktúrába való beruházási program megvalósítása, valamint a hálózat energiahatékonyságának és rugalmasságának megfelelő számbavétele érdekében. A Bizottság ... [12 hónappal ennek az irányelvnek a hatálybalépését követően]-ig a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el ennek az irányelvnek a kiegészítése céljából, amelyben részletezi az említett módszertant.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság az érintett érdekelt felekkel való konzultációt követően közös módszertant határoz meg a hálózatüzemeltetőknek a veszteségek csökkentésére ösztönzése, egy költség- és energiahatékony infrastruktúrába való beruházási program megvalósítása, valamint a hálózat energiahatékonyságának és rugalmasságának megfelelő számbavétele érdekében. A Bizottság ... [12 hónappal ennek az irányelvnek a hatálybalépését követően]-ig a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el ennek az irányelvnek a kiegészítése céljából, amelyben részletezi az említett módszertant.”

„A Bizottság az érintett érdekelt felekkel való konzultációt követően közös módszertant határoz meg a hálózatüzemeltetőknek a veszteségek csökkentésére ösztönzése, egy költség- és energiahatékony infrastruktúrába való beruházási program megvalósítása, valamint a hálózat energiahatékonyságának és rugalmasságának megfelelő számbavétele érdekében. A Bizottság ... [12 hónappal ennek az irányelvnek a hatálybalépését követően]-ig a 23. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogad el ennek az irányelvnek a kiegészítése céljából, amelyben részletezi az említett módszertant.”

Módosítás 79

Módosítás 79

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – a pont – ii pont

1 cikk – 1 bekezdés – 11 pont – a pont – ii pont

2012/27/EU irányelv

15 cikk – 5 bekezdés – 3 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „A szállításirendszer-üzemeltetőknek
  és az elosztórendszer-üzemeltetőknek meg kell felelniük a XII. mellékletben foglalt követelményeknek.”; | Az átviteli rendszer üzemeltetőknek
  és az elosztórendszer-üzemeltetőknek
  figyelembe kell venniük, hogy a hőellátást folyamatosan biztosítani kell a hálózathoz való kapcsolódás, a hálózathoz való hozzáférés garantálása és nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés elosztása során, valamint
  meg kell felelniük a XII. mellékletben foglalt követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„A szállításirendszer-üzemeltetőknek
  és az elosztórendszer-üzemeltetőknek meg kell felelniük a XII. mellékletben foglalt követelményeknek.”;

„A szállításirendszer-üzemeltetőknek

Az átviteli rendszer üzemeltetőknek
  és az elosztórendszer-üzemeltetőknek
  figyelembe kell venniük, hogy a hőellátást folyamatosan biztosítani kell a hálózathoz való kapcsolódás, a hálózathoz való hozzáférés garantálása és nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés elosztása során, valamint
  meg kell felelniük a XII. mellékletben foglalt követelményeknek.

Módosítás 80

Módosítás 80

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 11 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 11 a pont (új)

2012/27/EU irányelv

19 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „19a. cikk




  Az energiahatékonyság európai bankok által történő finanszírozása




  Az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) kiigazítja szakpolitikai célkitűzéseit az energiahatékonyság saját jogú energiaforrásként és az energiahatékonysági beruházásoknak az infrastrukturális beruházási portfóliójuk részeként történő elismerése céljából.




  Az EBB és az EBRD a nemzeti fejlesztési bankokkal együttműködve megtervez, létrehoz és finanszíroz az energiahatékonysági ágazatra szabott programokat és projekteket, többek között az energiaszegénységben élő háztartások tekintetében.




  A tagállamok teljes körűen kihasználják az „Intelligens finanszírozás – intelligens épületek” kezdeményezés keretében javasolt lehetőségeket és eszközöket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11a.

11a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„19a. cikk

Az energiahatékonyság európai bankok által történő finanszírozása

Az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) kiigazítja szakpolitikai célkitűzéseit az energiahatékonyság saját jogú energiaforrásként és az energiahatékonysági beruházásoknak az infrastrukturális beruházási portfóliójuk részeként történő elismerése céljából.

Az EBB és az EBRD a nemzeti fejlesztési bankokkal együttműködve megtervez, létrehoz és finanszíroz az energiahatékonysági ágazatra szabott programokat és projekteket, többek között az energiaszegénységben élő háztartások tekintetében.

A tagállamok teljes körűen kihasználják az „Intelligens finanszírozás – intelligens épületek” kezdeményezés keretében javasolt lehetőségeket és eszközöket.

Módosítás 82

Módosítás 82

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 a pont (új)

2012/27/EU irányelv

23 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. | A 23. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását megelőzően a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12a.

12a.

A 23. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását megelőzően a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban foglalt elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.”

Módosítás 83

Módosítás 83

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 12 b pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 12 b pont (új)

2012/27/EU irányelv

24 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12b. | A 24. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(4a)
     
  Az energiaunió helyzetéről szóló jelentéssel összefüggésben a Bizottság az [energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet 29. cikke (1) bekezdésének és 29. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően jelentést tesz a szén-dioxid-piac működéséről, figyelembe véve az ezen irányelv végrehajtásából eredő hatásokat.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12b.

12b.

A 24. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4a)
     
  Az energiaunió helyzetéről szóló jelentéssel összefüggésben a Bizottság az [energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet 29. cikke (1) bekezdésének és 29. cikke (2) bekezdése c) pontjának megfelelően jelentést tesz a szén-dioxid-piac működéséről, figyelembe véve az ezen irányelv végrehajtásából eredő hatásokat.”

Módosítás 84

Módosítás 84

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 13 pont

2012/27/EU irányelv

24 cikk – 12 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12)   A Bizottság legkésőbb 2024. február 28-ig, azt követően pedig ötévente értékeli ezt az irányelvet, és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E jelentéssel együtt adott esetben további intézkedésekre irányuló javaslatokat is be kell nyújtani. | (12)   A Bizottság legkésőbb 2024. február 28-ig, azt követően pedig ötévente értékeli ezt az irányelvet, és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  , amelyben értékeli ezen irányelv általános eredményességét, valamint azt, hogy kiigazításra szorul-e az Unió energiahatékonysági politikája a Párizsi Megállapodásban foglalt céloknak, a gazdaság és az innováció területén bekövetkezett fejleményeknek megfelelően
  . E jelentéssel együtt adott esetben további intézkedésekre irányuló javaslatokat is be kell nyújtani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(12)   A Bizottság legkésőbb 2024. február 28-ig, azt követően pedig ötévente értékeli ezt az irányelvet, és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. E jelentéssel együtt adott esetben további intézkedésekre irányuló javaslatokat is be kell nyújtani.

(12)   A Bizottság legkésőbb 2024. február 28-ig, azt követően pedig ötévente értékeli ezt az irányelvet, és jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
  , amelyben értékeli ezen irányelv általános eredményességét, valamint azt, hogy kiigazításra szorul-e az Unió energiahatékonysági politikája a Párizsi Megállapodásban foglalt céloknak, a gazdaság és az innováció területén bekövetkezett fejleményeknek megfelelően
  . E jelentéssel együtt adott esetben további intézkedésekre irányuló javaslatokat is be kell nyújtani.

Módosítás 85

Módosítás 85

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 13 a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – 13 a pont (új)

2012/27/EU irányelv

24 cikk – 12 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 13a. | A 24. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(12a)
     
  A Bizottság 2019. december 31-ig külön, részletes elemzést végez az alábbiakkal kapcsolatos energiahatékonysági potenciál tekintetében:










  a) | az energia konvertálása és átalakítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13a.

13a.

A 24. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(12a)
     
  A Bizottság 2019. december 31-ig külön, részletes elemzést végez az alábbiakkal kapcsolatos energiahatékonysági potenciál tekintetében:

a)

az energia konvertálása és átalakítása;

| b) | az energia továbbítása és elosztása; |
| --- | --- |

b)

az energia továbbítása és elosztása;

| c) | az energia termelése és azt követő szállítása, azaz a fosszilis tüzelőanyagok kitermelése és a felhasználás helyére való eljuttatása során felhasznált energia; |
| --- | --- |

c)

az energia termelése és azt követő szállítása, azaz a fosszilis tüzelőanyagok kitermelése és a felhasználás helyére való eljuttatása során felhasznált energia;

| d) | az energia tárolása. |
| --- | --- |

d)

az energia tárolása.

Az elemzés eredményei alapján a Bizottság adott esetben 2021. január 31-ig jogalkotási javaslatot terjeszt e tekintetben az Európai Parlament és a Tanács elé.”

Módosítás 114

Módosítás 114

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 pont – a pont

I melléklet – 1 pont – a pont

2012/27/EU irányelv

IV melléklet –3 lábjegyzet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a IV. mellékletben található 3. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép: „3. Akkor
  alkalmazandó
  , ha az energiamegtakarítást a primer energia viszonylatában számítják ki a végsőenergia-fogyasztáson alapuló, alulról építkező módszer alkalmazásával. A kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítás esetében a tagállamok
  alapértelmezett 2
  ,
  0-es együtthatót alkalmazhatnak
  .
  A tagállamok alkalmazhatnak eltérő
  együtthatót
  , amennyiben azt meg tudják indokolni
  .” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a IV. mellékletben található 3. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép: „3. Akkor
  alkalmazandó
  , ha az energiamegtakarítást a primer energia viszonylatában számítják ki a végsőenergia-fogyasztáson alapuló, alulról építkező módszer alkalmazásával. A kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítás esetében a tagállamok
  alapértelmezett 2
  ,
  0-es együtthatót alkalmazhatnak
  .
  A tagállamok alkalmazhatnak eltérő
  együtthatót
  , amennyiben azt meg tudják indokolni
  .”

alkalmazandó

alapértelmezett 2

0-es együtthatót alkalmazhatnak

A tagállamok alkalmazhatnak eltérő

, amennyiben azt meg tudják indokolni

| a) | a IV. mellékletben található 3. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép: „(3)
  Ezen irányelv alkalmazásában csak
  akkor
  irányadó
  , ha az energiamegtakarítást a primer energia viszonylatában számítják ki a végsőenergia-fogyasztáson alapuló, alulról építkező módszer alkalmazásával. A kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítás esetében a tagállamok
  olyan együtthatót alkalmaznak
  ,
  amelyet a tagállamok között összehasonlítható, átlátható módszerrel állapítanak meg a primerenergia-fogyasztást befolyásoló nemzeti körülmények alapján
  .
  Az említett körülményeknek kellően alátámasztottaknak, mérhetőeknek és ellenőrizhetőeknek kell lenniük, valamint objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon kell alapulniuk.
   A kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítás esetében a tagállamok alapértelmezett
  2,3 -es
  együtthatót,
  vagy
  amennyiben azt meg tudják indokolni, ettől eltérő együtthatót alkalmazhatnak.
  Ennek során a tagállamok figyelembe veszik az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben foglalt energiamixeiket, amely terveket az [energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet [3] cikkének megfelelően a Bizottsággal közölni kell. Az alapértelmezett együtthatót a ténylegesen megfigyelt adatok alapján ötévenként felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

a)

a IV. mellékletben található 3. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép: „(3)
  Ezen irányelv alkalmazásában csak
  akkor
  irányadó
  , ha az energiamegtakarítást a primer energia viszonylatában számítják ki a végsőenergia-fogyasztáson alapuló, alulról építkező módszer alkalmazásával. A kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítás esetében a tagállamok
  olyan együtthatót alkalmaznak
  ,
  amelyet a tagállamok között összehasonlítható, átlátható módszerrel állapítanak meg a primerenergia-fogyasztást befolyásoló nemzeti körülmények alapján
  .
  Az említett körülményeknek kellően alátámasztottaknak, mérhetőeknek és ellenőrizhetőeknek kell lenniük, valamint objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon kell alapulniuk.
   A kWh-ban kifejezett villamosenergia-megtakarítás esetében a tagállamok alapértelmezett
  2,3 -es
  együtthatót,
  vagy
  amennyiben azt meg tudják indokolni, ettől eltérő együtthatót alkalmazhatnak.
  Ennek során a tagállamok figyelembe veszik az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben foglalt energiamixeiket, amely terveket az [energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet [3] cikkének megfelelően a Bizottsággal közölni kell. Az alapértelmezett együtthatót a ténylegesen megfigyelt adatok alapján ötévenként felül kell vizsgálni.

Ezen irányelv alkalmazásában csak

irányadó

olyan együtthatót alkalmaznak

amelyet a tagállamok között összehasonlítható, átlátható módszerrel állapítanak meg a primerenergia-fogyasztást befolyásoló nemzeti körülmények alapján

Az említett körülményeknek kellően alátámasztottaknak, mérhetőeknek és ellenőrizhetőeknek kell lenniük, valamint objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokon kell alapulniuk.

2,3 -es

vagy

Ennek során a tagállamok figyelembe veszik az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben foglalt energiamixeiket, amely terveket az [energiaunió irányításáról szóló] (EU) XX/20XX rendelet [3] cikkének megfelelően a Bizottsággal közölni kell. Az alapértelmezett együtthatót a ténylegesen megfigyelt adatok alapján ötévenként felül kell vizsgálni.

Módosítás 87

Módosítás 87

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 pont – b pont

I melléklet – 1 pont – b pont

2012/27/EU irányelv

V melléklet – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a megtakarításról bizonyítani kell, hogy többletmegtakarítás azokhoz képest, amelyekre mindenképpen sor került volna, függetlenül a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott felek és/vagy a végrehajtó hatóságok tevékenységétől. Annak meghatározásához, hogy mely megtakarítások jelenthetők be többletmegtakarításként, a tagállamok megállapítanak egy olyan alapforgatókönyvet, amely leírja, hogyan alakulna az energiafogyasztás a szóban forgó szakpolitikai intézkedés hiányában. Az alapforgatókönyvnek legalább az alábbi tényezőket kell tükröznie: az energiafogyasztási trendek, a fogyasztói magatartás változása, a műszaki haladás, valamint a nemzeti és uniós szinten végrehajtott egyéb intézkedésekből eredő változások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a megtakarításról bizonyítani kell, hogy többletmegtakarítás azokhoz képest, amelyekre mindenképpen sor került volna, függetlenül a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott felek és/vagy a végrehajtó hatóságok tevékenységétől. Annak meghatározásához, hogy mely megtakarítások jelenthetők be többletmegtakarításként, a tagállamok megállapítanak egy olyan alapforgatókönyvet, amely leírja, hogyan alakulna az energiafogyasztás a szóban forgó szakpolitikai intézkedés hiányában. Az alapforgatókönyvnek legalább az alábbi tényezőket kell tükröznie: az energiafogyasztási trendek, a fogyasztói magatartás változása, a műszaki haladás, valamint a nemzeti és uniós szinten végrehajtott egyéb intézkedésekből eredő változások;

| a) | a megtakarításról bizonyítani kell, hogy többletmegtakarítás azokhoz képest, amelyekre mindenképpen sor került volna, függetlenül a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott felek és/vagy a végrehajtó hatóságok tevékenységétől. Annak meghatározásához, hogy mely megtakarítások jelenthetők be többletmegtakarításként, a tagállamok megállapítanak egy olyan alapforgatókönyvet, amely leírja, hogyan alakulna az energiafogyasztás a szóban forgó szakpolitikai intézkedés
  és az abból fakadó új egyéni fellépés
  hiányában. Az alapforgatókönyvnek legalább az alábbi tényezőket kell tükröznie: az energiafogyasztási trendek, a fogyasztói magatartás változása, a műszaki haladás, valamint a nemzeti és uniós szinten végrehajtott egyéb intézkedésekből eredő változások; |
| --- | --- |

a)

a megtakarításról bizonyítani kell, hogy többletmegtakarítás azokhoz képest, amelyekre mindenképpen sor került volna, függetlenül a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott felek és/vagy a végrehajtó hatóságok tevékenységétől. Annak meghatározásához, hogy mely megtakarítások jelenthetők be többletmegtakarításként, a tagállamok megállapítanak egy olyan alapforgatókönyvet, amely leírja, hogyan alakulna az energiafogyasztás a szóban forgó szakpolitikai intézkedés
  és az abból fakadó új egyéni fellépés
  hiányában. Az alapforgatókönyvnek legalább az alábbi tényezőket kell tükröznie: az energiafogyasztási trendek, a fogyasztói magatartás változása, a műszaki haladás, valamint a nemzeti és uniós szinten végrehajtott egyéb intézkedésekből eredő változások;

és az abból fakadó új egyéni fellépés

Módosítás 88

Módosítás 88

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 pont – b pont

I melléklet – 1 pont – b pont

2012/27/EU irányelv

V melléklet – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a kötelező erejű uniós jogszabályok végrehajtásából származó megtakarítás olyan megtakarításnak tekintendő, amelyre mindenképpen sor került volna, függetlenül a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott felek és/vagy a végrehajtó hatóságok tevékenységétől, ezért nem jelenthető be a 7. cikk (1) bekezdése szerint, kivéve a meglévő épületek felújításához kapcsolódó megtakarításokat, amennyiben biztosított a 3. pont h) alpontjában említett lényegességi kritérium teljesülése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a kötelező erejű uniós jogszabályok végrehajtásából származó megtakarítás olyan megtakarításnak tekintendő, amelyre mindenképpen sor került volna, függetlenül a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott felek és/vagy a végrehajtó hatóságok tevékenységétől, ezért nem jelenthető be a 7. cikk (1) bekezdése szerint, kivéve a meglévő épületek felújításához kapcsolódó megtakarításokat, amennyiben biztosított a 3. pont h) alpontjában említett lényegességi kritérium teljesülése;

| b) | a kötelező erejű uniós jogszabályok végrehajtásából származó megtakarítás olyan megtakarításnak tekintendő, amelyre mindenképpen sor került volna, függetlenül a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott felek és/vagy a végrehajtó hatóságok tevékenységétől, ezért nem jelenthető be a 7. cikk (1) bekezdése szerint, kivéve a meglévő épületek felújításához kapcsolódó megtakarításokat
  előmozdító intézkedéseket
  , amennyiben biztosított a 3. pont h) alpontjában említett lényegességi kritérium teljesülése; |
| --- | --- |

b)

a kötelező erejű uniós jogszabályok végrehajtásából származó megtakarítás olyan megtakarításnak tekintendő, amelyre mindenképpen sor került volna, függetlenül a kötelezett, a részt vevő vagy a megbízott felek és/vagy a végrehajtó hatóságok tevékenységétől, ezért nem jelenthető be a 7. cikk (1) bekezdése szerint, kivéve a meglévő épületek felújításához kapcsolódó megtakarításokat
  előmozdító intézkedéseket
  , amennyiben biztosított a 3. pont h) alpontjában említett lényegességi kritérium teljesülése;

előmozdító intézkedéseket

Módosítás 89

Módosítás 89

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 pont – b pont

I melléklet – 1 pont – b pont

2012/27/EU irányelv

V melléklet – 2 bekezdés – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | az energiamegtakarítás kiszámítása során figyelembe kell venni az intézkedések élettartamát.
  Ez történhet
  az egyes egyéni fellépések által a végrehajtásuk időpontja és 2020. december 31. vagy adott esetben 2030. december 31. között elért megtakarítások kiszámításával. A tagállamok ehelyett bevezethetnek más olyan módszert is, amely a becslések szerint legalább ugyanolyan teljes megtakarításmennyiséget eredményez. Más módszerek használata esetén a tagállamok biztosítják, hogy az e módszerekkel kiszámított energiamegtakarítás teljes mennyisége ne haladja meg az energiamegtakarítás azon mennyiségét, amelyet annak eredményeképpen kaptak volna, ha összeszámolják az egyes egyéni fellépések által a végrehajtásuk időpontja és 2020. december 31. vagy adott esetben 2030. december 31. között elért megtakarításokat. A tagállamok az energiaunió
  irányítása
  szerinti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervükben részletesen bemutatják, hogy milyen egyéb módszert használtak, és milyen intézkedést hoztak annak biztosítására, hogy megfeleljenek ennek a kötelező számítási követelménynek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

h)

az energiamegtakarítás kiszámítása során figyelembe kell venni az intézkedések élettartamát.
  Ez történhet
  az egyes egyéni fellépések által a végrehajtásuk időpontja és 2020. december 31. vagy adott esetben 2030. december 31. között elért megtakarítások kiszámításával. A tagállamok ehelyett bevezethetnek más olyan módszert is, amely a becslések szerint legalább ugyanolyan teljes megtakarításmennyiséget eredményez. Más módszerek használata esetén a tagállamok biztosítják, hogy az e módszerekkel kiszámított energiamegtakarítás teljes mennyisége ne haladja meg az energiamegtakarítás azon mennyiségét, amelyet annak eredményeképpen kaptak volna, ha összeszámolják az egyes egyéni fellépések által a végrehajtásuk időpontja és 2020. december 31. vagy adott esetben 2030. december 31. között elért megtakarításokat. A tagállamok az energiaunió
  irányítása
  szerinti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervükben részletesen bemutatják, hogy milyen egyéb módszert használtak, és milyen intézkedést hoztak annak biztosítására, hogy megfeleljenek ennek a kötelező számítási követelménynek.

Ez történhet

irányítása

| h) | az energiamegtakarítás kiszámítása során figyelembe kell venni az intézkedések élettartamát
  és azt, hogy idővel milyen mértékben csökkennek a megtakarítások
  .
  A számításra
  az egyes egyéni fellépések által a végrehajtásuk időpontja és 2020. december 31. vagy adott esetben 2030. december 31. között elért megtakarítások kiszámításával
  kerül sor
  . A tagállamok ehelyett bevezethetnek más olyan módszert is, amely a becslések szerint legalább ugyanolyan teljes megtakarításmennyiséget eredményez. Más módszerek használata esetén a tagállamok biztosítják, hogy az e módszerekkel kiszámított energiamegtakarítás teljes mennyisége ne haladja meg az energiamegtakarítás azon mennyiségét, amelyet annak eredményeképpen kaptak volna, ha összeszámolják az egyes egyéni fellépések által a végrehajtásuk időpontja és 2020. december 31. vagy adott esetben 2030. december 31. között elért megtakarításokat. A tagállamok az energiaunió
  irányításáról szóló rendelet
  szerinti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervükben részletesen bemutatják, hogy milyen egyéb módszert használtak, és milyen intézkedést hoztak annak biztosítására, hogy megfeleljenek ennek a kötelező számítási követelménynek. |
| --- | --- |

h)

az energiamegtakarítás kiszámítása során figyelembe kell venni az intézkedések élettartamát
  és azt, hogy idővel milyen mértékben csökkennek a megtakarítások
  .
  A számításra
  az egyes egyéni fellépések által a végrehajtásuk időpontja és 2020. december 31. vagy adott esetben 2030. december 31. között elért megtakarítások kiszámításával
  kerül sor
  . A tagállamok ehelyett bevezethetnek más olyan módszert is, amely a becslések szerint legalább ugyanolyan teljes megtakarításmennyiséget eredményez. Más módszerek használata esetén a tagállamok biztosítják, hogy az e módszerekkel kiszámított energiamegtakarítás teljes mennyisége ne haladja meg az energiamegtakarítás azon mennyiségét, amelyet annak eredményeképpen kaptak volna, ha összeszámolják az egyes egyéni fellépések által a végrehajtásuk időpontja és 2020. december 31. vagy adott esetben 2030. december 31. között elért megtakarításokat. A tagállamok az energiaunió
  irányításáról szóló rendelet
  szerinti integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervükben részletesen bemutatják, hogy milyen egyéb módszert használtak, és milyen intézkedést hoztak annak biztosítására, hogy megfeleljenek ennek a kötelező számítási követelménynek.

és azt, hogy idővel milyen mértékben csökkennek a megtakarítások

A számításra

kerül sor

irányításáról szóló rendelet

Módosítás 90

Módosítás 90

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 pont – b pont

I melléklet – 1 pont – b pont

2012/27/EU irányelv

V melléklet – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a szakpolitikai intézkedések által előírt vagy elérendő energiamegtakarítás összege végsőenergia-felhasználásban
  vagy
  primerenergia-felhasználásban van kifejezve a IV. mellékletben meghatározott átváltási tényezők alkalmazásával; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a szakpolitikai intézkedések által előírt vagy elérendő energiamegtakarítás összege végsőenergia-felhasználásban
  vagy
  primerenergia-felhasználásban van kifejezve a IV. mellékletben meghatározott átváltási tényezők alkalmazásával;

vagy

| d) | a szakpolitikai intézkedések által előírt vagy elérendő energiamegtakarítás összege végsőenergia-felhasználásban
  és
  primerenergia-felhasználásban van kifejezve a IV. mellékletben meghatározott átváltási tényezők alkalmazásával; |
| --- | --- |

d)

a szakpolitikai intézkedések által előírt vagy elérendő energiamegtakarítás összege végsőenergia-felhasználásban
  és
  primerenergia-felhasználásban van kifejezve a IV. mellékletben meghatározott átváltási tényezők alkalmazásával;

és

Módosítás 91

Módosítás 91

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 1 pont – b pont

I melléklet – 1 pont – b pont

2012/27/EU irányelv

V melléklet – 3 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 7. cikk (2) bekezdésének e) pontja alapján hozott szakpolitikai intézkedések tekintetében a tagállamok alkalmazhatják a 2010/31/EU irányelv szerinti számítási módszert, amennyiben ez összhangban van az ezen irányelv 7. cikkében és az e mellékletben foglalt követelményekkel. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 7. cikk (2) bekezdésének e) pontja alapján hozott szakpolitikai intézkedések tekintetében a tagállamok alkalmazhatják a 2010/31/EU irányelv szerinti számítási módszert, amennyiben ez összhangban van az ezen irányelv 7. cikkében és az e mellékletben foglalt követelményekkel.

A 7. cikk (2) bekezdésének e) pontja alapján hozott szakpolitikai intézkedések tekintetében a tagállamok alkalmazhatják a 2010/31/EU irányelv szerinti számítási módszert, amennyiben ez összhangban van az ezen irányelv 7. cikkében és az e mellékletben foglalt követelményekkel.

törölve

törölve

Módosítás 92

Módosítás 92

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 2 pont – b pont

I melléklet – 2 pont – b pont

2012/27/EU irányelv

VII a melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| | |
| 1. | A tényleges fogyasztáson alapuló számlázás |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

A tényleges fogyasztáson alapuló számlázás

| 1. | A tényleges fogyasztáson
  vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékeken
  alapuló számlázás |
| --- | --- |

1.

A tényleges fogyasztáson
  vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékeken
  alapuló számlázás

vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékeken

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a 
  végfelhasználók
  szabályozhassák saját energiafogyasztásukat, legalább évente egyszer tényleges fogyasztáson alapuló számlázást kell végezni.

végfelhasználók

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a 
  végső igénybevevők
  szabályozhassák saját energiafogyasztásukat, legalább évente egyszer tényleges fogyasztáson
  vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékeken
  alapuló számlázást kell végezni.

végső igénybevevők

vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékeken

| 2. | A
  fogyasztási vagy számlainformációk rendelkezésre bocsátásának minimális gyakorisága |
| --- | --- |

2.

A
  fogyasztási vagy számlainformációk rendelkezésre bocsátásának minimális gyakorisága

A

| 2. | A
  fogyasztási vagy számlainformációk rendelkezésre bocsátásának minimális gyakorisága |
| --- | --- |

2.

A
  fogyasztási vagy számlainformációk rendelkezésre bocsátásának minimális gyakorisága

A

[Please insert here ....the entry into force]-tól
  /től kezdve amennyiben fel vannak szerelve távolról is leolvasható fogyasztásmérők vagy költségosztók, a tényleges fogyasztáson alapuló fogyasztási vagy számlainformációkat kérésre, vagy ha a végső felhasználó az elektronikus számlázást választotta, legalább negyedévente rendelkezésre kell bocsátani, egyéb esetben pedig évente kétszer.

[Please insert here ....the entry into force]-tól

... [Kérjük, illessze be az átültetés időpontját]-tól
  /től kezdve amennyiben fel vannak szerelve távolról is leolvasható fogyasztásmérők vagy
  fűtési
  költségosztók, a tényleges fogyasztáson
  vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékeken
  alapuló fogyasztási vagy számlainformációkat kérésre, vagy ha a végső felhasználó az elektronikus számlázást választotta, legalább negyedévente
  a végső igénybevevő
  rendelkezésre kell bocsátani, egyéb esetben pedig évente kétszer.

... [Kérjük, illessze be az átültetés időpontját]-tól

fűtési

vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékeken

a végső igénybevevő

2022. január 1-jétől kezdve amennyiben fel vannak szerelve távolról is leolvasható fogyasztásmérők vagy költségosztók, a fogyasztási vagy számlainformációkat legalább havonta rendelkezésre kell bocsátani. A fűtést és a 
  hűtés
  mentesíteni lehet ez alól a fűtési/hűtési szezonon kívül.

hűtés

2022. január 1-jétől kezdve amennyiben fel vannak szerelve távolról is leolvasható fogyasztásmérők vagy
  fűtési
  költségosztók, a 
  tényleges fogyasztáson vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékeken alapuló
  fogyasztási vagy számlainformációkat
  minden végső igénybevevő számára
  legalább havonta rendelkezésre kell bocsátani.
  Ezt folyamatosan hozzáférhetővé kell tenni az interneten is, és az alkalmazott mérőeszközök és rendszerek által lehetővé tett gyakorisággal frissíteni kell.
   A fűtést és a 
  hűtést
  mentesíteni lehet ez alól a fűtési/hűtési szezonon kívül.

fűtési

tényleges fogyasztáson vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékeken alapuló

minden végső igénybevevő számára

Ezt folyamatosan hozzáférhetővé kell tenni az interneten is, és az alkalmazott mérőeszközök és rendszerek által lehetővé tett gyakorisággal frissíteni kell.

hűtést

| 3. | A
  tényleges fogyasztáson alapuló
  számlán feltüntetendő minimális
  információ |
| --- | --- |

3.

A
  tényleges fogyasztáson alapuló
  számlán feltüntetendő minimális
  információ

tényleges fogyasztáson alapuló

információ

| 3. | A számlán feltüntetendő minimális
  információk |
| --- | --- |

3.

A számlán feltüntetendő minimális
  információk

információk

A tagállamok biztosítják, hogy a számlákon vagy azokhoz csatoltan, világos, érthető módon a 
  végfelhasználók
  rendelkezésére álljanak az alábbi információk:

végfelhasználók

A tagállamok biztosítják, hogy a 
  tényleges fogyasztáson vagy a fűtési költségmegosztóról leolvasott értékeken alapuló számlák esetében a
  számlákon vagy azokhoz csatoltan, világos, érthető módon a 
  végső igénybevevők
  rendelkezésére álljanak az alábbi
  pontos
  információk:

tényleges fogyasztáson vagy a fűtési költségmegosztóról leolvasott értékeken alapuló számlák esetében a

végső igénybevevők

pontos

| a) | a tényleges aktuális árak és
  a
  tényleges energiafogyasztás; |
| --- | --- |

a)

a tényleges aktuális árak és
  a
  tényleges energiafogyasztás;

a

| a) | a tényleges aktuális árak és tényleges energiafogyasztás
  vagy a teljes fűtési költség és a fűtési költségosztóról leolvasott értékek
  ; |
| --- | --- |

a)

a tényleges aktuális árak és tényleges energiafogyasztás
  vagy a teljes fűtési költség és a fűtési költségosztóról leolvasott értékek
  ;

vagy a teljes fűtési költség és a fűtési költségosztóról leolvasott értékek

| b) | a tüzelőanyag összetételére vonatkozó információk, a távfűtés és a távhűtés
  végfelhasználóinak
  esetében is; |
| --- | --- |

b)

a tüzelőanyag összetételére vonatkozó információk, a távfűtés és a távhűtés
  végfelhasználóinak
  esetében is;

végfelhasználóinak

| b) | a tüzelőanyag összetételére
  , valamint a kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra
  vonatkozó információk, a távfűtés és a távhűtés
  végső igénybevevőinek
  esetében is
  , továbbá az alkalmazott különböző adók, illetékek és tarifák magyarázatai
  ; |
| --- | --- |

b)

a tüzelőanyag összetételére
  , valamint a kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra
  vonatkozó információk, a távfűtés és a távhűtés
  végső igénybevevőinek
  esetében is
  , továbbá az alkalmazott különböző adók, illetékek és tarifák magyarázatai
  ;

, valamint a kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra

végső igénybevevőinek

, továbbá az alkalmazott különböző adók, illetékek és tarifák magyarázatai

| c) | a
  végfelhasználó
  aktuális energiafogyasztásának és az előző év ugyanezen időszakában mért fogyasztásnak az összehasonlítása a fűtés és a hűtés tekintetében, grafikus formában, az éghajlati viszonyok szerinti kiigazítással; |
| --- | --- |

c)

a
  végfelhasználó
  aktuális energiafogyasztásának és az előző év ugyanezen időszakában mért fogyasztásnak az összehasonlítása a fűtés és a hűtés tekintetében, grafikus formában, az éghajlati viszonyok szerinti kiigazítással;

végfelhasználó

| c) | a
  végső igénybevevő
  aktuális energiafogyasztásának és az előző év ugyanezen időszakában mért fogyasztásnak az összehasonlítása a fűtés és a hűtés tekintetében, grafikus formában, az éghajlati viszonyok szerinti kiigazítással; |
| --- | --- |

c)

a
  végső igénybevevő
  aktuális energiafogyasztásának és az előző év ugyanezen időszakában mért fogyasztásnak az összehasonlítása a fűtés és a hűtés tekintetében, grafikus formában, az éghajlati viszonyok szerinti kiigazítással;

végső igénybevevő

| d) | a végső felhasználói szervezetek, energiaügynökségek vagy egyéb hasonló szervek kapcsolatfelvételhez szükséges adatai, beleértve a weboldalak címeit is, ahol hozzáférhetők a rendelkezésre álló energiahatékonyság-javító intézkedésekre, az összehasonlításhoz használható végfelhasználói profilokra és az energiafelhasználó berendezések objektív, részletes műszaki leírására vonatkozó információk. |
| --- | --- |

d)

a végső felhasználói szervezetek, energiaügynökségek vagy egyéb hasonló szervek kapcsolatfelvételhez szükséges adatai, beleértve a weboldalak címeit is, ahol hozzáférhetők a rendelkezésre álló energiahatékonyság-javító intézkedésekre, az összehasonlításhoz használható végfelhasználói profilokra és az energiafelhasználó berendezések objektív, részletes műszaki leírására vonatkozó információk.

| d) | a végső felhasználói szervezetek, energiaügynökségek vagy egyéb hasonló szervek kapcsolatfelvételhez szükséges adatai, beleértve a weboldalak címeit is, ahol hozzáférhetők a rendelkezésre álló energiahatékonyság-javító intézkedésekre, az összehasonlításhoz használható végfelhasználói profilokra és az energiafelhasználó berendezések objektív, részletes műszaki leírására vonatkozó információk. |
| --- | --- |

d)

a végső felhasználói szervezetek, energiaügynökségek vagy egyéb hasonló szervek kapcsolatfelvételhez szükséges adatai, beleértve a weboldalak címeit is, ahol hozzáférhetők a rendelkezésre álló energiahatékonyság-javító intézkedésekre, az összehasonlításhoz használható végfelhasználói profilokra és az energiafelhasználó berendezések objektív, részletes műszaki leírására vonatkozó információk.

| da) | a vonatkozó panasztételi eljárásokkal, ombudsman által nyújtott szolgáltatásokkal vagy alternatív vitarendezési mechanizmusokkal kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

da)

da)

a vonatkozó panasztételi eljárásokkal, ombudsman által nyújtott szolgáltatásokkal vagy alternatív vitarendezési mechanizmusokkal kapcsolatos információk;

a vonatkozó panasztételi eljárásokkal, ombudsman által nyújtott szolgáltatásokkal vagy alternatív vitarendezési mechanizmusokkal kapcsolatos információk;

Ezen túlmenően a tagállamok biztosítják, hogy a számlákon, azokhoz csatoltan
  vagy
  azokon belül jelezve, világos
  ,
  érthető módon a végfelhasználók rendelkezésére álljanak az
  ugyanazon felhasználói kategóriába tartozó
  , átlagos normál vagy viszonyítási alapként figyelembe vett végfelhasználóval
  történő összehasonlítások.

Ezen túlmenően a tagállamok biztosítják, hogy a számlákon, azokhoz csatoltan

azokon belül jelezve, világos

érthető módon a végfelhasználók rendelkezésére álljanak az

, átlagos normál vagy viszonyítási alapként figyelembe vett végfelhasználóval

| db) | egy átlagos normál
  vagy
  viszonyítási alapként figyelembe vett
  , ugyanazon felhasználói kategóriába tartozó
  végső igénybevevővel
  történő összehasonlítások. |
| --- | --- |

db)

db)

egy átlagos normál
  vagy
  viszonyítási alapként figyelembe vett
  , ugyanazon felhasználói kategóriába tartozó
  végső igénybevevővel
  történő összehasonlítások.

egy átlagos normál

viszonyítási alapként figyelembe vett

végső igénybevevővel

A nem a tényleges fogyasztáson vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékeken alapuló számlák világos ás érthető magyarázatot tartalmaznak a számlában szereplő összeg kiszámításának módjára vonatkozóan, továbbá tartalmazzák legalább a d) és da) pontban említett információkat.

A nem a tényleges fogyasztáson vagy a fűtési költségosztóról leolvasott értékeken alapuló számlák világos ás érthető magyarázatot tartalmaznak a számlában szereplő összeg kiszámításának módjára vonatkozóan, továbbá tartalmazzák legalább a d) és da) pontban említett információkat.

Módosítás 93

Módosítás 93

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – 2 a pont (új)

I melléklet – 2 a pont (új)

2012/27/EU irányelv

IX melléklet – 1 rész – 4 bekezdés – g pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A IX. melléklet 1. részének negyedik bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2a.

2a.

A IX. melléklet 1. részének negyedik bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| g) | Gazdasági elemzés: A hatások számbavétele |
| --- | --- |

g)

Gazdasági elemzés: A hatások számbavétele

| „g) | Gazdasági elemzés: A hatások számbavétele |
| --- | --- |

„g)

Gazdasági elemzés: A hatások számbavétele

A gazdasági elemzésekben figyelembe kell venni minden vonatkozó gazdasági hatást.

A gazdasági elemzésekben figyelembe kell venni minden vonatkozó gazdasági hatást.

A tagállamok a döntéshozatal során
  mérlegelhetik
  és figyelembe
  vehetik
  a költségeket és az energiaellátás megnövekedett rugalmasságából és a villamosenergia-hálózatok optimálisabb működéséből eredő energiamegtakarítást az elemzett forgatókönyvekben, beleértve a csökkentett infrastrukturális beruházásokból adódóan elkerült költségeket és az így nyert megtakarításokat.

mérlegelhetik

vehetik

A tagállamok a döntéshozatal során
  mérlegelik
  és figyelembe
  veszik
  a költségeket és az energiaellátás megnövekedett rugalmasságából és a villamosenergia-hálózatok optimálisabb működéséből eredő energiamegtakarítást az elemzett forgatókönyvekben, beleértve a csökkentett infrastrukturális beruházásokból adódóan elkerült költségeket és az így nyert megtakarításokat.

mérlegelik

veszik

A figyelembe vett költségeknek és hasznoknak legalább az alábbiakat kell magukban foglalniuk:

A figyelembe vett költségeknek és hasznoknak legalább az alábbiakat kell magukban foglalniuk:

| i. | Hasznok |
| --- | --- |

i.

Hasznok

| i. | Hasznok |
| --- | --- |

i.

Hasznok

| | — | Kibocsátás értéke a fogyasztó számára (fűtés és villamos energia) |
| --- | --- | --- |

—

Kibocsátás értéke a fogyasztó számára (fűtés és villamos energia)

| | — | Kibocsátás értéke a fogyasztó számára (fűtés és villamos energia) |
| --- | --- | --- |

—

Kibocsátás értéke a fogyasztó számára (fűtés és villamos energia)

| | — | A külső előnyök, például a környezeti és egészségügyi
  előnyök lehetőség szerint |
| --- | --- | --- |

—

A külső előnyök, például a környezeti és egészségügyi
  előnyök lehetőség szerint

előnyök lehetőség szerint

| | — | A külső előnyök, például a környezeti
  , üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos
  és egészségügyi
  és biztonsági előnyök |
| --- | --- | --- |

—

A külső előnyök, például a környezeti
  , üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos
  és egészségügyi
  és biztonsági előnyök

, üvegházhatásúgáz-kibocsátással kapcsolatos

és biztonsági előnyök

| | — | Munkaerő-piaci hatások, energiabiztonság és versenyképesség |
| --- | --- | --- |

—

Munkaerő-piaci hatások, energiabiztonság és versenyképesség

Munkaerő-piaci hatások, energiabiztonság és versenyképesség

| ii. | Költségek |
| --- | --- |

ii.

Költségek

| ii. | Költségek |
| --- | --- |

ii.

Költségek

| | — | A létesítmények és felszerelések tőkeköltségei |
| --- | --- | --- |

—

A létesítmények és felszerelések tőkeköltségei

| | — | A létesítmények és felszerelések tőkeköltségei |
| --- | --- | --- |

—

A létesítmények és felszerelések tőkeköltségei

| | — | A kapcsolódó energiahálózatok tőkeköltségei |
| --- | --- | --- |

—

A kapcsolódó energiahálózatok tőkeköltségei

| | — | A kapcsolódó energiahálózatok tőkeköltségei |
| --- | --- | --- |

—

A kapcsolódó energiahálózatok tőkeköltségei

| | — | Változó és rögzített műveleti költségek |
| --- | --- | --- |

—

Változó és rögzített műveleti költségek

| | — | Változó és rögzített műveleti költségek |
| --- | --- | --- |

—

Változó és rögzített műveleti költségek

| | — | Energiaköltségek |
| --- | --- | --- |

—

Energiaköltségek

| | — | Energiaköltségek |
| --- | --- | --- |

—

Energiaköltségek

| | — | Környezetvédelmi
  és
  egészségügyi költségek
  lehetőség szerint |
| --- | --- | --- |

—

Környezetvédelmi
  és
  egészségügyi költségek
  lehetőség szerint

és

lehetőség szerint

| | — | Környezetvédelmi, egészségügyi
  és biztonsági
  költségek |
| --- | --- | --- |

—

Környezetvédelmi, egészségügyi
  és biztonsági
  költségek

és biztonsági

| | — | Munkaerőpiaci költségek, energiabiztonság és versenyképesség” |
| --- | --- | --- |

—

Munkaerőpiaci költségek, energiabiztonság és versenyképesség”

Munkaerőpiaci költségek, energiabiztonság és versenyképesség”

Módosítás 94

Módosítás 94

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

Melléklet – 2 b pont (új)

Melléklet – 2 b pont (új)

2012/27/EU irányelv

XII melléklet – 1 albekezdés – a pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2b. | A XII. melléklet a) pontjának első bekezdése helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

2b.

2b.

A XII. melléklet a) pontjának első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| „a) | megalkotják és nyilvánosságra hozzák saját szabályzatukat az újonnan belépő, nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó energiát
  előállító
  energiatermelőknek
  az összekapcsolt
  hálózatba történő bekapcsolásához szükséges műszaki átalakítások (pl. hálózati csatlakozások
  és
  a hálózat megerősítése, a hálózat működésének javítása) költségeinek viselésére és megosztására, valamint a hálózati szabályzat megkülönböztetésmentes végrehajtására vonatkozóan; |
| --- | --- |

„a)

megalkotják és nyilvánosságra hozzák saját szabályzatukat az újonnan belépő, nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó energiát
  előállító
  energiatermelőknek
  az összekapcsolt
  hálózatba történő bekapcsolásához szükséges műszaki átalakítások (pl. hálózati csatlakozások
  és
  a hálózat megerősítése, a hálózat működésének javítása) költségeinek viselésére és megosztására, valamint a hálózati szabályzat megkülönböztetésmentes végrehajtására vonatkozóan;

előállító

az összekapcsolt

és

| „a) | megalkotják és nyilvánosságra hozzák saját szabályzatukat az újonnan belépő, nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből
  és más elosztott forrásból
  származó energiát
  kitermelő
  energiatermelőknek
  a
  hálózatba történő bekapcsolásához szükséges műszaki átalakítások (pl. hálózati csatlakozások, a hálózat megerősítése
  és új hálózatok bevezetése
  , a hálózat működésének javítása) költségeinek viselésére és megosztására, valamint a hálózati szabályzat megkülönböztetésmentes végrehajtására vonatkozóan;” |
| --- | --- |

„a)

megalkotják és nyilvánosságra hozzák saját szabályzatukat az újonnan belépő, nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből
  és más elosztott forrásból
  származó energiát
  kitermelő
  energiatermelőknek
  a
  hálózatba történő bekapcsolásához szükséges műszaki átalakítások (pl. hálózati csatlakozások, a hálózat megerősítése
  és új hálózatok bevezetése
  , a hálózat működésének javítása) költségeinek viselésére és megosztására, valamint a hálózati szabályzat megkülönböztetésmentes végrehajtására vonatkozóan;”

és más elosztott forrásból

kitermelő

a

és új hálózatok bevezetése

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottságokhoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0391/2017).

1

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

9

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/27/EU irányelve (2012. október 25.) az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 315., 2012.11.14., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/31/EU irányelve (2010. május 19.) az épületek energiahatékonyságáról (HL L 153., 2010.6.18., 13. o.).

10

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/31/EU irányelve (2010. május 19.) az épületek energiahatékonyságáról (HL L 153., 2010.6.18., 13. o.).

10

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

(1a)  
  World Energy Outlook 2016, Nemzetközi Energia Ügynökség, 2016

1a

World Energy Outlook 2016, Nemzetközi Energia Ügynökség, 2016

(1b)  
  World Energy Outlook 2016, Nemzetközi Energia Ügynökség, 2016

1b

World Energy Outlook 2016, Nemzetközi Energia Ügynökség, 2016

(1a)  
  Az energiahatékonysági irányelv (2012/27/EU) végrehajtásáról szóló, 2016. június 2-i európai parlamenti jelentésből (2015/2232(INI)) átemelt szöveg.

1a

Az energiahatékonysági irányelv (2012/27/EU) végrehajtásáról szóló, 2016. június 2-i európai parlamenti jelentésből (2015/2232(INI)) átemelt szöveg.

(1a)  
  Bizottsági szolgálati munkadokumentum: Mezőgazdaság és fenntartható vízgazdálkodás az EU-ban, 2017. április 28.

1a

Bizottsági szolgálati munkadokumentum: Mezőgazdaság és fenntartható vízgazdálkodás az EU-ban, 2017. április 28.

(1a.)  
  A Bizottság 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlása a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

1a.

A Bizottság 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlása a mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

---

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/391 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/391

---

P8_TA(2018)0011

Az energiaunió irányítása ***I

Az Európai Parlament 2018. január 17-én elfogadott módosításai az energiaunió irányításáról, valamint a 94/22/EK irányelv, a 98/70/EK irányelv, a 2009/31/EK irányelv, a 663/2009/EK rendelet, a 715/2009/EK rendelet, a 2009/73/EK irányelv, a 2009/119/EK tanácsi irányelv, a 2010/31/EU irányelv, a 2012/27/EU irányelv, a 2013/30/EU irányelv és az (EU) 2015/652 tanácsi irányelv módosításáról és az 525/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 458/17)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | Ez a rendelet meghatározza a szükséges jogalkotási alapot egy olyan megbízható és
  átlátható
  irányításhoz, amely az Unió és tagállamainak egymást kiegészítő, koherens és ambiciózus erőfeszítésein keresztül biztosítja az energiaunió célkitűzéseinek és céljainak elérését
  , miközben előmozdítja
  az
  Unió minőségi jogalkotásra vonatkozó elveit
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

Ez a rendelet meghatározza a szükséges jogalkotási alapot egy olyan megbízható és
  átlátható
  irányításhoz, amely az Unió és tagállamainak egymást kiegészítő, koherens és ambiciózus erőfeszítésein keresztül biztosítja az energiaunió célkitűzéseinek és céljainak elérését
  , miközben előmozdítja
  az
  Unió minőségi jogalkotásra vonatkozó elveit
  .

| (1) | Ez a rendelet meghatározza a szükséges jogalkotási alapot egy olyan megbízható
  , befogadó, költséghatékony, átlátható
  és
  kiszámítható
  irányításhoz, amely az Unió és tagállamainak egymást kiegészítő, koherens és ambiciózus erőfeszítésein keresztül biztosítja az energiaunió
  2030-ra vonatkozó és hosszú távú
  célkitűzéseinek és céljainak elérését
  az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciáját követő,
  az
  éghajlatváltozásról szóló 2015. évi Párizsi Megállapodással (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) összhangban, miközben korlátozza az ügyintézés összetettségét
  . |
| --- | --- |

(1)

Ez a rendelet meghatározza a szükséges jogalkotási alapot egy olyan megbízható
  , befogadó, költséghatékony, átlátható
  és
  kiszámítható
  irányításhoz, amely az Unió és tagállamainak egymást kiegészítő, koherens és ambiciózus erőfeszítésein keresztül biztosítja az energiaunió
  2030-ra vonatkozó és hosszú távú
  célkitűzéseinek és céljainak elérését
  az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciáját követő,
  az
  éghajlatváltozásról szóló 2015. évi Párizsi Megállapodással (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) összhangban, miközben korlátozza az ügyintézés összetettségét
  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az ambiciózus éghajlat-politikai célokat megfogalmazó stabil és alkalmazkodóképes energiauniónak biztonságos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energiát kell biztosítania az Unió fogyasztóinak – mind a háztartásoknak, mind pedig a vállalkozásoknak –, ami Európa energiarendszereinek alapvető átalakítását követeli meg. Ez a célkitűzés csak összehangolt fellépés keretében valósítható meg, amely összekapcsolja az uniós
  és
  nemzeti szintű jogalkotási és nem jogalkotási aktusokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az ambiciózus éghajlat-politikai célokat megfogalmazó stabil és alkalmazkodóképes energiauniónak biztonságos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energiát kell biztosítania az Unió fogyasztóinak – mind a háztartásoknak, mind pedig a vállalkozásoknak –, ami Európa energiarendszereinek alapvető átalakítását követeli meg. Ez a célkitűzés csak összehangolt fellépés keretében valósítható meg, amely összekapcsolja az uniós
  és
  nemzeti szintű jogalkotási és nem jogalkotási aktusokat is.

| (3) | Az ambiciózus éghajlat-politikai célokat megfogalmazó stabil és alkalmazkodóképes energiauniónak biztonságos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energiát kell biztosítania az Unió fogyasztóinak – mind a háztartásoknak, mind pedig a vállalkozásoknak –,
  valamint vonzó befektetések révén elő kell mozdítania a kutatást és az innovációt,
  ami Európa energiarendszereinek alapvető átalakítását követeli meg. Ez a célkitűzés csak összehangolt fellépés keretében valósítható meg, amely összekapcsolja az uniós
  , makroregionális, regionális,
  nemzeti
  és


  helyi
  szintű jogalkotási és nem jogalkotási aktusokat is. |
| --- | --- |

(3)

Az ambiciózus éghajlat-politikai célokat megfogalmazó stabil és alkalmazkodóképes energiauniónak biztonságos, fenntartható, versenyképes és megfizethető energiát kell biztosítania az Unió fogyasztóinak – mind a háztartásoknak, mind pedig a vállalkozásoknak –,
  valamint vonzó befektetések révén elő kell mozdítania a kutatást és az innovációt,
  ami Európa energiarendszereinek alapvető átalakítását követeli meg. Ez a célkitűzés csak összehangolt fellépés keretében valósítható meg, amely összekapcsolja az uniós
  , makroregionális, regionális,
  nemzeti
  és


  helyi
  szintű jogalkotási és nem jogalkotási aktusokat is.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Egy teljes mértékben működő és alkalmazkodóképes energiaunió vezető régióvá változtatná az Uniót az innováció, a befektetések, a növekedés és a társadalmi, illetve gazdasági fejlődés terén, ugyanakkor jó példát mutatna a tekintetben, hogy az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó ambiciózus törekvések hogyan fonhatók össze az innováció, a befektetések és a növekedés ösztönzését szolgáló intézkedésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Egy teljes mértékben működő és alkalmazkodóképes energiaunió vezető régióvá változtatná az Uniót az innováció, a befektetések, a növekedés és a társadalmi, illetve gazdasági fejlődés terén, ugyanakkor jó példát mutatna a tekintetben, hogy az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó ambiciózus törekvések hogyan fonhatók össze az innováció, a befektetések és a növekedés ösztönzését szolgáló intézkedésekkel.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A Bizottság javaslatát több energiapolitikai ágazati kezdeményezéssel, nevezetesen a megújuló energiára, az energiahatékonyságra és az energiapiac újratervezésére irányuló kezdeményezéssel párhuzamosan dolgozták ki és azokkal együtt fogadták el. Ezek a kezdeményezések egy csomagot alkotnak elsősorban az energiahatékonyság átfogó témájában, de az Uniónak a megújuló energiaforrások terén betöltött globális vezető szerepét és az energiafogyasztókkal kötött méltányos egyezséget illetően is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A Bizottság javaslatát több energiapolitikai ágazati kezdeményezéssel, nevezetesen a megújuló energiára, az energiahatékonyságra és az energiapiac újratervezésére irányuló kezdeményezéssel párhuzamosan dolgozták ki és azokkal együtt fogadták el. Ezek a kezdeményezések egy csomagot alkotnak elsősorban az energiahatékonyság átfogó témájában, de az Uniónak a megújuló energiaforrások terén betöltött globális vezető szerepét és az energiafogyasztókkal kötött méltányos egyezséget illetően is.

| (4) | A Bizottság javaslatát több energiapolitikai ágazati kezdeményezéssel, nevezetesen a megújuló energiára, az energiahatékonyságra és
  többek között az épületek energiateljesítményére és
  az energiapiac újratervezésére irányuló kezdeményezéssel párhuzamosan dolgozták ki és azokkal együtt fogadták el. Ezek a kezdeményezések egy csomagot alkotnak elsősorban az energiahatékonyság átfogó témájában, de az Uniónak a megújuló energiaforrások terén betöltött globális vezető szerepét és az energiafogyasztókkal kötött méltányos egyezséget illetően is
  , többek között az energiaszegénység elleni küzdelem és a belső piacon való tisztességes verseny elősegítése révén
  . |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság javaslatát több energiapolitikai ágazati kezdeményezéssel, nevezetesen a megújuló energiára, az energiahatékonyságra és
  többek között az épületek energiateljesítményére és
  az energiapiac újratervezésére irányuló kezdeményezéssel párhuzamosan dolgozták ki és azokkal együtt fogadták el. Ezek a kezdeményezések egy csomagot alkotnak elsősorban az energiahatékonyság átfogó témájában, de az Uniónak a megújuló energiaforrások terén betöltött globális vezető szerepét és az energiafogyasztókkal kötött méltányos egyezséget illetően is
  , többek között az energiaszegénység elleni küzdelem és a belső piacon való tisztességes verseny elősegítése révén
  .

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az Európai Tanács 2014. október 24-én
  elfogadta
  az Unió 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai
  keretét
  , amely négy fő célon alapul: az üvegházhatást okozó gázok (ÜHG) kibocsátásának legalább 40 %-os csökkentése, az energiahatékonyság legalább 27 %-os javítása a 30 %-os cél szem előtt tartásával, a megújuló energia legalább 27 %-os arányának elérése az Unió energiafogyasztásában, valamint a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó legalább 15 %-os cél. Meghatározták, hogy a megújuló energiára vonatkozó cél egy uniós szinten kötelező cél, és azt a tagállamok hozzájárulásain keresztül valósítják meg azt a követelményt követve, hogy közösen kell elérni az uniós célt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az Európai Tanács 2014. október 24-én
  elfogadta
  az Unió 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai
  keretét
  , amely négy fő célon alapul: az üvegházhatást okozó gázok (ÜHG) kibocsátásának legalább 40 %-os csökkentése, az energiahatékonyság legalább 27 %-os javítása a 30 %-os cél szem előtt tartásával, a megújuló energia legalább 27 %-os arányának elérése az Unió energiafogyasztásában, valamint a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó legalább 15 %-os cél. Meghatározták, hogy a megújuló energiára vonatkozó cél egy uniós szinten kötelező cél, és azt a tagállamok hozzájárulásain keresztül valósítják meg azt a követelményt követve, hogy közösen kell elérni az uniós célt.

| (5) | Az Európai Tanács 2014. október 24-én az Unió 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai
  keretére irányuló javaslatot tett
  , amely négy fő célon alapul: az üvegházhatást okozó gázok (ÜHG) kibocsátásának legalább 40 %-os csökkentése, az energiahatékonyság legalább 27 %-os javítása a 30 %-os cél szem előtt tartásával, a megújuló energia legalább 27 %-os arányának elérése az Unió energiafogyasztásában, valamint a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó legalább 15 %-os cél. Meghatározták, hogy a megújuló energiára vonatkozó cél egy uniós szinten kötelező cél, és azt a tagállamok hozzájárulásain keresztül valósítják meg azt a követelményt követve, hogy közösen kell elérni az uniós célt.
  A rendelet azonban tükrözi az ágazati jogszabályokban elfogadott célkitűzéseket. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2014. október 24-én az Unió 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai
  keretére irányuló javaslatot tett
  , amely négy fő célon alapul: az üvegházhatást okozó gázok (ÜHG) kibocsátásának legalább 40 %-os csökkentése, az energiahatékonyság legalább 27 %-os javítása a 30 %-os cél szem előtt tartásával, a megújuló energia legalább 27 %-os arányának elérése az Unió energiafogyasztásában, valamint a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó legalább 15 %-os cél. Meghatározták, hogy a megújuló energiára vonatkozó cél egy uniós szinten kötelező cél, és azt a tagállamok hozzájárulásain keresztül valósítják meg azt a követelményt követve, hogy közösen kell elérni az uniós célt.
  A rendelet azonban tükrözi az ágazati jogszabályokban elfogadott célkitűzéseket.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Az Európai Tanács 2014. október 24-án elfogadta, hogy a Bizottság – a tagállamok támogatásával – sürgős intézkedéseket fog hozni a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os minimumcél lehető leggyorsabb, de legkésőbb 2020-ig történő elérésének a biztosítására, legalább azon tagállamok esetében, amelyek a belső energiapiaci integrációnak még nem érték el egy adott minimumszintjét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Az Európai Tanács 2014. október 24-án elfogadta, hogy a Bizottság – a tagállamok támogatásával – sürgős intézkedéseket fog hozni a villamosenergia-hálózatok összekapcsolására vonatkozó 10 %-os minimumcél lehető leggyorsabb, de legkésőbb 2020-ig történő elérésének a biztosítására, legalább azon tagállamok esetében, amelyek a belső energiapiaci integrációnak még nem érték el egy adott minimumszintjét.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A Párizsi Megállapodás lényegesen növelte az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos globális ambíció szintjét, és az aláírók elkötelezték magukat amellett, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése 2 oC alatt maradjon az iparosodás előtti szinthez képest, valamint hogy erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szint feletti 1,5  oC-ra korlátozzák. Az Uniónak a kibocsátások korábban tervezettnél sokkal mélyrehatóbb és gyorsabb csökkentésére kell felkészülnie. E csökkentések ugyanakkor a megújuló energián alapuló technológiák fejlesztésének és terjedésének üteméből adódóan a korábbi értékelésekhez képest kisebb költséggel valósíthatók meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A Párizsi Megállapodás lényegesen növelte az éghajlatváltozás mérséklésével kapcsolatos globális ambíció szintjét, és az aláírók elkötelezték magukat amellett, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése 2 oC alatt maradjon az iparosodás előtti szinthez képest, valamint hogy erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szint feletti 1,5  oC-ra korlátozzák. Az Uniónak a kibocsátások korábban tervezettnél sokkal mélyrehatóbb és gyorsabb csökkentésére kell felkészülnie. E csökkentések ugyanakkor a megújuló energián alapuló technológiák fejlesztésének és terjedésének üteméből adódóan a korábbi értékelésekhez képest kisebb költséggel valósíthatók meg.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b) | Összhangban a Párizsi Megállapodás üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátása és nyelőnkénti eltávolítása közötti egyensúly 21. század második felében való elérésére vonatkozó céljával, az Uniónak a méltányosság alapján arra kell törekednie, hogy saját területén belül 2050-ig elérje a zéró nettó kibocsátást, amelyet a negatív kibocsátások időszaka követ. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)

Összhangban a Párizsi Megállapodás üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátása és nyelőnkénti eltávolítása közötti egyensúly 21. század második felében való elérésére vonatkozó céljával, az Uniónak a méltányosság alapján arra kell törekednie, hogy saját területén belül 2050-ig elérje a zéró nettó kibocsátást, amelyet a negatív kibocsátások időszaka követ.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

6 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6c) | Az éghajlati rendszer szempontjából a meghatározott idő alatti halmozott emberi eredetű összkibocsátás a lényeges az üvegházhatású gázok légköri összkoncentrációja miatt. A Párizsi Megállapodás kötelezettségvállalásaival való összhang érdekében elemezni kell, hogy mely globális szén-dioxid-költségvetés egyeztethető össze a hőmérséklet-változás iparosodás előtti szinthez képest 1,5  oC-ra való korlátozása érdekében tett erőfeszítésekkel, és meg kell állapítani, hogy mennyi az Unió igazságos részesedése a fennmaradó globális uniós szén-dioxid-kibocsátási költségvetésből. A hosszú távú éghajlati és energiastratégiáknak összhangban kell lenniük a szén-dioxid-kibocsátási költségvetéssel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6c)

Az éghajlati rendszer szempontjából a meghatározott idő alatti halmozott emberi eredetű összkibocsátás a lényeges az üvegházhatású gázok légköri összkoncentrációja miatt. A Párizsi Megállapodás kötelezettségvállalásaival való összhang érdekében elemezni kell, hogy mely globális szén-dioxid-költségvetés egyeztethető össze a hőmérséklet-változás iparosodás előtti szinthez képest 1,5  oC-ra való korlátozása érdekében tett erőfeszítésekkel, és meg kell állapítani, hogy mennyi az Unió igazságos részesedése a fennmaradó globális uniós szén-dioxid-kibocsátási költségvetésből. A hosszú távú éghajlati és energiastratégiáknak összhangban kell lenniük a szén-dioxid-kibocsátási költségvetéssel.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

6 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6d) | Az Uniónak és a tagállamoknak rendszeresen felül kell vizsgálniuk az éghajlat- és energiapolitikai célokat, és azokat szükség szerint felfelé kell módosítaniuk, hogy tükrözzék az UNFCCC folyamat keretében végrehajtott egymást követő felülvizsgálatokat és az éghajlatváltozás ütemére és hatásaira vonatkozó legújabb tudományos bizonyítékokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6d)

Az Uniónak és a tagállamoknak rendszeresen felül kell vizsgálniuk az éghajlat- és energiapolitikai célokat, és azokat szükség szerint felfelé kell módosítaniuk, hogy tükrözzék az UNFCCC folyamat keretében végrehajtott egymást követő felülvizsgálatokat és az éghajlatváltozás ütemére és hatásaira vonatkozó legújabb tudományos bizonyítékokat.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

6 e preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6e) | Bár az Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy messze a legnagyobb mértékű ÜHG-kibocsátáscsökkentést teljesíti 2030-ig, egyedül nem veheti fel a versenyt az éghajlatváltozás jelentette fenyegetéssel. A Bizottságnak és a tagállamoknak minden lehetőséget ki kell használniuk, hogy meggyőzzék különösen az Unióval folytatott nemzetközi kereskedelemből hasznot húzó országokat arról, hogy arányosan kivegyék a részüket a globális felelősségvállalásból és az uniós ambíció szintére emeljék célkitűzéseiket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6e)

Bár az Unió kötelezettséget vállalt arra, hogy messze a legnagyobb mértékű ÜHG-kibocsátáscsökkentést teljesíti 2030-ig, egyedül nem veheti fel a versenyt az éghajlatváltozás jelentette fenyegetéssel. A Bizottságnak és a tagállamoknak minden lehetőséget ki kell használniuk, hogy meggyőzzék különösen az Unióval folytatott nemzetközi kereskedelemből hasznot húzó országokat arról, hogy arányosan kivegyék a részüket a globális felelősségvállalásból és az uniós ambíció szintére emeljék célkitűzéseiket.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Az Európai Tanács 2014. október 24-i következtetéseiben (14) azt is megállapította, hogy egy olyan megbízható és átlátható irányítási
  rendszer
  kell kialakítani, amely nem jár szükségtelen adminisztratív teherrel, és amely elősegíti annak biztosítását, hogy az Unió teljesítse éghajlat-politikai célkitűzéseit, ugyanakkor
  biztosítja a szükséges rugalmasságot
  a tagállamok
  számára, és teljes mértékben tiszteletben tartja
  azon
  jogukat
  , hogy szabadon meghatározzák energiaszerkezetüket. A következtetések hangsúlyozták, hogy ennek az irányítási rendszernek a meglévő építőelemeken, például a nemzeti éghajlatvédelmi programokon és a megújuló energiára és az energiahatékonyságra vonatkozó nemzeti terveken, továbbá azon kell alapulniuk, hogy észszerűsíteni kell és össze kell vonni az elkülönült tervezési és jelentéstételi irányokat. Egyetértettek abban is, hogy erősíteni kell a fogyasztók szerepét és jogaikat, a beruházók számára pedig nagyobb fokú átláthatóságot és kiszámíthatóságot kell biztosítani többek között annak révén, hogy rendszeresen nyomon követik a megfizethető, biztonságos, versenyképes, védett és fenntartható energiarendszer irányában tett előrehaladás mérésére szolgáló fő mutatókat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Az Európai Tanács 2014. október 24-i következtetéseiben (14) azt is megállapította, hogy egy olyan megbízható és átlátható irányítási
  rendszer
  kell kialakítani, amely nem jár szükségtelen adminisztratív teherrel, és amely elősegíti annak biztosítását, hogy az Unió teljesítse éghajlat-politikai célkitűzéseit, ugyanakkor
  biztosítja a szükséges rugalmasságot
  a tagállamok
  számára, és teljes mértékben tiszteletben tartja
  azon
  jogukat
  , hogy szabadon meghatározzák energiaszerkezetüket. A következtetések hangsúlyozták, hogy ennek az irányítási rendszernek a meglévő építőelemeken, például a nemzeti éghajlatvédelmi programokon és a megújuló energiára és az energiahatékonyságra vonatkozó nemzeti terveken, továbbá azon kell alapulniuk, hogy észszerűsíteni kell és össze kell vonni az elkülönült tervezési és jelentéstételi irányokat. Egyetértettek abban is, hogy erősíteni kell a fogyasztók szerepét és jogaikat, a beruházók számára pedig nagyobb fokú átláthatóságot és kiszámíthatóságot kell biztosítani többek között annak révén, hogy rendszeresen nyomon követik a megfizethető, biztonságos, versenyképes, védett és fenntartható energiarendszer irányában tett előrehaladás mérésére szolgáló fő mutatókat.

| (7) | Az Európai Tanács 2014. október 24-i következtetéseiben (14) azt is megállapította, hogy egy olyan megbízható és átlátható irányítási
  rendszert
  kell kialakítani, amely nem jár szükségtelen adminisztratív teherrel,
  kellő rugalmasságot biztosít a tagállamok számára
  és amely elősegíti annak biztosítását, hogy az Unió teljesítse éghajlat-politikai célkitűzéseit, ugyanakkor
  teljes mértékben tiszteletben tartja
  a tagállamok azon
  jogát
  , hogy szabadon meghatározzák energiaszerkezetüket. A következtetések hangsúlyozták, hogy ennek az irányítási rendszernek a meglévő építőelemeken, például a nemzeti éghajlatvédelmi programokon és a megújuló energiára és az energiahatékonyságra vonatkozó nemzeti terveken, továbbá azon kell alapulniuk, hogy észszerűsíteni kell és össze kell vonni az elkülönült tervezési és jelentéstételi irányokat. Egyetértettek abban is, hogy erősíteni kell a fogyasztók szerepét és jogaikat, a beruházók számára pedig nagyobb fokú átláthatóságot és kiszámíthatóságot kell biztosítani többek között annak révén, hogy rendszeresen nyomon követik a megfizethető, biztonságos, versenyképes, védett és fenntartható energiarendszer irányában tett előrehaladás mérésére szolgáló fő mutatókat
  , megkönnyítik a tagállamok éghajlatváltozási és energiapolitikái közötti koordinációt, valamint ösztönzik a tagállamok közötti regionális együttműködést
  . |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Tanács 2014. október 24-i következtetéseiben (14) azt is megállapította, hogy egy olyan megbízható és átlátható irányítási
  rendszert
  kell kialakítani, amely nem jár szükségtelen adminisztratív teherrel,
  kellő rugalmasságot biztosít a tagállamok számára
  és amely elősegíti annak biztosítását, hogy az Unió teljesítse éghajlat-politikai célkitűzéseit, ugyanakkor
  teljes mértékben tiszteletben tartja
  a tagállamok azon
  jogát
  , hogy szabadon meghatározzák energiaszerkezetüket. A következtetések hangsúlyozták, hogy ennek az irányítási rendszernek a meglévő építőelemeken, például a nemzeti éghajlatvédelmi programokon és a megújuló energiára és az energiahatékonyságra vonatkozó nemzeti terveken, továbbá azon kell alapulniuk, hogy észszerűsíteni kell és össze kell vonni az elkülönült tervezési és jelentéstételi irányokat. Egyetértettek abban is, hogy erősíteni kell a fogyasztók szerepét és jogaikat, a beruházók számára pedig nagyobb fokú átláthatóságot és kiszámíthatóságot kell biztosítani többek között annak révén, hogy rendszeresen nyomon követik a megfizethető, biztonságos, versenyképes, védett és fenntartható energiarendszer irányában tett előrehaladás mérésére szolgáló fő mutatókat
  , megkönnyítik a tagállamok éghajlatváltozási és energiapolitikái közötti koordinációt, valamint ösztönzik a tagállamok közötti regionális együttműködést
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | A Tanács 2015. november 26-i következtetéseiben (16) elismerte, hogy az energiaunió irányítási rendszere az energiaunió hatékony és eredményes felépítésének és célkitűzései elérésének egyik elengedhetetlen eszköze. Kiemelte, hogy az irányítási rendszernek azon az elven kell alapulnia, hogy integrálja az éghajlat- és energiapolitikai intézkedések stratégiai tervezését és a végrehajtásukról szóló jelentéstételt, valamint koordinálja az éghajlat- és energiapolitikával foglalkozó szereplőket uniós, regionális és tagállami szinten. Azt is hangsúlyozta, hogy az irányítási rendszernek biztosítania kell a 2030-ra elfogadott energia- és éghajlat-politikai célok elérését, és hogy az irányítási rendszer nyomon fogja követni, hogy kollektív uniós szinten milyen előrelépést sikerül elérni az energiaunió öt dimenziója mentén meghatározott
  szakpolitikai
  célkitűzések megvalósítása terén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

A Tanács 2015. november 26-i következtetéseiben (16) elismerte, hogy az energiaunió irányítási rendszere az energiaunió hatékony és eredményes felépítésének és célkitűzései elérésének egyik elengedhetetlen eszköze. Kiemelte, hogy az irányítási rendszernek azon az elven kell alapulnia, hogy integrálja az éghajlat- és energiapolitikai intézkedések stratégiai tervezését és a végrehajtásukról szóló jelentéstételt, valamint koordinálja az éghajlat- és energiapolitikával foglalkozó szereplőket uniós, regionális és tagállami szinten. Azt is hangsúlyozta, hogy az irányítási rendszernek biztosítania kell a 2030-ra elfogadott energia- és éghajlat-politikai célok elérését, és hogy az irányítási rendszer nyomon fogja követni, hogy kollektív uniós szinten milyen előrelépést sikerül elérni az energiaunió öt dimenziója mentén meghatározott
  szakpolitikai
  célkitűzések megvalósítása terén.

| (10) | A Tanács 2015. november 26-i következtetéseiben (16) elismerte, hogy az energiaunió irányítási rendszere az energiaunió hatékony és eredményes felépítésének és célkitűzései elérésének egyik elengedhetetlen eszköze. Kiemelte, hogy az irányítási rendszernek azon az elven kell alapulnia, hogy integrálja az éghajlat- és energiapolitikai intézkedések stratégiai tervezését és a végrehajtásukról szóló jelentéstételt, valamint koordinálja az éghajlat- és energiapolitikával foglalkozó szereplőket uniós, regionális és tagállami szinten. Azt is hangsúlyozta, hogy az irányítási rendszernek biztosítania kell a 2030-ra elfogadott energia- és éghajlat-politikai célok elérését, és hogy az irányítási rendszer nyomon fogja követni, hogy
  az egyes tagállamokban és
  kollektív uniós szinten milyen előrelépést sikerül elérni az energiaunió öt dimenziója mentén meghatározott
  célok és
  célkitűzések megvalósítása terén. |
| --- | --- |

(10)

A Tanács 2015. november 26-i következtetéseiben (16) elismerte, hogy az energiaunió irányítási rendszere az energiaunió hatékony és eredményes felépítésének és célkitűzései elérésének egyik elengedhetetlen eszköze. Kiemelte, hogy az irányítási rendszernek azon az elven kell alapulnia, hogy integrálja az éghajlat- és energiapolitikai intézkedések stratégiai tervezését és a végrehajtásukról szóló jelentéstételt, valamint koordinálja az éghajlat- és energiapolitikával foglalkozó szereplőket uniós, regionális és tagállami szinten. Azt is hangsúlyozta, hogy az irányítási rendszernek biztosítania kell a 2030-ra elfogadott energia- és éghajlat-politikai célok elérését, és hogy az irányítási rendszer nyomon fogja követni, hogy
  az egyes tagállamokban és
  kollektív uniós szinten milyen előrelépést sikerül elérni az energiaunió öt dimenziója mentén meghatározott
  célok és
  célkitűzések megvalósítása terén.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Ezért az energiaunió irányítási rendszerének fő célkitűzését annak kell képeznie, hogy lehetővé tegyék az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret céljainak elérését. Ezért ez a rendelet összekapcsolódik a 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai célokat végrehajtó ágazati jogszabályokkal. Miközben a tagállamoknak rugalmasságra van szükségük a nemzeti energiaszerkezetükhöz és preferenciáikhoz legjobban illeszkedő szakpolitikák megválasztásában, ennek a rugalmasságnak összeegyeztethetőnek kell lennie a piac további integrációjával, a megnövekedett versennyel, az energia- és éghajlat-politikai célkitűzések elérésével és
  az
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való fokozatos átállással. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Ezért az energiaunió irányítási rendszerének fő célkitűzését annak kell képeznie, hogy lehetővé tegyék az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret céljainak elérését. Ezért ez a rendelet összekapcsolódik a 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai célokat végrehajtó ágazati jogszabályokkal. Miközben a tagállamoknak rugalmasságra van szükségük a nemzeti energiaszerkezetükhöz és preferenciáikhoz legjobban illeszkedő szakpolitikák megválasztásában, ennek a rugalmasságnak összeegyeztethetőnek kell lennie a piac további integrációjával, a megnövekedett versennyel, az energia- és éghajlat-politikai célkitűzések elérésével és
  az
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való fokozatos átállással.

| (12) | Ezért az energiaunió irányítási rendszerének fő célkitűzését annak kell képeznie, hogy lehetővé tegyék az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret céljainak
  az ÜHG-kibocsátáscsökkentés, a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság területére vonatkozó céljainak
  elérését. Ezért ez a rendelet összekapcsolódik a 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai célokat végrehajtó ágazati jogszabályokkal. Miközben a tagállamoknak rugalmasságra van szükségük a nemzeti energiaszerkezetükhöz és preferenciáikhoz legjobban illeszkedő szakpolitikák megválasztásában, ennek a rugalmasságnak összeegyeztethetőnek kell lennie a piac további integrációjával, a megnövekedett versennyel, az energia- és éghajlat-politikai célkitűzések elérésével és
  a nagy energiahatékonyságú és megújuló energián alapuló rendszeren alapuló fenntartható,
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való fokozatos átállással.
  Be kell vezetni a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiákra vonatkozó sablont, e stratégiák minőségének és összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(12)

Ezért az energiaunió irányítási rendszerének fő célkitűzését annak kell képeznie, hogy lehetővé tegyék az energiaunió célkitűzéseinek és különösen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret céljainak
  az ÜHG-kibocsátáscsökkentés, a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság területére vonatkozó céljainak
  elérését. Ezért ez a rendelet összekapcsolódik a 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai célokat végrehajtó ágazati jogszabályokkal. Miközben a tagállamoknak rugalmasságra van szükségük a nemzeti energiaszerkezetükhöz és preferenciáikhoz legjobban illeszkedő szakpolitikák megválasztásában, ennek a rugalmasságnak összeegyeztethetőnek kell lennie a piac további integrációjával, a megnövekedett versennyel, az energia- és éghajlat-politikai célkitűzések elérésével és
  a nagy energiahatékonyságú és megújuló energián alapuló rendszeren alapuló fenntartható,
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való fokozatos átállással.
  Be kell vezetni a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiákra vonatkozó sablont, e stratégiák minőségének és összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé tartó átmenet változásokat követel meg a befektetői magatartásban, és ösztönzőket tesz szükségessé a teljes szakpolitikai spektrumban. Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése az európai gazdaság hatékonyságának és innovációjának fellendítését követeli meg, és különösen a levegőminőség javulását kell eredményeznie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé tartó átmenet változásokat követel meg a befektetői magatartásban, és ösztönzőket tesz szükségessé a teljes szakpolitikai spektrumban. Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése az európai gazdaság hatékonyságának és innovációjának fellendítését követeli meg, és különösen a levegőminőség javulását kell eredményeznie.

| (13) | A fenntartható,
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé tartó
  , társadalmilag elfogadható
  átmenet
  jelentős
  változásokat követel meg a befektetői magatartásban
  – különösen az állami és magánberuházások tekintetében –
  , és ösztönzőket tesz szükségessé a teljes szakpolitikai spektrumban
  , valamint regionális piaci reformokat kíván meg
  . Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése az európai gazdaság hatékonyságának és innovációjának fellendítését követeli meg, és különösen
  fenntartható munkahelyeket kell teremtenie és
  a levegőminőség javulását kell eredményeznie. |
| --- | --- |

(13)

A fenntartható,
  alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé tartó
  , társadalmilag elfogadható
  átmenet
  jelentős
  változásokat követel meg a befektetői magatartásban
  – különösen az állami és magánberuházások tekintetében –
  , és ösztönzőket tesz szükségessé a teljes szakpolitikai spektrumban
  , valamint regionális piaci reformokat kíván meg
  . Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése az európai gazdaság hatékonyságának és innovációjának fellendítését követeli meg, és különösen
  fenntartható munkahelyeket kell teremtenie és
  a levegőminőség javulását kell eredményeznie.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | Az Uniónak és a tagállamoknak az energiatámogatások – legalább a fosszilis tüzelőanyagok tekintetében való – betiltására irányuló konkrét intézkedéseket kell hozniuk, annak érdekében, hogy megfeleljenek a G7-ek és a G20-ak nemzetközi kötelezettségvállalásainak, illetve a Párizsi Megállapodásnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

Az Uniónak és a tagállamoknak az energiatámogatások – legalább a fosszilis tüzelőanyagok tekintetében való – betiltására irányuló konkrét intézkedéseket kell hozniuk, annak érdekében, hogy megfeleljenek a G7-ek és a G20-ak nemzetközi kötelezettségvállalásainak, illetve a Párizsi Megállapodásnak.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Mivel az üvegházhatást okozó gázok és légszennyező anyagok nagyrészt közös forrásokból származnak, az ÜHG-kibocsátás csökkentésére szolgáló szakpolitikai intézkedéseknek járulékos előnyei lehetnek a levegőminőségre nézve, ami
  kiegyenlítheti
  az ÜHG-kibocsátás mérséklésének
  néhány
  rövid távú költségét
  vagy akár az összes ilyen költséget
  . Mivel a 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) alapján jelentett adatok fontos elemek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék és a nemzeti tervek összeállításához, el kell ismerni annak fontosságát, hogy olyan adatokat kell összeállítani és jelenteni, amelyek következetesek a 2001/81/EK irányelvben és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó jegyzékben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Mivel az üvegházhatást okozó gázok és légszennyező anyagok nagyrészt közös forrásokból származnak, az ÜHG-kibocsátás csökkentésére szolgáló szakpolitikai intézkedéseknek járulékos előnyei lehetnek a levegőminőségre nézve, ami
  kiegyenlítheti
  az ÜHG-kibocsátás mérséklésének
  néhány
  rövid távú költségét
  vagy akár az összes ilyen költséget
  . Mivel a 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) alapján jelentett adatok fontos elemek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék és a nemzeti tervek összeállításához, el kell ismerni annak fontosságát, hogy olyan adatokat kell összeállítani és jelenteni, amelyek következetesek a 2001/81/EK irányelvben és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó jegyzékben.

| (14) | Mivel az üvegházhatást okozó gázok és légszennyező anyagok nagyrészt közös forrásokból származnak, az ÜHG-kibocsátás csökkentésére szolgáló szakpolitikai intézkedéseknek
  különösen a városi térségekben
  járulékos előnyei lehetnek a 
  közegészségre és a
  levegőminőségre nézve, ami
  kiegyenlíti
  az ÜHG-kibocsátás mérséklésének
  összes
  rövid távú költségét. Mivel a 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) alapján jelentett adatok fontos elemek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék és a nemzeti tervek összeállításához, el kell ismerni annak fontosságát, hogy olyan adatokat kell összeállítani és jelenteni, amelyek következetesek a 2001/81/EK irányelvben és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó jegyzékben. |
| --- | --- |

(14)

Mivel az üvegházhatást okozó gázok és légszennyező anyagok nagyrészt közös forrásokból származnak, az ÜHG-kibocsátás csökkentésére szolgáló szakpolitikai intézkedéseknek
  különösen a városi térségekben
  járulékos előnyei lehetnek a 
  közegészségre és a
  levegőminőségre nézve, ami
  kiegyenlíti
  az ÜHG-kibocsátás mérséklésének
  összes
  rövid távú költségét. Mivel a 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (18) alapján jelentett adatok fontos elemek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék és a nemzeti tervek összeállításához, el kell ismerni annak fontosságát, hogy olyan adatokat kell összeállítani és jelenteni, amelyek következetesek a 2001/81/EK irányelvben és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó jegyzékben.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | A Bizottság minőségi jogalkotás melletti szilárd elkötelezettségével összhangban az energiaunió irányítási rendszerének jelentősen csökkentenie kell a tagállamokra, a Bizottságra és más uniós intézményekre háruló adminisztratív
  terhet
  , és elő kell segítenie az uniós
  és
  nemzeti szinten az energiarendszer alacsony szén-dioxid kibocsátású gazdaság irányába mutató átalakítása tekintetében hozott szakpolitikák és intézkedések koherenciáját és megfelelőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

