# Jurnalul Oficial C 440/6 de

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 440 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 616 decembrie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 440

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 616 decembrie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 537-a sesiune plenară a CESE, 19.9.2018-20.9.2018 |
| 2018/C 440/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Inteligența artificială: anticiparea impactului său asupra muncii pentru asigurarea unei tranziții echitabile (aviz din proprie inițiativă) | 1 |
| 2018/C 440/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Încredere, respectarea vieții private și securitate pentru consumatori și întreprinderi în contextul internetului obiectelor (aviz din proprie inițiativă) | 8 |
| 2018/C 440/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Indicatori mai adecvați pentru a evalua obiectivele de dezvoltare durabilă — contribuția societății civile (aviz din proprie inițiativă) | 14 |
| 2018/C 440/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Contribuția zonelor rurale din Europa la Anul European al Patrimoniului Cultural 2018 prin asigurarea sustenabilității și coeziunii dintre zonele urbane și cele rurale (aviz din proprie inițiativă) | 22 |
| 2018/C 440/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Impactul subsidiarității și al suprareglementării asupra economiei și ocupării forței de muncă (Aviz exploratoriu la solicitarea Președinției austriece) | 28 |
| 2018/C 440/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Decalajul digital dintre sexe (aviz exploratoriu solicitat de Parlamentul European) | 37 |
| 2018/C 440/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Contribuția bioeconomiei la îndeplinirea obiectivelor UE în domeniul climei și al energiei, precum și la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite (aviz exploratoriu) | 45 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 537-a sesiune plenară a CESE, 19.9.2018-20.9.2018

2018/C 440/01

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Inteligența artificială: anticiparea impactului său asupra muncii pentru asigurarea unei tranziții echitabile (aviz din proprie inițiativă)

1

2018/C 440/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Încredere, respectarea vieții private și securitate pentru consumatori și întreprinderi în contextul internetului obiectelor (aviz din proprie inițiativă)

8

2018/C 440/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Indicatori mai adecvați pentru a evalua obiectivele de dezvoltare durabilă — contribuția societății civile (aviz din proprie inițiativă)

14

2018/C 440/04

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Contribuția zonelor rurale din Europa la Anul European al Patrimoniului Cultural 2018 prin asigurarea sustenabilității și coeziunii dintre zonele urbane și cele rurale (aviz din proprie inițiativă)

22

2018/C 440/05

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Impactul subsidiarității și al suprareglementării asupra economiei și ocupării forței de muncă (Aviz exploratoriu la solicitarea Președinției austriece)

28

2018/C 440/06

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Decalajul digital dintre sexe (aviz exploratoriu solicitat de Parlamentul European)

37

2018/C 440/07

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Contribuția bioeconomiei la îndeplinirea obiectivelor UE în domeniul climei și al energiei, precum și la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite (aviz exploratoriu)

45

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN |
| | A 537-a sesiune plenară a CESE, 19.9.2018-20.9.2018 |
| 2018/C 440/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Inteligența artificială pentru Europa [COM(2018) 237 final] | 51 |
| 2018/C 440/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind modalitățile de a face posibilă transformarea digitală a serviciilor de sănătate și de asistență în cadrul pieței unice digitale, autonomizarea cetățenilor și construirea unei societăți mai sănătoase [COM(2018) 233 final] | 57 |
| 2018/C 440/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind (a) Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE [COM(2018) 184 final – 2018/0089 (COD)] și privind (b) Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993, a Directivei 98/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivei 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește o mai bună asigurare a respectării normelor UE de protecție a consumatorilor și modernizarea acestor norme [COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD)] | 66 |
| 2018/C 440/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — O agendă europeană reînnoită pentru cercetare și inovare — șansa Europei de a-și modela viitorul (Contribuția Comisiei Europene la reuniunea informală a liderilor UE de la Sofia din 16 mai 2018)
  [COM(2018) 306 final] | 73 |
| 2018/C 440/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 596/2014 și (UE) 2017/1129 în ceea ce privește promovarea utilizării piețelor de creștere pentru IMM-uri [COM(2018) 331 final – 2018/0165 (COD)] | 79 |
| 2018/C 440/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/103/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi [COM(2018) 336 final – 2018/0168 (COD)] | 85 |
| 2018/C 440/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele pentru omologarea de tip a autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate unor astfel de vehicule, în ceea ce privește siguranța generală a acestora și protecția ocupanților vehiculului și a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor, de modificare a Regulamentului (UE) 2018/... și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 78/2009, (CE) nr. 79/2009 și (CE) nr. 661/2009 [COM(2018) 286 final – 2018/0145 COD] | 90 |
| 2018/C 440/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de completare a legislației UE în materie de omologare de tip în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune [COM(2018) 397 final – 2018/0220 (COD)] | 95 |
| 2018/C 440/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 469/2009 al Consiliului privind certificatul suplimentar de protecție pentru medicamente [COM(2018) 317 final – 2018/0161 (COD)] | 100 |
| 2018/C 440/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare și corectare a Regulamentului (UE) nr. 167/2013 privind omologarea și supravegherea pieței vehiculelor agricole și forestiere [COM(2018) 289 final – 2018/0142 (COD)] | 104 |
| 2018/C 440/18 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un buget modern pentru o Uniune care protejează, capacitează și apără. Cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027[COM(2018) 321 final], Propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 [COM(2018) 322 final/2 – 2018/0166 (APP)], Propunerea de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene [COM(2018) 325 final – 2018/0135 (CNS)], Propunerea de regulament al Consiliului privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor proprii bazate pe baza fiscală consolidată comună a societăților, pe sistemul Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii și pe deșeurile de ambalaje din plastic care nu sunt reciclate și privind măsurile menite să răspundă necesităților trezoreriei [COM(2018) 326 final – 2018/0131 (NLE)], Propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor de punere în aplicare a sistemului de resurse proprii ale Uniunii Europene [COM(2018) 327 final – 2018/0132 (APP)] și Propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE, Euratom) nr. 1553/89 privind regimul unitar definitiv de colectare a resurselor proprii provenite din taxa pe valoarea adăugată [COM(2018) 328 final – 2018/0133 (NLE)] | 106 |
| 2018/C 440/19 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă [COM(2018) 374 final – 2018/0199 (COD)] | 116 |
| 2018/C 440/20 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de soluționare a obstacolelor juridice și administrative în context transfrontalier [COM(2018) 373 final – 2018/0198 (COD)] | 124 |
| 2018/C 440/21 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei Autorități Europene a Muncii [COM(2018) 131 final – 2018/0064 (COD)] | 128 |
| 2018/C 440/22 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de recomandare a Consiliului privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă [COM(2018) 132 final] | 135 |
| 2018/C 440/23 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu Adaptarea politicii comune în domeniul vizelor la noile provocări[COM(2018) 251 final]și privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 810/2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) [COM(2018) 252 final – 2018/0061 (COD)] | 142 |
| 2018/C 440/24 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă [COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD)] | 145 |
| 2018/C 440/25 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Recomandarea Consiliului privind consolidarea cooperării în combaterea bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare [COM(2018) 244 final – SWD(2018) 149 final] | 150 |
| 2018/C 440/26 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 767/2008, a Regulamentului (CE) nr. 810/2009, a Regulamentului (UE) 2017/2226, a Regulamentului (UE) 2016/399, a Regulamentului (UE) 2018/XX (Regulamentul privind interoperabilitatea) și a Deciziei 2004/512/CE și de abrogare a Deciziei 2008/633/JAI a Consiliului [COM(2018) 302 final] | 154 |
| 2018/C 440/27 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența și durabilitatea modelului UE de evaluare a riscurilor în cadrul lanțului alimentar și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 [privind legislația alimentară generală], a Directivei 2001/18/CE [privind diseminarea deliberată în mediu a OMG-urilor], a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 [privind produsele alimentare și furajele modificate genetic], a Regulamentului (CE) nr. 1831/2003 [privind aditivii din hrana animalelor], a Regulamentului (CE) nr. 2065/2003 [privind aromele de fum], a Regulamentului (CE) nr. a1935/2004 [privind materialele destinate să vină în contact cu produsele alimentare], a Regulamentului (CE) nr. 1331/2008 [privind procedura comună de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare], a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 [privind produsele fitosanitare] și a Regulamentului (UE) 2015/2283 [privind alimentele noi] [COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD)] | 158 |
| 2018/C 440/28 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind practicile comerciale neloiale în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente [COM(2018) 173 final] | 165 |
| 2018/C 440/29 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de pește din apele occidentale și apele adiacente și pentru activitățile de pescuit care exploatează stocurile respective, de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1139 de stabilire a unui plan multianual pentru Marea Baltică și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007 și (CE) nr. 1300/2008 [COM(2018) 149 final – 2018/0074 (COD)] | 171 |
| 2018/C 440/30 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un plan multianual de refacere a stocurilor de pește-spadă din Marea Mediterană și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006 și (UE) 2017/2107 [COM(2018) 229 final – 2018/0109 (COD)] | 174 |
| 2018/C 440/31 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind promovarea echității și a transparenței pentru furnizorii prin servicii de intermediere online [COM(2018) 238 final – 2018/0112 (COD)] | 177 |
| 2018/C 440/32 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Combaterea dezinformării online: o abordare europeană[COM(2018) 236 final] | 183 |
| 2018/C 440/33 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 283/2014 [COM(2018) 438 final – 2018/0228 (COD)] | 191 |
| 2018/C 440/34 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind înființarea unui program de schimb, asistență și formare profesională pentru protecția monedei euro împotriva falsificării pentru perioada 2021-2027 (programul Pericles IV) [COM(2018) 369 final – 2018/0194 (CNS)] | 199 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

A 537-a sesiune plenară a CESE, 19.9.2018-20.9.2018

2018/C 440/08

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Inteligența artificială pentru Europa [COM(2018) 237 final]

[COM(2018) 237 final]

51

2018/C 440/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind modalitățile de a face posibilă transformarea digitală a serviciilor de sănătate și de asistență în cadrul pieței unice digitale, autonomizarea cetățenilor și construirea unei societăți mai sănătoase [COM(2018) 233 final]

[COM(2018) 233 final]

57

2018/C 440/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind (a) Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE [COM(2018) 184 final – 2018/0089 (COD)] și privind (b) Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993, a Directivei 98/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivei 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește o mai bună asigurare a respectării normelor UE de protecție a consumatorilor și modernizarea acestor norme [COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD)]

[COM(2018) 184 final – 2018/0089 (COD)]

[COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD)]

66

2018/C 440/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — O agendă europeană reînnoită pentru cercetare și inovare — șansa Europei de a-și modela viitorul (Contribuția Comisiei Europene la reuniunea informală a liderilor UE de la Sofia din 16 mai 2018)
  [COM(2018) 306 final]

(Contribuția Comisiei Europene la reuniunea informală a liderilor UE de la Sofia din 16 mai 2018)

[COM(2018) 306 final]

73

2018/C 440/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 596/2014 și (UE) 2017/1129 în ceea ce privește promovarea utilizării piețelor de creștere pentru IMM-uri [COM(2018) 331 final – 2018/0165 (COD)]

[COM(2018) 331 final – 2018/0165 (COD)]

79

2018/C 440/13

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/103/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi [COM(2018) 336 final – 2018/0168 (COD)]

[COM(2018) 336 final – 2018/0168 (COD)]

85

2018/C 440/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele pentru omologarea de tip a autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate unor astfel de vehicule, în ceea ce privește siguranța generală a acestora și protecția ocupanților vehiculului și a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor, de modificare a Regulamentului (UE) 2018/... și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 78/2009, (CE) nr. 79/2009 și (CE) nr. 661/2009 [COM(2018) 286 final – 2018/0145 COD]

[COM(2018) 286 final – 2018/0145 COD]

90

2018/C 440/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de completare a legislației UE în materie de omologare de tip în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune [COM(2018) 397 final – 2018/0220 (COD)]

[COM(2018) 397 final – 2018/0220 (COD)]

95

2018/C 440/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 469/2009 al Consiliului privind certificatul suplimentar de protecție pentru medicamente [COM(2018) 317 final – 2018/0161 (COD)]

[COM(2018) 317 final – 2018/0161 (COD)]

100

2018/C 440/17

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare și corectare a Regulamentului (UE) nr. 167/2013 privind omologarea și supravegherea pieței vehiculelor agricole și forestiere [COM(2018) 289 final – 2018/0142 (COD)]

[COM(2018) 289 final – 2018/0142 (COD)]

104

2018/C 440/18

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un buget modern pentru o Uniune care protejează, capacitează și apără. Cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027[COM(2018) 321 final], Propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 [COM(2018) 322 final/2 – 2018/0166 (APP)], Propunerea de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene [COM(2018) 325 final – 2018/0135 (CNS)], Propunerea de regulament al Consiliului privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor proprii bazate pe baza fiscală consolidată comună a societăților, pe sistemul Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii și pe deșeurile de ambalaje din plastic care nu sunt reciclate și privind măsurile menite să răspundă necesităților trezoreriei [COM(2018) 326 final – 2018/0131 (NLE)], Propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor de punere în aplicare a sistemului de resurse proprii ale Uniunii Europene [COM(2018) 327 final – 2018/0132 (APP)] și Propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE, Euratom) nr. 1553/89 privind regimul unitar definitiv de colectare a resurselor proprii provenite din taxa pe valoarea adăugată [COM(2018) 328 final – 2018/0133 (NLE)]

[COM(2018) 321 final]

[COM(2018) 322 final/2 – 2018/0166 (APP)]

[COM(2018) 325 final – 2018/0135 (CNS)]

[COM(2018) 326 final – 2018/0131 (NLE)]

[COM(2018) 327 final – 2018/0132 (APP)]

[COM(2018) 328 final – 2018/0133 (NLE)]

106

2018/C 440/19

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă [COM(2018) 374 final – 2018/0199 (COD)]

[COM(2018) 374 final – 2018/0199 (COD)]

116

2018/C 440/20

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de soluționare a obstacolelor juridice și administrative în context transfrontalier [COM(2018) 373 final – 2018/0198 (COD)]

[COM(2018) 373 final – 2018/0198 (COD)]

124

2018/C 440/21

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei Autorități Europene a Muncii [COM(2018) 131 final – 2018/0064 (COD)]

[COM(2018) 131 final – 2018/0064 (COD)]

128

2018/C 440/22

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de recomandare a Consiliului privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă [COM(2018) 132 final]

[COM(2018) 132 final]

135

2018/C 440/23

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu Adaptarea politicii comune în domeniul vizelor la noile provocări[COM(2018) 251 final]și privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 810/2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) [COM(2018) 252 final – 2018/0061 (COD)]

[COM(2018) 251 final]și

[COM(2018) 252 final – 2018/0061 (COD)]