A Bizottság minőségi jogalkotás melletti szilárd elkötelezettségével összhangban az energiaunió irányítási rendszerének jelentősen csökkentenie kell a tagállamokra, a Bizottságra és más uniós intézményekre háruló adminisztratív
  terhet
  , és elő kell segítenie az uniós
  és
  nemzeti szinten az energiarendszer alacsony szén-dioxid kibocsátású gazdaság irányába mutató átalakítása tekintetében hozott szakpolitikák és intézkedések koherenciáját és megfelelőségét.

| (16) | A Bizottság minőségi jogalkotás melletti szilárd elkötelezettségével összhangban
  és a kutatási, innovációs és beruházási szakpolitikával összeegyeztethetően
  az energiaunió irányítási rendszerének jelentősen csökkentenie kell a tagállamokra
  és az érdekelt felekre
  , a Bizottságra és más uniós intézményekre háruló adminisztratív
  összetettséget
  , és elő kell segítenie az uniós
  , makroregionális, regionális,
  nemzeti
  és helyi
  szinten az energiarendszer
  fenntartható,
  alacsony szén-dioxid kibocsátású gazdaság irányába mutató átalakítása tekintetében hozott szakpolitikák és intézkedések koherenciáját és megfelelőségét. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság minőségi jogalkotás melletti szilárd elkötelezettségével összhangban
  és a kutatási, innovációs és beruházási szakpolitikával összeegyeztethetően
  az energiaunió irányítási rendszerének jelentősen csökkentenie kell a tagállamokra
  és az érdekelt felekre
  , a Bizottságra és más uniós intézményekre háruló adminisztratív
  összetettséget
  , és elő kell segítenie az uniós
  , makroregionális, regionális,
  nemzeti
  és helyi
  szinten az energiarendszer
  fenntartható,
  alacsony szén-dioxid kibocsátású gazdaság irányába mutató átalakítása tekintetében hozott szakpolitikák és intézkedések koherenciáját és megfelelőségét.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Az energiaunió célkitűzéseinek elérését az uniós kezdeményezések és az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekben meghatározott koherens nemzeti szakpolitikák összekapcsolásán keresztül kell biztosítani. Az energetika és éghajlat-védelem területén elfogadott ágazati uniós jogszabályok meghatározzák azokat a tervezési követelményeket, amelyek a változás előmozdításának hasznos eszközei voltak nemzeti szinten. A különböző időpontokban történt bevezetésük átfedésekhez vezetett, és nem mérlegelték kellően a szakpolitikai területek közötti szinergikus hatásokat és kölcsönhatásokat
  . Ezért
  az éghajlatvédelem és energetika területén jelenleg elkülönülten létező tervezést, jelentéstételt és ellenőrzést
  lehetőség szerint
  észszerűsíteni és integrálni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Az energiaunió célkitűzéseinek elérését az uniós kezdeményezések és az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekben meghatározott koherens nemzeti szakpolitikák összekapcsolásán keresztül kell biztosítani. Az energetika és éghajlat-védelem területén elfogadott ágazati uniós jogszabályok meghatározzák azokat a tervezési követelményeket, amelyek a változás előmozdításának hasznos eszközei voltak nemzeti szinten. A különböző időpontokban történt bevezetésük átfedésekhez vezetett, és nem mérlegelték kellően a szakpolitikai területek közötti szinergikus hatásokat és kölcsönhatásokat
  . Ezért
  az éghajlatvédelem és energetika területén jelenleg elkülönülten létező tervezést, jelentéstételt és ellenőrzést
  lehetőség szerint
  észszerűsíteni és integrálni kell.

| (17) | Az energiaunió
  céljainak és
  célkitűzéseinek elérését az uniós kezdeményezések és az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekben meghatározott koherens nemzeti szakpolitikák összekapcsolásán keresztül kell biztosítani. Az energetika és éghajlat-védelem területén elfogadott ágazati uniós jogszabályok meghatározzák azokat a tervezési követelményeket, amelyek a változás előmozdításának hasznos eszközei voltak nemzeti szinten. A különböző időpontokban történt bevezetésük átfedésekhez vezetett, és nem mérlegelték kellően a szakpolitikai területek közötti szinergikus hatásokat és kölcsönhatásokat
  a költséghatékonyság rovására.
  Az éghajlatvédelem és energetika területén jelenleg elkülönülten létező tervezést, jelentéstételt és ellenőrzést
  adott esetben
  észszerűsíteni és integrálni kell. |
| --- | --- |

(17)

Az energiaunió
  céljainak és
  célkitűzéseinek elérését az uniós kezdeményezések és az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekben meghatározott koherens nemzeti szakpolitikák összekapcsolásán keresztül kell biztosítani. Az energetika és éghajlat-védelem területén elfogadott ágazati uniós jogszabályok meghatározzák azokat a tervezési követelményeket, amelyek a változás előmozdításának hasznos eszközei voltak nemzeti szinten. A különböző időpontokban történt bevezetésük átfedésekhez vezetett, és nem mérlegelték kellően a szakpolitikai területek közötti szinergikus hatásokat és kölcsönhatásokat
  a költséghatékonyság rovására.
  Az éghajlatvédelem és energetika területén jelenleg elkülönülten létező tervezést, jelentéstételt és ellenőrzést
  adott esetben
  észszerűsíteni és integrálni kell.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | Fel kell mérni a dekarbonizáció elérésére szolgáló meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kölcsönhatásokat, és a tagállamoknak mennyiségi vagy minőségi értékelést kell végezniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

Fel kell mérni a dekarbonizáció elérésére szolgáló meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések közötti kölcsönhatásokat, és a tagállamoknak mennyiségi vagy minőségi értékelést kell végezniük.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

17 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17b) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveik és a hosszú távú kibocsátáscsökkentési stratégiáik szakpolitikai koherenciáját az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17b)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell a nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveik és a hosszú távú kibocsátáscsökkentési stratégiáik szakpolitikai koherenciáját az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjével.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveknek tízéves időszakokat kell felölelniük, és áttekintés kell adniuk az energiarendszer és a szakpolitika aktuális helyzetéről. Az energiaunió mind az öt fő dimenziójára vonatkozóan meg kell adniuk a nemzeti célkitűzéseket és az e célkitűzések teljesítésére szolgáló megfelelő szakpolitikákat és intézkedéseket, valamint egy elemzési alapot kell biztosítaniuk. A 2021-től 2030-ig tartó első tízéves időszakot felölelő nemzeti terveknek különös figyelmet kell fordítaniuk az üvegházhatást okozó gázok csökkentése, a megújuló energia, az energiahatékonyság és a villamosenergia-rendszerösszeköttetés tekintetében 2030-ra meghatározott célokra. A tagállamoknak törekedniük kell annak biztosítására, hogy a nemzeti tervek összeegyeztethetők legyenek a fenntartható fejlesztési célokkal, és hozzájáruljanak azokhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveknek tízéves időszakokat kell felölelniük, és áttekintés kell adniuk az energiarendszer és a szakpolitika aktuális helyzetéről. Az energiaunió mind az öt fő dimenziójára vonatkozóan meg kell adniuk a nemzeti célkitűzéseket és az e célkitűzések teljesítésére szolgáló megfelelő szakpolitikákat és intézkedéseket, valamint egy elemzési alapot kell biztosítaniuk. A 2021-től 2030-ig tartó első tízéves időszakot felölelő nemzeti terveknek különös figyelmet kell fordítaniuk az üvegházhatást okozó gázok csökkentése, a megújuló energia, az energiahatékonyság és a villamosenergia-rendszerösszeköttetés tekintetében 2030-ra meghatározott célokra. A tagállamoknak törekedniük kell annak biztosítására, hogy a nemzeti tervek összeegyeztethetők legyenek a fenntartható fejlesztési célokkal, és hozzájáruljanak azokhoz.

| (18) | Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveknek tízéves időszakokat kell felölelniük, és áttekintés kell adniuk az energiarendszer és a szakpolitika aktuális helyzetéről. Az energiaunió mind az öt fő dimenziójára vonatkozóan meg kell adniuk a nemzeti
  célokat vagy
  célkitűzéseket és az e célkitűzések teljesítésére szolgáló megfelelő szakpolitikákat és intézkedéseket, valamint egy elemzési alapot kell biztosítaniuk. A 2021-től 2030-ig tartó első tízéves időszakot felölelő nemzeti terveknek különös figyelmet kell fordítaniuk az üvegházhatást okozó gázok csökkentése, a megújuló energia, az energiahatékonyság és a villamosenergia-rendszerösszeköttetés tekintetében 2030-ra meghatározott célokra. A tagállamoknak törekedniük kell annak biztosítására, hogy a nemzeti tervek összeegyeztethetők legyenek a fenntartható fejlesztési célokkal, és hozzájáruljanak azokhoz. |
| --- | --- |

(18)

Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveknek tízéves időszakokat kell felölelniük, és áttekintés kell adniuk az energiarendszer és a szakpolitika aktuális helyzetéről. Az energiaunió mind az öt fő dimenziójára vonatkozóan meg kell adniuk a nemzeti
  célokat vagy
  célkitűzéseket és az e célkitűzések teljesítésére szolgáló megfelelő szakpolitikákat és intézkedéseket, valamint egy elemzési alapot kell biztosítaniuk. A 2021-től 2030-ig tartó első tízéves időszakot felölelő nemzeti terveknek különös figyelmet kell fordítaniuk az üvegházhatást okozó gázok csökkentése, a megújuló energia, az energiahatékonyság és a villamosenergia-rendszerösszeköttetés tekintetében 2030-ra meghatározott célokra. A tagállamoknak törekedniük kell annak biztosítására, hogy a nemzeti tervek összeegyeztethetők legyenek a fenntartható fejlesztési célokkal, és hozzájáruljanak azokhoz.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

18 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18a) | Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveik elkészítésekor a tagállamoknak értékelniük kell az energiaszegény háztartások számát, figyelembe véve a vonatkozó nemzeti összefüggésben alapvető életszínvonal biztosításához szükséges otthoni energetikai szolgáltatásokat, amelyeket ezek a háztartások – alacsony jövedelmük, magas energiakiadásaik és otthonaik nem megfelelő energiahatékonyságának együtteséből fakadóan – nem engedhetnek meg maguknak. A tagállamoknak ismertetniük kell az energiaszegénység leküzdésére irányuló meglévő és tervezett szakpolitikáikat és intézkedéseiket, és adott esetben nemzeti célkitűzést kell meghatározniuk az energiaszegény háztartások számának csökkentésére vonatkozóan. A Bizottságnak közös módszertant kell elfogadnia a tagállamok számára az energiaszegénység fogalmának meghatározása céljából, és az egyes tagállamoknak a konkrét nemzeti körülményeiknek megfelelően kell meghatározniuk az energiaszegénységben élő háztartások fogalmát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18a)

Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveik elkészítésekor a tagállamoknak értékelniük kell az energiaszegény háztartások számát, figyelembe véve a vonatkozó nemzeti összefüggésben alapvető életszínvonal biztosításához szükséges otthoni energetikai szolgáltatásokat, amelyeket ezek a háztartások – alacsony jövedelmük, magas energiakiadásaik és otthonaik nem megfelelő energiahatékonyságának együtteséből fakadóan – nem engedhetnek meg maguknak. A tagállamoknak ismertetniük kell az energiaszegénység leküzdésére irányuló meglévő és tervezett szakpolitikáikat és intézkedéseiket, és adott esetben nemzeti célkitűzést kell meghatározniuk az energiaszegény háztartások számának csökkentésére vonatkozóan. A Bizottságnak közös módszertant kell elfogadnia a tagállamok számára az energiaszegénység fogalmának meghatározása céljából, és az egyes tagállamoknak a konkrét nemzeti körülményeiknek megfelelően kell meghatározniuk az energiaszegénységben élő háztartások fogalmát.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

18 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (18b) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervük tartalmazza a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretből származó uniós támogatást. A 2020 utáni többéves pénzügyi keretből származó nemzeti előirányzatoknak aktívan hozzá kell járulniuk az energiaunió céljainak és célkitűzéseinek eléréséhez, különösen az üvegházhatásúgáz-kibocsátással (többek között a nyelőnkénti eltávolítással), a megújuló energiával és az energiahatékonysággal kapcsolatos ágazatokban. Ennek érdekében a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre irányuló nemzeti és helyi szintű programozási folyamatnak az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek bizottsági értékelésével együtt kell végbemennie, hogy azok ambiciózus törekvéseket tükrözzenek, különösen a Párizsi Megállapodás hosszú távú célkitűzései és a fenntartható fejlesztési célok fényében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18b)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervük tartalmazza a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretből származó uniós támogatást. A 2020 utáni többéves pénzügyi keretből származó nemzeti előirányzatoknak aktívan hozzá kell járulniuk az energiaunió céljainak és célkitűzéseinek eléréséhez, különösen az üvegházhatásúgáz-kibocsátással (többek között a nyelőnkénti eltávolítással), a megújuló energiával és az energiahatékonysággal kapcsolatos ágazatokban. Ennek érdekében a 2020 utáni többéves pénzügyi keretre irányuló nemzeti és helyi szintű programozási folyamatnak az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek bizottsági értékelésével együtt kell végbemennie, hogy azok ambiciózus törekvéseket tükrözzenek, különösen a Párizsi Megállapodás hosszú távú célkitűzései és a fenntartható fejlesztési célok fényében.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | A tagállamoknak létre kell hozniuk a többszintű energiapolitikai párbeszéd állandó platformját, amely egybegyűjti a helyi hatóságokat, a civil társadalmi szervezeteket, az üzleti közösséget, a beruházókat és más érintett érdekelt feleket, hogy megvitassák az energia- és éghajlat-politikák tekintetében tervbe vett különböző lehetőségeket. A platform keretében meg kell vitatni az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveket, valamint a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiákat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

A tagállamoknak létre kell hozniuk a többszintű energiapolitikai párbeszéd állandó platformját, amely egybegyűjti a helyi hatóságokat, a civil társadalmi szervezeteket, az üzleti közösséget, a beruházókat és más érintett érdekelt feleket, hogy megvitassák az energia- és éghajlat-politikák tekintetében tervbe vett különböző lehetőségeket. A platform keretében meg kell vitatni az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveket, valamint a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiákat.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | Az energetikai és éghajlatvédelmi szakpolitikák és intézkedések végrehajtása hatást gyakorol a környezetre. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy a nyilvánosság már korán és ténylegesen lehetőséget kapjon az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek előkészítésében való részvételre és a konzultációra, adott esetben a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (24) és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i egyezményével (Aarhusi Egyezmény) összhangban. A tagállamoknak biztosítaniuk kell a szociális partnerek részvételét az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek elkészítésében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

Az energetikai és éghajlatvédelmi szakpolitikák és intézkedések végrehajtása hatást gyakorol a környezetre. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy a nyilvánosság már korán és ténylegesen lehetőséget kapjon az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek előkészítésében való részvételre és a konzultációra, adott esetben a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (24) és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i egyezményével (Aarhusi Egyezmény) összhangban. A tagállamoknak biztosítaniuk kell a szociális partnerek részvételét az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek elkészítésében.

| (20) | Az energetikai és éghajlatvédelmi szakpolitikák és intézkedések végrehajtása hatást gyakorol a környezetre. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy a nyilvánosság már korán és ténylegesen lehetőséget kapjon az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek
  és a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiák
  előkészítésében való
  aktív
  részvételre és a konzultációra, adott esetben a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (24) és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i egyezményével (Aarhusi Egyezmény) összhangban. A tagállamoknak biztosítaniuk kell a szociális partnerek
  , a helyi hatóságok és valamennyi érdekelt fél
  részvételét
  a tervezési és jelentéstételi folyamatok korai szakaszában, valamint
  az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek
  és hosszú távú stratégiák
  elkészítésében. |
| --- | --- |

(20)

Az energetikai és éghajlatvédelmi szakpolitikák és intézkedések végrehajtása hatást gyakorol a környezetre. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell, hogy a nyilvánosság már korán és ténylegesen lehetőséget kapjon az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek
  és a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiák
  előkészítésében való
  aktív
  részvételre és a konzultációra, adott esetben a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (24) és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i egyezményével (Aarhusi Egyezmény) összhangban. A tagállamoknak biztosítaniuk kell a szociális partnerek
  , a helyi hatóságok és valamennyi érdekelt fél
  részvételét
  a tervezési és jelentéstételi folyamatok korai szakaszában, valamint
  az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek
  és hosszú távú stratégiák
  elkészítésében.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A regionális
  együttműködésnek kulcsszerepe van az energiaunió célkitűzései elérésének biztosításában
  . A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy megjegyzéseket fűzzenek más tagállamok terveihez azok véglegesítése előtt, hogy elkerüljék a következetlenségeket és a többi tagállamra gyakorolt potenciális negatív hatásokat, és biztosítsák, hogy a közös célkitűzéseket együttesen teljesítsék. A nemzeti
  jelentések
  kidolgozása és véglegesítése, valamint az azt követő végrehajtása terén folytatott regionális együttműködés elengedhetetlen az intézkedések hatékonyságának és eredményességének javításához, valamint a piaci integráció és az energiabiztonság erősítéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A regionális
  együttműködésnek kulcsszerepe van az energiaunió célkitűzései elérésének biztosításában
  . A tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy megjegyzéseket fűzzenek más tagállamok terveihez azok véglegesítése előtt, hogy elkerüljék a következetlenségeket és a többi tagállamra gyakorolt potenciális negatív hatásokat, és biztosítsák, hogy a közös célkitűzéseket együttesen teljesítsék. A nemzeti
  jelentések
  kidolgozása és véglegesítése, valamint az azt követő végrehajtása terén folytatott regionális együttműködés elengedhetetlen az intézkedések hatékonyságának és eredményességének javításához, valamint a piaci integráció és az energiabiztonság erősítéséhez.

| (21) | A
  tagállamoknak makroregionális és
  regionális
  együttműködésre van szükségük, amely révén közösen végrehajthatnak egyes politikákat és intézkedéseket, hozzájárulva a közös célok és célkitűzések költségoptimális eléréséhez. A Bizottságnak meg kell könnyítenie a tagállamok közötti effajta együttműködést.
   A tagállamoknak
  továbbá
  lehetőséget kell kapniuk arra, hogy megjegyzéseket fűzzenek más tagállamok terveihez azok véglegesítése előtt, hogy elkerüljék a következetlenségeket és a többi tagállamra gyakorolt potenciális negatív hatásokat, és biztosítsák, hogy a közös célkitűzéseket együttesen teljesítsék. A nemzeti
  tervek
  kidolgozása és véglegesítése, valamint az azt követő végrehajtása terén folytatott
  makroregionális és
  regionális együttműködés elengedhetetlen az intézkedések hatékonyságának és eredményességének javításához, valamint a piaci integráció és az energiabiztonság erősítéséhez. |
| --- | --- |

(21)

A
  tagállamoknak makroregionális és
  regionális
  együttműködésre van szükségük, amely révén közösen végrehajthatnak egyes politikákat és intézkedéseket, hozzájárulva a közös célok és célkitűzések költségoptimális eléréséhez. A Bizottságnak meg kell könnyítenie a tagállamok közötti effajta együttműködést.
   A tagállamoknak
  továbbá
  lehetőséget kell kapniuk arra, hogy megjegyzéseket fűzzenek más tagállamok terveihez azok véglegesítése előtt, hogy elkerüljék a következetlenségeket és a többi tagállamra gyakorolt potenciális negatív hatásokat, és biztosítsák, hogy a közös célkitűzéseket együttesen teljesítsék. A nemzeti
  tervek
  kidolgozása és véglegesítése, valamint az azt követő végrehajtása terén folytatott
  makroregionális és
  regionális együttműködés elengedhetetlen az intézkedések hatékonyságának és eredményességének javításához, valamint a piaci integráció és az energiabiztonság erősítéséhez.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

22 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (22) | A nemzeti terveknek állandónak kell lenniük, hogy a 
  befektetői
  biztonság garantálása érdekében biztosítsák a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.
  Azonban elő kell írni, hogy
  a 
  jelentések által lefedett
  tízéves
  időszak alatt egyszer aktualizálni kell a nemzeti jelentéseket, hogy
  lehetőséget
  adjanak
  a tagállamoknak a lényegesen megváltozó körülményekhez való alkalmazkodásra.
  A 2021-től 2030-ig tartó időszakot felölelő tervek esetében a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy 2024. január 1-jéig aktualizálják terveiket. A
  célokat
  , célkitűzéseket
  és
  hozzájárulásokat
  csak azzal a céllal szabad módosítani, hogy azok tükrözzék a magasabb általánosan megcélzott szintet, különösen
  a 2030-ra vonatkozó
  energia- és éghajlat-politikai célok tekintetében.
  Az aktualizálás
  részeként a tagállamoknak erőfeszítéseket kell tenniük az olyan hátrányos környezeti hatások mérséklése érdekében, amelyek az integrált jelentéstétel keretében váltak nyilvánvalóvá. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(22)

A nemzeti terveknek állandónak kell lenniük, hogy a 
  befektetői
  biztonság garantálása érdekében biztosítsák a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát.
  Azonban elő kell írni, hogy
  a 
  jelentések által lefedett
  tízéves
  időszak alatt egyszer aktualizálni kell a nemzeti jelentéseket, hogy
  lehetőséget
  adjanak
  a tagállamoknak a lényegesen megváltozó körülményekhez való alkalmazkodásra.
  A 2021-től 2030-ig tartó időszakot felölelő tervek esetében a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy 2024. január 1-jéig aktualizálják terveiket. A
  célokat
  , célkitűzéseket
  és
  hozzájárulásokat
  csak azzal a céllal szabad módosítani, hogy azok tükrözzék a magasabb általánosan megcélzott szintet, különösen
  a 2030-ra vonatkozó
  energia- és éghajlat-politikai célok tekintetében.
  Az aktualizálás
  részeként a tagállamoknak erőfeszítéseket kell tenniük az olyan hátrányos környezeti hatások mérséklése érdekében, amelyek az integrált jelentéstétel keretében váltak nyilvánvalóvá.

| (22) | A nemzeti terveknek állandónak kell lenniük, hogy a 
  beruházási
  biztonság garantálása érdekében biztosítsák a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. A 
  nemzeti tervek
  tízéves
  gördülő időszakokban történő rendszeres benyújtása
  lehetőséget
  ad
  a tagállamoknak a lényegesen megváltozó körülményekhez való alkalmazkodásra. A célokat és
  célkitűzéseket
  csak azzal a céllal szabad módosítani, hogy azok tükrözzék a magasabb általánosan megcélzott szintet, különösen
  az
  energia- és éghajlat-politikai célok tekintetében.
  E tervek
  részeként a tagállamoknak erőfeszítéseket kell tenniük az olyan hátrányos környezeti hatások mérséklése érdekében, amelyek az integrált jelentéstétel keretében váltak nyilvánvalóvá. |
| --- | --- |

(22)

A nemzeti terveknek állandónak kell lenniük, hogy a 
  beruházási
  biztonság garantálása érdekében biztosítsák a nemzeti szakpolitikák és intézkedések átláthatóságát és kiszámíthatóságát. A 
  nemzeti tervek
  tízéves
  gördülő időszakokban történő rendszeres benyújtása
  lehetőséget
  ad
  a tagállamoknak a lényegesen megváltozó körülményekhez való alkalmazkodásra. A célokat és
  célkitűzéseket
  csak azzal a céllal szabad módosítani, hogy azok tükrözzék a magasabb általánosan megcélzott szintet, különösen
  az
  energia- és éghajlat-politikai célok tekintetében.
  E tervek
  részeként a tagállamoknak erőfeszítéseket kell tenniük az olyan hátrányos környezeti hatások mérséklése érdekében, amelyek az integrált jelentéstétel keretében váltak nyilvánvalóvá.

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | A hosszú távú
  kibocsátáscsökkentési
  stratégiáiknak kulcsfontosságú szerepük van abban, hogy a tagállamok hozzájáruljanak a gazdasági átalakuláshoz, a munkahelyteremtéshez, a növekedéshez és az átfogóbb fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, valamint hogy igazságos és költséghatékony módon induljanak el a Párizsi Megállapodásban rögzített hosszú távú célok felé. Emellett felkérik a Párizsi Megállapodás feleit, hogy 2020-ig közöljék az évszázad közepéig kitekintő, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló hosszú távú fejlesztési stratégiáikat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

A hosszú távú
  kibocsátáscsökkentési
  stratégiáiknak kulcsfontosságú szerepük van abban, hogy a tagállamok hozzájáruljanak a gazdasági átalakuláshoz, a munkahelyteremtéshez, a növekedéshez és az átfogóbb fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, valamint hogy igazságos és költséghatékony módon induljanak el a Párizsi Megállapodásban rögzített hosszú távú célok felé. Emellett felkérik a Párizsi Megállapodás feleit, hogy 2020-ig közöljék az évszázad közepéig kitekintő, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló hosszú távú fejlesztési stratégiáikat.

| (23) | A hosszú távú
  éghajlat- és energiapolitikai
  stratégiáiknak kulcsfontosságú szerepük van abban, hogy a tagállamok hozzájáruljanak a gazdasági átalakuláshoz, a munkahelyteremtéshez, a növekedéshez és az átfogóbb fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, valamint hogy igazságos és költséghatékony módon induljanak el a Párizsi Megállapodásban rögzített hosszú távú célok felé. Emellett felkérik a Párizsi Megállapodás feleit, hogy 2020-ig közöljék az évszázad közepéig kitekintő, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló hosszú távú fejlesztési stratégiáikat. |
| --- | --- |

(23)

A hosszú távú
  éghajlat- és energiapolitikai
  stratégiáiknak kulcsfontosságú szerepük van abban, hogy a tagállamok hozzájáruljanak a gazdasági átalakuláshoz, a munkahelyteremtéshez, a növekedéshez és az átfogóbb fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, valamint hogy igazságos és költséghatékony módon induljanak el a Párizsi Megállapodásban rögzített hosszú távú célok felé. Emellett felkérik a Párizsi Megállapodás feleit, hogy 2020-ig közöljék az évszázad közepéig kitekintő, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló hosszú távú fejlesztési stratégiáikat.

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

23 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23a) | A tagállamoknak hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiákat kell kidolgozniuk 2050-re és az azon túli időszakra, amelyek azonosítják a különböző ágazatokban elvégzendő azon átalakításokat, amelyek szükségesek a megújuló energián alapuló rendszerre való áttéréshez és a Párizsi Megállapodás céljainak az eléréséhez. A stratégiáknak összeegyeztethetőnek kell lenniük a fennmaradó globális szén-dioxid-költségvetés Unióra eső igazságos részarányával, és azokat nyílt és átlátható módon, az érintett érdekelt felek teljes körű bevonásával kell kidolgozni. Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveknek a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiákra kell épülniük, és összhangban kell lenniük azokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23a)

A tagállamoknak hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiákat kell kidolgozniuk 2050-re és az azon túli időszakra, amelyek azonosítják a különböző ágazatokban elvégzendő azon átalakításokat, amelyek szükségesek a megújuló energián alapuló rendszerre való áttéréshez és a Párizsi Megállapodás céljainak az eléréséhez. A stratégiáknak összeegyeztethetőnek kell lenniük a fennmaradó globális szén-dioxid-költségvetés Unióra eső igazságos részarányával, és azokat nyílt és átlátható módon, az érintett érdekelt felek teljes körű bevonásával kell kidolgozni. Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveknek a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiákra kell épülniük, és összhangban kell lenniük azokkal.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

23 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23b) | A földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás (LULUCF) ágazat erősen ki van téve az éghajlatváltozás következményeinek, és igen sérülékeny. Az ágazat ugyanakkor komoly potenciális lehetőségekkel rendelkezik ahhoz, hogy hosszú távon éghajlati előnyöket biztosítson, és jelentősen hozzájáruljon a hosszú távú uniós és nemzetközi éghajlatpolitikai célkitűzések megvalósításához. Az ágazat több módon is hozzájárulhat az éghajlatváltozás mérsékléséhez, különösen a kibocsátás csökkentése, valamint a nyelők és a szénkészlet megtartása és megerősítése, valamint a szénintenzív anyagokat és fosszilis üzemanyagokat helyettesíteni képes bioanyagok rendelkezésre bocsátása révén. Annak érdekében, hogy a szénmegkötés növelését célzó intézkedések hatékonyak legyenek, alapvető fontosságú a fenntartható erőforrás-gazdálkodás és a széntárolók hosszú távú stabilitása és alkalmazkodóképessége. A fenntartható beruházások lehetőségének jövőbeli biztosítása érdekében a hosszú távú stratégiák elengedhetetlenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23b)

A földhasználat, földhasználat-megváltoztatás és erdőgazdálkodás (LULUCF) ágazat erősen ki van téve az éghajlatváltozás következményeinek, és igen sérülékeny. Az ágazat ugyanakkor komoly potenciális lehetőségekkel rendelkezik ahhoz, hogy hosszú távon éghajlati előnyöket biztosítson, és jelentősen hozzájáruljon a hosszú távú uniós és nemzetközi éghajlatpolitikai célkitűzések megvalósításához. Az ágazat több módon is hozzájárulhat az éghajlatváltozás mérsékléséhez, különösen a kibocsátás csökkentése, valamint a nyelők és a szénkészlet megtartása és megerősítése, valamint a szénintenzív anyagokat és fosszilis üzemanyagokat helyettesíteni képes bioanyagok rendelkezésre bocsátása révén. Annak érdekében, hogy a szénmegkötés növelését célzó intézkedések hatékonyak legyenek, alapvető fontosságú a fenntartható erőforrás-gazdálkodás és a széntárolók hosszú távú stabilitása és alkalmazkodóképessége. A fenntartható beruházások lehetőségének jövőbeli biztosítása érdekében a hosszú távú stratégiák elengedhetetlenek.

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

23 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (23c) | További összeköttetések kialakításakor fontos elvégezni a költségek és hasznok teljes körű értékelését, beleértve annak valamennyi műszaki, társadalmi-gazdasági és környezeti hatását, ahogyan azt a TEN-E rendelet előírja, továbbá figyelembe kell venni az összeköttetések pozitív externáliáit, úgy mint a megújuló energiaforrások integrációját, az energiaellátás biztonságát és a belső piacon létrejövő megnövekedett versenyt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23c)

További összeköttetések kialakításakor fontos elvégezni a költségek és hasznok teljes körű értékelését, beleértve annak valamennyi műszaki, társadalmi-gazdasági és környezeti hatását, ahogyan azt a TEN-E rendelet előírja, továbbá figyelembe kell venni az összeköttetések pozitív externáliáit, úgy mint a megújuló energiaforrások integrációját, az energiaellátás biztonságát és a belső piacon létrejövő megnövekedett versenyt.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

24 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (24) | Ahogy a tervezés esetében is, az energetika és éghajlat-védelem területén elfogadott ágazati uniós jogszabályok meghatározzák azokat a jelentéstételi követelményeket, amelyek a változás előmozdításának hasznos eszközei voltak nemzeti szinten, azonban ezeket a követelményeket különböző időpontokban vezették be, ami átfedésekhez vezetett,
  és
  nem mérlegelték kellően a szakpolitikai területek, például az ÜHG-mérséklés, a megújuló energia, az energiahatékonyság és a piaci integráció közötti szinergikus hatásokat és kölcsönhatásokat. Hogy megteremtsék a megfelelő egyensúlyt aközött, hogy egyrészt biztosítani kell a nemzeti tervek megfelelő nyomon követését, másrészt viszont csökkenteni kell az adminisztratív
  terhet
  , a tagállamoknak kétévente eredményjelentést kell készíteniük a tervek végrehajtásáról és az energiarendszerben bekövetkezett fejleményekről. Ennek ellenére néhány jelentést továbbra is évente kell benyújtani, különös tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéből (UNFCCC) és az uniós rendeletekből adódó éghajlatvédelmi jelentéstételi követelményekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(24)

Ahogy a tervezés esetében is, az energetika és éghajlat-védelem területén elfogadott ágazati uniós jogszabályok meghatározzák azokat a jelentéstételi követelményeket, amelyek a változás előmozdításának hasznos eszközei voltak nemzeti szinten, azonban ezeket a követelményeket különböző időpontokban vezették be, ami átfedésekhez vezetett,
  és
  nem mérlegelték kellően a szakpolitikai területek, például az ÜHG-mérséklés, a megújuló energia, az energiahatékonyság és a piaci integráció közötti szinergikus hatásokat és kölcsönhatásokat. Hogy megteremtsék a megfelelő egyensúlyt aközött, hogy egyrészt biztosítani kell a nemzeti tervek megfelelő nyomon követését, másrészt viszont csökkenteni kell az adminisztratív
  terhet
  , a tagállamoknak kétévente eredményjelentést kell készíteniük a tervek végrehajtásáról és az energiarendszerben bekövetkezett fejleményekről. Ennek ellenére néhány jelentést továbbra is évente kell benyújtani, különös tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéből (UNFCCC) és az uniós rendeletekből adódó éghajlatvédelmi jelentéstételi követelményekre.

| (24) | Ahogy a tervezés esetében is, az energetika és éghajlat-védelem területén elfogadott ágazati uniós jogszabályok meghatározzák azokat a jelentéstételi követelményeket, amelyek a 
  piaci reformok mellett a
  változás előmozdításának hasznos eszközei voltak nemzeti szinten, azonban ezeket a követelményeket különböző időpontokban vezették be, ami átfedésekhez
  és a költséghatékonyság hiányához
  vezetett,
  valamint
  nem mérlegelték kellően a szakpolitikai területek, például az ÜHG-mérséklés, a megújuló energia, az energiahatékonyság és a piaci integráció közötti szinergikus hatásokat és kölcsönhatásokat. Hogy megteremtsék a megfelelő egyensúlyt aközött, hogy egyrészt biztosítani kell a nemzeti tervek megfelelő nyomon követését, másrészt viszont csökkenteni kell az adminisztratív
  bonyolultságot
  , a tagállamoknak kétévente eredményjelentést kell készíteniük a tervek végrehajtásáról és az energiarendszerben bekövetkezett fejleményekről. Ennek ellenére néhány jelentést továbbra is évente kell benyújtani, különös tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéből (UNFCCC) és az uniós rendeletekből adódó éghajlatvédelmi jelentéstételi követelményekre. |
| --- | --- |

(24)

Ahogy a tervezés esetében is, az energetika és éghajlat-védelem területén elfogadott ágazati uniós jogszabályok meghatározzák azokat a jelentéstételi követelményeket, amelyek a 
  piaci reformok mellett a
  változás előmozdításának hasznos eszközei voltak nemzeti szinten, azonban ezeket a követelményeket különböző időpontokban vezették be, ami átfedésekhez
  és a költséghatékonyság hiányához
  vezetett,
  valamint
  nem mérlegelték kellően a szakpolitikai területek, például az ÜHG-mérséklés, a megújuló energia, az energiahatékonyság és a piaci integráció közötti szinergikus hatásokat és kölcsönhatásokat. Hogy megteremtsék a megfelelő egyensúlyt aközött, hogy egyrészt biztosítani kell a nemzeti tervek megfelelő nyomon követését, másrészt viszont csökkenteni kell az adminisztratív
  bonyolultságot
  , a tagállamoknak kétévente eredményjelentést kell készíteniük a tervek végrehajtásáról és az energiarendszerben bekövetkezett fejleményekről. Ennek ellenére néhány jelentést továbbra is évente kell benyújtani, különös tekintettel az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéből (UNFCCC) és az uniós rendeletekből adódó éghajlatvédelmi jelentéstételi követelményekre.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

25 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (25) | A tagállamok integrált eredményjelentéseinek tükrözniük kell a nemzeti tervekre vonatkozó sablonokban meghatározott elemeket. Az integrált eredményjelentésekre vonatkozó sablont – technikai jellegük miatt, és mivel az első eredményjelentés 2021-ben esedékes – a későbbi végrehajtási jogi aktus(ok)ban kell részletezni. Az eredményjelentéseket az Unióval, a többi tagállammal és a piaci szereplőkkel, köztük a fogyasztókkal szembeni átláthatóság biztosítása érdekében kell elkészíteni. A jelentéseknek fel kell ölelniük az energiaunió öt dimenzióját, az első időszak tekintetében pedig ezzel egyidejűleg hangsúlyt kell helyezniük a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret céljai közé tartozó területekre is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(25)

A tagállamok integrált eredményjelentéseinek tükrözniük kell a nemzeti tervekre vonatkozó sablonokban meghatározott elemeket. Az integrált eredményjelentésekre vonatkozó sablont – technikai jellegük miatt, és mivel az első eredményjelentés 2021-ben esedékes – a későbbi végrehajtási jogi aktus(ok)ban kell részletezni. Az eredményjelentéseket az Unióval, a többi tagállammal és a piaci szereplőkkel, köztük a fogyasztókkal szembeni átláthatóság biztosítása érdekében kell elkészíteni. A jelentéseknek fel kell ölelniük az energiaunió öt dimenzióját, az első időszak tekintetében pedig ezzel egyidejűleg hangsúlyt kell helyezniük a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret céljai közé tartozó területekre is.

| (25) | A tagállamok integrált eredményjelentéseinek tükrözniük kell a nemzeti tervekre vonatkozó sablonokban meghatározott elemeket. Az integrált eredményjelentésekre vonatkozó sablont – technikai jellegük miatt, és mivel az első eredményjelentés 2021-ben esedékes – a későbbi végrehajtási jogi aktus(ok)ban kell részletezni. Az eredményjelentéseket az Unióval, a többi tagállammal
  , a regionális
  és
  helyi hatóságokkal,
  a piaci szereplőkkel, köztük a fogyasztókkal
  , bármely egyéb érintett érdekelt féllel és a széles nyilvánossággal
  szembeni átláthatóság biztosítása érdekében kell elkészíteni. A jelentéseknek fel kell ölelniük az energiaunió öt dimenzióját, az első időszak tekintetében pedig ezzel egyidejűleg hangsúlyt kell helyezniük a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret céljai közé tartozó területekre is. |
| --- | --- |

(25)

A tagállamok integrált eredményjelentéseinek tükrözniük kell a nemzeti tervekre vonatkozó sablonokban meghatározott elemeket. Az integrált eredményjelentésekre vonatkozó sablont – technikai jellegük miatt, és mivel az első eredményjelentés 2021-ben esedékes – a későbbi végrehajtási jogi aktus(ok)ban kell részletezni. Az eredményjelentéseket az Unióval, a többi tagállammal
  , a regionális
  és
  helyi hatóságokkal,
  a piaci szereplőkkel, köztük a fogyasztókkal
  , bármely egyéb érintett érdekelt féllel és a széles nyilvánossággal
  szembeni átláthatóság biztosítása érdekében kell elkészíteni. A jelentéseknek fel kell ölelniük az energiaunió öt dimenzióját, az első időszak tekintetében pedig ezzel egyidejűleg hangsúlyt kell helyezniük a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret céljai közé tartozó területekre is.

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | AZ 525/2013/EU rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok az információk átláthatóságának, pontosságának, következetességének, teljességének és összehasonlíthatóságának fontosságára mutattak rá. E tapasztalatokra építve ennek a rendeletnek biztosítania kell, hogy a tagállamok az eredményjelentések fő elemeként beszámoljanak szakpolitikáikról, intézkedéseikről és előrejelzéseikről. Az ezekben a jelentésekben szereplő információk elengedhetetlenek a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] szerinti kötelezettségvállalások megfelelő idejű végrehajtásának bizonyításához. Az uniós és tagállami szintű rendszerek működtetése és folyamatos fejlesztése a jelentéstételre vonatkozó jobb iránymutatással összekapcsolva jelentős mértékben hozzájárul a dekarbonizáció dimenziója terén elért haladás nyomon követéséhez szükséges információk folyamatos javításához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

AZ 525/2013/EU rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok az információk átláthatóságának, pontosságának, következetességének, teljességének és összehasonlíthatóságának fontosságára mutattak rá. E tapasztalatokra építve ennek a rendeletnek biztosítania kell, hogy a tagállamok az eredményjelentések fő elemeként beszámoljanak szakpolitikáikról, intézkedéseikről és előrejelzéseikről. Az ezekben a jelentésekben szereplő információk elengedhetetlenek a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] szerinti kötelezettségvállalások megfelelő idejű végrehajtásának bizonyításához. Az uniós és tagállami szintű rendszerek működtetése és folyamatos fejlesztése a jelentéstételre vonatkozó jobb iránymutatással összekapcsolva jelentős mértékben hozzájárul a dekarbonizáció dimenziója terén elért haladás nyomon követéséhez szükséges információk folyamatos javításához.

| (28) | AZ 525/2013/EU rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok az információk átláthatóságának, pontosságának, következetességének, teljességének és összehasonlíthatóságának fontosságára mutattak rá. E tapasztalatokra építve ennek a rendeletnek biztosítania kell, hogy a tagállamok
  mind az öt dimenziót illetően hiteles és következetes adatokat és feltevéseket alkalmazzanak, és a forgatókönyvek és a modellek elkészítésekor felhasznált adatokat nyilvánosan elérhetővé tegyék, továbbá
  az eredményjelentések fő elemeként beszámoljanak szakpolitikáikról, intézkedéseikről és előrejelzéseikről. Az ezekben a jelentésekben szereplő információk elengedhetetlenek a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] szerinti kötelezettségvállalások megfelelő idejű végrehajtásának bizonyításához. Az uniós és tagállami szintű rendszerek működtetése és folyamatos fejlesztése a jelentéstételre vonatkozó jobb iránymutatással összekapcsolva jelentős mértékben hozzájárul a dekarbonizáció dimenziója terén elért haladás nyomon követéséhez szükséges információk folyamatos javításához. |
| --- | --- |

(28)

AZ 525/2013/EU rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok az információk átláthatóságának, pontosságának, következetességének, teljességének és összehasonlíthatóságának fontosságára mutattak rá. E tapasztalatokra építve ennek a rendeletnek biztosítania kell, hogy a tagállamok
  mind az öt dimenziót illetően hiteles és következetes adatokat és feltevéseket alkalmazzanak, és a forgatókönyvek és a modellek elkészítésekor felhasznált adatokat nyilvánosan elérhetővé tegyék, továbbá
  az eredményjelentések fő elemeként beszámoljanak szakpolitikáikról, intézkedéseikről és előrejelzéseikről. Az ezekben a jelentésekben szereplő információk elengedhetetlenek a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] szerinti kötelezettségvállalások megfelelő idejű végrehajtásának bizonyításához. Az uniós és tagállami szintű rendszerek működtetése és folyamatos fejlesztése a jelentéstételre vonatkozó jobb iránymutatással összekapcsolva jelentős mértékben hozzájárul a dekarbonizáció dimenziója terén elért haladás nyomon követéséhez szükséges információk folyamatos javításához.

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | A
  tagállamokra és a Bizottságra háruló adminisztratív
  teher
  mérséklése érdekében a Bizottságnak
  online jelentéstételi
  platformot kell létrehoznia a kommunikáció megkönnyítése
  és az
  együttműködés előmozdítása érdekében. Ennek a platformnak biztosítania kell a jelentések megfelelő időben történő benyújtását, és elő kell segítenie a nemzeti jelentéstétel átláthatóságának javítását. Az
  e-jelentéstételi platformnak
  a meglévő jelentéstételi eljárásokra, adatbázisokra és e-eszközökre kell épülnie, és ki kell használnia azok előnyeit, mint amilyenek például az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, az Eurostat és a Közös Kutatóközpont jelentéstételi eljárásai, adatbázisai és e-eszközei, valamint az uniós
  környezetvédelemi
  vezetési és hitelesítési rendszerből levont tanulságok. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

A
  tagállamokra és a Bizottságra háruló adminisztratív
  teher
  mérséklése érdekében a Bizottságnak
  online jelentéstételi
  platformot kell létrehoznia a kommunikáció megkönnyítése
  és az
  együttműködés előmozdítása érdekében. Ennek a platformnak biztosítania kell a jelentések megfelelő időben történő benyújtását, és elő kell segítenie a nemzeti jelentéstétel átláthatóságának javítását. Az
  e-jelentéstételi platformnak
  a meglévő jelentéstételi eljárásokra, adatbázisokra és e-eszközökre kell épülnie, és ki kell használnia azok előnyeit, mint amilyenek például az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, az Eurostat és a Közös Kutatóközpont jelentéstételi eljárásai, adatbázisai és e-eszközei, valamint az uniós
  környezetvédelemi
  vezetési és hitelesítési rendszerből levont tanulságok.

| (30) | Az energia- és éghajlat-politika alakításának átláthatóbbá tétele és a
  tagállamokra és a Bizottságra háruló adminisztratív
  bonyolultság
  mérséklése érdekében a Bizottságnak
  nyilvános online
  platformot kell létrehoznia
  az információhoz való hozzáférés,
  a 
  Bizottság és a tagállamok közötti
  kommunikáció megkönnyítése
  , valamint a tagállamok közötti
  együttműködés előmozdítása érdekében. Ennek a platformnak biztosítania kell a jelentések megfelelő időben történő benyújtását, és elő kell segítenie a nemzeti jelentéstétel átláthatóságának javítását. Az
  e-platformnak
  a meglévő jelentéstételi eljárásokra, adatbázisokra és e-eszközökre kell épülnie, és ki kell használnia azok előnyeit, mint amilyenek például az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, az Eurostat és a Közös Kutatóközpont jelentéstételi eljárásai, adatbázisai és e-eszközei, valamint az uniós
  környezetvédelmi
  vezetési és hitelesítési rendszerből levont tanulságok. |
| --- | --- |

(30)

Az energia- és éghajlat-politika alakításának átláthatóbbá tétele és a
  tagállamokra és a Bizottságra háruló adminisztratív
  bonyolultság
  mérséklése érdekében a Bizottságnak
  nyilvános online
  platformot kell létrehoznia
  az információhoz való hozzáférés,
  a 
  Bizottság és a tagállamok közötti
  kommunikáció megkönnyítése
  , valamint a tagállamok közötti
  együttműködés előmozdítása érdekében. Ennek a platformnak biztosítania kell a jelentések megfelelő időben történő benyújtását, és elő kell segítenie a nemzeti jelentéstétel átláthatóságának javítását. Az
  e-platformnak
  a meglévő jelentéstételi eljárásokra, adatbázisokra és e-eszközökre kell épülnie, és ki kell használnia azok előnyeit, mint amilyenek például az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, az Eurostat és a Közös Kutatóközpont jelentéstételi eljárásai, adatbázisai és e-eszközei, valamint az uniós
  környezetvédelmi
  vezetési és hitelesítési rendszerből levont tanulságok.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

31 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (31) | A nemzeti tervezés és jelentéstétel keretében a Bizottságnak szolgáltatott adatokat illetően a tagállamoktól érkező információk nem ismételhetik meg azokat az adatokat és statisztikákat, amelyeket a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (27) összefüggésben az Eurostaton keresztül már rendelkezésre bocsátottak ugyanabban a formában, mint amelyet e rendelet tervezési és jelentéstételi kötelezettségei előírnak, és amelyek az Eurostatnál továbbra is elérhetők ugyanazokkal az értékekkel. A nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekben bejelentett adatoknak és előrejelzéseknek az Eurostat adataira és az európai statisztikák bejelentésére a 223/2009/EK rendelettel összhangban használt módszertanra kell épülniük, és összeegyeztethetőnek kell lenniük azokkal, amennyiben ezek rendelkezésre állnak, és időben is egybeesnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(31)

A nemzeti tervezés és jelentéstétel keretében a Bizottságnak szolgáltatott adatokat illetően a tagállamoktól érkező információk nem ismételhetik meg azokat az adatokat és statisztikákat, amelyeket a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (27) összefüggésben az Eurostaton keresztül már rendelkezésre bocsátottak ugyanabban a formában, mint amelyet e rendelet tervezési és jelentéstételi kötelezettségei előírnak, és amelyek az Eurostatnál továbbra is elérhetők ugyanazokkal az értékekkel. A nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekben bejelentett adatoknak és előrejelzéseknek az Eurostat adataira és az európai statisztikák bejelentésére a 223/2009/EK rendelettel összhangban használt módszertanra kell épülniük, és összeegyeztethetőnek kell lenniük azokkal, amennyiben ezek rendelkezésre állnak, és időben is egybeesnek.

| (31) | Az uniós szintű fellépés késedelmének elkerülése érdekében a Bizottságnak a 2030-as célok felé tett előrelépés értékelése céljából az éves ÜHG-kibocsátásokra, megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó, Európai Környezetvédelmi Ügynökség által biztosított becsléseket kell felhasználnia.
   A nemzeti tervezés és jelentéstétel keretében a Bizottságnak szolgáltatott adatokat illetően a tagállamoktól érkező információk nem ismételhetik meg azokat az adatokat és statisztikákat, amelyeket a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (27) összefüggésben az Eurostaton keresztül már rendelkezésre bocsátottak ugyanabban a formában, mint amelyet e rendelet tervezési és jelentéstételi kötelezettségei előírnak, és amelyek az Eurostatnál továbbra is elérhetők ugyanazokkal az értékekkel. A nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekben bejelentett adatoknak és előrejelzéseknek az Eurostat adataira és az európai statisztikák bejelentésére a 223/2009/EK rendelettel összhangban használt módszertanra kell épülniük, és összeegyeztethetőnek kell lenniük azokkal, amennyiben ezek rendelkezésre állnak, és időben is egybeesnek. |
| --- | --- |

(31)

Az uniós szintű fellépés késedelmének elkerülése érdekében a Bizottságnak a 2030-as célok felé tett előrelépés értékelése céljából az éves ÜHG-kibocsátásokra, megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó, Európai Környezetvédelmi Ügynökség által biztosított becsléseket kell felhasználnia.
   A nemzeti tervezés és jelentéstétel keretében a Bizottságnak szolgáltatott adatokat illetően a tagállamoktól érkező információk nem ismételhetik meg azokat az adatokat és statisztikákat, amelyeket a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (27) összefüggésben az Eurostaton keresztül már rendelkezésre bocsátottak ugyanabban a formában, mint amelyet e rendelet tervezési és jelentéstételi kötelezettségei előírnak, és amelyek az Eurostatnál továbbra is elérhetők ugyanazokkal az értékekkel. A nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekben bejelentett adatoknak és előrejelzéseknek az Eurostat adataira és az európai statisztikák bejelentésére a 223/2009/EK rendelettel összhangban használt módszertanra kell épülniük, és összeegyeztethetőnek kell lenniük azokkal, amennyiben ezek rendelkezésre állnak, és időben is egybeesnek.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

32 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (32) | Az energiaunió létrehozására irányuló stratégia
  célkitűzéseinek
  közös elérése érdekében elengedhetetlen, hogy a Bizottság értékelje
  a
  nemzeti terveket és – az eredményjelentések alapján –
  azok
  végrehajtását. Az első tízéves időszakban ez
  mindenekelőtt
  a 2030-ra vonatkozó uniós szintű energia- és éghajlat-politikai
  célok elérését, valamint az e célok eléréséhez szükséges nemzeti hozzájárulást fogja érinteni
  . Ezeket az értékeléseket kétévente, szükség esetén pedig évente kell elvégezni, és azokat a Bizottság energiaunió helyzetéről szóló jelentésében kell egységes formában összegezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(32)

Az energiaunió létrehozására irányuló stratégia
  célkitűzéseinek
  közös elérése érdekében elengedhetetlen, hogy a Bizottság értékelje
  a
  nemzeti terveket és – az eredményjelentések alapján –
  azok
  végrehajtását. Az első tízéves időszakban ez
  mindenekelőtt
  a 2030-ra vonatkozó uniós szintű energia- és éghajlat-politikai
  célok elérését, valamint az e célok eléréséhez szükséges nemzeti hozzájárulást fogja érinteni
  . Ezeket az értékeléseket kétévente, szükség esetén pedig évente kell elvégezni, és azokat a Bizottság energiaunió helyzetéről szóló jelentésében kell egységes formában összegezni.

| (32) | Az energiaunió létrehozására irányuló stratégia
  célkitűzései öt dimenziójának
  közös elérése
  , különösen egy teljes mértékben működő és alkalmazkodóképes energiaunió létrehozása
  érdekében elengedhetetlen, hogy a Bizottság értékelje
  az előzetes
  nemzeti terveket és – az eredményjelentések alapján –
  a bejelentett nemzeti tervek
  végrehajtását. Az első tízéves időszakban ez
  különösen igaz
  a 2030-ra vonatkozó uniós szintű energia- és éghajlat-politikai
  célokra
  . Ezeket az értékeléseket kétévente, szükség esetén pedig évente kell elvégezni, és azokat a Bizottság energiaunió helyzetéről szóló jelentésében kell egységes formában összegezni. |
| --- | --- |

(32)

Az energiaunió létrehozására irányuló stratégia
  célkitűzései öt dimenziójának
  közös elérése
  , különösen egy teljes mértékben működő és alkalmazkodóképes energiaunió létrehozása
  érdekében elengedhetetlen, hogy a Bizottság értékelje
  az előzetes
  nemzeti terveket és – az eredményjelentések alapján –
  a bejelentett nemzeti tervek
  végrehajtását. Az első tízéves időszakban ez
  különösen igaz
  a 2030-ra vonatkozó uniós szintű energia- és éghajlat-politikai
  célokra
  . Ezeket az értékeléseket kétévente, szükség esetén pedig évente kell elvégezni, és azokat a Bizottság energiaunió helyzetéről szóló jelentésében kell egységes formában összegezni.

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | A légi közlekedés a CO2 és más anyagok – például a nitrogén-oxidok – kibocsátása következtében, illetve egyéb mechanizmusok, így például a cirrus felhők fokozott képződése miatt van hatással az éghajlatra. Mivel az e hatásokra vonatkozó tudományos ismeretek köre gyorsan bővül, az 525/2013/EU rendelet már előírta a légi közlekedés éghajlatra gyakorolt, nem CO2 által okozott hatásainak aktualizált értékelését. Az e tekintetben alkalmazott modellezést rendszeresen hozzá kell igazítani a tudományos fejlődéshez. A 
  Bizottság
  az ilyen hatások elemzése alapján
  mérlegelhetné
  az ezek kezelésére szolgáló, megfelelő szakpolitikai lehetőségeket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

A légi közlekedés a CO2 és más anyagok – például a nitrogén-oxidok – kibocsátása következtében, illetve egyéb mechanizmusok, így például a cirrus felhők fokozott képződése miatt van hatással az éghajlatra. Mivel az e hatásokra vonatkozó tudományos ismeretek köre gyorsan bővül, az 525/2013/EU rendelet már előírta a légi közlekedés éghajlatra gyakorolt, nem CO2 által okozott hatásainak aktualizált értékelését. Az e tekintetben alkalmazott modellezést rendszeresen hozzá kell igazítani a tudományos fejlődéshez. A 
  Bizottság
  az ilyen hatások elemzése alapján
  mérlegelhetné
  az ezek kezelésére szolgáló, megfelelő szakpolitikai lehetőségeket.

| (33) | A légi közlekedés a CO2 és más anyagok – például a nitrogén-oxidok – kibocsátása következtében, illetve egyéb mechanizmusok, így például a cirrus felhők fokozott képződése miatt van hatással az éghajlatra. Mivel az e hatásokra vonatkozó tudományos ismeretek köre gyorsan bővül, az 525/2013/EU rendelet már előírta a légi közlekedés éghajlatra gyakorolt, nem CO2 által okozott hatásainak aktualizált értékelését. Az e tekintetben alkalmazott modellezést rendszeresen hozzá kell igazítani a tudományos fejlődéshez. A 
  Bizottságnak
  az ilyen hatások elemzése alapján
  2020. március 1-jéig mérlegelnie kell
  az ezek kezelésére szolgáló, megfelelő szakpolitikai lehetőségeket
  és szükség esetén jogalkotási javaslatot kell benyújtania
  . |
| --- | --- |

(33)

A légi közlekedés a CO2 és más anyagok – például a nitrogén-oxidok – kibocsátása következtében, illetve egyéb mechanizmusok, így például a cirrus felhők fokozott képződése miatt van hatással az éghajlatra. Mivel az e hatásokra vonatkozó tudományos ismeretek köre gyorsan bővül, az 525/2013/EU rendelet már előírta a légi közlekedés éghajlatra gyakorolt, nem CO2 által okozott hatásainak aktualizált értékelését. Az e tekintetben alkalmazott modellezést rendszeresen hozzá kell igazítani a tudományos fejlődéshez. A 
  Bizottságnak
  az ilyen hatások elemzése alapján
  2020. március 1-jéig mérlegelnie kell
  az ezek kezelésére szolgáló, megfelelő szakpolitikai lehetőségeket
  és szükség esetén jogalkotási javaslatot kell benyújtania
  .

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

33 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (33a) | Az Éghajlat-változási Keretegyezmény (UNFCCC) üvegházhatású gázokra vonatkozó jelenlegi jelentéstételi iránymutatásainak megfelelően a metánkibocsátás számítása és jelentése egy százéves időszakot felölelő globális felmelegedési potenciálon (GWP) alapul. Tekintettel a metán magas GWP-jére és viszonylag rövid légköri élettartamára, amely rövid és középtávon az éghajlatra gyakorolt jelentős hatáshoz vezet, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, milyen hatással lenne a szakpolitikákra és az intézkedésekre egy húszéves időtávlat elfogadása a metánra vonatkozóan. A Bizottságnak elemzése alapján mérlegelnie kell a különböző szakpolitikai lehetőségeket, hogy egy uniós metánstratégia révén gyors megoldást találjon a metánkibocsátásokra, prioritásként kezelve az energiával és a hulladékkal kapcsolatos metánkibocsátásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33a)

Az Éghajlat-változási Keretegyezmény (UNFCCC) üvegházhatású gázokra vonatkozó jelenlegi jelentéstételi iránymutatásainak megfelelően a metánkibocsátás számítása és jelentése egy százéves időszakot felölelő globális felmelegedési potenciálon (GWP) alapul. Tekintettel a metán magas GWP-jére és viszonylag rövid légköri élettartamára, amely rövid és középtávon az éghajlatra gyakorolt jelentős hatáshoz vezet, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, milyen hatással lenne a szakpolitikákra és az intézkedésekre egy húszéves időtávlat elfogadása a metánra vonatkozóan. A Bizottságnak elemzése alapján mérlegelnie kell a különböző szakpolitikai lehetőségeket, hogy egy uniós metánstratégia révén gyors megoldást találjon a metánkibocsátásokra, prioritásként kezelve az energiával és a hulladékkal kapcsolatos metánkibocsátásokat.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

34 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (34) | A nemzeti és uniós szakpolitikák és az energiaunió célkitűzései közötti koherencia biztosításának elősegítése érdekében folyamatos párbeszédet kell teremteni a Bizottság és a tagállamok között
  . Adott esetben a
  Bizottságnak ajánlásokat kell kiadnia a tagállamok részére, többek között az előzetes nemzeti tervek által megcélzott szintről, a bejelentett nemzeti tervek tervezeteiben foglalt szakpolitikáknak és intézkedéseknek ezt követő végrehajtásáról, valamint az energiaunió megvalósítása szempontjából releváns egyéb nemzeti szakpolitikákról és intézkedésekről. A tagállamok
  a lehető legnagyobb mértékben
  figyelembe veszik ezeket az ajánlásokat, és a későbbi eredményjelentésekben kifejtik, hogy ezeket miként hajtották végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(34)

A nemzeti és uniós szakpolitikák és az energiaunió célkitűzései közötti koherencia biztosításának elősegítése érdekében folyamatos párbeszédet kell teremteni a Bizottság és a tagállamok között
  . Adott esetben a
  Bizottságnak ajánlásokat kell kiadnia a tagállamok részére, többek között az előzetes nemzeti tervek által megcélzott szintről, a bejelentett nemzeti tervek tervezeteiben foglalt szakpolitikáknak és intézkedéseknek ezt követő végrehajtásáról, valamint az energiaunió megvalósítása szempontjából releváns egyéb nemzeti szakpolitikákról és intézkedésekről. A tagállamok
  a lehető legnagyobb mértékben
  figyelembe veszik ezeket az ajánlásokat, és a későbbi eredményjelentésekben kifejtik, hogy ezeket miként hajtották végre.

| (34) | A nemzeti és uniós szakpolitikák és az energiaunió célkitűzései közötti koherencia biztosításának elősegítése érdekében folyamatos párbeszédet kell teremteni a Bizottság és a tagállamok között
  , illetve
  adott esetben
  a tagállamok között. A
  Bizottságnak ajánlásokat kell kiadnia a tagállamok részére, többek között az előzetes nemzeti tervek által megcélzott szintről, a bejelentett nemzeti tervek tervezeteiben foglalt szakpolitikáknak és intézkedéseknek ezt követő végrehajtásáról, valamint az energiaunió megvalósítása szempontjából releváns egyéb nemzeti szakpolitikákról és intézkedésekről. A tagállamok figyelembe veszik ezeket az ajánlásokat, és a későbbi eredményjelentésekben kifejtik, hogy ezeket miként hajtották végre. |
| --- | --- |

(34)

A nemzeti és uniós szakpolitikák és az energiaunió célkitűzései közötti koherencia biztosításának elősegítése érdekében folyamatos párbeszédet kell teremteni a Bizottság és a tagállamok között
  , illetve
  adott esetben
  a tagállamok között. A
  Bizottságnak ajánlásokat kell kiadnia a tagállamok részére, többek között az előzetes nemzeti tervek által megcélzott szintről, a bejelentett nemzeti tervek tervezeteiben foglalt szakpolitikáknak és intézkedéseknek ezt követő végrehajtásáról, valamint az energiaunió megvalósítása szempontjából releváns egyéb nemzeti szakpolitikákról és intézkedésekről. A tagállamok figyelembe veszik ezeket az ajánlásokat, és a későbbi eredményjelentésekben kifejtik, hogy ezeket miként hajtották végre.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

35 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (35) | Amennyiben az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  tervek vagy azok aktualizálásai
  nem elégségesek az energiaunió célkitűzéseinek, az első időszakban pedig különösen a megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó 2030-as célok közös eléréséhez, a Bizottság uniós szinten intézkedéseket hoz e célkitűzések és célok közös elérésének biztosítása érdekében (megszüntetve ezzel a megcélzott szinttel kapcsolatos hiányosságokat). Amennyiben az Unió által e célkitűzések és célok elérése felé tett haladás nem elégséges azok megvalósításához, a Bizottság – az ajánlások megfogalmazásán túl – uniós szintű intézkedéseket
  hoz
  , vagy a 
  tagállamok további intézkedéseket hoznak
  e célkitűzések és célok
  elérésének biztosítása érdekében
  (megszüntetve ezzel a megvalósítás terén fennálló hiányosságokat). Ezeknek az intézkedéseknek a célok közös eléréséhez szükséges kötelezettségvállalások elosztása során figyelembe kell venniük a tagállamok által a megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó 2030-as célokhoz nyújtott korábbi ambiciózus
  hozzájárulásokat
  . A megújuló energia területén ezek az intézkedések magukban foglalhatják a tagállamoktól a Bizottság által kezelt pénzügyi platformhoz érkező pénzügyi hozzájárulásokat, amelyeket arra használnak fel, hogy Unió-szerte hozzájáruljanak a megújuló energiával kapcsolatos projektekhez. A tagállamok megújuló energiára vonatkozó 2020-as nemzeti céljai kiindulási alapként szolgálhatnak a megújuló energia 2021-től kezdődő részarányához. Az energiahatékonyság terén a további intézkedések különösen a termékek, az épületek és a közlekedés energiahatékonyságának javítására irányulhatnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(35)

Amennyiben az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  tervek vagy azok aktualizálásai
  nem elégségesek az energiaunió célkitűzéseinek, az első időszakban pedig különösen a megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó 2030-as célok közös eléréséhez, a Bizottság uniós szinten intézkedéseket hoz e célkitűzések és célok közös elérésének biztosítása érdekében (megszüntetve ezzel a megcélzott szinttel kapcsolatos hiányosságokat). Amennyiben az Unió által e célkitűzések és célok elérése felé tett haladás nem elégséges azok megvalósításához, a Bizottság – az ajánlások megfogalmazásán túl – uniós szintű intézkedéseket
  hoz
  , vagy a 
  tagállamok további intézkedéseket hoznak
  e célkitűzések és célok
  elérésének biztosítása érdekében
  (megszüntetve ezzel a megvalósítás terén fennálló hiányosságokat). Ezeknek az intézkedéseknek a célok közös eléréséhez szükséges kötelezettségvállalások elosztása során figyelembe kell venniük a tagállamok által a megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó 2030-as célokhoz nyújtott korábbi ambiciózus
  hozzájárulásokat
  . A megújuló energia területén ezek az intézkedések magukban foglalhatják a tagállamoktól a Bizottság által kezelt pénzügyi platformhoz érkező pénzügyi hozzájárulásokat, amelyeket arra használnak fel, hogy Unió-szerte hozzájáruljanak a megújuló energiával kapcsolatos projektekhez. A tagállamok megújuló energiára vonatkozó 2020-as nemzeti céljai kiindulási alapként szolgálhatnak a megújuló energia 2021-től kezdődő részarányához. Az energiahatékonyság terén a további intézkedések különösen a termékek, az épületek és a közlekedés energiahatékonyságának javítására irányulhatnak.

| (35) | Amennyiben az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  tervekben ismertetett célok, szakpolitikák és intézkedések
  nem elégségesek az energiaunió célkitűzéseinek, az első időszakban pedig különösen a megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó 2030-as célok közös eléréséhez, a Bizottság uniós szinten intézkedéseket hoz e célkitűzések és célok közös elérésének biztosítása érdekében
  , a tagállamoknak pedig 2020. december 31-ig felfelé kell módosítaniuk a megújuló energiaforrások területére vonatkozó nemzeti céljaikat
  (megszüntetve ezzel a megcélzott szinttel kapcsolatos hiányosságokat). Amennyiben az Unió által e célkitűzések és célok elérése felé tett haladás nem elégséges azok megvalósításához, a Bizottság – az ajánlások megfogalmazásán túl – uniós szintű intézkedéseket
  hozhat
  , vagy
  további intézkedésekre kötelezheti
  a 
  tagállamokat, hogy biztosítsa
  e célkitűzések és célok
  elérését
  (megszüntetve ezzel a megvalósítás terén fennálló hiányosságokat). Ezeknek az intézkedéseknek a célok közös eléréséhez szükséges kötelezettségvállalások elosztása során figyelembe kell venniük a tagállamok által a megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó 2030-as célokhoz nyújtott korábbi ambiciózus
  erőfeszítéseket
  . A megújuló energia területén ezek az intézkedések magukban foglalhatják a tagállamoktól a Bizottság által kezelt pénzügyi platformhoz érkező
  önkéntes
  pénzügyi hozzájárulásokat, amelyeket arra használnak fel, hogy Unió-szerte hozzájáruljanak a megújuló energiával kapcsolatos projektekhez
  , köztük az energiauniós érdekű projektekhez
  . A tagállamok megújuló energiára vonatkozó 2020-as nemzeti céljai kiindulási alapként szolgálhatnak a megújuló energia 2021-től kezdődő részarányához
  , és azokat a teljes időszak alatt fenn kell tartani
  . Az energiahatékonyság terén a további intézkedések különösen a termékek, az épületek és a közlekedés energiahatékonyságának javítására irányulhatnak. |
| --- | --- |

(35)

Amennyiben az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  tervekben ismertetett célok, szakpolitikák és intézkedések
  nem elégségesek az energiaunió célkitűzéseinek, az első időszakban pedig különösen a megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó 2030-as célok közös eléréséhez, a Bizottság uniós szinten intézkedéseket hoz e célkitűzések és célok közös elérésének biztosítása érdekében
  , a tagállamoknak pedig 2020. december 31-ig felfelé kell módosítaniuk a megújuló energiaforrások területére vonatkozó nemzeti céljaikat
  (megszüntetve ezzel a megcélzott szinttel kapcsolatos hiányosságokat). Amennyiben az Unió által e célkitűzések és célok elérése felé tett haladás nem elégséges azok megvalósításához, a Bizottság – az ajánlások megfogalmazásán túl – uniós szintű intézkedéseket
  hozhat
  , vagy
  további intézkedésekre kötelezheti
  a 
  tagállamokat, hogy biztosítsa
  e célkitűzések és célok
  elérését
  (megszüntetve ezzel a megvalósítás terén fennálló hiányosságokat). Ezeknek az intézkedéseknek a célok közös eléréséhez szükséges kötelezettségvállalások elosztása során figyelembe kell venniük a tagállamok által a megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó 2030-as célokhoz nyújtott korábbi ambiciózus
  erőfeszítéseket
  . A megújuló energia területén ezek az intézkedések magukban foglalhatják a tagállamoktól a Bizottság által kezelt pénzügyi platformhoz érkező
  önkéntes
  pénzügyi hozzájárulásokat, amelyeket arra használnak fel, hogy Unió-szerte hozzájáruljanak a megújuló energiával kapcsolatos projektekhez
  , köztük az energiauniós érdekű projektekhez
  . A tagállamok megújuló energiára vonatkozó 2020-as nemzeti céljai kiindulási alapként szolgálhatnak a megújuló energia 2021-től kezdődő részarányához
  , és azokat a teljes időszak alatt fenn kell tartani
  . Az energiahatékonyság terén a további intézkedések különösen a termékek, az épületek és a közlekedés energiahatékonyságának javítására irányulhatnak.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

38 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (38) | A tagállamoknak és Bizottságnak biztosítania kell a szoros együttműködést az energiaunió és e rendelet végrehajtásával kapcsolatos minden ügyben az Európai Parlament szoros bevonása mellett. A Bizottságnak
  adott esetben
  támogatnia kell a tagállamokat e rendelet végrehajtásában, különös tekintettel
  a
  nemzeti tervek létrehozására és az ahhoz kapcsolódó kapacitásépítésre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(38)

A tagállamoknak és Bizottságnak biztosítania kell a szoros együttműködést az energiaunió és e rendelet végrehajtásával kapcsolatos minden ügyben az Európai Parlament szoros bevonása mellett. A Bizottságnak
  adott esetben
  támogatnia kell a tagállamokat e rendelet végrehajtásában, különös tekintettel
  a
  nemzeti tervek létrehozására és az ahhoz kapcsolódó kapacitásépítésre.

| (38) | A tagállamoknak és Bizottságnak biztosítania kell a szoros együttműködést az energiaunió és e rendelet végrehajtásával kapcsolatos minden ügyben az Európai Parlament szoros bevonása mellett. A Bizottságnak támogatnia kell a tagállamokat e rendelet végrehajtásában, különös tekintettel
  az integrált
  nemzeti
  energia- és éghajlat-politikai
  tervek
  , a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégia
  létrehozására
  , végrehajtására
  és
  nyomon követésére, illetve
  az ahhoz kapcsolódó kapacitásépítésre
  , az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, a Közös Kutatóközpont belső erőforrásainak, a belső modellezési kapacitásnak és adott esetben külső szakértelemnek a mozgósításával
  . |
| --- | --- |

(38)

A tagállamoknak és Bizottságnak biztosítania kell a szoros együttműködést az energiaunió és e rendelet végrehajtásával kapcsolatos minden ügyben az Európai Parlament szoros bevonása mellett. A Bizottságnak támogatnia kell a tagállamokat e rendelet végrehajtásában, különös tekintettel
  az integrált
  nemzeti
  energia- és éghajlat-politikai
  tervek
  , a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégia
  létrehozására
  , végrehajtására
  és
  nyomon követésére, illetve
  az ahhoz kapcsolódó kapacitásépítésre
  , az Európai Környezetvédelmi Ügynökség, a Közös Kutatóközpont belső erőforrásainak, a belső modellezési kapacitásnak és adott esetben külső szakértelemnek a mozgósításával
  .

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

41 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (41a) | E felülvizsgálat az energiahatékonyság infrastrukturális prioritásként való kezelésével kapcsolatos rendelkezéseket foglal magában, elismerve, hogy az megfelel az infrastruktúra Nemzetközi Valutaalap és más gazdasági intézmények által használt fogalommeghatározásának, és azt döntő fontosságú elemmé és kiemelt megfontolássá teszi az Unió energetikai infrastruktúrájával kapcsolatos jövőbeli beruházási döntésekben

   (1a)

  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(41a)

E felülvizsgálat az energiahatékonyság infrastrukturális prioritásként való kezelésével kapcsolatos rendelkezéseket foglal magában, elismerve, hogy az megfelel az infrastruktúra Nemzetközi Valutaalap és más gazdasági intézmények által használt fogalommeghatározásának, és azt döntő fontosságú elemmé és kiemelt megfontolássá teszi az Unió energetikai infrastruktúrájával kapcsolatos jövőbeli beruházási döntésekben

   (1a)

  .

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

43 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (43) | A Bizottságot az e rendelet szerinti feladataiban az
  Energiaunió-bizottság
  támogatja, amely előkészíti a végrehajtási jogi aktusokat.
  E bizottság adott esetben felváltja
  az
  Éghajlatváltozási Bizottságot és más bizottságokat, és átveszi feladataikat
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(43)

A Bizottságot az e rendelet szerinti feladataiban az
  Energiaunió-bizottság
  támogatja, amely előkészíti a végrehajtási jogi aktusokat.
  E bizottság adott esetben felváltja
  az
  Éghajlatváltozási Bizottságot és más bizottságokat, és átveszi feladataikat
  .

| (43) | A Bizottságot az e rendelet szerinti feladataiban az
  Energiaügyi és Éghajlatváltozási Bizottság
  támogatja, amely előkészíti a végrehajtási jogi aktusokat.
  Az éghajlatváltozással kapcsolatos külön rendelkezések végrehajtásával kapcsolatos kérdésekben a Bizottság munkáját az 525/2013/EU rendelet szerint létrehozott Éghajlatváltozási Bizottság segíti. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottságot az e rendelet szerinti feladataiban az
  Energiaügyi és Éghajlatváltozási Bizottság
  támogatja, amely előkészíti a végrehajtási jogi aktusokat.
  Az éghajlatváltozással kapcsolatos külön rendelkezések végrehajtásával kapcsolatos kérdésekben a Bizottság munkáját az 525/2013/EU rendelet szerint létrehozott Éghajlatváltozási Bizottság segíti.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

44 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (44a) | E rendelet jövőbeni felülvizsgálatának előkészületeként és az uniós kiberbiztonsági stratégia összefüggésében a Bizottságnak a tagállamokkal szorosan együttműködve értékelnie kell, hogy szükséges-e előírni további egységes tervezési és jelentéstételi követelményeket a tagállamok azon törekvéseire vonatkozóan, hogy fokozzák az uniós energiarendszer kritikus infrastruktúrájának védelmét bármely számítógépes fenyegetés ellen, különösen a potenciálisan kritikus informatikai támadások számának az elmúlt évtizedben tapasztalható növekedése fényében, annak érdekében, hogy minden körülmény között biztosítsák az energiabiztonságot. Azonban az Unión belüli ilyen fokozott koordináció nem befolyásolhatja a tagállamok nemzetbiztonsági érdekeit bizalmas információk feltárás révén. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44a)

E rendelet jövőbeni felülvizsgálatának előkészületeként és az uniós kiberbiztonsági stratégia összefüggésében a Bizottságnak a tagállamokkal szorosan együttműködve értékelnie kell, hogy szükséges-e előírni további egységes tervezési és jelentéstételi követelményeket a tagállamok azon törekvéseire vonatkozóan, hogy fokozzák az uniós energiarendszer kritikus infrastruktúrájának védelmét bármely számítógépes fenyegetés ellen, különösen a potenciálisan kritikus informatikai támadások számának az elmúlt évtizedben tapasztalható növekedése fényében, annak érdekében, hogy minden körülmény között biztosítsák az energiabiztonságot. Azonban az Unión belüli ilyen fokozott koordináció nem befolyásolhatja a tagállamok nemzetbiztonsági érdekeit bizalmas információk feltárás révén.

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| Tárgy és hatály | Tárgy és hatály |
| (1)   E rendelet irányítási mechanizmust hoz létre a következők érdekében: | (1)   E rendelet irányítási mechanizmust hoz létre a következők érdekében: |
| | -a) | hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiák és intézkedések végrehajtása, amelyek célja üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra vonatkozó uniós kötelezettségvállalásoknak a Párizsi Megállapodással összhangban való teljesítése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1. cikk

1. cikk

Tárgy és hatály

Tárgy és hatály

(1)   E rendelet irányítási mechanizmust hoz létre a következők érdekében:

(1)   E rendelet irányítási mechanizmust hoz létre a következők érdekében:

-a)

-a)

hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiák és intézkedések végrehajtása, amelyek célja üvegházhatásúgáz-kibocsátásokra vonatkozó uniós kötelezettségvállalásoknak a Párizsi Megállapodással összhangban való teljesítése;

| a) | az energiaunió célkitűzéseinek és céljainak teljesítésére, a 2021-től 2030-ig tartó első tízéves időszak tekintetében pedig különösen az
  EU
  2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak elérésére szolgáló stratégiák és intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- |

a)

az energiaunió célkitűzéseinek és céljainak teljesítésére, a 2021-től 2030-ig tartó első tízéves időszak tekintetében pedig különösen az
  EU
  2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak elérésére szolgáló stratégiák és intézkedések végrehajtása;

EU

| a) | az energiaunió célkitűzéseinek és céljainak teljesítésére, a 2021-től 2030-ig tartó első tízéves időszak tekintetében pedig különösen az
  Unió
  2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak elérésére szolgáló stratégiák és intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- |

a)

az energiaunió célkitűzéseinek és céljainak teljesítésére, a 2021-től 2030-ig tartó első tízéves időszak tekintetében pedig különösen az
  Unió
  2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljainak elérésére szolgáló stratégiák és intézkedések végrehajtása;

Unió

| aa) | partnerségek létrehozása a tagállamok között makroregionális és regionális szinten, az energiaunió céljainak, célkitűzéseinek és kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

aa)

aa)

partnerségek létrehozása a tagállamok között makroregionális és regionális szinten, az energiaunió céljainak, célkitűzéseinek és kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében;

partnerségek létrehozása a tagállamok között makroregionális és regionális szinten, az energiaunió céljainak, célkitűzéseinek és kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében;

| b) | annak biztosítása, hogy az Unió és a tagállamok által az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás titkárságának küldött jelentések naprakészek, átláthatók, pontosak, koherensek, összehasonlíthatók és teljesek legyenek. |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy az Unió és a tagállamok által az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás titkárságának küldött jelentések naprakészek, átláthatók, pontosak, koherensek, összehasonlíthatók és teljesek legyenek.

| b) | annak biztosítása, hogy az Unió és a tagállamok által az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás titkárságának küldött jelentések naprakészek, átláthatók, pontosak, koherensek, összehasonlíthatók és teljesek legyenek. |
| --- | --- |

b)

annak biztosítása, hogy az Unió és a tagállamok által az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás titkárságának küldött jelentések naprakészek, átláthatók, pontosak, koherensek, összehasonlíthatók és teljesek legyenek.

| ba) | nagyobb fokú szabályozási biztonsághoz való hozzájárulás, valamint nagyobb befektetői biztonsághoz való hozzájárulás, továbbá a gazdasági fejlődés, a befektetés ösztönzése, a munkahelyteremtés és a társadalmi kohézió lehetőségeinek kiaknázásához történő hozzájárulás; |
| --- | --- |

ba)

ba)

nagyobb fokú szabályozási biztonsághoz való hozzájárulás, valamint nagyobb befektetői biztonsághoz való hozzájárulás, továbbá a gazdasági fejlődés, a befektetés ösztönzése, a munkahelyteremtés és a társadalmi kohézió lehetőségeinek kiaknázásához történő hozzájárulás;

nagyobb fokú szabályozási biztonsághoz való hozzájárulás, valamint nagyobb befektetői biztonsághoz való hozzájárulás, továbbá a gazdasági fejlődés, a befektetés ösztönzése, a munkahelyteremtés és a társadalmi kohézió lehetőségeinek kiaknázásához történő hozzájárulás;

| bc) | igazságos átmenet előmozdítása azon állampolgárok és régiók számára, amelyeket hátrányosan érinthet a karbonszegény gazdaság felé tartó átmenet. |
| --- | --- |

bc)

bc)

igazságos átmenet előmozdítása azon állampolgárok és régiók számára, amelyeket hátrányosan érinthet a karbonszegény gazdaság felé tartó átmenet.

igazságos átmenet előmozdítása azon állampolgárok és régiók számára, amelyeket hátrányosan érinthet a karbonszegény gazdaság felé tartó átmenet.

Az irányítási mechanizmusnak a 2021-től 2030-ig tartó tízéves időszakot felölelő integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveken, a tagállamok ezekkel összefüggő integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai eredményjelentésein, valamint az Európai Bizottság integrált ellenőrzési rendszerén kell alapulnia. Az irányítási mechanizmus egy strukturált, ismétlődő folyamatot határoz meg a Bizottság és a tagállamok között a tervek véglegesítése és azt követő végrehajtása, többek között a regionális együttműködés, valamint a Bizottság megfelelő fellépése tekintetében.

Az irányítási mechanizmusnak a 2021-től 2030-ig tartó tízéves időszakot felölelő integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveken, a tagállamok ezekkel összefüggő integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai eredményjelentésein, valamint az Európai Bizottság integrált ellenőrzési rendszerén kell alapulnia. Az irányítási mechanizmus egy strukturált,
  átlátható,
  ismétlődő folyamatot határoz meg a Bizottság és a tagállamok között
  , biztosítva a széles nyilvánosság és a helyi hatóságok teljes körű részvételét,
  a tervek véglegesítése és azt követő végrehajtása, többek között a 
  makroregionális és
  regionális együttműködés, valamint a Bizottság megfelelő fellépése tekintetében.

átlátható,

, biztosítva a széles nyilvánosság és a helyi hatóságok teljes körű részvételét,

makroregionális és

(2)   Ez a rendelet az energiaunió következő öt dimenziójára alkalmazandó:

(2)   Ez a rendelet az energiaunió következő öt dimenziójára alkalmazandó:

| a) | energiabiztonság, |
| --- | --- |

a)

energiabiztonság,

| a) | energiabiztonság, |
| --- | --- |

a)

energiabiztonság,

| b) | energiapiac, |
| --- | --- |

b)

energiapiac,

| b) | belső
  energiapiac, |
| --- | --- |

b)

belső
  energiapiac,

belső

| c) | energiahatékonyság, |
| --- | --- |

c)

energiahatékonyság,

| c) | energiahatékonyság, |
| --- | --- |

c)

energiahatékonyság,

| d) | dekarbonizáció és |
| --- | --- |

d)

dekarbonizáció és

| d) | dekarbonizáció és |
| --- | --- |

d)

dekarbonizáció és

| e) | kutatás, innováció és versenyképesség. |
| --- | --- |

e)

kutatás, innováció és versenyképesség.

| e) | kutatás, innováció és versenyképesség. |
| --- | --- |

e)

kutatás, innováció és versenyképesség.