142

2018/C 440/24

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă [COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD)]

[COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD)]

145

2018/C 440/25

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Recomandarea Consiliului privind consolidarea cooperării în combaterea bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare [COM(2018) 244 final – SWD(2018) 149 final]

[COM(2018) 244 final – SWD(2018) 149 final]

150

2018/C 440/26

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 767/2008, a Regulamentului (CE) nr. 810/2009, a Regulamentului (UE) 2017/2226, a Regulamentului (UE) 2016/399, a Regulamentului (UE) 2018/XX (Regulamentul privind interoperabilitatea) și a Deciziei 2004/512/CE și de abrogare a Deciziei 2008/633/JAI a Consiliului [COM(2018) 302 final]

[COM(2018) 302 final]

154

2018/C 440/27

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența și durabilitatea modelului UE de evaluare a riscurilor în cadrul lanțului alimentar și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 [privind legislația alimentară generală], a Directivei 2001/18/CE [privind diseminarea deliberată în mediu a OMG-urilor], a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 [privind produsele alimentare și furajele modificate genetic], a Regulamentului (CE) nr. 1831/2003 [privind aditivii din hrana animalelor], a Regulamentului (CE) nr. 2065/2003 [privind aromele de fum], a Regulamentului (CE) nr. a1935/2004 [privind materialele destinate să vină în contact cu produsele alimentare], a Regulamentului (CE) nr. 1331/2008 [privind procedura comună de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare], a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 [privind produsele fitosanitare] și a Regulamentului (UE) 2015/2283 [privind alimentele noi] [COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD)]

[COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD)]

158

2018/C 440/28

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind practicile comerciale neloiale în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente [COM(2018) 173 final]

[COM(2018) 173 final]

165

2018/C 440/29

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de pește din apele occidentale și apele adiacente și pentru activitățile de pescuit care exploatează stocurile respective, de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1139 de stabilire a unui plan multianual pentru Marea Baltică și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007 și (CE) nr. 1300/2008 [COM(2018) 149 final – 2018/0074 (COD)]

[COM(2018) 149 final – 2018/0074 (COD)]

171

2018/C 440/30

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un plan multianual de refacere a stocurilor de pește-spadă din Marea Mediterană și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006 și (UE) 2017/2107 [COM(2018) 229 final – 2018/0109 (COD)]

[COM(2018) 229 final – 2018/0109 (COD)]

174

2018/C 440/31

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind promovarea echității și a transparenței pentru furnizorii prin servicii de intermediere online [COM(2018) 238 final – 2018/0112 (COD)]

[COM(2018) 238 final – 2018/0112 (COD)]

177

2018/C 440/32

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Combaterea dezinformării online: o abordare europeană[COM(2018) 236 final]

[COM(2018) 236 final]

183

2018/C 440/33

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 283/2014 [COM(2018) 438 final – 2018/0228 (COD)]

[COM(2018) 438 final – 2018/0228 (COD)]

191

2018/C 440/34

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind înființarea unui program de schimb, asistență și formare profesională pentru protecția monedei euro împotriva falsificării pentru perioada 2021-2027 (programul Pericles IV) [COM(2018) 369 final – 2018/0194 (CNS)]

[COM(2018) 369 final – 2018/0194 (CNS)]

199

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 537-a sesiune plenară a CESE, 19.9.2018-20.9.2018

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Inteligența artificială: anticiparea impactului său asupra muncii pentru asigurarea unei tranziții echitabile”

(aviz din proprie inițiativă)

(2018/C 440/01)

| Raportor: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Raportor:

Franca SALIS-MADINIER

| Decizia Adunării Plenare | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 4.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 183/1/2 |

Decizia Adunării Plenare

15.2.2018

Temei juridic

Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

4.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

183/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Inteligența artificială (IA) și robotica vor extinde și vor amplifica efectele digitalizării economiei asupra piețelor forței de muncă (1). Progresul tehnic a avut dintotdeauna o influență asupra muncii și asupra ocupării forței de muncă, necesitând noi forme de încadrare la nivel social și societal. CESE este convins că dezvoltarea tehnologică poate contribui la progresul economic și social, însă consideră că ar fi greșit să se neglijeze efectele acesteia asupra societății. Pe piața muncii, IA va extinde și va amplifica domeniul de aplicare al automatizării locurilor de muncă (2). Acesta este motivul pentru care CESE dorește să contribuie la pregătirea transformărilor sociale care vor însoți dezvoltarea IA și a roboticii prin consolidarea și reînnoirea modelului social european. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE dorește să sublinieze potențialul IA și al aplicațiilor sale, în special în domeniul sănătății, al securității energetice și a transporturilor, al combaterii schimbărilor climatice și al anticipării amenințărilor în materie de securitate cibernetică. UE, guvernele și organizațiile societății civile au un rol important în exploatarea pe deplin a beneficiilor pe care le poate aduce IA, în special persoanelor cu handicap sau cu mobilitate redusă, vârstnicilor și persoanelor cu boli cronice. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Cu toate acestea, UE nu dispune de date privind economia digitală și transformarea socială care rezultă din aceasta. CESE recomandă îmbunătățirea instrumentelor statistice și a cercetării, în special în ceea ce privește IA, utilizarea roboților industriali și a celor destinați serviciilor, internetul obiectelor, precum și în ceea ce privește noile modele economice (economia platformelor, noile forme de angajare și de muncă). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE solicită Comisiei Europene să promoveze și să susțină, la nivelul comitetelor europene de dialog social sectorial, realizarea unor studii privind impactul sectorial al IA și al roboticii și, în general, al digitalizării economiei. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Este recunoscut faptul că IA și robotica vor conduce la transferuri și la transformări ale locurilor de muncă, la eliminarea unora dintre acestea și la crearea altora. În orice caz, UE trebuie să asigure accesul la protecție socială tuturor lucrătorilor, indiferent dacă aceștia desfășoară activități salariate, activități independente ori false activități independente, în conformitate cu Pilonul european al drepturilor sociale. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Comisia a propus consolidarea Fondului european de ajustare la globalizare astfel încât de acesta să poată beneficia în special lucrătorii disponibilizați și persoanele care desfășoară activități independente a căror activitate a încetat ca urmare a digitalizării economiei (3). CESE consideră că acest lucru este un pas către instituirea unui veritabil Fond european de tranziție, care să contribuie la gestionarea responsabilă din punct de vedere social a transformării digitale. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE recomandă să se pună în aplicare și să se consolideze principiile, angajamentele și obligațiile menționate în textele existente, adoptate de instituțiile europene și de partenerii sociali, cu privire la informarea și consultarea lucrătorilor, în special atunci când se introduc noi tehnologii, inclusiv IA și robotica (4). CESE solicită un program european care abordează IA într-un mod incluziv, care să fie elaborat în temeiul acestor texte și al Pilonului european al drepturilor sociale și care să implice toate părțile interesate. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE recomandă ca orientările în materie de etică cu privire la IA pe care le va elabora Comisia să definească o graniță clară în interacțiunea lucrător-mașină inteligentă, pentru ca omul să nu devină niciodată executantul mașinii. În spiritul unei IA favorabile incluziunii, orientările respective trebuie să stabilească principii de participare, de responsabilitate, de asumare a procesului de producție, astfel încât, după cum subliniază Constituția OIM, munca să ofere celor care o desfășoară satisfacția de a da întreaga măsură a competenței și cunoștințelor lor și de a contribui la maximum la binele comun. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE recomandă, de asemenea, ca aceste orientări să includă atât principii legate de transparența în utilizarea sistemelor de IA pentru recrutarea, evaluarea și controlul managerial al lucrătorilor, cât și principii de sănătate și securitate și de îmbunătățire a condițiilor de muncă. În sfârșit, acestea trebuie să asigure protecția drepturilor și a libertăților cu privire la prelucrarea datelor lucrătorilor, în conformitate cu principiile nediscriminării. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Aplicarea orientărilor în materie de etică din domeniul IA trebuie să facă obiectul monitorizării. Acest rol de monitorizare sau de supraveghere ar putea fi încredințat, inclusiv în întreprinderi, unui observator european pentru etica sistemelor IA. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE recomandă formarea etică a inginerilor și a proiectanților de mașini inteligente pentru crearea de noi forme de „taylorism digital”, în care oamenii ar fi limitați la executarea comenzilor date de mașini. Este necesar să se promoveze difuzarea bunelor practici și schimburile de experiență în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE solicită clarificarea principiului răspunderii juridice. În ceea ce privește relația dintre om și mașină, riscurile emergente în materie de sănătate și securitate trebuie să facă obiectul unei abordări mai ambițioase în cadrul Directivei privind răspunderea pentru produsele cu defect (5). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | În fața riscului de polarizare socială în procesul de transformare digitală, CESE solicită ca instituțiile UE să lanseze o dezbatere privind chestiunea finanțării bugetelor publice și a sistemelor de protecție socială într-o economie în care densitatea robotică crește (6), deși impozitul pe veniturile salariale rămâne principala sursă de venituri fiscale în Europa. Pentru a se aplica principiul echității, ar trebui ca această dezbatere să includă, în mod util, chestiunea redistribuirii beneficiilor realizate ca urmare a digitalizării. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Introducere

| 2.1. | IA a cunoscut o evoluție inegală de la apariția acestui concept în 1956 și pe tot parcursul celei de a doua jumătăți a secolului al XX-lea și a generat, rând pe rând, mari speranțe și mari deziluzii. Însă, de câțiva ani, IA a înregistrat o nouă dezvoltare semnificativă, care a fost posibilă datorită colectării, organizării și stocării unor volume mari de date („big data”), fără precedent în istoria omenirii, și datorită creșterii exponențiale a puterii de procesare a computerelor și a capacităților algoritmilor. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În 2017, CESE a elaborat un aviz privind IA (7), în care sunt abordate numeroase provocări pe care le presupune aceasta. După cum s-a subliniat în respectivul aviz, nu există o definiție clară pentru IA. În sensul prezentului aviz, considerăm IA ca pe o disciplină care vizează utilizarea tehnologiei digitale pentru a crea sisteme capabile să reproducă în mod independent funcțiile cognitive umane, în special interpretarea de date, o formă de înțelegere și adaptare (rezolvarea problemelor, gândirea și învățarea automate). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sistemele IA sunt acum în măsură să rezolve probleme complexe, uneori inaccesibile inteligenței umane. Aplicațiile par nenumărate, atât în sectorul bancar, al asigurărilor, al transporturilor, al îngrijirilor medicale, al educației, al energiei, al marketingului și al apărării, cât și în sectoarele industriei, construcțiilor, agriculturii, artizanatului etc (8). Este de așteptat ca IA să îmbunătățească eficiența proceselor de producție a bunurilor și serviciilor, să sporească rentabilitatea întreprinderilor și să contribuie la creșterea economică. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Această nouă dezvoltare a IA ridică, de asemenea, multe întrebări cu privire la rolul său potențial în societate, la gradul său de autonomie și la interacțiunea sa cu ființa umană. După cum s-a subliniat în avizul CESE privind IA adoptat în 2017 (9), aceste aspecte privesc în special etica, securitatea, transparența, respectarea vieții private și standardele de muncă, educația, accesibilitatea, legislația și reglementările, guvernanța și democrația. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În discuția privind IA, este necesar să se ia în considerare diferitele abordări pentru a scoate această dezbatere din contextul strict economic în care se blochează uneori. Un astfel de cadru multidisciplinar ar fi util în analiza impactului pe care îl are IA asupra sferei muncii, având în vedere că acesta este unul dintre punctele principale de interacțiune între oameni și mașini. Dintotdeauna, munca a fost afectată de tehnică. Efectele IA asupra ocupării forței de muncă și asupra muncii necesită, prin urmare, o atenție specială la nivel politic, având în vedere că rolul instituțiilor este acela de a asigura durabilitatea socială a proceselor de transformare economică (10). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Scopul prezentului aviz din proprie inițiativă este de a evidenția provocările pe care IA le generează în ceea ce privește munca, inclusiv natura, condițiile de muncă și organizarea ei. După cum CESE a subliniat deja (11), sunt necesare statistici și studii mai bune pentru a putea elabora prognoze detaliate legate de evoluția piețelor forței de muncă, precum și indicatori clari privind anumite tendințe, în special în ceea ce privește calitatea muncii, polarizarea ocupării forței de muncă și a veniturilor, condițiile de muncă în procesul de transformare digitală. UE nu dispune de date cu privire la așa-numita „economie colaborativă”, la platformele de lucru la cerere, la noile modele de subcontractare online, și nici de date cu privire la utilizarea roboților industriali și a celor destinați serviciilor personale, la internetul obiectelor, la utilizarea și la diseminarea sistemelor de IA. |
| --- | --- |

2.6.

3.   IA și evoluția volumului ocupării forței de muncă

| 3.1. | Problema impactului pe care îl va avea introducerea IA și a roboticii asupra volumului ocupării forței de muncă în procesele de producție este controversată. Numeroase studii au încercat să abordeze această problemă, fără a se ajunge însă la un consens științific. Diversitatea rezultatelor acestor studii (procentajul locurilor de muncă amenințate variind de la 9 % la 54 % (12)) reflectă complexitatea alegerilor metodologice și impactul lor decisiv asupra rezultatelor cercetării. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prognozele sunt incerte, având în vedere că intervin și alți factori, pe lângă potențialul tehnic de automatizare: evoluțiile politice, în materie de reglementare, economice, demografice, precum și acceptabilitatea socială. Nu este suficient ca tehnologia să fie dezvoltată pentru a i se asigura utilizarea și difuzarea. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În sfârșit, este imposibil să se estimeze care este bilanțul net al locurilor de muncă ce pot face obiectul automatizării în fiecare sector fără a ține seama de transformarea meseriilor și de ritmul în care se creează locuri de muncă noi. Dezvoltarea sistemelor IA va necesita cu siguranță noi locuri de muncă atât în domeniul ingineriei, informaticii și telecomunicațiilor (ingineri, tehnicieni și operatori), cât și în cel al volumelor mari de date („big data”): responsabili de date (data officers), analiști de date (data analysts), exploratori de date (data miners) etc. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rolul instituțiilor publice va fi acela de a asigura sustenabilitatea acestei transformări digitale pe plan social, care va afecta atât cantitatea, cât și calitatea locurilor de muncă (13). Unul dintre riscurile subliniate de experți este cel al unei polarizări a locurilor de muncă între „superstaruri”, pe de o parte, care dețin competențele utile pentru economia digitală, și „perdanți”, pe de altă parte, ale căror calificări, experiență și know-how vor deveni treptat depășite, ca urmare a acestei transformări. În recenta sa comunicare (14), Comisia Europeană propune o abordare a acestei provocări, care, în esență, se concentrează pe eforturile legate de educare, de formare, de îmbunătățire a competențelor de bază, scris-citit și socotit, precum și a competențelor digitale. Această abordare merită sprijinul actorilor economici și sociali și, în mod deosebit, al partenerilor sociali, în special în cadrul dialogului social național, european, interprofesional și sectorial (15). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Cu toate acestea, CESE consideră că aceste eforturi nu sunt suficiente pentru a aborda toate provocările, în special incertitudinea legată de evoluția locurilor de muncă. Trei direcții complementare merită să fie dezvoltate: cea a unei IA „incluzive”, cea a anticipării schimbărilor și, în sfârșit, cea a restructurărilor responsabile și reglementate din punct de vedere social, atunci când este inevitabilă punerea în aplicare a unor planuri sociale. |
| --- | --- |

3.5.

4.   O IA și o robotizare incluzive și inteligente

| 4.1. | CESE sprijină principiul unui program incluziv privind IA și robotizarea. Principiul susține că, atunci când în întreprinderi se introduc noi procese care folosesc noile tehnologii, ar fi util ca lucrătorii să fie implicați în modul de desfășurare a acestor procese. Astfel cum subliniază WRR (16), introducerea „incluzivă și inteligentă” a noilor tehnologii, în care lucrătorii sunt în continuare esențiali în cadrul proceselor și participă la îmbunătățirea lor, poate contribui la promovarea îmbunătățirii proceselor de producție (17). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Având în vedere că algoritmii influențează condițiile de recrutare, de muncă și de evaluare profesională, CESE susține principiul transparenței în materie de algoritmi, care nu constă în a dezvălui codurile, ci în a face inteligibili parametrii și criteriile deciziilor luate. Intervenția umană trebuie să fie întotdeauna posibilă. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | O IA care pune lucrătorul în centru ține cont de opiniile celor care vor lucra în contextul noilor procese tehnologice, definește în mod clar sarcinile și responsabilitățile care vor rămâne la latitudinea lucrătorilor, menține formele de asumare a muncii de către lucrători, astfel încât aceștia să nu devină simpli executanți. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Este necesar să se clarifice principiul răspunderii juridice. Roboții industriali sau cei destinați serviciilor colaborează din ce în ce mai mult cu oamenii. IA le permite roboților să „iasă din cușcă” și pot apărea accidente (18). Acesta este motivul pentru care trebuie să fie stabilite în mod clar responsabilitățile sistemelor autonome în caz de accident; iar riscurile cu care se confruntă lucrătorii în ceea ce privește sănătatea și securitatea trebuie să poată fi acoperite. Comisia Europeană inițiază o reflecție asupra acestor riscuri emergente în cadrul Directivei privind răspunderea pentru produsele cu defect (19). În ceea ce privește securitatea la locul de muncă, această abordare ar trebui să fie mai ambițioasă. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Principiul echității aplicat sferei muncii constă în a nu lăsa lucrătorii fără locuri de muncă. Unii experți subliniază riscul ca IA să contribuie la o formă de decalificare a lucrătorilor. Din acest motiv trebuie să se ia măsuri pentru ca, așa cum formulează Constituția OIM, munca să ofere celor care o desfășoară satisfacția de a da întreaga măsură a competenței și cunoștințelor lor și de a contribui la maximum la binele comun. Din punct de vedere managerial, este și o modalitate de a menține motivația la locul de muncă. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Anticiparea schimbărilor

| 5.1. | Numeroase studii au subliniat, în ultimii ani, o diminuare a dialogului social la nivel european și, uneori, la nivel național, în pofida dorinței de „relansare” exprimate de Comisie și de Consiliul European. Acest dialog social este totuși unul dintre instrumentele cele mai potrivite pentru a face față provocărilor sociale ale digitalizării. Din acest motiv, CESE susține cu fermitate că, în cadrul întreprinderilor și la toate nivelurile relevante, acest dialog trebuie să constituie o practică constantă în vederea pregătirii transformărilor într-un mod acceptabil din punct de vedere social. CESE reamintește că dialogul social este unul dintre cei mai buni garanți ai păcii sociale și ai reducerii inegalităților. Dincolo de declarațiile politice privind relansarea, instituțiile UE au o responsabilitate importantă în încurajarea și stimularea acestui dialog social. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | În ceea ce privește introducerea acestor tehnologii, acest dialog ar trebui, în special, să permită cunoașterea perspectivelor de transformare a proceselor de producție la nivelul întreprinderilor și al sectoarelor și să evalueze noile nevoi legate de calificări și de formare, dar și un proces de reflecție în amonte cu privire la utilizarea IA pentru a îmbunătăți procesele organizaționale și de producție, pentru a perfecționa calificările lucrătorilor și pentru a optimiza resursele generate de IA în vederea dezvoltării unor noi produse și servicii sau a îmbunătățirii calității serviciilor furnizate clienților. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Restructurări responsabile din punct de vedere social |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | În cazul în care se consideră inevitabilă punerea în aplicare a unor planuri sociale, provocările sunt legate de gestionarea acestor restructurări pe plan social. După cum au subliniat partenerii sociali europeni în „Orientările de referință pentru gestionarea schimbărilor și a consecințelor sociale ale acestora” (20), numeroase studii de caz evidențiază importanța identificării tuturor celorlalte opțiuni posibile – altele decât concedierea –, cum ar fi formarea, reconversia profesională, sprijinul pentru înființarea de întreprinderi. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | În caz de restructurări, informarea și consultarea lucrătorilor trebuie să permită, în conformitate cu directivele europene relevante (21), încurajarea anticipării riscurilor, facilitarea accesului lucrătorilor la formare în cadrul întreprinderii, flexibilizarea organizării muncii menținând totodată securitatea și promovarea implicării lucrătorilor în funcționarea și viitorul întreprinderii. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | În sfârșit, după cum a subliniat în mod întemeiat Comisia Europeană, UE trebuie să asigure accesul la protecție socială tuturor cetățenilor, inclusiv salariaților și lucrătorilor care desfășoară activități independente sau false activități independente, indiferent de tipul și de durata relației de muncă, în conformitate cu Pilonul european al drepturilor sociale (22). |
| --- | --- |

5.6.

6.   IA și evoluția condițiilor de lucru

| 6.1. | La 25 aprilie 2018, Comisia Europeană a propus o „abordare europeană” pentru a promova politicile de investiții în dezvoltarea IA și pentru a pune în aplicare orientări în materie de etică. CE evidențiază potențialul de transformare al societăților noastre prin tehnologiile IA, în special în sectorul transporturilor, al sănătății și al producției. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Acest potențial de transformare se reflectă în procesele de producție și are, de asemenea, un impact asupra conținutului muncii. Acest impact poate fi pozitiv, în special în ceea ce privește modul în care IA poate îmbunătăți aceste procese și calitatea muncii. Aceleași efecte pozitive pot fi resimțite și de organizațiile de lucru „flexibile”, în care este mai importantă partajarea puterii de decizie, dar și autonomia echipelor, polivalența, organizarea orizontală, practicile inovatoare și participative (23). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | După cum subliniază CESE (24) și Comisia însăși, IA poate ajuta lucrătorii să realizeze sarcinile repetitive, dificile și chiar periculoase, iar anumite aplicații ale IA pot crește nivelul de bunăstare a salariaților și le pot ușura viața de zi cu zi. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Însă această viziune implică noi întrebări, în special în ceea ce privește interacțiunea dintre IA și lucrători și evoluția conținutului muncii. În ce măsură vor fi autonome mașinile inteligente în fabrici, întreprinderi și birouri și care vor fi formele de complementaritate cu munca umană? CESE subliniază că pe noua piață a muncii se impune cu prioritate definirea relației dintre om și mașină. O abordare centrată pe controlul omului asupra mașinii este fundamentală (25). |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | A priori, nu este acceptabil din punct de vedere etic ca o ființă umană să fie constrânsă de IA sau să fie considerată un executant al mașinii, care i-ar dicta sarcinile care trebuie îndeplinite, modul de îndeplinire a acestora și termenele până la care ar trebui să fie îndeplinite aceste sarcini. Cu toate acestea, se pare că uneori această graniță etică este depășită (26). Prin urmare, ar trebui să se definească clar această frontieră etică în orientările IA în materie de etică. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Pentru UE, trebuie să fie prioritară prevenirea reproducerii în prezent a unor noi forme de „taylorism digital” puse la punct de dezvoltatorii de mașini inteligente. După cum a afirmat recent CESE, acesta este motivul pentru care cercetătorii, inginerii și antreprenorii europeni care contribuie la dezvoltarea și comercializarea sistemelor de IA trebuie să acționeze conform criteriilor de responsabilitate etică și socială. Integrarea eticii și a științelor umane în programa studiilor de inginerie poate fi un răspuns bun la acest imperativ (27). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | O altă întrebare privește monitorizarea și controlul managerial. Toată lumea este de acord cu necesitatea unei supravegheri rezonabile a proceselor de producție și, prin urmare, a muncii depuse. În prezent, noile instrumente tehnologice permit să se creeze, eventual, sisteme inteligente pentru controlul total al lucrătorilor în timp real, existând riscul ca supravegherea și controlul să devină disproporționate. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Problema privind caracterul rezonabil și proporțional al controlului executării muncii și al indicatorilor de performanță, al relației de încredere între manager și subordonat este un subiect care merită, de asemenea, să fie înscris pe ordinea de zi a dialogului social la nivel național, european, interprofesional și sectorial. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Chestiunea părtinirii intrinseci algoritmilor și datelor de instruire și cea a posibilelor efecte perverse de discriminare rămân controversate. Pentru unii, algoritmii și alte programe de recrutare predictivă pot reduce discriminările la angajare și ar încuraja recrutările mai „inteligente”. Pentru alții, programele de recrutare pot reflecta în continuare, chiar și neintenționat, prejudecățile programatorilor care au conceput acești roboți de recrutare. Potrivit anumitor experți, modelele algoritmice nu ar fi nimic altceva decât opinii integrate în matematică (28). Din acest motiv, este necesar, în același timp, să se asigure că este posibilă o acțiune umană (în legătură cu principiul transparenței menționat anterior: dreptul de a solicita criterii de decizie) și să se asigure faptul că colectarea datelor și prelucrarea lor respectă principiul proporționalității și al finalității. În orice caz, datele nu pot fi utilizate în alte scopuri decât cele pentru care au fost colectate (29) |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Posibilitatea pe care o oferă statelor membre regulamentul general privind protecția datelor, de a prevedea, prin lege sau prin intermediul convențiilor colective, norme mai detaliate de asigurare a protecției drepturilor și libertăților cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal ale angajaților, în contextul relațiilor de muncă, este o adevărată pârghie de care statele și partenerii sociali trebuie să profite (30). |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Trebuie remarcat aici că nu doar lucrătorii salariați sunt expuși la riscuri. Dezvoltarea subcontractării online, a muncii pe platformă, a diferitelor forme de muncă participativă este, de asemenea, însoțită de noi sisteme de gestionare automată a performanțelor și a străduinței, ale căror limite etice par să fie uneori depășite (activarea camerei web a lucrătorului de către platformă, captură de ecran la distanță etc.). |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Adesea, algoritmii utilizați de aceste platforme, care stabilesc, printre altele, remunerația lucrătorului independent, reputația lui în domeniul digital, posibilitățile sale de acces la sarcini, nu sunt transparenți. Lucrătorilor nu li se explică modul lor de funcționare și nu li se permite accesul la criteriile de funcționare care le sunt aplicate. |
| --- | --- |

6.12.

7.   Pregătirea unei tranziții echitabile

| 7.1. | Pe termen mediu, riscul de polarizare socială evidențiat de numeroși experți invită la o reflecție aprofundată asupra viitorului modelelor noastre sociale, inclusiv asupra finanțării acestora. CESE invită Comisia să lanseze o dezbatere privind chestiunea impozitării și a finanțării bugetelor publice și a sistemelor colective de protecție socială într-o economie în care densitatea robotică crește rapid (31), deși impozitul pe veniturile salariale rămâne principala sursă de venituri fiscale în Europa. Această dezbatere ar trebui să includă problema redistribuirii dividendelor rezultate ca urmare a digitalizării. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Comisia propune consolidarea Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) și, printre altele, includerea lucrătorilor salariați ale căror locuri de muncă vor dispărea și a persoanelor care desfășoară activități independente a căror activitate a încetat ca urmare a digitalizării economiei (informatizare, automatizare) (32). CESE consideră că acest lucru este un pas către instituirea unui adevărat Fond european de tranziție care să contribuie la anticiparea și gestionarea responsabilă din punct de vedere social a transformării digitale a restructurărilor pe care le implică. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Aspectele sociale și, în general, cele societale ale IA constituie, într-o măsură din ce în ce mai mare, un subiect de dezbatere națională. Discuțiile care au avut loc recent în Parlamentul Regatului Unit (33) și în Senatul Franței au subliniat necesitatea promovării unei abordări etice a IA, care ar avea la bază o serie de principii precum loialitatea, transparența și explicabilitatea sistemelor algoritmice, etica și responsabilitatea aplicațiilor de IA, creșterea gradului de conștientizare, în rândul cercetătorilor, experților și specialiștilor, a potențialului de utilizare abuzivă a rezultatelor cercetării lor. În Franța, raportul Villani urmărește să „dea sens” IA (34). Numeroși experți de la universitățile Yale, Stanford, Cambridge și Oxford avertizează cu privire la „vulnerabilitățile nerezolvate” pe care le prezintă IA și subliniază nevoia imperativă de a le anticipa, de a le preveni și de a le atenua (35). În mod similar, Fondul de cercetare din Quebec (FRQ), în parteneriat cu Universitatea din Montreal, lucrează de câteva luni la un proiect al Observatorului mondial privind impactul societal al IA și al domeniului digital (36). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Toate aceste inițiative indică necesitatea de a scoate dezbaterea privind IA din contextul strict economic și tehnic și de a extinde deliberările publice asupra rolului pe care societatea dorește să îl joace IA, inclusiv în domeniul muncii. Astfel de deliberări vor face posibilă evitarea capcanei unei „false dihotomii” între o viziune complet naivă și optimistă asupra IA și a efectelor sale și o viziune catastrofistă (37). Faptul că aceste dezbateri sunt lansate la nivel național este un prim pas util, însă UE joacă, de asemenea, un rol, în special în definirea orientărilor în materie de etică, la care Comisia a început deja să lucreze. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Răspunderea punerii în aplicare a acestor orientări ar trebui să revină unui observator dedicat eticii sistemelor de IA. Este vorba despre a pune IA și aplicațiile sale în serviciul bunăstării și al emancipării cetățenilor și a lucrătorilor, cu respectarea drepturilor fundamentale, și de a evita ca acestea să contribuie direct sau indirect la procese de scădere a nivelului de asumare, de învățare, de calificare și la pierderea autonomiei. Principiul „controlului uman” (human-in-command) în toate contextele, inclusiv în domeniul muncii, trebuie să găsească aplicații concrete. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Acest principiu ar trebui să se aplice și altor sectoare de activitate, cum ar fi profesiile din domeniul sănătății, care oferă servicii strâns legate de viața, sănătatea, siguranța și calitatea vieții oamenilor. Numai normele etice stricte vor fi în măsură să garanteze că nu doar lucrătorii, ci și consumatorii, pacienții, clienții și alți furnizori de servicii vor putea beneficia pe deplin de noile aplicații ale IA. |
| --- | --- |

7.6.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Acemoglu, D., Restrepo, P. (2018), „Artificial Intelligence, Automation and Work”, NBER Working Paper 24196, ianuarie 2018. A se vedea, de asemenea: Consiliul consultativ pentru ocuparea forței de muncă (2017), Automatizarea, digitalizarea și ocuparea forței de muncă (volumul 1) (www.coe.gouv.fr).