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E rendelet alkalmazásában a [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása], a 2010/31/EU irányelv és a 2012/27/EU irányelv fogalommeghatározásait kell alkalmazni. | E rendelet alkalmazásában a [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása], a 
  [2009/72/EK irányelvnek a COM(2016)XXXX javaslat szerinti átdolgozása]
  , a 2010/31/EU irányelv és a 2012/27/EU irányelv fogalommeghatározásait kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E rendelet alkalmazásában a [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása], a 2010/31/EU irányelv és a 2012/27/EU irányelv fogalommeghatározásait kell alkalmazni.

E rendelet alkalmazásában a [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása], a 
  [2009/72/EK irányelvnek a COM(2016)XXXX javaslat szerinti átdolgozása]
  , a 2010/31/EU irányelv és a 2012/27/EU irányelv fogalommeghatározásait kell alkalmazni.

[2009/72/EK irányelvnek a COM(2016)XXXX javaslat szerinti átdolgozása]

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 3 pont

2 cikk – 2 bekezdés – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | „elfogadott szakpolitikák és intézkedések”: olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyekről a nemzeti terv vagy eredményjelentés benyújtásának időpontjában kormányzati döntést hoztak, és egyértelmű kötelezettséget vállaltak a végrehajtás folytatására; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

„elfogadott szakpolitikák és intézkedések”: olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyekről a nemzeti terv vagy eredményjelentés benyújtásának időpontjában kormányzati döntést hoztak, és egyértelmű kötelezettséget vállaltak a végrehajtás folytatására;

| 3. | „elfogadott szakpolitikák és intézkedések”: olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyekről a nemzeti terv vagy eredményjelentés benyújtásának időpontjában
  központi vagy szubnacionális
  kormányzati döntést hoztak, és egyértelmű kötelezettséget vállaltak a végrehajtás folytatására; |
| --- | --- |

3.

„elfogadott szakpolitikák és intézkedések”: olyan szakpolitikák és intézkedések, amelyekről a nemzeti terv vagy eredményjelentés benyújtásának időpontjában
  központi vagy szubnacionális
  kormányzati döntést hoztak, és egyértelmű kötelezettséget vállaltak a végrehajtás folytatására;

központi vagy szubnacionális

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 9 pont

2 cikk – 2 bekezdés – 9 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. | „az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljai”: az az Unió egészére vonatkozó kötelező cél, mely szerint 2030-ig az egész gazdaságban legalább 40 %-kal csökkenteni kell az üvegházhatást okozó gázok hazai kibocsátását az 1990-es szinthez képest, valamint az az uniós szintű kötelező cél, hogy 2030-ig az EU fogyasztásában a megújuló energia aránya elérje legalább a 27 %-ot, továbbá az arra vonatkozó uniós szintű cél, hogy 2030-ig legalább 27 %-kal javuljon az energiahatékonyság, amely célt egy 30 %-os uniós szintű célérték szem előtt tartásával 2020-ig felül kell vizsgálni, valamint a villamosenergia-rendszerösszeköttetés tekintetében 2030-ra kitűzött 15 %-os cél, illetve e tekintetben az Európai Tanács vagy a Tanács és a Parlament által 2030-ra vonatkozóan a későbbiekben elfogadott bármely cél; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9.

9.

„az Unió 2030-ra vonatkozó energia- és éghajlat-politikai céljai”: az az Unió egészére vonatkozó kötelező cél, mely szerint 2030-ig az egész gazdaságban legalább 40 %-kal csökkenteni kell az üvegházhatást okozó gázok hazai kibocsátását az 1990-es szinthez képest, valamint az az uniós szintű kötelező cél, hogy 2030-ig az EU fogyasztásában a megújuló energia aránya elérje legalább a 27 %-ot, továbbá az arra vonatkozó uniós szintű cél, hogy 2030-ig legalább 27 %-kal javuljon az energiahatékonyság, amely célt egy 30 %-os uniós szintű célérték szem előtt tartásával 2020-ig felül kell vizsgálni, valamint a villamosenergia-rendszerösszeköttetés tekintetében 2030-ra kitűzött 15 %-os cél, illetve e tekintetben az Európai Tanács vagy a Tanács és a Parlament által 2030-ra vonatkozóan a későbbiekben elfogadott bármely cél;

törölve

törölve

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 11 a pont (új)

2 cikk – 2 bekezdés – 11 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. | „korábbi erőfeszítések”: a tagállamok által 2021-től kezdődően a [megújuló energiaforrásokról szóló átdolgozott irányelv] 3. cikkében említett, megújuló energiára vonatkozó uniós szintű kötelező cél érdekében, és a tagállamok által a 2012/27/EU irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében és 3. cikkének (4) bekezdésében említett, energiahatékonyság javítása érdekében megtett korábbi előrelépések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11a.

11a.

„korábbi erőfeszítések”: a tagállamok által 2021-től kezdődően a [megújuló energiaforrásokról szóló átdolgozott irányelv] 3. cikkében említett, megújuló energiára vonatkozó uniós szintű kötelező cél érdekében, és a tagállamok által a 2012/27/EU irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében és 3. cikkének (4) bekezdésében említett, energiahatékonyság javítása érdekében megtett korábbi előrelépések;

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 17 a pont (új)

2 cikk – 2 bekezdés – 17 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 17a. | „első az energiahatékonyság”: prioritás biztosítása valamennyi energiapolitikai tervezésben, szakpolitikában és beruházási döntésben azoknak az intézkedéseknek, amelyek költségoptimalizált végfelhasználási energia-megtakarítások, keresletoldali válaszintézkedések és hatékonyabb átalakítás, szállítás és elosztás révén hatékonyabbá teszik az energiaszükségletet és az energiakínálatot; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

17a.

17a.

„első az energiahatékonyság”: prioritás biztosítása valamennyi energiapolitikai tervezésben, szakpolitikában és beruházási döntésben azoknak az intézkedéseknek, amelyek költségoptimalizált végfelhasználási energia-megtakarítások, keresletoldali válaszintézkedések és hatékonyabb átalakítás, szállítás és elosztás révén hatékonyabbá teszik az energiaszükségletet és az energiakínálatot;

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk

3 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. cikk | 3. cikk |
| Integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek | Integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek |
| (1)   Minden tagállam 2019. január 1-jéig, azt követően pedig minden tizedik évben integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervet nyújtanak be a Bizottságnak. A terv tartalmazza az I. melléklet (2) bekezdésében meghatározott elemeket. Az első terv a 2021-től 2030-ig tartó időszakot öleli fel. A következő tervek az előző terv által felölelt időszak végét közvetlenül követő tízéves időszakot ölelik fel. | (1)   Minden tagállam 2019. január 1-jéig, azt követően pedig minden tizedik évben integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervet nyújtanak be a Bizottságnak. A terv tartalmazza az I. melléklet (2) bekezdésében meghatározott elemeket. Az első terv a 2021-től 2030-ig tartó időszakot öleli fel. A következő tervek az előző terv által felölelt időszak végét közvetlenül követő tízéves időszakot ölelik fel. |
| (2)   Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek a következő fő szakaszokból állnak: | (2)   Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek a következő fő szakaszokból állnak: |
| a) | az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek létrehozása során követett eljárás áttekintése, amely
  egy összefoglalóból, az érdekelt felekkel folytatott konzultációnak és
  a 
  részvételüknek, valamint ennek eredményeinek leírásából, továbbá a jelentés elkészítése során a többi tagállammal folytatott regionális együttműködés leírásából
  áll; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3. cikk

3. cikk

Integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek

Integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek

(1)   Minden tagállam 2019. január 1-jéig, azt követően pedig minden tizedik évben integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervet nyújtanak be a Bizottságnak. A terv tartalmazza az I. melléklet (2) bekezdésében meghatározott elemeket. Az első terv a 2021-től 2030-ig tartó időszakot öleli fel. A következő tervek az előző terv által felölelt időszak végét közvetlenül követő tízéves időszakot ölelik fel.

(1)   Minden tagállam 2019. január 1-jéig, azt követően pedig minden tizedik évben integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervet nyújtanak be a Bizottságnak. A terv tartalmazza az I. melléklet (2) bekezdésében meghatározott elemeket. Az első terv a 2021-től 2030-ig tartó időszakot öleli fel. A következő tervek az előző terv által felölelt időszak végét közvetlenül követő tízéves időszakot ölelik fel.

(2)   Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek a következő fő szakaszokból állnak:

(2)   Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek a következő fő szakaszokból állnak:

a)

az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek létrehozása során követett eljárás áttekintése, amely
  egy összefoglalóból, az érdekelt felekkel folytatott konzultációnak és
  a 
  részvételüknek, valamint ennek eredményeinek leírásából, továbbá a jelentés elkészítése során a többi tagállammal folytatott regionális együttműködés leírásából
  áll;

egy összefoglalóból, az érdekelt felekkel folytatott konzultációnak és

részvételüknek, valamint ennek eredményeinek leírásából, továbbá a jelentés elkészítése során a többi tagállammal folytatott regionális együttműködés leírásából

| a) | az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek létrehozása során követett eljárás áttekintése, amely a 
  következőkből
  áll: |
| --- | --- |

a)

az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek létrehozása során követett eljárás áttekintése, amely a 
  következőkből
  áll:

következőkből

| | (1) | egy összefoglaló, |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

egy összefoglaló,

egy összefoglaló,

| | (2) | a helyi hatóságokkal, a civil társadalommal, az üzleti világgal, a szociális partnerekkel és az állampolgárokkal folytatott konzultáció és e csoportok részvételének, valamint a konzultáció eredményeinek leírása, |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

a helyi hatóságokkal, a civil társadalommal, az üzleti világgal, a szociális partnerekkel és az állampolgárokkal folytatott konzultáció és e csoportok részvételének, valamint a konzultáció eredményeinek leírása,

a helyi hatóságokkal, a civil társadalommal, az üzleti világgal, a szociális partnerekkel és az állampolgárokkal folytatott konzultáció és e csoportok részvételének, valamint a konzultáció eredményeinek leírása,

| | (3) | a jelentés elkészítése során a többi tagállammal folytatott makroregionális és regionális együttműködés leírása; |
| --- | --- | --- |

(3)

(3)

a jelentés elkészítése során a többi tagállammal folytatott makroregionális és regionális együttműködés leírása;

a jelentés elkészítése során a többi tagállammal folytatott makroregionális és regionális együttműködés leírása;

| b) | a nemzeti célkitűzések
  , célok
  és
  hozzájárulások
  leírása az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti célkitűzések
  , célok
  és
  hozzájárulások
  leírása az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében;

, célok

hozzájárulások

| b) | a nemzeti célkitűzések és
  célok
  leírása az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti célkitűzések és
  célok
  leírása az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében;

célok

| c) | a b) pontban meghatározott megfelelő célkitűzések
  , célok
  és
  hozzájárulások
  teljesítése érdekében előírt szakpolitikák és
  intézkedések
  leírása; |
| --- | --- |

c)

a b) pontban meghatározott megfelelő célkitűzések
  , célok
  és
  hozzájárulások
  teljesítése érdekében előírt szakpolitikák és
  intézkedések
  leírása;

, célok

hozzájárulások

intézkedések

| c) | a b) pontban meghatározott megfelelő célkitűzések és
  célok
  teljesítése érdekében előírt
  tervezett
  szakpolitikák
  , intézkedések
  és
  beruházási stratégiák
  leírása; |
| --- | --- |

c)

a b) pontban meghatározott megfelelő célkitűzések és
  célok
  teljesítése érdekében előírt
  tervezett
  szakpolitikák
  , intézkedések
  és
  beruházási stratégiák
  leírása;

célok

tervezett

, intézkedések

beruházási stratégiák

| d) | az energiaunió öt dimenziójával kapcsolatos jelenlegi helyzet leírása, az energiarendszerek és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása és eltávolítása, valamint a b) pontban említett célkitűzésekre vonatkozó előrejelzések tekintetében is, a már meglévő (végrehajtott és elfogadott) szakpolitikák és intézkedések
  leírásával együtt
  ; |
| --- | --- |

d)

az energiaunió öt dimenziójával kapcsolatos jelenlegi helyzet leírása, az energiarendszerek és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása és eltávolítása, valamint a b) pontban említett célkitűzésekre vonatkozó előrejelzések tekintetében is, a már meglévő (végrehajtott és elfogadott) szakpolitikák és intézkedések
  leírásával együtt
  ;

leírásával együtt

| d) | az energiaunió öt dimenziójával kapcsolatos jelenlegi helyzet leírása, az energiarendszerek és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása és eltávolítása, valamint a b) pontban említett célkitűzésekre
  és célokra
  vonatkozó előrejelzések tekintetében is, a már meglévő (végrehajtott és elfogadott) szakpolitikák és intézkedések
  , valamint azon szabályozási és nem szabályozási jellegű korlátok és akadályok leírása, amelyek a célok és célkitűzések megvalósítása útjában állnak
  ; |
| --- | --- |

d)

az energiaunió öt dimenziójával kapcsolatos jelenlegi helyzet leírása, az energiarendszerek és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása és eltávolítása, valamint a b) pontban említett célkitűzésekre
  és célokra
  vonatkozó előrejelzések tekintetében is, a már meglévő (végrehajtott és elfogadott) szakpolitikák és intézkedések
  , valamint azon szabályozási és nem szabályozási jellegű korlátok és akadályok leírása, amelyek a célok és célkitűzések megvalósítása útjában állnak
  ;

és célokra

, valamint azon szabályozási és nem szabályozási jellegű korlátok és akadályok leírása, amelyek a célok és célkitűzések megvalósítása útjában állnak

| e) | a b) pontban
  említett célkitűzések teljesítése érdekében tervezett szakpolitikák és intézkedések hatásainak értékelése; |
| --- | --- |

e)

a b) pontban
  említett célkitűzések teljesítése érdekében tervezett szakpolitikák és intézkedések hatásainak értékelése;

a b) pontban

| e) | az 1., 4., 13a. és 14. cikkben
  említett
  környezetvédelmi – többek között a levegőminőségre és természetvédelemre, az egészségre, a makrogazdasági és társadalmi hatásokra vonatkozó –
  célkitűzések
  és célok
  teljesítése érdekében tervezett
  egyedi és összesített
  szakpolitikák és intézkedések hatásainak értékelése; |
| --- | --- |

e)

az 1., 4., 13a. és 14. cikkben
  említett
  környezetvédelmi – többek között a levegőminőségre és természetvédelemre, az egészségre, a makrogazdasági és társadalmi hatásokra vonatkozó –
  célkitűzések
  és célok
  teljesítése érdekében tervezett
  egyedi és összesített
  szakpolitikák és intézkedések hatásainak értékelése;

az 1., 4., 13a. és 14. cikkben

környezetvédelmi – többek között a levegőminőségre és természetvédelemre, az egészségre, a makrogazdasági és társadalmi hatásokra vonatkozó –

és célok

egyedi és összesített

| ea) | a az energiaunió öt dimenziójához kapcsolódó versenyképességre irányulóan tervezett szakpolitikák és intézkedések hatásainak értékelése; |
| --- | --- |

ea)

ea)

a az energiaunió öt dimenziójához kapcsolódó versenyképességre irányulóan tervezett szakpolitikák és intézkedések hatásainak értékelése;

a az energiaunió öt dimenziójához kapcsolódó versenyképességre irányulóan tervezett szakpolitikák és intézkedések hatásainak értékelése;

| eb) | az éghajlat potenciális hatásainak az értékelése a tagállamban, ideértve a közvetlen és a közvetett hatásokat, valamint az éghajlati hatások kezelésére szolgáló alkalmazkodási stratégiákat, így például a nemzeti alkalmazkodási terveket; |
| --- | --- |

eb)

eb)

az éghajlat potenciális hatásainak az értékelése a tagállamban, ideértve a közvetlen és a közvetett hatásokat, valamint az éghajlati hatások kezelésére szolgáló alkalmazkodási stratégiákat, így például a nemzeti alkalmazkodási terveket;

az éghajlat potenciális hatásainak az értékelése a tagállamban, ideértve a közvetlen és a közvetett hatásokat, valamint az éghajlati hatások kezelésére szolgáló alkalmazkodási stratégiákat, így például a nemzeti alkalmazkodási terveket;

| ec) | a beruházási stratégia kialakítását követően meg kell becsülni a tervezett szakpolitikák és intézkedések végrehajtásához szükséges magán- és állami beruházások mértékét; |
| --- | --- |

ec)

ec)

a beruházási stratégia kialakítását követően meg kell becsülni a tervezett szakpolitikák és intézkedések végrehajtásához szükséges magán- és állami beruházások mértékét;

a beruházási stratégia kialakítását követően meg kell becsülni a tervezett szakpolitikák és intézkedések végrehajtásához szükséges magán- és állami beruházások mértékét;

| f) | az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelmények és struktúra szerint kidolgozott melléklet, amely meghatározza a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7. cikke és V. melléklete szerinti energiahatékonysági követelmények elérésére szolgáló tagállami módszereket és szakpolitikai intézkedéseket. |
| --- | --- |

f)

az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelmények és struktúra szerint kidolgozott melléklet, amely meghatározza a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7. cikke és V. melléklete szerinti energiahatékonysági követelmények elérésére szolgáló tagállami módszereket és szakpolitikai intézkedéseket.

| f) | az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelmények és struktúra szerint kidolgozott melléklet, amely meghatározza a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7. cikke és V. melléklete szerinti energiahatékonysági követelmények elérésére szolgáló tagállami módszereket és szakpolitikai intézkedéseket. |
| --- | --- |

f)

az e rendelet II. mellékletében meghatározott követelmények és struktúra szerint kidolgozott melléklet, amely meghatározza a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7. cikke és V. melléklete szerinti energiahatékonysági követelmények elérésére szolgáló tagállami módszereket és szakpolitikai intézkedéseket.

(3)   Az (1) bekezdésben említett nemzeti tervek elkészítésekor a tagállamok
  figyelembe veszik az energiaunió öt dimenziója közötti kölcsönös összefüggéseket, és adott esetben olyan adatokat és alapfeltevéseket használnak fel, amelyek mind az öt dimenzióban következetesek.

(3)   Az (1) bekezdésben említett nemzeti tervek elkészítésekor a tagállamok:

| a) | minden érdekelt fél számára korlátozzák az adminisztratív eljárások összetettségét és költségét; |
| --- | --- |

a)

a)

minden érdekelt fél számára korlátozzák az adminisztratív eljárások összetettségét és költségét;

minden érdekelt fél számára korlátozzák az adminisztratív eljárások összetettségét és költségét;

| b) | figyelembe veszik az energiaunió öt dimenziója közötti kölcsönös összefüggéseket, különösen az „először az energiahatékonyság” elvet; |
| --- | --- |

b)

b)

figyelembe veszik az energiaunió öt dimenziója közötti kölcsönös összefüggéseket, különösen az „először az energiahatékonyság” elvet;

figyelembe veszik az energiaunió öt dimenziója közötti kölcsönös összefüggéseket, különösen az „először az energiahatékonyság” elvet;

| c) | adott esetben olyan adatokat és alapfeltevéseket használnak fel, amelyek mind az öt dimenzióban hitelesek és következetesek, és nyilvánosan elérhetővé teszik a modellezéshez felhasznált adatokat; |
| --- | --- |

c)

c)

adott esetben olyan adatokat és alapfeltevéseket használnak fel, amelyek mind az öt dimenzióban hitelesek és következetesek, és nyilvánosan elérhetővé teszik a modellezéshez felhasznált adatokat;

adott esetben olyan adatokat és alapfeltevéseket használnak fel, amelyek mind az öt dimenzióban hitelesek és következetesek, és nyilvánosan elérhetővé teszik a modellezéshez felhasznált adatokat;

| d) | biztosítják, hogy azok összhangban legyenek az 1. cikkben meghatározott célkitűzésekkel és a 14. cikkben meghatározott hosszú távú nemzeti éghajlat- és energiapolitikai stratégiákkal. |
| --- | --- |

d)

d)

biztosítják, hogy azok összhangban legyenek az 1. cikkben meghatározott célkitűzésekkel és a 14. cikkben meghatározott hosszú távú nemzeti éghajlat- és energiapolitikai stratégiákkal.

biztosítják, hogy azok összhangban legyenek az 1. cikkben meghatározott célkitűzésekkel és a 14. cikkben meghatározott hosszú távú nemzeti éghajlat- és energiapolitikai stratégiákkal.

| e) | értékelik az energiaszegény háztartások számát, figyelembe véve a vonatkozó nemzeti összefüggésben alapvető életszínvonal biztosításához szükséges otthoni energetikai szolgáltatásokat, és ismertetik az energiaszegénység leküzdésére irányuló meglévő és tervezett szakpolitikákat és intézkedéseket, többek között a szociálpolitikai intézkedéseket és egyéb releváns nemzeti programokat;



  abban az esetben, ha egy tagállamban ellenőrizhető adatokon alapuló, földrajzi mutatók felhasználásával készült értékelés alapján jelentős számú energiaszegény háztartás található, a tagállamnak a tervébe kell illesztenie az energiaszegénység csökkentésére irányuló nemzeti indikatív célkitűzést; |
| --- | --- |

e)

e)

értékelik az energiaszegény háztartások számát, figyelembe véve a vonatkozó nemzeti összefüggésben alapvető életszínvonal biztosításához szükséges otthoni energetikai szolgáltatásokat, és ismertetik az energiaszegénység leküzdésére irányuló meglévő és tervezett szakpolitikákat és intézkedéseket, többek között a szociálpolitikai intézkedéseket és egyéb releváns nemzeti programokat;

értékelik az energiaszegény háztartások számát, figyelembe véve a vonatkozó nemzeti összefüggésben alapvető életszínvonal biztosításához szükséges otthoni energetikai szolgáltatásokat, és ismertetik az energiaszegénység leküzdésére irányuló meglévő és tervezett szakpolitikákat és intézkedéseket, többek között a szociálpolitikai intézkedéseket és egyéb releváns nemzeti programokat;

abban az esetben, ha egy tagállamban ellenőrizhető adatokon alapuló, földrajzi mutatók felhasználásával készült értékelés alapján jelentős számú energiaszegény háztartás található, a tagállamnak a tervébe kell illesztenie az energiaszegénység csökkentésére irányuló nemzeti indikatív célkitűzést;

| f) | rendelkezéseket hoznak annak érdekében, hogy elkerüljék, mérsékeljék vagy – amennyiben a projekt közérdekű és más lehetőség nem áll rendelkezésre – ellensúlyozzák azokat a káros környezeti hatásokat, amelyek a 15–22. cikk szerinti integrált jelentéstétel részeként váltak nyilvánvalóvá; |
| --- | --- |

f)

f)

rendelkezéseket hoznak annak érdekében, hogy elkerüljék, mérsékeljék vagy – amennyiben a projekt közérdekű és más lehetőség nem áll rendelkezésre – ellensúlyozzák azokat a káros környezeti hatásokat, amelyek a 15–22. cikk szerinti integrált jelentéstétel részeként váltak nyilvánvalóvá;

rendelkezéseket hoznak annak érdekében, hogy elkerüljék, mérsékeljék vagy – amennyiben a projekt közérdekű és más lehetőség nem áll rendelkezésre – ellensúlyozzák azokat a káros környezeti hatásokat, amelyek a 15–22. cikk szerinti integrált jelentéstétel részeként váltak nyilvánvalóvá;

| g) | figyelembe veszik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

g)

g)

figyelembe veszik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

figyelembe veszik az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

(3a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az első integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervüket követő valamennyi következő, a Bizottságnak az (1) bekezdéssel összhangban bejelentett tervük módosítja a nemzeti célokat és célkitűzéseket a 4. cikkben említettek szerint, hogy tükrözzék a korábbi integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervükhöz képesti ambiciózus megközelítést.

(3b)
     
  A tagállamok nyilvánosságra hozzák az e cikk alapján a Bizottságnak benyújtott terveket.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. melléklet módosítására annak érdekében, hogy hozzáigazítsa azt az energiaunió, az éghajlat-politikai keret és az energiapiaci fejlemények változásaihoz és az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás szerinti új követelményekhez.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. melléklet módosítására annak érdekében, hogy hozzáigazítsa azt az energiaunió, az éghajlat-politikai keret és az energiapiaci fejlemények változásaihoz és az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás szerinti új követelményekhez.

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – cím

4 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Nemzeti célkitűzések,
  célok és
  hozzájárulások
  az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében | Célok és
  célkitűzések
  az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Nemzeti célkitűzések,
  célok és
  hozzájárulások
  az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében

Nemzeti célkitűzések,

hozzájárulások

Célok és
  célkitűzések
  az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében

célkitűzések

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben a következő fő célkitűzéseket
  , célokat
  és
  hozzájárulásokat
  határozzák meg az I. melléklet A.2. szakaszában előírtak szerint: | A tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben a következő fő célkitűzéseket és
  célokat
  határozzák meg az I. melléklet A.2. szakaszában előírtak szerint: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben a következő fő célkitűzéseket
  , célokat
  és
  hozzájárulásokat
  határozzák meg az I. melléklet A.2. szakaszában előírtak szerint:

, célokat

hozzájárulásokat

A tagállamok integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben a következő fő célkitűzéseket és
  célokat
  határozzák meg az I. melléklet A.2. szakaszában előírtak szerint:

célokat

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 1 pont – ii a alpont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 1 pont – ii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iia. | a tagállamok nyelőkből származó elnyelések növelését célzó pályái, összhangban a 14. cikkben említett hosszú távú energia- és éghajlat-politikai stratégiákkal; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iia.

iia.

a tagállamok nyelőkből származó elnyelések növelését célzó pályái, összhangban a 14. cikkben említett hosszú távú energia- és éghajlat-politikai stratégiákkal;

a tagállamok nyelőkből származó elnyelések növelését célzó pályái, összhangban a 14. cikkben említett hosszú távú energia- és éghajlat-politikai stratégiákkal;

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 1 pont – iii alpont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 1 pont – iii alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | adott esetben
  egyéb nemzeti célkitűzések és célok
  , amelyek
  összhangban
  vannak a meglévő hosszú távú kibocsátáscsökkentési stratégiákkal; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

adott esetben
  egyéb nemzeti célkitűzések és célok
  , amelyek
  összhangban
  vannak a meglévő hosszú távú kibocsátáscsökkentési stratégiákkal;

adott esetben

, amelyek

vannak a meglévő hosszú távú kibocsátáscsökkentési stratégiákkal;

| iii. | A Párizsi Megállapodással és a hosszú távú éghajlat-
  és
  energiapolitikai stratégiákkal
  összhangban
  lévő,
  egyéb nemzeti célkitűzések és célok |
| --- | --- |

iii.

A Párizsi Megállapodással és a hosszú távú éghajlat-
  és
  energiapolitikai stratégiákkal
  összhangban
  lévő,
  egyéb nemzeti célkitűzések és célok

A Párizsi Megállapodással és a hosszú távú éghajlat-

energiapolitikai stratégiákkal

lévő,

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – i alpont

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a [2009/28/EK irányelv COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 3. cikkében említett kötelező uniós cél elérése érdekében, amely szerint 2030-ra a megújuló energia részarányának el kell érnie a 
  27 %-ot, az e célhoz való hozzájárulás a tekintetben, hogy a tagállamokban mekkora a megújuló forrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-fogyasztásában való részaránya 2030-ban, az e hozzájárulásra vonatkozó, 2021-től kezdődő lineáris pályával együtt
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

a [2009/28/EK irányelv COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 3. cikkében említett kötelező uniós cél elérése érdekében, amely szerint 2030-ra a megújuló energia részarányának el kell érnie a 
  27 %-ot, az e célhoz való hozzájárulás a tekintetben, hogy a tagállamokban mekkora a megújuló forrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-fogyasztásában való részaránya 2030-ban, az e hozzájárulásra vonatkozó, 2021-től kezdődő lineáris pályával együtt
  ;

27 %-ot, az e célhoz való hozzájárulás a tekintetben, hogy a tagállamokban mekkora a megújuló forrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-fogyasztásában való részaránya 2030-ban, az e hozzájárulásra vonatkozó, 2021-től kezdődő lineáris pályával együtt

| i. | a [2009/28/EK irányelv COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 3. cikkében említett kötelező uniós cél elérése érdekében, amely szerint 2030-ra a megújuló energia részarányának el kell érnie a 
  35 %-ot
  ; |
| --- | --- |

i.

a [2009/28/EK irányelv COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 3. cikkében említett kötelező uniós cél elérése érdekében, amely szerint 2030-ra a megújuló energia részarányának el kell érnie a 
  35 %-ot
  ;

35 %-ot

Módosítás 291

Módosítás 291

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – i a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – i a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | i a. | a tagállam 2030-as bruttó végsőenergia-fogyasztáson belül a megújuló forrásból származó energiára vonatkozó, a(z) .../.../EU irányelv [2009/28/EK irányelv COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 3. cikke és Ia. melléklete szerint meghatározott nemzeti célja, a 2021-től a megújuló energiaforrásokból előállított energia rendszeres előállítását biztosító, az e rendelet Ia. mellékletében meghatározottak szerinti progresszív pályával; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i a.

i a.

a tagállam 2030-as bruttó végsőenergia-fogyasztáson belül a megújuló forrásból származó energiára vonatkozó, a(z) .../.../EU irányelv [2009/28/EK irányelv COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 3. cikke és Ia. melléklete szerint meghatározott nemzeti célja, a 2021-től a megújuló energiaforrásokból előállított energia rendszeres előállítását biztosító, az e rendelet Ia. mellékletében meghatározottak szerinti progresszív pályával;

a tagállam 2030-as bruttó végsőenergia-fogyasztáson belül a megújuló forrásból származó energiára vonatkozó, a(z) .../.../EU irányelv [2009/28/EK irányelv COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 3. cikke és Ia. melléklete szerint meghatározott nemzeti célja, a 2021-től a megújuló energiaforrásokból előállított energia rendszeres előállítását biztosító, az e rendelet Ia. mellékletében meghatározottak szerinti progresszív pályával;

Módosítás 292

Módosítás 292

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – i b pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – i b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | i b. | Az ia. alpontban említett pálya: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i b.

i b.

Az ia. alpontban említett pálya:

Az ia. alpontban említett pálya:

| i. | kiindulópontja az (EU).../... irányelv [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] I. melléklete A. részének harmadik oszlopában a 2020-ban a megújuló forrásokból előállított energia. Ha valamely tagállam felülmúlja a 2020-ra vonatkozó kötelező erejű nemzeti célját, a rá vonatkozó pálya kiindulópontja a 2020-ban elért szint lehet; |
| --- | --- |

i.

i.

kiindulópontja az (EU).../... irányelv [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] I. melléklete A. részének harmadik oszlopában a 2020-ban a megújuló forrásokból előállított energia. Ha valamely tagállam felülmúlja a 2020-ra vonatkozó kötelező erejű nemzeti célját, a rá vonatkozó pálya kiindulópontja a 2020-ban elért szint lehet;

kiindulópontja az (EU).../... irányelv [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] I. melléklete A. részének harmadik oszlopában a 2020-ban a megújuló forrásokból előállított energia. Ha valamely tagállam felülmúlja a 2020-ra vonatkozó kötelező erejű nemzeti célját, a rá vonatkozó pálya kiindulópontja a 2020-ban elért szint lehet;

| ii. | legalább három referenciapontból áll, amely az Ia. mellékletben meghatározottak szerint az előző két vagy három év átlaga; |
| --- | --- |

ii.

ii.

legalább három referenciapontból áll, amely az Ia. mellékletben meghatározottak szerint az előző két vagy három év átlaga;

legalább három referenciapontból áll, amely az Ia. mellékletben meghatározottak szerint az előző két vagy három év átlaga;

| iii. | eléri legalább a 2030-ra vonatkozóan meghatározott nemzeti célját; |
| --- | --- |

iii.

iii.

eléri legalább a 2030-ra vonatkozóan meghatározott nemzeti célját;

eléri legalább a 2030-ra vonatkozóan meghatározott nemzeti célját;

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – i c alpont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – i c alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ic. | A tagállamok ia) és ib) pontban említett pályái együttesen hozzáadódnak az Unió kötelező lineáris pályájához, és elérik a 2030-ban a megújuló forrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-fogyasztásában való legalább 35 %-os részarányára vonatkozó kötelező uniós célkitűzést; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ic.

ic.

A tagállamok ia) és ib) pontban említett pályái együttesen hozzáadódnak az Unió kötelező lineáris pályájához, és elérik a 2030-ban a megújuló forrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-fogyasztásában való legalább 35 %-os részarányára vonatkozó kötelező uniós célkitűzést;

A tagállamok ia) és ib) pontban említett pályái együttesen hozzáadódnak az Unió kötelező lineáris pályájához, és elérik a 2030-ban a megújuló forrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-fogyasztásában való legalább 35 %-os részarányára vonatkozó kötelező uniós célkitűzést;

Módosítás 68

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – i d alpont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – i d alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | id. | a megújuló energia végsőenergia-fogyasztásban elért teljes részarányára vonatkozó tagállami pályáknak 2031-tól kezdődően összhangban kell lenniük a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiákkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

id.

id.

a megújuló energia végsőenergia-fogyasztásban elért teljes részarányára vonatkozó tagállami pályáknak 2031-tól kezdődően összhangban kell lenniük a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiákkal.

a megújuló energia végsőenergia-fogyasztásban elért teljes részarányára vonatkozó tagállami pályáknak 2031-tól kezdődően összhangban kell lenniük a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiákkal.

Módosítás 69 és 287

Módosítás 69 és 287

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – ii alpont

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | a megújuló energia bruttó végsőenergia-fogyasztásban elért ágazatonkénti részarányára vonatkozó
  nemzeti
  pályák 2021 és 2030 között a fűtési és hűtési, a villamosenergia- és a közlekedési ágazatban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

a megújuló energia bruttó végsőenergia-fogyasztásban elért ágazatonkénti részarányára vonatkozó
  nemzeti
  pályák 2021 és 2030 között a fűtési és hűtési, a villamosenergia- és a közlekedési ágazatban;

nemzeti

| ii. | a megújuló energia bruttó végsőenergia-fogyasztásban elért ágazatonkénti részarányára vonatkozó
  indikatív tagállami
  pályák 2021 és 2030 között a fűtési és hűtési, a villamosenergia- és a közlekedési ágazatban; |
| --- | --- |

ii.

a megújuló energia bruttó végsőenergia-fogyasztásban elért ágazatonkénti részarányára vonatkozó
  indikatív tagállami
  pályák 2021 és 2030 között a fűtési és hűtési, a villamosenergia- és a közlekedési ágazatban;

indikatív tagállami

Módosítás 70

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – iii alpont

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | a 2021 és 2030 között a megújuló energia összesített és ágazatonkénti pályáinak elérésére a tagállamok által felhasználni tervezett megújulóenergia-technológiák szerinti pályák, beleértve a várható teljes bruttó végsőenergia-fogyasztást technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, Mtoe-ben kifejezve, valamint a teljes tervezett beépített teljesítményt, technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, MW-ban kifejezve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

a 2021 és 2030 között a megújuló energia összesített és ágazatonkénti pályáinak elérésére a tagállamok által felhasználni tervezett megújulóenergia-technológiák szerinti pályák, beleértve a várható teljes bruttó végsőenergia-fogyasztást technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, Mtoe-ben kifejezve, valamint a teljes tervezett beépített teljesítményt, technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, MW-ban kifejezve;

| iii. | a 2021 és 2030 között a megújuló energia összesített és ágazatonkénti
  indikatív
  pályáinak elérésére a tagállamok által felhasználni tervezett megújulóenergia-technológiák szerinti pályák, beleértve a várható teljes bruttó végsőenergia-fogyasztást technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, Mtoe-ben kifejezve, valamint a teljes tervezett beépített teljesítményt, technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban
  , az erőmű-átalakításokat is beleértve
  , MW-ban kifejezve; |
| --- | --- |

iii.

a 2021 és 2030 között a megújuló energia összesített és ágazatonkénti
  indikatív
  pályáinak elérésére a tagállamok által felhasználni tervezett megújulóenergia-technológiák szerinti pályák, beleértve a várható teljes bruttó végsőenergia-fogyasztást technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, Mtoe-ben kifejezve, valamint a teljes tervezett beépített teljesítményt, technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban
  , az erőmű-átalakításokat is beleértve
  , MW-ban kifejezve;

indikatív

, az erőmű-átalakításokat is beleértve

Módosítás 71

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – iii a alpont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont – iii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiia. | a városok, megújulóenergia-közösségek és önellátó fogyasztók által előállított megújuló energia részaránya, valamint az erre vonatkozó célkitűzések és pályák a tagállamokban 2021-től 2030-ig, beleértve a várható bruttó végsőenergia-fogyasztást Mtoe-ben kifejezve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiia.

iiia.

a városok, megújulóenergia-közösségek és önellátó fogyasztók által előállított megújuló energia részaránya, valamint az erre vonatkozó célkitűzések és pályák a tagállamokban 2021-től 2030-ig, beleértve a várható bruttó végsőenergia-fogyasztást Mtoe-ben kifejezve.

a városok, megújulóenergia-közösségek és önellátó fogyasztók által előállított megújuló energia részaránya, valamint az erre vonatkozó célkitűzések és pályák a tagállamokban 2021-től 2030-ig, beleértve a várható bruttó végsőenergia-fogyasztást Mtoe-ben kifejezve.

Módosítás 73

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 1 pont

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 1. cikkének (1) bekezdésében és 3. cikkének (4) bekezdésében említett, 2030-ra
  30
  %-os energiahatékonyság-javulást előíró kötelező uniós cél eléréséhez nyújtott
  indikatív
  nemzeti energiahatékonysági
  hozzájárulás
  vagy a primer- vagy végsőenergia-fogyasztás, vagy a primer- vagy végsőenergia-megtakarítás, vagy pedig az energiaintenzitás alapján; | (1)   a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 1. cikkének (1) bekezdésében és 3. cikkének (4) bekezdésében említett, 2030-ra
  40
  %-os energiahatékonyság-javulást előíró kötelező uniós cél eléréséhez nyújtott
  kötelező
  nemzeti energiahatékonysági
  cél
  vagy a primer- vagy végsőenergia-fogyasztás, vagy a primer- vagy végsőenergia-megtakarítás, vagy pedig az energiaintenzitás alapján
  az e célra vonatkozó, 2021-től kezdődő kötelező lineáris pályával együtt. |
| A tagállamoknak a 2020-ra és 2030-ra várható primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében kell meghatározniuk
  hozzájárulásukat, az e hozzájárulásra vonatkozó, 2021-től kezdődő lineáris pályával együtt
  .
  Ki kell fejteniük az
  alapul vett módszereket és a felhasznált átváltási tényezőket; | A tagállamoknak a 2020-ra és 2030-ra várható primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében kell meghatározniuk
  energiahatékonysági céljaikat. Ki kell fejteniük a [COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] IV
  .
  és V. melléklete szerinti
  alapul vett módszereket és a felhasznált átváltási tényezőket; |
| | Az első albekezdésben említett pályának 2022-től kezdődően, majd azt követően kétévente kétéves időközi célokat kell magában foglalnia; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 1. cikkének (1) bekezdésében és 3. cikkének (4) bekezdésében említett, 2030-ra
  30
  %-os energiahatékonyság-javulást előíró kötelező uniós cél eléréséhez nyújtott
  indikatív
  nemzeti energiahatékonysági
  hozzájárulás
  vagy a primer- vagy végsőenergia-fogyasztás, vagy a primer- vagy végsőenergia-megtakarítás, vagy pedig az energiaintenzitás alapján;

(1)   a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 1. cikkének (1) bekezdésében és 3. cikkének (4) bekezdésében említett, 2030-ra
  40
  %-os energiahatékonyság-javulást előíró kötelező uniós cél eléréséhez nyújtott
  kötelező
  nemzeti energiahatékonysági
  cél
  vagy a primer- vagy végsőenergia-fogyasztás, vagy a primer- vagy végsőenergia-megtakarítás, vagy pedig az energiaintenzitás alapján
  az e célra vonatkozó, 2021-től kezdődő kötelező lineáris pályával együtt.

A tagállamoknak a 2020-ra és 2030-ra várható primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében kell meghatározniuk
  hozzájárulásukat, az e hozzájárulásra vonatkozó, 2021-től kezdődő lineáris pályával együtt
  .
  Ki kell fejteniük az
  alapul vett módszereket és a felhasznált átváltási tényezőket;

hozzájárulásukat, az e hozzájárulásra vonatkozó, 2021-től kezdődő lineáris pályával együtt

Ki kell fejteniük az

A tagállamoknak a 2020-ra és 2030-ra várható primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében kell meghatározniuk
  energiahatékonysági céljaikat. Ki kell fejteniük a [COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] IV
  .
  és V. melléklete szerinti
  alapul vett módszereket és a felhasznált átváltási tényezőket;

energiahatékonysági céljaikat. Ki kell fejteniük a [COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] IV

és V. melléklete szerinti

Az első albekezdésben említett pályának 2022-től kezdődően, majd azt követően kétévente kétéves időközi célokat kell magában foglalnia;

Az első albekezdésben említett pályának 2022-től kezdődően, majd azt követően kétévente kétéves időközi célokat kell magában foglalnia;

Módosítás 74

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 2 pont

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   a
  2012/27/EU irányelv [a COM
  (2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] energiamegtakarítási kötelezettségekről szóló 7. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban elérendő energiamegtakarítás kumulált mennyisége; | (2)   a
  [COM
  (2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat]
  2012/27/EU irányelv további
  energiamegtakarítási kötelezettségekről szóló 7. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban
  és azon túl
  elérendő energiamegtakarítás kumulált mennyisége; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   a
  2012/27/EU irányelv [a COM
  (2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] energiamegtakarítási kötelezettségekről szóló 7. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban elérendő energiamegtakarítás kumulált mennyisége;

(2)   a
  [COM
  (2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat]
  2012/27/EU irányelv további
  energiamegtakarítási kötelezettségekről szóló 7. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban
  és azon túl
  elérendő energiamegtakarítás kumulált mennyisége;

Módosítás 75

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 3 pont

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   a (magán és köztulajdonban lévő) lakó- és
  kereskedelmi célú
  épületek nemzeti állományának hosszú távú
  felújítására irányuló célkitűzések; | (3)   a
  meglévő épületállomány elemzése alapján a 2030-ra és 2040-re a
  magán- és köztulajdonban lévő lakó- és
  nem lakáscélú
  épületek nemzeti állományának
  felújítására irányuló
  hosszú távú
  stratégiák, a [COM(2016)0765 javaslatnak megfelelően módosított] 2010/31/EU irányelv 2a. cikkével összhangban a 2050-re kitűzött cél irányában elért előrehaladás mérése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   a (magán és köztulajdonban lévő) lakó- és
  kereskedelmi célú
  épületek nemzeti állományának hosszú távú
  felújítására irányuló célkitűzések;

(3)   a
  meglévő épületállomány elemzése alapján a 2030-ra és 2040-re a
  magán- és köztulajdonban lévő lakó- és
  nem lakáscélú
  épületek nemzeti állományának
  felújítására irányuló
  hosszú távú
  stratégiák, a [COM(2016)0765 javaslatnak megfelelően módosított] 2010/31/EU irányelv 2a. cikkével összhangban a 2050-re kitűzött cél irányában elért előrehaladás mérése;

Módosítás 76

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 3 a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 3 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  a tervezett politikák és fellépések, valamint a nemzeti épületállomány rendkívül energiahatékony és szénmentesített épületállománnyá történő átalakítása felé tett előrehaladás, beleértve a 2020-tól 2030-ig elérendő várható energiamegtakarítás és a további előnyök bizonyítékokon alapuló becslését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  a tervezett politikák és fellépések, valamint a nemzeti épületállomány rendkívül energiahatékony és szénmentesített épületállománnyá történő átalakítása felé tett előrehaladás, beleértve a 2020-tól 2030-ig elérendő várható energiamegtakarítás és a további előnyök bizonyítékokon alapuló becslését;

Módosítás 77

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 4 pont

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   a 2012/27/EU
  irányelvnek a közintézmények példamutató szerepére vonatkozó
  5. cikke alapján a 
  2020 és 2030 közötti időszakban felújítandó teljes alapterület
  vagy az azzal egyenértékű éves energiamegtakarítás; | (4)   a
  [COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított]
  2012/27/EU
  irányelv
  5. cikke alapján a 
  felújítandó teljes alapterület és a felújítással
  vagy az azzal egyenértékű éves
  energiamegtakarítással megvalósuló megfelelő
  energiamegtakarítás
  a 2020 és 2030 közötti időszakban megvalósítandó alternatív megközelítésből eredően
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   a 2012/27/EU
  irányelvnek a közintézmények példamutató szerepére vonatkozó
  5. cikke alapján a 
  2020 és 2030 közötti időszakban felújítandó teljes alapterület
  vagy az azzal egyenértékű éves energiamegtakarítás;

(4)   a
  [COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított]
  2012/27/EU
  irányelv
  5. cikke alapján a 
  felújítandó teljes alapterület és a felújítással
  vagy az azzal egyenértékű éves
  energiamegtakarítással megvalósuló megfelelő
  energiamegtakarítás
  a 2020 és 2030 közötti időszakban megvalósítandó alternatív megközelítésből eredően
  ;

Módosítás 78

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 4 a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  a fűtésre és hűtésre vonatkozó energiamegtakarítási lehetőségek, beleértve nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés és a hatékony és innovatív távfűtés és -hűtés alkalmazásában rejlő lehetőség átfogó értékelésének eredményét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)
     
  a fűtésre és hűtésre vonatkozó energiamegtakarítási lehetőségek, beleértve nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés és a hatékony és innovatív távfűtés és -hűtés alkalmazásában rejlő lehetőség átfogó értékelésének eredményét;

Módosítás 79

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 5 pont

4 cikk – 1 bekezdés – b pont – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   egyéb nemzeti energiahatékonysági célkitűzések, beleértve a hosszú távú stratégiákat vagy célkitűzéseket és az ágazati célokat is olyan területeken, mint a közlekedés, a 
  fűtés
  és
  hűtés
  ; | (5)   egyéb nemzeti energiahatékonysági célkitűzések, beleértve a hosszú távú stratégiákat vagy célkitűzéseket és az ágazati célokat is olyan területeken, mint a közlekedés, a 
  feldolgozóipar, a víz
  és
  a szennyvíz, illetve az ágazati kapcsolódási politikák; valamint a nagy energiahatékonysági potenciállal rendelkező más ágazatok hatékonysága a teljes energiaáramlási láncolaton keresztül a primer energiától a végfelhasználókig vagy az adatközpontokig
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   egyéb nemzeti energiahatékonysági célkitűzések, beleértve a hosszú távú stratégiákat vagy célkitűzéseket és az ágazati célokat is olyan területeken, mint a közlekedés, a 
  fűtés
  és
  hűtés
  ;

(5)   egyéb nemzeti energiahatékonysági célkitűzések, beleértve a hosszú távú stratégiákat vagy célkitűzéseket és az ágazati célokat is olyan területeken, mint a közlekedés, a 
  feldolgozóipar, a víz
  és
  a szennyvíz, illetve az ágazati kapcsolódási politikák; valamint a nagy energiahatékonysági potenciállal rendelkező más ágazatok hatékonysága a teljes energiaáramlási láncolaton keresztül a primer energiától a végfelhasználókig vagy az adatközpontokig
  ;

Módosítás 80

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – 1 pont

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   az energiaforrások és a harmadik országokból származó energiaellátás fokozottabb diverzifikálására vonatkozó nemzeti célkitűzések; | (1)   az energiaforrások és a harmadik országokból származó energiaellátás fokozottabb diverzifikálására vonatkozó
  indikatív
  nemzeti célkitűzések
  , melyek célja a makroregionális, regionális és nemzeti energiarendszerek alkalmazkodóképességének növelése
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   az energiaforrások és a harmadik országokból származó energiaellátás fokozottabb diverzifikálására vonatkozó nemzeti célkitűzések;

(1)   az energiaforrások és a harmadik országokból származó energiaellátás fokozottabb diverzifikálására vonatkozó
  indikatív
  nemzeti célkitűzések
  , melyek célja a makroregionális, regionális és nemzeti energiarendszerek alkalmazkodóképességének növelése
  ;

Módosítás 81

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – 2 pont

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   a harmadik országokból származó energiaimporttól való függőség csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések; | (2)   a harmadik országokból származó energiaimporttól való függőség csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések
  , melyek célja a makroregionális, regionális és nemzeti energiarendszerek ellenálló képességének növelése
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   a harmadik országokból származó energiaimporttól való függőség csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések;

(2)   a harmadik országokból származó energiaimporttól való függőség csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések
  , melyek célja a makroregionális, regionális és nemzeti energiarendszerek ellenálló képességének növelése
  ;

Módosítás 82

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – 4 pont

4 cikk – 1 bekezdés – c pont – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   a
  haza
  energiaforrások,
  nevezetesen
  a 
  megújuló energia telepítésére
  vonatkozó nemzeti célkitűzések; | (4)   a
  nemzeti energiarendszer rugalmasságának különösen az energiahatékonysági intézkedések alkalmazása, a hazai és regionális megújuló
  energiaforrások,
  a keresletoldali válaszintézkedések és
  a 
  tárolás révén történő növelésére
  vonatkozó nemzeti célkitűzések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   a
  haza
  energiaforrások,
  nevezetesen
  a 
  megújuló energia telepítésére
  vonatkozó nemzeti célkitűzések;

(4)   a
  nemzeti energiarendszer rugalmasságának különösen az energiahatékonysági intézkedések alkalmazása, a hazai és regionális megújuló
  energiaforrások,
  a keresletoldali válaszintézkedések és
  a 
  tárolás révén történő növelésére
  vonatkozó nemzeti célkitűzések;

Módosítás 83

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d pont – 1 pont

4 cikk – 1 bekezdés – d pont – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   a villamosenergia-hálózatok összeköttetésének az a szintje, amelyet a tagállamok 2030-ra el kívánnak érni a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó, 2030-ig szóló 15 %-os cél tekintetében; a tagállamoknak ki kell fejteniük az alapul vett módszereket; | (1)   a villamosenergia-hálózatok összeköttetésének az a szintje, amelyet a tagállamok 2030-ra el kívánnak érni a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó, 2030-ig szóló 15 %-os
  indikatív
  cél tekintetében
  , figyelembe véve a 2020-ra kitűzött 10 %-os összekapcsoltsági célt, a nemzeti és regionális piaci feltételeket és lehetőségeket, a költség-haszon elemzések valamennyi aspektusát, a közös érdekű projektek megvalósításának tényleges szintjét, valamint a meglévő összeköttetések értékesíthető kapacitásának növelését célzó intézkedéseket
  ; a tagállamoknak ki kell fejteniük az alapul vett módszereket
  , figyelembe véve a Bizottság által javasolt módszertant
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   a villamosenergia-hálózatok összeköttetésének az a szintje, amelyet a tagállamok 2030-ra el kívánnak érni a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó, 2030-ig szóló 15 %-os cél tekintetében; a tagállamoknak ki kell fejteniük az alapul vett módszereket;

(1)   a villamosenergia-hálózatok összeköttetésének az a szintje, amelyet a tagállamok 2030-ra el kívánnak érni a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó, 2030-ig szóló 15 %-os
  indikatív
  cél tekintetében
  , figyelembe véve a 2020-ra kitűzött 10 %-os összekapcsoltsági célt, a nemzeti és regionális piaci feltételeket és lehetőségeket, a költség-haszon elemzések valamennyi aspektusát, a közös érdekű projektek megvalósításának tényleges szintjét, valamint a meglévő összeköttetések értékesíthető kapacitásának növelését célzó intézkedéseket
  ; a tagállamoknak ki kell fejteniük az alapul vett módszereket
  , figyelembe véve a Bizottság által javasolt módszertant
  ;

Módosítás 84

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d pont – 2 pont

4 cikk – 1 bekezdés – d pont – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   a villamosenergia-átviteli és földgázszállító infrastruktúrára vonatkozó fő nemzeti célkitűzések, amelyek az energiaunió létrehozására irányuló stratégia öt fő dimenziója közül bármelyik dimenzió célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez szükségesek; | (2)   a villamosenergia-átviteli és földgázszállító
  és -elosztó
  infrastruktúrára
  és annak korszerűsítésére
  vonatkozó fő nemzeti célkitűzések, amelyek az energiaunió létrehozására irányuló stratégia öt fő dimenziója közül bármelyik dimenzió célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez szükségesek;
  Minden tervezett nagyobb infrastrukturális projekt esetében előzetesen értékelni kell az energiaunió öt dimenziójával – különösen az ellátás biztonsága és a verseny tekintetében – való összeegyeztethetőségét és az ahhoz való hozzájárulását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   a villamosenergia-átviteli és földgázszállító infrastruktúrára vonatkozó fő nemzeti célkitűzések, amelyek az energiaunió létrehozására irányuló stratégia öt fő dimenziója közül bármelyik dimenzió célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez szükségesek;

(2)   a villamosenergia-átviteli és földgázszállító
  és -elosztó
  infrastruktúrára
  és annak korszerűsítésére
  vonatkozó fő nemzeti célkitűzések, amelyek az energiaunió létrehozására irányuló stratégia öt fő dimenziója közül bármelyik dimenzió célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez szükségesek;
  Minden tervezett nagyobb infrastrukturális projekt esetében előzetesen értékelni kell az energiaunió öt dimenziójával – különösen az ellátás biztonsága és a verseny tekintetében – való összeegyeztethetőségét és az ahhoz való hozzájárulását;

Módosítás 85

Módosítás 85

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d pont – 3 pont

4 cikk – 1 bekezdés – d pont – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   adott esetben a belső energiapiac egyéb szempontjaihoz kapcsolódó nemzeti célkitűzések, mint például a piaci integráció és a piac-összekapcsolás, megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is; | (3)   adott esetben a belső energiapiac egyéb szempontjaihoz kapcsolódó nemzeti célkitűzések, mint például a 
  rendszer rugalmasságának növelése különösen a szabad árképzés előtti akadályok felszámolása, a
  piaci integráció és a piac-összekapcsolás,
  az intelligens hálózatok, az aggregálás, a keresletoldali válaszintézkedések, a tárolás, az elosztott energiatermelés, a teherelosztási, teher-újraelosztási és tehercsökkentési mechanizmusok és a valós idejű árjelzések révén, a
  megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   adott esetben a belső energiapiac egyéb szempontjaihoz kapcsolódó nemzeti célkitűzések, mint például a piaci integráció és a piac-összekapcsolás, megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is;

(3)   adott esetben a belső energiapiac egyéb szempontjaihoz kapcsolódó nemzeti célkitűzések, mint például a 
  rendszer rugalmasságának növelése különösen a szabad árképzés előtti akadályok felszámolása, a
  piaci integráció és a piac-összekapcsolás,
  az intelligens hálózatok, az aggregálás, a keresletoldali válaszintézkedések, a tárolás, az elosztott energiatermelés, a teherelosztási, teher-újraelosztási és tehercsökkentési mechanizmusok és a valós idejű árjelzések révén, a
  megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is;

Módosítás 86

Módosítás 86

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d pont – 3 a pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – d pont – 3 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  a megújuló energia valamennyi energiapiacon való megkülönböztetésmentes részvételével, a keresletoldali válaszintézkedésekkel és a – többek között aggregáláson keresztüli – tárolással kapcsolatos nemzeti célkitűzések, ideértve azt az időkeretet is, amelyen belül a célkitűzéseket el kell érni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  a megújuló energia valamennyi energiapiacon való megkülönböztetésmentes részvételével, a keresletoldali válaszintézkedésekkel és a – többek között aggregáláson keresztüli – tárolással kapcsolatos nemzeti célkitűzések, ideértve azt az időkeretet is, amelyen belül a célkitűzéseket el kell érni;

Módosítás 87

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d pont – 3 b pont (új)

4 cikk – 1 bekezdés – d pont – 3 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  az energiarendszerekben történő fogyasztói részvétel, továbbá annak biztosítására vonatkozó nemzeti célkitűzések, hogy a saját termelés és az új technológiák – beleértve az okos mérőeszközöket – a fogyasztók javát szolgálják; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3b)
     
  az energiarendszerekben történő fogyasztói részvétel, továbbá annak biztosítására vonatkozó nemzeti célkitűzések, hogy a saját termelés és az új technológiák – beleértve az okos mérőeszközöket – a fogyasztók javát szolgálják;

Módosítás 88

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – d pont – 4 pont

4 cikk – 1 bekezdés – d pont – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   a villamosenergia-rendszer megfelelőségének biztosítására,
  valamint
  az
  energiarendszerek megújulóenergia-termeléssel kapcsolatos rugalmasságára vonatkozó nemzeti célkitűzések
  , megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is; | (4)   a villamosenergia-rendszer megfelelőségének biztosítására
  vonatkozó nemzeti célkitűzések, amelyek garantálják, hogy semmilyen kapacitásmechanizmust ne alkalmazzanak, illetve amennyiben
  az
  ellátás biztonsága érdekében mégis alkalmaznak ilyen mechanizmust, akkor az a lehető legnagyobb mértékben korlátozva legyen
  , megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   a villamosenergia-rendszer megfelelőségének biztosítására,
  valamint
  az
  energiarendszerek megújulóenergia-termeléssel kapcsolatos rugalmasságára vonatkozó nemzeti célkitűzések
  , megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is;

(4)   a villamosenergia-rendszer megfelelőségének biztosítására
  vonatkozó nemzeti célkitűzések, amelyek garantálják, hogy semmilyen kapacitásmechanizmust ne alkalmazzanak, illetve amennyiben
  az
  ellátás biztonsága érdekében mégis alkalmaznak ilyen mechanizmust, akkor az a lehető legnagyobb mértékben korlátozva legyen
  , megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is;

Módosítás 89

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – 1 pont

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   az energiaunióval kapcsolatos
  állami
  és
  magánkutatásra
  vonatkozó nemzeti célkitűzések és finanszírozási célok, adott esetben megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is. Ezeknek a céloknak és célkitűzéseknek összhangban kell lenniük az energiaunió létrehozására irányuló stratégiában és a SET-tervben meghatározott célokkal és célkitűzésekkel; | (1)   az energiaunióval kapcsolatos
  kutatás
  és
  innováció állami támogatására
  vonatkozó nemzeti célkitűzések és finanszírozási célok,
  és ennek a magánkutatásra gyakorolt várható multiplikátorhatása;
  adott esetben megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is. Ezeknek a céloknak és célkitűzéseknek összhangban kell lenniük az energiaunió létrehozására irányuló stratégiában és a SET-tervben meghatározott célokkal és célkitűzésekkel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   az energiaunióval kapcsolatos
  állami
  és
  magánkutatásra
  vonatkozó nemzeti célkitűzések és finanszírozási célok, adott esetben megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is. Ezeknek a céloknak és célkitűzéseknek összhangban kell lenniük az energiaunió létrehozására irányuló stratégiában és a SET-tervben meghatározott célokkal és célkitűzésekkel;

(1)   az energiaunióval kapcsolatos
  kutatás
  és
  innováció állami támogatására
  vonatkozó nemzeti célkitűzések és finanszírozási célok,
  és ennek a magánkutatásra gyakorolt várható multiplikátorhatása;
  adott esetben megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is. Ezeknek a céloknak és célkitűzéseknek összhangban kell lenniük az energiaunió létrehozására irányuló stratégiában és a SET-tervben meghatározott célokkal és célkitűzésekkel;

Módosítás 90

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – 2 pont

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   a 2050-re vonatkozó nemzeti célkitűzések
  karbonszegény technológiák bevezetése tekintetében
  ; | (2)   a
  fenntartható technológiák előmozdításával kapcsolatos,
  2050-re vonatkozó nemzeti célkitűzések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   a 2050-re vonatkozó nemzeti célkitűzések
  karbonszegény technológiák bevezetése tekintetében
  ;

(2)   a
  fenntartható technológiák előmozdításával kapcsolatos,
  2050-re vonatkozó nemzeti célkitűzések;

Módosítás 91

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – 3 pont

4 cikk – 1 bekezdés – e pont – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  a versenyképességre vonatkozó nemzeti célkitűzések. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)
     
  a versenyképességre vonatkozó nemzeti célkitűzések.

törölve

törölve

Módosítás 92

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – cím

5 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok
  hozzájárulását
  meghatározó folyamat a megújuló energia területén | A tagállamok
  céljait
  meghatározó folyamat a megújuló energia területén |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok
  hozzájárulását
  meghatározó folyamat a megújuló energia területén

hozzájárulását

A tagállamok
  céljait
  meghatározó folyamat a megújuló energia területén

céljait

Módosítás 93

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amikor a 4. cikk a)
  pontjának
  2.i. alpontja alapján meghatározzák a megújuló forrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-fogyasztásában való
  részarányához való hozzájárulásukat
  2030-ra és a következő nemzeti tervek által felölet időszak utolsó évére vonatkozóan, a tagállamok figyelembe veszik a következőket: | (1)   Amikor a 4. cikk a)
  pontjának
  2.i. alpontja alapján meghatározzák a megújuló forrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-fogyasztásában való
  részarányára vonatkozó célt
  2030-ra és a következő nemzeti tervek által felölet időszak utolsó évére vonatkozóan, a tagállamok figyelembe veszik a következőket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amikor a 4. cikk a)
  pontjának
  2.i. alpontja alapján meghatározzák a megújuló forrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-fogyasztásában való
  részarányához való hozzájárulásukat
  2030-ra és a következő nemzeti tervek által felölet időszak utolsó évére vonatkozóan, a tagállamok figyelembe veszik a következőket:

(1)   Amikor a 4. cikk a)
  pontjának
  2.i. alpontja alapján meghatározzák a megújuló forrásokból származó energiának a bruttó végsőenergia-fogyasztásában való
  részarányára vonatkozó célt
  2030-ra és a következő nemzeti tervek által felölet időszak utolsó évére vonatkozóan, a tagállamok figyelembe veszik a következőket:

Módosítás 94

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – d pont – i alpont

5 cikk – 1 bekezdés – d pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a telepített energia egyenlő eloszlása az Európai Unióban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

a telepített energia egyenlő eloszlása az Európai Unióban;

| i. | a telepített energia egyenlő
  és költséghatékony
  eloszlása az Európai Unióban; |
| --- | --- |

i.

a telepített energia egyenlő
  és költséghatékony
  eloszlása az Európai Unióban;

és költséghatékony

Módosítás 95

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

5 cikk – 1 bekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | a megújuló energiaforrásokból előállított energiának az (EU) .../... irányelv [a 2009/28/EK irányelv átdolgozott változata] 3. cikke (3) bekezdésében meghatározott teljes bruttó energiafogyasztásban képviselt alaprészaránya; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

a megújuló energiaforrásokból előállított energiának az (EU) .../... irányelv [a 2009/28/EK irányelv átdolgozott változata] 3. cikke (3) bekezdésében meghatározott teljes bruttó energiafogyasztásban képviselt alaprészaránya;

a megújuló energiaforrásokból előállított energiának az (EU) .../... irányelv [a 2009/28/EK irányelv átdolgozott változata] 3. cikke (3) bekezdésében meghatározott teljes bruttó energiafogyasztásban képviselt alaprészaránya;

Módosítás 96

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés

5 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok közösen biztosítják, hogy hozzájárulásaik együttesen elérjék a kitűzött célt, azaz 2030-ra a bruttó végsőenergia-fogyasztásban uniós szinten legalább
  27
  % legyen a megújuló
  forrásokból
  származó
  energia részaránya
  . | (2)   A tagállamok közösen biztosítják, hogy céljaik együttesen elérjék a kitűzött célt, azaz 2030-ra a bruttó végsőenergia-fogyasztásban uniós szinten legalább
  35
  % legyen a megújuló
  energiaforrásokból
  származó
  lineáris pálya
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A tagállamok közösen biztosítják, hogy hozzájárulásaik együttesen elérjék a kitűzött célt, azaz 2030-ra a bruttó végsőenergia-fogyasztásban uniós szinten legalább
  27
  % legyen a megújuló
  forrásokból
  származó
  energia részaránya
  .

(2)   A tagállamok közösen biztosítják, hogy céljaik együttesen elérjék a kitűzött célt, azaz 2030-ra a bruttó végsőenergia-fogyasztásban uniós szinten legalább
  35
  % legyen a megújuló
  energiaforrásokból
  származó
  lineáris pálya
  .

Módosítás 97

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – cím

6 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok
  hozzájárulását
  meghatározó folyamat az energiahatékonyság területén | A tagállamok
  kötelező célját
  meghatározó folyamat az energiahatékonyság területén |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok
  hozzájárulását
  meghatározó folyamat az energiahatékonyság területén

hozzájárulását

A tagállamok
  kötelező célját
  meghatározó folyamat az energiahatékonyság területén

kötelező célját

Módosítás 98

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

6 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amikor a 4. cikk b) (1) pontja alapján meghatározzák
  az indikatív
  nemzeti energiahatékonysági
  hozzájárulásukat
  2030-ra és a következő nemzeti tervek által felölet időszak utolsó évére vonatkozóan, a tagállamok biztosítják a következőket: | (1)   Amikor a 4. cikk b) (1) pontja alapján meghatározzák
  a kötelező
  nemzeti energiahatékonysági
  célt
  2030-ra és a következő nemzeti tervek által felölet időszak utolsó évére vonatkozóan, a tagállamok biztosítják a következőket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amikor a 4. cikk b) (1) pontja alapján meghatározzák
  az indikatív
  nemzeti energiahatékonysági
  hozzájárulásukat
  2030-ra és a következő nemzeti tervek által felölet időszak utolsó évére vonatkozóan, a tagállamok biztosítják a következőket:

(1)   Amikor a 4. cikk b) (1) pontja alapján meghatározzák
  a kötelező
  nemzeti energiahatékonysági
  célt
  2030-ra és a következő nemzeti tervek által felölet időszak utolsó évére vonatkozóan, a tagállamok biztosítják a következőket:

Módosítás 99

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az Unió energiafogyasztása 2020-ban legfeljebb 1 483 Mtoe primerenergia-fogyasztás és legfeljebb 1 086 Mtoe végsőenergia-fogyasztás, az első tízéves időszak vonatkozásában pedig az Unió energiafogyasztása 2030-ban
  1 321
  Mtoe primerenergia-fogyasztás és legfeljebb
  987
  Mtoe végsőenergia-fogyasztás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az Unió energiafogyasztása 2020-ban legfeljebb 1 483 Mtoe primerenergia-fogyasztás és legfeljebb 1 086 Mtoe végsőenergia-fogyasztás, az első tízéves időszak vonatkozásában pedig az Unió energiafogyasztása 2030-ban
  1 321
  Mtoe primerenergia-fogyasztás és legfeljebb
  987
  Mtoe végsőenergia-fogyasztás;

1 321

987

| a) | az Unió energiafogyasztása 2020-ban legfeljebb 1 483 Mtoe primerenergia-fogyasztás és legfeljebb 1 086 Mtoe végsőenergia-fogyasztás, az első tízéves időszak vonatkozásában pedig az Unió energiafogyasztása 2030-ban
  1 132
  Mtoe primerenergia-fogyasztás és legfeljebb
  849
  Mtoe végsőenergia-fogyasztás; |
| --- | --- |

a)

az Unió energiafogyasztása 2020-ban legfeljebb 1 483 Mtoe primerenergia-fogyasztás és legfeljebb 1 086 Mtoe végsőenergia-fogyasztás, az első tízéves időszak vonatkozásában pedig az Unió energiafogyasztása 2030-ban
  1 132
  Mtoe primerenergia-fogyasztás és legfeljebb
  849
  Mtoe végsőenergia-fogyasztás;

1 132

849

Módosítás 100

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

6 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdésben említett
  hozzájárulásuk
  meghatározásakor a tagállamok figyelembe vehetik a primer- és végsőenergia-fogyasztást befolyásoló körülményeket, például a következőket: | (2)   Az (1) bekezdésben említett
  cél
  meghatározásakor a tagállamok figyelembe vehetik a primer- és végsőenergia-fogyasztást befolyásoló körülményeket, például a következőket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdésben említett
  hozzájárulásuk
  meghatározásakor a tagállamok figyelembe vehetik a primer- és végsőenergia-fogyasztást befolyásoló körülményeket, például a következőket:

(2)   Az (1) bekezdésben említett
  cél
  meghatározásakor a tagállamok figyelembe vehetik a primer- és végsőenergia-fogyasztást befolyásoló körülményeket, például a következőket:

Módosítás 101

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk

7 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. cikk | 7. cikk |
| Nemzeti szakpolitikák és
  intézkedések
  az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében | Nemzeti szakpolitikák
  , intézkedések
  és
  beruházási stratégiák
  az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében |
| A tagállamok az I. melléklettel összhangban integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben leírják az ahhoz szükséges fő meglévő (végrehajtott és elfogadott) és tervezett szakpolitikákat és intézkedéseket, hogy elérjék különösen a nemzeti tervben meghatározott célkitűzéseket, beleértve a regionális együttműködést és a nemzeti és
  regionális
  szintű megfelelő finanszírozást biztosító intézkedéseket is. | A tagállamok az I. melléklettel összhangban integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben leírják az ahhoz szükséges fő meglévő (végrehajtott és elfogadott) és tervezett szakpolitikákat és intézkedéseket, hogy elérjék különösen a nemzeti tervben meghatározott célkitűzéseket, beleértve a regionális együttműködést és a nemzeti
  , regionális
  és
  helyi
  szintű megfelelő finanszírozást biztosító intézkedéseket
  , köztük az uniós programok és eszközök mozgósítását
  is. |
| | A nemzeti tervekben foglalt célkitűzések elérését szolgáló fő meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések leírásához az említett célkitűzések eléréséhez szükséges beruházások általános áttekintését kell fűzni. |
| | A tagállamok infrastrukturális prioritásként kezelik az energiahatékonyság kérdését. Infrastrukturális tervezésük részét energiahatékonysági programok is képezik, és beruházási prioritásként kezelik az épületek felújítását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7. cikk

7. cikk

Nemzeti szakpolitikák és
  intézkedések
  az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében

intézkedések

Nemzeti szakpolitikák
  , intézkedések
  és
  beruházási stratégiák
  az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében

, intézkedések

beruházási stratégiák

A tagállamok az I. melléklettel összhangban integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben leírják az ahhoz szükséges fő meglévő (végrehajtott és elfogadott) és tervezett szakpolitikákat és intézkedéseket, hogy elérjék különösen a nemzeti tervben meghatározott célkitűzéseket, beleértve a regionális együttműködést és a nemzeti és
  regionális
  szintű megfelelő finanszírozást biztosító intézkedéseket is.

regionális

A tagállamok az I. melléklettel összhangban integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveikben leírják az ahhoz szükséges fő meglévő (végrehajtott és elfogadott) és tervezett szakpolitikákat és intézkedéseket, hogy elérjék különösen a nemzeti tervben meghatározott célkitűzéseket, beleértve a regionális együttműködést és a nemzeti
  , regionális
  és
  helyi
  szintű megfelelő finanszírozást biztosító intézkedéseket
  , köztük az uniós programok és eszközök mozgósítását
  is.

, regionális

helyi

, köztük az uniós programok és eszközök mozgósítását

A nemzeti tervekben foglalt célkitűzések elérését szolgáló fő meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések leírásához az említett célkitűzések eléréséhez szükséges beruházások általános áttekintését kell fűzni.

A nemzeti tervekben foglalt célkitűzések elérését szolgáló fő meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések leírásához az említett célkitűzések eléréséhez szükséges beruházások általános áttekintését kell fűzni.

A tagállamok infrastrukturális prioritásként kezelik az energiahatékonyság kérdését. Infrastrukturális tervezésük részét energiahatékonysági programok is képezik, és beruházási prioritásként kezelik az épületek felújítását.

A tagállamok infrastrukturális prioritásként kezelik az energiahatékonyság kérdését. Infrastrukturális tervezésük részét energiahatékonysági programok is képezik, és beruházási prioritásként kezelik az épületek felújítását.

Módosítás 102

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok az I. mellékletben meghatározott struktúrának és formátumnak megfelelően leírják a nemzeti terv benyújtásának időpontjában vagy legutolsó rendelkezésre álló információk alapján fennálló aktuális helyzetet az energiaunió mind az öt dimenziójával kapcsolatban, beleértve az energiarendszereket és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását és eltávolítását is. A tagállamok az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében meghatározzák és leírják a legalább
  2040
  -ig tartó első tízéves időszakra (a 2030-as évet is beleértve) vonatkozó előrejelzéseiket a meglévő (végrehajtott és elfogadott) szakpolitikák és intézkedések alapján várható eredményekről. | (1)   A tagállamok az I. mellékletben meghatározott struktúrának és formátumnak megfelelően leírják a nemzeti terv benyújtásának időpontjában vagy legutolsó rendelkezésre álló információk alapján fennálló aktuális helyzetet az energiaunió mind az öt dimenziójával kapcsolatban, beleértve az energiarendszereket és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását és eltávolítását is. A tagállamok az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében meghatározzák és leírják a legalább
  2030
  -ig tartó első tízéves időszakra (a 2030-as évet is beleértve) vonatkozó előrejelzéseiket a meglévő (végrehajtott és elfogadott) szakpolitikák és intézkedések alapján várható eredményekről.
  A tagállamok nyilvánosságra hozzák az előrejelzésekhez és forgatókönyvekhez felhasznált feltevéseket, paramétereket és módszertanokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok az I. mellékletben meghatározott struktúrának és formátumnak megfelelően leírják a nemzeti terv benyújtásának időpontjában vagy legutolsó rendelkezésre álló információk alapján fennálló aktuális helyzetet az energiaunió mind az öt dimenziójával kapcsolatban, beleértve az energiarendszereket és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását és eltávolítását is. A tagállamok az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében meghatározzák és leírják a legalább
  2040
  -ig tartó első tízéves időszakra (a 2030-as évet is beleértve) vonatkozó előrejelzéseiket a meglévő (végrehajtott és elfogadott) szakpolitikák és intézkedések alapján várható eredményekről.

(1)   A tagállamok az I. mellékletben meghatározott struktúrának és formátumnak megfelelően leírják a nemzeti terv benyújtásának időpontjában vagy legutolsó rendelkezésre álló információk alapján fennálló aktuális helyzetet az energiaunió mind az öt dimenziójával kapcsolatban, beleértve az energiarendszereket és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását és eltávolítását is. A tagállamok az energiaunió mind az öt dimenziója tekintetében meghatározzák és leírják a legalább
  2030
  -ig tartó első tízéves időszakra (a 2030-as évet is beleértve) vonatkozó előrejelzéseiket a meglévő (végrehajtott és elfogadott) szakpolitikák és intézkedések alapján várható eredményekről.
  A tagállamok nyilvánosságra hozzák az előrejelzésekhez és forgatókönyvekhez felhasznált feltevéseket, paramétereket és módszertanokat.

Módosítás 103

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – a pont

8 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az energiarendszerek fejlődésére és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására és eltávolítására a tervezett szakpolitikák és intézkedések alapján gyakorolt hatás a legalább 2040-ig tartó első tízéves időszakban (a 2030-as évet is beleértve), beleértve az (1) bekezdésben említett, meglévő (végrehajtott és elfogadott) szakpolitikákon és intézkedéseken alapuló előrejelzésekkel való összehasonlítást is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az energiarendszerek fejlődésére és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására és eltávolítására a tervezett szakpolitikák és intézkedések alapján gyakorolt hatás a legalább 2040-ig tartó első tízéves időszakban (a 2030-as évet is beleértve), beleértve az (1) bekezdésben említett, meglévő (végrehajtott és elfogadott) szakpolitikákon és intézkedéseken alapuló előrejelzésekkel való összehasonlítást is;

| a) | az energiarendszerek fejlődésére és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására és eltávolítására a tervezett szakpolitikák és intézkedések alapján gyakorolt hatás a legalább 2040-ig tartó első tízéves időszakban (a 2030-as évet is beleértve), beleértve az (1) bekezdésben említett, meglévő (végrehajtott és elfogadott) szakpolitikákon és intézkedéseken alapuló előrejelzésekkel való összehasonlítást is
  . Ennek tartalmaznia kell az ágazatok összekapcsolásából, a digitalizációból és a piac hatékonyabb újratervezéséből eredő szinergiák, valamint a levegőminőséggel és az energiaellátás biztonságával járó előnyök értékelését is
  ; |
| --- | --- |

a)

az energiarendszerek fejlődésére és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására és eltávolítására a tervezett szakpolitikák és intézkedések alapján gyakorolt hatás a legalább 2040-ig tartó első tízéves időszakban (a 2030-as évet is beleértve), beleértve az (1) bekezdésben említett, meglévő (végrehajtott és elfogadott) szakpolitikákon és intézkedéseken alapuló előrejelzésekkel való összehasonlítást is
  . Ennek tartalmaznia kell az ágazatok összekapcsolásából, a digitalizációból és a piac hatékonyabb újratervezéséből eredő szinergiák, valamint a levegőminőséggel és az energiaellátás biztonságával járó előnyök értékelését is
  ;

. Ennek tartalmaznia kell az ágazatok összekapcsolásából, a digitalizációból és a piac hatékonyabb újratervezéséből eredő szinergiák, valamint a levegőminőséggel és az energiaellátás biztonságával járó előnyök értékelését is

Módosítás 104

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – b pont

8 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 7. cikkben említett és az I. mellékletben tovább részletezett tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, környezeti, készségekre gyakorolt és társadalmi hatása a legalább 2030-ig tartó első tízéves időszakban, beleértve az (1) bekezdésben említett, meglévő (végrehajtott és elfogadott)
  szakpolitikákon
  és
  intézkedéseken alapuló előrejelzésekkel
  való összehasonlítást is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a 7. cikkben említett és az I. mellékletben tovább részletezett tervezett szakpolitikák és intézkedések makrogazdasági, környezeti, készségekre gyakorolt és társadalmi hatása a legalább 2030-ig tartó első tízéves időszakban, beleértve az (1) bekezdésben említett, meglévő (végrehajtott és elfogadott)
  szakpolitikákon
  és
  intézkedéseken alapuló előrejelzésekkel
  való összehasonlítást is;

szakpolitikákon

intézkedéseken alapuló előrejelzésekkel

| b) | a 7. cikkben említett és az I. mellékletben tovább részletezett tervezett szakpolitikák és intézkedések
  egyedi és összesített
  makrogazdasági
  , egészségügyi
  , környezeti, készségekre gyakorolt és társadalmi hatása a legalább 2030-ig tartó első tízéves időszakban, beleértve az (1) bekezdésben említett, meglévő (végrehajtott és elfogadott)
  szakpolitikák
  és
  intézkedések előrejelzéseivel
  való összehasonlítást is
  . Az e hatások értékelésére használt módszertant közzé kell tenni, és ösztönözni kell a költség-haszon elemzés alkalmazását
  ; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikkben említett és az I. mellékletben tovább részletezett tervezett szakpolitikák és intézkedések
  egyedi és összesített
  makrogazdasági
  , egészségügyi
  , környezeti, készségekre gyakorolt és társadalmi hatása a legalább 2030-ig tartó első tízéves időszakban, beleértve az (1) bekezdésben említett, meglévő (végrehajtott és elfogadott)
  szakpolitikák
  és
  intézkedések előrejelzéseivel
  való összehasonlítást is
  . Az e hatások értékelésére használt módszertant közzé kell tenni, és ösztönözni kell a költség-haszon elemzés alkalmazását
  ;

egyedi és összesített

, egészségügyi

szakpolitikák

intézkedések előrejelzéseivel

. Az e hatások értékelésére használt módszertant közzé kell tenni, és ösztönözni kell a költség-haszon elemzés alkalmazását

Módosítás 105

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – c pont

8 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a meglévő (végrehajtott és elfogadott) és a tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek egy szakpolitikai dimenzión belüli, valamint a különböző dimenziók közötti kölcsönhatása a legalább 2030-ig tartó első tízéves időszakban. Az ellátásbiztonságra, az infrastruktúrára és a piaci integrációra vonatkozó előrejelzéseket megbízható energiahatékonysági forgatókönyvekkel kell összekapcsolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a meglévő (végrehajtott és elfogadott) és a tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek egy szakpolitikai dimenzión belüli, valamint a különböző dimenziók közötti kölcsönhatása a legalább 2030-ig tartó első tízéves időszakban. Az ellátásbiztonságra, az infrastruktúrára és a piaci integrációra vonatkozó előrejelzéseket megbízható energiahatékonysági forgatókönyvekkel kell összekapcsolni.

| c) | a meglévő (végrehajtott és elfogadott) és a tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek egy szakpolitikai dimenzión belüli, valamint a különböző dimenziók közötti kölcsönhatása a legalább 2030-ig tartó első tízéves időszakban.
  Az értékelésnek tartalmaznia kell a nemzeti politikák és intézkedések közötti dokumentált kölcsönhatások mennyiségi vagy minőségi értékelését, valamint az uniós éghajlat- és energiapolitikai intézkedéseket.
  Az ellátásbiztonságra, az infrastruktúrára és a piaci integrációra vonatkozó előrejelzéseket megbízható energiahatékonysági forgatókönyvekkel kell összekapcsolni. |
| --- | --- |

c)

a meglévő (végrehajtott és elfogadott) és a tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek egy szakpolitikai dimenzión belüli, valamint a különböző dimenziók közötti kölcsönhatása a legalább 2030-ig tartó első tízéves időszakban.
  Az értékelésnek tartalmaznia kell a nemzeti politikák és intézkedések közötti dokumentált kölcsönhatások mennyiségi vagy minőségi értékelését, valamint az uniós éghajlat- és energiapolitikai intézkedéseket.
  Az ellátásbiztonságra, az infrastruktúrára és a piaci integrációra vonatkozó előrejelzéseket megbízható energiahatékonysági forgatókönyvekkel kell összekapcsolni.