1

(2)  Acemoglu, D., op.cit.; Consiliul consultativ pentru ocuparea forței de muncă (2017), op. cit.

2

(3)  COM(2018) 380 final.

3

(4)  Directiva 2002/14/CE; Declarația comună de intenție a UNICE-CES-CEEP privind dialogul social și noile tehnologii, 1985; Avizul comun al partenerilor sociali privind noile tehnologii, organizarea muncii și adaptabilitatea pieței forței de muncă, 1991; Orientări de referință pentru gestionarea schimbărilor și a consecințelor sociale ale acestora, 2003.

4

(5)  COM(2018) 246 final.

5

(6)  https://ifr.org/ifr-press-releases/news/robots-double-worldwide-by-2020.

6

(7)  JO C 288, 31.8.2017, p. 1.

7

(8)  A se vedea, în special: https://www.techemergence.com.

8

(9)  JO C 288, 31.8.2017, p. 1.

9

(10)  Eurofound (2018), Automation, digitalisation and platforms: Implications for work and employment, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

10

Automation, digitalisation and platforms: Implications for work and employment

(11)  JO C 13, 15.1.2016, p. 161.

11

(12)  Frey și Osborne, 2013; Bowles, 2014; Arntz, Gregory și Zierahn, 2016; Le Ru, 2016; McKinsey, 2016; OCDE, 2017; a se vedea și Avizul exploratoriu al CCMI/136 (JO C 13, 15.1.2016, p. 161).

12

(13)  http://www.oecd.org/fr/emploi/avenir-du-travail/.

13

(14)  COM(2018) 237 final.

14

(15)  JO C 367, 10.10.2018, p. 15.

15

(16)  Consiliul științific neerlandez pentru politici guvernamentale.

16

(17)  https://english.wrr.nl/latest/news/2015/12/08/wrr-calls-for-inclusive-robot-agenda.

17

(18)  A se vedea lucrările privind „riscurile emergente” ale Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă (https://osha.europa.eu/fr/emerging-risks). Potrivit agenției, „abordările și standardele tehnice actuale menite să protejeze lucrătorii împotriva riscurilor muncii cu roboți colaborativi vor trebui revizuite din perspectiva acestor evoluții”.

18

(19)  COM(2018) 246 final.

19

(20)  Text comun al UNICE, al CEEP, al UEAPME și al CES, 16.10.2003.

20

(21)  Directiva 2002/14/CE de stabilire a unui cadru general de informare și consultare a lucrătorilor din Comunitatea Europeană.

21

(22)  JO C 303, 19.8.2016, p. 54; JO C 173, 31.5.2017, p. 15; JO C 129, 11.4.2018, p. 7; JO C 434,15.12.2017, p. 30.

22

(23)  JO C 434, 15.12. 2017, p. 30.

23

(24)  JO C 367, 10.10.2018, p. 15.

24

(25)  JO C 288, 31.8.2017, p. 1; JO C 367, 10.10.2018, p. 15.

25

(26)  Mass-media europeană a relatat, în repetate rânduri, despre condițiile de lucru din anumite centre de logistică în care lucrătorii sunt în totalitate dominați de algoritmi, care le indică sarcinile care trebuie îndeplinite în anumite perioade de timp, și în care performanța le este măsurată în timp real.

26

(27)  JO C 367, 10.10.2018, p. 15

27

(28)  Cathy O’Neil, Harvard PhD and data scientist, „Models are opinions embedded in mathematics” (https://www.theguardian.com/books/2016/oct/27/cathy-oneil-weapons-of-math-destruction-algorithms-big-data).

28

(29)  A se vedea, în special, lucrările CNIL, în Franța („Comment permettre à l’homme de garder la main? Les enjeux éthiques des algorithmes et de l’intelligence artificielle”, https://www.cnil.fr/sites/default/files/atoms/files/cnil_rapport_garder_la_main_web.pdf).

29

(30)  Regulamentul (UE) 2016/679 (articolul 88).

30

(31)  https://ifr.org/ifr-press-releases/news/robots-double-worldwide-by-2020.

31

(32)  COM(2018) 380 final.

32

(33)  https://www.parliament.uk/ai-committee.

33

(34)  http://www.enseignementsup-recherche.gouv.fr/cid128577/rapport-de-cedric-villani-donner-un-sens-a-l-intelligence-artificielle-ia.html.

34

(35)  https://www.eff.org/files/2018/02/20/malicious_ai_report_final.pdf.

35

(36)  http://nouvelles.umontreal.ca/article/2018/03/29/le-quebec-jette-les-bases-d-un-observatoire-mondial-sur-les-impacts-societaux-de-l-ia/.

36

(37)  Acemoglu, D., op.cit. A se vedea, de asemenea, Eurofound 2018, Automation, digitalisation and platforms: Implications for work and employment, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, p. 23: „The risks comprise unwarranted optimism, undue pessimism and mistargeted insights”.

37

Automation, digitalisation and platforms: Implications for work and employment

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/8

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Încredere, respectarea vieții private și securitate pentru consumatori și întreprinderi în contextul internetului obiectelor”

(aviz din proprie inițiativă)

(2018/C 440/02)

| Raportor: | domnul Carlos TRIAS PINTO |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Dimitris DIMITRIADIS |

Raportor:

domnul Carlos TRIAS PINTO

Coraportor:

domnul Dimitris DIMITRIADIS

| Decizia Adunării Plenare | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură
  Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 4.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 182/3/2 |

Decizia Adunării Plenare

15.2.2018

Temei juridic

Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

4.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

182/3/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Dată fiind capacitatea sa de interconectare a persoanelor și obiectelor, internetul obiectelor (IO) prezintă un imens evantai de oportunități pentru cetățeni și întreprinderi, care trebuie să fie însoțite de o serie de garanții și controale menite să garanteze că introducerea IO se va desfășura fără inconveniente. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Având în vedere că unul dintre pilonii pe care se întemeiază internetul obiectelor este procesul decizional automatizat, fără intervenție umană, trebuie să se verifice dacă deciziile nu subminează dreptul consumatorilor și nu prezintă niciun risc de implicații de natură etică sau care contravin principiilor fundamentale și drepturilor omului. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE solicită instituțiilor europene și statelor membre: |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | să asigure protecția securității și a vieții private, prin elaborarea unor cadre de reglementare adecvate, care să includă măsuri stricte de monitorizare și control; |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | să definească în mod clar răspunderea tuturor operatorilor implicați în lanțul de aprovizionare al produsului și în fluxurile de informații aferente, preîntâmpinând astfel lacunele juridice care apar atunci când mai mulți producători și distribuitori sunt implicați în același timp; |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | să prevadă resurse adecvate și mecanisme eficiente de coordonare între Comisia Europeană și statele membre, pentru a asigura o aplicare coerentă și armonizată atât a legislației supuse revizuirii, cât și a noilor reglementări, ținând seama în același timp de contextul internațional; |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | să monitorizeze dezvoltarea noilor tehnologii asociate cu internetul obiectelor, pentru a garanta un nivel ridicat de securitate, transparența deplină și accesibilitatea echitabilă; |
| --- | --- |

1.3.4.

| 1.3.5. | să încurajeze inițiativele europene și internaționale de standardizare, pentru a garanta fiabilitatea, disponibilitatea, reziliența și continuitatea produselor; |
| --- | --- |

1.3.5.

| 1.3.6. | să monitorizeze piețele și să mențină condiții de concurență echitabile în implementarea IO, evitându-se concentrarea puterii economice transnaționale la nivelul actorilor din domeniul noilor tehnologii; |
| --- | --- |

1.3.6.

| 1.3.7. | să se angajeze să promoveze acțiuni de sensibilizare și de capacitare în materie de competențe digitale, în concordanță cu cercetarea și inovarea fundamentale din domeniu; |
| --- | --- |

1.3.7.

| 1.3.8. | să garanteze punerea deplină în aplicare și utilizarea efectivă a sistemelor de soluționare alternativă a litigiilor online și offline (SAL și SOL); |
| --- | --- |

1.3.8.

| 1.3.9. | să asigure existența, punerea în aplicare și buna funcționare a unui sistem european de acțiuni colective care să permită desfășurarea de acțiuni în încetare și solicitarea de despăgubiri și în cazul în care utilizarea IO provoacă daune sau prejudicii de natură colectivă, astfel cum ar trebui să se întâmple în contextul Pachetului „Noi avantaje pentru consumatori”; |
| --- | --- |

1.3.9.

| 1.4. | Încrederea consumatorilor va fi determinată de respectarea strictă a legislației aplicabile și de comunicarea bunelor practici ale întreprinderilor în materie de protecție a vieții private și securitate, fiind de datoria instituțiilor să le integreze în strategiile în materie de responsabilitate socială a întreprinderilor și de investiții responsabile din punct de vedere social. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Impactul social și economic al IO va fi cu atât mai benefic cu cât se va îmbina în mod corespunzător cu elaborarea politicilor de mediu în contextul economiei colaborative, al celei circulare sau al economiei funcționalității. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Cadru și context

| 2.1. | În decursul ultimilor 15 ani, răspândirea internetului a determinat transformări în toate domeniile vieții cotidiene, influențând numeroase comportamente ale consumatorilor. În același timp, se preconizează că, în următorii 10 ani, revoluția internetului obiectelor (IO) se va extinde la sectorul energetic, la cel agricol și la cel al transporturilor, precum și la sectoarele mai tradiționale ale economiei și ale societății, ceea ce implică elaborarea unor politici cuprinzătoare, care să abordeze în mod inteligent această revoluție tehnologică. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Noțiunea de „internet al obiectelor” (IO) a apărut în cadrul Institutului de Tehnologie din Massachusetts (MIT) și se referă, în principiu, la o lume plină de dispozitive interconectate în totalitate, astfel încât să permită o automatizare în ansamblu a diferitelor procese interoperabile. La rândul său, Uniunea Europeană s-a pregătit să abordeze convergența digitală și noile provocări legate de IO, de la lansarea inițiativei „i2010 – O societate informațională europeană pentru creștere și ocuparea locurilor de muncă” (1), până la recentul Plan de acțiune privind IO (a se vedea documentul „Progresele în domeniul internetului obiectelor în Europa”, care a făcut parte din Comunicarea „Digitalizarea industriei europene – Valorificarea deplină a pieței unice digitale”) (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE s-a pronunțat în repetate rânduri asupra celei de-a patra revoluții industriale, caracterizată de convergența tehnologiilor digitale, fizice și biologice, în special în avizul său din 2017 (3) pe această temă. Astfel, IO este, într-adevăr, terenul ideal de testare a celor mai avansate forme de inteligență artificială, acolo unde principiile definite de CESE sunt puse la încercare, în special cel al „controlului de către oameni” (human in control). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dispozitivele IO nu dispun, adesea, de standardele de autentificare necesare pentru a păstra în siguranță datele utilizatorului. Acest lucru duce la apariția unor probleme, deoarece dispozitivele, datele și partenerii din lanțul de aprovizionare sunt expuși la încălcări ale securității. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tehnologiile emergente, cum este cea blockchain, pot rezolva probleme de securitate și încredere: ele pot fi utilizate pentru a detecta măsurătorile datelor provenite de la senzori, și nu doar pentru a preveni duplicarea cu orice alte date rău intenționate, ci și pentru a conserva integritatea și trasabilitatea modificărilor; tehnologia registrelor distribuite poate permite identificarea dispozitivelor IO, iar senzorii IO pot fi utilizați pentru schimburi de date printr-un blockchain, mai curând decât printr-o terță parte; autonomia dispozitivului este posibilă prin intermediul utilizării unor contracte inteligente și se asigură, de asemenea, identitatea individuală și integritatea datelor, iar costurile de creare și operare se reduc datorită lipsei de intermediari; în sfârșit, dispozitivele IO care funcționează cu tehnologie blockchain oferă un registru al dispozitivelor conectate, foarte util pentru soluționarea eventualelor probleme (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pe de altă parte, tehnologiile registrelor distribuite cu sursă deschisă sunt dezvoltate pentru schimburile de informații și valoare între dispozitive în cadrul IO. Ele nu permit extragerea de date, ci utilizează o structură bazată pe un concept matematic numit graf aciclic orientat (directed acyclic graph – DAG), evitându-se astfel comisioanele și permițând creșterea capacității rețelei odată cu sporirea numărului de utilizatori. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pe scurt, ne confruntăm cu o situație cu un mare potențial economic (5) și social, care prezintă oportunități deosebite, dar și provocări importante legate de riscurile implicite, care are caracter multidisciplinar și transversal și care afectează în aceeași măsură întreprinderile, consumatorii, administrațiile și cetățenii. Din acest motiv, este necesar ca această problemă să fie tratată avându-se în vedere o abordare comună care să fie, în același timp, individualizată pentru toate acele aspecte specifice unei anumite situații. În acest sens, este suficient să se precizeze că Organizația Națiunilor Unite estima, pentru anul 2020, existența a 50 de miliarde de dispozitive interconectate, cu aplicații pentru consumatori prin intermediul televizoarelor, al frigiderelor, al camerelor de supraveghere, al vehiculelor etc. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Aplicațiile IO generează deja beneficii economice și sociale, în contextul unei lumi globalizate, ceea ce implică, printre altele, mai multe servicii adaptate contextului socioeconomic, cicluri ale feedback-ului mai scurte, reparații de la distanță, asistență în luarea deciziilor, o alocare mai bună a resurselor sau controlul serviciilor de la distanță. Cu toate acestea, există aspecte aferente foarte delicate, precum respectarea vieții private și securitatea, asimetria informativă și transparența tranzacțiilor, responsabilitățile complexe, blocări ale produselor și ale sistemelor, sau, de asemenea, o creștere a numărului de produse hibride, care poate aduce atingere proprietății, expunându-i pe consumatori la aplicarea unor contracte la distanță și la reducerea în consecință a garanțiilor. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Marile provocări juridice cu care se confruntă UE și statele sale membre pot fi explicate prin faptul că multe dintre caracteristicile specifice ale IO (nivelurile ridicate de complexitate și înalta interdependență, aspectul autonomiei, componentele de generare și/sau prelucrare a datelor și dimensiunea deschisă) sunt partajate cu alte tehnologii digitale noi, precum tehnologiile blockchain, imprimarea 3D și tehnologia de tip cloud computing. În opinia CESE, documentul de lucru al serviciilor Comisiei Europene (6) privind răspunderea pentru noile tehnologii digitale este un pas în direcția cea bună. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | În fond, maximizarea beneficiilor și reducerea la minimum a riscurilor asociate cu internetul obiectelor implică furnizarea de informații accesibile, clare, concise și precise, în special prin promovarea incluziunii și conectivității digitale ale celor mai vulnerabili consumatori, prin proiectarea de produse și servicii pe deplin trasabile, care să includă norme integrate referitoare la încredere, respectarea vieții private și securitate. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Încrederea consumatorilor și a antreprenorilor în IO

| 3.1. | IO reprezintă un ecosistem complex, care permite interconectarea unor dispozitive care provin de la diferiți producători, distribuitori sau dezvoltatori de software, ceea ce poate duce la dificultăți în stabilirea răspunderii în caz de încălcare a reglementărilor sau de pagube materiale ori de alte prejudicii aduse unor terți sau unor sisteme, provocate de produse defectuoase sau de produse utilizate abuziv prin rețea de către terți, alții decât utilizatorii finali. Este posibil chiar ca mulți dintre operatorii implicați în lanțul valoric global al produsului să nu aibă suficiente cunoștințe și experiență în domeniul securității sau al protecției datelor pentru dispozitive în rețea. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prin urmare, este necesară o nouă abordare a responsabilităților, care să garanteze că atât consumatorii, cât și întreprinderile care adoptă aplicațiile IO sunt protejați într-un mediu în care produsele cu o configurație corespunzătoare pot deveni defectuoase și nesigure sau pot fi utilizate în mod neautorizat și abuziv (de exemplu, de către hackeri), sau ca urmare a unor incidente de securitate digitală. Acest mediu ar trebui să permită anticiparea, prevenirea și protejarea împotriva acestor procese decizionale automatizate care ar putea încălca temeiurile etice și drepturile omului universal recunoscute. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE salută atât revizuirea punerii în aplicare a Directivei din 1985 cu privire la răspunderea pentru produsele cu defect (7), cât și crearea recentă a grupului multipartit de experți privind răspunderea și noile tehnologii, pentru a se asigura un echilibru corect între interesele producătorilor și cele ale consumatorilor. Un nou cadru de răspundere va trebui să prevadă în mod clar trasabilitatea răspunderii și a securității, atât de-a lungul întregului lanț valoric al produsului, cât și pe durata ciclului său preconizat de viață, incluzând durabilitatea ca nou criteriu, ceea ce va face din adaptarea, îmbunătățirea, portabilitatea, compatibilitatea, reutilizarea, repararea sau readaptarea produsului tot atâtea cerințe. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | La rândul ei, stabilirea răspunderii tuturor profesioniștilor implicați în lanțul de aprovizionare al produsului ar trebui să facă obiectul unor dispoziții specifice pentru internetul obiectelor, evitându-se lacunele juridice atunci când există mai mulți producători și distribuitori. CESE consideră că este esențial să se precizeze clar procedurile pe care consumatorii trebuie să le urmeze în fiecare caz, promovându-se mecanismele de soluționare alternativă a litigiilor (SAL). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE subliniază importanța informațiilor precontractuale, a transparenței clauzelor contractuale și a unor instrucțiuni clare de utilizare a dispozitivelor, care să conțină avertizări explicite privind posibilele riscuri și prevenirea acestora. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Trebuie asigurate interoperabilitatea și compatibilitatea dispozitivelor și a programelor informatice aferente, în vederea evitării problemelor și pentru a permite consumatorilor să compare furnizorii. CESE subliniază că acest factor este, de asemenea, esențial pentru instaurarea unor condiții de concurență echitabile între întreprinderile mari și IMM-uri. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | În sfârșit, CESE pledează pentru respectarea neutralității rețelei și îndeamnă Comisia să efectueze o monitorizare strictă a comportamentului pe piață. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Respectarea vieții private a consumatorilor în IO

| 4.1. | Consumatorilor li s-au acordat mai multe posibilități de a-și exercita controlul asupra datelor lor cu caracter personal și asupra preferințelor lor cu privire la respectarea vieții lor private odată cu noul Regulament general privind protecția datelor (RGPD) (8). Utilizatorul unui dispozitiv trebuie să aibă controlul asupra modului în care sunt folosite datele pe care acesta le generează și asupra celor care pot accesa respectivele date, având în vedere că diversitatea datelor, precum și agregarea lor sau legătura cu alte date constituie un risc serios în ceea ce privește respectarea vieții private în cadrul ecosistemului IO. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Este necesar să se ia în considerare impactul pe care multitudinea produselor, a serviciilor sau a entităților îl poate avea asupra vieții private și asupra protecției datelor atunci când aceste date sunt transferate în mod automat în baza interconectivității lor. În mod similar, în acele cazuri în care informațiile sunt prelucrate sau reprocesate pe baza unor date considerate inițial inofensive, ar fi posibil să se ajungă la o cunoaștere exactă a obiceiurilor, a situării, a intereselor și a preferințelor persoanelor, ceea ce sporește accesibilitatea și trasabilitatea profilului utilizatorului. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Garanțiile juridice ar trebui să asigure utilizatorilor capacitatea deplină de a-și exercita dreptul la respectarea vieții private și la protecția datelor cu caracter personal fără nicio constrângere, evitându-se astfel potențialele prejudicii aduse de practicile discriminatorii, comercializarea invazivă, pierderea confidențialității sau încălcarea securității. Pe de altă parte, consumatorii trebuie să fie informați în legătură cu valoarea economică a datelor lor și să își rezerve dreptul de a le partaja. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Potrivit dispozițiilor RGPD, întreprinderile și autoritățile de reglementare trebuie să revizuiască periodic domeniul de aplicare al colectării datelor cu caracter personal și să estimeze în ce măsură datele prelucrate sunt furnizate în vederea prestării serviciului și dacă acest lucru este necesar. Aspectele legate de respectarea vieții private și impactul acesteia trebuie evaluate pe parcursul întregii etape de concepție, de proiectare și de dezvoltare a unui produs conectat, așa cum trebuie să se întâmple și cu ecosistemul în rețea în care operează acesta (protejarea vieții private încă din faza de proiectare). Prin urmare, principiul protejării vieții private încă din faza de proiectare și cel al protejării vieții private în mod implicit trebuie să fie aplicate în mod coerent în IO. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Implicit, configurația oricărui produs conectat trebuie stabilită la cel mai înalt nivel de protecție a vieții private (implicită și încă din faza de proiectare), evitându-se monitorizarea nedorită a comportamentului utilizatorilor și a activităților acestora. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În orice caz, consumatorii trebuie să cunoască în mod corespunzător datele colectate, cine are acces la acestea și ce utilitate se intenționează să li se dea pe durata în care relația cu produsul sau serviciul rămâne activă, precum și politica aplicabilă referitoare la respectarea vieții private și dacă algoritmii utilizați afectează calitatea, prețul sau accesul la un serviciu. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Securitatea consumatorilor și a antreprenorilor în cadrul IO

| 5.1. | Interconectivitatea dispozitivelor care caracterizează ecosistemul IO poate încuraja dezvoltarea unor practici tehnologice ilegale sau nedorite și la transformarea acestuia într-un spațiu favorabil unor aspecte vulnerabile și propagării virale a acestora. Prin urmare, este necesar să se asigure în mod integral securitatea tuturor componentelor sistemului și a fiecăreia dintre acestea. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Oferta de produse și actualizări referitoare la securitatea cibernetică va trebui să fie justificată și să acopere nu numai dispozitivele individuale, ci să fie extinsă și la riscurile legate de securitate pe care le implică interconectivitatea cu alte dispozitive în cadrul IO, fără a reduce însă, având în vedere numărul acestora, standardele de calitate ale respectivei securități. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | În acest sens, propunerea de regulament privind Agenția UE pentru securitate cibernetică (9) include un cadru de certificare a tehnologiilor informației și comunicațiilor, care va permite definirea voluntară a sistemelor de certificare de siguranță și etichetare pentru diferite tipuri de produse, printre care și cele din cadrul OI. Deși CESE salută introducerea acestei măsuri, el își exprimă în același timp îngrijorarea cu privire la faptul că ea nu este obligatorie. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Măsurile în materie de securitate cibernetică ar trebui să acopere riscurile împotriva oricărui tip de vulnerabilitate și, în special, împotriva pirateriei informatice, a accesului neautorizat sau a utilizării necorespunzătoare, precum și riscurile legate de mijloacele de plată și de frauda financiară. În acest sens, CESE sprijină competențele conferite grupului multipartit de experți privind răspunderea și noile tehnologii. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | De asemenea, trebuie să se ia în considerare siguranța personală a consumatorilor în fața unor riscuri precum accesarea rețelei din aria de proximitate, benzile de frecvență partajate, expunerea la câmpuri electromagnetice sau posibilele interferențe cu echipamentele esențiale conectate. CESE pledează pentru luarea unor măsuri de supraveghere și de retragere preventivă a unui produs, dacă există riscuri ce pot afecta sănătatea și siguranța consumatorilor sau interesele personale și economice ale acestora. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Întreprinderile trebuie să adopte standarde privind bunele practici, precum securitatea în modul de concepție și cea intrinsecă, și trebuie să facă obiectul unor evaluări externe independente. În cazul incidentelor legate de securitate sau al încălcării securității datelor, întreprinderile au obligația de a notifica aceste incidente, inclusiv informațiile legate de răspunderea pentru daune și pentru nerespectarea normelor. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Întreprinderile trebuie să furnizeze consumatorilor informații simple și accesibile, care să le permită să ia decizii adecvate și să adopte practici sigure, oferind actualizările legate de securitate care sunt esențiale pe toată durata ciclului de viață al produsului. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Trebuie soluționată lipsa de standarde coerente legate de rețelele IO. Este necesar să se dezvolte tehnologii avansate de bandă largă și de ultimă generație care să îmbunătățească infrastructurile existente. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Propuneri de acțiune în cadrul politicilor publice (10)

| 6.1. | Administrațiile publice, în exercitarea prerogativelor lor în diversele teritorii ale Uniunii Europene, trebuie să fie implicate în mod activ în elaborarea politicilor și planurilor de acțiune pentru internetul obiectelor, cu scopul de a atinge un echilibru între diferitele părți interesate, anticipând problemele și atenuând prudențial posibilele efecte negative. CESE propune: |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | crearea unor medii de testare (sand box), adică spații fizice, clustere etc., pentru proiectele-pilot și validările de concept. Acestea ar trebui să urmărească testarea nu doar a tehnologiilor, ci și a modelelor de reglementare (11); |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | finanțarea infrastructurilor tehnologice care să permită dezvoltarea unor proiecte inovatoare în domeniul IO în cadrul noului program „Orizont Europa”; |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | desemnarea unor institute și agenții independente în calitate de inițiatori și supervizori ai proiectelor IO. CESE salută măsurile prevăzute în acest sens în Regulamentul din 2017 privind securitatea cibernetică și invită Comisia să promoveze în mod eficace procesele de standardizare în industria digitală, utilizând resurse bugetare adecvate (12); |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | promovarea unor parteneriate și platforme de colaborare public-privat, care să implice comunitatea științifică, industria și consumatorii; |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | încurajarea investițiilor în dezvoltarea unor modele de afaceri locale care să valorifice beneficiile internetului obiectelor și să faciliteze abordarea unor chestiuni atât de complexe precum protecția datelor și proprietatea asupra acestora; |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | realizarea unor acțiuni de consolidare a capacităților în mediul de afaceri în perspectiva responsabilității partajate. Ar trebui să se garanteze că securitatea și protejarea vieții private în mod implicit și încă din faza de proiectare sunt integrate în produsele și serviciile TIC, în conformitate cu principiul „obligației de diligență”, pe care o proclamă noul regulament privind securitatea cibernetică. În acest sens, CESE salută faptul că se prevede elaborarea unor proiecte de coduri de conduită, în completarea reglementării; |
| --- | --- |

6.1.6.

| 6.1.7. | încurajarea inițiativelor europene și internaționale de standardizare, pentru a garanta că sistemele de IO dispun de caracteristici esențiale, și anume, fiabilitate, siguranță, disponibilitate, reziliență, continuitate și utilizare. În special, standardizarea este esențială pentru realizarea rapidă a proceselor de fabricație industrială cu înalt grad de digitizare; |
| --- | --- |

6.1.7.

| 6.1.8. | asigurarea faptului că utilizatorii internetului obiectelor, în special cei mai vulnerabili sau care trăiesc în zone slab populate, au acces la prețuri rezonabile și în condiții de calitate ridicată; |
| --- | --- |

6.1.8.

| 6.1.9. | promovarea unor campanii de sensibilizare și programe educaționale, pentru a încuraja adoptarea internetului obiectelor de către întreprinderi și consumatori, înlesnind dobândirea aptitudinilor și competențelor necesare (13), acordând o atenție deosebită grupurilor vulnerabile și diversității; |
| --- | --- |

6.1.9.

| 6.1.10. | lansarea unor inițiative în domeniul educației pentru o prevenire adecvată, având în vedere că mediile digitale fac parte din viața copiilor de la o vârstă timpurie; |
| --- | --- |

6.1.10.

| 6.1.11. | lansarea de analize și studii de diagnosticare a impactului IO în domenii cum ar fi cel al noilor modele de producție și consum durabile; |
| --- | --- |

6.1.11.

| 6.1.12. | garantarea punerii depline în aplicare și a utilizării efective a sistemelor de soluționare alternativă a litigiilor online și offline (SAL și SOL); |
| --- | --- |

6.1.12.

| 6.1.13. | să asigure existența, punerea în aplicare și buna funcționare a unui sistem european de acțiuni colective care să permită desfășurarea de acțiuni în încetare și solicitarea de despăgubiri și în cazul în care utilizarea IO provoacă daune sau prejudicii de natură colectivă, astfel cum ar trebui să se întâmple în contextul Pachetului „Noi avantaje pentru consumatori”; |
| --- | --- |

6.1.13.

| 6.2. | De asemenea, CESE invită Comisia să evalueze normele legate direct sau indirect de IO și, după caz, să îmbunătățească legislația existentă. În acest sens, inițiativa „Noi avantaje pentru consumatori” ar trebui să se axeze și pe dispozitivele conectate, pe rețele și securitatea acestora și pe datele asociate acestor dispozitive. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | În sfârșit, CESE subliniază importanța instituirii unor mecanisme de cooperare și coordonare între statele membre, pentru o punere în aplicare eficientă și uniformă a reglementărilor prevăzute, precum și pentru convențiile pe care Uniunea Europeană trebuie să le încheie în afara teritoriului său, având în vedere localizarea sediilor întreprinderilor și furnizorilor, cu un accent deosebit pe schimbul de bune practici. Politica internațională privind fluxurile transfrontaliere de date trebuie să fie coordonată, astfel încât țările implicate să poată elabora norme de drept material și de drept procesual care să asigure o protecție de nivel la fel de ridicat în cadrul legislațiilor lor naționale. |
| --- | --- |

6.3.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2005) 229 final.