Az értékelésnek tartalmaznia kell a nemzeti politikák és intézkedések közötti dokumentált kölcsönhatások mennyiségi vagy minőségi értékelését, valamint az uniós éghajlat- és energiapolitikai intézkedéseket.

Módosítás 106

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

8 cikk – 2 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések külön-külön és együttesen hogyan mozgósítják a végrehajtásukhoz szükséges közfinanszírozás mellett a magánberuházást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések külön-külön és együttesen hogyan mozgósítják a végrehajtásukhoz szükséges közfinanszírozás mellett a magánberuházást.

a meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések külön-külön és együttesen hogyan mozgósítják a végrehajtásukhoz szükséges közfinanszírozás mellett a magánberuházást.

Módosítás 107

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk

9 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. cikk | 9. cikk |
| Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terv tervezete | Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terv tervezete |
| (1)   
  A tagállamok
  2018.
  január
  1-jéig
  , azt követően pedig minden tizedik évben elkészítik
  és
  benyújtják
  a Bizottságnak a 3. cikk (1) bekezdésében említett integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  terv
  tervezetét. | (1)   
  Minden tagállam
  2018.
  június
  1-jéig
  elkészíti
  és
  benyújtja
  a Bizottságnak a 3. cikk (1) bekezdésében említett
  első
  integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  tervének tervezetét. Minden tagállam 2023. január 1-jéig elkészíti és benyújtja a Bizottságnak második tervjavaslatát, azt követően pedig minden ötödik évben elkészíti tervezetét. |
| (2)   A Bizottság a 28. cikkel összhangban
  ajánlásokat tehet
  a 
  tagállamoknak
  a 
  tervek tervezetére. Ezek az ajánlások meghatározzák különösen
  a 
  következőket
  : | (2)   A Bizottság a 28. cikkel összhangban
  értékeli a tervek tervezetét és
  a 
  3. cikk (1) bekezdésében említettek szerint legkésőbb három hónappal
  a 
  terv benyújtásának határideje előtt országspecifikus ajánlásokat tesz
  a 
  tagállamoknak annak érdekében, hogy
  : |
| a) | a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az
  energiaunió
  célkitűzéseinek, és különösen a megújuló energia
  és
  az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok
  együttes
  elérése szempontjából
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

9. cikk

9. cikk

Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terv tervezete

Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terv tervezete

(1)   
  A tagállamok
  2018.
  január
  1-jéig
  , azt követően pedig minden tizedik évben elkészítik
  és
  benyújtják
  a Bizottságnak a 3. cikk (1) bekezdésében említett integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  terv
  tervezetét.

(1)   
  Minden tagállam
  2018.
  június
  1-jéig
  elkészíti
  és
  benyújtja
  a Bizottságnak a 3. cikk (1) bekezdésében említett
  első
  integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  tervének tervezetét. Minden tagállam 2023. január 1-jéig elkészíti és benyújtja a Bizottságnak második tervjavaslatát, azt követően pedig minden ötödik évben elkészíti tervezetét.

(2)   A Bizottság a 28. cikkel összhangban
  ajánlásokat tehet
  a 
  tagállamoknak
  a 
  tervek tervezetére. Ezek az ajánlások meghatározzák különösen
  a 
  következőket
  :

(2)   A Bizottság a 28. cikkel összhangban
  értékeli a tervek tervezetét és
  a 
  3. cikk (1) bekezdésében említettek szerint legkésőbb három hónappal
  a 
  terv benyújtásának határideje előtt országspecifikus ajánlásokat tesz
  a 
  tagállamoknak annak érdekében, hogy
  :

a)

a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az
  energiaunió
  célkitűzéseinek, és különösen a megújuló energia
  és
  az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok
  együttes
  elérése szempontjából
  ;

a célkitűzések, célok és hozzájárulások által megcélzott szint az

célkitűzéseinek, és különösen a megújuló energia

az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok

elérése szempontjából

| a) | biztosítsa az
  energiaunió
  valamennyi dimenziójába tartozó célkitűzések
  és
  célok tagállamok általi
  együttes
  elérését
  ; |
| --- | --- |

a)

biztosítsa az
  energiaunió
  valamennyi dimenziójába tartozó célkitűzések
  és
  célok tagállamok általi
  együttes
  elérését
  ;

biztosítsa az

valamennyi dimenziójába tartozó célkitűzések

célok tagállamok általi

elérését

| aa) | biztosítsa a nemzeti célok és célkitűzések tagállamok általi elérését; |
| --- | --- |

aa)

aa)

biztosítsa a nemzeti célok és célkitűzések tagállamok általi elérését;

biztosítsa a nemzeti célok és célkitűzések tagállamok általi elérését;

| b) | a
  tagállami
  és
  uniós szintű intézkedésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések
  ,
  valamint olyan egyéb
  szakpolitikák és intézkedések,
  amelyeknek
  határokon átnyúló
  jelentősége lehet
  ; |
| --- | --- |

b)

a
  tagállami
  és
  uniós szintű intézkedésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések
  ,
  valamint olyan egyéb
  szakpolitikák és intézkedések,
  amelyeknek
  határokon átnyúló
  jelentősége lehet
  ;

tagállami

uniós szintű intézkedésekkel kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések

valamint olyan egyéb

amelyeknek

jelentősége lehet

| b) | javítsa
  a 
  nemzeti energia-
  és
  éghajlat-politikai tervekben foglalt egyedi
  ,
  meglévő és tervezett
  szakpolitikák és intézkedések,
  köztük a
  határokon átnyúló
  jelentőségű szakpolitikák és intézkedéseket
  ; |
| --- | --- |

b)

javítsa
  a 
  nemzeti energia-
  és
  éghajlat-politikai tervekben foglalt egyedi
  ,
  meglévő és tervezett
  szakpolitikák és intézkedések,
  köztük a
  határokon átnyúló
  jelentőségű szakpolitikák és intézkedéseket
  ;

javítsa

nemzeti energia-

éghajlat-politikai tervekben foglalt egyedi

meglévő és tervezett

köztük a

jelentőségű szakpolitikák és intézkedéseket

| ba) | javasolja további szakpolitikák és intézkedések nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekbe való felvételét; |
| --- | --- |

ba)

ba)

javasolja további szakpolitikák és intézkedések nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekbe való felvételét;

javasolja további szakpolitikák és intézkedések nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekbe való felvételét;

| c) | a meglévő (végrehajtott és elfogadott) és a tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti
  kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége. |
| --- | --- |

c)

a meglévő (végrehajtott és elfogadott) és a tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti
  kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

kölcsönhatása és ezek összeegyeztethetősége.

| c) | biztosítsa
  a meglévő (végrehajtott és elfogadott) és a tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti
  összeegyeztethetőségét; |
| --- | --- |

c)

biztosítsa
  a meglévő (végrehajtott és elfogadott) és a tervezett szakpolitikáknak és intézkedéseknek az energiaunió egy dimenzióján belüli, valamint a különböző dimenziói közötti
  összeegyeztethetőségét;

biztosítsa

összeegyeztethetőségét;

| ca) | biztosítsa a beruházási stratégiáknak és eszközöknek a vonatkozó célok és célkitűzések teljesítése érdekében előírt tagállami szakpolitikákkal és intézkedésekkel való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

ca)

ca)

biztosítsa a beruházási stratégiáknak és eszközöknek a vonatkozó célok és célkitűzések teljesítése érdekében előírt tagállami szakpolitikákkal és intézkedésekkel való összeegyeztethetőségét.

biztosítsa a beruházási stratégiáknak és eszközöknek a vonatkozó célok és célkitűzések teljesítése érdekében előírt tagállami szakpolitikákkal és intézkedésekkel való összeegyeztethetőségét.

(3)   A tagállamok az integrált energia- és éghajlat-politikai tervek véglegesítésekor a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a Bizottság ajánlásait.

(3)   A tagállamok az integrált energia- és éghajlat-politikai tervek véglegesítésekor a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszik a Bizottság ajánlásait.
  Amennyiben az érintett tagállam álláspontja eltér a Bizottság ajánlásától, a tagállam megadja és közzéteszi álláspontjának indokolását.

(3a)
     
  A tagállamok tájékoztatják a nyilvánosságot az (1) bekezdésben említett tervjavaslatokról.

Módosítás 108

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az uniós jog egyéb követelményeinek sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a nyilvánosság már korán és ténylegesen lehetőséget kapjon a 9. cikkben említett tervek tervezetének
  elkészítésében való részvételre,
  és
  az integrált energia- és éghajlat-politikai tervek Bizottsághoz benyújtott tervezetéhez csatolják
  a 
  nyilvánosság véleményének összefoglalását
  .
  Amennyiben a 2001/42/EK irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni, az említett irányelvvel összhangban folytatott konzultációt úgy kell tekinteni
  ,
  hogy az eleget tesz a
  nyilvános konzultációra
  vonatkozó, e rendelet szerinti kötelezettségeknek
  . | Az uniós jog egyéb követelményeinek sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a nyilvánosság már korán és ténylegesen lehetőséget kapjon a 9. cikkben említett tervek tervezetének és a 
  14
  .
  cikkben említett hosszú távú stratégiák elkészítésében való részvételre, amikor még minden lehetőség nyitott
  ,
  és sor kerülhet tényleges
  nyilvános konzultációra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az uniós jog egyéb követelményeinek sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a nyilvánosság már korán és ténylegesen lehetőséget kapjon a 9. cikkben említett tervek tervezetének
  elkészítésében való részvételre,
  és
  az integrált energia- és éghajlat-politikai tervek Bizottsághoz benyújtott tervezetéhez csatolják
  a 
  nyilvánosság véleményének összefoglalását
  .
  Amennyiben a 2001/42/EK irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni, az említett irányelvvel összhangban folytatott konzultációt úgy kell tekinteni
  ,
  hogy az eleget tesz a
  nyilvános konzultációra
  vonatkozó, e rendelet szerinti kötelezettségeknek
  .

elkészítésében való részvételre,

az integrált energia- és éghajlat-politikai tervek Bizottsághoz benyújtott tervezetéhez csatolják

nyilvánosság véleményének összefoglalását

Amennyiben a 2001/42/EK irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni, az említett irányelvvel összhangban folytatott konzultációt úgy kell tekinteni

hogy az eleget tesz a

vonatkozó, e rendelet szerinti kötelezettségeknek

Az uniós jog egyéb követelményeinek sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy a nyilvánosság már korán és ténylegesen lehetőséget kapjon a 9. cikkben említett tervek tervezetének és a 
  14
  .
  cikkben említett hosszú távú stratégiák elkészítésében való részvételre, amikor még minden lehetőség nyitott
  ,
  és sor kerülhet tényleges
  nyilvános konzultációra.

14

cikkben említett hosszú távú stratégiák elkészítésében való részvételre, amikor még minden lehetőség nyitott

és sor kerülhet tényleges

Módosítás 109

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 a bekezdés (új)

10 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok ésszerű időkereteket adnak meg, amelyek elegendő időt hagynak a nyilvánosság tájékoztatására, valamint a felkészülésre és a tervezési folyamatok különböző szakaszaiban való tényleges részvételre. A tagállamok kellőképpen figyelembe veszik az egyenlő részvételt, és biztosítják, hogy a nyilvánosság tájékoztatást kapjon akár nyilvános közlemény, akár más megfelelő eszközök, mint például – amennyiben rendelkezésre áll – az elektronikus média útján a részvételükhöz kapcsolódó valamennyi gyakorlati vonatkozásról, valamint az összes vonatkozó dokumentumhoz való hozzáférhetőségről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok ésszerű időkereteket adnak meg, amelyek elegendő időt hagynak a nyilvánosság tájékoztatására, valamint a felkészülésre és a tervezési folyamatok különböző szakaszaiban való tényleges részvételre. A tagállamok kellőképpen figyelembe veszik az egyenlő részvételt, és biztosítják, hogy a nyilvánosság tájékoztatást kapjon akár nyilvános közlemény, akár más megfelelő eszközök, mint például – amennyiben rendelkezésre áll – az elektronikus média útján a részvételükhöz kapcsolódó valamennyi gyakorlati vonatkozásról, valamint az összes vonatkozó dokumentumhoz való hozzáférhetőségről.

Módosítás 110

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 b bekezdés (új)

10 cikk – 1 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1b)
     
  A tagállamok az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervjavaslataikat és végleges változatukat, valamint a Bizottságnak szóló hosszú távú stratégiáikat tartalmazó tervezeteikben összefoglalást készítenek a nyilvánosság véleményéről, és arról, hogy ezeket milyen módon vették figyelembe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1b)
     
  A tagállamok az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervjavaslataikat és végleges változatukat, valamint a Bizottságnak szóló hosszú távú stratégiáikat tartalmazó tervezeteikben összefoglalást készítenek a nyilvánosság véleményéről, és arról, hogy ezeket milyen módon vették figyelembe.

Módosítás 111

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 c bekezdés (új)

10 cikk – 1 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1c)
     
  Amennyiben a 2001/42/EK irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni, az említett irányelvvel összhangban folytatott konzultációt úgy kell tekinteni, hogy az eleget tesz a nyilvános konzultációra vonatkozó, e rendelet szerinti kötelezettségeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1c)
     
  Amennyiben a 2001/42/EK irányelv rendelkezéseit kell alkalmazni, az említett irányelvvel összhangban folytatott konzultációt úgy kell tekinteni, hogy az eleget tesz a nyilvános konzultációra vonatkozó, e rendelet szerinti kötelezettségeknek.

Módosítás 112

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 d bekezdés (új)

10 cikk – 1 d bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1d)
     
  A tagállamok az e cikk végrehajtása során csökkentik az ügyintézés bonyolultságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1d)
     
  A tagállamok az e cikk végrehajtása során csökkentik az ügyintézés bonyolultságát.

Módosítás 113

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 a cikk (új)

10 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. cikk |
| | Az éghajlatról és energiáról folytatott többszintű párbeszéd platformja |
| | (1)
     
  A tagállamok a partnerség szellemében létrehozzák az éghajlatról és energiáról folyó többszintű párbeszéd állandó platformját, hogy támogassák a helyi hatóságok, a civil társadalmi szervezetek, az üzleti közösség, a beruházók, bármely egyéb érdekelt felek és a széles nyilvánosság aktív részvételét az energetikai átállás kezelésében. |
| | (2)
     
  A tagállamok az éghajlatról és energiáról folyó párbeszéd nemzeti platformja keretében benyújtják a rövid, közép- és hosszú távú energia- és éghajlat-politikáik tekintetében fennálló különböző opciókat és tervbe vett forgatókönyveket, az egyes opciók költség-haszon elemzésével együtt. Az éghajlatról és energiáról folyó párbeszéd platformjai olyan fórumok, ahol megvitatják és kidolgozzák a 10. cikk szerinti terveket, stratégiákat és jelentéseket. |
| | (3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az energiáról folyó párbeszéd platformjai számára megfelelő humán erőforrások és pénzügyi források álljanak rendelkezésre, továbbá hogy azok átlátható módon működjenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

10a. cikk

10a. cikk

Az éghajlatról és energiáról folytatott többszintű párbeszéd platformja

Az éghajlatról és energiáról folytatott többszintű párbeszéd platformja

(1)
     
  A tagállamok a partnerség szellemében létrehozzák az éghajlatról és energiáról folyó többszintű párbeszéd állandó platformját, hogy támogassák a helyi hatóságok, a civil társadalmi szervezetek, az üzleti közösség, a beruházók, bármely egyéb érdekelt felek és a széles nyilvánosság aktív részvételét az energetikai átállás kezelésében.

(2)
     
  A tagállamok az éghajlatról és energiáról folyó párbeszéd nemzeti platformja keretében benyújtják a rövid, közép- és hosszú távú energia- és éghajlat-politikáik tekintetében fennálló különböző opciókat és tervbe vett forgatókönyveket, az egyes opciók költség-haszon elemzésével együtt. Az éghajlatról és energiáról folyó párbeszéd platformjai olyan fórumok, ahol megvitatják és kidolgozzák a 10. cikk szerinti terveket, stratégiákat és jelentéseket.

(3)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az energiáról folyó párbeszéd platformjai számára megfelelő humán erőforrások és pénzügyi források álljanak rendelkezésre, továbbá hogy azok átlátható módon működjenek.

Módosítás 114

Módosítás 114

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

11 cikk

11 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 11. cikk | 11. cikk |
| Regionális
  együttműködés | Makroregionális és regionális
  együttműködés |
| (1)   A tagállamok regionális szinten együttműködnek egymással annak érdekében, hogy ténylegesen elérjék az integrált energia- és éghajlat-politikai terveikben meghatározott célokat
  , célkitűzéseket
  és
  hozzájárulásokat
  . | (1)   A tagállamok
  makroregionális és
  regionális szinten együttműködnek egymással
  figyelembe véve minden meglévő és lehetséges együttműködési formát
  annak érdekében, hogy ténylegesen elérjék az integrált energia- és éghajlat-politikai terveikben meghatározott célokat és
  célkitűzéseket
  . |
| (2)   A tagállamok – jóval azelőtt, hogy a 9. cikk (1) bekezdés alapján benyújtanák a Bizottságnak az integrált energia- és éghajlat-politikai terveik tervezetét – azonosítják a regionális együttműködés lehetőségeit, és egyeztetnek a szomszédos tagállamokkal és az együttműködés iránt érdeklődő más tagállamokkal. A tagállamok az integrált energia- és éghajlat-politikai terveik tervezetében bemutatják e regionális egyeztetés eredményeit, beleértve adott esetben azt is, hogy hogyan vették figyelembe az észrevételeket. | (2)   A tagállamok – jóval azelőtt, hogy a 9. cikk (1) bekezdés alapján benyújtanák a Bizottságnak az integrált energia- és éghajlat-politikai terveik tervezetét – azonosítják a 
  magroregionális és
  regionális együttműködés lehetőségeit,
  figyelembe véve a meglévő makroregionális együttműködéseket, különösen a balti energiapiacok összekapcsolási tervét, a közép-
  és
  délkelet-európai földgáz-összeköttetéseket, a közép-nyugati regionális energiapiacot, az északi-tengeri országok tengeri szélerőmű-hálózati kezdeményezését, az euro-mediterrán partnerséget, továbbá a 2011/92/EU irányelvnek és az Espooi Egyezménynek megfelelően
  egyeztetnek a szomszédos tagállamokkal és az együttműködés iránt érdeklődő más tagállamokkal. A tagállamok az integrált energia- és éghajlat-politikai terveik tervezetében bemutatják e regionális egyeztetés eredményeit, beleértve adott esetben azt is, hogy hogyan vették figyelembe az észrevételeket.
  A makroregionális együttműködésben való részvétel során a tagállamok olyan irányítási struktúráról állapodnak meg, amely legalább évente minisztériumi szintű üléseket tesz lehetővé. |
| | (2a)
     
  A Bizottság két vagy több tagállam kérésére – többek között egy támogató keret létrehozásával – elősegíti integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai terveik egyes részeinek közös kidolgozásátl. A tagállamok a makroregionális vagy regionális együttműködés folytatásakor integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai terveik tervezetében meghatározzák az eredményeket és benyújtják azokat a Bizottságnak. Az ilyen makroregionális vagy regionális együttműködés eredménye helyettesítheti a vonatkozó integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai terv megfelelő részeit. |
| | (2b)
     
  A Bizottság a piaci integráció és a költséghatékony politikák előmozdítása érdekében azonosítja az energiaunió öt dimenziója közül egyet vagy többet lefedő makroregionális vagy regionális együttműködési lehetőségeket, valamint e cikkel összhangban a meglévő piaci feltételeken alapján a hosszú távú jövőképet. E lehetőségek alapján a Bizottság a 28. cikk értelmében ajánlásokat bocsáthat ki a tagállamok számára a hatékony együttműködés, a partnerségek és a konzultációk megkönnyítése érdekében. |
| (3)   A Bizottság a tervek véglegesítése céljából elősegíti a 9. cikk alapján hozzá benyújtott tervezetekkel kapcsolatos együttműködést és egyeztetést a tagállamok között. | (3)   A Bizottság a tervek véglegesítése céljából elősegíti a 9. cikk alapján hozzá benyújtott tervezetekkel kapcsolatos együttműködést és egyeztetést a tagállamok között. |
| (4)   A tagállamok az integrált energia- és éghajlat-politikai terveik végleges változatában figyelembe veszik a többi tagállamtól a (2) és (3) bekezdés alapján kapott észrevételeket, és kifejtik, hogyan vették figyelembe ezeket az észrevételeket. | (4)   A tagállamok az integrált energia- és éghajlat-politikai terveik végleges változatában figyelembe veszik a többi tagállamtól a (2) és (3) bekezdés alapján kapott észrevételeket, és kifejtik, hogyan vették figyelembe ezeket az észrevételeket. |
| (5)   Az (1) bekezdésben meghatározott célból a terveik szakpolitikáinak és intézkedéseinek végrehajtása során a tagállamok folytatják a makroregionális együttműködést. | (5)   Az (1) bekezdésben meghatározott célból a terveik szakpolitikáinak és intézkedéseinek végrehajtása során a tagállamok folytatják a makroregionális együttműködést. |
| | (5a)
     
  A tagállamoknak továbbá érdemes megfontolniuk az Energiaközösséget aláíró államokkal és az Európai Gazdasági Térség tagjai közé tartozó harmadik országokkal folytatott együttműködést is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

11. cikk

11. cikk

Regionális
  együttműködés

Regionális

Makroregionális és regionális
  együttműködés

Makroregionális és regionális

(1)   A tagállamok regionális szinten együttműködnek egymással annak érdekében, hogy ténylegesen elérjék az integrált energia- és éghajlat-politikai terveikben meghatározott célokat
  , célkitűzéseket
  és
  hozzájárulásokat
  .

(1)   A tagállamok
  makroregionális és
  regionális szinten együttműködnek egymással
  figyelembe véve minden meglévő és lehetséges együttműködési formát
  annak érdekében, hogy ténylegesen elérjék az integrált energia- és éghajlat-politikai terveikben meghatározott célokat és
  célkitűzéseket
  .

(2)   A tagállamok – jóval azelőtt, hogy a 9. cikk (1) bekezdés alapján benyújtanák a Bizottságnak az integrált energia- és éghajlat-politikai terveik tervezetét – azonosítják a regionális együttműködés lehetőségeit, és egyeztetnek a szomszédos tagállamokkal és az együttműködés iránt érdeklődő más tagállamokkal. A tagállamok az integrált energia- és éghajlat-politikai terveik tervezetében bemutatják e regionális egyeztetés eredményeit, beleértve adott esetben azt is, hogy hogyan vették figyelembe az észrevételeket.

(2)   A tagállamok – jóval azelőtt, hogy a 9. cikk (1) bekezdés alapján benyújtanák a Bizottságnak az integrált energia- és éghajlat-politikai terveik tervezetét – azonosítják a 
  magroregionális és
  regionális együttműködés lehetőségeit,
  figyelembe véve a meglévő makroregionális együttműködéseket, különösen a balti energiapiacok összekapcsolási tervét, a közép-
  és
  délkelet-európai földgáz-összeköttetéseket, a közép-nyugati regionális energiapiacot, az északi-tengeri országok tengeri szélerőmű-hálózati kezdeményezését, az euro-mediterrán partnerséget, továbbá a 2011/92/EU irányelvnek és az Espooi Egyezménynek megfelelően
  egyeztetnek a szomszédos tagállamokkal és az együttműködés iránt érdeklődő más tagállamokkal. A tagállamok az integrált energia- és éghajlat-politikai terveik tervezetében bemutatják e regionális egyeztetés eredményeit, beleértve adott esetben azt is, hogy hogyan vették figyelembe az észrevételeket.
  A makroregionális együttműködésben való részvétel során a tagállamok olyan irányítási struktúráról állapodnak meg, amely legalább évente minisztériumi szintű üléseket tesz lehetővé.

(2a)
     
  A Bizottság két vagy több tagállam kérésére – többek között egy támogató keret létrehozásával – elősegíti integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai terveik egyes részeinek közös kidolgozásátl. A tagállamok a makroregionális vagy regionális együttműködés folytatásakor integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai terveik tervezetében meghatározzák az eredményeket és benyújtják azokat a Bizottságnak. Az ilyen makroregionális vagy regionális együttműködés eredménye helyettesítheti a vonatkozó integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai terv megfelelő részeit.

(2b)
     
  A Bizottság a piaci integráció és a költséghatékony politikák előmozdítása érdekében azonosítja az energiaunió öt dimenziója közül egyet vagy többet lefedő makroregionális vagy regionális együttműködési lehetőségeket, valamint e cikkel összhangban a meglévő piaci feltételeken alapján a hosszú távú jövőképet. E lehetőségek alapján a Bizottság a 28. cikk értelmében ajánlásokat bocsáthat ki a tagállamok számára a hatékony együttműködés, a partnerségek és a konzultációk megkönnyítése érdekében.

(3)   A Bizottság a tervek véglegesítése céljából elősegíti a 9. cikk alapján hozzá benyújtott tervezetekkel kapcsolatos együttműködést és egyeztetést a tagállamok között.

(3)   A Bizottság a tervek véglegesítése céljából elősegíti a 9. cikk alapján hozzá benyújtott tervezetekkel kapcsolatos együttműködést és egyeztetést a tagállamok között.

(4)   A tagállamok az integrált energia- és éghajlat-politikai terveik végleges változatában figyelembe veszik a többi tagállamtól a (2) és (3) bekezdés alapján kapott észrevételeket, és kifejtik, hogyan vették figyelembe ezeket az észrevételeket.

(4)   A tagállamok az integrált energia- és éghajlat-politikai terveik végleges változatában figyelembe veszik a többi tagállamtól a (2) és (3) bekezdés alapján kapott észrevételeket, és kifejtik, hogyan vették figyelembe ezeket az észrevételeket.

(5)   Az (1) bekezdésben meghatározott célból a terveik szakpolitikáinak és intézkedéseinek végrehajtása során a tagállamok folytatják a makroregionális együttműködést.

(5)   Az (1) bekezdésben meghatározott célból a terveik szakpolitikáinak és intézkedéseinek végrehajtása során a tagállamok folytatják a makroregionális együttműködést.

(5a)
     
  A tagállamoknak továbbá érdemes megfontolniuk az Energiaközösséget aláíró államokkal és az Európai Gazdasági Térség tagjai közé tartozó harmadik országokkal folytatott együttműködést is.

Módosítás 116

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

12 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság értékeli a 3.
  és 13.
  cikk szerint benyújtott integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveket
  és azok frissítéseit
  . Értékeli különösen azt, hogy: | A Bizottság értékeli a 3. cikk szerint benyújtott integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveket. Értékeli különösen azt, hogy: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság értékeli a 3.
  és 13.
  cikk szerint benyújtott integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveket
  és azok frissítéseit
  . Értékeli különösen azt, hogy:

és 13.

és azok frissítéseit

A Bizottság értékeli a 3. cikk szerint benyújtott integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveket. Értékeli különösen azt, hogy:

Módosítás 117

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – a pont

12 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a célok
  , célkitűzések
  és
  hozzájárulások
  elégségesek-e az energiaunió célkitűzéseinek, az első tízéves időszakban pedig különösen a 2030-ra vonatkozó uniós éghajlat- és energiapolitikai keret céljainak eléréséhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a célok
  , célkitűzések
  és
  hozzájárulások
  elégségesek-e az energiaunió célkitűzéseinek, az első tízéves időszakban pedig különösen a 2030-ra vonatkozó uniós éghajlat- és energiapolitikai keret céljainak eléréséhez;

, célkitűzések

hozzájárulások

| a) | a célok és
  célkitűzések
  elégségesek-e az energiaunió célkitűzéseinek, az első tízéves időszakban pedig különösen a 2030-ra vonatkozó uniós éghajlat- és energiapolitikai keret céljainak eléréséhez; |
| --- | --- |

a)

a célok és
  célkitűzések
  elégségesek-e az energiaunió célkitűzéseinek, az első tízéves időszakban pedig különösen a 2030-ra vonatkozó uniós éghajlat- és energiapolitikai keret céljainak eléréséhez;

célkitűzések

Módosítás 118

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

12 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a meglévő és a meghatározott szakpolitikák, intézkedések és kapcsolódó beruházási stratégiák elégségesek-e a 4. cikkben említett nemzeti célok eléréséhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a meglévő és a meghatározott szakpolitikák, intézkedések és kapcsolódó beruházási stratégiák elégségesek-e a 4. cikkben említett nemzeti célok eléréséhez;

a meglévő és a meghatározott szakpolitikák, intézkedések és kapcsolódó beruházási stratégiák elégségesek-e a 4. cikkben említett nemzeti célok eléréséhez;

Módosítás 120

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk

13 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 13. cikk | törölve |
| Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terv aktualizálása | |
| (1)
     
  2023. január 1-jéig, azt követően pedig minden 10. évben a tagállamok benyújtják a Bizottságnak a 3. cikkben említett, legutóbbi bejelentett integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveik aktualizálásának tervezetét, vagy megerősítik a Bizottságnak, hogy a terv továbbra is érvényes. | |
| (2)
     
  2024. január 1-jéig, azt követően pedig minden 10. évben a tagállamok benyújtják a Bizottságnak a 3. cikkben említett, legutóbbi bejelentett integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveik aktualizálását, kivéve, ha megerősítették, hogy a terv e cikk (1) bekezdése értelmében továbbra is érvényes. | |
| (3)
     
  A tagállamok csak akkor módosítják a (2) bekezdésben említett aktualizálásban meghatározott célokat, célkitűzéseket és hozzájárulásokat, ha a legutóbbi bejelentett integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekhez képest magasabb megcélzott szintet jelentenek be. | |
| (4)
     
  A tagállamok erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy az aktualizált tervben mérsékeljék azokat a káros környezeti hatásokat, amelyek a 15–22. cikk szerinti integrált jelentéstétel részeként váltak nyilvánvalóvá. | |
| (5)
     
  A tagállamoknak a (2) bekezdésben említett aktualizálás elkészítésekor figyelembe veszik az európai szemeszter keretében kiadott legújabb országspecifikus ajánlásokat. | |
| (6)
     
  A 9. cikk (2) bekezdésében és a 11. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni az aktualizált integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek elkészítésére és értékelésére. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13. cikk

13. cikk

törölve

törölve

Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terv aktualizálása

Az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terv aktualizálása

(1)
     
  2023. január 1-jéig, azt követően pedig minden 10. évben a tagállamok benyújtják a Bizottságnak a 3. cikkben említett, legutóbbi bejelentett integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveik aktualizálásának tervezetét, vagy megerősítik a Bizottságnak, hogy a terv továbbra is érvényes.

(2)
     
  2024. január 1-jéig, azt követően pedig minden 10. évben a tagállamok benyújtják a Bizottságnak a 3. cikkben említett, legutóbbi bejelentett integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai terveik aktualizálását, kivéve, ha megerősítették, hogy a terv e cikk (1) bekezdése értelmében továbbra is érvényes.

(3)
     
  A tagállamok csak akkor módosítják a (2) bekezdésben említett aktualizálásban meghatározott célokat, célkitűzéseket és hozzájárulásokat, ha a legutóbbi bejelentett integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekhez képest magasabb megcélzott szintet jelentenek be.

(4)
     
  A tagállamok erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy az aktualizált tervben mérsékeljék azokat a káros környezeti hatásokat, amelyek a 15–22. cikk szerinti integrált jelentéstétel részeként váltak nyilvánvalóvá.

(5)
     
  A tagállamoknak a (2) bekezdésben említett aktualizálás elkészítésekor figyelembe veszik az európai szemeszter keretében kiadott legújabb országspecifikus ajánlásokat.

(6)
     
  A 9. cikk (2) bekezdésében és a 11. cikkben meghatározott eljárást kell alkalmazni az aktualizált integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek elkészítésére és értékelésére.

Módosítás 121

Módosítás 121

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

3 fejezet – cím

3 fejezet – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Módosítás 122

Módosítás 122

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

13 a cikk (új)

13 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 13a. cikk




  Az általános éghajlatpolitikai célkitűzéssel való összeegyeztethetőség




  A Bizottság 2018. július 1-jéig jelentést tesz arról, hogy mennyi az a fennmaradó globális szén-dioxid-kibocsátási költségvetés, amely összeegyeztethető az átlaghőmérséklet növekedésének iparosodás előtti szinthez képesti jóval 2 oC alatt tartására, de elsősorban 1,5  oC-ra való korlátozására tett erőfeszítésekkel, és elemzést tesz közzé az Unió igazságos részesedéséről a 2050 és 2100 közötti időszakra vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

13a. cikk

Az általános éghajlatpolitikai célkitűzéssel való összeegyeztethetőség

A Bizottság 2018. július 1-jéig jelentést tesz arról, hogy mennyi az a fennmaradó globális szén-dioxid-kibocsátási költségvetés, amely összeegyeztethető az átlaghőmérséklet növekedésének iparosodás előtti szinthez képesti jóval 2 oC alatt tartására, de elsősorban 1,5  oC-ra való korlátozására tett erőfeszítésekkel, és elemzést tesz közzé az Unió igazságos részesedéséről a 2050 és 2100 közötti időszakra vonatkozóan.

Módosítás 123

Módosítás 123

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

14 cikk

14 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 14. cikk | 14. cikk |
| Hosszú távú
  kibocsátáscsökkentési
  stratégiák | Hosszú távú
  éghajlat- és energiapolitikai
  stratégiák |
| (1)   A tagállamok
  2020
  . január 1-jéig, azt követően pedig
  10 évente elkészítik és jelentik
  a 
  Bizottságnak az 50
  éves kitekintéssel rendelkező hosszú távú
  kibocsátáscsökkentési
  stratégiáikat, hogy hozzájáruljanak a következőkhöz: | (1)   A tagállamok
  és az Unió részéről a Bizottság


  2019
  . január 1-jéig, azt követően pedig
  ötévente elfogadják
  a 
  30
  éves kitekintéssel rendelkező hosszú távú
  éghajlat- és energiapolitikai
  stratégiáikat, hogy hozzájáruljanak a következőkhöz: |
| a) | az Unió és tagállamai által az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás alapján az emberi eredetű ÜHG-kibocsátás csökkentésére és nyelőnkénti eltávolítására vállalt kötelezettségek teljesítése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

14. cikk

14. cikk

Hosszú távú
  kibocsátáscsökkentési
  stratégiák

kibocsátáscsökkentési

Hosszú távú
  éghajlat- és energiapolitikai
  stratégiák

éghajlat- és energiapolitikai

(1)   A tagállamok
  2020
  . január 1-jéig, azt követően pedig
  10 évente elkészítik és jelentik
  a 
  Bizottságnak az 50
  éves kitekintéssel rendelkező hosszú távú
  kibocsátáscsökkentési
  stratégiáikat, hogy hozzájáruljanak a következőkhöz:

(1)   A tagállamok
  és az Unió részéről a Bizottság


  2019
  . január 1-jéig, azt követően pedig
  ötévente elfogadják
  a 
  30
  éves kitekintéssel rendelkező hosszú távú
  éghajlat- és energiapolitikai
  stratégiáikat, hogy hozzájáruljanak a következőkhöz:

a)

az Unió és tagállamai által az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás alapján az emberi eredetű ÜHG-kibocsátás csökkentésére és nyelőnkénti eltávolítására vállalt kötelezettségek teljesítése;

| a) | az Unió és tagállamai által az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás alapján az emberi eredetű ÜHG-kibocsátás csökkentésére és nyelőnkénti eltávolítására vállalt kötelezettségek teljesítése
  10 éves lépésekben
  ; |
| --- | --- |

a)

az Unió és tagállamai által az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás alapján az emberi eredetű ÜHG-kibocsátás csökkentésére és nyelőnkénti eltávolítására vállalt kötelezettségek teljesítése
  10 éves lépésekben
  ;

10 éves lépésekben

| b) | annak a célkitűzésnek a teljesítése, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése 2 oC alatt maradjon az iparosodás előtti szinthez képest, valamint hogy erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szint feletti 1,5  oC-ra korlátozzák; |
| --- | --- |

b)

annak a célkitűzésnek a teljesítése, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése 2 oC alatt maradjon az iparosodás előtti szinthez képest, valamint hogy erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szint feletti 1,5  oC-ra korlátozzák;

o

o

| b) | annak a célkitűzésnek a teljesítése, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése 2 oC alatt maradjon az iparosodás előtti szinthez képest, valamint hogy erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szint feletti 1,5  oC-ra korlátozzák
  azáltal, hogy az uniós üvegházhatásúgáz-kibocsátást a fennmaradó globális szén-dioxid-kibocsátási költségvetés Unióra eső méltányos részesedés alatti szintre korlátozzák
  ; |
| --- | --- |

b)

annak a célkitűzésnek a teljesítése, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése 2 oC alatt maradjon az iparosodás előtti szinthez képest, valamint hogy erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a hőmérséklet-emelkedést az iparosodás előtti szint feletti 1,5  oC-ra korlátozzák
  azáltal, hogy az uniós üvegházhatásúgáz-kibocsátást a fennmaradó globális szén-dioxid-kibocsátási költségvetés Unióra eső méltányos részesedés alatti szintre korlátozzák
  ;

o

o

azáltal, hogy az uniós üvegházhatásúgáz-kibocsátást a fennmaradó globális szén-dioxid-kibocsátási költségvetés Unióra eső méltányos részesedés alatti szintre korlátozzák

| c) | az ÜHG-kibocsátás hosszú távú csökkentésének és a fokozottabb nyelőnkénti eltávolításának a megvalósítása valamennyi ágazatban, összhangban azzal az uniós célkitűzéssel, hogy – az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület szerint a fejlett országok mint csoport részéről szükséges kibocsátáscsökkentésekkel összefüggésben – az Unió a kibocsátását 2050-ig az 1990. évi szinthez képest költséghatékony módon 80–95 %-kal csökkenti. |
| --- | --- |

c)

az ÜHG-kibocsátás hosszú távú csökkentésének és a fokozottabb nyelőnkénti eltávolításának a megvalósítása valamennyi ágazatban, összhangban azzal az uniós célkitűzéssel, hogy – az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület szerint a fejlett országok mint csoport részéről szükséges kibocsátáscsökkentésekkel összefüggésben – az Unió a kibocsátását 2050-ig az 1990. évi szinthez képest költséghatékony módon 80–95 %-kal csökkenti.

| c) | az ÜHG-kibocsátás hosszú távú csökkentésének és a fokozottabb nyelőnkénti eltávolításának a megvalósítása valamennyi ágazatban, összhangban azzal az uniós célkitűzéssel, hogy – az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület szerint a fejlett országok mint csoport részéről szükséges kibocsátáscsökkentésekkel összefüggésben – az Unió a kibocsátását 2050-ig az 1990. évi szinthez képest költséghatékony módon 80–95 %-kal csökkenti
  , és a Párizsi Megállapodásban meghatározott hőmérsékleti célok elérése érdekében fokozza a nyelőnkénti eltávolítást, hogy 2050-ig az Unión belül el lehessen érni a ténylegesen nulla üvegházhatásúgáz-kibocsátást, majd azt követően hamarosan negatív kibocsátást érjenek el; |
| --- | --- |

c)

az ÜHG-kibocsátás hosszú távú csökkentésének és a fokozottabb nyelőnkénti eltávolításának a megvalósítása valamennyi ágazatban, összhangban azzal az uniós célkitűzéssel, hogy – az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület szerint a fejlett országok mint csoport részéről szükséges kibocsátáscsökkentésekkel összefüggésben – az Unió a kibocsátását 2050-ig az 1990. évi szinthez képest költséghatékony módon 80–95 %-kal csökkenti
  , és a Párizsi Megállapodásban meghatározott hőmérsékleti célok elérése érdekében fokozza a nyelőnkénti eltávolítást, hogy 2050-ig az Unión belül el lehessen érni a ténylegesen nulla üvegházhatásúgáz-kibocsátást, majd azt követően hamarosan negatív kibocsátást érjenek el;

, és a Párizsi Megállapodásban meghatározott hőmérsékleti célok elérése érdekében fokozza a nyelőnkénti eltávolítást, hogy 2050-ig az Unión belül el lehessen érni a ténylegesen nulla üvegházhatásúgáz-kibocsátást, majd azt követően hamarosan negatív kibocsátást érjenek el;

| ca) | legkésőbb 2050-ig el kell érni egy rendkívül energiahatékony és megújuló energián alapuló energiarendszert az Unióban. |
| --- | --- |

ca)

ca)

legkésőbb 2050-ig el kell érni egy rendkívül energiahatékony és megújuló energián alapuló energiarendszert az Unióban.

legkésőbb 2050-ig el kell érni egy rendkívül energiahatékony és megújuló energián alapuló energiarendszert az Unióban.

(2)   A hosszú távú
  kibocsátáscsökkentési
  stratégiák következőkre terjednek ki:

(2)   A hosszú távú
  éghajlat- és energiapolitikai
  stratégiák
  a IIa. mellékletben foglalt elemeket tartalmazzák, és a
  következőkre terjednek ki:

| a) | az ÜHG-kibocsátás csökkentésének és a fokozottabb nyelőnkénti eltávolításnak az összesített értéke; |
| --- | --- |

a)

az ÜHG-kibocsátás csökkentésének és a fokozottabb nyelőnkénti eltávolításnak az összesített értéke;

| a) | az ÜHG-kibocsátás csökkentésének és a fokozottabb nyelőnkénti eltávolításnak az összesített értéke
  , a nyelőnkénti eltávolítás növelésére vonatkozó külön céllal, amely összeegyeztethető a hőmérséklet-emelkedés Párizsi Megállapodásban kitűzött korlátozására irányuló erőfeszítésekkel
  ; |
| --- | --- |

a)

az ÜHG-kibocsátás csökkentésének és a fokozottabb nyelőnkénti eltávolításnak az összesített értéke
  , a nyelőnkénti eltávolítás növelésére vonatkozó külön céllal, amely összeegyeztethető a hőmérséklet-emelkedés Párizsi Megállapodásban kitűzött korlátozására irányuló erőfeszítésekkel
  ;

, a nyelőnkénti eltávolítás növelésére vonatkozó külön céllal, amely összeegyeztethető a hőmérséklet-emelkedés Párizsi Megállapodásban kitűzött korlátozására irányuló erőfeszítésekkel

| b) | az
  ÜHG-kibocsátás csökkentése és a fokozottabb nyelőnkénti eltávolítás az egyes ágazatokban, beleértve a villamosenergia-ágazatot, az ipart, a közlekedést, az épületeket (lakóépületek és a harmadik ágazat épületei), a mezőgazdaságot és a földhasználatot, a földhasználat-megváltoztatást és az erdőgazdálkodást (LULUCF) is; |
| --- | --- |

b)

az
  ÜHG-kibocsátás csökkentése és a fokozottabb nyelőnkénti eltávolítás az egyes ágazatokban, beleértve a villamosenergia-ágazatot, az ipart, a közlekedést, az épületeket (lakóépületek és a harmadik ágazat épületei), a mezőgazdaságot és a földhasználatot, a földhasználat-megváltoztatást és az erdőgazdálkodást (LULUCF) is;

az

| b) | a dekarbonizáció érdekében az
  ÜHG-kibocsátás csökkentése és a fokozottabb nyelőnkénti eltávolítás az egyes ágazatokban, beleértve a villamosenergia-ágazatot, az ipart, a közlekedést,
  a fűtési és hűtési ágazatot, valamint
  az épületeket (lakóépületek és a harmadik ágazat épületei), a mezőgazdaságot és a földhasználatot, a földhasználat-megváltoztatást és az erdőgazdálkodást (LULUCF) is; |
| --- | --- |

b)

a dekarbonizáció érdekében az
  ÜHG-kibocsátás csökkentése és a fokozottabb nyelőnkénti eltávolítás az egyes ágazatokban, beleértve a villamosenergia-ágazatot, az ipart, a közlekedést,
  a fűtési és hűtési ágazatot, valamint
  az épületeket (lakóépületek és a harmadik ágazat épületei), a mezőgazdaságot és a földhasználatot, a földhasználat-megváltoztatást és az erdőgazdálkodást (LULUCF) is;

a dekarbonizáció érdekében az

a fűtési és hűtési ágazatot, valamint

| c) | a várható haladás az alacsony ÜHG-kibocsátású gazdaság felé tartó átmenetben, beleértve a kibocsátásintenzitást, a bruttó hazai termék CO2-intenzitását és a kapcsolódó kutatási, fejlesztési és innovációs stratégiákat; |
| --- | --- |

c)

a várható haladás az alacsony ÜHG-kibocsátású gazdaság felé tartó átmenetben, beleértve a kibocsátásintenzitást, a bruttó hazai termék CO2-intenzitását és a kapcsolódó kutatási, fejlesztési és innovációs stratégiákat;

| c) | a várható haladás az alacsony ÜHG-kibocsátású gazdaság felé tartó átmenetben, beleértve a kibocsátásintenzitást, a bruttó hazai termék CO2-intenzitását és a kapcsolódó
  hosszú távú beruházási,
  kutatási, fejlesztési és innovációs stratégiákat; |
| --- | --- |

c)

a várható haladás az alacsony ÜHG-kibocsátású gazdaság felé tartó átmenetben, beleértve a kibocsátásintenzitást, a bruttó hazai termék CO2-intenzitását és a kapcsolódó
  hosszú távú beruházási,
  kutatási, fejlesztési és innovációs stratégiákat;

2

hosszú távú beruházási,

| ca) | az energiaátállás terén várható előrelépés, beleértve az energiamegtakarításokat, a megújuló energia teljes részarányát és a megújuló energia teljes tervezett telepített kapacitását; |
| --- | --- |

ca)

ca)

az energiaátállás terén várható előrelépés, beleértve az energiamegtakarításokat, a megújuló energia teljes részarányát és a megújuló energia teljes tervezett telepített kapacitását;

az energiaátállás terén várható előrelépés, beleértve az energiamegtakarításokat, a megújuló energia teljes részarányát és a megújuló energia teljes tervezett telepített kapacitását;

| cb) | a gazdaság mélyreható dekarbonizációjának a makrogazdasági fejlődéshez és társadalmi fejlődéshez, valamint az egészségügyi kockázatokhoz és hasznokhoz, továbbá a környezetvédelemhez való várható hozzájárulása; |
| --- | --- |

cb)

cb)

a gazdaság mélyreható dekarbonizációjának a makrogazdasági fejlődéshez és társadalmi fejlődéshez, valamint az egészségügyi kockázatokhoz és hasznokhoz, továbbá a környezetvédelemhez való várható hozzájárulása;

a gazdaság mélyreható dekarbonizációjának a makrogazdasági fejlődéshez és társadalmi fejlődéshez, valamint az egészségügyi kockázatokhoz és hasznokhoz, továbbá a környezetvédelemhez való várható hozzájárulása;

| d) | kapcsolatok más nemzeti hosszú távú tervezési tevékenységekkel. |
| --- | --- |

d)

kapcsolatok más nemzeti hosszú távú tervezési tevékenységekkel.

| d) | kapcsolatok más nemzeti hosszú távú
  célkitűzésekkel,
  tervezési tevékenységekkel
  , valamint egyéb szakpolitikákkal, intézkedésekkel és beruházásokkal
  . |
| --- | --- |

d)

kapcsolatok más nemzeti hosszú távú
  célkitűzésekkel,
  tervezési tevékenységekkel
  , valamint egyéb szakpolitikákkal, intézkedésekkel és beruházásokkal
  .

célkitűzésekkel,

, valamint egyéb szakpolitikákkal, intézkedésekkel és beruházásokkal

(2a)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 36. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a IIa. melléklet módosítására annak érdekében, hogy hozzáigazítsa azt az energiaunió, az éghajlat-politikai keret és az energiapiaci fejlemények változásaihoz és az UNFCCC és a Párizsi Megállapodás szerinti új követelményekhez.

(3)   A
  hosszú távú kibocsátáscsökkentési stratégiáknak és a
  3. cikkben említett integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  terveknek összeegyeztethetőknek kell lenniük egymással
  .

(3)   A 3. cikkben említett integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai
  tervek összeegyeztethetők a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiákkal
  .

(4)   A tagállamok hosszú távú
  kibocsátáscsökkentési stratégiáikat
  ,
  illetve azok bármilyen aktualizált változatát haladéktalanul
  a 
  nyilvánosság rendelkezésére bocsátják
  .

(4)   A tagállamok
  és a Bizottság nyíltan és átláthatóan dolgozzák ki stratégiáikat, és biztosítják, hogy a nyilvánosság, a szociális partnerek, a vállalkozások, a beruházók, a civil társadalom és más érdekelt felek korán, ténylegesen lehetőséget kapjanak arra, hogy részt vegyenek a
  hosszú távú
  éghajlat- és energiapolitikai stratégiák előkészítésében
  ,
  továbbá közzéteszik a stratégiákat és az alátámasztó elemzéseket és adatokat, többek között
  a 
  24. cikkben említett e-platform útján
  .

(4a)
     
  A Bizottság azzal támogatja a tagállamokat a hosszú távú stratégiák elkészítésében, hogy tájékoztatást nyújt az 1. cikkben említett célkitűzések elérése szempontjából lényeges mögöttes tudományos ismeretek és technológiai fejlődés helyzetéről. A Bizottság emellett lehetőséget biztosít a tagállamok és más érdekelt felek számára, hogy további információkat biztosítsanak és megvitassák szempontjaikat, és bevált gyakorlatokat és útmutatást készít a tagállamok számára, amelyet stratégiáik kidolgozási és végrehajtási szakaszában használhatnak.

(4b)
     
  A Bizottság értékeli, hogy a hosszú távú nemzeti stratégiák megfelelőek-e az 1. cikkben meghatározott uniós célkitűzések együttes eléréséhez. A Bizottság ajánlásokat fogalmazhat meg a tagállamok számára, hogy megkönnyítse e cél elérését, és segítsen a tagállamoknak a hosszú távú stratégiák előkészítésére és végrehajtására irányuló erőfeszítéseik során.

Módosítás 124

Módosítás 124

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – a pont

15 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekben meghatározott célok, célkitűzések és
  hozzájárulások
  elérése felé tett előrelépés, valamint az ezek teljesítéséhez szükséges szakpolitikák és intézkedések végrehajtása felé tett előrelépés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekben meghatározott célok, célkitűzések és
  hozzájárulások
  elérése felé tett előrelépés, valamint az ezek teljesítéséhez szükséges szakpolitikák és intézkedések végrehajtása felé tett előrelépés;

hozzájárulások

| a) | az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekben meghatározott célok
  és
  célkitűzések elérése felé tett előrelépés, valamint az ezek
  finanszírozásához és
  teljesítéséhez szükséges szakpolitikák és intézkedések végrehajtása felé tett előrelépés; |
| --- | --- |

a)

az integrált nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervekben meghatározott célok
  és
  célkitűzések elérése felé tett előrelépés, valamint az ezek
  finanszírozásához és
  teljesítéséhez szükséges szakpolitikák és intézkedések végrehajtása felé tett előrelépés;

és

finanszírozásához és

Módosítás 125

Módosítás 125

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

15 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a 10. cikknek megfelelően folytatott nyilvános konzultációk eredményei; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a 10. cikknek megfelelően folytatott nyilvános konzultációk eredményei;

a 10. cikknek megfelelően folytatott nyilvános konzultációk eredményei;

Módosítás 126

Módosítás 126

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – a b pont (új)

15 cikk – 2 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | a 10a. cikknek megfelelően az aktív szerepvállalás támogatása terén elért előrehaladásra vonatkozó információk; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ab)

ab)

a 10a. cikknek megfelelően az aktív szerepvállalás támogatása terén elért előrehaladásra vonatkozó információk;

a 10a. cikknek megfelelően az aktív szerepvállalás támogatása terén elért előrehaladásra vonatkozó információk;

Módosítás 127

Módosítás 127

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 2 bekezdés – a c pont (új)

15 cikk – 2 bekezdés – a c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ac) | a 14. cikkben említett információk és a hosszú távú energia- és éghajlat-politikai stratégiákban meghatározott célok, célkitűzések és kötelezettségvállalások elérése felé tett előrelépés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ac)

ac)

a 14. cikkben említett információk és a hosszú távú energia- és éghajlat-politikai stratégiákban meghatározott célok, célkitűzések és kötelezettségvállalások elérése felé tett előrelépés;

a 14. cikkben említett információk és a hosszú távú energia- és éghajlat-politikai stratégiákban meghatározott célok, célkitűzések és kötelezettségvállalások elérése felé tett előrelépés;

Módosítás 128

Módosítás 128

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 5 bekezdés

15 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Amennyiben a Bizottság a 27. cikk (2) vagy (3) bekezdése szerint ajánlásokat adott ki, az érintett tagállam az e cikk (1) bekezdésében említett jelentésében szerepelteti az ezen ajánlások nyomán elfogadott vagy elfogadni és végrehajtani tervezett szakpolitikákra és intézkedésekre vonatkozó információkat. Ez az információ tartalmazza a végrehajtás részletes menetrendjét. | (5)   Amennyiben a Bizottság a 27. cikk (2) vagy (3) bekezdése szerint ajánlásokat adott ki, az érintett tagállam az e cikk (1) bekezdésében említett jelentésében szerepelteti az ezen ajánlások nyomán elfogadott vagy elfogadni és végrehajtani tervezett szakpolitikákra és intézkedésekre vonatkozó információkat. Ez az információ tartalmazza a végrehajtás részletes menetrendjét.
  Amennyiben az érintett tagállam eltér a kiadott ajánlástól, a tagállam megbízható adatokon és objektív kritériumokon alapuló, jól megalapozott indokolást nyújt be és tesz közzé. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Amennyiben a Bizottság a 27. cikk (2) vagy (3) bekezdése szerint ajánlásokat adott ki, az érintett tagállam az e cikk (1) bekezdésében említett jelentésében szerepelteti az ezen ajánlások nyomán elfogadott vagy elfogadni és végrehajtani tervezett szakpolitikákra és intézkedésekre vonatkozó információkat. Ez az információ tartalmazza a végrehajtás részletes menetrendjét.

(5)   Amennyiben a Bizottság a 27. cikk (2) vagy (3) bekezdése szerint ajánlásokat adott ki, az érintett tagállam az e cikk (1) bekezdésében említett jelentésében szerepelteti az ezen ajánlások nyomán elfogadott vagy elfogadni és végrehajtani tervezett szakpolitikákra és intézkedésekre vonatkozó információkat. Ez az információ tartalmazza a végrehajtás részletes menetrendjét.
  Amennyiben az érintett tagállam eltér a kiadott ajánlástól, a tagállam megbízható adatokon és objektív kritériumokon alapuló, jól megalapozott indokolást nyújt be és tesz közzé.

Módosítás 129

Módosítás 129

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 5 a bekezdés (új)

15 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A tagállamok nyilvánosságra hozzák az e cikk alapján a Bizottságnak benyújtott jelentéseiket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A tagállamok nyilvánosságra hozzák az e cikk alapján a Bizottságnak benyújtott jelentéseiket.

Módosítás 130

Módosítás 130

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés – a pont – 4 pont

18 cikk – 1 bekezdés – a pont – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | a bioenergia iránti keresletre vonatkozó pályák, hőenergia, villamos energia és közlekedés szerinti bontásban, valamint a biomassza kínálatára vonatkozó pályák, alapanyagok és származás szerinti bontásban (különbséget téve a hazai termelés és a behozatal között). Az erdei biomassza esetében értékelni kell annak forrását és a LULUCF-nyelőkre gyakorolt hatását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)

a bioenergia iránti keresletre vonatkozó pályák, hőenergia, villamos energia és közlekedés szerinti bontásban, valamint a biomassza kínálatára vonatkozó pályák, alapanyagok és származás szerinti bontásban (különbséget téve a hazai termelés és a behozatal között). Az erdei biomassza esetében értékelni kell annak forrását és a LULUCF-nyelőkre gyakorolt hatását;

| (4) | a bioenergia iránti keresletre vonatkozó pályák, hőenergia, villamos energia és közlekedés szerinti bontásban
  – ideértve a bioüzemanyagok részarányát, a korszerűbb bioüzemanyagok részarányát, a mezőgazdasági földterületen termesztett növényekből előállított bioüzemanyagok részarányát –
  , valamint a biomassza kínálatára vonatkozó pályák, alapanyagok és származás szerinti bontásban (különbséget téve a hazai termelés és a behozatal között). Az erdei biomassza esetében értékelni kell annak forrását és a LULUCF-nyelőkre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

(4)

a bioenergia iránti keresletre vonatkozó pályák, hőenergia, villamos energia és közlekedés szerinti bontásban
  – ideértve a bioüzemanyagok részarányát, a korszerűbb bioüzemanyagok részarányát, a mezőgazdasági földterületen termesztett növényekből előállított bioüzemanyagok részarányát –
  , valamint a biomassza kínálatára vonatkozó pályák, alapanyagok és származás szerinti bontásban (különbséget téve a hazai termelés és a behozatal között). Az erdei biomassza esetében értékelni kell annak forrását és a LULUCF-nyelőkre gyakorolt hatását;

– ideértve a bioüzemanyagok részarányát, a korszerűbb bioüzemanyagok részarányát, a mezőgazdasági földterületen termesztett növényekből előállított bioüzemanyagok részarányát –

Módosítás 131

Módosítás 131

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés – a pont – 4 a pont (új)

18 cikk – 1 bekezdés – a pont – 4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | a régiók, városok, energiaközösségek és önellátó fogyasztók által előállított megújuló energiára vonatkozó célkitűzések és pályák; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)

(4a)

a régiók, városok, energiaközösségek és önellátó fogyasztók által előállított megújuló energiára vonatkozó célkitűzések és pályák;

Módosítás 132

Módosítás 132

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés – a pont – 5 pont

18 cikk – 1 bekezdés – a pont – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | adott esetben egyéb nemzeti pályák és célkitűzések, beleértve a hosszú távú és ágazati pályákat és célkitűzéseket is (például a bio-tüzelőanyagok részaránya, a korszerűbb bio-tüzelőanyagok részaránya, a mezőgazdasági földterületen termelt fő növényekből előállított bio-tüzelőanyagok részaránya, a biomasszából a hő hasznosítása nélkül előállított villamos energia részaránya, a megújuló energia részaránya a távfűtésben, a megújuló energia felhasználása az épületekben, a 
  városok, energiaközösségek és az önellátó fogyasztók által előállított megújuló
  energia); |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)

adott esetben egyéb nemzeti pályák és célkitűzések, beleértve a hosszú távú és ágazati pályákat és célkitűzéseket is (például a bio-tüzelőanyagok részaránya, a korszerűbb bio-tüzelőanyagok részaránya, a mezőgazdasági földterületen termelt fő növényekből előállított bio-tüzelőanyagok részaránya, a biomasszából a hő hasznosítása nélkül előállított villamos energia részaránya, a megújuló energia részaránya a távfűtésben, a megújuló energia felhasználása az épületekben, a 
  városok, energiaközösségek és az önellátó fogyasztók által előállított megújuló
  energia);

városok, energiaközösségek és az önellátó fogyasztók által előállított megújuló

| (5) | adott esetben egyéb nemzeti pályák és célkitűzések, beleértve a hosszú távú és ágazati pályákat és célkitűzéseket is (például a bio-tüzelőanyagok részaránya, a korszerűbb bio-tüzelőanyagok részaránya, a mezőgazdasági földterületen termelt fő növényekből előállított bio-tüzelőanyagok részaránya, a biomasszából a hő hasznosítása nélkül előállított villamos energia részaránya, a megújuló energia részaránya a távfűtésben, a megújuló energia felhasználása az épületekben, a 
  szennyvízkezelésből származó iszapból visszanyert
  energia); |
| --- | --- |

(5)

adott esetben egyéb nemzeti pályák és célkitűzések, beleértve a hosszú távú és ágazati pályákat és célkitűzéseket is (például a bio-tüzelőanyagok részaránya, a korszerűbb bio-tüzelőanyagok részaránya, a mezőgazdasági földterületen termelt fő növényekből előállított bio-tüzelőanyagok részaránya, a biomasszából a hő hasznosítása nélkül előállított villamos energia részaránya, a megújuló energia részaránya a távfűtésben, a megújuló energia felhasználása az épületekben, a 
  szennyvízkezelésből származó iszapból visszanyert
  energia);

szennyvízkezelésből származó iszapból visszanyert

Módosítás 133

Módosítás 133

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés – b pont – 1 pont

18 cikk – 1 bekezdés – b pont – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések a megújuló energia tekintetében a 4. cikk a) pontja 2. pontjának i. alpontjában megadottak szerint 2030-ra kitűzött kötelező uniós szintű
  célhoz való hozzájárulás
  érdekében, beleértve az ágazat- és technológiaspecifikus intézkedéseket is, külön felülvizsgálva a [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 23., 24. és 25. cikkében meghatározott intézkedések végrehajtását; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)

végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések a megújuló energia tekintetében a 4. cikk a) pontja 2. pontjának i. alpontjában megadottak szerint 2030-ra kitűzött kötelező uniós szintű
  célhoz való hozzájárulás
  érdekében, beleértve az ágazat- és technológiaspecifikus intézkedéseket is, külön felülvizsgálva a [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 23., 24. és 25. cikkében meghatározott intézkedések végrehajtását;

célhoz való hozzájárulás

| (1) | végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések a megújuló energia tekintetében a 4. cikk a) pontja 2. pontjának i. alpontjában megadottak szerint 2030-ra kitűzött kötelező uniós szintű
  cél elérése érdekében
  érdekében, beleértve az ágazat- és technológiaspecifikus intézkedéseket is, külön felülvizsgálva a [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 23., 24. és 25. cikkében meghatározott intézkedések végrehajtását; |
| --- | --- |

(1)

végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések a megújuló energia tekintetében a 4. cikk a) pontja 2. pontjának i. alpontjában megadottak szerint 2030-ra kitűzött kötelező uniós szintű
  cél elérése érdekében
  érdekében, beleértve az ágazat- és technológiaspecifikus intézkedéseket is, külön felülvizsgálva a [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 23., 24. és 25. cikkében meghatározott intézkedések végrehajtását;

cél elérése érdekében

Módosítás 134

Módosítás 134

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

18 cikk – 1 bekezdés – b pont – 4 a pont (új)

18 cikk – 1 bekezdés – b pont – 4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | a megújuló energiaforrások korlátozásához vezető nélkülözhetetlen kapacitás szükségességének értékelésére, átláthatóvá tételére és csökkentésére irányuló konkrét intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4a)

(4a)

a megújuló energiaforrások korlátozásához vezető nélkülözhetetlen kapacitás szükségességének értékelésére, átláthatóvá tételére és csökkentésére irányuló konkrét intézkedések;

Módosítás 135

Módosítás 135

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – a pont – 1 pont

19 cikk – 1 bekezdés – a pont – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | a primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás pályája 2020 és 2030 között, valamint a nemzeti
  energiamegtakarítás hozzájárulása
  a 2030-ra vonatkozó uniós szintű cél eléréséhez, az alapul vett módszereket is beleértve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)

a primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás pályája 2020 és 2030 között, valamint a nemzeti
  energiamegtakarítás hozzájárulása
  a 2030-ra vonatkozó uniós szintű cél eléréséhez, az alapul vett módszereket is beleértve;

energiamegtakarítás hozzájárulása

| (1) | a primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás pályája 2020 és 2030 között, valamint a nemzeti
  energiamegtakarításra vonatkozó kötelező célok
  a 2030-ra vonatkozó uniós szintű cél eléréséhez, az alapul vett módszereket is beleértve; |
| --- | --- |

(1)

a primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás pályája 2020 és 2030 között, valamint a nemzeti
  energiamegtakarításra vonatkozó kötelező célok
  a 2030-ra vonatkozó uniós szintű cél eléréséhez, az alapul vett módszereket is beleértve;

energiamegtakarításra vonatkozó kötelező célok

Módosítás 136

Módosítás 136

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont

19 cikk – 1 bekezdés – a pont – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | a
  magán
  és
  köztulajdonban lévő lakó-
  és
  kereskedelmi célú épületek
  nemzeti állományának hosszú távú felújítására irányuló célkitűzések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)

a
  magán
  és
  köztulajdonban lévő lakó-
  és
  kereskedelmi célú épületek
  nemzeti állományának hosszú távú felújítására irányuló célkitűzések;

magán

köztulajdonban lévő lakó-

kereskedelmi célú épületek

| (2) | a
  lakóépületek
  és
  a magán
  és
  köztulajdonban lévő nem lakáscélú épületek
  nemzeti állományának hosszú távú felújítására irányuló célkitűzések; |
| --- | --- |

(2)

a
  lakóépületek
  és
  a magán
  és
  köztulajdonban lévő nem lakáscélú épületek
  nemzeti állományának hosszú távú felújítására irányuló célkitűzések;

lakóépületek

a magán

köztulajdonban lévő nem lakáscélú épületek

Módosítás 137

Módosítás 137

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – b pont – 1 pont

19 cikk – 1 bekezdés – b pont – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések a 2030-ra vonatkozó
  indikatív
  nemzeti energiahatékonysági
  hozzájárulás
  , valamint a 6. cikkben bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében, beleértve az épületek energiahatékonyságának előmozdítására szolgáló tervezett intézkedéseket és eszközöket (a pénzügyi jellegűeket is), a földgáz- és villamosenergia-infrastruktúra energiahatékonysági potenciáljának hasznosítására irányuló intézkedéseket és az energiahatékonyságot előmozdító egyéb intézkedéseket is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)

végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések a 2030-ra vonatkozó
  indikatív
  nemzeti energiahatékonysági
  hozzájárulás
  , valamint a 6. cikkben bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében, beleértve az épületek energiahatékonyságának előmozdítására szolgáló tervezett intézkedéseket és eszközöket (a pénzügyi jellegűeket is), a földgáz- és villamosenergia-infrastruktúra energiahatékonysági potenciáljának hasznosítására irányuló intézkedéseket és az energiahatékonyságot előmozdító egyéb intézkedéseket is;

indikatív

hozzájárulás

| (1) | végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések a 2030-ra vonatkozó
  kötelező
  nemzeti energiahatékonysági
  cél
  , valamint a 6. cikkben bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében, beleértve az épületek energiahatékonyságának előmozdítására szolgáló tervezett intézkedéseket és eszközöket (a pénzügyi jellegűeket is), a földgáz- és villamosenergia-infrastruktúra energiahatékonysági potenciáljának hasznosítására irányuló intézkedéseket és az energiahatékonyságot előmozdító egyéb intézkedéseket is; |
| --- | --- |

(1)

végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések a 2030-ra vonatkozó
  kötelező
  nemzeti energiahatékonysági
  cél
  , valamint a 6. cikkben bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében, beleértve az épületek energiahatékonyságának előmozdítására szolgáló tervezett intézkedéseket és eszközöket (a pénzügyi jellegűeket is), a földgáz- és villamosenergia-infrastruktúra energiahatékonysági potenciáljának hasznosítására irányuló intézkedéseket és az energiahatékonyságot előmozdító egyéb intézkedéseket is;

kötelező

cél

Módosítás 138

Módosítás 138

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – b pont – 3 pont

19 cikk – 1 bekezdés – b pont – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7a. és 7b. cikke szerinti nemzeti energiahatékonysági kötelezettségi rendszerek és alternatív intézkedések e rendelet II. mellékletével összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)

a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7a. és 7b. cikke szerinti nemzeti energiahatékonysági kötelezettségi rendszerek és alternatív intézkedések e rendelet II. mellékletével összhangban;

| (3) | a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7a. és 7b. cikke szerinti nemzeti energiahatékonysági kötelezettségi rendszerek és alternatív intézkedések e rendelet II. mellékletével összhangban,
  ideértve a [COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított] 2012/27/EU irányelv 7a. cikkének, 7b. cikkének és 20. cikke (6) bekezdésének alkalmazása során elfogadott nemzeti energiahatékonysági kötelezettségekkel és alternatív intézkedésekkel elért energiamegtakarításokat, valamint a fogyasztói számlákra gyakorolt hatást, beleértve a szociális célú követelményeket is; |
| --- | --- |

(3)

a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7a. és 7b. cikke szerinti nemzeti energiahatékonysági kötelezettségi rendszerek és alternatív intézkedések e rendelet II. mellékletével összhangban,
  ideértve a [COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított] 2012/27/EU irányelv 7a. cikkének, 7b. cikkének és 20. cikke (6) bekezdésének alkalmazása során elfogadott nemzeti energiahatékonysági kötelezettségekkel és alternatív intézkedésekkel elért energiamegtakarításokat, valamint a fogyasztói számlákra gyakorolt hatást, beleértve a szociális célú követelményeket is;

ideértve a [COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított] 2012/27/EU irányelv 7a. cikkének, 7b. cikkének és 20. cikke (6) bekezdésének alkalmazása során elfogadott nemzeti energiahatékonysági kötelezettségekkel és alternatív intézkedésekkel elért energiamegtakarításokat, valamint a fogyasztói számlákra gyakorolt hatást, beleértve a szociális célú követelményeket is;

Módosítás 139

Módosítás 139

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – b pont – 4 pont

19 cikk – 1 bekezdés – b pont – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | a magán és köztulajdonban lévő lakó- és
  kereskedelmi célú
  épületek nemzeti állományának felújítására irányuló hosszú távú stratégiák, beleértve a költséghatékony mélyfelújításokat és szakaszos mélyfelújításokat ösztönző szakpolitikákat és intézkedéseket is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)

a magán és köztulajdonban lévő lakó- és
  kereskedelmi célú
  épületek nemzeti állományának felújítására irányuló hosszú távú stratégiák, beleértve a költséghatékony mélyfelújításokat és szakaszos mélyfelújításokat ösztönző szakpolitikákat és intézkedéseket is;

kereskedelmi célú

| (4) | a magán és köztulajdonban lévő lakó- és
  nem lakáscélú
  épületek nemzeti állományának felújítására irányuló hosszú távú stratégiák, beleértve a költséghatékony mélyfelújításokat és szakaszos mélyfelújításokat ösztönző
  beruházásokat irányító
  szakpolitikákat és intézkedéseket is
  , különös figyelmet fordítva a várható energiamegtakarítások és a további előnyök bizonyítékokon alapuló becslésére, összhangban az (EU) .../... irányelv [az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv, 2016/0381(COD)] 2a. cikkével
  ; |
| --- | --- |

(4)

a magán és köztulajdonban lévő lakó- és
  nem lakáscélú
  épületek nemzeti állományának felújítására irányuló hosszú távú stratégiák, beleértve a költséghatékony mélyfelújításokat és szakaszos mélyfelújításokat ösztönző
  beruházásokat irányító
  szakpolitikákat és intézkedéseket is
  , különös figyelmet fordítva a várható energiamegtakarítások és a további előnyök bizonyítékokon alapuló becslésére, összhangban az (EU) .../... irányelv [az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv, 2016/0381(COD)] 2a. cikkével
  ;

nem lakáscélú

beruházásokat irányító

, különös figyelmet fordítva a várható energiamegtakarítások és a további előnyök bizonyítékokon alapuló becslésére, összhangban az (EU) .../... irányelv [az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv, 2016/0381(COD)] 2a. cikkével

Módosítás 140

Módosítás 140

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – b pont – 5 a pont (új)

19 cikk – 1 bekezdés – b pont – 5 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés és a hatékony fűtő- és hűtőrendszerek gazdasági potenciáljának fejlesztésére irányuló, az (EU).../... irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított 2012/27/EU irányelv] 14. cikk (2) bekezdése szerinti politikák és intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)

(5a)

a nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelés és a hatékony fűtő- és hűtőrendszerek gazdasági potenciáljának fejlesztésére irányuló, az (EU).../... irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított 2012/27/EU irányelv] 14. cikk (2) bekezdése szerinti politikák és intézkedések;

Módosítás 141

Módosítás 141

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 1 bekezdés – d pont – 5 b pont (új)

19 cikk – 1 bekezdés – d pont – 5 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | adott esetben az (EU) .../... irányelv [az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv, 2016/0381(COD] 2a. cikkének megfelelő hosszú távú felújítási stratégiákból következő más végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések tekintetében elért előrehaladás, beleértve azokat is, amelyek a nemzeti épületállomány legrosszabb teljesítményt nyújtó szegmenseire irányulnak, továbbá amelyek a tájékoztatáshoz és a finanszírozáshoz való hozzáférésre vonatkoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5b)

(5b)

adott esetben az (EU) .../... irányelv [az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv, 2016/0381(COD] 2a. cikkének megfelelő hosszú távú felújítási stratégiákból következő más végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések tekintetében elért előrehaladás, beleértve azokat is, amelyek a nemzeti épületállomány legrosszabb teljesítményt nyújtó szegmenseire irányulnak, továbbá amelyek a tájékoztatáshoz és a finanszírozáshoz való hozzáférésre vonatkoznak.

Módosítás 142

Módosítás 142

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés – a pont

20 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az energiaforrások
  és az energiaszállító országok diverzifikálására, a tárolásra és a keresletoldali
  válaszokra
  vonatkozó nemzeti célkitűzések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az energiaforrások
  és az energiaszállító országok diverzifikálására, a tárolásra és a keresletoldali
  válaszokra
  vonatkozó nemzeti célkitűzések;

az energiaforrások

válaszokra

| a) | a továbbfejlesztett energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra, valamint az ellátás, a szállítási útvonalak
  és az energiaszállító országok diverzifikálására, a tárolásra és a keresletoldali
  válaszintézkedésekre
  vonatkozó nemzeti célkitűzések; |
| --- | --- |

a)

a továbbfejlesztett energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra, valamint az ellátás, a szállítási útvonalak
  és az energiaszállító országok diverzifikálására, a tárolásra és a keresletoldali
  válaszintézkedésekre
  vonatkozó nemzeti célkitűzések;

a továbbfejlesztett energiahatékonyságra és a megújuló energiaforrásokra, valamint az ellátás, a szállítási útvonalak

válaszintézkedésekre

Módosítás 143

Módosítás 143

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés – b pont

20 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a harmadik országokból származó energiaimporttól való függőség csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a harmadik országokból származó energiaimporttól való függőség csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések;

| b) | a harmadik országokból származó energiaimporttól való függőség csökkentésére irányuló
  olyan
  nemzeti
  célkitűzések és
  intézkedések
  , amelyek nem akadályozzák az energiaunió sikeres végrehajtását
  ; |
| --- | --- |

b)

a harmadik országokból származó energiaimporttól való függőség csökkentésére irányuló
  olyan
  nemzeti
  célkitűzések és
  intézkedések
  , amelyek nem akadályozzák az energiaunió sikeres végrehajtását
  ;

olyan

célkitűzések és

, amelyek nem akadályozzák az energiaunió sikeres végrehajtását

Módosítás 144

Módosítás 144

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

20 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | nemzeti célkitűzések a nemzeti energiarendszer rugalmasságának különösen energiahatékonysági intézkedésekkel, hazai megújuló energiaforrásokkal, keresletoldali válaszintézkedésekkel és tárolással történő növelése érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

nemzeti célkitűzések a nemzeti energiarendszer rugalmasságának különösen energiahatékonysági intézkedésekkel, hazai megújuló energiaforrásokkal, keresletoldali válaszintézkedésekkel és tárolással történő növelése érdekében;

nemzeti célkitűzések a nemzeti energiarendszer rugalmasságának különösen energiahatékonysági intézkedésekkel, hazai megújuló energiaforrásokkal, keresletoldali válaszintézkedésekkel és tárolással történő növelése érdekében;

Módosítás 145

Módosítás 145

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – a pont

21 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a villamosenergia-hálózatok összeköttetésének az a szintje, amelyet a tagállamok 2030-ra a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó 15 %-os cél tekintetében el kívánnak érni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a villamosenergia-hálózatok összeköttetésének az a szintje, amelyet a tagállamok 2030-ra a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó 15 %-os cél tekintetében el kívánnak érni;

| a) | a villamosenergia-hálózatok összeköttetésének az a szintje, amelyet a tagállamok 2030-ra a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó
  legalább
  15 %-os
  indikatív
  cél tekintetében el kívánnak érni; |
| --- | --- |

a)

a villamosenergia-hálózatok összeköttetésének az a szintje, amelyet a tagállamok 2030-ra a villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó
  legalább
  15 %-os
  indikatív
  cél tekintetében el kívánnak érni;

legalább

indikatív

Módosítás 146

Módosítás 146

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – b pont

21 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a villamosenergia-átviteli és földgázszállító infrastruktúrára vonatkozó fő nemzeti célkitűzések, amelyek az energiaunió öt fő dimenziója közül bármelyik dimenzió célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez szükségesek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a villamosenergia-átviteli és földgázszállító infrastruktúrára vonatkozó fő nemzeti célkitűzések, amelyek az energiaunió öt fő dimenziója közül bármelyik dimenzió célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez szükségesek;

| b) | a villamosenergia-átviteli és földgázszállító
  és -elosztó
  infrastruktúrára
  és annak korszerűsítésére
  vonatkozó fő nemzeti célkitűzések, amelyek az energiaunió öt fő dimenziója közül bármelyik dimenzió célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez szükségesek; |
| --- | --- |

b)

a villamosenergia-átviteli és földgázszállító
  és -elosztó
  infrastruktúrára
  és annak korszerűsítésére
  vonatkozó fő nemzeti célkitűzések, amelyek az energiaunió öt fő dimenziója közül bármelyik dimenzió célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez szükségesek;

és -elosztó

és annak korszerűsítésére

Módosítás 147

Módosítás 147

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – d pont

21 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | adott esetben a belső energiapiac egyéb szempontjaihoz kapcsolódó nemzeti célkitűzések, mint például
  a piaci integráció és a piac-összekapcsolás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

adott esetben a belső energiapiac egyéb szempontjaihoz kapcsolódó nemzeti célkitűzések, mint például
  a piaci integráció és a piac-összekapcsolás;

adott esetben a belső energiapiac egyéb szempontjaihoz kapcsolódó nemzeti célkitűzések, mint például

| d) | a rendszer rugalmasságához kapcsolódó nemzeti célkitűzések és intézkedések, különösen a szabad árképzés előtti akadályok felszámolása,
  a piaci integráció és a piac-összekapcsolás
  , az intelligens hálózatok, az aggregálás, a keresletoldali válaszintézkedések, a tárolás, az elosztott energiatermelés, a teherelosztási, teher-újraelosztási és tehercsökkentési mechanizmusok és a valós idejű árjelzések révén
  ; |
| --- | --- |

d)

a rendszer rugalmasságához kapcsolódó nemzeti célkitűzések és intézkedések, különösen a szabad árképzés előtti akadályok felszámolása,
  a piaci integráció és a piac-összekapcsolás
  , az intelligens hálózatok, az aggregálás, a keresletoldali válaszintézkedések, a tárolás, az elosztott energiatermelés, a teherelosztási, teher-újraelosztási és tehercsökkentési mechanizmusok és a valós idejű árjelzések révén
  ;

a rendszer rugalmasságához kapcsolódó nemzeti célkitűzések és intézkedések, különösen a szabad árképzés előtti akadályok felszámolása,

, az intelligens hálózatok, az aggregálás, a keresletoldali válaszintézkedések, a tárolás, az elosztott energiatermelés, a teherelosztási, teher-újraelosztási és tehercsökkentési mechanizmusok és a valós idejű árjelzések révén

Módosítás 148

Módosítás 148

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – e pont

21 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | az energiaszegénységgel kapcsolatos nemzeti célkitűzések, beleértve az energiaszegénységben élő háztartások számát is |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

e)

az energiaszegénységgel kapcsolatos nemzeti célkitűzések, beleértve az energiaszegénységben élő háztartások számát is

az energiaszegénységgel kapcsolatos nemzeti célkitűzések, beleértve az energiaszegénységben élő háztartások számát is

törölve

törölve

Módosítás 149

Módosítás 149

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

21 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | valamennyi energiapiac tekintetében a megújuló energia megkülönböztetésmentes részvételével, a keresletoldali válaszintézkedésekkel és a – többek között aggregáláson keresztüli – tárolással kapcsolatos nemzeti célkitűzések és intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

valamennyi energiapiac tekintetében a megújuló energia megkülönböztetésmentes részvételével, a keresletoldali válaszintézkedésekkel és a – többek között aggregáláson keresztüli – tárolással kapcsolatos nemzeti célkitűzések és intézkedések;

valamennyi energiapiac tekintetében a megújuló energia megkülönböztetésmentes részvételével, a keresletoldali válaszintézkedésekkel és a – többek között aggregáláson keresztüli – tárolással kapcsolatos nemzeti célkitűzések és intézkedések;

Módosítás 150

Módosítás 150

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – e b pont (új)

21 cikk – 1 bekezdés – e b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | eb) | az energiarendszerekben történő fogyasztói részvétel, továbbá annak biztosítására vonatkozó nemzeti célkitűzések és intézkedések, hogy a saját termelés és az új technológiák – beleértve az okos mérőeszközöket – a fogyasztók javát szolgálják; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

eb)

eb)

az energiarendszerekben történő fogyasztói részvétel, továbbá annak biztosítására vonatkozó nemzeti célkitűzések és intézkedések, hogy a saját termelés és az új technológiák – beleértve az okos mérőeszközöket – a fogyasztók javát szolgálják;

az energiarendszerekben történő fogyasztói részvétel, továbbá annak biztosítására vonatkozó nemzeti célkitűzések és intézkedések, hogy a saját termelés és az új technológiák – beleértve az okos mérőeszközöket – a fogyasztók javát szolgálják;

Módosítás 151

Módosítás 151

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – f pont

21 cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | adott esetben a
  villamosenergia-rendszer megfelelőségének biztosítására vonatkozó nemzeti célkitűzések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

adott esetben a
  villamosenergia-rendszer megfelelőségének biztosítására vonatkozó nemzeti célkitűzések;

adott esetben a

| f) | a
  villamosenergia-rendszer megfelelőségének biztosítására, vonatkozó nemzeti célkitűzések
  , amelyek garantálják, hogy semmilyen kapacitási mechanizmust ne alkalmazzanak, illetve amennyiben az ellátás biztonsága érdekében mégis alkalmaznak ilyen mechanizmust, akkor az a lehető legnagyobb mértékben korlátozva legyen
  ; |
| --- | --- |

f)

a
  villamosenergia-rendszer megfelelőségének biztosítására, vonatkozó nemzeti célkitűzések
  , amelyek garantálják, hogy semmilyen kapacitási mechanizmust ne alkalmazzanak, illetve amennyiben az ellátás biztonsága érdekében mégis alkalmaznak ilyen mechanizmust, akkor az a lehető legnagyobb mértékben korlátozva legyen
  ;

a

, amelyek garantálják, hogy semmilyen kapacitási mechanizmust ne alkalmazzanak, illetve amennyiben az ellátás biztonsága érdekében mégis alkalmaznak ilyen mechanizmust, akkor az a lehető legnagyobb mértékben korlátozva legyen

Módosítás 152

Módosítás 152

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

21 cikk – 1 bekezdés – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | ajánlattételi övezetek létrehozására vagy felülvizsgálatára irányuló nemzeti intézkedések a strukturális szűk keresztmetszetek kezelése, a gazdasági hatékonyság és a határokon átnyúló kereskedelem maximalizálása, valamint az ellátásbiztonság fenntartása érdekében; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

ajánlattételi övezetek létrehozására vagy felülvizsgálatára irányuló nemzeti intézkedések a strukturális szűk keresztmetszetek kezelése, a gazdasági hatékonyság és a határokon átnyúló kereskedelem maximalizálása, valamint az ellátásbiztonság fenntartása érdekében;

ajánlattételi övezetek létrehozására vagy felülvizsgálatára irányuló nemzeti intézkedések a strukturális szűk keresztmetszetek kezelése, a gazdasági hatékonyság és a határokon átnyúló kereskedelem maximalizálása, valamint az ellátásbiztonság fenntartása érdekében;

Módosítás 153

Módosítás 153

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – 1 bekezdés – g pont

21 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | az a)
  –f
  ) pontban említett célkitűzések elérésére szolgáló végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

az a)
  –f
  ) pontban említett célkitűzések elérésére szolgáló végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések;

–f

| g) | az a)
  –fa
  ) pontban említett célkitűzések elérésére szolgáló végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések; |
| --- | --- |

g)

az a)
  –fa
  ) pontban említett célkitűzések elérésére szolgáló végrehajtott, elfogadott és tervezett szakpolitikák és intézkedések;

–fa

Módosítás 154

Módosítás 154

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

21 a cikk (új)

21 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 21a. cikk |
| | Az energiaszegénységre vonatkozó integrált jelentéstétel |
| | A tagállamok adott esetben az integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai eredményjelentéseikben szerepeltetik az energiaszegénységben élő háztartások számára vonatkozó mennyiségi információkat, valamint az energiaszegénységet a 3. cikk (3) bekezdés v) pontja szerint kezelő politikákra és intézkedésekre vonatkozó információkat. |
| | Amennyiben a 3. cikk (3) bekezdés v) pontjának második albekezdése alkalmazandó, az érintett tagállamok az integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai eredményjelentéseikben szerepeltetik az energiaszegény háztartások számának csökkentésére irányuló indikatív nemzeti célkitűzés végrehajtására vonatkozó információkat is. |
| | A Bizottság megosztja az Energiaszegénység Európai Megfigyelőközpontjával az e cikk értelmében a tagállamok által közölt adatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

21a. cikk

21a. cikk

Az energiaszegénységre vonatkozó integrált jelentéstétel

Az energiaszegénységre vonatkozó integrált jelentéstétel

A tagállamok adott esetben az integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai eredményjelentéseikben szerepeltetik az energiaszegénységben élő háztartások számára vonatkozó mennyiségi információkat, valamint az energiaszegénységet a 3. cikk (3) bekezdés v) pontja szerint kezelő politikákra és intézkedésekre vonatkozó információkat.