1

(2)  COM(2016) 180 final.

2

(3)  „Inteligența artificială – Impactul inteligenței artificiale asupra pieței unice (digitale), a producției, a consumului, a ocupării forței de muncă și a societății” (JO C 288, 31.8.2017, p. 1).

3

(4)  A se vedea Khwaja Shaik, Why blockchain and IoT are best friends, https://www.ibm.com/; în ce privește inovările din sectorul financiar european, a se vedea JO C 246, 28.7.2017, p. 8.

4

Why blockchain and IoT are best friends

(5)  Digital McKinsey estimează că impactul economic potențial al IO se situează între 3 900 și 11 100 de miliarde USD pe an.

5

(6)  SWD(2018) 137.

6

(7)  COM(2018) 246 final.

7

(8)  În vigoare de la 25 mai 2018.

8

(9)  A se vedea COM(2017) 477 final.

9

(10)  A se vedea raportul Grupului Băncii Mondiale – internet of Things: The New Government-to-Business Platform (Internetul obiectelor, noua platformă guvern-întreprinderi).

10

internet of Things: The New Government-to-Business Platform

(11)  A se vedea https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/eu-and-eea-member-states-sign-cross-border-experiments-cooperative-connected-and-automated

11

(12)  JO C 197, 8.6.2018, p. 17.

12

(13)  JO C 434, 15.12.2017, p. 36.

13

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/14

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Indicatori mai adecvați pentru a evalua obiectivele de dezvoltare durabilă — contribuția societății civile”

(aviz din proprie inițiativă)

(2018/C 440/03)

| Raportor: | doamna Brenda KING (UK-I) |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Thierry LIBAERT (FR-III) |

Raportor:

doamna Brenda KING (UK-I)

Coraportor:

domnul Thierry LIBAERT (FR-III)

| Decizia Adunării Plenare | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 5.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 194/2/3 |

Decizia Adunării Plenare

15.2.2018

Temei juridic

Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

5.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

194/2/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Încă de la adoptarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU de către instituțiile europene în 2015, CESE a îndemnat Comisia să stabilească o strategie europeană cuprinzătoare de dezvoltare durabilă, cu obiective, ținte și acțiuni concrete pentru realizarea celor 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD). În ciuda faptului că UE a jucat un rol important în adoptarea Agendei 2030 și că ODD reflectă valorile fundamentale ale UE care vizează promovarea unei armonii sociale, politice, economice și de mediu sporite, Comisia Europeană nu a reușit să elaboreze o strategie cuprinzătoare. Documentul de reflecție intitulat „Către o Europă durabilă până în 2030”, care urmează să fie publicat până la sfârșitul anului 2018, este o oportunitate de a sublinia importanța adoptării unei strategii europene cuprinzătoare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lipsa actuală a unei Strategii europene de dezvoltare durabilă reprezintă un risc pentru punerea în aplicare coerentă a Agendei 2030 în UE și la nivel național. Pot apărea divergențe de abordare în ceea ce privește modul de răspuns la ODD, deoarece mai multe state membre își pregătesc deja strategiile naționale de dezvoltare durabilă, deși nu există niciun cadru strategic european sau orientări comune de punere în aplicare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută primul Raport anual de monitorizare aODD din 2017 al Eurostat (1), care se bazează pe un set de 100 de indicatori care utilizează criterii riguroase de date. Cu toate acestea, CESE a identificat o serie de deficiențe în ceea ce privește actualul set de indicatori, pe care viitoarele publicări ale raportului anual de monitorizare a ODD al Eurostat ar trebui să le ia în considerare. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE solicită indicatori care să ofere o bază pentru procesele de planificare și elaborare a politicilor. Setul actual de indicatori nu reușește să măsoare distanța până la atingerea obiectivelor sau să furnizeze o revizuire adecvată a progreselor. Trebuie stabilite obiective specifice de politică ale UE pentru ODD, iar indicatorii trebuie să poată monitoriza realizarea lor. În absența unor obiective specifice ale politicii UE, Uniunea ar putea evalua performanța națională în comparație cu performanța cea mai bună și cu cea medie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | De asemenea, CESE identifică anumite limitări tehnice care trebuie soluționate pentru a asigura utilizarea celor mai buni indicatori. De exemplu, utilizarea indicatorilor transversali rămâne insuficientă în ceea ce privește furnizarea de informații privind sinergiile și contradicțiile dintre obiective. De asemenea, nu sunt pe deplin integrate în indicatori efectele de propagare asupra țărilor partenere în ceea ce privește dezvoltarea durabilă și monitorizarea coerenței politice dintre obiectivele importante de politică externă și internă. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eurostat și institutele naționale de statistică trebuie să se asigure că aplică un cadru coerent de indicatori. Trebuie să existe un sistem cuprinzător și integrat de indicatori, care să garanteze că exercițiul de monitorizare a implementării ODD la nivel european și național este fiabil. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Eurostat și institutele naționale de statistică dispun de resurse umane și financiare limitate pentru colectarea de date noi și, prin urmare, nu este întotdeauna posibil să se producă indicatori noi și mai preciși. CESE solicită asigurarea unor resurse adecvate pentru a depăși această limitare relevantă. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE solicită implicarea semnificativă a societății civile în definirea indicatorilor și în evaluarea progreselor înregistrate de UE în direcția îndeplinirii obiectivelor. Caracterul transversal al ODD necesită o cooperare integrată între mai multe părți interesate. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE recomandă ca setul de indicatori să fie completat de un raport calitativ alternativ, elaborat în strânsă colaborare cu organizațiile societății civile, pentru a crește gradul de asumare a ODD de către toate părțile interesate. Informațiile calitative pot evidenția tendințe care altfel nu ar putea fi observate numai cu ajutorul unor măsurători cantitative. CESE propune să preia rolul de coordonare a pregătirii raportului calitativ complementar. În plus, CESE propune Comisiei Europene să coopereze la organizarea unui summit european dedicat ODD, ca un exercițiu de evaluare, care să implice toate părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Un cadru strategic coerent necesită, de asemenea, ca alți indicatori UE (de exemplu, indicatorii incluși în tabloul de bord social sau indicatorii europeni privind biodiversitatea) să fie coerenți cu cadrul Agendei 2030. O strategie cuprinzătoare ar trebui să ofere această imagine de ansamblu a legăturilor existente între ODD, politicile UE și diferitele seturi de indicatori. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE solicită ca actualul sistem de guvernanță al UE să fie adaptat la punerea în aplicare a Agendei 2030. O strategie europeană de dezvoltare cuprinzătoare și durabilă, aliniată pe deplin la Agenda 2030, ar garanta integrarea ODD în toate politicile UE și ar oferi cadrul pentru coordonarea și monitorizarea punerii în aplicare a ODD la nivelul UE și la nivel național. De exemplu, mecanismul semestrului european ar trebui să monitorizeze și să contribuie la punerea în aplicare a ODD. În plus, formularea și evaluarea politicilor UE (de exemplu, Agenda pentru o mai bună reglementare) ar trebui adaptate pentru a include ODD pe deplin în cadrul ciclului de politică. Tuturor propunerilor de acte legislative și de politică ar trebui să li se aplice un test de durabilitate, pentru a estima impactul asupra ODD și pentru a decide cu privire la caracterul adecvat al propunerii. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE recomandă ca, în cadrul Comisiei, un vicepreședinte cu o echipă dedicată, cu un buget specific și cu o structură de lucru în colaborare cu toți comisarii și cu toate departamentele Comisiei, să se ocupe de integrarea ODD în cadrul politicilor UE. În plus, președintele Comisiei Europene ar trebui să prezinte progresele realizate și să sublinieze acțiunile suplimentare necesare pentru punerea în aplicare a ODD în discursul său anual privind starea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | În cele din urmă, CESE solicită un acord privind un buget al UE al cărui obiectiv principal să fie dezvoltarea durabilă. CESE reamintește că cadrul financiar multianual (CFM) final pentru perioada 2021-2027 va indica dacă UE va fi în măsură să își îndeplinească angajamentele prevăzute în Agenda 2030. Propunerea Comisiei din mai 2018 se îndreaptă în direcția corectă, dar în cele din urmă ratează ocazia de a face din Agenda 2030 o prioritate a agendei europene. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Lipsa unei strategii a UE

| 2.1. | UE ar trebui să își asume într-o mai mare măsură rolul său de lider în asigurarea și promovarea dezvoltării durabile. De fapt, Agenda 2030 a ONU este corelată în mod direct cu scopul fundamental al Uniunii Europene, acela de a promova o armonie socială, politică, economică și de mediu sporită, atât în Europa, cât și în întreaga lume. Cu toate acestea, deși UE și statele sale membre au semnat Agenda globală, Europa a rămas în urmă. Până în prezent, UE și o serie de state membre nu au reușit să pună în aplicare o strategie de dezvoltare durabilă care să asigure realizarea ODD. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Reamintind articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, într-o referire la dezvoltarea durabilă se afirmă: „În relațiile sale cu restul comunității internaționale, Uniunea [...] contribuie la [...] dezvoltarea durabilă a planetei [...]”. Deși există anumite elemente de durabilitate tot mai pronunțate în diverse politici UE, cum ar fi politica industrială, transporturile și energia, există în continuare o lipsă de ambiție și de finanțare. În ansamblu, CESE regretă lipsa evidentă de strategie, de coerență politică și de integrare în coordonarea generală a politicilor UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE este singura instituție la nivel european care a făcut din dezvoltarea durabilă o prioritate principală. Parlamentul European nu are nicio structură funcțională care să vizeze dezvoltarea durabilă, deși unele grupuri politice includ Agenda 2030 în rândul priorităților lor politice pentru alegerile europene din mai 2019. Între timp, Comisia Europeană a creat o platformă multipartită destinată punerii în aplicare a ODD, care reprezintă un pas în direcția corectă, dar nu este clar dacă această platformă va continua după mandatul actualei Comisii. În plus, în trecut, CESE s-a declarat în favoarea unui forum al societăți civile mai ambițios și mai extins decât cel care a fost creat în cele din urmă (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | La nivel național, gradul de planificare și punere în aplicare a ODD nu este similar (3). Unele state membre au adoptat deja strategii naționale cuprinzătoare de dezvoltare durabilă și, în unele cazuri, autoritățile regionale și locale, precum și părțile interesate implicate desfășoară, de asemenea, inițiative de sensibilizare privind ODD. Există riscul de incoerență între abordările naționale, deoarece nu există un cadru european. CESE solicită integrarea dezvoltării durabile în politicile naționale și implicarea deplină a societății civile organizate în conceperea și punerea în aplicare a acestora, în conformitate cu o strategie europeană cuprinzătoare. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Ce ne așteaptă în continuare

| 3.1. | La 13 septembrie 2017, președintele Juncker a anunțat un document de reflecție intitulat „Către o Europă durabilă până în 2030, privind urmărirea obiectivelor ONU de dezvoltare durabilă, inclusiv în ceea ce privește Acordul de la Paris privind schimbările climatice”, care va fi publicat în cursul iernii 2018. În faza de pregătire, Comisia ia în considerare punctele de vedere ale membrilor platformei multipartite privind ODD. Membrii platformei prezintă sugestii privind modalitățile de îmbunătățire a guvernanței UE în ceea ce privește ODD (de exemplu, adoptarea unei strategii cuprinzătoare), recomandări politice și modul în care un set de instrumente UE ar trebui să evolueze în vederea coordonării politicilor, a monitorizării și a responsabilizării. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Punerea în aplicare a ODD include obiective economice, sociale, politice și de mediu care vor necesita schimbări fundamentale în societățile europene și în cadrul instituțiilor UE. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Dezbaterile privind viitorul Europei înainte de alegerile europene din 2019 sunt esențiale pentru sensibilizarea cetățenilor cu privire la dezvoltarea durabilă. Partidele politice europene trebuie să adopte o poziție și să abordeze dezvoltarea durabilă în cadrul programelor lor electorale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În plus, CESE consideră că viitoarea Comisie Europeană și noul Parlament European, care vor lua naștere în urma alegerilor europene din 2019, ar trebui să facă o prioritate din mai buna integrare a ODD în politicile UE. CESE îndeamnă Parlamentul European să își consolideze capacitatea de a monitoriza și de a supraveghea progresele ODD și să își asume responsabilitatea pentru realizarea obiectivelor. În ceea ce privește Comisia, se recomandă consolidarea rolului de conducere al vicepreședintelui responsabil de dezvoltarea durabilă și restructurarea portofoliilor direcțiilor generale, pentru a se clarifica cine poartă responsabilitatea pentru fiecare dintre ODD. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Decizia finală privind cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada 2021-2027 va indica dacă UE va putea să își îndeplinească angajamentele prevăzute în Agenda 2030. CFM este crucial pentru asigurarea integrării ODD. Propunerea Comisiei Europene, publicată în mai 2018, se îndreaptă în direcția corectă, dar ratează ocazia de a face din Agenda 2030 prioritatea agendei europene. Dincolo de modesta propunerea de a crește obiectiivul-țintă în materie de integrare a aspectelor legate de schimbările climatice în ansamblui politicilor, noul CFM ar trebui să aloce resurse financiare relevante pentru dezvoltarea durabilă și, de asemenea, să se asigure că nicio finanțare nu subminează punerea în aplicare a ODD. Finanțarea trebuie să fie pusă la dispoziția responsabililor cu punerea în aplicare a ODD, categorie care cuprinde statele membre, autoritățile locale, întreprinderile și ONG-urile care urmăresc proiecte inovatoare, care pot fi extinse. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | UE traversează o criză politică și instituțională majoră și se confruntă cu provocări, cum ar fi creșterea inegalităților sociale, probleme de mediu și pierderea încrederii în guvern și în UE (4). Pentru a depăși această situație, UE trebuie să conceapă un nou discurs, care să fie capabil să ofere soluții concrete la provocările cu care se confruntă societățile noastre. Dezbaterile privind viitorul Europei, care sunt în desfășurare, ar trebui să contribuie la acest nou discurs, luând în considerare Agenda 2030 și cel de al șaselea scenariu privind Europa (5), astfel încât UE să devină un motor al durabilității. Este necesar ca șefii de stat europeni să își manifest autoritatea în mai mare măsură și ca ODD să devină o parte centrală a discursului lor politic și a viziunii lor pentru Europa. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Agenda 2030 se bazează pe valorile europene fundamentale ale democrației și participării, justiției sociale, solidarității și durabilității, respectării statului de drept și a drepturilor omului, atât în Europa, cât și în întreaga lume. Noul discurs privind dezvoltarea durabilă ar trebui să ofere cetățenilor răspunsuri asupra modului în care administrațiile publice și societatea civilă organizată intenționează să abordeze aspirațiile lor privind bunăstarea economică, socială și a mediului. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Problema indicatorilor

| 4.1. | CESE consideră că abordarea adoptată în raport cu indicatorii UE privind ODD trebuie să depășească simpla evaluare, contribuind la formularea și la elaborarea politicilor, și nu să fie doar un instrument de raportare. Indicatorii ar trebui să ajute factorii de decizie de la nivelul UE în ceea ce privește definirea viitoarelor politici și planificarea modalităților de a îndeplini mai bine ODD. De asemenea, indicatorii trebuie să ajute factorii de decizie să identifice abaterile de la progresele înregistrate în direcția ODD și să introducă la timp modificările de politică necesare în vederea îndeplinirii obiectivelor până în 2030. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Din punctul de vedere al CESE, raportul Eurostat din 2017 de monitorizare a obiectivelor de dezvoltare durabilă în contextul UE este un început bun, dar mai există loc pentru îmbunătățiri. Acest demers trebuie dezvoltat în continuare pe baza îmbunătățirii indicatorilor. Metoda actuală de evaluare a progresului (adică o schimbare pozitivă de 1 %) în absența unor obiective cuantificabile ale UE este potențial înșelătoare, deoarece nu oferă informații referitoare la distanța până la îndeplinirea ODD, spre deosebire de alte rapoarte. De exemplu, în timp ce Eurostat concluzionează că se înregistrează un progres semnificativ în Europa în ceea ce privește ODD 12 (6), dar alte surse, cum ar fi OCDE, ajung la concluzii diferite (7). Este necesar ca raportul de monitorizare să clarifice mai bine caracterul integrat al agendei, în care eforturile trebuie să consolideze fiecare obiectiv, nu să submineze vreunul dintre acestea. Deși valoroasă, utilizarea indicatorilor transversali rămâne insuficientă în ceea ce privește furnizarea de informații privind sinergiile și contradicțiile dintre obiectivelor. În plus, raportul ar trebui să evalueze efectele de propagare asupra dezvoltării durabile a țărilor partenere și să monitorizeze coerența politicilor din perspectiva obiectivelor importante ale politicilor externe și interne. În sfârșit, indicatorii ar trebui să poată prezenta comparații între țările europene, să identifice divergențele în punerea în aplicare la nivelul statelor membre și să fie actualizați frecvent, astfel încât să se bazeze pe cele mai bune cunoștințe și informații disponibile. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pentru a dispune de un set coerent de indicatori care să ofere o imagine de ansamblu clară a punerii în aplicare a ODD la nivelul UE, este esențial să se creeze un sistem cuprinzător de indicatori, care să acopere nivelul european și național. În primul rând, indicatorii actuali utilizați pentru diferite domenii de politică la nivelul UE trebuie să fie armonizați sau cel puțin interconectați cu indicatorii UE privind ODD. De exemplu, seturile relevante de indicatori, cum ar fi indicatorii incluși în tabloul de bord social sau indicatorii europeni privind biodiversitatea, trebuie să fie asociați cu indicatorii UE privind ODD, iar relația dintre aceștia trebuie să fie clar definită. În al doilea rând, strategiile naționale de dezvoltare durabilă ar trebui să utilizeze aceiași indicatori sau cel puțin indicatori comparabili cu indicatorii UE privind ODD. În caz contrar, va exista un risc ridicat de incoerență între diferitele abordări adoptate de statele membre. În al treilea rând, UE trebuie să asigure un proces cuprinzător de raportare către Forumul politic la nivel înalt pentru dezvoltare durabilă al ONU. Comisia Europeană ar trebui să poată oferi o imagine de ansamblu clară a punerii în aplicare a ODD la nivelul UE și în toate statele membre. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE consideră că este necesar să se abordeze anumite limitări în ceea ce privește procesul de definire a indicatorilor. Eurostat și institutele naționale de statistică dispun de resurse umane și financiare limitate pentru colectarea de date noi și, prin urmare, nu este întotdeauna posibil să se producă indicatori noi și mai bine orientați. Conform raportului anual din 2017 al Comitetului consultativ european pentru guvernanță statistică către Parlamentul European, costul sistemului statistic european se ridică la 0,02 % din PIB, iar în urma reducerilor de resurse umane legate de austeritatea bugetară, numărul de membri ai personalului nu a revenit la nivelurile de dinainte de criza economică (8). Pentru îmbunătățirea setului de indicatori, trebuie să se acorde o mai mare prioritate dezvoltării indicatorilor de durabilitate și trebuie să se aloce fonduri adecvate către Eurostat și institutele naționale de statistică pentru indicatorii de durabilitate, în conformitate cu obiectivul 17 din cadrul ODD. Acest lucru va permite adăugarea de noi indicatori care ar putea necesita colectarea de date suplimentare. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Cu privire la setul actual de indicatori ai Eurostat, CESE identifică o serie de deficiențe care trebuie abordate, în mod ideal, prin publicarea raportului de monitorizare al Eurostat din 2018 privind înregistrarea progreselor către realizarea ODD. Domeniile în care se impun îmbunătățiri includ:






  — | o prezentare mai obiectivă și mai vizuală a rezultatelor generale, pentru a evita crearea unei impresii greșite, potrivit căreia Europa ar fi în cea mai mare parte pe drumul cel bun în ceea ce privește ODD, ceea ce contrazice alte cercetări calitative sau tematice, precum și percepțiile cetățenilor; |
| --- | --- | --- |

4.5.

—

o prezentare mai obiectivă și mai vizuală a rezultatelor generale, pentru a evita crearea unei impresii greșite, potrivit căreia Europa ar fi în cea mai mare parte pe drumul cel bun în ceea ce privește ODD, ceea ce contrazice alte cercetări calitative sau tematice, precum și percepțiile cetățenilor;

| — | o atenție sporită acordată efectelor de propagare ale modelului actual de dezvoltare al Europei, de exemplu, prin continuarea activității existente a Eurostat cu privire la amprentele de mediu, precum și prin contribuția Europei la sprijinirea țărilor partenere în realizarea ODD; |
| --- | --- |

—

o atenție sporită acordată efectelor de propagare ale modelului actual de dezvoltare al Europei, de exemplu, prin continuarea activității existente a Eurostat cu privire la amprentele de mediu, precum și prin contribuția Europei la sprijinirea țărilor partenere în realizarea ODD;

| — | o abordare mai inovatoare în ceea ce privește valorificarea caracterului indivizibil al agendei privind ODD, dincolo de indicatorii transversali, care nu indică, ca atare, dezechilibre și contradicții între diferitele dimensiuni ale durabilității și nu dispun de un cadru adecvat pentru evaluarea coerenței politicilor; |
| --- | --- |

—

o abordare mai inovatoare în ceea ce privește valorificarea caracterului indivizibil al agendei privind ODD, dincolo de indicatorii transversali, care nu indică, ca atare, dezechilibre și contradicții între diferitele dimensiuni ale durabilității și nu dispun de un cadru adecvat pentru evaluarea coerenței politicilor;

| — | mai multe date privind performanța întreprinderilor, a autorităților locale și a ONG-urilor; |
| --- | --- |

—

mai multe date privind performanța întreprinderilor, a autorităților locale și a ONG-urilor;

| — | mai multe informații privind performanța statelor membre în ceea ce privește ODD, deoarece valorile medii oferă o imagine incompletă. Și furnizarea de informații de la nivel național este importantă, având în vedere că statele membre au competență exclusivă în ceea ce privește o serie de ODD; |
| --- | --- |

—

mai multe informații privind performanța statelor membre în ceea ce privește ODD, deoarece valorile medii oferă o imagine incompletă. Și furnizarea de informații de la nivel național este importantă, având în vedere că statele membre au competență exclusivă în ceea ce privește o serie de ODD;

| — | indicatori mai buni de responsabilitate pentru rezultatele obținute în direcția realizării ODD, în conformitate cu ODD 16 (9) și 17 (10), de exemplu în ceea ce privește spațiul societății civile în Europa (11) și parteneriatele inovatoare; |
| --- | --- |

—

indicatori mai buni de responsabilitate pentru rezultatele obținute în direcția realizării ODD, în conformitate cu ODD 16 (9) și 17 (10), de exemplu în ceea ce privește spațiul societății civile în Europa (11) și parteneriatele inovatoare;

| — | în cazul în care nu există un obiectiv european, o metodologie mai solidă de măsurare a progreselor înregistrate în direcția ODD, de exemplu prin compararea performanței medii cu cea mai bună performanță în rândul statelor membre sau cu obiectivele conexe derivate din alte angajamente internaționale sau din cercetarea disponibilă. |
| --- | --- |

—

în cazul în care nu există un obiectiv european, o metodologie mai solidă de măsurare a progreselor înregistrate în direcția ODD, de exemplu prin compararea performanței medii cu cea mai bună performanță în rândul statelor membre sau cu obiectivele conexe derivate din alte angajamente internaționale sau din cercetarea disponibilă.

| 4.6. | Deși seriile de indicatori pe termen lung sunt utile, indicatorii ar trebui să fie revizuiți și îmbunătățiți pe baza identificării de provocări noi și a evoluției cunoștințelor științifice, inclusiv a datelor noi. Eforturile Eurostat de a include noi indicatori în 2018 merg în direcția corectă, însă claritatea în ceea ce privește procesul și termenele pentru includerea indicatorilor „în așteptare” este crucială. De exemplu, ar trebui să se indice un plan de acțiune și un calendar pentru indicatorul propus „Amploarea lipsei de adăpost în UE”, recomandat de FEANTSA (Federația europeană a organizațiilor naționale care lucrează cu persoanele fără adăpost), care, în prezent, figurează ca fiind „în așteptare”. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Rolul societății civile organizate în legătură cu raportul anual al Eurostat trebuie consolidat. Eurostat ar trebui să consulte mai mult societatea civilă în ceea ce privește procesul de definire a indicatorilor și de evaluare a progresului acestora. În general, societatea civilă trebuie să fie consultată destul de timpuriu în cadrul procesului pentru ca recomandările să poată fi luate în considerare, iar Eurostat trebuie să explice motivele pentru care recomandările societății civile au fost sau nu acceptate. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Ceea ce este monitorizat și ceea ce nu este monitorizat, în special conceperea și alegerea indicatorilor, generează implicații politice substanțiale (12). Prin urmare, procesul prin care Eurostat pregătește raportul anual ar trebui să permită societății civile să contribuie cu o interpretare calitativă a indicatorilor. Aceasta ar trebui să fie însoțită de un sondaj Eurobarometru efectuat în mod frecvent, pentru a evalua percepțiile cetățenilor cu privire la progresele înregistrate. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE este conștient că societatea civilă are o capacitate prea limitată în materie de statistică pentru a propune noi indicatori care să poată îndeplini criteriile de robustețe statistică ale Eurostat. Societatea civilă este însă capabilă să definească indicatori utili, care utilizează alte surse, diferite de datele Eurostat. Un exemplu în acest sens sunt indicatorii elaborați de Rețeaua de soluții pentru dezvoltare durabilă. Cu toate acestea, CESE consideră că este necesar ca organizațiile societății civile să fie sprijinite prin măsuri de consolidare a capacităților, pentru a se asigura faptul că pot contribui mai bine la discuția cu Eurostat. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Pentru a asigura noul discurs solid, bazat pe dezvoltarea durabilă menționată anterior, CESE face apel la îmbunătățirea modului în care Comisia Europeană și Eurostat comunică cu privire la progresele înregistrate pe calea ODD. Raportul Eurostat nu poate fi parcurs ușor și nu a fost comunicat pe scară largă; prin urmare, ar trebui explorate noi modalități de a-l face mai bine cunoscut publicului și cetățenilor nespecializați. De asemenea, ar trebui explorate și alte produse de cercetare și comunicare, ca parte a unei strategii ambițioase de sensibilizare. De exemplu, crearea unei secțiuni privind „monitorizarea din partea societății civile” pe site-ul internet al Eurostat consacrat ODD ar permite o asumare comună interactivă în ceea ce privește monitorizarea obiectivelor. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | CESE recunoaște faptul că raportul anual al Eurostat nu include și nu poate include informații calitative. Pentru a acoperi această lacună (precum și pentru a spori gradul de implicare a societății civile), CESE propune ca monitorizarea punerii în aplicare a ODD să fie completată de un raport calitativ alternativ, separat și independent, care să fie elaborat în strânsă colaborare cu părțile interesate din cadrul societății civile. Acest raport alternativ ar trebui să se concentreze asupra: a) furnizării unei reflecții asupra raportului Eurostat și analizării acestuia; b) completării raportului Eurostat cu informații calitative provenite de la societatea civilă organizată; și c) furnizării unei interpretări a societății civile organizate în ceea ce privește progresele înregistrate cu privire la punerea în aplicare a ODD. În prezent, CESE realizează un studiu privind implicarea societății civile în monitorizarea ODD (care se preconizează că va fi finalizat până în noiembrie 2018), care va analiza în mod specific și va propune o abordare metodologică pentru pregătirea acestui raport complementar al raportului anual al Eurostat. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | În centrul agendei privind ODD se află responsabilitatea. O strategie ambițioasă privind ODD trebuie să fie completată de un cadru solid al responsabilității, în care societatea civilă organizată joacă un rol esențial. Acest lucru necesită creșterea gradului de sensibilizare a cetățenilor din întreaga Uniune, precum și anchete de opinie și alte mecanisme de feedback din partea cetățenilor. În acest sens, Comisia Europeană (în colaborare cu CESE) ar trebui să organizeze un summit dedicat ODD în vederea desfășurării unui eveniment de evaluare anuală împreună cu statele membre, Parlamentul European, societatea civilă, întreprinderile și autoritățile regionale și locale și să se angajeze să desfășoare un dialog participativ și periodic cu părțile interesate. Nu în ultimul rând, ar trebui promovat schimbul de bune practici privind implicarea societății civile în evaluarea ODD. CESE ar putea juca un rol esențial în sprijinirea organizațiilor societății civile în ceea ce privește realizarea schimbului de astfel de experiențe, crearea de sinergii, aprofundarea cunoștințelor și sensibilizare, precum și promovarea colaborării. |
| --- | --- |

4.12.