A tagállamok adott esetben az integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai eredményjelentéseikben szerepeltetik az energiaszegénységben élő háztartások számára vonatkozó mennyiségi információkat, valamint az energiaszegénységet a 3. cikk (3) bekezdés v) pontja szerint kezelő politikákra és intézkedésekre vonatkozó információkat.

Amennyiben a 3. cikk (3) bekezdés v) pontjának második albekezdése alkalmazandó, az érintett tagállamok az integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai eredményjelentéseikben szerepeltetik az energiaszegény háztartások számának csökkentésére irányuló indikatív nemzeti célkitűzés végrehajtására vonatkozó információkat is.

Amennyiben a 3. cikk (3) bekezdés v) pontjának második albekezdése alkalmazandó, az érintett tagállamok az integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai eredményjelentéseikben szerepeltetik az energiaszegény háztartások számának csökkentésére irányuló indikatív nemzeti célkitűzés végrehajtására vonatkozó információkat is.

A Bizottság megosztja az Energiaszegénység Európai Megfigyelőközpontjával az e cikk értelmében a tagállamok által közölt adatokat.

A Bizottság megosztja az Energiaszegénység Európai Megfigyelőközpontjával az e cikk értelmében a tagállamok által közölt adatokat.

Módosítás 155

Módosítás 155

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – b pont

22 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a tisztaenergia-technológiákkal kapcsolatos kutatásra és innovációra ráfordított összesített (állami és
  magán) kiadásokra
  , valamint a technológiaköltségekre és a teljesítmény fejlesztésére vonatkozó nemzeti célkitűzések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a tisztaenergia-technológiákkal kapcsolatos kutatásra és innovációra ráfordított összesített (állami és
  magán) kiadásokra
  , valamint a technológiaköltségekre és a teljesítmény fejlesztésére vonatkozó nemzeti célkitűzések;

magán) kiadásokra

| b) | a tisztaenergia-technológiákkal kapcsolatos kutatásra és innovációra ráfordított összesített állami és
  – adott esetben – magánkiadásokra
  , valamint a technológiaköltségekre és a teljesítmény fejlesztésére vonatkozó nemzeti célkitűzések; |
| --- | --- |

b)

a tisztaenergia-technológiákkal kapcsolatos kutatásra és innovációra ráfordított összesített állami és
  – adott esetben – magánkiadásokra
  , valamint a technológiaköltségekre és a teljesítmény fejlesztésére vonatkozó nemzeti célkitűzések;

– adott esetben – magánkiadásokra

Módosítás 156

Módosítás 156

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – d pont

22 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az energiatámogatások kivezetésére irányuló nemzeti célkitűzések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

d)

az energiatámogatások kivezetésére irányuló nemzeti célkitűzések;

| d) | az energiatámogatások kivezetésére irányuló nemzeti célkitűzések
  , különös tekintettel a fosszilis tüzelőanyagokra
  ; |
| --- | --- |

d)

d)

az energiatámogatások kivezetésére irányuló nemzeti célkitűzések
  , különös tekintettel a fosszilis tüzelőanyagokra
  ;

, különös tekintettel a fosszilis tüzelőanyagokra

Módosítás 157

Módosítás 157

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – g pont

22 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | adott esetben az ezen a területen nemzeti szinten hozott finanszírozási intézkedések, az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

adott esetben az ezen a területen nemzeti szinten hozott finanszírozási intézkedések, az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve.

| g) | adott esetben az ezen a területen nemzeti szinten hozott finanszírozási intézkedések, az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve.
  Közzé kell tenni az olyan finanszírozási eszközökhöz nyújtott Bizottság általi hozzájárulások felhasználását, amelyek számára a tagállamok közösen kötnek le nemzeti forrásokat. |
| --- | --- |

g)

adott esetben az ezen a területen nemzeti szinten hozott finanszírozási intézkedések, az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve.
  Közzé kell tenni az olyan finanszírozási eszközökhöz nyújtott Bizottság általi hozzájárulások felhasználását, amelyek számára a tagállamok közösen kötnek le nemzeti forrásokat.

Közzé kell tenni az olyan finanszírozási eszközökhöz nyújtott Bizottság általi hozzájárulások felhasználását, amelyek számára a tagállamok közösen kötnek le nemzeti forrásokat.

Módosítás 158

Módosítás 158

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – a pont

23 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, X-1 évet érintő megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzékeik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a)

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, X-1 évet érintő megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzékeik;

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, X-1 évet érintő megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzékeik;

törölve

törölve

Módosítás 159

Módosítás 159

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

23 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a megújuló forrásból származó hozzávetőleges bruttó végsőenergia-fogyasztás, valamint hozzávetőleges bruttó primer- és végsőenergia-fogyasztás az X-1 évre vonatkozóan. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

a megújuló forrásból származó hozzávetőleges bruttó végsőenergia-fogyasztás, valamint hozzávetőleges bruttó primer- és végsőenergia-fogyasztás az X-1 évre vonatkozóan.

a megújuló forrásból származó hozzávetőleges bruttó végsőenergia-fogyasztás, valamint hozzávetőleges bruttó primer- és végsőenergia-fogyasztás az X-1 évre vonatkozóan.

Módosítás 160

Módosítás 160

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

23 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az a) pont alkalmazásában
  a Bizottság a tagállamok üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzékei, illetve – amennyiben egy tagállam ezen időpontig nem nyújtja be megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzékét – a saját becslései alapján évente elkészíti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó uniós jegyzéket. A Bizottság minden év szeptember 30-án hozzáférhetővé teszi ezeket az információkat a nyilvánosság számára. | E célból
  a Bizottság a tagállamok üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzékei, illetve – amennyiben egy tagállam ezen időpontig nem nyújtja be megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzékét – a saját becslései alapján évente elkészíti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó uniós jegyzéket. A Bizottság minden év szeptember 30-án hozzáférhetővé teszi ezeket az információkat a nyilvánosság számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az a) pont alkalmazásában
  a Bizottság a tagállamok üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzékei, illetve – amennyiben egy tagállam ezen időpontig nem nyújtja be megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzékét – a saját becslései alapján évente elkészíti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó uniós jegyzéket. A Bizottság minden év szeptember 30-án hozzáférhetővé teszi ezeket az információkat a nyilvánosság számára.

Az a) pont alkalmazásában

E célból
  a Bizottság a tagállamok üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzékei, illetve – amennyiben egy tagállam ezen időpontig nem nyújtja be megközelítőleges adatokat tartalmazó jegyzékét – a saját becslései alapján évente elkészíti az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó, megközelítőleges adatokat tartalmazó uniós jegyzéket. A Bizottság minden év szeptember 30-án hozzáférhetővé teszi ezeket az információkat a nyilvánosság számára.

E célból

Módosítás 161

Módosítás 161

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 a bekezdés (új)

23 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok 2021. július 31-ig, majd azt követően évente (X. év) beszámolnak a Bizottságnak az üvegházhatást okozó gázok X–1. évi kibocsátására vonatkozó megközelítőleges adatokról; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok 2021. július 31-ig, majd azt követően évente (X. év) beszámolnak a Bizottságnak az üvegházhatást okozó gázok X–1. évi kibocsátására vonatkozó megközelítőleges adatokról;

Módosítás 162

Módosítás 162

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk

24 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 24. cikk | 24. cikk |
| E-jelentéstételi platform | E-platform |
| (1)   A Bizottság
  online jelentéstételi
  platformot hoz létre a Bizottság és a tagállamok közötti kommunikáció megkönnyítése
  és
  a tagállamok
  között
  együttműködés előmozdítása érdekében. | (1)   A Bizottság
  a költséghatékonyság eszközeként nyilvános online
  platformot hoz létre a Bizottság és a tagállamok közötti kommunikáció megkönnyítése, a tagállamok
  közötti
  együttműködés előmozdítása
  és a nyilvánosság információkhoz való hozzáférésének megkönnyítése
  érdekében. |
| (2)   A tagállamok az ebben a fejezetben említett jelentések Bizottsághoz történő benyújtására használják az online platformot, amint az működésbe lép. | (2)   A tagállamok az ebben a fejezetben említett jelentések Bizottsághoz történő benyújtására használják az online platformot, amint az működésbe lép.
  A tagállamok e jelentéseket közzéteszik. |
| | (2a)
     
  A Bizottság ezen online platformot arra használja fel, hogy megkönnyítse a 3., 9. és 14. cikkben említett integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai tervek és a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiák tervezeteihez és végleges változataihoz való nyilvános hozzáférést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

24. cikk

24. cikk

E-jelentéstételi platform

E-jelentéstételi platform

E-platform

E-platform

(1)   A Bizottság
  online jelentéstételi
  platformot hoz létre a Bizottság és a tagállamok közötti kommunikáció megkönnyítése
  és
  a tagállamok
  között
  együttműködés előmozdítása érdekében.

(1)   A Bizottság
  a költséghatékonyság eszközeként nyilvános online
  platformot hoz létre a Bizottság és a tagállamok közötti kommunikáció megkönnyítése, a tagállamok
  közötti
  együttműködés előmozdítása
  és a nyilvánosság információkhoz való hozzáférésének megkönnyítése
  érdekében.

(2)   A tagállamok az ebben a fejezetben említett jelentések Bizottsághoz történő benyújtására használják az online platformot, amint az működésbe lép.

(2)   A tagállamok az ebben a fejezetben említett jelentések Bizottsághoz történő benyújtására használják az online platformot, amint az működésbe lép.
  A tagállamok e jelentéseket közzéteszik.

(2a)
     
  A Bizottság ezen online platformot arra használja fel, hogy megkönnyítse a 3., 9. és 14. cikkben említett integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai tervek és a hosszú távú éghajlat- és energiapolitikai stratégiák tervezeteihez és végleges változataihoz való nyilvános hozzáférést.

Módosítás 163

Módosítás 163

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

25 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   2021. október 31-ig, azt követően pedig minden második évben a Bizottság különösen az integrált nemzeti energia- és
  éghajlat-politikai
  eredményjelentések, az e rendelet alapján jelentett egyéb információk, a mutatók és – ha elérhetők – az európai statisztikák alapján értékeli a következőket: | (1)   2021. október 31-ig, azt követően pedig minden második évben a Bizottság különösen az integrált nemzeti energia- és
  éghajlatpolitikai
  eredményjelentések, az e rendelet alapján jelentett egyéb információk
  , az Európai Környezetvédelmi Ügynökségtől származó adatok
  , a mutatók és – ha elérhetők – az európai statisztikák alapján értékeli a következőket: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   2021. október 31-ig, azt követően pedig minden második évben a Bizottság különösen az integrált nemzeti energia- és
  éghajlat-politikai
  eredményjelentések, az e rendelet alapján jelentett egyéb információk, a mutatók és – ha elérhetők – az európai statisztikák alapján értékeli a következőket:

(1)   2021. október 31-ig, azt követően pedig minden második évben a Bizottság különösen az integrált nemzeti energia- és
  éghajlatpolitikai
  eredményjelentések, az e rendelet alapján jelentett egyéb információk
  , az Európai Környezetvédelmi Ügynökségtől származó adatok
  , a mutatók és – ha elérhetők – az európai statisztikák alapján értékeli a következőket:

Módosítás 164

Módosítás 164

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – a pont

25 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az uniós szinten az energiaunió célkitűzéseinek elérése felé tett előrelépések, az első tízéves időszakban az Unió a 2030-ra vonatkozó energia- és
  éghajlat-politikai
  céljait is beleértve, hogy elkerülje az Unió megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó 2030-as céljainak bármely hiányosságát; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az uniós szinten az energiaunió célkitűzéseinek elérése felé tett előrelépések, az első tízéves időszakban az Unió a 2030-ra vonatkozó energia- és
  éghajlat-politikai
  céljait is beleértve, hogy elkerülje az Unió megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó 2030-as céljainak bármely hiányosságát;

éghajlat-politikai

| a) | az uniós szinten az energiaunió célkitűzéseinek elérése felé tett előrelépések, az első tízéves időszakban az Unió a 2030-ra vonatkozó energia- és
  éghajlatpolitikai
  céljait is beleértve, hogy elkerülje az Unió megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó 2030-as céljainak bármely hiányosságát
  , valamint tekintettel adott esetben az éghajlat- és energiapolitikai felülvizsgált uniós fellépésre a 38. cikkben foglaltaknak megfelelően
  ; |
| --- | --- |

a)

az uniós szinten az energiaunió célkitűzéseinek elérése felé tett előrelépések, az első tízéves időszakban az Unió a 2030-ra vonatkozó energia- és
  éghajlatpolitikai
  céljait is beleértve, hogy elkerülje az Unió megújuló energiára és energiahatékonyságra vonatkozó 2030-as céljainak bármely hiányosságát
  , valamint tekintettel adott esetben az éghajlat- és energiapolitikai felülvizsgált uniós fellépésre a 38. cikkben foglaltaknak megfelelően
  ;

éghajlatpolitikai

, valamint tekintettel adott esetben az éghajlat- és energiapolitikai felülvizsgált uniós fellépésre a 38. cikkben foglaltaknak megfelelően

Módosítás 165

Módosítás 165

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

25 cikk – 1 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | az uniós szinten elért előrehaladás az energiaforrások és a beszállítók diverzifikálása területén, hozzájárulva egy teljes körűen működő és rugalmas, az ellátás biztonságán, a szolidaritáson és a bizalmon alapuló energiaunióhoz; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

az uniós szinten elért előrehaladás az energiaforrások és a beszállítók diverzifikálása területén, hozzájárulva egy teljes körűen működő és rugalmas, az ellátás biztonságán, a szolidaritáson és a bizalmon alapuló energiaunióhoz;

az uniós szinten elért előrehaladás az energiaforrások és a beszállítók diverzifikálása területén, hozzájárulva egy teljes körűen működő és rugalmas, az ellátás biztonságán, a szolidaritáson és a bizalmon alapuló energiaunióhoz;

Módosítás 166

Módosítás 166

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – b pont

25 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | az egyes tagállamok által céljaik
  , célkitűzéseik
  és
  hozzájárulásaik
  teljesítése, valamint az integrált nemzeti energia- és
  éghajlat-politikai
  terveikben meghatározott szakpolitikák és intézkedések végrehajtása terén elért haladás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

az egyes tagállamok által céljaik
  , célkitűzéseik
  és
  hozzájárulásaik
  teljesítése, valamint az integrált nemzeti energia- és
  éghajlat-politikai
  terveikben meghatározott szakpolitikák és intézkedések végrehajtása terén elért haladás;

, célkitűzéseik

hozzájárulásaik

éghajlat-politikai

| b) | az egyes tagállamok által céljaik és
  célkitűzéseik
  teljesítése, valamint az integrált nemzeti energia- és
  éghajlatpolitikai
  terveikben meghatározott szakpolitikák és intézkedések végrehajtása terén elért haladás; |
| --- | --- |

b)

az egyes tagállamok által céljaik és
  célkitűzéseik
  teljesítése, valamint az integrált nemzeti energia- és
  éghajlatpolitikai
  terveikben meghatározott szakpolitikák és intézkedések végrehajtása terén elért haladás;

célkitűzéseik

éghajlatpolitikai

Módosítás 167

Módosítás 167

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

25 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | az integrált nemzeti tervekben szereplő szakpolitikáknak és intézkedéseknek az uniós éghajlat- és energiapolitikai intézkedések működésére gyakorolt általános hatása, a nemzeti szinten tett uniós vállalások felülvizsgálata és ambiciózusabb célok kitűzése érdekében, összhangban a Párizsi Megállapodásban szereplő kötelezettségvállalásokkal; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

az integrált nemzeti tervekben szereplő szakpolitikáknak és intézkedéseknek az uniós éghajlat- és energiapolitikai intézkedések működésére gyakorolt általános hatása, a nemzeti szinten tett uniós vállalások felülvizsgálata és ambiciózusabb célok kitűzése érdekében, összhangban a Párizsi Megállapodásban szereplő kötelezettségvállalásokkal;

az integrált nemzeti tervekben szereplő szakpolitikáknak és intézkedéseknek az uniós éghajlat- és energiapolitikai intézkedések működésére gyakorolt általános hatása, a nemzeti szinten tett uniós vállalások felülvizsgálata és ambiciózusabb célok kitűzése érdekében, összhangban a Párizsi Megállapodásban szereplő kötelezettségvállalásokkal;

Módosítás 168

Módosítás 168

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – c b pont (új)

25 cikk – 1 bekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | az integrált nemzeti tervekben szereplő szakpolitikáknak és intézkedéseknek az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer működésére gyakorolt általános hatása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cb)

cb)

az integrált nemzeti tervekben szereplő szakpolitikáknak és intézkedéseknek az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer működésére gyakorolt általános hatása;

az integrált nemzeti tervekben szereplő szakpolitikáknak és intézkedéseknek az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer működésére gyakorolt általános hatása;

Módosítás 169

Módosítás 169

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 bekezdés – c c pont (új)

25 cikk – 1 bekezdés – c c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cc) | a tagállami becslések pontossága a nemzeti szakpolitikák és intézkedések közötti átfedéseknek az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer keresleti és kínálati egyensúlyára gyakorolt hatásairól, vagy ilyen becslések hiányában saját értékelések elvégzése ugyanezekről a hatásokról; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

cc)

cc)

a tagállami becslések pontossága a nemzeti szakpolitikák és intézkedések közötti átfedéseknek az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer keresleti és kínálati egyensúlyára gyakorolt hatásairól, vagy ilyen becslések hiányában saját értékelések elvégzése ugyanezekről a hatásokról;

a tagállami becslések pontossága a nemzeti szakpolitikák és intézkedések közötti átfedéseknek az uniós kibocsátás-kereskedelmi rendszer keresleti és kínálati egyensúlyára gyakorolt hatásairól, vagy ilyen becslések hiányában saját értékelések elvégzése ugyanezekről a hatásokról;

Módosítás 170

Módosítás 170

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 1 a bekezdés (új)

25 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottság előre közzéteszi azokat az indikátorokat, amelyeket az értékelés során alkalmazni kíván. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottság előre közzéteszi azokat az indikátorokat, amelyeket az értékelés során alkalmazni kíván.

Módosítás 171

Módosítás 171

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 2 bekezdés

25 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság a megújuló energia területén az (1) bekezdésben említett értékelés részeként értékeli a megújuló forrásokból származó energiának az Unió bruttó végsőenergia-fogyasztásában való részaránya terén elért haladást, mégpedig egy olyan lineáris pálya alapján, amely a 2020-as 20 %-ról indul, 2030-ban pedig eléri a legalább
  27 %-ot
  a 4. cikk a) pontjának 2.
  i
  . alpontjában említettek szerint. | (2)   A Bizottság a megújuló energia területén az (1) bekezdésben említett értékelés részeként értékeli a megújuló forrásokból származó energiának az Unió bruttó végsőenergia-fogyasztásában való részaránya terén elért haladást, mégpedig egy olyan
  kötelező
  lineáris pálya alapján, amely a 2020-as 20 %-ról indul, 2030-ban pedig eléri a legalább
  35 %-ot
  a 4. cikk a) pontjának 2.
  ic
  . alpontjában említettek szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A Bizottság a megújuló energia területén az (1) bekezdésben említett értékelés részeként értékeli a megújuló forrásokból származó energiának az Unió bruttó végsőenergia-fogyasztásában való részaránya terén elért haladást, mégpedig egy olyan lineáris pálya alapján, amely a 2020-as 20 %-ról indul, 2030-ban pedig eléri a legalább
  27 %-ot
  a 4. cikk a) pontjának 2.
  i
  . alpontjában említettek szerint.

(2)   A Bizottság a megújuló energia területén az (1) bekezdésben említett értékelés részeként értékeli a megújuló forrásokból származó energiának az Unió bruttó végsőenergia-fogyasztásában való részaránya terén elért haladást, mégpedig egy olyan
  kötelező
  lineáris pálya alapján, amely a 2020-as 20 %-ról indul, 2030-ban pedig eléri a legalább
  35 %-ot
  a 4. cikk a) pontjának 2.
  ic
  . alpontjában említettek szerint.

Módosítás 172

Módosítás 172

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

25 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság a megújuló energia területén az (1) bekezdésben említett értékelés részeként értékeli a 2030-ra vonatkozóan
  1 321
  Mtoe primerenergia-fogyasztásban és
  987
  Mtoe végsőenergia-fogyasztásban meghatározott uniós szintű maximális energiafogyasztás közös elérése terén tett haladást a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint. | A Bizottság a megújuló energia területén az (1) bekezdésben említett értékelés részeként értékeli a 2030-ra vonatkozóan 
  1 132
  Mtoe primerenergia-fogyasztásban és
  849
  Mtoe végsőenergia-fogyasztásban meghatározott uniós szintű maximális energiafogyasztás közös elérése terén tett haladást a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság a megújuló energia területén az (1) bekezdésben említett értékelés részeként értékeli a 2030-ra vonatkozóan
  1 321
  Mtoe primerenergia-fogyasztásban és
  987
  Mtoe végsőenergia-fogyasztásban meghatározott uniós szintű maximális energiafogyasztás közös elérése terén tett haladást a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint.

1 321

987

A Bizottság a megújuló energia területén az (1) bekezdésben említett értékelés részeként értékeli a 2030-ra vonatkozóan 
  1 132
  Mtoe primerenergia-fogyasztásban és
  849
  Mtoe végsőenergia-fogyasztásban meghatározott uniós szintű maximális energiafogyasztás közös elérése terén tett haladást a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint.

1 132

849

Módosítás 173

Módosítás 173

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

25 cikk – 3 bekezdés – 2 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | mérlegeli
  , hogy a legfeljebb 1 483 Mtoe primerenergia-fogyasztásban és legfeljebb 1 086 Mtoe végsőenergia-fogyasztásban meghatározott uniós
  mérföldköveket
  2020-ban elérték-e; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

mérlegeli
  , hogy a legfeljebb 1 483 Mtoe primerenergia-fogyasztásban és legfeljebb 1 086 Mtoe végsőenergia-fogyasztásban meghatározott uniós
  mérföldköveket
  2020-ban elérték-e;

mérlegeli

mérföldköveket

| a) | értékeli, hogy az egyes tagállamok jó úton haladnak-e kötelező nemzeti céljuk elérése felé
  ,
  és
  hogy a legfeljebb 1 483 Mtoe primerenergia-fogyasztásban és legfeljebb 1 086 Mtoe végsőenergia-fogyasztásban meghatározott uniós
  célt
  2020-ban elérték-e; |
| --- | --- |

a)

értékeli, hogy az egyes tagállamok jó úton haladnak-e kötelező nemzeti céljuk elérése felé
  ,
  és
  hogy a legfeljebb 1 483 Mtoe primerenergia-fogyasztásban és legfeljebb 1 086 Mtoe végsőenergia-fogyasztásban meghatározott uniós
  célt
  2020-ban elérték-e;

értékeli, hogy az egyes tagállamok jó úton haladnak-e kötelező nemzeti céljuk elérése felé

és

célt

Módosítás 174

Módosítás 174

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 5 bekezdés

25 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)
     
  A Bizottság 2019. október 31-ig, azt követően pedig minden negyedik évben értékeli a 2009/31/EK irányelv végrehajtását. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)
     
  A Bizottság 2019. október 31-ig, azt követően pedig minden negyedik évben értékeli a 2009/31/EK irányelv végrehajtását.

törölve

törölve

Módosítás 175 és 307

Módosítás 175 és 307

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk

26 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 26. cikk | 26. cikk |
| Az energiaunió átfogó célkitűzéseit és céljait érintő összeegyeztethetetlenségek nyomon követése a közös kötelezettségvállalási rendelet alapján | Az energiaunió átfogó célkitűzéseit és céljait érintő összeegyeztethetetlenségek nyomon követése a közös kötelezettségvállalási rendelet alapján |
| (1)   A 25. cikk szerinti értékelés alapján a Bizottság a 28. cikk alapján ajánlást ad ki a tagállamok számára, ha az adott tagállamban bekövetkezett szakpolitikai fejlemények nem egyeztethetők össze az energiaunió átfogó célkitűzéseivel. | (1)   A 25. cikk szerinti értékelés alapján a Bizottság a 28. cikk alapján ajánlást ad ki a tagállamok számára, ha az adott tagállamban bekövetkezett szakpolitikai fejlemények nem egyeztethetők össze az energiaunió átfogó célkitűzéseivel
  és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatos hosszú távú uniós célokkal
  . |
| | (1a)
     
  A rugalmassági intézkedéseknek az (EU) .../... rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 7. cikke alapján történő igénybevételére készülő tagállam e rendelet 3. cikke alapján a tervben feltünteti a tervezett igénybevétel szintjét, illetve az (EU) .../... rendelet [LULUCF-rendelet] 4. cikkében foglalt követelmények meghaladása érdekében a 2021 és 2030 közötti időszakban a szükséges szintre emelésre vonatkozóan tervezett politikákat és intézkedéseket. |
| (2)   A Bizottság véleményt nyilváníthat a tagállamok által a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 8. cikkének (1) bekezdése szerint benyújtott cselekvési tervekről. | (2)   A Bizottság véleményt nyilváníthat a tagállamok által a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet]
  7. cikke és
  8. cikkének (1) bekezdése szerint benyújtott cselekvési tervekről. |
| | (2a)
     
  A Bizottság ideiglenesen felfüggesztheti azt a lehetőséget, amely szerint a tagállamok átruházhatják éves kibocsátási egységeiket más tagállamokra. |
| | (2b)
     
  Tekintettel a metán magas globális felmelegedési potenciáljára és viszonylag rövid légköri élettartamára, a Bizottság megvizsgálja, hogy milyen hatással lenne a szakpolitikákra és az intézkedésekre egy húszéves időtávlat elfogadása a metánra vonatkozóan. A Bizottság megvizsgálja a metánkibocsátások gyors kezelésére rendelkezésre álló szakpolitikai lehetőségeket, és adott esetben uniós metánstratégiát terjeszt elő, figyelembe véve adott esetben a körforgásos gazdaság célkitűzéseit, prioritásként kezelve az energiával és a hulladékkal kapcsolatos metánkibocsátásokat. |
| | (2c)
     
  A Bizottság 2027-ben a 2021 és 2025 közötti időszakra, 2032-ben pedig a 2026 és 2030 közötti időszakra vonatkozóan jelentést készít az (EU) .../... rendelet (LULUFC-rendelet) 2. cikkében említett minden egyes területelszámolási kategóriába tartozó összes uniós üvegházhatásúgáz-kibocsátásról és -elnyelésről, aminek kiszámolási módja, hogy az adott időszakra vonatkozóan bejelentett összes kibocsátás és elnyelés értékéből ki kell vonni a 2000 és 2009 közötti időszakra vonatkozóan bejelentett éves kibocsátások és elnyelések uniós átlagának ötszörösét. A jelentés megállapításai alapján a Bizottság szükség szerint az Unió átfogó 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának és a Párizsi Megállapodás céljai teljesítésének biztosítására irányuló javaslatokat tesz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

26. cikk

26. cikk

Az energiaunió átfogó célkitűzéseit és céljait érintő összeegyeztethetetlenségek nyomon követése a közös kötelezettségvállalási rendelet alapján

Az energiaunió átfogó célkitűzéseit és céljait érintő összeegyeztethetetlenségek nyomon követése a közös kötelezettségvállalási rendelet alapján

(1)   A 25. cikk szerinti értékelés alapján a Bizottság a 28. cikk alapján ajánlást ad ki a tagállamok számára, ha az adott tagállamban bekövetkezett szakpolitikai fejlemények nem egyeztethetők össze az energiaunió átfogó célkitűzéseivel.

(1)   A 25. cikk szerinti értékelés alapján a Bizottság a 28. cikk alapján ajánlást ad ki a tagállamok számára, ha az adott tagállamban bekövetkezett szakpolitikai fejlemények nem egyeztethetők össze az energiaunió átfogó célkitűzéseivel
  és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatos hosszú távú uniós célokkal
  .

(1a)
     
  A rugalmassági intézkedéseknek az (EU) .../... rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 7. cikke alapján történő igénybevételére készülő tagállam e rendelet 3. cikke alapján a tervben feltünteti a tervezett igénybevétel szintjét, illetve az (EU) .../... rendelet [LULUCF-rendelet] 4. cikkében foglalt követelmények meghaladása érdekében a 2021 és 2030 közötti időszakban a szükséges szintre emelésre vonatkozóan tervezett politikákat és intézkedéseket.

(2)   A Bizottság véleményt nyilváníthat a tagállamok által a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 8. cikkének (1) bekezdése szerint benyújtott cselekvési tervekről.

(2)   A Bizottság véleményt nyilváníthat a tagállamok által a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet]
  7. cikke és
  8. cikkének (1) bekezdése szerint benyújtott cselekvési tervekről.

(2a)
     
  A Bizottság ideiglenesen felfüggesztheti azt a lehetőséget, amely szerint a tagállamok átruházhatják éves kibocsátási egységeiket más tagállamokra.

(2b)
     
  Tekintettel a metán magas globális felmelegedési potenciáljára és viszonylag rövid légköri élettartamára, a Bizottság megvizsgálja, hogy milyen hatással lenne a szakpolitikákra és az intézkedésekre egy húszéves időtávlat elfogadása a metánra vonatkozóan. A Bizottság megvizsgálja a metánkibocsátások gyors kezelésére rendelkezésre álló szakpolitikai lehetőségeket, és adott esetben uniós metánstratégiát terjeszt elő, figyelembe véve adott esetben a körforgásos gazdaság célkitűzéseit, prioritásként kezelve az energiával és a hulladékkal kapcsolatos metánkibocsátásokat.

(2c)
     
  A Bizottság 2027-ben a 2021 és 2025 közötti időszakra, 2032-ben pedig a 2026 és 2030 közötti időszakra vonatkozóan jelentést készít az (EU) .../... rendelet (LULUFC-rendelet) 2. cikkében említett minden egyes területelszámolási kategóriába tartozó összes uniós üvegházhatásúgáz-kibocsátásról és -elnyelésről, aminek kiszámolási módja, hogy az adott időszakra vonatkozóan bejelentett összes kibocsátás és elnyelés értékéből ki kell vonni a 2000 és 2009 közötti időszakra vonatkozóan bejelentett éves kibocsátások és elnyelések uniós átlagának ötszörösét. A jelentés megállapításai alapján a Bizottság szükség szerint az Unió átfogó 2030-as üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési céljának és a Párizsi Megállapodás céljai teljesítésének biztosítására irányuló javaslatokat tesz.

Módosítás 309

Módosítás 309

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – - 1 bekezdés (új)

27 cikk – - 1 bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1)
     
  Amennyiben az integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai tervek 9. cikk szerinti értékelése alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tagállami célkitűzések nem elégségesek az Unió 2030-ra a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság vonatkozásában meghatározott kötelező átfogó célkitűzéseinek közös eléréséhez, felkérheti azokat a tagállamokat, amelyek esetében elégtelennek ítéli meg a célkitűzéseket, hogy a kollektív célkitűzések megfelelő szintjének biztosítása érdekében növeljék célkitűzéseik szintjét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(-1)
     
  Amennyiben az integrált nemzeti energia- és éghajlatpolitikai tervek 9. cikk szerinti értékelése alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tagállami célkitűzések nem elégségesek az Unió 2030-ra a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság vonatkozásában meghatározott kötelező átfogó célkitűzéseinek közös eléréséhez, felkérheti azokat a tagállamokat, amelyek esetében elégtelennek ítéli meg a célkitűzéseket, hogy a kollektív célkitűzések megfelelő szintjének biztosítása érdekében növeljék célkitűzéseik szintjét.

Módosítás 310

Módosítás 310

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – - 1 a bekezdés (új)

27 cikk – - 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1 a)
     
  A megújuló energia területén a Bizottságnak az 5. cikk (1) bekezdésében felsorolt körülményeket kell figyelembe vennie a 12. cikkben említett értékelésére vonatkozó objektív kritériumként. Azok a tagállamok, amelyek célkitűzései az Ia. mellékletben előírt képlet alkalmazásával kapott értéknél alacsonyabbak, megfelelően növelik a célkitűzésüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(-1 a)
     
  A megújuló energia területén a Bizottságnak az 5. cikk (1) bekezdésében felsorolt körülményeket kell figyelembe vennie a 12. cikkben említett értékelésére vonatkozó objektív kritériumként. Azok a tagállamok, amelyek célkitűzései az Ia. mellékletben előírt képlet alkalmazásával kapott értéknél alacsonyabbak, megfelelően növelik a célkitűzésüket.

Módosítás 176

Módosítás 176

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 1 bekezdés

27 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben az integrált nemzeti energia- és
  éghajlat-politikai
  tervek és azok 12. cikk szerinti aktualizálásának értékelése alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, a nemzeti tervek
  vagy azok frissítéseinek
  céljai
  , célkitűzései
  és
  hozzájárulásai
  nem elégségesek
  az energiaunió célkitűzéseinek, az első tízéves időszakban pedig különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra kitűzött uniós célok közös eléréséhez
  , akkor uniós szintű intézkedéseket hoz e célkitűzések és célok közös elérésének biztosítása érdekében.
  A megújuló energia tekintetében ezeknek az intézkedéseknek figyelembe kell venniük a tagállamok 2030-as uniós célokhoz való hozzájárulásai által megcélzott szintet, amelyet a nemzeti tervekben és azok aktualizálásaiban határoztak meg. | (1)   Amennyiben az integrált nemzeti energia- és
  éghajlatpolitikai
  tervek és azok 12. cikk szerinti aktualizálásának értékelése alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, a nemzeti tervek céljai és
  célkitűzései
  nem elégségesek, akkor uniós szintű intézkedéseket hoz e célkitűzések és célok közös elérésének biztosítása érdekében. |
| | A megújuló energia tekintetében – egyéb intézkedések sérelme nélkül – a tagállamok 2030-ig elérendő nemzeti céljait az (EU) .../... [átdolgozott megújulóenergia-irányelv] irányelv 3. cikkének (2) bekezdése és Ia. melléklete értelmében 2020. december 31-ig felül kell vizsgálni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben az integrált nemzeti energia- és
  éghajlat-politikai
  tervek és azok 12. cikk szerinti aktualizálásának értékelése alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, a nemzeti tervek
  vagy azok frissítéseinek
  céljai
  , célkitűzései
  és
  hozzájárulásai
  nem elégségesek
  az energiaunió célkitűzéseinek, az első tízéves időszakban pedig különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra kitűzött uniós célok közös eléréséhez
  , akkor uniós szintű intézkedéseket hoz e célkitűzések és célok közös elérésének biztosítása érdekében.
  A megújuló energia tekintetében ezeknek az intézkedéseknek figyelembe kell venniük a tagállamok 2030-as uniós célokhoz való hozzájárulásai által megcélzott szintet, amelyet a nemzeti tervekben és azok aktualizálásaiban határoztak meg.

(1)   Amennyiben az integrált nemzeti energia- és
  éghajlatpolitikai
  tervek és azok 12. cikk szerinti aktualizálásának értékelése alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, a nemzeti tervek céljai és
  célkitűzései
  nem elégségesek, akkor uniós szintű intézkedéseket hoz e célkitűzések és célok közös elérésének biztosítása érdekében.

A megújuló energia tekintetében – egyéb intézkedések sérelme nélkül – a tagállamok 2030-ig elérendő nemzeti céljait az (EU) .../... [átdolgozott megújulóenergia-irányelv] irányelv 3. cikkének (2) bekezdése és Ia. melléklete értelmében 2020. december 31-ig felül kell vizsgálni.

A megújuló energia tekintetében – egyéb intézkedések sérelme nélkül – a tagállamok 2030-ig elérendő nemzeti céljait az (EU) .../... [átdolgozott megújulóenergia-irányelv] irányelv 3. cikkének (2) bekezdése és Ia. melléklete értelmében 2020. december 31-ig felül kell vizsgálni.

Módosítás 177

Módosítás 177

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 2 bekezdés

27 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a 25. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti értékelés alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tagállamok elégtelen haladást értek el az integrált nemzeti energia- és
  éghajlat-politikai
  tervben meghatározott
  célok
  ,
  célkitűzések
  és
  hozzájárulások
  teljesítése vagy a szakpolitikák és intézkedések végrehajtása terén, akkor a 28. cikk alapján ajánlást ad ki az érintett tagállamnak.
  Ezen ajánlások kiadásakor a Bizottság figyelembe veszi a tagállamok által az Unió megújuló energiára vonatkozó 2030-as céljaihoz való hozzájárulás érdekében tett korábbi ambiciózus erőfeszítéseket. | (2)   Amennyiben a 25. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti értékelés alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tagállamok elégtelen haladást értek el az integrált nemzeti energia- és
  éghajlatpolitikai
  tervben meghatározott
  pályák
  ,
  célok
  és
  célkitűzések
  teljesítése vagy a szakpolitikák és intézkedések végrehajtása terén, akkor a 28. cikk alapján ajánlást ad ki az érintett tagállamnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben a 25. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti értékelés alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tagállamok elégtelen haladást értek el az integrált nemzeti energia- és
  éghajlat-politikai
  tervben meghatározott
  célok
  ,
  célkitűzések
  és
  hozzájárulások
  teljesítése vagy a szakpolitikák és intézkedések végrehajtása terén, akkor a 28. cikk alapján ajánlást ad ki az érintett tagállamnak.
  Ezen ajánlások kiadásakor a Bizottság figyelembe veszi a tagállamok által az Unió megújuló energiára vonatkozó 2030-as céljaihoz való hozzájárulás érdekében tett korábbi ambiciózus erőfeszítéseket.

(2)   Amennyiben a 25. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti értékelés alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a tagállamok elégtelen haladást értek el az integrált nemzeti energia- és
  éghajlatpolitikai
  tervben meghatározott
  pályák
  ,
  célok
  és
  célkitűzések
  teljesítése vagy a szakpolitikák és intézkedések végrehajtása terén, akkor a 28. cikk alapján ajánlást ad ki az érintett tagállamnak.

Módosítás 178

Módosítás 178

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 3 bekezdés

27 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Ha a tagállamok integrált nemzeti energia- és
  éghajlat-politikai
  eredményjelentéseinek
  a 25. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint
  elvégzett
  összesített
  értékelése
  és
  egyéb információforrások alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy fennáll a kockázata annak, hogy az Unió nem teljesíti az energiaunió célkitűzéseit, az első tízéves időszakban pedig különösen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret céljait, akkor a 28. cikk alapján e kockázat mérséklése érdekében ajánlásokat
  adhat
  ki valamennyi tagállamnak címezve. A Bizottság adott esetben az ajánlásokon túlmenően uniós szintű intézkedéseket hoz, hogy biztosítsa különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok elérését.
  A megújuló energia tekintetében
  ezek az intézkedések figyelembe veszik a tagállamok által az Unió 2030-ra vonatkozó céljaihoz való hozzájárulás érdekében tett korábbi ambiciózus erőfeszítéseket. | (3)   Ha a tagállamok integrált nemzeti energia- és
  éghajlatpolitikai
  eredményjelentéseinek elvégzett értékelése
  vagy
  egyéb információforrások alapján a Bizottság
  a 25. cikk értelmében
  azt a következtetést vonja le, hogy fennáll a kockázata annak, hogy az Unió nem teljesíti az energiaunió célkitűzéseit, az első tízéves időszakban pedig különösen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret céljait, akkor a 28. cikk alapján e kockázat mérséklése érdekében ajánlásokat
  ad
  ki valamennyi tagállamnak címezve
  . Ezen ajánlások kiadásakor a Bizottság figyelembe veszi az Unió 2030-as céljaihoz való tagállami hozzájárulás ambíciójának szintjét
  . A Bizottság adott esetben az ajánlásokon túlmenően uniós szintű intézkedéseket hoz, hogy biztosítsa különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok elérését. Ezek az intézkedések figyelembe veszik a tagállamok által az Unió 2030-ra vonatkozó céljaihoz való hozzájárulás érdekében tett korábbi ambiciózus erőfeszítéseket
  – különösen 2021-től kezdődően –, a kötelező nemzeti célokkal és pályákkal kapcsolatos kötelezettségek tagállamok általi teljesítésének szintjét, valamint a 4
  .
  bekezdés c) pontja szerinti finanszírozási platformhoz való bármilyen hozzájárulást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Ha a tagállamok integrált nemzeti energia- és
  éghajlat-politikai
  eredményjelentéseinek
  a 25. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint
  elvégzett
  összesített
  értékelése
  és
  egyéb információforrások alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy fennáll a kockázata annak, hogy az Unió nem teljesíti az energiaunió célkitűzéseit, az első tízéves időszakban pedig különösen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret céljait, akkor a 28. cikk alapján e kockázat mérséklése érdekében ajánlásokat
  adhat
  ki valamennyi tagállamnak címezve. A Bizottság adott esetben az ajánlásokon túlmenően uniós szintű intézkedéseket hoz, hogy biztosítsa különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok elérését.
  A megújuló energia tekintetében
  ezek az intézkedések figyelembe veszik a tagállamok által az Unió 2030-ra vonatkozó céljaihoz való hozzájárulás érdekében tett korábbi ambiciózus erőfeszítéseket.

(3)   Ha a tagállamok integrált nemzeti energia- és
  éghajlatpolitikai
  eredményjelentéseinek elvégzett értékelése
  vagy
  egyéb információforrások alapján a Bizottság
  a 25. cikk értelmében
  azt a következtetést vonja le, hogy fennáll a kockázata annak, hogy az Unió nem teljesíti az energiaunió célkitűzéseit, az első tízéves időszakban pedig különösen a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret céljait, akkor a 28. cikk alapján e kockázat mérséklése érdekében ajánlásokat
  ad
  ki valamennyi tagállamnak címezve
  . Ezen ajánlások kiadásakor a Bizottság figyelembe veszi az Unió 2030-as céljaihoz való tagállami hozzájárulás ambíciójának szintjét
  . A Bizottság adott esetben az ajánlásokon túlmenően uniós szintű intézkedéseket hoz, hogy biztosítsa különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok elérését. Ezek az intézkedések figyelembe veszik a tagállamok által az Unió 2030-ra vonatkozó céljaihoz való hozzájárulás érdekében tett korábbi ambiciózus erőfeszítéseket
  – különösen 2021-től kezdődően –, a kötelező nemzeti célokkal és pályákkal kapcsolatos kötelezettségek tagállamok általi teljesítésének szintjét, valamint a 4
  .
  bekezdés c) pontja szerinti finanszírozási platformhoz való bármilyen hozzájárulást.

Módosítás 179

Módosítás 179

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 3 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

27 cikk – 3 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az energiahatékonyság területén e további intézkedések különösen a következők energiahatékonyságát javíthatják: |
| | a) | a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv szerinti termékek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az energiahatékonyság területén e további intézkedések különösen a következők energiahatékonyságát javíthatják:

Az energiahatékonyság területén e további intézkedések különösen a következők energiahatékonyságát javíthatják:

a)

a)

a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv szerinti termékek;

a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv szerinti termékek;

| b) | a 2010/31/EU és a 2012/27/EU irányelv szerinti épületek; valamint |
| --- | --- |

b)

b)

a 2010/31/EU és a 2012/27/EU irányelv szerinti épületek; valamint

a 2010/31/EU és a 2012/27/EU irányelv szerinti épületek; valamint

| c) | a közlekedés. |
| --- | --- |

c)

c)

a közlekedés.

a közlekedés.

Módosítás 180

Módosítás 180

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 3 a bekezdés (új)

27 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Amennyiben a 25. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti értékelése alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy valamely infrastrukturális projekt akadályozhatja egy reziliens energiaunió kifejlődését, akkor a Bizottság a 28. cikk értelmében előzetes értékelést ad ki a projektnek különösen a belső energiapiac hosszú távú célkitűzéseivel való összeegyeztethetőségéről, amely tartalmazza az érintett tagállamoknak szóló ajánlásait is. Az említett értékelés kiadása előtt a Bizottság konzultálhat más tagállamokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3a)
     
  Amennyiben a 25. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti értékelése alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy valamely infrastrukturális projekt akadályozhatja egy reziliens energiaunió kifejlődését, akkor a Bizottság a 28. cikk értelmében előzetes értékelést ad ki a projektnek különösen a belső energiapiac hosszú távú célkitűzéseivel való összeegyeztethetőségéről, amely tartalmazza az érintett tagállamoknak szóló ajánlásait is. Az említett értékelés kiadása előtt a Bizottság konzultálhat más tagállamokkal.

Módosítás 293

Módosítás 293

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

27 cikk – 4 bekezdés – 1 albekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a megújuló energia területén – a (3) bekezdésben meghatározott uniós szintű intézkedések sérelme nélkül – a Bizottság a 
  2023-ban a
  25. cikk (1) és (2) bekezdése alapján elvégzett értékelése alapján azt a következtetést vonja le, hogy
  a 25. cikk (2) bekezdésében említett uniós lineáris pálya közösen
  nem
  teljesül, akkor a tagállamok 2024
  -
  ig
  biztosítják, hogy a 
  kialakult
  hiányosságokat további intézkedésekkel megszüntetik,
  mint
  például: | Amennyiben a megújuló energia területén – a (3) bekezdésben meghatározott uniós szintű intézkedések sérelme nélkül – a Bizottság a 25. cikk (1) és (2) bekezdése alapján elvégzett értékelése alapján azt a következtetést vonja le, hogy
  valamely tagállam – különösen amiatt, hogy 2022-ben, 2025-ben és 2027-ben
  nem
  felel meg az Ia. mellékletben meghatározott referenciapontoknak – nem ér el megfelelő haladást a 2030
  -
  ig elérendő nemzeti céljának történő megfelelést illetően, az érintett tagállamok
  biztosítják, hogy a 
  pályájuk tekintetében felmerülő
  hiányosságokat
  egy éven belül olyan
  további intézkedésekkel megszüntetik,
  amilyen
  például: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a megújuló energia területén – a (3) bekezdésben meghatározott uniós szintű intézkedések sérelme nélkül – a Bizottság a 
  2023-ban a
  25. cikk (1) és (2) bekezdése alapján elvégzett értékelése alapján azt a következtetést vonja le, hogy
  a 25. cikk (2) bekezdésében említett uniós lineáris pálya közösen
  nem
  teljesül, akkor a tagállamok 2024
  -
  ig
  biztosítják, hogy a 
  kialakult
  hiányosságokat további intézkedésekkel megszüntetik,
  mint
  például:

2023-ban a

a 25. cikk (2) bekezdésében említett uniós lineáris pálya közösen

teljesül, akkor a tagállamok 2024

ig

kialakult

mint

Amennyiben a megújuló energia területén – a (3) bekezdésben meghatározott uniós szintű intézkedések sérelme nélkül – a Bizottság a 25. cikk (1) és (2) bekezdése alapján elvégzett értékelése alapján azt a következtetést vonja le, hogy
  valamely tagállam – különösen amiatt, hogy 2022-ben, 2025-ben és 2027-ben
  nem
  felel meg az Ia. mellékletben meghatározott referenciapontoknak – nem ér el megfelelő haladást a 2030
  -
  ig elérendő nemzeti céljának történő megfelelést illetően, az érintett tagállamok
  biztosítják, hogy a 
  pályájuk tekintetében felmerülő
  hiányosságokat
  egy éven belül olyan
  további intézkedésekkel megszüntetik,
  amilyen
  például:

valamely tagállam – különösen amiatt, hogy 2022-ben, 2025-ben és 2027-ben

felel meg az Ia. mellékletben meghatározott referenciapontoknak – nem ér el megfelelő haladást a 2030

ig elérendő nemzeti céljának történő megfelelést illetően, az érintett tagállamok

pályájuk tekintetében felmerülő

egy éven belül olyan

amilyen

Módosítás 182

Módosítás 182

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 4 bekezdés – b a pont (új)

27 cikk – 4 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | az (EU) .../... [2009/28/EK irányelv átdolgozása] 4. cikkében foglalt kritériumok alapján, megújuló energiaforrások felhasználásával előállított villamos energia nagyobb részarányának előmozdítására irányuló intézkedés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

az (EU) .../... [2009/28/EK irányelv átdolgozása] 4. cikkében foglalt kritériumok alapján, megújuló energiaforrások felhasználásával előállított villamos energia nagyobb részarányának előmozdítására irányuló intézkedés;

az (EU) .../... [2009/28/EK irányelv átdolgozása] 4. cikkében foglalt kritériumok alapján, megújuló energiaforrások felhasználásával előállított villamos energia nagyobb részarányának előmozdítására irányuló intézkedés;

Módosítás 183

Módosítás 183

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 4 bekezdés – c pont

27 cikk – 4 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | pénzügyi hozzájárulás az uniós szinten létrehozott finanszírozási platformhoz, amely hozzájárul a megújuló energiával kapcsolatos projektekhez, és amelyet közvetlenül vagy közvetve a Bizottság kezel; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

pénzügyi hozzájárulás az uniós szinten létrehozott finanszírozási platformhoz, amely hozzájárul a megújuló energiával kapcsolatos projektekhez, és amelyet közvetlenül vagy közvetve a Bizottság kezel;

| c) | önkéntes
  pénzügyi hozzájárulás az uniós szinten létrehozott finanszírozási platformhoz, amely hozzájárul a megújuló energiával kapcsolatos
  – különösen energiauniós érdekű –
  projektekhez, és amelyet közvetlenül vagy közvetve a Bizottság kezel; |
| --- | --- |

c)

önkéntes
  pénzügyi hozzájárulás az uniós szinten létrehozott finanszírozási platformhoz, amely hozzájárul a megújuló energiával kapcsolatos
  – különösen energiauniós érdekű –
  projektekhez, és amelyet közvetlenül vagy közvetve a Bizottság kezel;

önkéntes

– különösen energiauniós érdekű –

Módosítás 184

Módosítás 184

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 4 bekezdés – c a pont (új)

27 cikk – 4 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | az (EU) .../... [a megújuló energiaforrásokról szóló átdolgozott irányelv] irányelv szerinti együttműködési mechanizmusok alkalmazása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ca)

ca)

az (EU) .../... [a megújuló energiaforrásokról szóló átdolgozott irányelv] irányelv szerinti együttműködési mechanizmusok alkalmazása;

az (EU) .../... [a megújuló energiaforrásokról szóló átdolgozott irányelv] irányelv szerinti együttműködési mechanizmusok alkalmazása;

Módosítás 185

Módosítás 185

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

27 cikk – 4 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ezek az intézkedések figyelembe veszik
  az érintett
  tagállam
  2030-as, megújuló energiára vonatkozó uniós célokhoz való korábbi hozzájárulásai által megcélzott szintet
  . | Ezek az intézkedések figyelembe veszik
  , hogy a
  tagállam
  milyen mértékben tartja be a megújuló energiára vonatkozó nemzeti célját és pályáját
  . |
| | A Bizottság adott esetben a nemzeti szintű intézkedéseket kiegészítő uniós szintű intézkedéseket hoz, hogy biztosítsa különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok elérését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ezek az intézkedések figyelembe veszik
  az érintett
  tagállam
  2030-as, megújuló energiára vonatkozó uniós célokhoz való korábbi hozzájárulásai által megcélzott szintet
  .

az érintett

2030-as, megújuló energiára vonatkozó uniós célokhoz való korábbi hozzájárulásai által megcélzott szintet

Ezek az intézkedések figyelembe veszik
  , hogy a
  tagállam
  milyen mértékben tartja be a megújuló energiára vonatkozó nemzeti célját és pályáját
  .

, hogy a

milyen mértékben tartja be a megújuló energiára vonatkozó nemzeti célját és pályáját

A Bizottság adott esetben a nemzeti szintű intézkedéseket kiegészítő uniós szintű intézkedéseket hoz, hogy biztosítsa különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok elérését.

A Bizottság adott esetben a nemzeti szintű intézkedéseket kiegészítő uniós szintű intézkedéseket hoz, hogy biztosítsa különösen a megújuló energia és az energiahatékonyság tekintetében 2030-ra meghatározott uniós célok elérését.

Módosítás 186

Módosítás 186

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 5 bekezdés

27 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Amennyiben az energiahatékonyság területén – a (3) bekezdésben meghatározott uniós szintű intézkedések sérelme nélkül – a Bizottság a 2023-ban a 25. cikk (1) és (3) bekezdése alapján elvégzett értékelése alapján azt a következtetést vonja le, hogy
  a 25. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett uniós energiahatékonysági cél közös elérése felé tett haladás nem elégséges
  ,
  akkor 2024-ig
  a 
  2010/31/EU irányelvben [a COM(2016)0765 javaslatnak megfelelően módosított változat]
  és
  a 2012/27/EU irányelvben [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] meghatározott intézkedéseken túl további intézkedéseket hoz annak biztosítása érdekében
  , hogy a 
  2030-ra vonatkozó kötelező uniós energiahatékonysági célokat elérjék. Ezek a
  további
  intézkedések javíthatják különösen a következők energiahatékonyságát: | (5)   Amennyiben az energiahatékonyság területén – a (3) bekezdésben meghatározott uniós szintű intézkedések sérelme nélkül – a Bizottság a 2023-ban
  , majd azt követően kétévente
  a 25. cikk (1) és (3) bekezdése alapján elvégzett értékelése alapján azt a következtetést vonja le, hogy
  valamely tagállam nem tesz kellő előrelépést azért
  ,
  hogy betartsa
  a 
  2030-ig elérendő kötelező nemzeti célját
  és
  pályáját, az érintett tagállamnak 2024-ig, majd azt követően kétévente biztosítania kell
  , hogy a 
  pályája tekintetében felmerülő hiányosságokat egy éven belül
  további
  intézkedésekkel megszünteti. |
| a) | a 2010/30/EU és a 2009/125/EK irányelv szerinti termékek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Amennyiben az energiahatékonyság területén – a (3) bekezdésben meghatározott uniós szintű intézkedések sérelme nélkül – a Bizottság a 2023-ban a 25. cikk (1) és (3) bekezdése alapján elvégzett értékelése alapján azt a következtetést vonja le, hogy
  a 25. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett uniós energiahatékonysági cél közös elérése felé tett haladás nem elégséges
  ,
  akkor 2024-ig
  a 
  2010/31/EU irányelvben [a COM(2016)0765 javaslatnak megfelelően módosított változat]
  és
  a 2012/27/EU irányelvben [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] meghatározott intézkedéseken túl további intézkedéseket hoz annak biztosítása érdekében
  , hogy a 
  2030-ra vonatkozó kötelező uniós energiahatékonysági célokat elérjék. Ezek a
  további
  intézkedések javíthatják különösen a következők energiahatékonyságát:

(5)   Amennyiben az energiahatékonyság területén – a (3) bekezdésben meghatározott uniós szintű intézkedések sérelme nélkül – a Bizottság a 2023-ban
  , majd azt követően kétévente
  a 25. cikk (1) és (3) bekezdése alapján elvégzett értékelése alapján azt a következtetést vonja le, hogy
  valamely tagállam nem tesz kellő előrelépést azért
  ,
  hogy betartsa
  a 
  2030-ig elérendő kötelező nemzeti célját
  és
  pályáját, az érintett tagállamnak 2024-ig, majd azt követően kétévente biztosítania kell
  , hogy a 
  pályája tekintetében felmerülő hiányosságokat egy éven belül
  további
  intézkedésekkel megszünteti.

a)

a)

a 2010/30/EU és a 2009/125/EK irányelv szerinti termékek;

a 2010/30/EU és a 2009/125/EK irányelv szerinti termékek;

| b) | a 2010/31/EU irányelv [a COM(2016)0765 javaslatnak megfelelően módosított változat] és a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] szerinti épületek; |
| --- | --- |

b)

b)

a 2010/31/EU irányelv [a COM(2016)0765 javaslatnak megfelelően módosított változat] és a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] szerinti épületek;

a 2010/31/EU irányelv [a COM(2016)0765 javaslatnak megfelelően módosított változat] és a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] szerinti épületek;

| c) | és a közlekedés. |
| --- | --- |

c)

c)

és a közlekedés.

és a közlekedés.

Módosítás 187

Módosítás 187

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

27 cikk – 5 a bekezdés (új)

27 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A (4) és (5) bekezdésben említett valamennyi tagállamnak a 15. cikkben említett következő eredményjelentése keretében részleteznie kell a 2030-ig elérendő nemzeti célok és pályák betartása során felmerülő hiányosságok megszüntetésére irányuló további végrehajtott, elfogadott és tervezett intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  A (4) és (5) bekezdésben említett valamennyi tagállamnak a 15. cikkben említett következő eredményjelentése keretében részleteznie kell a 2030-ig elérendő nemzeti célok és pályák betartása során felmerülő hiányosságok megszüntetésére irányuló további végrehajtott, elfogadott és tervezett intézkedéseket.

Módosítás 188

Módosítás 188

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 2 bekezdés – b pont

28 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a tagállamok az ajánlás kiadásának évét követő évben készített integrált nemzeti energia- és
  éghajlat-politikai
  eredményjelentéseikben felvázolják, hogyan vették
  a lehető legjobban
  figyelembe az ajánlást, valamint hogyan hajtották végre, illetve hogyan tervezik végrehajtani azt; a tagállamoknak
  indokolniuk
  kell, ha eltérnek az ajánlástól; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a tagállamok az ajánlás kiadásának évét követő évben készített integrált nemzeti energia- és
  éghajlat-politikai
  eredményjelentéseikben felvázolják, hogyan vették
  a lehető legjobban
  figyelembe az ajánlást, valamint hogyan hajtották végre, illetve hogyan tervezik végrehajtani azt; a tagállamoknak
  indokolniuk
  kell, ha eltérnek az ajánlástól;

éghajlat-politikai

a lehető legjobban

indokolniuk

| b) | a tagállamok az ajánlás kiadásának évét követő évben készített integrált nemzeti energia- és
  éghajlatpolitikai
  eredményjelentéseikben felvázolják, hogyan vették figyelembe az ajánlást, valamint hogyan hajtották végre, illetve hogyan tervezik végrehajtani azt; a tagállamoknak
  meg
  kell
  indokolniuk
  , ha eltérnek az ajánlástól; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok az ajánlás kiadásának évét követő évben készített integrált nemzeti energia- és
  éghajlatpolitikai
  eredményjelentéseikben felvázolják, hogyan vették figyelembe az ajánlást, valamint hogyan hajtották végre, illetve hogyan tervezik végrehajtani azt; a tagállamoknak
  meg
  kell
  indokolniuk
  , ha eltérnek az ajánlástól;

éghajlatpolitikai

meg

indokolniuk

Módosítás 189

Módosítás 189

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 2 bekezdés – c pont

28 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az ajánlásoknak ki kell egészíteniük az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az ajánlásoknak ki kell egészíteniük az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

| c) | az ajánlásoknak ki kell egészíteniük
  a 9. cikk (2) bekezdése szerinti és
  az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat. |
| --- | --- |

c)

az ajánlásoknak ki kell egészíteniük
  a 9. cikk (2) bekezdése szerinti és
  az európai szemeszter keretében kiadott legutóbbi országspecifikus ajánlásokat.

a 9. cikk (2) bekezdése szerinti és

Módosítás 190

Módosítás 190

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 2 a bekezdés (új)

28 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság ezeket az ajánlásokat haladéktalanul közzéteszi valamennyi tagállam számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság ezeket az ajánlásokat haladéktalanul közzéteszi valamennyi tagállam számára.

Módosítás 191

Módosítás 191

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 2 bekezdés – j a pont (új)

29 cikk – 2 bekezdés – j a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ja) | az „először az energiahatékonyság” elv és az energiafogyasztókkal való tisztességes bánásmód elvének teljes körű integrálása felé tett előrelépés általános értékelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ja)

ja)

az „először az energiahatékonyság” elv és az energiafogyasztókkal való tisztességes bánásmód elvének teljes körű integrálása felé tett előrelépés általános értékelése;

az „először az energiahatékonyság” elv és az energiafogyasztókkal való tisztességes bánásmód elvének teljes körű integrálása felé tett előrelépés általános értékelése;

Módosítás 192

Módosítás 192

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 2 bekezdés – j b pont (új)

29 cikk – 2 bekezdés – j b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | jb) | versenyképességre vonatkozó eredményjelentés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

jb)

jb)

versenyképességre vonatkozó eredményjelentés;

versenyképességre vonatkozó eredményjelentés;

Módosítás 193

Módosítás 193

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 2 bekezdés – j c pont (új)

29 cikk – 2 bekezdés – j c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | jc) | a tagállamok előrehaladása a fosszilis üzemanyagok közvetlen és közvetett támogatásának 2020-ig történő fokozatos megszüntetése felé; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

jc)

jc)

a tagállamok előrehaladása a fosszilis üzemanyagok közvetlen és közvetett támogatásának 2020-ig történő fokozatos megszüntetése felé;

a tagállamok előrehaladása a fosszilis üzemanyagok közvetlen és közvetett támogatásának 2020-ig történő fokozatos megszüntetése felé;

Módosítás 194

Módosítás 194

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 2 bekezdés – k a pont (új)

29 cikk – 2 bekezdés – k a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ka) | a villamos energia végső felhasználója által viselt költségek pénzügyi értékelése az energiaunió öt dimenziójára vonatkozó tényleges kiadások nyomon követésére szolgáló mutatók alapján. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ka)

ka)

a villamos energia végső felhasználója által viselt költségek pénzügyi értékelése az energiaunió öt dimenziójára vonatkozó tényleges kiadások nyomon követésére szolgáló mutatók alapján.

a villamos energia végső felhasználója által viselt költségek pénzügyi értékelése az energiaunió öt dimenziójára vonatkozó tényleges kiadások nyomon követésére szolgáló mutatók alapján.

Módosítás 195

Módosítás 195

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés

30 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok 2021. január 1-jéig nemzeti nyilvántartási rendszereket hoznak létre, működtetnek és azok folyamatos fejlesztésére törekednek, amely nyilvántartási rendszerek az e rendelet III. mellékletének 2. részében foglalt, üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátásának és nyelőnkénti eltávolításának becslésére és annak biztosítására szolgálnak, hogy az üvegházhatást okozó gázokra vonatkozó jegyzékeik naprakész, átlátható, pontos, koherens, összehasonlítható és teljes legyenek. | (1)   A tagállamok
  az UNFCCC követelményeinek megfelelően
  2021. január 1-jéig nemzeti nyilvántartási rendszereket hoznak létre, működtetnek és azok folyamatos fejlesztésére törekednek, amely nyilvántartási rendszerek az e rendelet III. mellékletének 2. részében foglalt, üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátásának és nyelőnkénti eltávolításának becslésére és annak biztosítására szolgálnak, hogy az üvegházhatást okozó gázokra vonatkozó jegyzékeik naprakész, átlátható, pontos, koherens, összehasonlítható és teljes legyenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   A tagállamok 2021. január 1-jéig nemzeti nyilvántartási rendszereket hoznak létre, működtetnek és azok folyamatos fejlesztésére törekednek, amely nyilvántartási rendszerek az e rendelet III. mellékletének 2. részében foglalt, üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátásának és nyelőnkénti eltávolításának becslésére és annak biztosítására szolgálnak, hogy az üvegházhatást okozó gázokra vonatkozó jegyzékeik naprakész, átlátható, pontos, koherens, összehasonlítható és teljes legyenek.

(1)   A tagállamok
  az UNFCCC követelményeinek megfelelően
  2021. január 1-jéig nemzeti nyilvántartási rendszereket hoznak létre, működtetnek és azok folyamatos fejlesztésére törekednek, amely nyilvántartási rendszerek az e rendelet III. mellékletének 2. részében foglalt, üvegházhatást okozó gázok emberi eredetű, forrásonkénti kibocsátásának és nyelőnkénti eltávolításának becslésére és annak biztosítására szolgálnak, hogy az üvegházhatást okozó gázokra vonatkozó jegyzékeik naprakész, átlátható, pontos, koherens, összehasonlítható és teljes legyenek.

Módosítás 196

Módosítás 196

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 bekezdés

31 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  2027-ben és 2032-ben a
  Bizottság elvégzi a tagállamok által az e rendelet 23. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott nemzeti jegyzékek adatainak átfogó felülvizsgálatát, hogy ellenőrizze a tagállamok által a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 4., 9. és 10. cikke alapján végzett ÜHG-kibocsátáscsökkentést vagy -korlátozást, a [] rendelet [LULUCF] 4. és 12. cikke alapján végzett kibocsátáscsökkentést és nyelőnkénti eltávolítást, valamint az uniós jogszabályokban meghatározott minden egyéb ÜHG-kibocsátáscsökkentés vagy -korlátozási célt. A tagállamok teljes mértékben közreműködnek e folyamatban. | (1)   
  A
  Bizottság elvégzi a tagállamok által az e rendelet 23. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott nemzeti jegyzékek adatainak átfogó felülvizsgálatát, hogy ellenőrizze a tagállamok által a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 4., 9. és 10. cikke alapján végzett ÜHG-kibocsátáscsökkentést vagy -korlátozást, a [] rendelet [LULUCF] 4. és 12. cikke alapján végzett kibocsátáscsökkentést és nyelőnkénti eltávolítást, valamint az uniós jogszabályokban meghatározott minden egyéb ÜHG-kibocsátáscsökkentés vagy -korlátozási célt. A tagállamok teljes mértékben közreműködnek e folyamatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  2027-ben és 2032-ben a
  Bizottság elvégzi a tagállamok által az e rendelet 23. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott nemzeti jegyzékek adatainak átfogó felülvizsgálatát, hogy ellenőrizze a tagállamok által a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 4., 9. és 10. cikke alapján végzett ÜHG-kibocsátáscsökkentést vagy -korlátozást, a [] rendelet [LULUCF] 4. és 12. cikke alapján végzett kibocsátáscsökkentést és nyelőnkénti eltávolítást, valamint az uniós jogszabályokban meghatározott minden egyéb ÜHG-kibocsátáscsökkentés vagy -korlátozási célt. A tagállamok teljes mértékben közreműködnek e folyamatban.

(1)   
  A
  Bizottság elvégzi a tagállamok által az e rendelet 23. cikkének (3) bekezdése alapján benyújtott nemzeti jegyzékek adatainak átfogó felülvizsgálatát, hogy ellenőrizze a tagállamok által a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 4., 9. és 10. cikke alapján végzett ÜHG-kibocsátáscsökkentést vagy -korlátozást, a [] rendelet [LULUCF] 4. és 12. cikke alapján végzett kibocsátáscsökkentést és nyelőnkénti eltávolítást, valamint az uniós jogszabályokban meghatározott minden egyéb ÜHG-kibocsátáscsökkentés vagy -korlátozási célt. A tagállamok teljes mértékben közreműködnek e folyamatban.

Módosítás 197

Módosítás 197

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 6 bekezdés

31 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az egyes tagállamokra vonatkozó, a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 11. cikke alapján létrehozott nyilvántartásokban egy hónappal azt követően rögzített adatokat, hogy az e cikk (5) bekezdése szerint ellenőrizték a [] rendeletnek [LULUCF] való megfelelőséget, felhasználják a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 9. cikke szerinti megfelelőségellenőrzésre
  a 2021. és 2026. év vonatkozásában
  . A [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 9. cikke szerinti megfelelőségellenőrzést
  a 2022–2025-ös és a 2027–2030-as évek
  mindegyike tekintetében egy hónappal az előző évre vonatkozó megfelelőségellenőrzés időpontja után végzik el. Ez az ellenőrzés kiterjed a tagállamok által [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 5., 6. és 7. cikke alapján igénybe vett rugalmassági intézkedések hatására az adatokban bekövetkező változások is. | (6)   Az egyes tagállamokra vonatkozó, a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 11. cikke alapján létrehozott nyilvántartásokban egy hónappal azt követően rögzített adatokat, hogy az e cikk (5) bekezdése szerint ellenőrizték a [] rendeletnek [LULUCF] való megfelelőséget, felhasználják a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 9. cikke szerinti megfelelőségellenőrzésre. A [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 9. cikke szerinti megfelelőségellenőrzést
  [az (EU) .../... rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 9. cikkében szereplő megfelelési ciklus szerinti évek]
  mindegyike tekintetében egy hónappal az előző évre vonatkozó megfelelőségellenőrzés időpontja után végzik el. Ez az ellenőrzés kiterjed a tagállamok által [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 5., 6. és 7. cikke alapján igénybe vett rugalmassági intézkedések hatására az adatokban bekövetkező változások is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Az egyes tagállamokra vonatkozó, a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 11. cikke alapján létrehozott nyilvántartásokban egy hónappal azt követően rögzített adatokat, hogy az e cikk (5) bekezdése szerint ellenőrizték a [] rendeletnek [LULUCF] való megfelelőséget, felhasználják a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 9. cikke szerinti megfelelőségellenőrzésre
  a 2021. és 2026. év vonatkozásában
  . A [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 9. cikke szerinti megfelelőségellenőrzést
  a 2022–2025-ös és a 2027–2030-as évek
  mindegyike tekintetében egy hónappal az előző évre vonatkozó megfelelőségellenőrzés időpontja után végzik el. Ez az ellenőrzés kiterjed a tagállamok által [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 5., 6. és 7. cikke alapján igénybe vett rugalmassági intézkedések hatására az adatokban bekövetkező változások is.

(6)   Az egyes tagállamokra vonatkozó, a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 11. cikke alapján létrehozott nyilvántartásokban egy hónappal azt követően rögzített adatokat, hogy az e cikk (5) bekezdése szerint ellenőrizték a [] rendeletnek [LULUCF] való megfelelőséget, felhasználják a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 9. cikke szerinti megfelelőségellenőrzésre. A [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 9. cikke szerinti megfelelőségellenőrzést
  [az (EU) .../... rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 9. cikkében szereplő megfelelési ciklus szerinti évek]
  mindegyike tekintetében egy hónappal az előző évre vonatkozó megfelelőségellenőrzés időpontja után végzik el. Ez az ellenőrzés kiterjed a tagállamok által [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 5., 6. és 7. cikke alapján igénybe vett rugalmassági intézkedések hatására az adatokban bekövetkező változások is.

Módosítás 198

Módosítás 198

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 6 a bekezdés (új)

31 cikk – 6 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Az e cikk (6) bekezdésében említett utolsó megfelelőségi ellenőrzésként a Bizottság – valamely tagállamnak a tartalék felhasználására irányuló kérésére – elvégzi a [közös kötelezettségvállalási rendelet] [9a. cikk; korai fellépésre szánt tartalék] szerinti követelmények ellenőrzését. Ezt az ellenőrzést követően az egyes jogosult tagállamokra vonatkozó adatok megváltoztathatók, ha a [közös kötelezettségvállalási rendelet] [9a. cikk; korai fellépésre szánt tartalék] szerinti követelmények teljesültek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6a)
     
  Az e cikk (6) bekezdésében említett utolsó megfelelőségi ellenőrzésként a Bizottság – valamely tagállamnak a tartalék felhasználására irányuló kérésére – elvégzi a [közös kötelezettségvállalási rendelet] [9a. cikk; korai fellépésre szánt tartalék] szerinti követelmények ellenőrzését. Ezt az ellenőrzést követően az egyes jogosult tagállamokra vonatkozó adatok megváltoztathatók, ha a [közös kötelezettségvállalási rendelet] [9a. cikk; korai fellépésre szánt tartalék] szerinti követelmények teljesültek.

Módosítás 199

Módosítás 199

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

35 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség az éves munkaprogramjával összhangban segíti a Bizottság munkáját a dekarbonizációs és energiahatékonysági dimenzióval kapcsolatban annak érdekében, hogy a Bizottság eleget tudjon tenni a 14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. és a 34. cikkben foglalt rendelkezéseknek. Ez magában foglalja, amennyiben szükséges, a következők támogatását: | Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség az éves munkaprogramjával összhangban segíti a Bizottság munkáját a dekarbonizációs és energiahatékonysági dimenzióval kapcsolatban annak érdekében, hogy a Bizottság eleget tudjon tenni a 
  13a.,
  14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. és a 34. cikkben foglalt rendelkezéseknek. Ez magában foglalja, amennyiben szükséges, a következők támogatását: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség az éves munkaprogramjával összhangban segíti a Bizottság munkáját a dekarbonizációs és energiahatékonysági dimenzióval kapcsolatban annak érdekében, hogy a Bizottság eleget tudjon tenni a 14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. és a 34. cikkben foglalt rendelkezéseknek. Ez magában foglalja, amennyiben szükséges, a következők támogatását:

Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség az éves munkaprogramjával összhangban segíti a Bizottság munkáját a dekarbonizációs és energiahatékonysági dimenzióval kapcsolatban annak érdekében, hogy a Bizottság eleget tudjon tenni a 
  13a.,
  14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. és a 34. cikkben foglalt rendelkezéseknek. Ez magában foglalja, amennyiben szükséges, a következők támogatását:

13a.,

Módosítás 200

Módosítás 200

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

35 cikk – 1 bekezdés – j a pont (új)

35 cikk – 1 bekezdés – j a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ja) | a végsőenergia-fogyasztásban és a hozzávetőleges primer- és végsőenergia-fogyasztásban a megújuló energiaforrások által képviselt hozzávetőleges uniós arány összeállítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ja)

ja)

a végsőenergia-fogyasztásban és a hozzávetőleges primer- és végsőenergia-fogyasztásban a megújuló energiaforrások által képviselt hozzávetőleges uniós arány összeállítása.

a végsőenergia-fogyasztásban és a hozzávetőleges primer- és végsőenergia-fogyasztásban a megújuló energiaforrások által képviselt hozzávetőleges uniós arány összeállítása.

Módosítás 201

Módosítás 201

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – cím

37 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Módosítás 202

Módosítás 202

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 1 bekezdés

37 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A
  Bizottság munkáját az
  Energiaunió-bizottság
  segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül
  , és az e rendelet szempontjából releváns megfelelő ágazati formációban működik
  . | (1)   
  E rendelet végrehajtása során a
  Bizottság munkáját az
  Energiaunió- és Éghajlatváltozási Bizottság
  segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   
  A
  Bizottság munkáját az
  Energiaunió-bizottság
  segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül
  , és az e rendelet szempontjából releváns megfelelő ágazati formációban működik
  .

(1)   
  E rendelet végrehajtása során a
  Bizottság munkáját az
  Energiaunió- és Éghajlatváltozási Bizottság
  segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

Módosítás 203

Módosítás 203

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 2 bekezdés

37 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Ez a bizottság felváltja a 93/389/EGK határozat 8. cikkével, a 280/2004/EK határozat 9. cikkével és az 525/2013/EU rendelet 26. cikkével létrehozott bizottságot. Az említett jogi aktusok alapján létrehozott bizottságra való hivatkozásokat az e rendelettel
  létrehozott
  bizottságra való hivatkozásként kell értelmezni
  . | (2)   
  E cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül a Bizottság munkáját e rendelet 15., 17., 23., 31. és 32. cikkének végrehajtása tekintetében az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikke szerint létrehozott Éghajlatváltozási Bizottság segíti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  Ez a bizottság felváltja a 93/389/EGK határozat 8. cikkével, a 280/2004/EK határozat 9. cikkével és az 525/2013/EU rendelet 26. cikkével létrehozott bizottságot. Az említett jogi aktusok alapján létrehozott bizottságra való hivatkozásokat az e rendelettel
  létrehozott
  bizottságra való hivatkozásként kell értelmezni
  .

(2)   
  E cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül a Bizottság munkáját e rendelet 15., 17., 23., 31. és 32. cikkének végrehajtása tekintetében az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 26. cikke szerint létrehozott Éghajlatváltozási Bizottság segíti.

Módosítás 204

Módosítás 204

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 1 bekezdés

38 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság
  2026. február 28-ig, azt
  követően
  pedig minden ötödik évben
  beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet működéséről, az energiaunió irányításához való hozzájárulásáról és arról, hogy az e rendelet tervezési, jelentéstételi és ellenőrzési rendelkezései megfelelnek-e az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez
  és a Párizsi Megállapodáshoz
  kapcsolódó más uniós jogszabályoknak vagy jövőbeli határozatoknak. A 
  Bizottság
  adott esetben
  javaslatokat tehet
  . | A Bizottság
  hat hónapon belül az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének keretében 2018-ban összehívandó támogató párbeszédet
  követően
  , amelynek célja a felek által a globális hosszú távú cél felé való előrelépéssel kapcsolatban tett együttes erőfeszítések értékelése, valamint hat hónapon belül a 2023-as globális értékelést követően
  beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet működéséről
  és végrehajtásáról
  , az energiaunió irányításához való hozzájárulásáról és arról, hogy az e rendelet tervezési, jelentéstételi és ellenőrzési rendelkezései megfelelnek-e az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez kapcsolódó más uniós jogszabályoknak vagy jövőbeli határozatoknak
  , és megfelelő-e a Párizsi Megállapodás céljaihoz való hozzájárulása
  . A 
  jelentéseket
  adott esetben
  az Unió éghajlat- és energiapolitikai fellépésének fokozását célzó javaslatok kísérik
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A Bizottság
  2026. február 28-ig, azt
  követően
  pedig minden ötödik évben
  beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet működéséről, az energiaunió irányításához való hozzájárulásáról és arról, hogy az e rendelet tervezési, jelentéstételi és ellenőrzési rendelkezései megfelelnek-e az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez
  és a Párizsi Megállapodáshoz
  kapcsolódó más uniós jogszabályoknak vagy jövőbeli határozatoknak. A 
  Bizottság
  adott esetben
  javaslatokat tehet
  .

2026. február 28-ig, azt

pedig minden ötödik évben

és a Párizsi Megállapodáshoz

Bizottság

javaslatokat tehet

A Bizottság
  hat hónapon belül az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének keretében 2018-ban összehívandó támogató párbeszédet
  követően
  , amelynek célja a felek által a globális hosszú távú cél felé való előrelépéssel kapcsolatban tett együttes erőfeszítések értékelése, valamint hat hónapon belül a 2023-as globális értékelést követően
  beszámol az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet működéséről
  és végrehajtásáról
  , az energiaunió irányításához való hozzájárulásáról és arról, hogy az e rendelet tervezési, jelentéstételi és ellenőrzési rendelkezései megfelelnek-e az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményéhez kapcsolódó más uniós jogszabályoknak vagy jövőbeli határozatoknak
  , és megfelelő-e a Párizsi Megállapodás céljaihoz való hozzájárulása
  . A 
  jelentéseket
  adott esetben
  az Unió éghajlat- és energiapolitikai fellépésének fokozását célzó javaslatok kísérik
  .

hat hónapon belül az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményének keretében 2018-ban összehívandó támogató párbeszédet

, amelynek célja a felek által a globális hosszú távú cél felé való előrelépéssel kapcsolatban tett együttes erőfeszítések értékelése, valamint hat hónapon belül a 2023-as globális értékelést követően

és végrehajtásáról

, és megfelelő-e a Párizsi Megállapodás céljaihoz való hozzájárulása

jelentéseket

az Unió éghajlat- és energiapolitikai fellépésének fokozását célzó javaslatok kísérik

Módosítás 205

Módosítás 205

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 1 a bekezdés (új)

38 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Azt követően, hogy az Unió egy új vagy átdolgozott, a Párizsi Megállapodás alapján tett nemzeti vállalást nyújt be, a Bizottság adott esetben hat hónapon belül benyújtja a szükséges javaslatokat a vonatkozó jogszabályok módosítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Azt követően, hogy az Unió egy új vagy átdolgozott, a Párizsi Megállapodás alapján tett nemzeti vállalást nyújt be, a Bizottság adott esetben hat hónapon belül benyújtja a szükséges javaslatokat a vonatkozó jogszabályok módosítására.

Azt követően, hogy az Unió egy új vagy átdolgozott, a Párizsi Megállapodás alapján tett nemzeti vállalást nyújt be, a Bizottság adott esetben hat hónapon belül benyújtja a szükséges javaslatokat a vonatkozó jogszabályok módosítására.

Módosítás 206

Módosítás 206

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

40 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

40 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

98/70/EK irányelv

7 a cikk – 1 bekezdés – 3 albekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | a 7a. cikk (1) bekezdése a) pontjának harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:



  „minden egyes tüzelőanyag- vagy energiatípus forgalomba hozott teljes mennyisége; valamint”; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

2.

a 7a. cikk (1) bekezdése a) pontjának harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„minden egyes tüzelőanyag- vagy energiatípus forgalomba hozott teljes mennyisége; valamint”;

„minden egyes tüzelőanyag- vagy energiatípus forgalomba hozott teljes mennyisége; valamint”;

törölve

törölve

Módosítás 207

Módosítás 207

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

47 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

47 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2012/27/EU irányelv

18 cikk – 1 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | a 18. cikk (1) bekezdésének e) pontját el kell hagyni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.

2.

a 18. cikk (1) bekezdésének e) pontját el kell hagyni;

törölve

törölve

Módosítás 208

Módosítás 208

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

49 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

(EU) 2015/652 irányelv

I melléklet – 2 rész – 2, 3, 4 és 7 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | Az I. melléklet 2. részének
  2., 3.,
  4. és 7. pontját el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

Az I. melléklet 2. részének
  2., 3.,
  4. és 7. pontját el kell hagyni.

2., 3.,

| 1. | Az I. melléklet 2. részének 4. és 7. pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

Az I. melléklet 2. részének 4. és 7. pontját el kell hagyni.

Módosítás 209

Módosítás 209

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – a pont

49 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – a pont

(EU) 2015/652 irányelv

III melléklet – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „1. | A tagállamok jelentik a 3. pontban felsorolt adatokat. Ezeket az adatokat minden, az adott tagállamban forgalomba hozott tüzelőanyag és energia tekintetében jelenteni kell. Amennyiben többféle bioüzemanyagot kevernek a fosszilis tüzelőanyagokhoz, minden egyes bioüzemanyag vonatkozó adatait meg kell adni.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„1.

A tagállamok jelentik a 3. pontban felsorolt adatokat. Ezeket az adatokat minden, az adott tagállamban forgalomba hozott tüzelőanyag és energia tekintetében jelenteni kell. Amennyiben többféle bioüzemanyagot kevernek a fosszilis tüzelőanyagokhoz, minden egyes bioüzemanyag vonatkozó adatait meg kell adni.”

| „1. | A tagállamok
  évente
  jelentik a 3. pontban felsorolt adatokat. Ezeket az adatokat minden, az adott tagállamban forgalomba hozott tüzelőanyag és energia tekintetében jelenteni kell. Amennyiben többféle bioüzemanyagot kevernek a fosszilis tüzelőanyagokhoz, minden egyes bioüzemanyag vonatkozó adatait meg kell adni.” |
| --- | --- |

„1.

A tagállamok
  évente
  jelentik a 3. pontban felsorolt adatokat. Ezeket az adatokat minden, az adott tagállamban forgalomba hozott tüzelőanyag és energia tekintetében jelenteni kell. Amennyiben többféle bioüzemanyagot kevernek a fosszilis tüzelőanyagokhoz, minden egyes bioüzemanyag vonatkozó adatait meg kell adni.”

évente

Módosítás 210

Módosítás 210

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b pont

49 cikk – 1 bekezdés – 2 pont – b pont

(EU) 2015/652 irányelv

III melléklet – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 3. pont e) és f) pontját el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

b)

a 3. pont e) és f) pontját el kell hagyni.

a 3. pont e) és f) pontját el kell hagyni.

törölve

törölve

Módosítás 211

Módosítás 211

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

49 a cikk (új)

49 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 49a. cikk |
| | EGT |
| | 1.
     
  A Bizottság ... [az e rendelet hatálybalépését követő hat hónap]-ig benyújtja a Vegyes Bizottságra vonatkozó határozatának tervezetét az EGT Vegyes Bizottsághoz e rendeletre vonatkozóan, abból a célból, hogy az EGT-EFTA-országok e rendelet rendelkezéseit teljes mértékben végrehajthassák, és ezáltal hozzájárulhassanak az energiaunió céljaihoz. |
| | 2.
     
  Miután a Vegyes Bizottságról szóló határozatot követően beépítették ezeket az EGT-EFTA-ba, a tagállamok e rendelet alapján más tagállamokkal szemben fennálló kötelezettségei azokra az EGT-EFTA-országokra is kiterjednek, amelyek a saját területükön végrehajtották a rendeletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

49a. cikk

49a. cikk

EGT

EGT

1.
     
  A Bizottság ... [az e rendelet hatálybalépését követő hat hónap]-ig benyújtja a Vegyes Bizottságra vonatkozó határozatának tervezetét az EGT Vegyes Bizottsághoz e rendeletre vonatkozóan, abból a célból, hogy az EGT-EFTA-országok e rendelet rendelkezéseit teljes mértékben végrehajthassák, és ezáltal hozzájárulhassanak az energiaunió céljaihoz.

2.
     
  Miután a Vegyes Bizottságról szóló határozatot követően beépítették ezeket az EGT-EFTA-ba, a tagállamok e rendelet alapján más tagállamokkal szemben fennálló kötelezettségei azokra az EGT-EFTA-országokra is kiterjednek, amelyek a saját területükön végrehajtották a rendeletet.

Módosítás 212

Módosítás 212

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

50 a cikk (új)

50 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 50a. cikk




  Energiaközösség




  ... [az e rendelet hatálybalépését követő hat hónap]-ig a Bizottság javaslatot tesz arra, hogy az Energiaközösséget létrehozó szerződés 79. cikke alapján építsék be az Energiaközösségbe. Miután az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának határozatával beépítették, és az Energiaközösséget létrehozó szerződés 24. cikke szerinti módosításoktól függően, a tagállamok e rendelet alapján más tagállamokkal szemben fennálló kötelezettségei az Energiaközösség azon szerződő feleire is kiterjednek, amelyek a saját területükön végrehajtották a rendeletet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

50a. cikk

Energiaközösség

... [az e rendelet hatálybalépését követő hat hónap]-ig a Bizottság javaslatot tesz arra, hogy az Energiaközösséget létrehozó szerződés 79. cikke alapján építsék be az Energiaközösségbe. Miután az Energiaközösség Miniszteri Tanácsának határozatával beépítették, és az Energiaközösséget létrehozó szerződés 24. cikke szerinti módosításoktól függően, a tagállamok e rendelet alapján más tagállamokkal szemben fennálló kötelezettségei az Energiaközösség azon szerződő feleire is kiterjednek, amelyek a saját területükön végrehajtották a rendeletet.

Módosítás 213

Módosítás 213

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

51 cikk

51 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 51. cikk | 51. cikk |
| Átmeneti rendelkezések | Átmeneti rendelkezések |
| E rendelet 50. cikkétől eltérve az 525/2013/EU rendelet 7. cikkét és 17. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontját továbbra is alkalmazni kell az említett cikkekben előírt adatokat tartalmazó jelentésekre 2018-ra, 2019-re és 2020-ra vonatkozóan. | E rendelet 50. cikkétől eltérve az 525/2013/EU rendelet 7. cikkét és 17. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontját továbbra is alkalmazni kell az említett cikkekben előírt adatokat tartalmazó jelentésekre 2018-ra, 2019-re és 2020-ra vonatkozóan. |
| | Az 525/2013/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdését továbbra is alkalmazni kell a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszak vonatkozásában. |
| Az 525/2013/EU rendelet 19. cikkét továbbra is alkalmazni kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék adatainak felülvizsgálatára 2018-ra, 2019-re és 2020-ra vonatkozóan. | Az 525/2013/EU rendelet 19. cikkét továbbra is alkalmazni kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék adatainak felülvizsgálatára 2018-ra, 2019-re és 2020-ra vonatkozóan. |
| Az 525/2013/EU rendelet 22. cikkét továbbra is alkalmazni kell az említett cikkben előírt jelentés benyújtására. | Az 525/2013/EU rendelet 22. cikkét továbbra is alkalmazni kell az említett cikkben előírt jelentés benyújtására. |
| | Az 525/2013/EU rendelet 26. cikkének (1) bekezdése továbbra is alkalmazandó az e rendelet 15., 17., 23., 31. és 32. cikkének végrehajtása céljából, valamint ahol egyéb uniós jogszabályokban erre hivatkoznak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

51. cikk

51. cikk

Átmeneti rendelkezések

Átmeneti rendelkezések

E rendelet 50. cikkétől eltérve az 525/2013/EU rendelet 7. cikkét és 17. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontját továbbra is alkalmazni kell az említett cikkekben előírt adatokat tartalmazó jelentésekre 2018-ra, 2019-re és 2020-ra vonatkozóan.

E rendelet 50. cikkétől eltérve az 525/2013/EU rendelet 7. cikkét és 17. cikke (1) bekezdésének a) és d) pontját továbbra is alkalmazni kell az említett cikkekben előírt adatokat tartalmazó jelentésekre 2018-ra, 2019-re és 2020-ra vonatkozóan.

Az 525/2013/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdését továbbra is alkalmazni kell a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszak vonatkozásában.

Az 525/2013/EU rendelet 11. cikkének (3) bekezdését továbbra is alkalmazni kell a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszak vonatkozásában.

Az 525/2013/EU rendelet 19. cikkét továbbra is alkalmazni kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék adatainak felülvizsgálatára 2018-ra, 2019-re és 2020-ra vonatkozóan.

Az 525/2013/EU rendelet 19. cikkét továbbra is alkalmazni kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozó jegyzék adatainak felülvizsgálatára 2018-ra, 2019-re és 2020-ra vonatkozóan.

Az 525/2013/EU rendelet 22. cikkét továbbra is alkalmazni kell az említett cikkben előírt jelentés benyújtására.

Az 525/2013/EU rendelet 22. cikkét továbbra is alkalmazni kell az említett cikkben előírt jelentés benyújtására.

Az 525/2013/EU rendelet 26. cikkének (1) bekezdése továbbra is alkalmazandó az e rendelet 15., 17., 23., 31. és 32. cikkének végrehajtása céljából, valamint ahol egyéb uniós jogszabályokban erre hivatkoznak.

Az 525/2013/EU rendelet 26. cikkének (1) bekezdése továbbra is alkalmazandó az e rendelet 15., 17., 23., 31. és 32. cikkének végrehajtása céljából, valamint ahol egyéb uniós jogszabályokban erre hivatkoznak.

Módosítás 214

Módosítás 214

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 bekezdés – 1.3 pont – iii alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 bekezdés – 1.3 pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | Konzultáció az érdekelt felekkel, köztük a szociális partnerekkel,
  és
  a civil társadalom szerepvállalása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

Konzultáció az érdekelt felekkel, köztük a szociális partnerekkel,
  és
  a civil társadalom szerepvállalása

és

| iii. | Konzultáció az érdekelt felekkel, köztük a szociális partnerekkel,
  valamint
  a civil társadalom
  és a nyilvánosság
  szerepvállalása |
| --- | --- |

iii.

Konzultáció az érdekelt felekkel, köztük a szociális partnerekkel,
  valamint
  a civil társadalom
  és a nyilvánosság
  szerepvállalása

valamint

és a nyilvánosság

Módosítás 215

Módosítás 215

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 bekezdés – 1.4 pont – cím

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 bekezdés – 1.4 pont – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.4. | A terv elkészítése során folytatott regionális együttműködés |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.4.

A terv elkészítése során folytatott regionális együttműködés

| 1.4. | A terv elkészítése során folytatott regionális
  és makroregionális
  együttműködés |
| --- | --- |

1.4.

A terv elkészítése során folytatott regionális
  és makroregionális
  együttműködés

és makroregionális

Módosítás 216

Módosítás 216

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 bekezdés – 1.4 pont – ii alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 bekezdés – 1.4 pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | Annak kifejtése, hogy a regionális együttműködést miként veszik figyelembe a tervben |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

Annak kifejtése, hogy a regionális együttműködést miként veszik figyelembe a tervben

| ii. | Annak kifejtése, hogy a 
  makroregionális és
  regionális együttműködést miként veszik figyelembe a tervben |
| --- | --- |

ii.

Annak kifejtése, hogy a 
  makroregionális és
  regionális együttműködést miként veszik figyelembe a tervben

makroregionális és

Módosítás 217

Módosítás 217

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.1 pont – cím

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.1 pont – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.1.1. | ÜHG-kibocsátás és -eltávolítás
  (a 2021 és 2030 közötti terv tekintetében a 2030-as keret szerinti arra vonatkozó cél, hogy az egész gazdaságban legalább 40 %-kal csökkenjen az üvegházhatást okozó gázok hazai kibocsátását az 1990-es szinthez képest)

   (1) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.1.1.

ÜHG-kibocsátás és -eltávolítás
  (a 2021 és 2030 közötti terv tekintetében a 2030-as keret szerinti arra vonatkozó cél, hogy az egész gazdaságban legalább 40 %-kal csökkenjen az üvegházhatást okozó gázok hazai kibocsátását az 1990-es szinthez képest)

   (1)

(a 2021 és 2030 közötti terv tekintetében a 2030-as keret szerinti arra vonatkozó cél, hogy az egész gazdaságban legalább 40 %-kal csökkenjen az üvegházhatást okozó gázok hazai kibocsátását az 1990-es szinthez képest)

1

| 2.1.1. | ÜHG-kibocsátás és -eltávolítás (1) |
| --- | --- |

2.1.1.

ÜHG-kibocsátás és -eltávolítás (1)

1

Módosítás 218

Módosítás 218

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.1 pont – cím

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.1 pont – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia. | A tagállamok 2021-től kezdődő, a szénelnyelőkből történő szén-dioxid elnyelés megőrzésére és fokozására vonatkozó, a Párizsi Megállapodásnak megfelelő nemzeti pályái |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ia.

ia.

A tagállamok 2021-től kezdődő, a szénelnyelőkből történő szén-dioxid elnyelés megőrzésére és fokozására vonatkozó, a Párizsi Megállapodásnak megfelelő nemzeti pályái

A tagállamok 2021-től kezdődő, a szénelnyelőkből történő szén-dioxid elnyelés megőrzésére és fokozására vonatkozó, a Párizsi Megállapodásnak megfelelő nemzeti pályái

Módosítás 219

Módosítás 219

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.1 pont – ii alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.1 pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | Adott esetben egyéb nemzeti célkitűzések
  és
  célok, amelyek
  összhangban
  vannak a meglévő hosszú távú kibocsátáscsökkentési stratégiákkal.
  Adott esetben egyéb célkitűzések és célok, beleértve az ágazati célokat és az alkalmazkodási célokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

Adott esetben egyéb nemzeti célkitűzések
  és
  célok, amelyek
  összhangban
  vannak a meglévő hosszú távú kibocsátáscsökkentési stratégiákkal.
  Adott esetben egyéb célkitűzések és célok, beleértve az ágazati célokat és az alkalmazkodási célokat is.

Adott esetben egyéb nemzeti célkitűzések

célok, amelyek

vannak a meglévő hosszú távú kibocsátáscsökkentési stratégiákkal.

| ii. | A Párizsi Megállapodással és a hosszú távú éghajlat-
  és
  energiapolitikai stratégiákkal
  összhangban
  lévő, egyéb nemzeti célkitűzések és célok
  Adott esetben egyéb célkitűzések és célok, beleértve az ágazati célokat és az alkalmazkodási célokat is. |
| --- | --- |

ii.

A Párizsi Megállapodással és a hosszú távú éghajlat-
  és
  energiapolitikai stratégiákkal
  összhangban
  lévő, egyéb nemzeti célkitűzések és célok
  Adott esetben egyéb célkitűzések és célok, beleértve az ágazati célokat és az alkalmazkodási célokat is.

A Párizsi Megállapodással és a hosszú távú éghajlat-

energiapolitikai stratégiákkal

lévő, egyéb nemzeti célkitűzések és célok

Módosítás 220

Módosítás 220

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.2 pont – i alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.2 pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | A megújuló forrásokból származó energiának a bruttó
  végsőenergia-fogyasztásában
  való
  , tagállamok által tervezett részaránya 2030-ban mint nemzeti hozzájárulás a
  2030-ra kitűzött
  , legalább 27 %-os kötelező uniós szintű
  cél
  eléréséhez |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

A megújuló forrásokból származó energiának a bruttó
  végsőenergia-fogyasztásában
  való
  , tagállamok által tervezett részaránya 2030-ban mint nemzeti hozzájárulás a
  2030-ra kitűzött
  , legalább 27 %-os kötelező uniós szintű
  cél
  eléréséhez

végsőenergia-fogyasztásában

, tagállamok által tervezett részaránya 2030-ban mint nemzeti hozzájárulás a

, legalább 27 %-os kötelező uniós szintű

eléréséhez

| i. | A megújuló forrásokból származó energiának a bruttó
  végsőenergia-fogyasztásban
  való
  részesedésére vonatkozó,
  2030-ra kitűzött
  tagállami nemzeti
  cél |
| --- | --- |

i.

A megújuló forrásokból származó energiának a bruttó
  végsőenergia-fogyasztásban
  való
  részesedésére vonatkozó,
  2030-ra kitűzött
  tagállami nemzeti
  cél

végsőenergia-fogyasztásban

részesedésére vonatkozó,

tagállami nemzeti

Módosítás 221

Módosítás 221

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.2 pont – iii alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.2 pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | A megújuló energia bruttó végsőenergia-fogyasztásban elért ágazatonkénti részarányára vonatkozó pályák 2021 és 2030 között a villamosenergia-, fűtési és hűtési ágazatban és a közlekedési ágazatban |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

A megújuló energia bruttó végsőenergia-fogyasztásban elért ágazatonkénti részarányára vonatkozó pályák 2021 és 2030 között a villamosenergia-, fűtési és hűtési ágazatban és a közlekedési ágazatban

| iii. | A megújuló energia bruttó végsőenergia-fogyasztásban elért ágazatonkénti részarányára vonatkozó
  tagállami
  pályák 2021 és 2030 között a villamosenergia-, fűtési és hűtési ágazatban és a közlekedési ágazatban
  (közúti, vasúti és légi közlekedés szerinti bontásban) |
| --- | --- |

iii.

A megújuló energia bruttó végsőenergia-fogyasztásban elért ágazatonkénti részarányára vonatkozó
  tagállami
  pályák 2021 és 2030 között a villamosenergia-, fűtési és hűtési ágazatban és a közlekedési ágazatban
  (közúti, vasúti és légi közlekedés szerinti bontásban)

tagállami

(közúti, vasúti és légi közlekedés szerinti bontásban)

Módosítás 222

Módosítás 222

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.2 pont – iv alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.2 pont – iv alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | A 2021 és 2030 között a megújuló energia összesített és ágazatonkénti pályáinak elérésére a tagállamok által felhasználni tervezett megújulóenergia-technológiák szerinti pályák, beleértve a várható teljes bruttó végsőenergia-fogyasztást technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, Mtoe-ben kifejezve, valamint a teljes tervezett beépített teljesítményt (felosztva az új kapacitás és a felújítás között), technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, MW-ban kifejezve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

A 2021 és 2030 között a megújuló energia összesített és ágazatonkénti pályáinak elérésére a tagállamok által felhasználni tervezett megújulóenergia-technológiák szerinti pályák, beleértve a várható teljes bruttó végsőenergia-fogyasztást technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, Mtoe-ben kifejezve, valamint a teljes tervezett beépített teljesítményt (felosztva az új kapacitás és a felújítás között), technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, MW-ban kifejezve;

| iv. | A 2021 és 2030 között a megújuló energia összesített és ágazatonkénti pályáinak elérésére a tagállamok által felhasználni tervezett megújulóenergia-technológiák szerinti pályák, beleértve a várható teljes bruttó végsőenergia-fogyasztást technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, Mtoe-ben kifejezve, valamint a teljes tervezett beépített
  nettó
  teljesítményt (felosztva az új kapacitás és a felújítás között), technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, MW-ban kifejezve; |
| --- | --- |

iv.

A 2021 és 2030 között a megújuló energia összesített és ágazatonkénti pályáinak elérésére a tagállamok által felhasználni tervezett megújulóenergia-technológiák szerinti pályák, beleértve a várható teljes bruttó végsőenergia-fogyasztást technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, Mtoe-ben kifejezve, valamint a teljes tervezett beépített
  nettó
  teljesítményt (felosztva az új kapacitás és a felújítás között), technológiánkénti és ágazatonkénti bontásban, MW-ban kifejezve;

nettó

Módosítás 223

Módosítás 223

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.2 pont – v alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.2 pont – v alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| v. | A bioenergia iránti keresletre vonatkozó
  pályák
  , hőenergia, villamos energia és közlekedés szerinti bontásban, valamint a 
  biomassza kínálatára vonatkozó pályák
  ,
  alapanyagok és származás szerinti bontásban (különbséget téve a hazai termelés és a behozatal között)
  . Az erdei biomassza esetében értékelni kell annak forrását és a LULUCF-nyelőkre gyakorolt hatását |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

v.

A bioenergia iránti keresletre vonatkozó
  pályák
  , hőenergia, villamos energia és közlekedés szerinti bontásban, valamint a 
  biomassza kínálatára vonatkozó pályák
  ,
  alapanyagok és származás szerinti bontásban (különbséget téve a hazai termelés és a behozatal között)
  . Az erdei biomassza esetében értékelni kell annak forrását és a LULUCF-nyelőkre gyakorolt hatását

pályák

biomassza kínálatára vonatkozó pályák

alapanyagok és származás szerinti bontásban (különbséget téve a hazai termelés és a behozatal között)

| v. | A
  tagállamok
  bioenergia iránti keresletre vonatkozó
  pályái
  ,
  a
  hőenergia,
  a
  villamos energia és
  a
  közlekedés szerinti bontásban, valamint a 
  takarmányból, hazai termelésből
  ,
  illetve behozatalból származó biomassza kínálatára vonatkozó pályák
  . Az erdei biomassza esetében értékelni kell annak forrását és a LULUCF-nyelőkre gyakorolt hatását |
| --- | --- |

v.

A
  tagállamok
  bioenergia iránti keresletre vonatkozó
  pályái
  ,
  a
  hőenergia,
  a
  villamos energia és
  a
  közlekedés szerinti bontásban, valamint a 
  takarmányból, hazai termelésből
  ,
  illetve behozatalból származó biomassza kínálatára vonatkozó pályák
  . Az erdei biomassza esetében értékelni kell annak forrását és a LULUCF-nyelőkre gyakorolt hatását

tagállamok

pályái

a

a

a

takarmányból, hazai termelésből

illetve behozatalból származó biomassza kínálatára vonatkozó pályák

Módosítás 224

Módosítás 224

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.2 pont – v a alpont (új)

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.2 pont – v a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | va. | A városok, megújulóenergia-közösségek és önellátó fogyasztók által előállított megújuló energia részaránya 2030-ban a tagállamokban, valamint az ehhez kapcsolódó pályák és célkitűzések, továbbá a megújuló energia pályái 2021-től 2030-ig, beleértve a várható teljes bruttó végsőenergia-fogyasztást |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

va.

va.

A városok, megújulóenergia-közösségek és önellátó fogyasztók által előállított megújuló energia részaránya 2030-ban a tagállamokban, valamint az ehhez kapcsolódó pályák és célkitűzések, továbbá a megújuló energia pályái 2021-től 2030-ig, beleértve a várható teljes bruttó végsőenergia-fogyasztást

A városok, megújulóenergia-közösségek és önellátó fogyasztók által előállított megújuló energia részaránya 2030-ban a tagállamokban, valamint az ehhez kapcsolódó pályák és célkitűzések, továbbá a megújuló energia pályái 2021-től 2030-ig, beleértve a várható teljes bruttó végsőenergia-fogyasztást

Módosítás 225

Módosítás 225

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.2 alpont – vi alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.1 pont – 2.1.2 alpont – vi alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| vi. | Adott esetben más nemzeti pályák és célkitűzések, beleértve a hosszú távú és ágazati pályákat és célkitűzéseket is (például a 
  korszerűbb bio-tüzelőanyagok részaránya, a
  megújuló energia részaránya a távfűtésben, a megújuló energia felhasználása az épületekben, a 
  városok, energiaközösségek és az önellátó fogyasztók által előállított megújuló
  energia) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

vi.

Adott esetben más nemzeti pályák és célkitűzések, beleértve a hosszú távú és ágazati pályákat és célkitűzéseket is (például a 
  korszerűbb bio-tüzelőanyagok részaránya, a
  megújuló energia részaránya a távfűtésben, a megújuló energia felhasználása az épületekben, a 
  városok, energiaközösségek és az önellátó fogyasztók által előállított megújuló
  energia)

korszerűbb bio-tüzelőanyagok részaránya, a

városok, energiaközösségek és az önellátó fogyasztók által előállított megújuló

| vi. | Adott esetben más nemzeti pályák és célkitűzések, beleértve a hosszú távú és ágazati pályákat és célkitűzéseket is (például a megújuló energia részaránya a távfűtésben, a megújuló energia felhasználása az épületekben, a 
  szennyvízkezelésből származó iszapból visszanyert
  energia); |
| --- | --- |

vi.

Adott esetben más nemzeti pályák és célkitűzések, beleértve a hosszú távú és ágazati pályákat és célkitűzéseket is (például a megújuló energia részaránya a távfűtésben, a megújuló energia felhasználása az épületekben, a 
  szennyvízkezelésből származó iszapból visszanyert
  energia);

szennyvízkezelésből származó iszapból visszanyert

Módosítás 226

Módosítás 226

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.2 pont – i alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.2 pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | A 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 1. cikkének (1) bekezdésében és 3. cikkének (4) bekezdésében említett, 2030-ra
  30 %-os
  energiahatékonyság-javulást előíró kötelező
  uniós
  cél
  eléréséhez nyújtott
  ,
  vagy a primer- vagy végsőenergia-fogyasztás, vagy a primer- vagy végsőenergia-megtakarítás, vagy pedig az energiaintenzitás alapján meghatározott indikatív nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás;
  a 2020-ra és 2030-ra várható primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében kifejezve, az e 
  hozzájárulásra
  vonatkozó, 2021-től kezdődő lineáris pályával együtt; megadva az alapul vett módszereket és a felhasznált átváltási tényezőket is |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

A 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 1. cikkének (1) bekezdésében és 3. cikkének (4) bekezdésében említett, 2030-ra
  30 %-os
  energiahatékonyság-javulást előíró kötelező
  uniós
  cél
  eléréséhez nyújtott
  ,
  vagy a primer- vagy végsőenergia-fogyasztás, vagy a primer- vagy végsőenergia-megtakarítás, vagy pedig az energiaintenzitás alapján meghatározott indikatív nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás;
  a 2020-ra és 2030-ra várható primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében kifejezve, az e 
  hozzájárulásra
  vonatkozó, 2021-től kezdődő lineáris pályával együtt; megadva az alapul vett módszereket és a felhasznált átváltási tényezőket is

30 %-os

uniós

eléréséhez nyújtott

vagy a primer- vagy végsőenergia-fogyasztás, vagy a primer- vagy végsőenergia-megtakarítás, vagy pedig az energiaintenzitás alapján meghatározott indikatív nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás;

hozzájárulásra

| i. | A 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 1. cikkének (1) bekezdésében és 3. cikkének (4) bekezdésében említett,
  a tagállamok számára
  2030-ra energiahatékonyság-javulást előíró kötelező cél, a 2020-ra és 2030-ra várható primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében kifejezve, az e 
  célra
  vonatkozó, 2021-től kezdődő lineáris pályával együtt; megadva az alapul vett módszereket és a felhasznált átváltási tényezőket is |
| --- | --- |

i.

A 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 1. cikkének (1) bekezdésében és 3. cikkének (4) bekezdésében említett,
  a tagállamok számára
  2030-ra energiahatékonyság-javulást előíró kötelező cél, a 2020-ra és 2030-ra várható primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében kifejezve, az e 
  célra
  vonatkozó, 2021-től kezdődő lineáris pályával együtt; megadva az alapul vett módszereket és a felhasznált átváltási tényezőket is

a tagállamok számára

célra

Módosítás 227

Módosítás 227

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.2 pont – ii alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.2 pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | A 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] energiamegtakarítási kötelezettségekre vonatkozó 7. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban elérendő energiamegtakarítás kumulált mennyisége |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

A 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] energiamegtakarítási kötelezettségekre vonatkozó 7. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban elérendő energiamegtakarítás kumulált mennyisége

| ii. | A 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat]
  további
  energiamegtakarítási kötelezettségekre vonatkozó 7. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban
  , valamint az azt követő időszakokban
  elérendő energiamegtakarítás kumulált mennyisége |
| --- | --- |

ii.

A 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat]
  további
  energiamegtakarítási kötelezettségekre vonatkozó 7. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban
  , valamint az azt követő időszakokban
  elérendő energiamegtakarítás kumulált mennyisége

további

, valamint az azt követő időszakokban

Módosítás 228

Módosítás 228

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.2 pont – iii alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.2 pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | A (magán és köztulajdonban lévő) lakó- és
  kereskedelmi célú
  épületek nemzeti állományának hosszú távú felújítására irányuló célkitűzések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

A (magán és köztulajdonban lévő) lakó- és
  kereskedelmi célú
  épületek nemzeti állományának hosszú távú felújítására irányuló célkitűzések

kereskedelmi célú

| iii. | A
  2030 és 2040 közötti időszakra vonatkozóan
  (magán és köztulajdonban lévő) lakó- és
  nem lakáscélú
  épületek nemzeti állományának hosszú távú felújítására irányuló célkitűzések
  , a közel nulla energiaigényű és dekarbonizált épületállományra vonatkozó, 2050-es céllal összhangban |
| --- | --- |

iii.

A
  2030 és 2040 közötti időszakra vonatkozóan
  (magán és köztulajdonban lévő) lakó- és
  nem lakáscélú
  épületek nemzeti állományának hosszú távú felújítására irányuló célkitűzések
  , a közel nulla energiaigényű és dekarbonizált épületállományra vonatkozó, 2050-es céllal összhangban

2030 és 2040 közötti időszakra vonatkozóan

nem lakáscélú

, a közel nulla energiaigényű és dekarbonizált épületállományra vonatkozó, 2050-es céllal összhangban

Módosítás 229

Módosítás 229

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.2 pont – iv alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.2 pont – iv alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | A 2012/27/EU irányelvnek a 
  közintézmények példamutató szerepére
  vonatkozó 5. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban felújítandó teljes alapterület vagy az azzal egyenértékű éves energiamegtakarítás |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

A 2012/27/EU irányelvnek a 
  közintézmények példamutató szerepére
  vonatkozó 5. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban felújítandó teljes alapterület vagy az azzal egyenértékű éves energiamegtakarítás

közintézmények példamutató szerepére

| iv. | A 2012/27/EU irányelvnek a 
  központi kormányzati épületekre
  vonatkozó 5. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban felújítandó teljes alapterület
  és az ebből eredően megtakarított energia
  vagy az azzal egyenértékű éves energiamegtakarítás |
| --- | --- |

iv.

A 2012/27/EU irányelvnek a 
  központi kormányzati épületekre
  vonatkozó 5. cikke alapján a 2021 és 2030 közötti időszakban felújítandó teljes alapterület
  és az ebből eredően megtakarított energia
  vagy az azzal egyenértékű éves energiamegtakarítás

központi kormányzati épületekre

és az ebből eredően megtakarított energia

Módosítás 230

Módosítás 230

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.3 pont – i alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.3 pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | Az energiaforrások és a harmadik országokból származó energiaellátás fokozottabb diverzifikálására, a tárolásra és a keresletoldali
  válaszokra
  vonatkozó nemzeti célkitűzések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

Az energiaforrások és a harmadik országokból származó energiaellátás fokozottabb diverzifikálására, a tárolásra és a keresletoldali
  válaszokra
  vonatkozó nemzeti célkitűzések

válaszokra

| i. | Az energiaforrások és a harmadik országokból származó energiaellátás fokozottabb diverzifikálására,
  az energiamegtakarítási intézkedések bevezetésére,
  a tárolásra és a keresletoldali
  válaszintézkedésekre
  vonatkozó nemzeti célkitűzések |
| --- | --- |

i.

Az energiaforrások és a harmadik országokból származó energiaellátás fokozottabb diverzifikálására,
  az energiamegtakarítási intézkedések bevezetésére,
  a tárolásra és a keresletoldali
  válaszintézkedésekre
  vonatkozó nemzeti célkitűzések

az energiamegtakarítási intézkedések bevezetésére,

válaszintézkedésekre

Módosítás 231

Módosítás 231

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.3 pont – ii alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.3 pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | A harmadik országokból származó energiaimporttól való függőség csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

A harmadik országokból származó energiaimporttól való függőség csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések

| ii. | A harmadik országokból
  , fosszilis tüzelőanyagokból (olaj, szén, gáz) és adott esetben más tüzelőanyagokból
  származó energiaimporttól való függőség csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések |
| --- | --- |

ii.

A harmadik országokból
  , fosszilis tüzelőanyagokból (olaj, szén, gáz) és adott esetben más tüzelőanyagokból
  származó energiaimporttól való függőség csökkentésére irányuló nemzeti intézkedések

, fosszilis tüzelőanyagokból (olaj, szén, gáz) és adott esetben más tüzelőanyagokból

Módosítás 232

Módosítás 232

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.3 pont – iv alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.3 pont – iv alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | A
  haza energiaforrások, nevezetesen a megújuló energia telepítésére
  vonatkozó nemzeti célkitűzések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

A
  haza energiaforrások, nevezetesen a megújuló energia telepítésére
  vonatkozó nemzeti célkitűzések

haza energiaforrások, nevezetesen a megújuló energia telepítésére

| iv. | A
  nemzeti energiarendszer rugalmasságának növelésére
  vonatkozó nemzeti célkitűzések |
| --- | --- |

iv.

A
  nemzeti energiarendszer rugalmasságának növelésére
  vonatkozó nemzeti célkitűzések

nemzeti energiarendszer rugalmasságának növelésére

Módosítás 233

Módosítás 233

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.4 pont – 2.4.1 pont – i alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.4 pont – 2.4.1 pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | A villamosenergia-hálózatok összeköttetésének az a szintje, amelyet a tagállamok 2030-ra
  az Európai Tanács 2014. októberi célkitűzése tekintetében el kívánnak érni |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

A villamosenergia-hálózatok összeköttetésének az a szintje, amelyet a tagállamok 2030-ra
  az Európai Tanács 2014. októberi célkitűzése tekintetében el kívánnak érni

az Európai Tanács 2014. októberi célkitűzése tekintetében el kívánnak érni

| i. | A villamosenergia-hálózatok összeköttetésének az a szintje, amelyet a tagállamok 2030-ra
  el kívánnak érni, amely a nemzeti villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó 10 %-os cél figyelembevételével legalább 15 % |
| --- | --- |

i.

A villamosenergia-hálózatok összeköttetésének az a szintje, amelyet a tagállamok 2030-ra
  el kívánnak érni, amely a nemzeti villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó 10 %-os cél figyelembevételével legalább 15 %

el kívánnak érni, amely a nemzeti villamosenergia-rendszerösszeköttetésre vonatkozó 10 %-os cél figyelembevételével legalább 15 %

Módosítás 234

Módosítás 234

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.4 pont – 2.4.2 pont – i alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.4 pont – 2.4.2 pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | A villamosenergia-átviteli és földgázszállító infrastruktúrára vonatkozó fő nemzeti célkitűzések, amelyek szükségesek az
  energiaunió létrehozására 29irányuló stratégia
  dimenziói közül bármelyik célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

A villamosenergia-átviteli és földgázszállító infrastruktúrára vonatkozó fő nemzeti célkitűzések, amelyek szükségesek az
  energiaunió létrehozására 29irányuló stratégia
  dimenziói közül bármelyik célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez

energiaunió létrehozására 29irányuló stratégia

| i. | A villamosenergia-átviteli és földgázszállító
  és -elosztó
  infrastruktúrára
  és annak korszerűsítésére
  vonatkozó fő nemzeti célkitűzések, amelyek szükségesek az
  energiauniónak a 2. pontban felsorolt
  dimenziói közül bármelyik
  dimenzió
  célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez |
| --- | --- |

i.

A villamosenergia-átviteli és földgázszállító
  és -elosztó
  infrastruktúrára
  és annak korszerűsítésére
  vonatkozó fő nemzeti célkitűzések, amelyek szükségesek az
  energiauniónak a 2. pontban felsorolt
  dimenziói közül bármelyik
  dimenzió
  célkitűzéseinek és céljainak eléréséhez

és -elosztó

és annak korszerűsítésére

energiauniónak a 2. pontban felsorolt

dimenzió

Módosítás 235

Módosítás 235

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.4 pont – 2.4.3 pont – i alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.4 pont – 2.4.3 pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | A belső energiapiac egyéb szempontjaihoz kapcsolódó nemzeti célkitűzések, például a piaci integráció és a piac-összekapcsolás, megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

A belső energiapiac egyéb szempontjaihoz kapcsolódó nemzeti célkitűzések, például a piaci integráció és a piac-összekapcsolás, megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is

| i. | A belső energiapiac egyéb szempontjaihoz kapcsolódó nemzeti célkitűzések,
  mint
  például a 
  rendszer rugalmasságának növelése a
  piaci integráció és a piac-összekapcsolás,
  az intelligens hálózatok, az aggregálás, a keresletoldali válaszintézkedések, a tárolás, az elosztott energiatermelés, a teherelosztási, teher-újraelosztási és tehercsökkentési mechanizmusok és a valós idejű árjelzések révén, a
  megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is; |
| --- | --- |

i.

A belső energiapiac egyéb szempontjaihoz kapcsolódó nemzeti célkitűzések,
  mint
  például a 
  rendszer rugalmasságának növelése a
  piaci integráció és a piac-összekapcsolás,
  az intelligens hálózatok, az aggregálás, a keresletoldali válaszintézkedések, a tárolás, az elosztott energiatermelés, a teherelosztási, teher-újraelosztási és tehercsökkentési mechanizmusok és a valós idejű árjelzések révén, a
  megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is;

mint

rendszer rugalmasságának növelése a

az intelligens hálózatok, az aggregálás, a keresletoldali válaszintézkedések, a tárolás, az elosztott energiatermelés, a teherelosztási, teher-újraelosztási és tehercsökkentési mechanizmusok és a valós idejű árjelzések révén, a

Módosítás 236

Módosítás 236

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.4 pont – 2.4.3 pont – i a alpont (új)

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.4 pont – 2.4.3 pont – i a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ia. | Valamennyi energiapiac tekintetében a megújuló energia megkülönböztetésmentes részvételével, a keresletoldali válaszintézkedésekkel és a – többek között aggregáláson keresztüli – tárolással kapcsolatos nemzeti célkitűzések, ideértve azt az időkeretet is, amelyen belül a célkitűzéseket el kell érni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ia.

ia.

Valamennyi energiapiac tekintetében a megújuló energia megkülönböztetésmentes részvételével, a keresletoldali válaszintézkedésekkel és a – többek között aggregáláson keresztüli – tárolással kapcsolatos nemzeti célkitűzések, ideértve azt az időkeretet is, amelyen belül a célkitűzéseket el kell érni;

Valamennyi energiapiac tekintetében a megújuló energia megkülönböztetésmentes részvételével, a keresletoldali válaszintézkedésekkel és a – többek között aggregáláson keresztüli – tárolással kapcsolatos nemzeti célkitűzések, ideértve azt az időkeretet is, amelyen belül a célkitűzéseket el kell érni;

Módosítás 237

Módosítás 237

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.4 pont – 2.4.3 pont – i b alpont (új)

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.4 pont – 2.4.3 pont – i b alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ib. | Az energiarendszerekben történő fogyasztói részvétel, továbbá annak biztosítására vonatkozó nemzeti célkitűzések, hogy a saját termelés és az új technológiák – beleértve az okos mérőeszközöket – a fogyasztók javát szolgálják; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ib.

ib.

Az energiarendszerekben történő fogyasztói részvétel, továbbá annak biztosítására vonatkozó nemzeti célkitűzések, hogy a saját termelés és az új technológiák – beleértve az okos mérőeszközöket – a fogyasztók javát szolgálják;

Az energiarendszerekben történő fogyasztói részvétel, továbbá annak biztosítására vonatkozó nemzeti célkitűzések, hogy a saját termelés és az új technológiák – beleértve az okos mérőeszközöket – a fogyasztók javát szolgálják;

Módosítás 238

Módosítás 238

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.4 pont – 2.4.3 pont – iii alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.4 pont – 2.4.3 pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | Az energiafogyasztók védelmére és a kiskereskedelmi energiaszektor versenyképességének javítására vonatkozó nemzeti célkitűzések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

Az energiafogyasztók védelmére és a kiskereskedelmi energiaszektor versenyképességének javítására vonatkozó nemzeti célkitűzések

| iii. | Az energiafogyasztók védelmére
  , az átláthatóság javítására, a szolgáltatóváltás ösztönzésére
  és a kiskereskedelmi energiaszektor versenyképességének javítására vonatkozó nemzeti célkitűzések |
| --- | --- |

iii.

Az energiafogyasztók védelmére
  , az átláthatóság javítására, a szolgáltatóváltás ösztönzésére
  és a kiskereskedelmi energiaszektor versenyképességének javítására vonatkozó nemzeti célkitűzések

, az átláthatóság javítására, a szolgáltatóváltás ösztönzésére

Módosítás 240

Módosítás 240

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.5 pont – i alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.5 pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | Az energiaunióval kapcsolatos
  állami
  és
  magánkutatásra
  vonatkozó nemzeti célkitűzések és finanszírozási célok, adott esetben megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is; figyelembe véve az energiaunió létrehozására irányuló stratégia és a SET-terv prioritásait |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

Az energiaunióval kapcsolatos
  állami
  és
  magánkutatásra
  vonatkozó nemzeti célkitűzések és finanszírozási célok, adott esetben megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is; figyelembe véve az energiaunió létrehozására irányuló stratégia és a SET-terv prioritásait

állami

magánkutatásra

| i. | az energiaunióval kapcsolatos
  kutatásra
  és
  innovációra nyújtott állami támogatásra
  vonatkozó nemzeti célkitűzések és finanszírozási célok
  , valamint ezek várható ösztönző hatása a magánkutatásra
  , adott esetben megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is; figyelembe véve az energiaunió létrehozására irányuló stratégia és a SET-terv prioritásait |
| --- | --- |

i.

az energiaunióval kapcsolatos
  kutatásra
  és
  innovációra nyújtott állami támogatásra
  vonatkozó nemzeti célkitűzések és finanszírozási célok
  , valamint ezek várható ösztönző hatása a magánkutatásra
  , adott esetben megadva a célkitűzések teljesítésére vonatkozó időszakot is; figyelembe véve az energiaunió létrehozására irányuló stratégia és a SET-terv prioritásait

kutatásra

innovációra nyújtott állami támogatásra

, valamint ezek várható ösztönző hatása a magánkutatásra

Módosítás 241

Módosítás 241

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.5 pont – ii alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 2 bekezdés – 2.5 pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | Adott esetben az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák, köztük az energiaigényes és szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizálására szolgáló technológiák bevezetése és adott esetben a kapcsolódó szén-dioxid-szállítási és -tárolási infrastruktúra tekintetében
  2050-re
  meghatározott hosszú távú célokat tartalmazó
  nemzeti célkitűzések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

Adott esetben az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák, köztük az energiaigényes és szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizálására szolgáló technológiák bevezetése és adott esetben a kapcsolódó szén-dioxid-szállítási és -tárolási infrastruktúra tekintetében
  2050-re
  meghatározott hosszú távú célokat tartalmazó
  nemzeti célkitűzések

Adott esetben az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák, köztük az energiaigényes és szén-dioxid-kibocsátást okozó ipari ágazatok dekarbonizálására szolgáló technológiák bevezetése és adott esetben a kapcsolódó szén-dioxid-szállítási és -tárolási infrastruktúra tekintetében

meghatározott hosszú távú célokat tartalmazó

| ii. | A fenntartható technológiákkal kapcsolatos
  2050-re
  vonatkozó
  nemzeti célkitűzések |
| --- | --- |

ii.

A fenntartható technológiákkal kapcsolatos
  2050-re
  vonatkozó
  nemzeti célkitűzések

A fenntartható technológiákkal kapcsolatos

vonatkozó

Módosítás 242

Módosítás 242

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.1 pont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3.1.1 | ÜHG-kibocsátás és -eltávolítás
  (a 2021 és 2030 közötti terv tekintetében a 2030-as keret szerinti cél) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.1.1

ÜHG-kibocsátás és -eltávolítás
  (a 2021 és 2030 közötti terv tekintetében a 2030-as keret szerinti cél)

(a 2021 és 2030 közötti terv tekintetében a 2030-as keret szerinti cél)

| 3.1.1. | ÜHG-kibocsátás és -eltávolítás |
| --- | --- |

3.1.1.

ÜHG-kibocsátás és -eltávolítás

| i. | A 2.1.1. pontban említett [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] alapján meghatározott cél elérését célzó szakpolitikák és intézkedések, valamint a [] rendeletnek [LULUCF] való megfelelést célzó szakpolitikák és intézkedések, amelyek az eltávolítás fokozása érdekében felölelik az összes fontos kibocsátó ágazatot, és egy olyan hosszú távú jövőképpel és céllal rendelkeznek, hogy
  50 éves távlatban létrehozzák az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot
  , és a Párizsi Megállapodással összhangban
  megteremtsék az egyensúlyt a kibocsátások és azok eltávolítása között |
| --- | --- |

i.

A 2.1.1. pontban említett [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] alapján meghatározott cél elérését célzó szakpolitikák és intézkedések, valamint a [] rendeletnek [LULUCF] való megfelelést célzó szakpolitikák és intézkedések, amelyek az eltávolítás fokozása érdekében felölelik az összes fontos kibocsátó ágazatot, és egy olyan hosszú távú jövőképpel és céllal rendelkeznek, hogy
  50 éves távlatban létrehozzák az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot
  , és a Párizsi Megállapodással összhangban
  megteremtsék az egyensúlyt a kibocsátások és azok eltávolítása között

50 éves távlatban létrehozzák az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságot

megteremtsék az egyensúlyt a kibocsátások és azok eltávolítása között

| i. | A 2.1.1. pontban említett [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] alapján meghatározott cél elérését célzó szakpolitikák és intézkedések, valamint a [] rendeletnek [LULUCF] való megfelelést célzó szakpolitikák és intézkedések,
  és a 2.1.1 pontban említett, a nyelőkből való szén-dioxid eltávolítások fenntartására és fokozására irányuló pályák,
  amelyek az eltávolítás fokozása érdekében felölelik az összes fontos kibocsátó ágazatot, és egy olyan hosszú távú jövőképpel és céllal rendelkeznek, hogy
  az Unióban 2050-ig elérjék a közel nulla ÜHG-kibocsátást
  , és a Párizsi Megállapodással összhangban
  röviddel ezután negatív kibocsátást érjenek el |
| --- | --- |

i.

A 2.1.1. pontban említett [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] alapján meghatározott cél elérését célzó szakpolitikák és intézkedések, valamint a [] rendeletnek [LULUCF] való megfelelést célzó szakpolitikák és intézkedések,
  és a 2.1.1 pontban említett, a nyelőkből való szén-dioxid eltávolítások fenntartására és fokozására irányuló pályák,
  amelyek az eltávolítás fokozása érdekében felölelik az összes fontos kibocsátó ágazatot, és egy olyan hosszú távú jövőképpel és céllal rendelkeznek, hogy
  az Unióban 2050-ig elérjék a közel nulla ÜHG-kibocsátást
  , és a Párizsi Megállapodással összhangban
  röviddel ezután negatív kibocsátást érjenek el

és a 2.1.1 pontban említett, a nyelőkből való szén-dioxid eltávolítások fenntartására és fokozására irányuló pályák,

az Unióban 2050-ig elérjék a közel nulla ÜHG-kibocsátást

röviddel ezután negatív kibocsátást érjenek el

| ii. | Az ezen a területen folytatott regionális együttműködés |
| --- | --- |

ii.

Az ezen a területen folytatott regionális együttműködés

| ii. | Az ezen a területen folytatott regionális együttműködés |
| --- | --- |

ii.

Az ezen a területen folytatott regionális együttműködés

| iii. | Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazhatóságának sérelme nélkül, adott esetben az ezen a területen nemzeti szinten hozott finanszírozási intézkedések, az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve |
| --- | --- |

iii.

Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazhatóságának sérelme nélkül, adott esetben az ezen a területen nemzeti szinten hozott finanszírozási intézkedések, az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve

| iii. | Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazhatóságának sérelme nélkül, adott esetben az ezen a területen nemzeti szinten hozott finanszírozási intézkedések, az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve |
| --- | --- |

iii.

Az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazhatóságának sérelme nélkül, adott esetben az ezen a területen nemzeti szinten hozott finanszírozási intézkedések, az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve

Módosítás 243

Módosítás 243

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.2 pont – i alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.2 pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | Szakpolitikák és intézkedések a megújuló energia és a 2.1.2. pontban bemutatott pálya tekintetében 2030-ra kitűzött kötelező uniós szintű
  célhoz való
  nemzeti
  hozzájárulás
  elérése érdekében, beleértve az ágazat- és technológiaspecifikus intézkedéseket (6) is |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

Szakpolitikák és intézkedések a megújuló energia és a 2.1.2. pontban bemutatott pálya tekintetében 2030-ra kitűzött kötelező uniós szintű
  célhoz való
  nemzeti
  hozzájárulás
  elérése érdekében, beleértve az ágazat- és technológiaspecifikus intézkedéseket (6) is

célhoz való

hozzájárulás

6

| i. | Szakpolitikák és intézkedések a megújuló energia és a 2.1.2. pontban bemutatott pálya tekintetében 2030-ra kitűzött kötelező uniós szintű
  cél és a 2030-ra kitűzött
  nemzeti
  cél
  elérése érdekében, beleértve az ágazat- és technológiaspecifikus intézkedéseket (6) is |
| --- | --- |

i.

Szakpolitikák és intézkedések a megújuló energia és a 2.1.2. pontban bemutatott pálya tekintetében 2030-ra kitűzött kötelező uniós szintű
  cél és a 2030-ra kitűzött
  nemzeti
  cél
  elérése érdekében, beleértve az ágazat- és technológiaspecifikus intézkedéseket (6) is

cél és a 2030-ra kitűzött

cél

6

Módosítás 244

Módosítás 244

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.2 pont –iii alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.2 pont –iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | Az olyan pénzügyi támogatásra vonatkozó különleges intézkedések – az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve –, amelyek célja a megújuló forrásokból származó energia termelésének előmozdítása és a villamos energia, fűtés és hűtés, valamint közlekedés céljára történő felhasználása |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

Az olyan pénzügyi támogatásra vonatkozó különleges intézkedések – az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve –, amelyek célja a megújuló forrásokból származó energia termelésének előmozdítása és a villamos energia, fűtés és hűtés, valamint közlekedés céljára történő felhasználása

| iii. | Az olyan pénzügyi támogatásra
  és költségvetési intézkedésekre
  vonatkozó különleges
  nemzeti
  intézkedések – az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve –, amelyek célja a megújuló forrásokból származó energia termelésének előmozdítása és a villamos energia, fűtés és hűtés, valamint közlekedés céljára történő felhasználása |
| --- | --- |

iii.

Az olyan pénzügyi támogatásra
  és költségvetési intézkedésekre
  vonatkozó különleges
  nemzeti
  intézkedések – az uniós támogatást és az uniós alapok felhasználását is beleértve –, amelyek célja a megújuló forrásokból származó energia termelésének előmozdítása és a villamos energia, fűtés és hűtés, valamint közlekedés céljára történő felhasználása

és költségvetési intézkedésekre

nemzeti

Módosítás 245

Módosítás 245

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.2 pont – iv alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.2 pont – iv alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | Az
  egyablakos ügyintézés bevezetésére, az adminisztratív eljárások észszerűsítésére, a tájékoztatás és képzés nyújtására
  , valamint
  a 
  megújuló energiából önellátó fogyasztók és energiaközösségek emancipációjára irányuló különleges intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

Az
  egyablakos ügyintézés bevezetésére, az adminisztratív eljárások észszerűsítésére, a tájékoztatás és képzés nyújtására
  , valamint
  a 
  megújuló energiából önellátó fogyasztók és energiaközösségek emancipációjára irányuló különleges intézkedések

Az

, valamint

megújuló energiából önellátó fogyasztók és energiaközösségek emancipációjára irányuló különleges intézkedések

| iv. | A megújuló energia használatával kapcsolatos túlzott költségek és akadályok megszüntetésére és az
  egyablakos ügyintézés bevezetésére, az adminisztratív eljárások észszerűsítésére, a tájékoztatás és képzés nyújtására
  . Várt hatás a létrejövő új megújulóenergia-kapacitás szempontjából |
| --- | --- |

iv.

A megújuló energia használatával kapcsolatos túlzott költségek és akadályok megszüntetésére és az
  egyablakos ügyintézés bevezetésére, az adminisztratív eljárások észszerűsítésére, a tájékoztatás és képzés nyújtására
  . Várt hatás a létrejövő új megújulóenergia-kapacitás szempontjából

A megújuló energia használatával kapcsolatos túlzott költségek és akadályok megszüntetésére és az

. Várt hatás a létrejövő új megújulóenergia-kapacitás szempontjából

Módosítás 246

Módosítás 246

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.2 pont – iv a alpont (új)

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.2 pont – iv a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iva. | Különös intézkedések, melyek minden fogyasztót feljogosítanak és ösztönöznek arra, hogy – egyedileg vagy közösen – önellátó megújulóenergia-fogyasztóvá váljon, előállítsa, tárolja, saját céljára felhasználja és értékesítse megújuló energiát, és a várt hatás a létrehozott új megújulóenergia-kapacitás szempontjából |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iva.

iva.

Különös intézkedések, melyek minden fogyasztót feljogosítanak és ösztönöznek arra, hogy – egyedileg vagy közösen – önellátó megújulóenergia-fogyasztóvá váljon, előállítsa, tárolja, saját céljára felhasználja és értékesítse megújuló energiát, és a várt hatás a létrehozott új megújulóenergia-kapacitás szempontjából

Különös intézkedések, melyek minden fogyasztót feljogosítanak és ösztönöznek arra, hogy – egyedileg vagy közösen – önellátó megújulóenergia-fogyasztóvá váljon, előállítsa, tárolja, saját céljára felhasználja és értékesítse megújuló energiát, és a várt hatás a létrehozott új megújulóenergia-kapacitás szempontjából

Módosítás 247

Módosítás 247

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.2 pont – vi a alpont (új)

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.2 pont – vi a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | via. | A megújuló energia előmozdítására irányuló egyéb tervezett vagy elfogadott intézkedések, különösen, de nem kizárólag a következők:










  a) | olyan intézkedések, amelyek célja annak biztosítása, hogy minden közigazgatási szerv (nemzeti, regionális vagy helyi) építse be a megújulóenergia-fogyasztást tevékenységeibe; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

via.

via.

A megújuló energia előmozdítására irányuló egyéb tervezett vagy elfogadott intézkedések, különösen, de nem kizárólag a következők:

A megújuló energia előmozdítására irányuló egyéb tervezett vagy elfogadott intézkedések, különösen, de nem kizárólag a következők:

a)

a)

olyan intézkedések, amelyek célja annak biztosítása, hogy minden közigazgatási szerv (nemzeti, regionális vagy helyi) építse be a megújulóenergia-fogyasztást tevékenységeibe;

olyan intézkedések, amelyek célja annak biztosítása, hogy minden közigazgatási szerv (nemzeti, regionális vagy helyi) építse be a megújulóenergia-fogyasztást tevékenységeibe;

| b) | a közbeszerzési jogszabályokban foglalt olyan rendelkezések, amelyek célja annak garantálása, hogy a közigazgatási szervek (nemzeti, regionális és helyi) közbeszerzéseikbe zöld odaítélési kritériumokat foglaljanak bele, így ösztönözve a velük szerződést kötni kívánó jogalanyokat – az odaítélendő terméktől vagy szolgáltatástól függetlenül – a megújuló energiaforrások használatára; |
| --- | --- |

b)

b)

a közbeszerzési jogszabályokban foglalt olyan rendelkezések, amelyek célja annak garantálása, hogy a közigazgatási szervek (nemzeti, regionális és helyi) közbeszerzéseikbe zöld odaítélési kritériumokat foglaljanak bele, így ösztönözve a velük szerződést kötni kívánó jogalanyokat – az odaítélendő terméktől vagy szolgáltatástól függetlenül – a megújuló energiaforrások használatára;

a közbeszerzési jogszabályokban foglalt olyan rendelkezések, amelyek célja annak garantálása, hogy a közigazgatási szervek (nemzeti, regionális és helyi) közbeszerzéseikbe zöld odaítélési kritériumokat foglaljanak bele, így ösztönözve a velük szerződést kötni kívánó jogalanyokat – az odaítélendő terméktől vagy szolgáltatástól függetlenül – a megújuló energiaforrások használatára;

| c) | a megújuló energiák használatára vonatkozó rendelkezések, adott esetben az állami vagy egyéb támogatás odaítélésének feltételeként. |
| --- | --- |

c)

c)

a megújuló energiák használatára vonatkozó rendelkezések, adott esetben az állami vagy egyéb támogatás odaítélésének feltételeként.

a megújuló energiák használatára vonatkozó rendelkezések, adott esetben az állami vagy egyéb támogatás odaítélésének feltételeként.

Módosítás 248

Módosítás 248

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.3 pont – iv a alpont (új)

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.1 pont – 3.1.3 pont – iv a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iva. | A fosszilis tüzelőanyagok közvetlen és közvetett támogatásának 2020-ig történő fokozatos megszüntetésére irányulóan tervezett nemzeti szakpolitikák, ütemtervek és intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iva.

iva.

A fosszilis tüzelőanyagok közvetlen és közvetett támogatásának 2020-ig történő fokozatos megszüntetésére irányulóan tervezett nemzeti szakpolitikák, ütemtervek és intézkedések

A fosszilis tüzelőanyagok közvetlen és közvetett támogatásának 2020-ig történő fokozatos megszüntetésére irányulóan tervezett nemzeti szakpolitikák, ütemtervek és intézkedések

Módosítás 249

Módosítás 249

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.2 pont – bevezető rész

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.2 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Tervezett szakpolitikák, intézkedések és programok a 2030-ra vonatkozó
  indikatív
  nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás, valamint a 2.2. pontban bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében, beleértve az épületek energiahatékonyságának előmozdítására szolgáló tervezett intézkedéseket és eszközöket (a pénzügyi jellegűeket is), különösen a következők tekintetében: | Tervezett szakpolitikák, intézkedések és programok a 2030-ra vonatkozó
  kötelező
  nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás, valamint a 2.2. pontban bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében, beleértve az épületek energiahatékonyságának előmozdítására szolgáló tervezett intézkedéseket és eszközöket (a pénzügyi jellegűeket is), különösen a következők tekintetében: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Tervezett szakpolitikák, intézkedések és programok a 2030-ra vonatkozó
  indikatív
  nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás, valamint a 2.2. pontban bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében, beleértve az épületek energiahatékonyságának előmozdítására szolgáló tervezett intézkedéseket és eszközöket (a pénzügyi jellegűeket is), különösen a következők tekintetében:

indikatív

Tervezett szakpolitikák, intézkedések és programok a 2030-ra vonatkozó
  kötelező
  nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás, valamint a 2.2. pontban bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében, beleértve az épületek energiahatékonyságának előmozdítására szolgáló tervezett intézkedéseket és eszközöket (a pénzügyi jellegűeket is), különösen a következők tekintetében:

kötelező

Módosítás 250

Módosítás 250

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.2 pont – ii alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.2 pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | Hosszú távú stratégiák a (magán és köztulajdonban lévő) (7) lakó- és
  kereskedelmi célú
  épületek nemzeti állományának felújítására, beleértve a költséghatékony mélyfelújításokat és szakaszos mélyfelújításokat ösztönző szakpolitikákat és intézkedéseket is |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

Hosszú távú stratégiák a (magán és köztulajdonban lévő) (7) lakó- és
  kereskedelmi célú
  épületek nemzeti állományának felújítására, beleértve a költséghatékony mélyfelújításokat és szakaszos mélyfelújításokat ösztönző szakpolitikákat és intézkedéseket is

7

kereskedelmi célú

| ii. | Hosszú távú stratégiák a (magán és köztulajdonban lévő) (7) lakó- és
  nem lakáscélú
  épületek nemzeti állományának felújítására, beleértve
  az energiahatékonysági és -megtakarítási politikákat,
  a költséghatékony mélyfelújításokat és szakaszos mélyfelújításokat ösztönző szakpolitikákat és
  intézkedéseket, köztük a legrosszabbul teljesítő épületállományra és az energiaszegény háztartásokra irányuló
  intézkedéseket is |
| --- | --- |

ii.

Hosszú távú stratégiák a (magán és köztulajdonban lévő) (7) lakó- és
  nem lakáscélú
  épületek nemzeti állományának felújítására, beleértve
  az energiahatékonysági és -megtakarítási politikákat,
  a költséghatékony mélyfelújításokat és szakaszos mélyfelújításokat ösztönző szakpolitikákat és
  intézkedéseket, köztük a legrosszabbul teljesítő épületállományra és az energiaszegény háztartásokra irányuló
  intézkedéseket is

7

nem lakáscélú

az energiahatékonysági és -megtakarítási politikákat,

intézkedéseket, köztük a legrosszabbul teljesítő épületállományra és az energiaszegény háztartásokra irányuló

Módosítás 251

Módosítás 251

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.2 pont – iv alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.2 pont – iv alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | Egyéb tervezett szakpolitikák, intézkedések és programok a 2030-ra vonatkozó
  indikatív
  nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás, valamint a 2.2. pontban bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében (például a közintézmények példamutató szerepét előmozdító intézkedések, energiahatékony közbeszerzés, az energetikai auditokat és az energiagazdálkodási rendszereket előmozdító intézkedések (9), a fogyasztók tájékoztatási és képzési programjai (10) és az energiahatékonyságot előmozdító egyéb intézkedések) (11) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

Egyéb tervezett szakpolitikák, intézkedések és programok a 2030-ra vonatkozó
  indikatív
  nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás, valamint a 2.2. pontban bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében (például a közintézmények példamutató szerepét előmozdító intézkedések, energiahatékony közbeszerzés, az energetikai auditokat és az energiagazdálkodási rendszereket előmozdító intézkedések (9), a fogyasztók tájékoztatási és képzési programjai (10) és az energiahatékonyságot előmozdító egyéb intézkedések) (11)

indikatív

9

10

11

| iv. | Egyéb tervezett szakpolitikák, intézkedések és programok a 2030-ra vonatkozó
  kötelező
  nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás, valamint a 2.2. pontban bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében (például a közintézmények példamutató szerepét előmozdító intézkedések, energiahatékony közbeszerzés, az energetikai auditokat és az energiagazdálkodási rendszereket előmozdító intézkedések (9), a fogyasztók tájékoztatási és képzési programjai (10) és az energiahatékonyságot előmozdító egyéb intézkedések) (11) |
| --- | --- |

iv.

Egyéb tervezett szakpolitikák, intézkedések és programok a 2030-ra vonatkozó
  kötelező
  nemzeti energiahatékonysági hozzájárulás, valamint a 2.2. pontban bemutatott egyéb célkitűzések elérése érdekében (például a közintézmények példamutató szerepét előmozdító intézkedések, energiahatékony közbeszerzés, az energetikai auditokat és az energiagazdálkodási rendszereket előmozdító intézkedések (9), a fogyasztók tájékoztatási és képzési programjai (10) és az energiahatékonyságot előmozdító egyéb intézkedések) (11)

kötelező

9

10

11

Módosítás 252

Módosítás 252

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.2 pont – iv a alpont (új)

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.2 pont – iv a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iva. | A helyi energiaközösségek a fenti i., ii., iii. és iv. alpontban szereplő szakpolitikák és intézkedések végrehajtásához történő hozzájárulásban játszott szerepének előmozdítására vonatkozó szakpolitikák és intézkedések ismertetése |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iva.

iva.

A helyi energiaközösségek a fenti i., ii., iii. és iv. alpontban szereplő szakpolitikák és intézkedések végrehajtásához történő hozzájárulásban játszott szerepének előmozdítására vonatkozó szakpolitikák és intézkedések ismertetése

A helyi energiaközösségek a fenti i., ii., iii. és iv. alpontban szereplő szakpolitikák és intézkedések végrehajtásához történő hozzájárulásban játszott szerepének előmozdítására vonatkozó szakpolitikák és intézkedések ismertetése

Módosítás 253

Módosítás 253

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.4 pont – 3.4.3 pont – ii alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.4 pont – 3.4.3 pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | Az energiarendszerek
  megújulóenergia-termeléssel kapcsolatos
  rugalmasságát növelő intézkedések, beleértve a napon belüli piacok összekapcsolásának bevezetését és a határokon átnyúló kiegyenlítő piacokat is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

Az energiarendszerek
  megújulóenergia-termeléssel kapcsolatos
  rugalmasságát növelő intézkedések, beleértve a napon belüli piacok összekapcsolásának bevezetését és a határokon átnyúló kiegyenlítő piacokat is.

megújulóenergia-termeléssel kapcsolatos

| ii. | Az energiarendszerek rugalmasságát növelő intézkedések, beleértve a napon belüli piacok összekapcsolásának bevezetését és a határokon átnyúló kiegyenlítő piacokat
  , az intelligens energiahálózatok és energiatárolás alkalmazását, a keresletoldali válaszintézkedések és az elosztott energiatermelés növekedését, valamint az árképzés többek között valós idejű árjelzések révén történő kiigazítását
  is |
| --- | --- |

ii.

Az energiarendszerek rugalmasságát növelő intézkedések, beleértve a napon belüli piacok összekapcsolásának bevezetését és a határokon átnyúló kiegyenlítő piacokat
  , az intelligens energiahálózatok és energiatárolás alkalmazását, a keresletoldali válaszintézkedések és az elosztott energiatermelés növekedését, valamint az árképzés többek között valós idejű árjelzések révén történő kiigazítását
  is

, az intelligens energiahálózatok és energiatárolás alkalmazását, a keresletoldali válaszintézkedések és az elosztott energiatermelés növekedését, valamint az árképzés többek között valós idejű árjelzések révén történő kiigazítását

Módosítás 254

Módosítás 254

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.4 pont – 3.4.3 pont – ii a alpont (új)

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.4 pont – 3.4.3 pont – ii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iia. | Valamennyi energiapiac tekintetében a megújuló energia megkülönböztetésmentes részvétel, a keresletoldali válaszintézkedések és a – többek között aggregáláson keresztüli – tárolás biztosítására irányuló intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iia.

iia.

Valamennyi energiapiac tekintetében a megújuló energia megkülönböztetésmentes részvétel, a keresletoldali válaszintézkedések és a – többek között aggregáláson keresztüli – tárolás biztosítására irányuló intézkedések

Valamennyi energiapiac tekintetében a megújuló energia megkülönböztetésmentes részvétel, a keresletoldali válaszintézkedések és a – többek között aggregáláson keresztüli – tárolás biztosítására irányuló intézkedések

Módosítás 255

Módosítás 255

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.4 pont – 3.4.3 pont – iii alpont

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.4 pont – 3.4.3 pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | A
  megújuló energiaforrásokból előállított vagy
  a 
  nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energiához való elsőbbségi hozzáférést
  és az
  elosztást biztosító intézkedések, valamint az e villamos
  energia korlátozását
  vagy újraelosztását megakadályozó
  intézkedések (18) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

A
  megújuló energiaforrásokból előállított vagy
  a 
  nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energiához való elsőbbségi hozzáférést
  és az
  elosztást biztosító intézkedések, valamint az e villamos
  energia korlátozását
  vagy újraelosztását megakadályozó
  intézkedések (18)

megújuló energiaforrásokból előállított vagy

nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelésből származó villamos energiához való elsőbbségi hozzáférést

elosztást biztosító intézkedések, valamint az e villamos

vagy újraelosztását megakadályozó

18

| iii. | A
  rendszer működési szabályainak és gyakorlatainak alkalmazásával kapcsolatosan
  a 
  rendszer rugalmasságának javítására irányuló intézkedések; a teherelosztási szabályok alkalmazására irányuló intézkedések, amelyek a megújuló energiára és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó célok elérését szolgálják; a megújuló energia teher-újraelosztását és korlátozását minimalizáló és kompenzáló szabályok alkalmazására irányuló intézkedések; az aggregáció előmozdítására irányuló
  intézkedések (18) |
| --- | --- |

iii.

A
  rendszer működési szabályainak és gyakorlatainak alkalmazásával kapcsolatosan
  a 
  rendszer rugalmasságának javítására irányuló intézkedések; a teherelosztási szabályok alkalmazására irányuló intézkedések, amelyek a megújuló energiára és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó célok elérését szolgálják; a megújuló energia teher-újraelosztását és korlátozását minimalizáló és kompenzáló szabályok alkalmazására irányuló intézkedések; az aggregáció előmozdítására irányuló
  intézkedések (18)

rendszer működési szabályainak és gyakorlatainak alkalmazásával kapcsolatosan

rendszer rugalmasságának javítására irányuló intézkedések; a teherelosztási szabályok alkalmazására irányuló intézkedések, amelyek a megújuló energiára és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó célok elérését szolgálják; a megújuló energia teher-újraelosztását és korlátozását minimalizáló és kompenzáló szabályok alkalmazására irányuló intézkedések; az aggregáció előmozdítására irányuló

18

Módosítás 256

Módosítás 256

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.5 a pont (új)

I melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 bekezdés – 3.5 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3.5a. | Az „először az energiahatékonyság” elv



  Annak leírása, hogy a dimenziók, valamint a politikák és intézkedések hogyan veszik figyelembe az „először az energiahatékonyság” elvet |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.5a.

3.5a.

Az „először az energiahatékonyság” elv

Annak leírása, hogy a dimenziók, valamint a politikák és intézkedések hogyan veszik figyelembe az „először az energiahatékonyság” elvet

Annak leírása, hogy a dimenziók, valamint a politikák és intézkedések hogyan veszik figyelembe az „először az energiahatékonyság” elvet

Módosítás 257

Módosítás 257

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 4 bekezdés – 4.4 pont – i alpont

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 4 bekezdés – 4.4 pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | A
  jelenlegi energiaszerkezet, a hazai energiaforrások, a behozataltól való függőség, a kapcsolódó kockázatokkal együtt |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

A
  jelenlegi energiaszerkezet, a hazai energiaforrások, a behozataltól való függőség, a kapcsolódó kockázatokkal együtt

A

| i. | A
  jelenlegi energiaszerkezet, a hazai energiaforrások
  – a keresletoldali válaszintézkedéseket is beleértve –
  , a behozataltól való függőség, a kapcsolódó kockázatokkal együtt |
| --- | --- |

i.

A
  jelenlegi energiaszerkezet, a hazai energiaforrások
  – a keresletoldali válaszintézkedéseket is beleértve –
  , a behozataltól való függőség, a kapcsolódó kockázatokkal együtt

A

– a keresletoldali válaszintézkedéseket is beleértve –

Módosítás 258

Módosítás 258

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 4 bekezdés – 4.6 pont – iii a alpont (új)

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 4 bekezdés – 4.6 pont – iii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iiia. | A nemzeti fosszilis tüzelőanyag-támogatások jelenlegi szintje |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iiia.

iiia.

A nemzeti fosszilis tüzelőanyag-támogatások jelenlegi szintje

A nemzeti fosszilis tüzelőanyag-támogatások jelenlegi szintje

Módosítás 259

Módosítás 259

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 4 bekezdés – 4.6 pont – iv alpont

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 4 bekezdés – 4.6 pont – iv alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | Az
  i–iii
  . ponttal kapcsolatos fejlemények előrejelzése a meglévő szakpolitikák és intézkedések alapján legalább 2040-ig (a 2030-as évet is beleértve) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

Az
  i–iii
  . ponttal kapcsolatos fejlemények előrejelzése a meglévő szakpolitikák és intézkedések alapján legalább 2040-ig (a 2030-as évet is beleértve)

i–iii

| iv. | Az
  i–iiia
  . ponttal kapcsolatos fejlemények előrejelzése a meglévő szakpolitikák és intézkedések alapján legalább 2040-ig (a 2030-as évet is beleértve) |
| --- | --- |

iv.

Az
  i–iiia
  . ponttal kapcsolatos fejlemények előrejelzése a meglévő szakpolitikák és intézkedések alapján legalább 2040-ig (a 2030-as évet is beleértve)

i–iiia

Módosítás 260

Módosítás 260

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 4 bekezdés – 4.6 a pont (új)

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 4 bekezdés – 4.6 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4.6a. | Az „először az energiahatékonyság” elv



  Annak leírása, hogy a dimenziók, valamint a politikák és intézkedések hogyan veszik figyelembe az „először az energiahatékonyság” elvet |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.6a.

4.6a.

Az „először az energiahatékonyság” elv

Annak leírása, hogy a dimenziók, valamint a politikák és intézkedések hogyan veszik figyelembe az „először az energiahatékonyság” elvet

Annak leírása, hogy a dimenziók, valamint a politikák és intézkedések hogyan veszik figyelembe az „először az energiahatékonyság” elvet

Módosítás 261

Módosítás 261

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – cím

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | A TERVEZETT
  SZAKPOLITIKÁK
  ÉS
  INTÉZKEDÉSEK
  HATÁSVIZSGÁLATA (29) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.

A TERVEZETT
  SZAKPOLITIKÁK
  ÉS
  INTÉZKEDÉSEK
  HATÁSVIZSGÁLATA (29)

SZAKPOLITIKÁK

INTÉZKEDÉSEK

29

| 5. | A TERVEZETT
  SZAKPOLITIKAI INTÉZKEDÉSEK
  ÉS
  BEFEKTETÉSI STRATÉGIÁK
  HATÁSVIZSGÁLATA (29) |
| --- | --- |

5.

A TERVEZETT
  SZAKPOLITIKAI INTÉZKEDÉSEK
  ÉS
  BEFEKTETÉSI STRATÉGIÁK
  HATÁSVIZSGÁLATA (29)

SZAKPOLITIKAI INTÉZKEDÉSEK

BEFEKTETÉSI STRATÉGIÁK

29

Módosítás 262

Módosítás 262

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – 5.1 pont

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – 5.1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5.1. | A 3. szakaszban ismertetett, tervezett szakpolitikák és
  intézkedések
  hatása az energiarendszerekre, valamint az ÜHG-kibocsátásokra és -eltávolításra, beleértve a meglévő szakpolitikákon és intézkedéseken alapuló előrejelzésekkel való összehasonlítást is (a 4. szakaszban bemutatottak szerint). |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.1.

A 3. szakaszban ismertetett, tervezett szakpolitikák és
  intézkedések
  hatása az energiarendszerekre, valamint az ÜHG-kibocsátásokra és -eltávolításra, beleértve a meglévő szakpolitikákon és intézkedéseken alapuló előrejelzésekkel való összehasonlítást is (a 4. szakaszban bemutatottak szerint).

intézkedések

| 5.1. | A 3. szakaszban ismertetett, tervezett szakpolitikák
  , intézkedések
  és
  befektetési stratégiák
  hatása az energiarendszerekre, valamint az ÜHG-kibocsátásokra és -eltávolításra, beleértve a meglévő szakpolitikákon és intézkedéseken alapuló előrejelzésekkel való összehasonlítást is (a 4. szakaszban bemutatottak szerint). |
| --- | --- |

5.1.

A 3. szakaszban ismertetett, tervezett szakpolitikák
  , intézkedések
  és
  befektetési stratégiák
  hatása az energiarendszerekre, valamint az ÜHG-kibocsátásokra és -eltávolításra, beleértve a meglévő szakpolitikákon és intézkedéseken alapuló előrejelzésekkel való összehasonlítást is (a 4. szakaszban bemutatottak szerint).

, intézkedések

befektetési stratégiák

Módosítás 263

Módosítás 263

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – 5.1 pont – ii alpont

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – 5.1 pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | A szakpolitikák közötti (az egy szakpolitikai dimenzión belüli, meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések, valamint a különböző dimenziók meglévő és tervezett szakpolitikái és intézkedései közötti) kölcsönhatás értékelése legalább a terv által felölelt időszak utolsó évéig |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

A szakpolitikák közötti (az egy szakpolitikai dimenzión belüli, meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések, valamint a különböző dimenziók meglévő és tervezett szakpolitikái és intézkedései közötti) kölcsönhatás értékelése legalább a terv által felölelt időszak utolsó évéig

| ii. | A szakpolitikák közötti (az egy szakpolitikai dimenzión belüli, meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések, valamint a különböző dimenziók meglévő és tervezett szakpolitikái és intézkedései közötti) kölcsönhatás értékelése legalább a terv által felölelt időszak utolsó évéig
  , különösen az energiahatékonysági/energiamegtakarítási politikáknak az energiarendszer méretezésére gyakorolt hatásai alapos megértésének az érdekében, valamint azért, hogy csökkentsék az energiaellátás terén a vissza nem nyerhető beruházások kockázatát |
| --- | --- |

ii.

A szakpolitikák közötti (az egy szakpolitikai dimenzión belüli, meglévő és tervezett szakpolitikák és intézkedések, valamint a különböző dimenziók meglévő és tervezett szakpolitikái és intézkedései közötti) kölcsönhatás értékelése legalább a terv által felölelt időszak utolsó évéig
  , különösen az energiahatékonysági/energiamegtakarítási politikáknak az energiarendszer méretezésére gyakorolt hatásai alapos megértésének az érdekében, valamint azért, hogy csökkentsék az energiaellátás terén a vissza nem nyerhető beruházások kockázatát

, különösen az energiahatékonysági/energiamegtakarítási politikáknak az energiarendszer méretezésére gyakorolt hatásai alapos megértésének az érdekében, valamint azért, hogy csökkentsék az energiaellátás terén a vissza nem nyerhető beruházások kockázatát

Módosítás 264

Módosítás 264

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – 5.1 pont – ii a alpont (új)

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – 5.1 pont – ii a alpont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | iia. | A már meglévő és tervezett nemzeti szakpolitikák és intézkedések, illetve uniós éghajlat- és energiapolitikai intézkedések közötti kölcsönhatás értékelése |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iia.

iia.

A már meglévő és tervezett nemzeti szakpolitikák és intézkedések, illetve uniós éghajlat- és energiapolitikai intézkedések közötti kölcsönhatás értékelése

A már meglévő és tervezett nemzeti szakpolitikák és intézkedések, illetve uniós éghajlat- és energiapolitikai intézkedések közötti kölcsönhatás értékelése

Módosítás 265

Módosítás 265

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – 5.2 a pont (új)

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – 5.2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5.2a. | Egészség és jóllét









  i. | A levegő minőségére gyakorolt hatások és az ehhez kapcsolódó egészségügyi hatások |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.2a.

5.2a.

Egészség és jóllét

i.

i.

A levegő minőségére gyakorolt hatások és az ehhez kapcsolódó egészségügyi hatások

A levegő minőségére gyakorolt hatások és az ehhez kapcsolódó egészségügyi hatások

| ii. | Egyéb egészségügyi és jólléti hatások (pl. víz, zaj vagy egyéb szennyezés, gyalogos és kerékpáros forgalom bővülése, ingázás vagy egyéb közlekedési változások stb.) |
| --- | --- |

ii.

ii.

Egyéb egészségügyi és jólléti hatások (pl. víz, zaj vagy egyéb szennyezés, gyalogos és kerékpáros forgalom bővülése, ingázás vagy egyéb közlekedési változások stb.)

Egyéb egészségügyi és jólléti hatások (pl. víz, zaj vagy egyéb szennyezés, gyalogos és kerékpáros forgalom bővülése, ingázás vagy egyéb közlekedési változások stb.)

Módosítás 266

Módosítás 266

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – 5.2 b pont (új)

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – 5.2 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5.2b. | Környezeti hatások









  i. | A stratégiához vagy a nemzeti tervekhez kapcsolódó bármely stratégiai környezeti vizsgálat vagy környezeti hatásvizsgálat részletei |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.2b.

5.2b.

Környezeti hatások

i.

i.

A stratégiához vagy a nemzeti tervekhez kapcsolódó bármely stratégiai környezeti vizsgálat vagy környezeti hatásvizsgálat részletei

A stratégiához vagy a nemzeti tervekhez kapcsolódó bármely stratégiai környezeti vizsgálat vagy környezeti hatásvizsgálat részletei

| ii. | Vízzel kapcsolatos szempontok pl. vízigény vagy kinyerés (a lehetséges jövőbeli éghajlatváltozást figyelembe véve), a víz- vagy árapályerőmű stb. vízi vagy tengeri élőhelyekre gyakorolt hatásai |
| --- | --- |

ii.

ii.

Vízzel kapcsolatos szempontok pl. vízigény vagy kinyerés (a lehetséges jövőbeli éghajlatváltozást figyelembe véve), a víz- vagy árapályerőmű stb. vízi vagy tengeri élőhelyekre gyakorolt hatásai

Vízzel kapcsolatos szempontok pl. vízigény vagy kinyerés (a lehetséges jövőbeli éghajlatváltozást figyelembe véve), a víz- vagy árapályerőmű stb. vízi vagy tengeri élőhelyekre gyakorolt hatásai

| iii. | A bioenergia fokozott felhasználásának környezeti (és éghajlati) hatásai (növényi alapú bioüzemanyagok, erdei biomassza stb.) és a földhasználati ágazaton belüli eltávolításokra irányuló stratégiával való kapcsolat |
| --- | --- |

iii.

iii.

A bioenergia fokozott felhasználásának környezeti (és éghajlati) hatásai (növényi alapú bioüzemanyagok, erdei biomassza stb.) és a földhasználati ágazaton belüli eltávolításokra irányuló stratégiával való kapcsolat

A bioenergia fokozott felhasználásának környezeti (és éghajlati) hatásai (növényi alapú bioüzemanyagok, erdei biomassza stb.) és a földhasználati ágazaton belüli eltávolításokra irányuló stratégiával való kapcsolat

Módosítás 267

Módosítás 267

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – 5.2 c pont (új)

I melléklet – 1 rész – B szakasz – 5 bekezdés – 5.2 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5.2c. | Befektetési hatások









  i. | Meglévő beruházások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5.2c.

5.2c.

Befektetési hatások

i.

i.

Meglévő beruházások;

Meglévő beruházások;

| ii. | A tervezett politikákhoz és intézkedésekhez kapcsolódó, jövőre vonatkozó befektetési feltevések, ideértve a tervezett politikák és intézkedések kockázati profilját is; |
| --- | --- |

ii.

ii.

A tervezett politikákhoz és intézkedésekhez kapcsolódó, jövőre vonatkozó befektetési feltevések, ideértve a tervezett politikák és intézkedések kockázati profilját is;

A tervezett politikákhoz és intézkedésekhez kapcsolódó, jövőre vonatkozó befektetési feltevések, ideértve a tervezett politikák és intézkedések kockázati profilját is;

| iii. | Ágazati vagy piaci kockázati tényezők vagy akadályok nemzeti (vagy makroregionális) összefüggésben; |
| --- | --- |

iii.

iii.

Ágazati vagy piaci kockázati tényezők vagy akadályok nemzeti (vagy makroregionális) összefüggésben;

Ágazati vagy piaci kockázati tényezők vagy akadályok nemzeti (vagy makroregionális) összefüggésben;

| iv. | További állami finanszírozási támogatások vagy erőforrások elemzése az iii. alpontban meghatározott azonosított hiányosságok felszámolására; |
| --- | --- |

iv.

iv.

További állami finanszírozási támogatások vagy erőforrások elemzése az iii. alpontban meghatározott azonosított hiányosságok felszámolására;

További állami finanszírozási támogatások vagy erőforrások elemzése az iii. alpontban meghatározott azonosított hiányosságok felszámolására;

| v. | A befektetői bizalom minőségi értékelése, ideértve a tervezett projektek láthatóságát és a befektetési lehetőségek életképességét vagy vonzerejét; |
| --- | --- |

v.

v.

A befektetői bizalom minőségi értékelése, ideértve a tervezett projektek láthatóságát és a befektetési lehetőségek életképességét vagy vonzerejét;

A befektetői bizalom minőségi értékelése, ideértve a tervezett projektek láthatóságát és a befektetési lehetőségek életképességét vagy vonzerejét;

| vi. | Az előző év feltételezésekhez képest történő értékelése, előretekintő nézet, a befektetőket érintő érdemi tényezőket is beleértve. |
| --- | --- |

vi.

vi.

Az előző év feltételezésekhez képest történő értékelése, előretekintő nézet, a befektetőket érintő érdemi tényezőket is beleértve.

Az előző év feltételezésekhez képest történő értékelése, előretekintő nézet, a befektetőket érintő érdemi tényezőket is beleértve.

Módosítás 294/rev

Módosítás 294/rev

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I a melléklet (új)

I a melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| | A 4. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett ütemterv a következő referenciapontokat tartalmazza: |
| | S2020 +0,20 (S2030 – S2020), átlagosan a 2021–2022 közötti időszakban; |
| | S2020 +0,45 (S2030 – S2020), átlagosan a 2023–2025 közötti időszakban; és |
| | S2020 +0,70 (S2030 – S2020), átlagosan a 2025–2027 közötti időszakban; |
| | ahol |
| | S2020 = cél az adott tagállam esetében 2020-ban a 3. cikk és az .../... irányelv [a 2009/28/EK irányelv átdolgozása a COM(2016)0767 által javasolt formában] I. mellékletének A része alapján |
| | és |
| | S2030 = cél az adott tagállam esetében 2030-ban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 4. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett ütemterv a következő referenciapontokat tartalmazza:

A 4. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett ütemterv a következő referenciapontokat tartalmazza:

S2020 +0,20 (S2030 – S2020), átlagosan a 2021–2022 közötti időszakban;

S2020 +0,20 (S2030 – S2020), átlagosan a 2021–2022 közötti időszakban;

S2020 +0,45 (S2030 – S2020), átlagosan a 2023–2025 közötti időszakban; és

S2020 +0,45 (S2030 – S2020), átlagosan a 2023–2025 közötti időszakban; és

S2020 +0,70 (S2030 – S2020), átlagosan a 2025–2027 közötti időszakban;

S2020 +0,70 (S2030 – S2020), átlagosan a 2025–2027 közötti időszakban;

ahol

ahol

S2020 = cél az adott tagállam esetében 2020-ban a 3. cikk és az .../... irányelv [a 2009/28/EK irányelv átdolgozása a COM(2016)0767 által javasolt formában] I. mellékletének A része alapján

S2020 = cél az adott tagállam esetében 2020-ban a 3. cikk és az .../... irányelv [a 2009/28/EK irányelv átdolgozása a COM(2016)0767 által javasolt formában] I. mellékletének A része alapján

és

és

S2030 = cél az adott tagállam esetében 2030-ban.

S2030 = cél az adott tagállam esetében 2030-ban.

Módosítás 270

Módosítás 270

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 bekezdés – b pont

II melléklet – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a számításból kizárt, közlekedésben felhasznált értékesített energiavolumen [ktoe-ben]; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a számításból kizárt, közlekedésben felhasznált értékesített energiavolumen [ktoe-ben];

| b) | a számításból kizárt, közlekedésben felhasznált értékesített energiavolumen
  , ha van ilyen
  [ktoe-ben]; |
| --- | --- |

b)

a számításból kizárt, közlekedésben felhasznált értékesített energiavolumen
  , ha van ilyen
  [ktoe-ben];

, ha van ilyen

Módosítás 271

Módosítás 271

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 bekezdés – c pont

II melléklet – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a számításból kizárt, saját felhasználásra előállított energia mennyisége [ktoe-ben]; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

a számításból kizárt, saját felhasználásra előállított energia mennyisége [ktoe-ben];

| c) | a számításból kizárt, saját felhasználásra előállított energia mennyisége
  , ha van ilyen
  [ktoe-ben]; |
| --- | --- |

c)

a számításból kizárt, saját felhasználásra előállított energia mennyisége
  , ha van ilyen
  [ktoe-ben];

, ha van ilyen

Módosítás 272

Módosítás 272

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 bekezdés – f pont – bevezető rész

II melléklet – 1 bekezdés – f pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | a 2012/27/EU irányelv 7. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett b), c), d) és e) mentességek alkalmazása: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

a 2012/27/EU irányelv 7. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett b), c), d) és e) mentességek alkalmazása:

a 2012/27/EU irányelv 7. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett b), c), d) és e) mentességek alkalmazása:

| f) | a 2012/27/EU irányelv 7. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti mentesség alá tartozó értékesített energiavolumen vagy az energiamegtakarítás mennyisége [ktoe-ben] |
| --- | --- |

f)

a 2012/27/EU irányelv 7. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti mentesség alá tartozó értékesített energiavolumen vagy az energiamegtakarítás mennyisége [ktoe-ben]

a 2012/27/EU irányelv 7. cikk (2) és (3) bekezdése szerinti mentesség alá tartozó értékesített energiavolumen vagy az energiamegtakarítás mennyisége [ktoe-ben]

Módosítás 274

Módosítás 274

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 bekezdés – f pont – ii alpont

II melléklet – 1 bekezdés – f pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | az energiaátalakítási, -szállítási és -elosztási ágazatban elért energiamegtakarítás mennyisége [ktoe-ben] a c) ponttal összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ii.

ii.

az energiaátalakítási, -szállítási és -elosztási ágazatban elért energiamegtakarítás mennyisége [ktoe-ben] a c) ponttal összhangban;

az energiaátalakítási, -szállítási és -elosztási ágazatban elért energiamegtakarítás mennyisége [ktoe-ben] a c) ponttal összhangban;

törölve

törölve

Módosítás 275

Módosítás 275

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 bekezdés – f pont – iii alpont

II melléklet – 1 bekezdés – f pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | a 2008. december 31. óta újonnan végrehajtott, 2020-ban és azt követően még hatással bíró egyedi fellépésekből származó, mérhető, ellenőrizhető energiamegtakarítás [ktoe-ben] a d) ponttal összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

iii.

a 2008. december 31. óta újonnan végrehajtott, 2020-ban és azt követően még hatással bíró egyedi fellépésekből származó, mérhető, ellenőrizhető energiamegtakarítás [ktoe-ben] a d) ponttal összhangban;

a 2008. december 31. óta újonnan végrehajtott, 2020-ban és azt követően még hatással bíró egyedi fellépésekből származó, mérhető, ellenőrizhető energiamegtakarítás [ktoe-ben] a d) ponttal összhangban;

törölve

törölve

Módosítás 276

Módosítás 276

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 1 bekezdés – f pont – iv alpont

II melléklet – 1 bekezdés – f pont – iv alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iv. | a megújulóenergia-technológiák új telepítését előmozdító szakpolitikai intézkedések eredményeként az épületeken vagy épületekben saját használatra előállított energia mennyisége [ktoe-ben] az e) ponttal összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iv.

iv.

a megújulóenergia-technológiák új telepítését előmozdító szakpolitikai intézkedések eredményeként az épületeken vagy épületekben saját használatra előállított energia mennyisége [ktoe-ben] az e) ponttal összhangban;

a megújulóenergia-technológiák új telepítését előmozdító szakpolitikai intézkedések eredményeként az épületeken vagy épületekben saját használatra előállított energia mennyisége [ktoe-ben] az e) ponttal összhangban;

törölve

törölve

Módosítás 277

Módosítás 277

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II a melléklet (új)

II a melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | A STRATÉGIÁK KIDOLGOZÁSÁNAK ÁTTEKINTÉSE ÉS FOLYAMATA |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

1.

A STRATÉGIÁK KIDOLGOZÁSÁNAK ÁTTEKINTÉSE ÉS FOLYAMATA

| 1.1. | Összefoglalás |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Összefoglalás

| 1.2. | Háttér |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Háttér

| 1.2.1. | A hosszú távú stratégiák nemzeti, uniós és nemzetközi szakpolitikai háttere |
| --- | --- |

1.2.1.

1.2.1.

A hosszú távú stratégiák nemzeti, uniós és nemzetközi szakpolitikai háttere

| 1.2.2. | Jogi háttér |
| --- | --- |

1.2.2.

1.2.2.

Jogi háttér

| 1.3. | Konzultációk |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Konzultációk

| 1.3.1. | A lakossággal és az érdekelt felekkel (nemzeti parlament, helyi és regionális, a nyilvánossághoz tartozó és más releváns érdekelt felek) folytatott konzultációk |
| --- | --- |

1.3.1.

1.3.1.

A lakossággal és az érdekelt felekkel (nemzeti parlament, helyi és regionális, a nyilvánossághoz tartozó és más releváns érdekelt felek) folytatott konzultációk

| 1.3.2. | Konzultációk más tagállamokkal, harmadik országokkal és uniós intézményekkel |
| --- | --- |

1.3.2.

1.3.2.

Konzultációk más tagállamokkal, harmadik országokkal és uniós intézményekkel

| 2. | NEMZETI HOSSZÚ TÁVÚ ÉGHAJLAT- ÉS ENERGIAPOLITIKAI STRATÉGIÁK |
| --- | --- |

2.

2.

NEMZETI HOSSZÚ TÁVÚ ÉGHAJLAT- ÉS ENERGIAPOLITIKAI STRATÉGIÁK

| 2.1. | AZ ÜHG-KIBOCSÁTÁS CSÖKKENTÉSÉNEK ÉS A FOKOZOTTABB NYELŐNKÉNTI ELTÁVOLÍTÁSNAK AZ ÖSSZESÍTETT ÉRTÉKE |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

AZ ÜHG-KIBOCSÁTÁS CSÖKKENTÉSÉNEK ÉS A FOKOZOTTABB NYELŐNKÉNTI ELTÁVOLÍTÁSNAK AZ ÖSSZESÍTETT ÉRTÉKE

| 2.1.1. | A 2100-ig szóló szén-dioxid-költségvetés, a Párizsi Megállapodással összhangban |
| --- | --- |

2.1.1.

2.1.1.

A 2100-ig szóló szén-dioxid-költségvetés, a Párizsi Megállapodással összhangban

| 2.1.2. | A legkésőbb 2050-ig zéró nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz és röviddel azután negatív kibocsátásokhoz vezető költséghatékony pálya |
| --- | --- |

2.1.2.

2.1.2.

A legkésőbb 2050-ig zéró nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz és röviddel azután negatív kibocsátásokhoz vezető költséghatékony pálya

| 2.1.3. | A 2030-ra kitűzött nemzeti cél és a mérföldkövek legalább 2040-re és 2050-re, a 2.1.2. pontban említett pályához igazodva |
| --- | --- |

2.1.3.

2.1.3.

A 2030-ra kitűzött nemzeti cél és a mérföldkövek legalább 2040-re és 2050-re, a 2.1.2. pontban említett pályához igazodva

| 2.1.4. | Nemzetközi viszonylat |
| --- | --- |

2.1.4.

2.1.4.

Nemzetközi viszonylat

| 2.1.5. | Hosszú távú alkalmazkodási célok |
| --- | --- |

2.1.5.

2.1.5.

Hosszú távú alkalmazkodási célok

| 2.2. | MEGÚJULÓ ENERGIA |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

MEGÚJULÓ ENERGIA

| 2.2.1. | A bruttó végsőenergia-fogyasztás tekintetében egy megújuló energiákon alapuló energiarendszer 2050-ig történő elérésének pályája |
| --- | --- |

2.2.1.

2.2.1.

A bruttó végsőenergia-fogyasztás tekintetében egy megújuló energiákon alapuló energiarendszer 2050-ig történő elérésének pályája

| 2.2.2. | A megújuló energiaforrásokból előállított energiának a 2030. évi teljes bruttó energiafogyasztásban képviselt részarányára, valamint legalább a 2035-re, 2040-re, 2045-re mérföldkövekre vonatkozó nemzeti célok, a 2.2.2. pontban említett pályához igazodva |
| --- | --- |

2.2.2.

2.2.2.

A megújuló energiaforrásokból előállított energiának a 2030. évi teljes bruttó energiafogyasztásban képviselt részarányára, valamint legalább a 2035-re, 2040-re, 2045-re mérföldkövekre vonatkozó nemzeti célok, a 2.2.2. pontban említett pályához igazodva

| 2.3. | ENERGIAHATÉKONYSÁG |
| --- | --- |

2.3.

2.3.

ENERGIAHATÉKONYSÁG

| 2.3.1. | A legenergiahatékonyabb alapú gazdaság legkésőbb 2050-re történő elérésének pályája a 2.1.2. és a 2.2.1. pontban említett célokkal összhangban |
| --- | --- |

2.3.1.

2.3.1.

A legenergiahatékonyabb alapú gazdaság legkésőbb 2050-re történő elérésének pályája a 2.1.2. és a 2.2.1. pontban említett célokkal összhangban

| 2.3.2. | Nemzeti energiahatékonysági célok a 2030-ra várható primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében kifejezve, valamint legalább a 2035-re, 2040-re, 2045-re vonatkozó mérföldkövek |
| --- | --- |

2.3.2.

2.3.2.

Nemzeti energiahatékonysági célok a 2030-ra várható primerenergia-felhasználás és végsőenergia-fogyasztás abszolút szintjében kifejezve, valamint legalább a 2035-re, 2040-re, 2045-re vonatkozó mérföldkövek

| 3. | ÁGAZATI STRATÉGIÁK |
| --- | --- |

3.

3.

ÁGAZATI STRATÉGIÁK

| 3.1. | Energiarendszer |
| --- | --- |

3.1.

3.1.

Energiarendszer

| 3.1.1. | A valószínű jövőbeni kereslet energiahordozónként |
| --- | --- |

3.1.1.

3.1.1.

A valószínű jövőbeni kereslet energiahordozónként

| 3.1.2. | A jelenlegi és a valószínű jövőbeli termelési kapacitás, beleértve a központosított és elosztott tárolást, technológiánként |
| --- | --- |

3.1.2.

3.1.2.

A jelenlegi és a valószínű jövőbeli termelési kapacitás, beleértve a központosított és elosztott tárolást, technológiánként

| 3.1.3. | Tervezett vagy valószínű jövőbeli kibocsátási pálya vagy tartomány |
| --- | --- |

3.1.3.

3.1.3.

Tervezett vagy valószínű jövőbeli kibocsátási pálya vagy tartomány

| 3.1.4. | Az energiahatékonyság, a keresletoldali rugalmasság és az energiafogyasztás mögötti fő hajtóerők és azok fejlődésének bemutatása 2021-től kezdődően |
| --- | --- |

3.1.4.

3.1.4.

Az energiahatékonyság, a keresletoldali rugalmasság és az energiafogyasztás mögötti fő hajtóerők és azok fejlődésének bemutatása 2021-től kezdődően

| 3.1.5. | A 2.2.1. pontban említett, a végsőenergia-fogyasztás tekintetében a megújuló energián alapuló energetikai rendszerek és a lehető leginkább energiahatékony és rugalmas gazdaság 2050-ig történő megvalósítása érdekében tervezett szakpolitikák és intézkedések felvázolása |
| --- | --- |

3.1.5.

3.1.5.

A 2.2.1. pontban említett, a végsőenergia-fogyasztás tekintetében a megújuló energián alapuló energetikai rendszerek és a lehető leginkább energiahatékony és rugalmas gazdaság 2050-ig történő megvalósítása érdekében tervezett szakpolitikák és intézkedések felvázolása

| 3.2. | Ipar |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Ipar

| 3.2.1. | A várható kibocsátási pályák ágazatonként és energiaellátási forrásonként |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

A várható kibocsátási pályák ágazatonként és energiaellátási forrásonként

| 3.2.2. | Dekarbonizációs lehetőségek vagy szakpolitikai megközelítések és az esetleges meglévő célok, tervek vagy stratégiák, beleértve a villamosítást, az alternatív üzemanyagokat, az energiahatékonysági intézkedéseket stb. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.2.2.

Dekarbonizációs lehetőségek vagy szakpolitikai megközelítések és az esetleges meglévő célok, tervek vagy stratégiák, beleértve a villamosítást, az alternatív üzemanyagokat, az energiahatékonysági intézkedéseket stb.

| 3.3. | Épületek |
| --- | --- |

3.3.

3.3.

Épületek

| 3.3.1. | Várható jövőbeni energiaigény az épületekben épületkategóriánként, beleértve a kereskedelmi, lakó- és középületeket |
| --- | --- |

3.3.1.

3.3.1.

Várható jövőbeni energiaigény az épületekben épületkategóriánként, beleértve a kereskedelmi, lakó- és középületeket

| 3.3.2. | A jövőbeni energiaellátás forrása |
| --- | --- |

3.3.2.

3.3.2.

A jövőbeni energiaellátás forrása

| 3.3.3. | A meglévő épületek felújítása révén az energiaigény csökkentésében rejlő lehetőségek, valamint a kapcsolódó társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi előnyök |
| --- | --- |

3.3.3.

3.3.3.

A meglévő épületek felújítása révén az energiaigény csökkentésében rejlő lehetőségek, valamint a kapcsolódó társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi előnyök

| 3.3.4. | A meglévő épületállomány felújításának ösztönzésére irányuló szakpolitikai intézkedések |
| --- | --- |

3.3.4.

3.3.4.

A meglévő épületállomány felújításának ösztönzésére irányuló szakpolitikai intézkedések

| 3.4. | Közlekedés |
| --- | --- |

3.4.

3.4.

Közlekedés

| 3.4.1. | A várható kibocsátások és energiaforrások a közlekedés típusa szerint (pl. személygépkocsik és kisteherautók, nagy teherbírású közúti szállítás, hajózás, repülés, vasút) |
| --- | --- |

3.4.1.

3.4.1.

A várható kibocsátások és energiaforrások a közlekedés típusa szerint (pl. személygépkocsik és kisteherautók, nagy teherbírású közúti szállítás, hajózás, repülés, vasút)

| 3.4.2. | Dekarbonizációs lehetőségek vagy szakpolitikai megközelítések |
| --- | --- |

3.4.2.

3.4.2.

Dekarbonizációs lehetőségek vagy szakpolitikai megközelítések

| 3.5. | Mezőgazdaság és földhasználat, a földhasználat megváltoztatása és erdőgazdálkodás (LULUCF) |
| --- | --- |

3.5.

3.5.

Mezőgazdaság és földhasználat, a földhasználat megváltoztatása és erdőgazdálkodás (LULUCF)

| 3.5.1. | Jelenlegi kibocsátás, forrásonkénti és az egyes üvegházhatású gázonkénti bontásban |
| --- | --- |

3.5.1.

3.5.1.

Jelenlegi kibocsátás, forrásonkénti és az egyes üvegházhatású gázonkénti bontásban

| 3.5.2. | Kibocsátáscsökkentési lehetőségek és a nyelők megtartására és javítására irányuló szakpolitikai intézkedések, a nemzeti célokat vagy célkitűzéseket is beleértve |
| --- | --- |

3.5.2.

3.5.2.

Kibocsátáscsökkentési lehetőségek és a nyelők megtartására és javítására irányuló szakpolitikai intézkedések, a nemzeti célokat vagy célkitűzéseket is beleértve

| 3.5.3. | Mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikákhoz való kapcsolódások |
| --- | --- |

3.5.3.

3.5.3.

Mezőgazdasági és vidékfejlesztési politikákhoz való kapcsolódások

| 3.6. | Ágazatközi stratégiai elemek és más releváns ágazatok |
| --- | --- |

3.6.

3.6.

Ágazatközi stratégiai elemek és más releváns ágazatok

| 4. | FINANSZÍROZÁS |
| --- | --- |

4.

4.

FINANSZÍROZÁS

| 4.1. | A szükséges beruházásokra vonatkozó becslések |
| --- | --- |

4.1.

4.1.

A szükséges beruházásokra vonatkozó becslések

| 4.2. | A közpénzek felhasználásával és a magánberuházások ösztönzésével kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések |
| --- | --- |

4.2.

4.2.

A közpénzek felhasználásával és a magánberuházások ösztönzésével kapcsolatos szakpolitikák és intézkedések

| 4.3. | A kapcsolódó kutatási, fejlesztési és innovációs stratégiák |
| --- | --- |

4.3.

4.3.

A kapcsolódó kutatási, fejlesztési és innovációs stratégiák

| 5. | ELEMZÉSI ALAP ÉS TÁRSADALMI-GAZDASÁGI HATÁSOK |
| --- | --- |

5.

5.

ELEMZÉSI ALAP ÉS TÁRSADALMI-GAZDASÁGI HATÁSOK

| 5.1. | A stratégia kidolgozásához felhasznált modellekre, forgatókönyvekre vagy elemzésekre történő hivatkozások |
| --- | --- |

5.1.

5.1.

A stratégia kidolgozásához felhasznált modellekre, forgatókönyvekre vagy elemzésekre történő hivatkozások

| 5.2. | Versenyképesség és gazdasági hatások |
| --- | --- |

5.2.

5.2.

Versenyképesség és gazdasági hatások

| 5.3. | Egészségügyi, környezeti és társadalmi hatások |
| --- | --- |

5.3.

5.3.

Egészségügyi, környezeti és társadalmi hatások

| 5.4. | A 3. szakaszban szereplő ágazatok hosszú távú rezilienciájának biztosítására vonatkozó stratégia |
| --- | --- |

5.4.

5.4.

A 3. szakaszban szereplő ágazatok hosszú távú rezilienciájának biztosítására vonatkozó stratégia

| 6. | Mellékletek (szükség szerint) |
| --- | --- |

6.

6.

Mellékletek (szükség szerint)

| 6.1. | Háttérelemzések |
| --- | --- |

6.1.

6.1.

Háttérelemzések

| 6.1.1. | Minden 2050-re vonatkozó modellezés (a feltételezéseket is beleértve) részletei és/vagy egyéb mennyiségi elemzés és mutatók stb. |
| --- | --- |

6.1.1.

6.1.1.

Minden 2050-re vonatkozó modellezés (a feltételezéseket is beleértve) részletei és/vagy egyéb mennyiségi elemzés és mutatók stb.

| 6.1.2. | Adattáblázatok és más technikai mellékletek |
| --- | --- |

6.1.2.

6.1.2.

Adattáblázatok és más technikai mellékletek

| 6.2. | Egyéb források |
| --- | --- |

6.2.

6.2.

Egyéb források

Módosítás 278

Módosítás 278

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – n pont

III melléklet – 1 rész – n pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| n) | a tagállamok azon szándékáról szóló tájékoztatás, hogy élni kívánnak a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 5. cikkének (4) és (5) bekezdésében biztosított rugalmassági intézkedésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

n)

a tagállamok azon szándékáról szóló tájékoztatás, hogy élni kívánnak a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 5. cikkének (4) és (5) bekezdésében biztosított rugalmassági intézkedésekkel.

| n) | a tagállamok azon szándékáról szóló tájékoztatás, hogy élni kívánnak a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 5. cikkének (4) és (5) bekezdésében
  és 7. cikkében
  biztosított rugalmassági intézkedésekkel
  és a bevételek ugyanezen rendelet 5. cikkének (5a) bekezdése szerinti felhasználásával
  . |
| --- | --- |

n)

a tagállamok azon szándékáról szóló tájékoztatás, hogy élni kívánnak a [] rendelet [közös kötelezettségvállalási rendelet] 5. cikkének (4) és (5) bekezdésében
  és 7. cikkében
  biztosított rugalmassági intézkedésekkel
  és a bevételek ugyanezen rendelet 5. cikkének (5a) bekezdése szerinti felhasználásával
  .

és 7. cikkében

és a bevételek ugyanezen rendelet 5. cikkének (5a) bekezdése szerinti felhasználásával

Módosítás 279

Módosítás 279

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet – 1 rész – m pont – 1 pont –a pont

VII melléklet – 1 rész – m pont – 1 pont –a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | Erdőkből származó elsődleges biomassza, amelyet közvetlenül energiatermelésre használnak fel |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

Erdőkből származó elsődleges biomassza, amelyet közvetlenül energiatermelésre használnak fel

| a) | Erdőkből származó elsődleges biomassza, amelyet közvetlenül energiatermelésre
  vagy feldolgozott faalapú tüzelőanyag előállítására
  használnak fel |
| --- | --- |

a)

Erdőkből származó elsődleges biomassza, amelyet közvetlenül energiatermelésre
  vagy feldolgozott faalapú tüzelőanyag előállítására
  használnak fel

vagy feldolgozott faalapú tüzelőanyag előállítására

Módosítás 280

Módosítás 280

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet – 1 rész – m pont – 1 pont – a pont – iii alpont

VII melléklet – 1 rész – m pont – 1 pont – a pont – iii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| iii. | gömbfa (ipari gömbfára és tűzifára felbontva) |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

iii.

gömbfa (ipari gömbfára és tűzifára felbontva)

| iii. | gömbfa (ipari gömbfára
  , ritkításból visszamaradt hulladékfára
  és tűzifára felbontva) |
| --- | --- |

iii.

gömbfa (ipari gömbfára
  , ritkításból visszamaradt hulladékfára
  és tűzifára felbontva)

, ritkításból visszamaradt hulladékfára

Módosítás 281

Módosítás 281

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet – 1 rész – m pont – 2 pont – b a pont (új)

VII melléklet – 1 rész – m pont – 2 pont – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | Trágya |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

Trágya

Trágya

Módosítás 282

Módosítás 282

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VII melléklet – 2 rész – b pont

VII melléklet – 2 rész – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7. cikkének alkalmazásával elért energiamegtakarítás az X-3 és X-2
  évben; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7. cikkének alkalmazásával elért energiamegtakarítás az X-3 és X-2
  évben;

évben;

| b) | a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7. cikkének alkalmazásával elért energiamegtakarítás
  halmozott összege
  az X-3 és X-2
  években, valamint: |
| --- | --- |

b)

a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7. cikkének alkalmazásával elért energiamegtakarítás
  halmozott összege
  az X-3 és X-2
  években, valamint:

halmozott összege

években, valamint:

| | i. | az egyes politikák, intézkedések és egyedi fellépések által elért megtakarítások összege |
| --- | --- | --- |

i.

i.

az egyes politikák, intézkedések és egyedi fellépések által elért megtakarítások összege

az egyes politikák, intézkedések és egyedi fellépések által elért megtakarítások összege

| | ii. | annak magyarázata, hogy hogyan és milyen adatok alapján becsülték meg ezeket a megtakarításokat |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

annak magyarázata, hogy hogyan és milyen adatok alapján becsülték meg ezeket a megtakarításokat

annak magyarázata, hogy hogyan és milyen adatok alapján becsülték meg ezeket a megtakarításokat

| | iii. | annak magyarázata, hogy a tagállam a terv szerint halad-e a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7. cikkében ismertetett időszak végére szükséges megtakarítások teljes összegének elérése felé. Amennyiben a tagállam nem terv szerint halad, további magyarázatot kell adni a megtakarítások teljesítéséhez megtenni kívánt korrekciós intézkedésekre vonatkozóan |
| --- | --- | --- |

iii.

iii.

annak magyarázata, hogy a tagállam a terv szerint halad-e a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7. cikkében ismertetett időszak végére szükséges megtakarítások teljes összegének elérése felé. Amennyiben a tagállam nem terv szerint halad, további magyarázatot kell adni a megtakarítások teljesítéséhez megtenni kívánt korrekciós intézkedésekre vonatkozóan

annak magyarázata, hogy a tagállam a terv szerint halad-e a 2012/27/EU irányelv [a COM(2016)0761 javaslatnak megfelelően módosított változat] 7. cikkében ismertetett időszak végére szükséges megtakarítások teljes összegének elérése felé. Amennyiben a tagállam nem terv szerint halad, további magyarázatot kell adni a megtakarítások teljesítéséhez megtenni kívánt korrekciós intézkedésekre vonatkozóan

| | iv. | abban az esetben, ha az előrehaladásról szóló jelentésben szereplő intézkedések eltérnek a tagállami értesítésben szereplő intézkedésektől, indoklásra van szükség; |
| --- | --- | --- |

iv.

iv.

abban az esetben, ha az előrehaladásról szóló jelentésben szereplő intézkedések eltérnek a tagállami értesítésben szereplő intézkedésektől, indoklásra van szükség;

abban az esetben, ha az előrehaladásról szóló jelentésben szereplő intézkedések eltérnek a tagállami értesítésben szereplő intézkedésektől, indoklásra van szükség;

Módosítás 283

Módosítás 283

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VIII melléklet – b pont

VIII melléklet – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a biomassza előállításának és felhasználásának a fenntarthatóságra gyakorolt hatása az Unióban és a harmadik országokban, beleértve a biológiai sokféleségre gyakorolt hatást is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a biomassza előállításának és felhasználásának a fenntarthatóságra gyakorolt hatása az Unióban és a harmadik országokban, beleértve a biológiai sokféleségre gyakorolt hatást is;

| b) | a biomassza előállításának és felhasználásának a fenntarthatóságra gyakorolt hatása az Unióban és a harmadik országokban, beleértve a biológiai sokféleségre
  , a víz- és a levegőminőségre, valamint a földhasználati jogokra
  gyakorolt hatást is
  , figyelembe véve a 2008/98/EK irányelvben megállapított hulladékhierarchiát
  ; |
| --- | --- |

b)

a biomassza előállításának és felhasználásának a fenntarthatóságra gyakorolt hatása az Unióban és a harmadik országokban, beleértve a biológiai sokféleségre
  , a víz- és a levegőminőségre, valamint a földhasználati jogokra
  gyakorolt hatást is
  , figyelembe véve a 2008/98/EK irányelvben megállapított hulladékhierarchiát
  ;

, a víz- és a levegőminőségre, valamint a földhasználati jogokra

, figyelembe véve a 2008/98/EK irányelvben megállapított hulladékhierarchiát

Módosítás 284

Módosítás 284

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VIII melléklet – f pont

VIII melléklet – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | azon harmadik országok és tagállamok tekintetében, amelyek az Unióban felhasznált
  bioüzemanyagok
  , folyékony
  bio-energiahordozók
  és
  biomassza-üzemanyagok jelentős
  forrásai, a [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 26. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági és ÜHG-kibocsátásmegtakarítási kritériumok tiszteletben tartása érdekében a talaj, a víz és a levegőminőség védelme terén hozott nemzeti intézkedések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

azon harmadik országok és tagállamok tekintetében, amelyek az Unióban felhasznált
  bioüzemanyagok
  , folyékony
  bio-energiahordozók
  és
  biomassza-üzemanyagok jelentős
  forrásai, a [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 26. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági és ÜHG-kibocsátásmegtakarítási kritériumok tiszteletben tartása érdekében a talaj, a víz és a levegőminőség védelme terén hozott nemzeti intézkedések;

bioüzemanyagok

bio-energiahordozók

biomassza-üzemanyagok jelentős

| f) | azon harmadik országok és tagállamok tekintetében, amelyek az Unióban felhasznált
  bioüzemanyagokhoz
  , folyékony
  bio-energiahordozókhoz
  és
  biomassza-üzemanyagokhoz szükséges nyersanyagok
  forrásai, a [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 26. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági és ÜHG-kibocsátásmegtakarítási kritériumok tiszteletben tartása érdekében a talaj, a víz és a levegőminőség védelme terén hozott nemzeti intézkedések; |
| --- | --- |

f)

azon harmadik országok és tagállamok tekintetében, amelyek az Unióban felhasznált
  bioüzemanyagokhoz
  , folyékony
  bio-energiahordozókhoz
  és
  biomassza-üzemanyagokhoz szükséges nyersanyagok
  forrásai, a [2009/28/EK irányelvnek a COM(2016)0767 javaslat szerinti átdolgozása] 26. cikkének (2)–(7) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági és ÜHG-kibocsátásmegtakarítási kritériumok tiszteletben tartása érdekében a talaj, a víz és a levegőminőség védelme terén hozott nemzeti intézkedések;

bioüzemanyagokhoz

bio-energiahordozókhoz

biomassza-üzemanyagokhoz szükséges nyersanyagok

Módosítás 285

Módosítás 285

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

VIII melléklet – f a pont (új)

VIII melléklet – f a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | fa) | a bioenergia-fenntarthatósági kritériumok hatékonyságának a megújuló energiaforrásokról szóló (EU) .../... irányelvben körvonalazott értékelése az üvegházhatású gázok megtakarításában, valamint a szén-dioxid-nyelők, a biológiai sokféleség, az élelmiszer-biztonság és a népek földhasználati jogainak védelmében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

fa)

fa)

a bioenergia-fenntarthatósági kritériumok hatékonyságának a megújuló energiaforrásokról szóló (EU) .../... irányelvben körvonalazott értékelése az üvegházhatású gázok megtakarításában, valamint a szén-dioxid-nyelők, a biológiai sokféleség, az élelmiszer-biztonság és a népek földhasználati jogainak védelmében.

a bioenergia-fenntarthatósági kritériumok hatékonyságának a megújuló energiaforrásokról szóló (EU) .../... irányelvben körvonalazott értékelése az üvegházhatású gázok megtakarításában, valamint a szén-dioxid-nyelők, a biológiai sokféleség, az élelmiszer-biztonság és a népek földhasználati jogainak védelmében.

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottságokhoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0402/2017).

1

(14)  Az Európai Tanács 2014. október 23–24-i következtetései (EUCO 169/14).

14

(14)  Az Európai Tanács 2014. október 23–24-i következtetései (EUCO 169/14).

14

(16)  A Tanács 2015. november 26-i következtetései (14632/15).

16

(16)  A Tanács 2015. november 26-i következtetései (14632/15).

16

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/81/EK irányelve (2001. október 23.) az egyes légköri szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeiről (HL L 309., 2001.11.27., 22. o.).

18

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/81/EK irányelve (2001. október 23.) az egyes légköri szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeiről (HL L 309., 2001.11.27., 22. o.).

18

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/42/EK irányelve (2001. június 27.) bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 197., 2001.7.21., 30. o.).

24

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/42/EK irányelve (2001. június 27.) bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 197., 2001.7.21., 30. o.).

24

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

27

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

27

(1a)  
  Az Európai Parlament 2016. június 2-i jelentése az energiahatékonysági irányelv végrehajtásáról (2012/27/EU) – (2015/2232(INI)).

1a

Az Európai Parlament 2016. június 2-i jelentése az energiahatékonysági irányelv végrehajtásáról (2012/27/EU) – (2015/2232(INI)).

(1)  Biztosítani kell az
  összeegyeztethetőséget
  a 14. cikk szerinti hosszú távú kibocsátáscsökkentési
  stratégiával
  .

1

összeegyeztethetőséget

stratégiával

(1)  Biztosítani kell az
  összhangot
  a 14. cikk szerinti hosszú távú kibocsátáscsökkentési
  stratégiákkal
  .

1

összhangot

stratégiákkal

(6)  Ezen intézkedések megtervezésekor a tagállamoknak figyelembe kell venniük a meglévő létesítmények életciklusának végét és a felújítás lehetőségét.

6

(6)  Ezen intézkedések megtervezésekor a tagállamoknak figyelembe kell venniük a meglévő létesítmények életciklusának végét és a felújítás lehetőségét.

6

(7)  A 2010/31/EU irányelv [a COM(2016)0765 javaslatnak megfelelően módosított változat] 2a. cikkével összhangban.

7

(7)  A 2010/31/EU irányelv [a COM(2016)0765 javaslatnak megfelelően módosított változat] 2a. cikkével összhangban.

7

(9)  A 2012/27/EU irányelv 8. cikkével összhangban.

9

(10)  A 2012/27/EU irányelv 12. és 17. cikkével összhangban.

10

(11)  A 2012/27/EU irányelv 19. cikkével összhangban.

11

(9)  A 2012/27/EU irányelv 8. cikkével összhangban.

9

(10)  A 2012/27/EU irányelv 12. és 17. cikkével összhangban.

10

(11)  A 2012/27/EU irányelv 19. cikkével összhangban.

11

(18)  A [2009/72/EK irányelvnek a COM(2016)0864 javaslat szerinti átdolgozása és a 714/2009/EK rendeletnek a COM(2016)0861 javaslat szerinti átdolgozása] összhangban.

18

(18)  A [2009/72/EK irányelvnek a COM(2016)0864 javaslat szerinti átdolgozása és a 714/2009/EK rendeletnek a COM(2016)0861 javaslat szerinti átdolgozása] összhangban.

18

(29)  A tervezett szakpolitikák és intézkedések a vita tárgyát képező alternatívákat jelentik, amelyek esetében reális esély van arra, hogy a nemzeti terv vagy eredményjelentés benyújtása után elfogadják és végrehajtják azokat. Ebből adódóan az 5.1.i. szakasz szerinti előrejelzéseknek nem csak a végrehajtott és elfogadott szakpolitikákat és intézkedéseket kell tartalmazniuk (a meglévő szakpolitikákon és intézkedéseken alapuló előrejelzések), hanem a tervezett szakpolitikákat és intézkedéseket is.

29

(29)  A tervezett szakpolitikák és intézkedések a vita tárgyát képező alternatívákat jelentik, amelyek esetében reális esély van arra, hogy a nemzeti terv vagy eredményjelentés benyújtása után elfogadják és végrehajtják azokat. Ebből adódóan az 5.1.i. szakasz szerinti előrejelzéseknek nem csak a végrehajtott és elfogadott szakpolitikákat és intézkedéseket kell tartalmazniuk (a meglévő szakpolitikákon és intézkedéseken alapuló előrejelzések), hanem a tervezett szakpolitikákat és intézkedéseket is.

29

---

2018. január 18., csütörtök

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/498 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/498

---

P8_TA(2018)0016

Marrákesi szerződés: a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítése ***

Az Európai Parlament 2018. január 18-i jogalkotási állásfoglalása a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrákesi szerződésnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 458/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12629/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12629/2017),

| — | tekintettel a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrákesi szerződésre (5905/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vakok, látáskárosultak és nyomtatott szöveget egyéb okból használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrákesi szerződésre (5905/2015),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0375/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0375/2017),

| — | tekintettel a Bíróság 2017. február 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság 2017. február 14-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A8-0400/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság ajánlására (A8-0400/2017),

| 1. | egyetért a marrákesi szerződés megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO). |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 3/15. sz., 2017. február 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2017:114.

---

| 19.12.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 458/499 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 458/499

---

P8_TA(2018)0017

A házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóság, a határozatok elismerése és végrehajtása, valamint a gyermekek jogellenes külföldre vitele *

Az Európai Parlament 2018. január 18-i jogalkotási állásfoglalása a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció – átdolgozás)

(2018/C 458/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0411),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0322/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0322/2016),

| — | tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról szóló, 2001. november 28-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 104. és 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 104. és 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0388/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0388/2017),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport szerint a Bizottság javaslata a benne akként megjelölteken kívül egyéb érdemi módosítást nem tartalmaz, és mivel a meglévő jogszabályok változatlanul hagyott rendelkezései és e módosítások egységes szerkezetbe foglalása tekintetében a javaslat a meglévő jogszabályok érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | jóváhagyja a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak, valamint az alábbi módosításoknak megfelelően kiigazított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A 2201/2003/EK tanácsi rendeletet (34) jelentősen módosították (35). Mivel további módosítások szükségesek, az említett rendeletet az áttekinthetőség érdekében célszerű átdolgozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A 2201/2003/EK tanácsi rendeletet (34) jelentősen módosították (35). Mivel további módosítások szükségesek, az említett rendeletet az áttekinthetőség érdekében célszerű átdolgozni.

| (1) | A 2201/2003/EK tanácsi rendeletet (34) jelentősen módosították (35). Mivel további
  nélkülözhetetlen
  módosítások szükségesek, az említett rendeletet az áttekinthetőség érdekében célszerű átdolgozni.
  A rendelet említett módosításai elősegítik majd a jogbiztonság fokozását és a rugalmasság növelését, a bírósági eljáráshoz való hozzáférés javításának és az eljárások hatékonyabbá tételének biztosítását. Emellett e rendelet módosításai elősegítik majd annak a biztosítását is, hogy a tagállamok megtarthassák a szülői felelősségre vonatkozó anyagi joggal kapcsolatos teljes körű szuverenitásukat. |
| --- | --- |

(1)

A 2201/2003/EK tanácsi rendeletet (34) jelentősen módosították (35). Mivel további
  nélkülözhetetlen
  módosítások szükségesek, az említett rendeletet az áttekinthetőség érdekében célszerű átdolgozni.
  A rendelet említett módosításai elősegítik majd a jogbiztonság fokozását és a rugalmasság növelését, a bírósági eljáráshoz való hozzáférés javításának és az eljárások hatékonyabbá tételének biztosítását. Emellett e rendelet módosításai elősegítik majd annak a biztosítását is, hogy a tagállamok megtarthassák a szülői felelősségre vonatkozó anyagi joggal kapcsolatos teljes körű szuverenitásukat.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az Unió számára elengedhetetlen az Unión belüli jogérvényesítés zökkenőmentes és megfelelő
  műkdése
  , tiszteletben tartva a tagállamok különböző jogrendszereit és hagyományait. E tekintetben tovább kell erősíteni az egymás igazságszolgáltatási rendszereibe vetett bizalmat. Az Unió célul tűzte ki maga elé egy szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megteremtését, fenntartását és fejlesztését, ahol biztosított a személyek szabad mozgása és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés. A fenti célkitűzések végrehajtása céljából
  meg kell erősíteni
  a jogi eljárások során a személyeket – különösen a gyermekeket – megillető jogokat az igazságszolgáltatási és közigazgatási hatóságok közötti együttműködés, valamint a családjog területén hozott, határon átnyúló vonatkozású határozatok végrehajtásának megkönnyítése céljából. Fokozni kell a polgári ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerését, egyszerűsíteni kell az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, valamint javítani kell a tagállami hatóságok közötti információcserét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az Unió számára elengedhetetlen az Unión belüli jogérvényesítés zökkenőmentes és megfelelő
  műkdése
  , tiszteletben tartva a tagállamok különböző jogrendszereit és hagyományait. E tekintetben tovább kell erősíteni az egymás igazságszolgáltatási rendszereibe vetett bizalmat. Az Unió célul tűzte ki maga elé egy szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megteremtését, fenntartását és fejlesztését, ahol biztosított a személyek szabad mozgása és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés. A fenti célkitűzések végrehajtása céljából
  meg kell erősíteni
  a jogi eljárások során a személyeket – különösen a gyermekeket – megillető jogokat az igazságszolgáltatási és közigazgatási hatóságok közötti együttműködés, valamint a családjog területén hozott, határon átnyúló vonatkozású határozatok végrehajtásának megkönnyítése céljából. Fokozni kell a polgári ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerését, egyszerűsíteni kell az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, valamint javítani kell a tagállami hatóságok közötti információcserét.

| (3) | Az Unió számára elengedhetetlen az Unión belüli jogérvényesítés zökkenőmentes és megfelelő
  működése
  , tiszteletben tartva a tagállamok különböző jogrendszereit és hagyományait. E tekintetben tovább kell erősíteni az egymás igazságszolgáltatási rendszereibe vetett bizalmat. Az Unió célul tűzte ki maga elé egy szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megteremtését, fenntartását és fejlesztését, ahol biztosított a személyek szabad mozgása és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés. A fenti célkitűzések végrehajtása céljából
  kiemelten fontos megerősíteni
  a jogi eljárások során a személyeket – különösen a gyermekeket – megillető jogokat az igazságszolgáltatási és közigazgatási hatóságok közötti együttműködés, valamint a családjog területén hozott, határon átnyúló vonatkozású határozatok végrehajtásának megkönnyítése céljából. Fokozni kell a polgári ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerését, egyszerűsíteni kell az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, valamint javítani kell a tagállami hatóságok közötti információcserét
  azáltal, hogy a gyermek mindenek felett álló érdekének és a kapcsolódó alapvető jogoknak a védelme érdekében a tagállamok illetékes hatóságai által alkalmazott eljárások és gyakorlatok megkülönböztetéstől mentes jellegét szigorúan ellenőrzik
  . |
| --- | --- |

(3)

Az Unió számára elengedhetetlen az Unión belüli jogérvényesítés zökkenőmentes és megfelelő
  működése
  , tiszteletben tartva a tagállamok különböző jogrendszereit és hagyományait. E tekintetben tovább kell erősíteni az egymás igazságszolgáltatási rendszereibe vetett bizalmat. Az Unió célul tűzte ki maga elé egy szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megteremtését, fenntartását és fejlesztését, ahol biztosított a személyek szabad mozgása és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés. A fenti célkitűzések végrehajtása céljából
  kiemelten fontos megerősíteni
  a jogi eljárások során a személyeket – különösen a gyermekeket – megillető jogokat az igazságszolgáltatási és közigazgatási hatóságok közötti együttműködés, valamint a családjog területén hozott, határon átnyúló vonatkozású határozatok végrehajtásának megkönnyítése céljából. Fokozni kell a polgári ügyekben hozott határozatok kölcsönös elismerését, egyszerűsíteni kell az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, valamint javítani kell a tagállami hatóságok közötti információcserét
  azáltal, hogy a gyermek mindenek felett álló érdekének és a kapcsolódó alapvető jogoknak a védelme érdekében a tagállamok illetékes hatóságai által alkalmazott eljárások és gyakorlatok megkülönböztetéstől mentes jellegét szigorúan ellenőrzik
  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | E célból az Uniónak egyebek között olyan intézkedéseket kell elfogadnia a nemzetközi vonatkozású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén, különösen akkor, ha azok a belső piac megfelelő működéséhez szükségesek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

E célból az Uniónak egyebek között olyan intézkedéseket kell elfogadnia a nemzetközi vonatkozású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén, különösen akkor, ha azok a belső piac megfelelő működéséhez szükségesek.

| (4) | E célból az Uniónak egyebek között olyan intézkedéseket kell elfogadnia a nemzetközi vonatkozású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén, különösen akkor, ha azok 
  a személyek szabad mozgásához és
  a belső piac megfelelő működéséhez szükségesek. |
| --- | --- |

(4)

E célból az Uniónak egyebek között olyan intézkedéseket kell elfogadnia a nemzetközi vonatkozású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén, különösen akkor, ha azok 
  a személyek szabad mozgásához és
  a belső piac megfelelő működéséhez szükségesek.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés javítása érdekében jogi képzésre van szükség, különösen a határokon árnyúló családjog területén. Uniós és nemzeti szinten is képzéseket – többek között szemináriumokat vagy csereprogramokat – kell biztosítani annak érdekében, hogy növeljék az e rendelettel, annak tartalmával és következményeivel kapcsolatos tudatosságot, továbbá hogy kölcsönös bizalmat alakítsanak ki a tagállamok egymás jogrendszere iránt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés javítása érdekében jogi képzésre van szükség, különösen a határokon árnyúló családjog területén. Uniós és nemzeti szinten is képzéseket – többek között szemináriumokat vagy csereprogramokat – kell biztosítani annak érdekében, hogy növeljék az e rendelettel, annak tartalmával és következményeivel kapcsolatos tudatosságot, továbbá hogy kölcsönös bizalmat alakítsanak ki a tagállamok egymás jogrendszere iránt.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | Annak érdekében, hogy minden gyermek számára egyenlőséget biztosítsanak, e rendeletnek ki kell terjednie a szülői felelősségre vonatkozó valamennyi határozatra, beleértve a gyermekek védelmére vonatkozó intézkedéseket is, függetlenül attól, hogy azok házassági jogi
  eljáráshoz vagy más
  eljáráshoz kapcsolódnak-e. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

Annak érdekében, hogy minden gyermek számára egyenlőséget biztosítsanak, e rendeletnek ki kell terjednie a szülői felelősségre vonatkozó valamennyi határozatra, beleértve a gyermekek védelmére vonatkozó intézkedéseket is, függetlenül attól, hogy azok házassági jogi
  eljáráshoz vagy más
  eljáráshoz kapcsolódnak-e.

| (6) | Annak érdekében, hogy minden gyermek számára egyenlőséget biztosítsanak, e rendeletnek ki kell terjednie a szülői felelősségre vonatkozó valamennyi határozatra, beleértve a gyermekek védelmére vonatkozó intézkedéseket is, függetlenül attól, hogy azok házassági jogi eljáráshoz kapcsolódnak-e. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy minden gyermek számára egyenlőséget biztosítsanak, e rendeletnek ki kell terjednie a szülői felelősségre vonatkozó valamennyi határozatra, beleértve a gyermekek védelmére vonatkozó intézkedéseket is, függetlenül attól, hogy azok házassági jogi eljáráshoz kapcsolódnak-e.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | E rendelet értelmében a joghatóságra vonatkozó rendelkezéseket ki kell terjeszteni minden olyan gyermekre, aki az Unió területén tartózkodik, és akinek a szokásos tartózkodási helye nem állapítható meg bizonyossággal. Az ilyen szabályok hatályának különösen a menekült gyermekekre, illetve azokra a gyermekekre is ki kell terjednie, akik társadalmi-gazdasági okokból vagy a hazájukban zajló zavargások miatt elhagyták hazájukat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

E rendelet értelmében a joghatóságra vonatkozó rendelkezéseket ki kell terjeszteni minden olyan gyermekre, aki az Unió területén tartózkodik, és akinek a szokásos tartózkodási helye nem állapítható meg bizonyossággal. Az ilyen szabályok hatályának különösen a menekült gyermekekre, illetve azokra a gyermekekre is ki kell terjednie, akik társadalmi-gazdasági okokból vagy a hazájukban zajló zavargások miatt elhagyták hazájukat.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | Ennek a rendeletnek teljes mértékben tiszteletben kell tartania az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) rögzített jogokat, különösen a Charta 47. cikkében rögzített, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, a Charta 7. cikkében rögzített, a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jogot és a gyermekek 24. cikkben rögzített jogait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

Ennek a rendeletnek teljes mértékben tiszteletben kell tartania az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: a Charta) rögzített jogokat, különösen a Charta 47. cikkében rögzített, a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, a Charta 7. cikkében rögzített, a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához való jogot és a gyermekek 24. cikkben rögzített jogait.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A szülői felelősségre vonatkozó ügyekben a joghatóság jogalapját a gyermek alapvető érdekeinek figyelembevételével alakítják ki, és
  azokkal összhangban
  kell alkalmazni. A gyermek mindenek felett álló érdekére való hivatkozásokat az Európai Unió Alapjogi Chartája 24. cikkének és a gyermek jogairól szóló 1989. november 20-i ENSZ-egyezmény fényében kell értelmezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A szülői felelősségre vonatkozó ügyekben a joghatóság jogalapját a gyermek alapvető érdekeinek figyelembevételével alakítják ki, és
  azokkal összhangban
  kell alkalmazni. A gyermek mindenek felett álló érdekére való hivatkozásokat az Európai Unió Alapjogi Chartája 24. cikkének és a gyermek jogairól szóló 1989. november 20-i ENSZ-egyezmény fényében kell értelmezni.

| (13) | A szülői felelősségre vonatkozó ügyekben a joghatóság jogalapját
  mindig
  a gyermek alapvető érdekeinek figyelembevételével
  kell kialakítani
  , és
  azt ezen érdekeket szem előtt tartva
  kell alkalmazni. A gyermek mindenek felett álló érdekére való hivatkozásokat az Európai Unió Alapjogi Chartája
  7., 14., 22. és
  24. cikkének, valamint a gyermek jogairól szóló 1989. november 20-i ENSZ-egyezmény fényében kell értelmezni.
  Feltétlenül szükséges, hogy az a tagállam, amelynek a hatóságai e rendelet értelmében a szülői felelősséggel kapcsolatban illetékesek, a gyermek visszavitelére irányuló jogerős határozat meghozatalát követően biztosítsa a gyermek mindenek felett álló érdekének és alapvető jogainak védelmét a visszavitele után, különösen akkor, ha a gyermek mindkét szülővel kapcsolatban áll. |
| --- | --- |

(13)

A szülői felelősségre vonatkozó ügyekben a joghatóság jogalapját
  mindig
  a gyermek alapvető érdekeinek figyelembevételével
  kell kialakítani
  , és
  azt ezen érdekeket szem előtt tartva
  kell alkalmazni. A gyermek mindenek felett álló érdekére való hivatkozásokat az Európai Unió Alapjogi Chartája
  7., 14., 22. és
  24. cikkének, valamint a gyermek jogairól szóló 1989. november 20-i ENSZ-egyezmény fényében kell értelmezni.
  Feltétlenül szükséges, hogy az a tagállam, amelynek a hatóságai e rendelet értelmében a szülői felelősséggel kapcsolatban illetékesek, a gyermek visszavitelére irányuló jogerős határozat meghozatalát követően biztosítsa a gyermek mindenek felett álló érdekének és alapvető jogainak védelmét a visszavitele után, különösen akkor, ha a gyermek mindkét szülővel kapcsolatban áll.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A „szokásos tartózkodási hely” fogalmának jelentését a hatóságoknak a fogalommeghatározások alapján eseti alapon, az eset konkrét körülményei alapján kell értelmezniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A „szokásos tartózkodási hely” fogalmának jelentését a hatóságoknak a fogalommeghatározások alapján eseti alapon, az eset konkrét körülményei alapján kell értelmezniük.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Amennyiben a gyermek szokásos tartózkodási helye jogszerű áttelepülés következtében megváltozik, a joghatóságnak a fizikai közelség fenntartása érdekében követni kell a gyermeket.
  Ez egyaránt vonatkozik azokra az esetekre, amikor még nincs folyamatban eljárás, és azokra, amikor eljárás van függőben.
  Folyamatban lévő eljárások esetén viszont a felek az igazságszolgáltatás hatékonysága érdekében megállapodhatnak arról, hogy a folyamatban lévő eljárások helye szerinti tagállam bíróságai a jogerős ítélet meghozataláig megtartják a joghatóságot, feltéve, hogy ez a gyermek mindenek felett álló érdekét szolgálja.
  Ez
  a 
  lehetőség különösen fontos akkor
  ,
  amikor hamarosan lezárulnak az eljárások, és valamelyik szülő
  a 
  gyermekkel együtt
  egy másik
  tagállamba kíván áttelepedni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Amennyiben a gyermek szokásos tartózkodási helye jogszerű áttelepülés következtében megváltozik, a joghatóságnak a fizikai közelség fenntartása érdekében követni kell a gyermeket.
  Ez egyaránt vonatkozik azokra az esetekre, amikor még nincs folyamatban eljárás, és azokra, amikor eljárás van függőben.
  Folyamatban lévő eljárások esetén viszont a felek az igazságszolgáltatás hatékonysága érdekében megállapodhatnak arról, hogy a folyamatban lévő eljárások helye szerinti tagállam bíróságai a jogerős ítélet meghozataláig megtartják a joghatóságot, feltéve, hogy ez a gyermek mindenek felett álló érdekét szolgálja.
  Ez
  a 
  lehetőség különösen fontos akkor
  ,
  amikor hamarosan lezárulnak az eljárások, és valamelyik szülő
  a 
  gyermekkel együtt
  egy másik
  tagállamba kíván áttelepedni
  .

| (15) | Amennyiben a gyermek szokásos tartózkodási helye jogszerű áttelepülés következtében megváltozik, a joghatóságnak a fizikai közelség fenntartása érdekében követni kell a gyermeket. Folyamatban lévő eljárások esetén viszont a felek az igazságszolgáltatás hatékonysága érdekében megállapodhatnak arról, hogy a folyamatban lévő eljárások helye szerinti tagállam bíróságai a jogerős ítélet meghozataláig megtartják a joghatóságot, feltéve, hogy ez a gyermek mindenek felett álló érdekét szolgálja. A 
  felügyeleti és kapcsolattartási joggal kapcsolatos
  ,
  folyamatban lévő eljárásokat azonban jogerős ítélettel kell lezárni annak érdekében, hogy
  a 
  gyermek feletti felügyeleti joggal rendelkező személyek ne vigyék el
  egy másik
  országba azért a gyermeket, hogy ezáltal megkerüljék az adott hatóság kedvezőtlen határozatát, kivéve, ha a felek megállapodnak abban, hogy a folyamatban lévő eljárásokat be kell fejezni
  . |
| --- | --- |

(15)

Amennyiben a gyermek szokásos tartózkodási helye jogszerű áttelepülés következtében megváltozik, a joghatóságnak a fizikai közelség fenntartása érdekében követni kell a gyermeket. Folyamatban lévő eljárások esetén viszont a felek az igazságszolgáltatás hatékonysága érdekében megállapodhatnak arról, hogy a folyamatban lévő eljárások helye szerinti tagállam bíróságai a jogerős ítélet meghozataláig megtartják a joghatóságot, feltéve, hogy ez a gyermek mindenek felett álló érdekét szolgálja. A 
  felügyeleti és kapcsolattartási joggal kapcsolatos
  ,
  folyamatban lévő eljárásokat azonban jogerős ítélettel kell lezárni annak érdekében, hogy
  a 
  gyermek feletti felügyeleti joggal rendelkező személyek ne vigyék el
  egy másik
  országba azért a gyermeket, hogy ezáltal megkerüljék az adott hatóság kedvezőtlen határozatát, kivéve, ha a felek megállapodnak abban, hogy a folyamatban lévő eljárásokat be kell fejezni
  .

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | E rendelet nem gátolja meg az ügy érdemére joghatósággal nem rendelkező valamely tagállam hatóságait abban, hogy sürgős esetekben ideiglenes intézkedéseket – köztük védelmi intézkedéseket – hozzanak az adott tagállamban tartózkodó gyermek személye vagy vagyona tekintetében. A fenti intézkedéseket az összes tagállamban el kell ismerni és végre kell hajtani, ideértve az e rendelet szerint joghatósággal rendelkező tagállamokat is, amíg egy ilyen tagállam illetékes hatósága meghozta az általa szükségesnek vélt intézkedéseket. A valamely tagállam bírósága által hozott intézkedéseket azonban csak ugyanazon tagállamnak az ügy érdemére vonatkozóan joghatósággal rendelkező bíróság által hozott intézkedések módosíthatják vagy helyettesíthetik. Amennyiben az ügy érdemére vonatkozó kérelemmel egy olyan hatóságot keresnek meg, amely csak ideiglenes intézkedések – köztük védelmi intézkedések – meghozatalára rendelkezik joghatósággal, a hatóság hivatalból megállapítja joghatóságának hiányát. Amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdekének védelme úgy kívánja, a hatóság közvetlenül vagy a központi hatóságon keresztül tájékoztatja az e rendelet alapján az ügy érdemére vonatkozóan joghatósággal rendelkező tagállam hatóságát a hozott intézkedésekről. Önmagában azonban nem szolgálhat indokul az intézkedés elismerésének megtagadására az, hogy a másik tagállam hatóságát arról nem tájékoztatták. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

E rendelet nem gátolja meg az ügy érdemére joghatósággal nem rendelkező valamely tagállam hatóságait abban, hogy sürgős esetekben ideiglenes intézkedéseket – köztük védelmi intézkedéseket – hozzanak az adott tagállamban tartózkodó gyermek személye vagy vagyona tekintetében. A fenti intézkedéseket az összes tagállamban el kell ismerni és végre kell hajtani, ideértve az e rendelet szerint joghatósággal rendelkező tagállamokat is, amíg egy ilyen tagállam illetékes hatósága meghozta az általa szükségesnek vélt intézkedéseket. A valamely tagállam bírósága által hozott intézkedéseket azonban csak ugyanazon tagállamnak az ügy érdemére vonatkozóan joghatósággal rendelkező bíróság által hozott intézkedések módosíthatják vagy helyettesíthetik. Amennyiben az ügy érdemére vonatkozó kérelemmel egy olyan hatóságot keresnek meg, amely csak ideiglenes intézkedések – köztük védelmi intézkedések – meghozatalára rendelkezik joghatósággal, a hatóság hivatalból megállapítja joghatóságának hiányát. Amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdekének védelme úgy kívánja, a hatóság közvetlenül vagy a központi hatóságon keresztül tájékoztatja az e rendelet alapján az ügy érdemére vonatkozóan joghatósággal rendelkező tagállam hatóságát a hozott intézkedésekről. Önmagában azonban nem szolgálhat indokul az intézkedés elismerésének megtagadására az, hogy a másik tagállam hatóságát arról nem tájékoztatták.

| (17) | E rendelet nem gátolja meg az ügy érdemére joghatósággal nem rendelkező valamely tagállam hatóságait abban, hogy sürgős esetekben
  – például kapcsolati vagy nemi alapú erőszak esetében –
  ideiglenes intézkedéseket – köztük védelmi intézkedéseket – hozzanak az adott tagállamban tartózkodó gyermek személye vagy vagyona tekintetében. A fenti intézkedéseket az összes tagállamban el kell ismerni és végre kell hajtani, ideértve az e rendelet szerint joghatósággal rendelkező tagállamokat is, amíg egy ilyen tagállam illetékes hatósága meghozta az általa szükségesnek vélt intézkedéseket. A valamely tagállam bírósága által hozott intézkedéseket azonban csak ugyanazon tagállamnak az ügy érdemére vonatkozóan joghatósággal rendelkező bíróság által hozott intézkedések módosíthatják vagy helyettesíthetik. Amennyiben az ügy érdemére vonatkozó kérelemmel egy olyan hatóságot keresnek meg, amely csak ideiglenes intézkedések – köztük védelmi intézkedések – meghozatalára rendelkezik joghatósággal, a hatóság hivatalból megállapítja joghatóságának hiányát. Amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdekének védelme úgy kívánja, a hatóság közvetlenül vagy a központi hatóságon keresztül
  indokolatlan késedelem nélkül
  tájékoztatja az e rendelet alapján az ügy érdemére vonatkozóan joghatósággal rendelkező tagállam hatóságát a hozott intézkedésekről. Önmagában azonban nem szolgálhat indokul az intézkedés elismerésének megtagadására az, hogy a másik tagállam hatóságát arról nem tájékoztatták. |
| --- | --- |

(17)

E rendelet nem gátolja meg az ügy érdemére joghatósággal nem rendelkező valamely tagállam hatóságait abban, hogy sürgős esetekben
  – például kapcsolati vagy nemi alapú erőszak esetében –
  ideiglenes intézkedéseket – köztük védelmi intézkedéseket – hozzanak az adott tagállamban tartózkodó gyermek személye vagy vagyona tekintetében. A fenti intézkedéseket az összes tagállamban el kell ismerni és végre kell hajtani, ideértve az e rendelet szerint joghatósággal rendelkező tagállamokat is, amíg egy ilyen tagállam illetékes hatósága meghozta az általa szükségesnek vélt intézkedéseket. A valamely tagállam bírósága által hozott intézkedéseket azonban csak ugyanazon tagállamnak az ügy érdemére vonatkozóan joghatósággal rendelkező bíróság által hozott intézkedések módosíthatják vagy helyettesíthetik. Amennyiben az ügy érdemére vonatkozó kérelemmel egy olyan hatóságot keresnek meg, amely csak ideiglenes intézkedések – köztük védelmi intézkedések – meghozatalára rendelkezik joghatósággal, a hatóság hivatalból megállapítja joghatóságának hiányát. Amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdekének védelme úgy kívánja, a hatóság közvetlenül vagy a központi hatóságon keresztül
  indokolatlan késedelem nélkül
  tájékoztatja az e rendelet alapján az ügy érdemére vonatkozóan joghatósággal rendelkező tagállam hatóságát a hozott intézkedésekről. Önmagában azonban nem szolgálhat indokul az intézkedés elismerésének megtagadására az, hogy a másik tagállam hatóságát arról nem tájékoztatták.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

18 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (18) | Kivételes
  esetben előfordulhat, hogy nem a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam hatóságai a legmegfelelőbbek arra, hogy az ügyben eljárjanak.
  A gyermek mindenek felett álló érdeke céljából,
  kivételként és bizonyos körülmények között –, a joghatósággal rendelkező hatóság átruházhatja egy adott ügyet érintő joghatóságát egy másik tagállam hatóságára, amennyiben utóbbi hatóság alkalmasabb a tárgyalás lefolytatására. Ebben az esetben azonban a második 
  hatóságnak nincs lehetősége arra
  ,
  hogy
  joghatóságát egy harmadik hatóságra
  ruházza
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(18)

Kivételes
  esetben előfordulhat, hogy nem a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam hatóságai a legmegfelelőbbek arra, hogy az ügyben eljárjanak.
  A gyermek mindenek felett álló érdeke céljából,
  kivételként és bizonyos körülmények között –, a joghatósággal rendelkező hatóság átruházhatja egy adott ügyet érintő joghatóságát egy másik tagállam hatóságára, amennyiben utóbbi hatóság alkalmasabb a tárgyalás lefolytatására. Ebben az esetben azonban a második 
  hatóságnak nincs lehetősége arra
  ,
  hogy
  joghatóságát egy harmadik hatóságra
  ruházza
  .

| (18) | Kiemelt figyelmet kell fordítani arra a tényre, hogy kivételes
  esetben
  – például a kapcsolati vagy nemi alapú erőszak esetében –
  előfordulhat, hogy nem a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam hatóságai a legmegfelelőbbek arra, hogy az ügyben eljárjanak. Kivételként és bizonyos körülmények között, a joghatósággal rendelkező hatóság átruházhatja egy adott ügyet érintő joghatóságát egy másik tagállam hatóságára, amennyiben utóbbi hatóság alkalmasabb a tárgyalás lefolytatására. Ebben az esetben azonban
  először
  a második 
  hatóság jóváhagyása szükséges, hiszen miután elfogadta az ügyet
  ,
  a
  joghatóságát
  nem ruházhatja
  egy harmadik hatóságra
  . A joghatóság átruházását megelőzően elengedhetetlen a gyermek mindenek felett álló érdekeinek mérlegelése és azok teljes mértékű figyelembe vétele
  . |
| --- | --- |

(18)

Kiemelt figyelmet kell fordítani arra a tényre, hogy kivételes
  esetben
  – például a kapcsolati vagy nemi alapú erőszak esetében –
  előfordulhat, hogy nem a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam hatóságai a legmegfelelőbbek arra, hogy az ügyben eljárjanak. Kivételként és bizonyos körülmények között, a joghatósággal rendelkező hatóság átruházhatja egy adott ügyet érintő joghatóságát egy másik tagállam hatóságára, amennyiben utóbbi hatóság alkalmasabb a tárgyalás lefolytatására. Ebben az esetben azonban
  először
  a második 
  hatóság jóváhagyása szükséges, hiszen miután elfogadta az ügyet
  ,
  a
  joghatóságát
  nem ruházhatja
  egy harmadik hatóságra
  . A joghatóság átruházását megelőzően elengedhetetlen a gyermek mindenek felett álló érdekeinek mérlegelése és azok teljes mértékű figyelembe vétele
  .

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

23 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (23) | Az e rendelet szerinti szülői felelősségre vonatkozó eljárások, valamint az 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaviteli eljárások során tiszteletben kell tartani a gyermek szabad véleménynyilvánításhoz való jogát, és a gyermek mindenek felett álló érdekében megvizsgálásakor a fenti véleményeket kellően figyelembe kell venni. Az Európai Unió Alapjogi Chartája 24. cikkének (1) bekezdésével,
  valamint
  az Egyesült Nemzetek Szervezete gyermekjogi egyezménye 12. cikkével összhangban, a gyermek meghallgatása fontos szerepet játszik e rendelet alkalmazásában. A rendelet ugyanakkor nem kívánja meghatározni
  , hogy
  a gyermek
  meghallgatására miként kerüljön sor, hogy például a gyermeket maga a bíró vagy egy
  ,
  a bíróságnak utólag jelentést tevő, szakképzett szakértő hallgassa meg, vagy hogy
  a 
  gyermeket a tárgyalóteremben vagy egyéb helyen hallgassák meg ï
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(23)

Az e rendelet szerinti szülői felelősségre vonatkozó eljárások, valamint az 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaviteli eljárások során tiszteletben kell tartani a gyermek szabad véleménynyilvánításhoz való jogát, és a gyermek mindenek felett álló érdekében megvizsgálásakor a fenti véleményeket kellően figyelembe kell venni. Az Európai Unió Alapjogi Chartája 24. cikkének (1) bekezdésével,
  valamint
  az Egyesült Nemzetek Szervezete gyermekjogi egyezménye 12. cikkével összhangban, a gyermek meghallgatása fontos szerepet játszik e rendelet alkalmazásában. A rendelet ugyanakkor nem kívánja meghatározni
  , hogy
  a gyermek
  meghallgatására miként kerüljön sor, hogy például a gyermeket maga a bíró vagy egy
  ,
  a bíróságnak utólag jelentést tevő, szakképzett szakértő hallgassa meg, vagy hogy
  a 
  gyermeket a tárgyalóteremben vagy egyéb helyen hallgassák meg ï
  .

| (23) | Az e rendelet szerinti szülői felelősségre vonatkozó eljárások, valamint az 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaviteli eljárások során tiszteletben kell tartani a gyermek szabad véleménynyilvánításhoz való jogát, és a gyermek mindenek felett álló érdekében megvizsgálásakor a fenti véleményeket kellően figyelembe kell venni. Az Európai Unió Alapjogi Chartája 24. cikkének (1) bekezdésével, az Egyesült Nemzetek Szervezete gyermekjogi egyezménye 12. cikkével
  , valamint az Európa Tanács gyermekek és 18 év alatti fiatalok részvételéről szóló ajánlásával

   (1a) összhangban, a gyermek meghallgatása fontos szerepet játszik e rendelet alkalmazásában. A rendelet ugyanakkor nem kívánja meghatározni a gyermek
  meghallgatásával kapcsolatos eljárásra vonatkozó közös minimumszabályokat
  ,
  amelyre még mindig
  a 
  tagállamok nemzeti rendelkezései irányadóak
  . |
| --- | --- |

(23)

Az e rendelet szerinti szülői felelősségre vonatkozó eljárások, valamint az 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaviteli eljárások során tiszteletben kell tartani a gyermek szabad véleménynyilvánításhoz való jogát, és a gyermek mindenek felett álló érdekében megvizsgálásakor a fenti véleményeket kellően figyelembe kell venni. Az Európai Unió Alapjogi Chartája 24. cikkének (1) bekezdésével, az Egyesült Nemzetek Szervezete gyermekjogi egyezménye 12. cikkével
  , valamint az Európa Tanács gyermekek és 18 év alatti fiatalok részvételéről szóló ajánlásával

   (1a) összhangban, a gyermek meghallgatása fontos szerepet játszik e rendelet alkalmazásában. A rendelet ugyanakkor nem kívánja meghatározni a gyermek
  meghallgatásával kapcsolatos eljárásra vonatkozó közös minimumszabályokat
  ,
  amelyre még mindig
  a 
  tagállamok nemzeti rendelkezései irányadóak
  .

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

26 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (26) | Az 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaküldési eljárás mihamarabbi befejezése érdekében a tagállamoknak a fenti eljárásokra vonatkozó joghatóságot
  egy vagy több
  bíróságra kell összpontosítaniuk, adott esetben figyelembe véve az igazságszolgáltatás működését biztosító belső struktúráikat. A joghatóságnak egy tagállamon belül korlátozott számú bíróságra összpontosítása fontos és hatékony eszköz a gyermekek jogellenes elvitelével kapcsolatos ügyek több tagállamban történő kezelésének felgyorsítására, mivel az ilyen eseteket nagy számban elbíráló bírák széles körű szaktudást szereznek. A jogrendszer felépítésétől függően a gyermekek jogellenes elvitelét érintő ügyekkel kapcsolatos joghatóságot koncentrálhatják
  az egész országban egyetlen bíróságra vagy
  korlátozott számú bíróságra, kiindulási pontként például a fellebbviteli bíróságokat alkalmazva, és a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő ügyeket minden fellebbviteli bírósági kerületen belül egy elsőfokú bíróságra koncentrálva. Minden bírósági szintnek a kereset vagy jogorvoslati kérelem benyújtásától számított legfeljebb hat héten belül meg kell hoznia határozatát. A tagállamoknak egyre kell korlátozniuk a gyermekek jogellenes elviteléről szóló 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a gyermek visszatérésének helyt adó vagy elutasító határozattal szembeni lehetséges jogorvoslatok számát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26)

Az 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaküldési eljárás mihamarabbi befejezése érdekében a tagállamoknak a fenti eljárásokra vonatkozó joghatóságot
  egy vagy több
  bíróságra kell összpontosítaniuk, adott esetben figyelembe véve az igazságszolgáltatás működését biztosító belső struktúráikat. A joghatóságnak egy tagállamon belül korlátozott számú bíróságra összpontosítása fontos és hatékony eszköz a gyermekek jogellenes elvitelével kapcsolatos ügyek több tagállamban történő kezelésének felgyorsítására, mivel az ilyen eseteket nagy számban elbíráló bírák széles körű szaktudást szereznek. A jogrendszer felépítésétől függően a gyermekek jogellenes elvitelét érintő ügyekkel kapcsolatos joghatóságot koncentrálhatják
  az egész országban egyetlen bíróságra vagy
  korlátozott számú bíróságra, kiindulási pontként például a fellebbviteli bíróságokat alkalmazva, és a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő ügyeket minden fellebbviteli bírósági kerületen belül egy elsőfokú bíróságra koncentrálva. Minden bírósági szintnek a kereset vagy jogorvoslati kérelem benyújtásától számított legfeljebb hat héten belül meg kell hoznia határozatát. A tagállamoknak egyre kell korlátozniuk a gyermekek jogellenes elviteléről szóló 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a gyermek visszatérésének helyt adó vagy elutasító határozattal szembeni lehetséges jogorvoslatok számát.

| (26) | Az 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaküldési eljárás mihamarabbi befejezése érdekében a tagállamoknak a fenti eljárásokra vonatkozó joghatóságot
  korlátozott számú
  bíróságra kell összpontosítaniuk, adott esetben figyelembe véve az igazságszolgáltatás működését biztosító belső struktúráikat. A joghatóságnak egy tagállamon belül korlátozott számú bíróságra összpontosítása fontos és hatékony eszköz a gyermekek jogellenes elvitelével kapcsolatos ügyek több tagállamban történő kezelésének felgyorsítására, mivel az ilyen eseteket nagy számban elbíráló bírák széles körű szaktudást szereznek. A jogrendszer felépítésétől függően a gyermekek jogellenes elvitelét érintő ügyekkel kapcsolatos joghatóságot koncentrálhatják korlátozott számú bíróságra, kiindulási pontként például a fellebbviteli bíróságokat alkalmazva, és a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő ügyeket minden fellebbviteli bírósági kerületen belül egy elsőfokú bíróságra koncentrálva
  , azonban anélkül, hogy ez a felek igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének jogát és a visszaküldési eljárások időszerűségét aláásná
  . Minden bírósági szintnek a kereset vagy jogorvoslati kérelem benyújtásától számított legfeljebb hat héten belül meg kell hoznia határozatát. A tagállamoknak egyre kell korlátozniuk a gyermekek jogellenes elviteléről szóló 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a gyermek visszatérésének helyt adó vagy elutasító határozattal szembeni lehetséges jogorvoslatok számát.
  Intézkedéseket kell hozni annak biztosítása érdekében is, hogy a tagállamok elismerjék a más tagállamokban hozott bírósági ítéleteket. A bírósági ítéleteket az Európai Unió egész területén el kell ismerni, különös tekintettel a gyermekek érdekeire. |
| --- | --- |

(26)

Az 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaküldési eljárás mihamarabbi befejezése érdekében a tagállamoknak a fenti eljárásokra vonatkozó joghatóságot
  korlátozott számú
  bíróságra kell összpontosítaniuk, adott esetben figyelembe véve az igazságszolgáltatás működését biztosító belső struktúráikat. A joghatóságnak egy tagállamon belül korlátozott számú bíróságra összpontosítása fontos és hatékony eszköz a gyermekek jogellenes elvitelével kapcsolatos ügyek több tagállamban történő kezelésének felgyorsítására, mivel az ilyen eseteket nagy számban elbíráló bírák széles körű szaktudást szereznek. A jogrendszer felépítésétől függően a gyermekek jogellenes elvitelét érintő ügyekkel kapcsolatos joghatóságot koncentrálhatják korlátozott számú bíróságra, kiindulási pontként például a fellebbviteli bíróságokat alkalmazva, és a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő ügyeket minden fellebbviteli bírósági kerületen belül egy elsőfokú bíróságra koncentrálva
  , azonban anélkül, hogy ez a felek igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésének jogát és a visszaküldési eljárások időszerűségét aláásná
  . Minden bírósági szintnek a kereset vagy jogorvoslati kérelem benyújtásától számított legfeljebb hat héten belül meg kell hoznia határozatát. A tagállamoknak egyre kell korlátozniuk a gyermekek jogellenes elviteléről szóló 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a gyermek visszatérésének helyt adó vagy elutasító határozattal szembeni lehetséges jogorvoslatok számát.
  Intézkedéseket kell hozni annak biztosítása érdekében is, hogy a tagállamok elismerjék a más tagállamokban hozott bírósági ítéleteket. A bírósági ítéleteket az Európai Unió egész területén el kell ismerni, különös tekintettel a gyermekek érdekeire.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

28 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (28) | A gyermekeket érintő összes esetben, és
  különösen
  a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő esetekben, az
  igazságügyi és közigazgatási hatóságoknak mérlegelniük kell
  a békés
  megoldások lehetőségét
  közvetítés
  vagy más megfelelő eszköz révén,
  adott esetben a szülői felelősséggel kapcsolatos határon átnyúló jogvitákban történő közvetítés céljából már meglévő hálózatokon vagy támogató struktúrákon keresztül. Az ilyen erőfeszítések azonban nem hosszabbíthatják meg indokolatlanul az 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaküldési eljárásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28)

A gyermekeket érintő összes esetben, és
  különösen
  a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő esetekben, az
  igazságügyi és közigazgatási hatóságoknak mérlegelniük kell
  a békés
  megoldások lehetőségét
  közvetítés
  vagy más megfelelő eszköz révén,
  adott esetben a szülői felelősséggel kapcsolatos határon átnyúló jogvitákban történő közvetítés céljából már meglévő hálózatokon vagy támogató struktúrákon keresztül. Az ilyen erőfeszítések azonban nem hosszabbíthatják meg indokolatlanul az 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaküldési eljárásokat.

| (28) | A
  közvetítés alkalmazása a
  gyermekeket érintő összes esetben
  nagyon fontos szerepet játszhat a konfliktusok rendezésében
  ,
  különösen a gyermek felügyeletére
  és
  a vele való kapcsolattartásra vonatkozó joggal kapcsolatban és
  a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő esetekben
  a szülők között fennálló a határokon átnyúló konfliktusok esetén. Továbbá tekintettel a szülői felügyelettel kapcsolatos, határokon átnyúló, a közelmúltbeli bevándorlási hullámok miatt nemzetközi keretbe nem helyezhető jogviták számának Európai Unióban való növekedésére, gyakran a közvetítés az egyetlen olyan jogi megoldás, amely a családokat a jogvitáik békés és gyors megoldásához segíti. Ilyen esetekben a
  közvetítés
  támogatása érdekében az igazságügyi és közigazgatási hatóságoknak
  adott esetben a szülői felelősséggel kapcsolatos határon átnyúló jogvitákban történő közvetítés céljából már meglévő hálózatokon vagy támogató struktúrákon keresztül
  kell a feleknek a bírósági eljárás előtt vagy alatt, a megfelelő mediátorok kiválasztásában és a közvetítés megszervezésében támogatást nyújtaniuk. A feleknek legalább olyan mértékben kell a közvetítés végrehajtásához pénzügyi támogatást nyújtani, amilyen mértékben költségmentességet biztosítottak vagy biztosítottak volna számukra
  . Az ilyen erőfeszítések azonban nem hosszabbíthatják meg indokolatlanul az 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaküldési eljárásokat
  , és nem eredményezhetik az erőszak bármely formájának – beleértve a kapcsolati erőszakot is – áldozatául esettek kötelező részvételét a közvetítési eljárásokban. |
| --- | --- |

(28)

A
  közvetítés alkalmazása a
  gyermekeket érintő összes esetben
  nagyon fontos szerepet játszhat a konfliktusok rendezésében
  ,
  különösen a gyermek felügyeletére
  és
  a vele való kapcsolattartásra vonatkozó joggal kapcsolatban és
  a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő esetekben
  a szülők között fennálló a határokon átnyúló konfliktusok esetén. Továbbá tekintettel a szülői felügyelettel kapcsolatos, határokon átnyúló, a közelmúltbeli bevándorlási hullámok miatt nemzetközi keretbe nem helyezhető jogviták számának Európai Unióban való növekedésére, gyakran a közvetítés az egyetlen olyan jogi megoldás, amely a családokat a jogvitáik békés és gyors megoldásához segíti. Ilyen esetekben a
  közvetítés
  támogatása érdekében az igazságügyi és közigazgatási hatóságoknak
  adott esetben a szülői felelősséggel kapcsolatos határon átnyúló jogvitákban történő közvetítés céljából már meglévő hálózatokon vagy támogató struktúrákon keresztül
  kell a feleknek a bírósági eljárás előtt vagy alatt, a megfelelő mediátorok kiválasztásában és a közvetítés megszervezésében támogatást nyújtaniuk. A feleknek legalább olyan mértékben kell a közvetítés végrehajtásához pénzügyi támogatást nyújtani, amilyen mértékben költségmentességet biztosítottak vagy biztosítottak volna számukra
  . Az ilyen erőfeszítések azonban nem hosszabbíthatják meg indokolatlanul az 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaküldési eljárásokat
  , és nem eredményezhetik az erőszak bármely formájának – beleértve a kapcsolati erőszakot is – áldozatául esettek kötelező részvételét a közvetítési eljárásokban.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

28 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (28a) | Nemzeti vagy nemzetközi családjogi ügyekben a bírósági eljárás valós alternatívájának biztosítása érdekében rendkívül fontos, hogy az ilyen ügyekbe bevont közvetítők megfelelő szakmai képzésben részesüljenek. A képzésnek különösen a határokon átnyúló családjogi jogviták jogi keretére, az interkulturális készségekre és a rendkívül erős konfliktussal járó helyzetek kezelésére – amely során mindig a gyermek mindenek felett álló érdekét kell szem előtt tartani – szolgáló eszközökre kell kiterjednie. A bírák számára biztosított képzésnek – a közvetítés beiktatásának legfontosabb forrásaként – arra is ki kell terjednie, hogy hogyan ösztönözzék a feleket a közvetítés lehető legrövidebb időn belül való igénybevétele, és hogyan illesszék be indokolatlan késedelem nélkül a közvetítést a Hágai Egyezmény által megszabott határidőn belül a gyermekek jogellenes külföldre vitelére vonatkozó bírósági eljárásokba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(28a)

Nemzeti vagy nemzetközi családjogi ügyekben a bírósági eljárás valós alternatívájának biztosítása érdekében rendkívül fontos, hogy az ilyen ügyekbe bevont közvetítők megfelelő szakmai képzésben részesüljenek. A képzésnek különösen a határokon átnyúló családjogi jogviták jogi keretére, az interkulturális készségekre és a rendkívül erős konfliktussal járó helyzetek kezelésére – amely során mindig a gyermek mindenek felett álló érdekét kell szem előtt tartani – szolgáló eszközökre kell kiterjednie. A bírák számára biztosított képzésnek – a közvetítés beiktatásának legfontosabb forrásaként – arra is ki kell terjednie, hogy hogyan ösztönözzék a feleket a közvetítés lehető legrövidebb időn belül való igénybevétele, és hogyan illesszék be indokolatlan késedelem nélkül a közvetítést a Hágai Egyezmény által megszabott határidőn belül a gyermekek jogellenes külföldre vitelére vonatkozó bírósági eljárásokba.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

30 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (30) | Amennyiben azon tagállam bírósága, ahová a gyermeket jogellenesen vitték vagy ahol jogellenesen visszatartják úgy határoz, hogy megtagadja a gyermek 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaküldését, határozatában kifejezetten hivatkoznia kell arra, hogy a visszaküldést az 1980. évi Hágai Egyezmény mely cikkei alapján tagadta meg.
  A
  jogellenes elvitel vagy visszatartás előtt azonban az ilyen határozat felváltható a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bírósága által, a gyermek mindenek felett álló érdekében alapos vizsgálatát követően gyermekelhelyezési eljárásban
  , ï
  hozott későbbi határozattal. Amennyiben ez a határozat a gyermek visszavitelét rendeli el, a visszavitelt az említett határozat azon tagállamban történő elismeréséhez és végrehajtásához szükséges külön eljárások nélkül kell elvégezni, ahová a gyermeket elvitték, illetve ahol visszatartották. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(30)

Amennyiben azon tagállam bírósága, ahová a gyermeket jogellenesen vitték vagy ahol jogellenesen visszatartják úgy határoz, hogy megtagadja a gyermek 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaküldését, határozatában kifejezetten hivatkoznia kell arra, hogy a visszaküldést az 1980. évi Hágai Egyezmény mely cikkei alapján tagadta meg.
  A
  jogellenes elvitel vagy visszatartás előtt azonban az ilyen határozat felváltható a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bírósága által, a gyermek mindenek felett álló érdekében alapos vizsgálatát követően gyermekelhelyezési eljárásban
  , ï
  hozott későbbi határozattal. Amennyiben ez a határozat a gyermek visszavitelét rendeli el, a visszavitelt az említett határozat azon tagállamban történő elismeréséhez és végrehajtásához szükséges külön eljárások nélkül kell elvégezni, ahová a gyermeket elvitték, illetve ahol visszatartották.

| (30) | Amennyiben azon tagállam bírósága, ahová a gyermeket jogellenesen vitték vagy ahol jogellenesen visszatartják úgy határoz, hogy megtagadja a gyermek 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaküldését, határozatában kifejezetten hivatkoznia kell arra, hogy a visszaküldést az 1980. évi Hágai Egyezmény mely cikkei alapján tagadta meg
  , és annak indokát meg kell jelölnie
  . Jogellenes elvitel vagy visszatartás előtt azonban az ilyen határozat felváltható a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bírósága által, a gyermek mindenek felett álló érdekében alapos vizsgálatát követően gyermekelhelyezési eljárásban hozott későbbi határozattal. Amennyiben ez a határozat a gyermek visszavitelét rendeli el, a visszavitelt az említett határozat azon tagállamban történő elismeréséhez és végrehajtásához szükséges külön eljárások nélkül kell elvégezni, ahová a gyermeket elvitték, illetve ahol visszatartották. |
| --- | --- |

(30)

Amennyiben azon tagállam bírósága, ahová a gyermeket jogellenesen vitték vagy ahol jogellenesen visszatartják úgy határoz, hogy megtagadja a gyermek 1980. évi Hágai Egyezmény szerinti visszaküldését, határozatában kifejezetten hivatkoznia kell arra, hogy a visszaküldést az 1980. évi Hágai Egyezmény mely cikkei alapján tagadta meg
  , és annak indokát meg kell jelölnie
  . Jogellenes elvitel vagy visszatartás előtt azonban az ilyen határozat felváltható a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam bírósága által, a gyermek mindenek felett álló érdekében alapos vizsgálatát követően gyermekelhelyezési eljárásban hozott későbbi határozattal. Amennyiben ez a határozat a gyermek visszavitelét rendeli el, a visszavitelt az említett határozat azon tagállamban történő elismeréséhez és végrehajtásához szükséges külön eljárások nélkül kell elvégezni, ahová a gyermeket elvitték, illetve ahol visszatartották.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

33 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (33) | Ezenkívül
  a gyermekeket érintő, határokon átnyúló jogviták időigényének és költségeinek csökkentése
  érdekében indokolt a címzett tagállamban való végrehajtás előtti végrehajthatóvá nyilvánítás eltörlése
  a
  szülői felelősségre vonatkozó összes határozat tekintetében. Míg a 2201/2003/EK rendelet e követelményt csak a láthatási jogot biztosító határozatok, és a gyermek visszavitelét elrendelő egyes határozatok esetében törölte el, e rendelet most egyetlen eljárást ír elő
  a
  szülői felelősségre vonatkozó összes határozat határon átnyúló végrehajtására vonatkozóan. Ennek eredményeként, e rendelet rendelkezéseire is figyelemmel, a valamely tagállam hatóságai által hozott határozatot úgy kell tekinteni, mintha a végrehajtás helye szerinti tagállamban hozták volna. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(33)

Ezenkívül
  a gyermekeket érintő, határokon átnyúló jogviták időigényének és költségeinek csökkentése
  érdekében indokolt a címzett tagállamban való végrehajtás előtti végrehajthatóvá nyilvánítás eltörlése
  a
  szülői felelősségre vonatkozó összes határozat tekintetében. Míg a 2201/2003/EK rendelet e követelményt csak a láthatási jogot biztosító határozatok, és a gyermek visszavitelét elrendelő egyes határozatok esetében törölte el, e rendelet most egyetlen eljárást ír elő
  a
  szülői felelősségre vonatkozó összes határozat határon átnyúló végrehajtására vonatkozóan. Ennek eredményeként, e rendelet rendelkezéseire is figyelemmel, a valamely tagállam hatóságai által hozott határozatot úgy kell tekinteni, mintha a végrehajtás helye szerinti tagállamban hozták volna.

| (33) | Ezenkívül
  az uniós polgárok szabad mozgásának megkönnyítése
  érdekében indokolt a címzett tagállamban való végrehajtás előtti végrehajthatóvá nyilvánítás eltörlése
  az e rendelet hatálya alá tartozó
  szülői felelősségre vonatkozó összes határozat tekintetében.
  Ezáltal elsősorban a gyermekeket érintő, határokon átnyúló jogviták időtartama és költségei csökkennének.
  Míg a 2201/2003/EK rendelet e követelményt csak a láthatási jogot biztosító határozatok, és a gyermek visszavitelét elrendelő egyes határozatok esetében törölte el, e rendelet most egyetlen eljárást ír elő
  az e rendelet hatálya alá tartozó
  szülői felelősségre vonatkozó összes határozat határon átnyúló végrehajtására vonatkozóan. Ennek eredményeként, e rendelet rendelkezéseire is figyelemmel, a valamely tagállam hatóságai által hozott határozatot úgy kell tekinteni, mintha a végrehajtás helye szerinti tagállamban hozták volna. |
| --- | --- |

(33)

Ezenkívül
  az uniós polgárok szabad mozgásának megkönnyítése
  érdekében indokolt a címzett tagállamban való végrehajtás előtti végrehajthatóvá nyilvánítás eltörlése
  az e rendelet hatálya alá tartozó
  szülői felelősségre vonatkozó összes határozat tekintetében.
  Ezáltal elsősorban a gyermekeket érintő, határokon átnyúló jogviták időtartama és költségei csökkennének.
  Míg a 2201/2003/EK rendelet e követelményt csak a láthatási jogot biztosító határozatok, és a gyermek visszavitelét elrendelő egyes határozatok esetében törölte el, e rendelet most egyetlen eljárást ír elő
  az e rendelet hatálya alá tartozó
  szülői felelősségre vonatkozó összes határozat határon átnyúló végrehajtására vonatkozóan. Ennek eredményeként, e rendelet rendelkezéseire is figyelemmel, a valamely tagállam hatóságai által hozott határozatot úgy kell tekinteni, mintha a végrehajtás helye szerinti tagállamban hozták volna.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

37 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (37a) | Egy e rendelet alkalmazásában hozott határozat elismerésének azzal az indokkal való elutasítása során, hogy az elismerés nyilvánvalóan ellentétes az adott tagállam közrendjével, figyelembe kell venni a Charta 21. cikkét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(37a)

Egy e rendelet alkalmazásában hozott határozat elismerésének azzal az indokkal való elutasítása során, hogy az elismerés nyilvánvalóan ellentétes az adott tagállam közrendjével, figyelembe kell venni a Charta 21. cikkét.

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

42 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (42) | A szülői felelősség e rendelet hatálya alá tartozó egyedi eseteiben a központi hatóságoknak együtt kell működniük egymással a nemzeti hatóságok, valamint a szülői felelősség jogosultjainak támogatásában. Az ilyen támogatásnak magában kell foglalnia különösen a gyermek helyének meghatározását, közvetlenül vagy az illetékes hatóságokon keresztül, amikor ez az e rendelet szerinti kérelem végrehajtásához szükséges, valamint az eljárások céljából a gyermekkel kapcsolatos információk rendelkezésre bocsátását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(42)

A szülői felelősség e rendelet hatálya alá tartozó egyedi eseteiben a központi hatóságoknak együtt kell működniük egymással a nemzeti hatóságok, valamint a szülői felelősség jogosultjainak támogatásában. Az ilyen támogatásnak magában kell foglalnia különösen a gyermek helyének meghatározását, közvetlenül vagy az illetékes hatóságokon keresztül, amikor ez az e rendelet szerinti kérelem végrehajtásához szükséges, valamint az eljárások céljából a gyermekkel kapcsolatos információk rendelkezésre bocsátását.

| (42) | A szülői felelősség e rendelet hatálya alá tartozó egyedi eseteiben a központi hatóságoknak együtt kell működniük egymással a nemzeti hatóságok, valamint a szülői felelősség jogosultjainak támogatásában. Az ilyen támogatásnak magában kell foglalnia különösen a gyermek helyének meghatározását, közvetlenül vagy az illetékes hatóságokon keresztül, amikor ez az e rendelet szerinti kérelem végrehajtásához szükséges, valamint az eljárások céljából a gyermekkel kapcsolatos információk rendelkezésre bocsátását.
  Amennyiben a gyermek állampolgársága szerinti tagállamtól eltérő tagállam rendelkezik joghatósággal, a joghatósággal rendelkező tagállam központi hatósága indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a gyermek állampolgársága szerinti tagállam központi hatóságait. |
| --- | --- |

(42)

A szülői felelősség e rendelet hatálya alá tartozó egyedi eseteiben a központi hatóságoknak együtt kell működniük egymással a nemzeti hatóságok, valamint a szülői felelősség jogosultjainak támogatásában. Az ilyen támogatásnak magában kell foglalnia különösen a gyermek helyének meghatározását, közvetlenül vagy az illetékes hatóságokon keresztül, amikor ez az e rendelet szerinti kérelem végrehajtásához szükséges, valamint az eljárások céljából a gyermekkel kapcsolatos információk rendelkezésre bocsátását.
  Amennyiben a gyermek állampolgársága szerinti tagállamtól eltérő tagállam rendelkezik joghatósággal, a joghatósággal rendelkező tagállam központi hatósága indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a gyermek állampolgársága szerinti tagállam központi hatóságait.

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

44 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (44) | Valamely megkereső hatóság számára – a nemzeti eljárásjoga szerinti követelmények sérelme nélkül – lehetővé kell tenni, hogy saját belátása szerint szabadon választhasson a szükséges információk megszerzésére rendelkezésre álló különböző csatornák közül, például abban az esetben, ha bíróságok alkalmazzák az 1206/2001/EK tanácsi rendeletet a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózaton keresztül, különösen az e rendelet alapján létrehozott központi hatóságok, a bírók és kapcsolattartók hálózatán keresztül, vagy igazságügyi és közigazgatási hatóságok esetében az e területen működő szakosodott nem kormányzati szervezetén keresztül szerezve információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(44)

Valamely megkereső hatóság számára – a nemzeti eljárásjoga szerinti követelmények sérelme nélkül – lehetővé kell tenni, hogy saját belátása szerint szabadon választhasson a szükséges információk megszerzésére rendelkezésre álló különböző csatornák közül, például abban az esetben, ha bíróságok alkalmazzák az 1206/2001/EK tanácsi rendeletet a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózaton keresztül, különösen az e rendelet alapján létrehozott központi hatóságok, a bírók és kapcsolattartók hálózatán keresztül, vagy igazságügyi és közigazgatási hatóságok esetében az e területen működő szakosodott nem kormányzati szervezetén keresztül szerezve információt.

| (44) | Valamely megkereső hatóság számára – a nemzeti eljárásjoga szerinti követelmények sérelme nélkül – lehetővé kell tenni, hogy saját belátása szerint szabadon választhasson a szükséges információk megszerzésére rendelkezésre álló különböző csatornák közül, például abban az esetben, ha bíróságok alkalmazzák az 1206/2001/EK tanácsi rendeletet a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózaton keresztül, különösen az e rendelet alapján létrehozott központi hatóságok, a bírók és kapcsolattartók hálózatán keresztül, vagy igazságügyi és közigazgatási hatóságok esetében az e területen működő szakosodott nem kormányzati szervezetén keresztül szerezve információt.
  A nemzetközi igazságügyi együttműködést és kommunikációt az erre a célra kijelölt bírók és összekötő igazságügyi tisztviselők hálózatának kell valamennyi tagállamban kezdeményeznie és/vagy megkönnyítenie. Az Európai Igazságügyi Hálózat és a központi hatóságok feladatköreit egyértelműen meg kell különböztetni egymástól. |
| --- | --- |

(44)

Valamely megkereső hatóság számára – a nemzeti eljárásjoga szerinti követelmények sérelme nélkül – lehetővé kell tenni, hogy saját belátása szerint szabadon választhasson a szükséges információk megszerzésére rendelkezésre álló különböző csatornák közül, például abban az esetben, ha bíróságok alkalmazzák az 1206/2001/EK tanácsi rendeletet a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózaton keresztül, különösen az e rendelet alapján létrehozott központi hatóságok, a bírók és kapcsolattartók hálózatán keresztül, vagy igazságügyi és közigazgatási hatóságok esetében az e területen működő szakosodott nem kormányzati szervezetén keresztül szerezve információt.
  A nemzetközi igazságügyi együttműködést és kommunikációt az erre a célra kijelölt bírók és összekötő igazságügyi tisztviselők hálózatának kell valamennyi tagállamban kezdeményeznie és/vagy megkönnyítenie. Az Európai Igazságügyi Hálózat és a központi hatóságok feladatköreit egyértelműen meg kell különböztetni egymástól.

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

46 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (46) | A szülői felelősségre vonatkozó határozatot mérlegelő tagállam hatóságának
  jogában áll
  más tagállamok hatóságaitól
  kérni
  a gyermek védelme tekintetében releváns információk közlését, amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdeke úgy kívánja. A körülményektől függően ez információkat tartalmazhat a gyermek szülőjét vagy testvéreit érintő eljárásokról és határozatokról, vagy arról, hogy a szülő képes-e gondoskodni a gyermekről vagy rendelkezik-e láthatással. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(46)

A szülői felelősségre vonatkozó határozatot mérlegelő tagállam hatóságának
  jogában áll
  más tagállamok hatóságaitól
  kérni
  a gyermek védelme tekintetében releváns információk közlését, amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdeke úgy kívánja. A körülményektől függően ez információkat tartalmazhat a gyermek szülőjét vagy testvéreit érintő eljárásokról és határozatokról, vagy arról, hogy a szülő képes-e gondoskodni a gyermekről vagy rendelkezik-e láthatással.

| (46) | A szülői felelősségre vonatkozó határozatot mérlegelő tagállam hatóságának
  köteles
  más tagállamok hatóságaitól
  megkövetelni
  a gyermek védelme tekintetében releváns információk közlését, amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdeke úgy kívánja. A körülményektől függően ez információkat tartalmazhat a gyermek szülőjét vagy testvéreit érintő eljárásokról és határozatokról, vagy arról, hogy a szülő
  vagy a család
  képes-e gondoskodni a gyermekről vagy rendelkezik-e láthatással.
  A szülő állampolgársága, anyagi és szociális helyzete vagy kulturális és vallási háttere nem tekinthető döntő szempontnak annak eldöntésében, hogy képes-e gondoskodni a gyermekről. |
| --- | --- |

(46)

A szülői felelősségre vonatkozó határozatot mérlegelő tagállam hatóságának
  köteles
  más tagállamok hatóságaitól
  megkövetelni
  a gyermek védelme tekintetében releváns információk közlését, amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdeke úgy kívánja. A körülményektől függően ez információkat tartalmazhat a gyermek szülőjét vagy testvéreit érintő eljárásokról és határozatokról, vagy arról, hogy a szülő
  vagy a család
  képes-e gondoskodni a gyermekről vagy rendelkezik-e láthatással.
  A szülő állampolgársága, anyagi és szociális helyzete vagy kulturális és vallási háttere nem tekinthető döntő szempontnak annak eldöntésében, hogy képes-e gondoskodni a gyermekről.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

46 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (46a) | A bírák, hatóságok, központi hatóságok és a szülőket támogató szakemberek közti kommunikációt, valamint a szülők egymás közti kommunikációját minden eszközzel támogatni kell, figyelmet fordítva többek között arra, hogy a visszaküldés elutasítására vonatkozó döntés éppen úgy sértheti a gyermek alapvető jogait, mint a visszaküldésre vonatkozó döntés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(46a)

A bírák, hatóságok, központi hatóságok és a szülőket támogató szakemberek közti kommunikációt, valamint a szülők egymás közti kommunikációját minden eszközzel támogatni kell, figyelmet fordítva többek között arra, hogy a visszaküldés elutasítására vonatkozó döntés éppen úgy sértheti a gyermek alapvető jogait, mint a visszaküldésre vonatkozó döntés.

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

48 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (48a) | Amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdeke úgy kívánja, a bíráknak közvetlenül kapcsolatba kell lépniük a többi tagállam központi hatóságaival vagy illetékes bíróságaival. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(48a)

Amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdeke úgy kívánja, a bíráknak közvetlenül kapcsolatba kell lépniük a többi tagállam központi hatóságaival vagy illetékes bíróságaival.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

49 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (49) | Amennyiben valamely tagállam hatósága már határozatot hozott szülői felelősségre vonatkozó ügyekben vagy ilyen határozatot mérlegel, és a végrehajtásra egy másik tagállamban kerül sor, a 
  hatóság
  segítséget
  kérhet
  a másik tagállamtól a határozat végrehajtásához. Ez alkalmazandó például az olyan felügyelet melletti láthatást odaítélő határozatokra, amelyet egy, a láthatást elrendelő határóság helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban kell végrehajtani, vagy az olyan határozatokra, amelyek a határozat végrehajtásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak más kísérő intézkedéseit érintik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(49)

Amennyiben valamely tagállam hatósága már határozatot hozott szülői felelősségre vonatkozó ügyekben vagy ilyen határozatot mérlegel, és a végrehajtásra egy másik tagállamban kerül sor, a 
  hatóság
  segítséget
  kérhet
  a másik tagállamtól a határozat végrehajtásához. Ez alkalmazandó például az olyan felügyelet melletti láthatást odaítélő határozatokra, amelyet egy, a láthatást elrendelő határóság helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban kell végrehajtani, vagy az olyan határozatokra, amelyek a határozat végrehajtásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak más kísérő intézkedéseit érintik.

| (49) | Amennyiben valamely tagállam hatósága már határozatot hozott szülői felelősségre vonatkozó ügyekben vagy ilyen határozatot mérlegel, és a végrehajtásra egy másik tagállamban kerül sor, a 
  hatóságnak
  segítséget
  kell kérnie
  a másik tagállamtól a határozat végrehajtásához. Ez alkalmazandó például az olyan felügyelet melletti láthatást odaítélő határozatokra, amelyet egy, a láthatást elrendelő határóság helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban kell végrehajtani, vagy az olyan határozatokra, amelyek a határozat végrehajtásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak más kísérő intézkedéseit érintik. |
| --- | --- |

(49)

Amennyiben valamely tagállam hatósága már határozatot hozott szülői felelősségre vonatkozó ügyekben vagy ilyen határozatot mérlegel, és a végrehajtásra egy másik tagállamban kerül sor, a 
  hatóságnak
  segítséget
  kell kérnie
  a másik tagállamtól a határozat végrehajtásához. Ez alkalmazandó például az olyan felügyelet melletti láthatást odaítélő határozatokra, amelyet egy, a láthatást elrendelő határóság helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban kell végrehajtani, vagy az olyan határozatokra, amelyek a határozat végrehajtásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságainak más kísérő intézkedéseit érintik.

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

50 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (50) | Amennyiben valamely tagállam hatósága a gyermek más tagállamban élő nevelőszülőknél vagy intézetben való elhelyezését mérlegeli, az elhelyezés előtt konzultációs eljárást kell folytatni mindkét érintett tagállam központi hatóságain keresztül. Az elhelyezést mérlegelő hatóságnak az elhelyezés elrendelése előtt meg kell szereznie azon tagállam illetékes hatóságának belegyezését, amelyben a gyereket elhelyezni kívánja. Mivel az elhelyezések általában sürgős intézkedések a célból, hogy a gyermeket kimozdítsák a mindenek felett álló érdekét veszélyeztető helyzetből, ilyen határozatok esetében az idő létfontosságú. A konzultációs eljárás felgyorsítása érdekében ezért e rendelet kizárólagos jelleggel megállapítja a kérelemre vonatkozó követelményeket, és válaszadási határidőt szab azon tagállam számára, amelyben a gyermeket elhelyezni kívánják. A beleegyezés megadására vagy megtagadására vonatkozó feltételekre ugyanakkor továbbra is a megkeresett tagállam nemzeti joga irányadó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(50)

Amennyiben valamely tagállam hatósága a gyermek más tagállamban élő nevelőszülőknél vagy intézetben való elhelyezését mérlegeli, az elhelyezés előtt konzultációs eljárást kell folytatni mindkét érintett tagállam központi hatóságain keresztül. Az elhelyezést mérlegelő hatóságnak az elhelyezés elrendelése előtt meg kell szereznie azon tagállam illetékes hatóságának belegyezését, amelyben a gyereket elhelyezni kívánja. Mivel az elhelyezések általában sürgős intézkedések a célból, hogy a gyermeket kimozdítsák a mindenek felett álló érdekét veszélyeztető helyzetből, ilyen határozatok esetében az idő létfontosságú. A konzultációs eljárás felgyorsítása érdekében ezért e rendelet kizárólagos jelleggel megállapítja a kérelemre vonatkozó követelményeket, és válaszadási határidőt szab azon tagállam számára, amelyben a gyermeket elhelyezni kívánják. A beleegyezés megadására vagy megtagadására vonatkozó feltételekre ugyanakkor továbbra is a megkeresett tagállam nemzeti joga irányadó.

| (50) | Amennyiben valamely tagállam hatósága a gyermek más tagállamban élő
  családtagnál,
  nevelőszülőknél vagy intézetben való elhelyezését mérlegeli, az elhelyezés előtt konzultációs eljárást kell folytatni mindkét érintett tagállam központi hatóságain keresztül. Az elhelyezést mérlegelő hatóságnak az elhelyezés elrendelése előtt meg kell szereznie azon tagállam illetékes hatóságának belegyezését, amelyben a gyereket elhelyezni kívánja. Mivel az elhelyezések általában sürgős intézkedések a célból, hogy a gyermeket kimozdítsák a mindenek felett álló érdekét veszélyeztető helyzetből, ilyen határozatok esetében az idő létfontosságú. A konzultációs eljárás felgyorsítása érdekében ezért e rendelet kizárólagos jelleggel megállapítja a kérelemre vonatkozó követelményeket, és válaszadási határidőt szab azon tagállam számára, amelyben a gyermeket elhelyezni kívánják. A beleegyezés megadására vagy megtagadására vonatkozó feltételekre ugyanakkor továbbra is a megkeresett tagállam nemzeti joga irányadó. |
| --- | --- |

(50)

Amennyiben valamely tagállam hatósága a gyermek más tagállamban élő
  családtagnál,
  nevelőszülőknél vagy intézetben való elhelyezését mérlegeli, az elhelyezés előtt konzultációs eljárást kell folytatni mindkét érintett tagállam központi hatóságain keresztül. Az elhelyezést mérlegelő hatóságnak az elhelyezés elrendelése előtt meg kell szereznie azon tagállam illetékes hatóságának belegyezését, amelyben a gyereket elhelyezni kívánja. Mivel az elhelyezések általában sürgős intézkedések a célból, hogy a gyermeket kimozdítsák a mindenek felett álló érdekét veszélyeztető helyzetből, ilyen határozatok esetében az idő létfontosságú. A konzultációs eljárás felgyorsítása érdekében ezért e rendelet kizárólagos jelleggel megállapítja a kérelemre vonatkozó követelményeket, és válaszadási határidőt szab azon tagállam számára, amelyben a gyermeket elhelyezni kívánják. A beleegyezés megadására vagy megtagadására vonatkozó feltételekre ugyanakkor továbbra is a megkeresett tagállam nemzeti joga irányadó.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

51 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (51) | A gyermek
  hosszú távú külföldi elhelyezésének összhangban kell lenni
  az EU Alapjogi Chartája 24. cikkének (3) bekezdésével (a szülőkkel való személyes kapcsolattartás fenntartásához való jog) és az Egyesült Nemzetek Szervezete gyermekjogi egyezményének rendelkezéseivel, különösen annak 8., 9. és 20. cikkével. A megoldások mérlegelésekor kellően figyelembe kell venni a gyermek nevelésében megkívánt folyamatosság szükségességét, valamint nemzetiségi, vallási, kulturális és nyelvi származását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(51)

A gyermek
  hosszú távú külföldi elhelyezésének összhangban kell lenni
  az EU Alapjogi Chartája 24. cikkének (3) bekezdésével (a szülőkkel való személyes kapcsolattartás fenntartásához való jog) és az Egyesült Nemzetek Szervezete gyermekjogi egyezményének rendelkezéseivel, különösen annak 8., 9. és 20. cikkével. A megoldások mérlegelésekor kellően figyelembe kell venni a gyermek nevelésében megkívánt folyamatosság szükségességét, valamint nemzetiségi, vallási, kulturális és nyelvi származását.

| (51) | A gyermek
  elhelyezését mérlegelő hatóságoknak
  az EU Alapjogi Chartája 24. cikkének (3) bekezdésével (a szülőkkel való személyes kapcsolattartás fenntartásához való jog) és az Egyesült Nemzetek Szervezete gyermekjogi egyezményének rendelkezéseivel, különösen annak 8., 9. és 20. cikkével
  összhangban kell eljárniuk
  . A megoldások mérlegelésekor kellően figyelembe kell venni
  azt a lehetőséget, hogy egy testvérpárt ugyanazoknál a nevelőszülőknél vagy ugyanabban az intézményben helyezzenek el, és
  a gyermek nevelésében megkívánt folyamatosság szükségességét, valamint nemzetiségi, vallási, kulturális és nyelvi származását.
  Különösen a gyermek hosszú távú külföldi elhelyezése esetén az illetékes hatóságoknak mindig a gyermek egy másik országban élő rokonainál történő elhelyezésének lehetőségét kell mérlegelniük, ha a gyermek kapcsolatot alakított ki velük, és a gyermek mindenek felett álló érdekének vizsgálatát követően. Az ilyen hosszú távú elhelyezéseket a gyermek szükségletei és mindenek felett álló érdeke szempontjából időszakosan felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(51)

A gyermek
  elhelyezését mérlegelő hatóságoknak
  az EU Alapjogi Chartája 24. cikkének (3) bekezdésével (a szülőkkel való személyes kapcsolattartás fenntartásához való jog) és az Egyesült Nemzetek Szervezete gyermekjogi egyezményének rendelkezéseivel, különösen annak 8., 9. és 20. cikkével
  összhangban kell eljárniuk
  . A megoldások mérlegelésekor kellően figyelembe kell venni
  azt a lehetőséget, hogy egy testvérpárt ugyanazoknál a nevelőszülőknél vagy ugyanabban az intézményben helyezzenek el, és
  a gyermek nevelésében megkívánt folyamatosság szükségességét, valamint nemzetiségi, vallási, kulturális és nyelvi származását.
  Különösen a gyermek hosszú távú külföldi elhelyezése esetén az illetékes hatóságoknak mindig a gyermek egy másik országban élő rokonainál történő elhelyezésének lehetőségét kell mérlegelniük, ha a gyermek kapcsolatot alakított ki velük, és a gyermek mindenek felett álló érdekének vizsgálatát követően. Az ilyen hosszú távú elhelyezéseket a gyermek szükségletei és mindenek felett álló érdeke szempontjából időszakosan felül kell vizsgálni.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ezt a rendeletet az igazságügyi vagy közigazgatási hatóság jellegétől függetlenül az alábbiakkal kapcsolatos polgári ügyekben kell alkalmazni: | (1)   Ezt a rendeletet az igazságügyi vagy közigazgatási hatóság
  , vagy az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben joghatósággal rendelkező egyéb hatóság
   jellegétől függetlenül az alábbiakkal kapcsolatos polgári ügyekben kell alkalmazni: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ezt a rendeletet az igazságügyi vagy közigazgatási hatóság jellegétől függetlenül az alábbiakkal kapcsolatos polgári ügyekben kell alkalmazni:

(1)   Ezt a rendeletet az igazságügyi vagy közigazgatási hatóság
  , vagy az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben joghatósággal rendelkező egyéb hatóság
   jellegétől függetlenül az alábbiakkal kapcsolatos polgári ügyekben kell alkalmazni:

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

1 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a gyermek jogellenes külföldre vitele; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

a gyermek jogellenes külföldre vitele;

a gyermek jogellenes külföldre vitele;

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – d pont

1 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a gyermek nevelőszülőknél való elhelyezése vagy intézményi gondozásba helyezése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a gyermek nevelőszülőknél való elhelyezése vagy intézményi gondozásba helyezése;

| d) | a gyermek
  családtagoknál,
  nevelőszülőknél való elhelyezése vagy
  biztonságos
  intézményi gondozásba helyezése
  külföldön
  ; |
| --- | --- |

d)

a gyermek
  családtagoknál,
  nevelőszülőknél való elhelyezése vagy
  biztonságos
  intézményi gondozásba helyezése
  külföldön
  ;

családtagoknál,

biztonságos

külföldön

Módosítás 31

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1. | „hatóság”: a tagállamok valamennyi, az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben joghatósággal rendelkező igazságügyi vagy közigazgatási hatósága; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

1.

„hatóság”: a tagállamok valamennyi, az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben joghatósággal rendelkező igazságügyi vagy közigazgatási hatósága;

| 1. | „hatóság”: a tagállamok valamennyi, az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben joghatósággal rendelkező igazságügyi vagy közigazgatási
  , valamint minden egyéb
  hatósága; |
| --- | --- |

1.

„hatóság”: a tagállamok valamennyi, az e rendelet hatálya alá tartozó ügyekben joghatósággal rendelkező igazságügyi vagy közigazgatási
  , valamint minden egyéb
  hatósága;

, valamint minden egyéb

Módosítás 32

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 3. | „tagállam”: Dánia kivételével az összes
  tagállam
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

3.

„tagállam”: Dánia kivételével az összes
  tagállam
  ;

tagállam

| 3. | „tagállam”: Dánia kivételével az
  Európai Unió
  összes
  tagállama
  ; |
| --- | --- |

3.

„tagállam”: Dánia kivételével az
  Európai Unió
  összes
  tagállama
  ;

Európai Unió

tagállama

Módosítás 33

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 4. | „határozat”: valamely tagállam hatóságának a házasság felbontására, a különválásra, a házasság érvénytelenítésére, valamint a szülői felelősségre vonatkozó rendelete, végzése vagy ítélete; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

4.

„határozat”: valamely tagállam hatóságának a házasság felbontására, a különválásra, a házasság érvénytelenítésére, valamint a szülői felelősségre vonatkozó rendelete, végzése vagy ítélete;

| 4. | „határozat”: valamely tagállam hatóságának a házasság felbontására, a különválásra, a házasság érvénytelenítésére, valamint a szülői felelősségre vonatkozó rendelete, végzése vagy ítélete
  , vagy valamely tagállamban az ezekre vonatkozó végrehajtható okirat, vagy a felek által megkötött és a megkötés szerinti tagállamban végrehajtható megállapodás
  ; |
| --- | --- |

4.

„határozat”: valamely tagállam hatóságának a házasság felbontására, a különválásra, a házasság érvénytelenítésére, valamint a szülői felelősségre vonatkozó rendelete, végzése vagy ítélete
  , vagy valamely tagállamban az ezekre vonatkozó végrehajtható okirat, vagy a felek által megkötött és a megkötés szerinti tagállamban végrehajtható megállapodás
  ;

, vagy valamely tagállamban az ezekre vonatkozó végrehajtható okirat, vagy a felek által megkötött és a megkötés szerinti tagállamban végrehajtható megállapodás

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – bevezető rész

2 cikk – 1 bekezdés – 12 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 12. | „jogellenes elvitel vagy visszatartás”
  : egy gyermek elvitele vagy visszatartása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12.

„jogellenes elvitel vagy visszatartás”
  : egy gyermek elvitele vagy visszatartása;

„jogellenes elvitel vagy visszatartás”

| 12. | „a gyermek jogellenes külföldre vitele”
  : egy gyermek elvitele vagy visszatartása; |
| --- | --- |

12.

„a gyermek jogellenes külföldre vitele”
  : egy gyermek elvitele vagy visszatartása;

„a gyermek jogellenes külföldre vitele”

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Egy tagállam hatóságai joghatósággal rendelkeznek olyan gyermek feletti szülői felelősségre vonatkozó ügyekben, aki az adott tagállamban szokásos tartózkodási hellyel rendelkezik. Amennyiben egy gyermek jogszerűen költözik egyik tagállamból egy másikba, és ott új szokásos tartózkodási helyet szerez, az új szokásos tartózkodási hely szerinti tagállam hatóságai rendelkeznek joghatósággal. | (1)   Egy tagállam hatóságai joghatósággal rendelkeznek olyan gyermek feletti szülői felelősségre vonatkozó ügyekben, aki az adott tagállamban szokásos tartózkodási hellyel rendelkezik. Amennyiben egy gyermek jogszerűen költözik egyik tagállamból egy másikba, és ott új szokásos tartózkodási helyet szerez, az új szokásos tartózkodási hely szerinti tagállam hatóságai rendelkeznek joghatósággal
  , kivéve, ha a felek a költözés előtt beleegyeznek, hogy az illetékesség annak a tagállamnak a hatóságánál marad, amely a gyermek addigi szokásos tartózkodási helyéül szolgált
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Egy tagállam hatóságai joghatósággal rendelkeznek olyan gyermek feletti szülői felelősségre vonatkozó ügyekben, aki az adott tagállamban szokásos tartózkodási hellyel rendelkezik. Amennyiben egy gyermek jogszerűen költözik egyik tagállamból egy másikba, és ott új szokásos tartózkodási helyet szerez, az új szokásos tartózkodási hely szerinti tagállam hatóságai rendelkeznek joghatósággal.

(1)   Egy tagállam hatóságai joghatósággal rendelkeznek olyan gyermek feletti szülői felelősségre vonatkozó ügyekben, aki az adott tagállamban szokásos tartózkodási hellyel rendelkezik. Amennyiben egy gyermek jogszerűen költözik egyik tagállamból egy másikba, és ott új szokásos tartózkodási helyet szerez, az új szokásos tartózkodási hely szerinti tagállam hatóságai rendelkeznek joghatósággal
  , kivéve, ha a felek a költözés előtt beleegyeznek, hogy az illetékesség annak a tagállamnak a hatóságánál marad, amely a gyermek addigi szokásos tartózkodási helyéül szolgált
  .

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 a bekezdés (új)

7 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Folyamatban lévő, a felügyeletre és kapcsolattartásra irányuló eljárás esetén az eredeti eljárás helye szerinti tagállam hatósága az eljárás lezárásáig illetékes marad, kivéve, ha a felek az eljárás megszüntetésében állapodnak meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  Folyamatban lévő, a felügyeletre és kapcsolattartásra irányuló eljárás esetén az eredeti eljárás helye szerinti tagállam hatósága az eljárás lezárásáig illetékes marad, kivéve, ha a felek az eljárás megszüntetésében állapodnak meg.

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazható akkor, ha a láthatási jogok (1) bekezdésben említett jogosultja elfogadta a gyermek új szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam hatóságainak joghatóságát azáltal, hogy részt vesz az említett hatóságok előtt folyó eljárásokban azok joghatóságának vitatása nélkül. | (2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazható akkor, ha a láthatási jogok (1) bekezdésben említett jogosultja elfogadta a gyermek új szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam hatóságainak joghatóságát azáltal, hogy
  a korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti hatóság által a jogi következményekről nyújtott hivatalos tájékoztatás ellenére
  részt vesz az említett hatóságok előtt folyó eljárásokban azok joghatóságának vitatása nélkül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazható akkor, ha a láthatási jogok (1) bekezdésben említett jogosultja elfogadta a gyermek új szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam hatóságainak joghatóságát azáltal, hogy részt vesz az említett hatóságok előtt folyó eljárásokban azok joghatóságának vitatása nélkül.

(2)   Az (1) bekezdés nem alkalmazható akkor, ha a láthatási jogok (1) bekezdésben említett jogosultja elfogadta a gyermek új szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam hatóságainak joghatóságát azáltal, hogy
  a korábbi szokásos tartózkodási helye szerinti hatóság által a jogi következményekről nyújtott hivatalos tájékoztatás ellenére
  részt vesz az említett hatóságok előtt folyó eljárásokban azok joghatóságának vitatása nélkül.

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – b pont – i alpont

9 cikk – 1 bekezdés – b pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | egy éven belül azt követően, hogy a felügyeleti jog gyakorlója tudomást szerzett vagy tudomást kellett szereznie a gyermek tartózkodási helyéről,
  nem nyújtottak be
  a visszavitel iránti kérelmet annak a tagállamnak az illetékes hatóságaihoz, ahová a gyermeket elvitték, illetve amelyben visszatartották; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

egy éven belül azt követően, hogy a felügyeleti jog gyakorlója tudomást szerzett vagy tudomást kellett szereznie a gyermek tartózkodási helyéről,
  nem nyújtottak be
  a visszavitel iránti kérelmet annak a tagállamnak az illetékes hatóságaihoz, ahová a gyermeket elvitték, illetve amelyben visszatartották;

nem nyújtottak be

| i. | egy éven belül azt követően, hogy a felügyeleti jog gyakorlója tudomást szerzett vagy tudomást kellett szereznie a gyermek tartózkodási helyéről,
  és a hatóság által
  a visszavitel iránti
  kérelem benyújtásának jogi követelményéről nyújtott hivatalos tájékoztatás ellenére nem nyújtottak be ilyen
  kérelmet annak a tagállamnak az illetékes hatóságaihoz, ahová a gyermeket elvitték, illetve amelyben visszatartották; |
| --- | --- |

i.

egy éven belül azt követően, hogy a felügyeleti jog gyakorlója tudomást szerzett vagy tudomást kellett szereznie a gyermek tartózkodási helyéről,
  és a hatóság által
  a visszavitel iránti
  kérelem benyújtásának jogi követelményéről nyújtott hivatalos tájékoztatás ellenére nem nyújtottak be ilyen
  kérelmet annak a tagállamnak az illetékes hatóságaihoz, ahová a gyermeket elvitték, illetve amelyben visszatartották;

és a hatóság által

kérelem benyújtásának jogi követelményéről nyújtott hivatalos tájékoztatás ellenére nem nyújtottak be ilyen

Módosítás 39

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 5 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

10 cikk – 5 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A kijelölt bíróknak gyakorló és elsősorban határokon átnyúló joghatósági dimenzióval rendelkező ügyekben járatos tapasztalt családjogi bíráknak kell lenniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kijelölt bíróknak gyakorló és elsősorban határokon átnyúló joghatósági dimenzióval rendelkező ügyekben járatos tapasztalt családjogi bíráknak kell lenniük.

A kijelölt bíróknak gyakorló és elsősorban határokon átnyúló joghatósági dimenzióval rendelkező ügyekben járatos tapasztalt családjogi bíráknak kell lenniük.

Módosítás 40

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

12 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Sürgős esetben azon a tagállam hatóságai, amelyben a gyermek vagy a gyermek vagyona található, joghatósággal rendelkeznek arra, hogy a szóban forgó gyermek vagy vagyona tekintetében ï ideiglenes intézkedéseket –a védelmi intézkedéseket is beleértve – hozzanak. | Sürgős esetben azon a tagállam hatóságai, amelyben a gyermek vagy a gyermek vagyona található, joghatósággal rendelkeznek arra, hogy a szóban forgó gyermek vagy vagyona tekintetében ï ideiglenes intézkedéseket –a védelmi intézkedéseket is beleértve – hozzanak.
  Az ilyen intézkedések nem késleltethetik indokolatlanul az eljárást, valamint a felügyeleti és kapcsolattartási jogra vonatkozó jogerős határozatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Sürgős esetben azon a tagállam hatóságai, amelyben a gyermek vagy a gyermek vagyona található, joghatósággal rendelkeznek arra, hogy a szóban forgó gyermek vagy vagyona tekintetében ï ideiglenes intézkedéseket –a védelmi intézkedéseket is beleértve – hozzanak.

Sürgős esetben azon a tagállam hatóságai, amelyben a gyermek vagy a gyermek vagyona található, joghatósággal rendelkeznek arra, hogy a szóban forgó gyermek vagy vagyona tekintetében ï ideiglenes intézkedéseket –a védelmi intézkedéseket is beleértve – hozzanak.
  Az ilyen intézkedések nem késleltethetik indokolatlanul az eljárást, valamint a felügyeleti és kapcsolattartási jogra vonatkozó jogerős határozatokat.

Az ilyen intézkedések nem késleltethetik indokolatlanul az eljárást, valamint a felügyeleti és kapcsolattartási jogra vonatkozó jogerős határozatokat.

Módosítás 41

Módosítás 41

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

12 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdekének védelme úgy kívánja, az a hatóság, amely a biztosítási intézkedéseket hozta, közvetlenül vagy a 60. cikk szerint kijelölt központi hatóságon keresztül tájékoztatja az e rendelet alapján az ügy érdemét illetően joghatósággal rendelkező tagállam hatóságát. | Amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdekének védelme úgy kívánja, az a hatóság, amely a biztosítási intézkedéseket hozta, közvetlenül vagy a 60. cikk szerint kijelölt központi hatóságon keresztül tájékoztatja az e rendelet alapján az ügy érdemét illetően joghatósággal rendelkező tagállam hatóságát.
  Ennek a hatóságnak biztosítania kell, hogy az eljárásban érintett szülők egyenlő bánásmódban részesüljenek, továbbá azt, hogy azonnali és teljes körű tájékoztatást kapjanak az adott intézkedésekről olyan nyelven, amelyet teljesen megértenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdekének védelme úgy kívánja, az a hatóság, amely a biztosítási intézkedéseket hozta, közvetlenül vagy a 60. cikk szerint kijelölt központi hatóságon keresztül tájékoztatja az e rendelet alapján az ügy érdemét illetően joghatósággal rendelkező tagállam hatóságát.

Amennyiben a gyermek mindenek felett álló érdekének védelme úgy kívánja, az a hatóság, amely a biztosítási intézkedéseket hozta, közvetlenül vagy a 60. cikk szerint kijelölt központi hatóságon keresztül tájékoztatja az e rendelet alapján az ügy érdemét illetően joghatósággal rendelkező tagállam hatóságát.
  Ennek a hatóságnak biztosítania kell, hogy az eljárásban érintett szülők egyenlő bánásmódban részesüljenek, továbbá azt, hogy azonnali és teljes körű tájékoztatást kapjanak az adott intézkedésekről olyan nyelven, amelyet teljesen megértenek.

Ennek a hatóságnak biztosítania kell, hogy az eljárásban érintett szülők egyenlő bánásmódban részesüljenek, továbbá azt, hogy azonnali és teljes körű tájékoztatást kapjanak az adott intézkedésekről olyan nyelven, amelyet teljesen megértenek.

Módosítás 42

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés

12 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés alapján hozott intézkedések hatályukat vesztik, amint az e rendelet szerint az érdemi ügyet tekintve joghatósággal rendelkező tagállam hatósága megtette az általa megfelelőnek ítélt intézkedéseket. | (2)   Az (1) bekezdés alapján hozott intézkedések hatályukat vesztik, amint az e rendelet szerint az érdemi ügyet tekintve joghatósággal rendelkező tagállam hatósága megtette az általa megfelelőnek ítélt intézkedéseket
  , továbbá attól az időponttól számítva, hogy ezekről az intézkedésekről értesítette azon tagállam hatóságát, amelyben az ideiglenes intézkedéseket meghozták
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés alapján hozott intézkedések hatályukat vesztik, amint az e rendelet szerint az érdemi ügyet tekintve joghatósággal rendelkező tagállam hatósága megtette az általa megfelelőnek ítélt intézkedéseket.

(2)   Az (1) bekezdés alapján hozott intézkedések hatályukat vesztik, amint az e rendelet szerint az érdemi ügyet tekintve joghatósággal rendelkező tagállam hatósága megtette az általa megfelelőnek ítélt intézkedéseket
  , továbbá attól az időponttól számítva, hogy ezekről az intézkedésekről értesítette azon tagállam hatóságát, amelyben az ideiglenes intézkedéseket meghozták
  .

Módosítás 43

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

19 cikk – 2 a bekezdés (új)

19 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az (1) és a (2) bekezdésben említett esetekben a jogvitában eljáró hatóság kérésére, bármely más eljáró hatóság a 15. cikknek megfelelően haladéktalanul tájékoztatja a megkereső hatóságot arról, hogy mikor indította meg az eljárást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2a)
     
  Az (1) és a (2) bekezdésben említett esetekben a jogvitában eljáró hatóság kérésére, bármely más eljáró hatóság a 15. cikknek megfelelően haladéktalanul tájékoztatja a megkereső hatóságot arról, hogy mikor indította meg az eljárást.

Módosítás 44

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

20 cikk

20 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 20. cikk | 20. cikk |
| A gyermek véleménynyilvánításhoz való joga | A gyermek véleménynyilvánításhoz való joga |
| A tagállamok hatóságai – az e fejezet 2. szakasza szerinti joghatóságuk gyakorlásakor – biztosítják, hogy az ítélőképessége birtokában lévő gyermek tényleges és hatékony lehetőséget kapjon arra, hogy az eljárások alatt szabadon kifejezhesse véleményét. | A tagállamok hatóságai – az e fejezet 2. szakasza szerinti joghatóságuk gyakorlásakor – biztosítják, hogy az ítélőképessége birtokában lévő gyermek,
  a vonatkozó nemzeti eljárásjognak, a Charta 24. cikke (1) bekezdésének, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 12. cikkének, valamint az Európa Tanács gyermekek és 18 év alatti fiatalok részvételéről szóló ajánlásának megfelelően

   (1a) tényleges és hatékony lehetőséget kapjon arra, hogy az eljárások alatt szabadon kifejezhesse véleményét.
  A hatóságoknak a határozatban dokumentálniuk kell az ezzel kapcsolatos megfontolásaikat. |
| | A gyermek véleménynyilvánításhoz való jogához kapcsolódó meghallgatást – különösen a szülők részéről – rá nehezedő nyomás nélkül bíró, vagy a nemzeti rendelkezéseknek megfelelő képzettséggel rendelkező szakember végezheti, a gyermek életkorának megfelelő gyermekbarát nyelvi és fogalmi környezetben, és a meghallgatás során garantálni kell a gyermek érzelmi integritásának és mindenek felett álló érdekének védelmét. |
| | A gyermek meghallgatását az eljárásban részt vevő felek vagy jogi képviselőik jelenlétében nem lehet lefolytatni, hanem azt rögzíteni kell és csatolni kell a dokumentációhoz annak érdekében, hogy a felek és jogi képviselőik megismerhessék a meghallgatás felvételét. |
| A hatóság – a gyermek korára és érettségi fokára figyelemmel – kellően tekintetbe veszi a gyermek véleményét, és megfontolásait határozatában dokumentálja. | A hatóság
  a gyermek mindenek felett álló érdekének figyelembe vételével
   – a gyermek korára és érettségi fokára figyelemmel – kellően tekintetbe veszi a gyermek véleményét, és megfontolásait határozatában érthetően dokumentálja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

20. cikk

20. cikk

A gyermek véleménynyilvánításhoz való joga

A gyermek véleménynyilvánításhoz való joga

A tagállamok hatóságai – az e fejezet 2. szakasza szerinti joghatóságuk gyakorlásakor – biztosítják, hogy az ítélőképessége birtokában lévő gyermek tényleges és hatékony lehetőséget kapjon arra, hogy az eljárások alatt szabadon kifejezhesse véleményét.

A tagállamok hatóságai – az e fejezet 2. szakasza szerinti joghatóságuk gyakorlásakor – biztosítják, hogy az ítélőképessége birtokában lévő gyermek,
  a vonatkozó nemzeti eljárásjognak, a Charta 24. cikke (1) bekezdésének, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 12. cikkének, valamint az Európa Tanács gyermekek és 18 év alatti fiatalok részvételéről szóló ajánlásának megfelelően

   (1a) tényleges és hatékony lehetőséget kapjon arra, hogy az eljárások alatt szabadon kifejezhesse véleményét.
  A hatóságoknak a határozatban dokumentálniuk kell az ezzel kapcsolatos megfontolásaikat.

a vonatkozó nemzeti eljárásjognak, a Charta 24. cikke (1) bekezdésének, a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény 12. cikkének, valamint az Európa Tanács gyermekek és 18 év alatti fiatalok részvételéről szóló ajánlásának megfelelően

1a

A hatóságoknak a határozatban dokumentálniuk kell az ezzel kapcsolatos megfontolásaikat.

A gyermek véleménynyilvánításhoz való jogához kapcsolódó meghallgatást – különösen a szülők részéről – rá nehezedő nyomás nélkül bíró, vagy a nemzeti rendelkezéseknek megfelelő képzettséggel rendelkező szakember végezheti, a gyermek életkorának megfelelő gyermekbarát nyelvi és fogalmi környezetben, és a meghallgatás során garantálni kell a gyermek érzelmi integritásának és mindenek felett álló érdekének védelmét.

A gyermek véleménynyilvánításhoz való jogához kapcsolódó meghallgatást – különösen a szülők részéről – rá nehezedő nyomás nélkül bíró, vagy a nemzeti rendelkezéseknek megfelelő képzettséggel rendelkező szakember végezheti, a gyermek életkorának megfelelő gyermekbarát nyelvi és fogalmi környezetben, és a meghallgatás során garantálni kell a gyermek érzelmi integritásának és mindenek felett álló érdekének védelmét.

A gyermek meghallgatását az eljárásban részt vevő felek vagy jogi képviselőik jelenlétében nem lehet lefolytatni, hanem azt rögzíteni kell és csatolni kell a dokumentációhoz annak érdekében, hogy a felek és jogi képviselőik megismerhessék a meghallgatás felvételét.

A gyermek meghallgatását az eljárásban részt vevő felek vagy jogi képviselőik jelenlétében nem lehet lefolytatni, hanem azt rögzíteni kell és csatolni kell a dokumentációhoz annak érdekében, hogy a felek és jogi képviselőik megismerhessék a meghallgatás felvételét.

A hatóság – a gyermek korára és érettségi fokára figyelemmel – kellően tekintetbe veszi a gyermek véleményét, és megfontolásait határozatában dokumentálja.

A hatóság
  a gyermek mindenek felett álló érdekének figyelembe vételével
   – a gyermek korára és érettségi fokára figyelemmel – kellően tekintetbe veszi a gyermek véleményét, és megfontolásait határozatában érthetően dokumentálja.

a gyermek mindenek felett álló érdekének figyelembe vételével

Módosítás 45

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 2 bekezdés

23 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A bíróság az eljárás során a lehető leghamarabb megvizsgálja, hogy a felek hajlandóak-e részt venni közvetítésben a célból, hogy a gyermek mindenek felett álló érdekében elfogadott megoldást találjanak, feltéve, hogy ez nem késlelteti szükségtelenül az eljárást. | (2)   A bíróság az eljárás során a lehető leghamarabb megvizsgálja, hogy a felek hajlandóak-e részt venni közvetítésben a célból, hogy a gyermek mindenek felett álló érdekében elfogadott megoldást találjanak, feltéve, hogy ez nem késlelteti szükségtelenül az eljárást.
  Ebben az esetben a bíróság felkéri a feleket, hogy vegyenek igénybe közvetítést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   A bíróság az eljárás során a lehető leghamarabb megvizsgálja, hogy a felek hajlandóak-e részt venni közvetítésben a célból, hogy a gyermek mindenek felett álló érdekében elfogadott megoldást találjanak, feltéve, hogy ez nem késlelteti szükségtelenül az eljárást.

(2)   A bíróság az eljárás során a lehető leghamarabb megvizsgálja, hogy a felek hajlandóak-e részt venni közvetítésben a célból, hogy a gyermek mindenek felett álló érdekében elfogadott megoldást találjanak, feltéve, hogy ez nem késlelteti szükségtelenül az eljárást.
  Ebben az esetben a bíróság felkéri a feleket, hogy vegyenek igénybe közvetítést.

Módosítás 46

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 3 bekezdés

25 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A bíróság ideiglenesen végrehajthatóvá nyilváníthatja a gyermek visszavitelét elrendelkező határozatot, még akkor is, ha a nemzeti jog nem rendelkezik ilyen ideiglenes végrehajthatóságról. | (3)   A bíróság
  a gyermek mindenek felett álló érdekét figyelembe véve
  ideiglenesen végrehajthatóvá nyilváníthatja a gyermek visszavitelét elrendelkező határozatot, még akkor is, ha a nemzeti jog nem rendelkezik ilyen ideiglenes végrehajthatóságról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   A bíróság ideiglenesen végrehajthatóvá nyilváníthatja a gyermek visszavitelét elrendelkező határozatot, még akkor is, ha a nemzeti jog nem rendelkezik ilyen ideiglenes végrehajthatóságról.

(3)   A bíróság
  a gyermek mindenek felett álló érdekét figyelembe véve
  ideiglenesen végrehajthatóvá nyilváníthatja a gyermek visszavitelét elrendelkező határozatot, még akkor is, ha a nemzeti jog nem rendelkezik ilyen ideiglenes végrehajthatóságról.

Módosítás 47

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

25 cikk – 5 a bekezdés (új)

25 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Ha egy igazságügyi hatóság elrendelte egy gyermek visszavitelét, a jogellenes elvitelre vonatkozó határozat hatálybalépésének időpontja előtt értesíti a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam központi hatóságát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  Ha egy igazságügyi hatóság elrendelte egy gyermek visszavitelét, a jogellenes elvitelre vonatkozó határozat hatálybalépésének időpontja előtt értesíti a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam központi hatóságát.

Módosítás 48

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

32 cikk – 4 bekezdés

32 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Amennyiben a határozatot a végrehajtási eljárás megkezdésétől számított hat héten belül nem hajtják végre, a végrehajtás helye szerinti tagállam bírósága erről és ennek indokairól tájékoztatja az eredeti eljárás helye szerinti tagállam megkereső központi hatóságát vagy a kérelmezőt, ha az eljárásokat a központi hatóság közreműködése nélkül kezdeményezték. | (4)   Amennyiben a határozatot a végrehajtási eljárás megkezdésétől számított hat héten belül nem hajtják végre, a végrehajtás helye szerinti tagállam bírósága erről és ennek indokairól
  megfelelően
  tájékoztatja az eredeti eljárás helye szerinti tagállam megkereső központi hatóságát vagy a kérelmezőt, ha az eljárásokat a központi hatóság közreműködése nélkül kezdeményezték
  , és megadja a végrehajtás tervezett időpontját
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Amennyiben a határozatot a végrehajtási eljárás megkezdésétől számított hat héten belül nem hajtják végre, a végrehajtás helye szerinti tagállam bírósága erről és ennek indokairól tájékoztatja az eredeti eljárás helye szerinti tagállam megkereső központi hatóságát vagy a kérelmezőt, ha az eljárásokat a központi hatóság közreműködése nélkül kezdeményezték.

(4)   Amennyiben a határozatot a végrehajtási eljárás megkezdésétől számított hat héten belül nem hajtják végre, a végrehajtás helye szerinti tagállam bírósága erről és ennek indokairól
  megfelelően
  tájékoztatja az eredeti eljárás helye szerinti tagállam megkereső központi hatóságát vagy a kérelmezőt, ha az eljárásokat a központi hatóság közreműködése nélkül kezdeményezték
  , és megadja a végrehajtás tervezett időpontját
  .

Módosítás 49

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

37 cikk – 1 bekezdés – a pont

37 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az ilyen elismerés nyilvánvalóan ellentétes annak a tagállamnak a közrendjével, ahol az elismerést kérik; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

az ilyen elismerés nyilvánvalóan ellentétes annak a tagállamnak a közrendjével, ahol az elismerést kérik; vagy

| a) | az ilyen elismerés nyilvánvalóan ellentétes annak a tagállamnak a közrendjével, ahol az elismerést kérik
  , anélkül, hogy az elismerés megtagadása a Charta 21. cikke szerint tiltott, bármilyen formában megvalósuló hátrányos megkülönböztetéshez vezetne;
  vagy |
| --- | --- |

a)

az ilyen elismerés nyilvánvalóan ellentétes annak a tagállamnak a közrendjével, ahol az elismerést kérik
  , anélkül, hogy az elismerés megtagadása a Charta 21. cikke szerint tiltott, bármilyen formában megvalósuló hátrányos megkülönböztetéshez vezetne;
  vagy

, anélkül, hogy az elismerés megtagadása a Charta 21. cikke szerint tiltott, bármilyen formában megvalósuló hátrányos megkülönböztetéshez vezetne;

Módosítás 50

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

38 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Bármely érdekelt fél kérésére
  megtagadják
   a szülői felelősségre vonatkozó
  határozat elismerését
  , amennyiben: | (1)   Bármely érdekelt fél kérésére
  nem ismerik el
  a szülői felelősségre vonatkozó
  határozatot
  , amennyiben: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Bármely érdekelt fél kérésére
  megtagadják
   a szülői felelősségre vonatkozó
  határozat elismerését
  , amennyiben:

(1)   Bármely érdekelt fél kérésére
  nem ismerik el
  a szülői felelősségre vonatkozó
  határozatot
  , amennyiben:

Módosítás 51

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

38 cikk – 1 bekezdés – b pont

38 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | ha a határozatot az alperes távollétében hozták, amennyiben az alperesnek nem kézbesítették az eljárást megindító vagy azzal egyenértékű iratot megfelelő időben és olyan módon, hogy az alperes védelméről gondoskodhasson, kivéve, ha megállapítást nyer, hogy az alperes egyértelműen elfogadta a határozatot; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

ha a határozatot az alperes távollétében hozták, amennyiben az alperesnek nem kézbesítették az eljárást megindító vagy azzal egyenértékű iratot megfelelő időben és olyan módon, hogy az alperes védelméről gondoskodhasson, kivéve, ha megállapítást nyer, hogy az alperes egyértelműen elfogadta a határozatot; vagy

| b) | A módosítás a magyar változatot nem érinti; vagy |
| --- | --- |

b)

A módosítás a magyar változatot nem érinti; vagy

Módosítás 52

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

58 cikk – 1 bekezdés

58 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A kérelmező, aki az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban teljes vagy részleges jogi segítségnyújtásban vagy költségmentességben részesült, a 27. cikk (3) bekezdésében, a 32., 39. és 42. cikkben előírt rendelkezéseknek megfelelően jogosult a végrehajtás szerinti tagállam jogában meghatározott legkedvezőbb jogi segítségnyújtásban, segélyben vagy a legszélesebb körű költségmentességben részesülni. | A kérelmező, aki az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban teljes vagy részleges jogi segítségnyújtásban
  , a közvetítés igénybevétele során felmerült költségekkel kapcsolatos segítségnyújtásban
  vagy költségmentességben részesült, a 27. cikk (3) bekezdésében
  és
  a 32., 39. és 42. cikkben előírt rendelkezéseknek megfelelően jogosult a végrehajtás szerinti tagállam jogában meghatározott legkedvezőbb jogi segítségnyújtásban, segélyben vagy a legszélesebb körű költségmentességben részesülni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A kérelmező, aki az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban teljes vagy részleges jogi segítségnyújtásban vagy költségmentességben részesült, a 27. cikk (3) bekezdésében, a 32., 39. és 42. cikkben előírt rendelkezéseknek megfelelően jogosult a végrehajtás szerinti tagállam jogában meghatározott legkedvezőbb jogi segítségnyújtásban, segélyben vagy a legszélesebb körű költségmentességben részesülni.

A kérelmező, aki az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban teljes vagy részleges jogi segítségnyújtásban
  , a közvetítés igénybevétele során felmerült költségekkel kapcsolatos segítségnyújtásban
  vagy költségmentességben részesült, a 27. cikk (3) bekezdésében
  és
  a 32., 39. és 42. cikkben előírt rendelkezéseknek megfelelően jogosult a végrehajtás szerinti tagállam jogában meghatározott legkedvezőbb jogi segítségnyújtásban, segélyben vagy a legszélesebb körű költségmentességben részesülni.

, a közvetítés igénybevétele során felmerült költségekkel kapcsolatos segítségnyújtásban

és

Módosítás 53

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

63 cikk – 1 bekezdés – a pont

63 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | egy másik tagállam központi hatóságának kérésére segítséget nyújtsanak a gyermek hollétének felkutatásában, amennyiben úgy tűnik, hogy a gyermek a megkeresett tagállam területén tartózkodik, és a gyermek hollétének felkutatása szükséges
  az
  e rendelet
  alapján tett megkeresés végrehajtásához
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

egy másik tagállam központi hatóságának kérésére segítséget nyújtsanak a gyermek hollétének felkutatásában, amennyiben úgy tűnik, hogy a gyermek a megkeresett tagállam területén tartózkodik, és a gyermek hollétének felkutatása szükséges
  az
  e rendelet
  alapján tett megkeresés végrehajtásához
  ;

az

alapján tett megkeresés végrehajtásához

| a) | egy másik tagállam központi hatóságának kérésére segítséget nyújtsanak a gyermek hollétének felkutatásában, amennyiben úgy tűnik, hogy a gyermek a megkeresett tagállam területén tartózkodik, és a gyermek hollétének felkutatása szükséges e rendelet
  alkalmazásához
  ; |
| --- | --- |

a)

egy másik tagállam központi hatóságának kérésére segítséget nyújtsanak a gyermek hollétének felkutatásában, amennyiben úgy tűnik, hogy a gyermek a megkeresett tagállam területén tartózkodik, és a gyermek hollétének felkutatása szükséges e rendelet
  alkalmazásához
  ;

alkalmazásához

Módosítás 54

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

63 cikk – 1 bekezdés – d pont

63 cikk – 1 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | elősegítsék
  a
   hatóságok közötti kapcsolattartást, különösen a 14., cikk, a 25. cikk (1) bekezdése a) pontjának, a 26. cikk (2) bekezdésének és a 26. cikk (4) bekezdése második albekezdésének alkalmazásában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

elősegítsék
  a
   hatóságok közötti kapcsolattartást, különösen a 14., cikk, a 25. cikk (1) bekezdése a) pontjának, a 26. cikk (2) bekezdésének és a 26. cikk (4) bekezdése második albekezdésének alkalmazásában;

a

| d) | elősegítsék
  az igazságügyi
   hatóságok közötti kapcsolattartást, különösen a 14.
  és a 19.
  cikk, a 25. cikk (1) bekezdése a) pontjának, a 26. cikk (2) bekezdésének és a 26. cikk (4) bekezdése második albekezdésének alkalmazásában; |
| --- | --- |

d)

elősegítsék
  az igazságügyi
   hatóságok közötti kapcsolattartást, különösen a 14.
  és a 19.
  cikk, a 25. cikk (1) bekezdése a) pontjának, a 26. cikk (2) bekezdésének és a 26. cikk (4) bekezdése második albekezdésének alkalmazásában;

az igazságügyi

és a 19.

Módosítás 55

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

63 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

63 cikk – 1 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | a szülői felelősség gyakorlóit tájékoztatni kell a jogsegély és a jogi tanácsadás lehetőségeiről, például a kétnyelvű szakosodott ügyvédek által nyújtott segítségről annak megakadályozása érdekében, hogy a szülői felelősség gyakorlói úgy adják hozzájárulásukat, hogy ne ismernék annak összes vonzatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ea)

ea)

a szülői felelősség gyakorlóit tájékoztatni kell a jogsegély és a jogi tanácsadás lehetőségeiről, például a kétnyelvű szakosodott ügyvédek által nyújtott segítségről annak megakadályozása érdekében, hogy a szülői felelősség gyakorlói úgy adják hozzájárulásukat, hogy ne ismernék annak összes vonzatát.

a szülői felelősség gyakorlóit tájékoztatni kell a jogsegély és a jogi tanácsadás lehetőségeiről, például a kétnyelvű szakosodott ügyvédek által nyújtott segítségről annak megakadályozása érdekében, hogy a szülői felelősség gyakorlói úgy adják hozzájárulásukat, hogy ne ismernék annak összes vonzatát.

Módosítás 56

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

63 cikk – 1 bekezdés – g pont

63 cikk – 1 bekezdés – g pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| g) | biztosítsák, hogy amennyiben az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a gyermek visszavitelére vonatkozó bírósági eljárások megindítását kezdeményezik vagy segítik elő, az ilyen eljárások céljából készített akta hat héten belül hiánytalan legyen, kivéve, ha ezt kivételes körülmények miatt nem lehetséges. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

g)

biztosítsák, hogy amennyiben az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a gyermek visszavitelére vonatkozó bírósági eljárások megindítását kezdeményezik vagy segítik elő, az ilyen eljárások céljából készített akta hat héten belül hiánytalan legyen, kivéve, ha ezt kivételes körülmények miatt nem lehetséges.

| g) | biztosítsák, hogy amennyiben az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a gyermek visszavitelére vonatkozó bírósági eljárások megindítását kezdeményezik vagy segítik elő, az ilyen eljárások céljából készített akta hat héten belül hiánytalan legyen
  és be legyen nyújtva a bírósághoz vagy egyéb illetékes hatósághoz
  , kivéve, ha ez kivételes körülmények miatt nem lehetséges. |
| --- | --- |

g)

biztosítsák, hogy amennyiben az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a gyermek visszavitelére vonatkozó bírósági eljárások megindítását kezdeményezik vagy segítik elő, az ilyen eljárások céljából készített akta hat héten belül hiánytalan legyen
  és be legyen nyújtva a bírósághoz vagy egyéb illetékes hatósághoz
  , kivéve, ha ez kivételes körülmények miatt nem lehetséges.

és be legyen nyújtva a bírósághoz vagy egyéb illetékes hatósághoz

Módosítás 57

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

64 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Az olyan tagállam központi hatóságának vagy más hatóságának indoklással alátámasztott kérésére, amelyhez a gyermeket szoros kötelék fűzi, azon tagállam központi hatósága, amelyben a gyermek szokásos tartózkodási helye van és amelyben a gyermek tartózkodik, közvetlenül, illetve hatóságokon vagy más szervezeteken keresztül: | A módosítás a magyar változatot nem érinti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Az olyan tagállam központi hatóságának vagy más hatóságának indoklással alátámasztott kérésére, amelyhez a gyermeket szoros kötelék fűzi, azon tagállam központi hatósága, amelyben a gyermek szokásos tartózkodási helye van és amelyben a gyermek tartózkodik, közvetlenül, illetve hatóságokon vagy más szervezeteken keresztül:

A módosítás a magyar változatot nem érinti.

A módosítás a magyar változatot nem érinti.

Módosítás 58

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 2 bekezdés

64 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben szülői felelősséget érintő határozat meghozatalát mérlegelik, valamely tagállam illetékes
  hatósága
   – amennyiben a gyermek helyzete szükségessé teszi –
  megkeresheti
  valamely más tagállam olyan illetékes hatóságot, amely a gyermek védelme szempontjából lényeges információ birtokában van, hogy közölje ezt az információt. | (2)   Amennyiben szülői felelősséget érintő határozat meghozatalát mérlegelik, valamely tagállam illetékes
  hatóságának
   – amennyiben a gyermek helyzete szükségessé teszi –
  meg kell keresnie
  valamely más tagállam olyan illetékes hatóságot, amely a gyermek védelme szempontjából lényeges információ birtokában van, hogy közölje ezt az információt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben szülői felelősséget érintő határozat meghozatalát mérlegelik, valamely tagállam illetékes
  hatósága
   – amennyiben a gyermek helyzete szükségessé teszi –
  megkeresheti
  valamely más tagállam olyan illetékes hatóságot, amely a gyermek védelme szempontjából lényeges információ birtokában van, hogy közölje ezt az információt.

(2)   Amennyiben szülői felelősséget érintő határozat meghozatalát mérlegelik, valamely tagállam illetékes
  hatóságának
   – amennyiben a gyermek helyzete szükségessé teszi –
  meg kell keresnie
  valamely más tagállam olyan illetékes hatóságot, amely a gyermek védelme szempontjából lényeges információ birtokában van, hogy közölje ezt az információt.

Módosítás 59

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 2 a bekezdés (új)

64 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2а)
     
  A szülői felelősséggel kapcsolatos kérdések rendezése során a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam központi hatósága indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a gyermek vagy valamelyik szülő állampolgársága szerinti tagállam központi hatóságát a folyamatban lévő eljárásról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2а)
     
  A szülői felelősséggel kapcsolatos kérdések rendezése során a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam központi hatósága indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a gyermek vagy valamelyik szülő állampolgársága szerinti tagállam központi hatóságát a folyamatban lévő eljárásról.

Módosítás 60

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 3 bekezdés

64 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Valamely tagállam
  hatósága megkeresheti
  egy másik tagállam hatóságait, hogy nyújtsanak segítséget a szülői felelősséget illetően hozott határozatok végrehajtásában, különösen a láthatási jogok, valamint a rendszeres közvetlen kapcsolattartáshoz való jog hatékony gyakorlásának biztosításában. | (3)   Valamely tagállam
  hatóságának meg kell keresnie
  egy másik tagállam hatóságait, hogy nyújtsanak segítséget a szülői felelősséget illetően hozott határozatok végrehajtásában, különösen a láthatási jogok, valamint a rendszeres közvetlen kapcsolattartáshoz való jog hatékony gyakorlásának biztosításában. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Valamely tagállam
  hatósága megkeresheti
  egy másik tagállam hatóságait, hogy nyújtsanak segítséget a szülői felelősséget illetően hozott határozatok végrehajtásában, különösen a láthatási jogok, valamint a rendszeres közvetlen kapcsolattartáshoz való jog hatékony gyakorlásának biztosításában.

(3)   Valamely tagállam
  hatóságának meg kell keresnie
  egy másik tagállam hatóságait, hogy nyújtsanak segítséget a szülői felelősséget illetően hozott határozatok végrehajtásában, különösen a láthatási jogok, valamint a rendszeres közvetlen kapcsolattartáshoz való jog hatékony gyakorlásának biztosításában.

Módosítás 61

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 5 bekezdés

64 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Azon tagállam hatóságai, amelyben a gyermek nem rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel, az említett tagállamban tartózkodó olyan
  személy
  kérésére, aki láthatási jogának megállapítását vagy biztosítását kéri, illetve valamely más tagállam központi hatóságának kérésére, információkat vagy bizonyítékokat gyűjthetnek és megállapíthatják
  a szülő
  láthatási jog gyakorlására való alkalmasságát és a láthatási jog gyakorlásának feltételeit. | (5)   Azon tagállam hatóságai, amelyben a gyermek nem rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel, az említett tagállamban tartózkodó olyan
  szülő vagy családtag
  kérésére, aki láthatási jogának megállapítását vagy biztosítását kéri, illetve valamely más tagállam központi hatóságának kérésére, információkat vagy bizonyítékokat gyűjthetnek és megállapíthatják
  e személyek
  láthatási jog gyakorlására való alkalmasságát és e jog gyakorlásának feltételeit. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5)   Azon tagállam hatóságai, amelyben a gyermek nem rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel, az említett tagállamban tartózkodó olyan
  személy
  kérésére, aki láthatási jogának megállapítását vagy biztosítását kéri, illetve valamely más tagállam központi hatóságának kérésére, információkat vagy bizonyítékokat gyűjthetnek és megállapíthatják
  a szülő
  láthatási jog gyakorlására való alkalmasságát és a láthatási jog gyakorlásának feltételeit.

(5)   Azon tagállam hatóságai, amelyben a gyermek nem rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel, az említett tagállamban tartózkodó olyan
  szülő vagy családtag
  kérésére, aki láthatási jogának megállapítását vagy biztosítását kéri, illetve valamely más tagállam központi hatóságának kérésére, információkat vagy bizonyítékokat gyűjthetnek és megállapíthatják
  e személyek
  láthatási jog gyakorlására való alkalmasságát és e jog gyakorlásának feltételeit.

Módosítás 62

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

64 cikk – 5 a bekezdés (új)

64 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Valamely tagállam hatósága kérheti egy másik tagállam központi hatóságát, hogy a rendelet hatálya alá tartozó, valamint egy ügy e rendelet értelmében történő vizsgálata szempontjából releváns kérdések tekintetében nyújtson tájékoztatást az adott tagállam nemzeti jogáról. A megkeresett tagállam hatóságai haladéktalanul eleget tesznek a kérésnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(5a)
     
  Valamely tagállam hatósága kérheti egy másik tagállam központi hatóságát, hogy a rendelet hatálya alá tartozó, valamint egy ügy e rendelet értelmében történő vizsgálata szempontjából releváns kérdések tekintetében nyújtson tájékoztatást az adott tagállam nemzeti jogáról. A megkeresett tagállam hatóságai haladéktalanul eleget tesznek a kérésnek.

Módosítás 63

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

65 cikk – 1 bekezdés

65 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben az e rendelet szerint joghatósággal rendelkező hatóság mérlegeli egy gyermek
  intézményi gondozásba
  vagy
  nevelőszülőknél
  történő elhelyezését egy másik tagállamban, úgy először megszerzi az említett másik tagállam illetékes hatóságának hozzájárulását . E célból saját tagállamának központi hatóságán keresztül jóváhagyás iránti kérelmet továbbít azon tagállam központi hatóságának, ahol a gyermeket elhelyezni kívánja, amely kérelem jelentést tartalmaz a gyermekről, valamint a javasolt elhelyezés vagy gondozás indokairól. | (1)   Amennyiben az e rendelet szerint joghatósággal rendelkező hatóság mérlegeli egy gyermek
  családtagoknál, nevelőszülőknél
  vagy
  biztonságos intézményi gondozásba
  történő elhelyezését egy másik tagállamban, úgy először megszerzi az említett másik tagállam illetékes hatóságának hozzájárulását. E célból saját tagállamának központi hatóságán keresztül jóváhagyás iránti kérelmet továbbít azon tagállam központi hatóságának, ahol a gyermeket elhelyezni kívánja, amely kérelem jelentést tartalmaz a gyermekről, valamint a javasolt elhelyezés vagy gondozás indokairól.
  A tagállamok a szülők és a gyermek hozzátartozói számára lakóhelyüktől függetlenül rendszeres kaőcsolattartást biztosítanak, kivéve, ha ez veszélyezteti a gyermek jólétét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1)   Amennyiben az e rendelet szerint joghatósággal rendelkező hatóság mérlegeli egy gyermek
  intézményi gondozásba
  vagy
  nevelőszülőknél
  történő elhelyezését egy másik tagállamban, úgy először megszerzi az említett másik tagállam illetékes hatóságának hozzájárulását . E célból saját tagállamának központi hatóságán keresztül jóváhagyás iránti kérelmet továbbít azon tagállam központi hatóságának, ahol a gyermeket elhelyezni kívánja, amely kérelem jelentést tartalmaz a gyermekről, valamint a javasolt elhelyezés vagy gondozás indokairól.

(1)   Amennyiben az e rendelet szerint joghatósággal rendelkező hatóság mérlegeli egy gyermek
  családtagoknál, nevelőszülőknél
  vagy
  biztonságos intézményi gondozásba
  történő elhelyezését egy másik tagállamban, úgy először megszerzi az említett másik tagállam illetékes hatóságának hozzájárulását. E célból saját tagállamának központi hatóságán keresztül jóváhagyás iránti kérelmet továbbít azon tagállam központi hatóságának, ahol a gyermeket elhelyezni kívánja, amely kérelem jelentést tartalmaz a gyermekről, valamint a javasolt elhelyezés vagy gondozás indokairól.
  A tagállamok a szülők és a gyermek hozzátartozói számára lakóhelyüktől függetlenül rendszeres kaőcsolattartást biztosítanak, kivéve, ha ez veszélyezteti a gyermek jólétét.

Módosítás 64

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

65 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

65 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Amennyiben az illetékes hatóság szociális munkásokat kíván küldeni egy másik tagállamba annak megállapítása érdekében, hogy az elhelyezés összeegyeztethető-e a gyermek jólétének szempontjával, akkor erről tájékoztatja az érintett tagállamot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben az illetékes hatóság szociális munkásokat kíván küldeni egy másik tagállamba annak megállapítása érdekében, hogy az elhelyezés összeegyeztethető-e a gyermek jólétének szempontjával, akkor erről tájékoztatja az érintett tagállamot.

Amennyiben az illetékes hatóság szociális munkásokat kíván küldeni egy másik tagállamba annak megállapítása érdekében, hogy az elhelyezés összeegyeztethető-e a gyermek jólétének szempontjával, akkor erről tájékoztatja az érintett tagállamot.

Módosítás 65

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

66 cikk – 4 bekezdés

66 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az egyes központi hatóságok viselik saját költségeiket. | (4)   Az egyes központi hatóságok viselik saját költségeiket
  , kivéve, ha a kérelmező és a megkeresett tagállam egymással ettől eltérően állapodik meg
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(4)   Az egyes központi hatóságok viselik saját költségeiket.

(4)   Az egyes központi hatóságok viselik saját költségeiket
  , kivéve, ha a kérelmező és a megkeresett tagállam egymással ettől eltérően állapodik meg
  .

Módosítás 66

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

79 cikk – 1 bekezdés

79 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| [
  10
  évvel az alkalmazás
  megkezdésének időpontja
  után]-ig a Bizottság a tagállamok által átadott információk felhasználásával jelentést készít az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére e rendelet utólagos értékeléséről . A jelentéshez szükség esetén jogalkotási javaslatot mellékelnek. | ... [
  öt
  évvel az alkalmazás
  kezdőnapja
  után]-ig a Bizottság a tagállamok által átadott információk felhasználásával jelentést készít az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére e rendelet utólagos értékeléséről. A jelentéshez szükség esetén jogalkotási javaslatot mellékelnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

[
  10
  évvel az alkalmazás
  megkezdésének időpontja
  után]-ig a Bizottság a tagállamok által átadott információk felhasználásával jelentést készít az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére e rendelet utólagos értékeléséről . A jelentéshez szükség esetén jogalkotási javaslatot mellékelnek.

10

megkezdésének időpontja

... [
  öt
  évvel az alkalmazás
  kezdőnapja
  után]-ig a Bizottság a tagállamok által átadott információk felhasználásával jelentést készít az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság részére e rendelet utólagos értékeléséről. A jelentéshez szükség esetén jogalkotási javaslatot mellékelnek.

öt

kezdőnapja

Módosítás 67

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

79 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

79 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | a szülői felelősségre vonatkozó közvetítői eljárások és az azokban hozott határozatok száma; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

aa)

aa)

a szülői felelősségre vonatkozó közvetítői eljárások és az azokban hozott határozatok száma;

a szülői felelősségre vonatkozó közvetítői eljárások és az azokban hozott határozatok száma;

---

(1)  HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

1

(34)  A Tanács
  2003. november 27-i
  2201/2003/EK rendelete a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).

34

2003. november 27-i

(35)  Lásd az V. mellékletet.

35

(34)  A Tanács 2201/2003/EK rendelete
  (2003. november 27.)
  a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).

34

(2003. november 27.)

(35)  Lásd az V. mellékletet.

35

(1a)  
  2012. március 28-i CM/Rec(2012)2. számú ajánlás.

1a

2012. március 28-i CM/Rec(2012)2. számú ajánlás.

(1a)  
  A 2012. március 28-i CM/Rec(2012)2. számú ajánlás.

1a

A 2012. március 28-i CM/Rec(2012)2. számú ajánlás.

---