5.   Integrarea ODD în guvernanța UE

| 5.1. | Actualul sistem de guvernanță al UE ar trebui adaptat astfel încât să contribuie la punerea în aplicare a Agendei 2030. Pentru a realiza acest lucru, toate instituțiile UE ar trebui să ia măsuri pentru a asigura o activitate coordonată în ceea ce privește progresele în direcția realizării ODD. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | În pofida impulsului vicepreședintelui Comisiei Europene, este evident că există un nivel redus de angajament din partea mai multor departamente ale Comisiei, ceea ce împiedică progresul. Același lucru este valabil și în cazul Parlamentului, care trebuie să stabilească un proces credibil în cadrul tuturor comisiilor pentru a discuta punerea în aplicare a ODD. În fine, Grupul de lucru pentru ODD din cadrul Consiliului European, care este bine-venit, trebuie să asigure integrarea adecvată a ODD în toate chestiunile de care se ocupă Consiliul European, cum ar fi, de exemplu, cele privind viitorul PAC, politica de coeziune, politica în domeniul transporturilor (13), relațiile externe (14) și următorul CFM pentru perioada 2021-2027. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | O viitoare strategie europeană cuprinzătoare de dezvoltare durabilă ar trebui să joace un rol crucial în integrarea ODD în toate politicile UE și să ofere cadrul pentru coordonarea și monitorizarea punerii în aplicare a ODD la nivelul UE și la nivel național. După cum s-a menționat, strategia ar trebui să stabilească obiective, mijloacele de realizare a acestora și un set coerent de indicatori care să fie utilizați pentru monitorizarea progreselor. CESE este de acord cu Consiliul în privința necesității de a dezvolta „un cadru de indicatori de referință” (15). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | După cum s-a menționat, acest cadru de indicatori de referință ar trebui să integreze toți indicatorii europeni relevanți utilizați în prezent în diferite domenii de politică și să definească legăturile existente dintre indicatorii existenți și indicatorii privind ODD. De exemplu, Comisia Europeană ar trebui să asigure o aliniere și o coerență completă între tabloul de bord social și indicatorii UE privind ODD. În prezent, dintre cei 12 indicatori din tabloul de bord social, opt sunt incluși complet sau parțial în setul privind ODD ale UE. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Coordonarea și monitorizarea ODD ar trebui să fie integrate în procesul semestrului european, astfel cum CESE a solicitat în mod repetat (de exemplu, avizele CESE NAT/693 (16), NAT/700 (17), SC/047 (18), SC/050 (19)). Acest demers ar trebui să includă un proces de control al gradului de adecvare a strategiilor de punere în aplicare a ODD la nivelul statelor membre. Autoritățile naționale ar trebui să primească orientări comune și ar trebui să fie monitorizate, astfel încât toate eforturile să se îndrepte în aceeași direcție. În plus, ar trebui promovat schimbul de bune practici între statele membre. Semestrul european ar trebui să își extindă pe deplin domeniul de aplicare dincolo de dimensiunea economică tradițională și să integreze complet dimensiunea socială și pe cea de mediu la același nivel de importanță, în contextul unei strategii viitoare cuprinzătoare de dezvoltare durabilă. În consecință, recomandările specifice fiecărei țări ar trebui să fie coerente cu ODD, precum și cu analiza efectuată în rapoartele de țară în cadrul procesului semestrului european. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Programul de sprijin pentru reforme structurale (PSRS), creat recent, vizează să ajute statele membre să pună în aplicare reforme instituționale, structurale și administrative. Se preconizează că PSRS va juca un rol relevant în următorii ani. După cum CESE a subliniat deja (20) și în raportul Falkenberg (21), PSRS ar trebui să presupună ca orice reformă susținută să fie coerentă cu Agenda 2030 și cu ODD. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Pentru a se asigura integrarea ODD în toate politicile UE, Agenda pentru o mai bună reglementare trebuie să fie adaptată în consecință, astfel încât să asigure o abordare cuprinzătoare și holistică a ODD. CESE consideră că principiile privind ODD ar trebui menționate în mod explicit în orientările și seturile de instrumente privind o mai bună reglementare. În plus, metodologiile pentru o mai bună reglementare ar trebui revizuite pentru a se asigura faptul că sunt capabile să evalueze obiectivele pe termen lung și să măsoare distanța până la realizarea ODD. În cele din urmă, o atenție sporită trebuie acordată coerenței politicilor ca instrument de punere în aplicare a ODD, utilizând, de exemplu, cadrul OCDE privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării durabile (CPDD). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Atunci când propune noi inițiative legislative sau politice, Comisia Europeană ar trebui să indice în mod clar care dintre ODD este vizat și să efectueze un test de durabilitate pentru a evalua impactul preconizat asupra ODD (ca parte a procesului de evaluare a impactului, care are ca scop evaluarea dimensiunilor economice, sociale și de mediu ale propunerilor). Ar trebui identificate principalele probleme legate de punerea în aplicare a ODD, pe care politica propusă intenționează să le abordeze. De asemenea, monitorizarea și evaluarea politicilor UE în curs de desfășurare trebuie adaptate pentru a măsura progresele înregistrate în direcția realizării ODD și pentru a recomanda modificări ale politicilor, care au un impact mai mare în promovarea ODD. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Programul Comisiei privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT) ar trebui să integreze, de asemenea, perspectiva dezvoltării durabile. Activitatea programului REFIT ar trebui să garanteze că orice simplificare și actualizare propusă a legislației UE este coerentă cu ODD și contribuie la realizarea acestora. |
| --- | --- |

5.9.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  „Sustainable development in the European Union: Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context. 2017 edition” (Dezvoltarea durabilă în Uniunea Europeană, Raport de monitorizare privind progresele înregistrate în direcția ODD în contextul UE, ediția 2017).

1

Sustainable development in the European Union: Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context. 2017 edition

(2)  Avizul CESE pe tema „Următorii pași către un viitor european durabil” (JO C 345, 13.10.2017, p. 91).

2

Avizul CESE pe tema „Un forum european al societății civile pentru dezvoltarea durabilă” (JO C 303, 19.8.2016, p. 73).

(3)  CESE lucrează la cartografierea inițiativelor de dezvoltare durabilă la nivel național. Un rezumat de țară pentru fiecare stat membru va fi disponibil pe site-ul internet al CESE.

3

(4)  Avizul CESE pe tema „Următorii pași către un viitor european durabil”, SC/047 (JO C 81, 2.3.2018, p. 44).

4

(5)  http://www.foeeurope.org/sites/default/files/other/2017/6th_scenario_future_of_europe.pdf

5

(6)  ODD 12. Consum și producție responsabile.

6

(7)  A se vedea, de exemplu, OCDE. 2017. Measuring Distance to the SDG Targets: an assessment of where OECD countries stand (Măsurarea distanței față de îndeplinirea obiectivelor ODD: o evaluare a stadiului în care se află țările OCDE).

7

Measuring Distance to the SDG Targets: an assessment of where OECD countries stand

(8)  Raportul anual al CCEGS, 2017, p. 25.

8

(9)  ODD 16. Pace, justiție și instituții puternice.

9

(10)  ODD 17. Parteneriate pentru obiective.

10

(11)  Dezvoltarea metodologiilor existente, cum ar fi CIVICUS monitor, https://civicus.org/index.php/what-we-do/innovate/civicus-monitor

11

(12)  Avizul CESE pe tema „Următorii pași către un viitor european durabil”, NAT/700 (JO C 345, 13.10.2017, p. 91).

12

(13)  Avizul CESE pe tema „Rolul transporturilor în realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă și implicațiile asupra procesului de elaborare a politicilor UE” (JO C 367, 10.10.2018, p. 9).

13

(14)  Avizul CESE pe tema „Un parteneriat reînnoit cu țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific”, REX/485 (JO C 129, 11.4.2018, p. 76).

14

(15)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10370-2017-INIT/ro/pdf

15

(16)  Avizul CESE pe tema „Dezvoltarea durabilă: o privire de ansamblu asupra politicilor interne și externe ale UE”, NAT/693 (JO C 487, 28.12.2016, p. 41).

16

(17)  Avizul CESE pe tema „Următorii pași către un viitor european durabil”, NAT/700 (JO C 345, 13.10.2017, p. 91).

17

(18)  Avizul CESE pe tema „Următorii pași către un viitor european durabil”, SC/047 (JO C 81, 2.3.2018, p. 44).

18

(19)  Avizul CESE pe tema „Analiza anuală a creșterii pentru 2018”, SC/50 (JO C 227, 28.6.2018, p. 95).

19

(20)  Avizul CESE pe tema „Programul de sprijin pentru reforme structurale”, ECO/398 (JO C 177, 18.5.2016, p. 47).

20

(21)  Durabilitate, acum! Note strategice CESP. Numărul 18 (2016) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/rapport_kff.pdf

21

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/22

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Contribuția zonelor rurale din Europa la Anul European al Patrimoniului Cultural 2018 prin asigurarea sustenabilității și coeziunii dintre zonele urbane și cele rurale”

(aviz din proprie inițiativă)

(2018/C 440/04)

| Raportor: | domnul Tom JONES |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Tom JONES

| Decizia Adunării Plenare | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 5.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 201/2/7 |

Decizia Adunării Plenare

15.2.2018

Temei juridic

Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

5.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

201/2/7

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii

| 1.1. | CESE sprijină pe deplin desemnarea anului 2018 drept An European al Patrimoniului Cultural și salută toate eforturile depuse de promotori și de organizatori, la toate nivelurile, pentru a spori vizibilitatea patrimoniului cultural divers și bogat al Europei și pentru a-l sărbători (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE încurajează toate părțile implicate și toți participanții să adopte o definiție a culturii cât mai cuprinzătoare cu putință și să îi includă pe toți cetățenii. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ar trebui ca anul acesta să fie nu doar al sărbătoririi trecutului, ci și al promovării unor expresii noi, provocatoare și în continuă evoluție ale inspirației și competențelor umane, care izvorăsc adesea din tradițiile înscrise în patrimoniul cultural rural al fiecărei țări. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Douăsprezece luni înseamnă puțin timp, dar se speră că aceste eforturi și investiții suplimentare îi vor stimula pe cetățeni să se concentreze asupra oportunităților legate de patrimoniul cultural din zonele rurale. Acest lucru ar trebui să le permită să construiască o rezervă prețioasă de bunăstare revigorată, estetică, socială și economică, pentru generațiile actuale și cele viitoare. La jumătatea drumului, peste 3 500 de proiecte au primit eticheta Anului European al Patrimoniului Cultural, procentul proiectelor rurale fiind variabil de la o regiune la alta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE sprijină solicitarea Alianței Europene pentru Cultură și Arte, din ianuarie 2018, ca instituțiile europene și statele membre să asigure „un sprijin substanțial în cadrul financiar multianual post-2020 (CFM)”. De asemenea, Comitetul salută propunerea de angajament față de cultură a Comisiei Europene, din proiectul său de buget din mai 2018, și angajamentele asumate prin noua agendă europeană pentru cultură (2). |
| --- | --- |

1.5.

Recomandări

| 1.6. | Patrimoniul cultural rural, cu toată bogăția și diversitatea sa, ar trebui să fie recunoscut în mod oficial pentru valoarea sa artistică intrinsecă și pentru contribuția sa economică și socială la bunăstarea tuturor cetățenilor europeni (3). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Investițiile realizate de finanțatorii publici ar trebui să fie „testate în mediul rural”, astfel încât, atunci când sunt proiectate noi fluxuri de finanțare, acestea să includă și sprijinul acordat pentru contribuția constantă a familiilor de agricultori și a angajaților din sectorul agricol, precum și sprijinul pentru organizațiile neguvernamentale din care fac parte creatori individuali, dar și pentru grupuri folclorice, grupuri de acțiune locală sau ferme sociale. În acest context, trebuie luate pe deplin în considerare măsurile necesare pentru îmbunătățirea infrastructurii patrimoniului rural. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Fluxurile de finanțare ale UE existente, inclusiv programul de dezvoltare rurală, ar trebui să considere tot mai mult cultura drept o valoare orizontală și ar trebui să sprijine proiectele culturale, inclusiv pe cele care protejează, promovează și consolidează peisajele caracterizate de biodiversitate. Restaurarea agriculturii pastorale și a caselor țărănești îndepărtate din Pirinei, podgoriile din Santorini, protejarea pășunilor comune din Șeica Mare (România) sunt exemple demne de urmat, la fel ca și proiectul cultural Leader din Lesbos (Grecia) pentru sprijinirea integrării migranților. Programele agroecologice ar trebui să continue să construiască habitate specifice zonelor agricole, iar mediul construit ar trebui să atingă standarde mai înalte de proiectare, respectând modelele culturale tradiționale și pretându-se totodată unei utilizări moderne. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Zonele împădurite durabile, pădurile și căile navigabile merită măsuri de sprijin pentru a se evita degradarea și poluarea. Trebuie prevăzute mijloace de menținere a centurilor de protecție din arbori și arbuști amenajate în trecut în zonele rurale (de exemplu în Polonia, conform concepției lui Dezydery Chłapowski), care limitează eroziunea solului, reduc emisiile de CO2, contribuie la creșterea producției și înfrumusețează peisajul. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Contribuția pe care o reprezintă zilele porților deschise organizate de ferme, vizitele școlare în zonele rurale, spectacolele, activitățile meșteșugărești și alte târguri și festivaluri culturale îi ajută pe cetățenii din zonele urbane să înțeleagă și să aprecieze mai bine zonele rurale și merită sprijin financiar public, la fel ca și măsurile necesare pentru construirea de punți între cetățenii din mediul rural și cei din mediul urban prin proiecte culturale. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Ar trebui încurajate măsurile prin care noilor generații le sunt prezentate cultura și tradițiile rurale prin intermediul unor limbaje moderne și inovatoare și, de asemenea, ar trebui măsurate beneficiile economice și sociale, prin schimbul de bune practici și punerea acestora în lumină. Artiștii și alți actori culturali care reprezintă o sursă de inspirație, uneori din alte zone, ar trebui să fie sprijiniți pentru a ajuta comunitățile să valorifice întregul potențial al patrimoniului cultural local. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pierderea gravă a competențelor meșteșugărești trebuie remediată prin creșterea investițiilor în formare, astfel încât transferurile între generații să aibă loc pe baza cunoștințelor anterioare și prin încurajarea inovării. Școlile din mediul rural ar trebui să le prezinte elevilor potențialul pe care îl are patrimoniul rural în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, precum și oportunitățile de carieră în exterior. Există o provocare specifică, nu numai pentru tinerii agricultori, ci pentru toți tinerii din mediul rural, de a adopta o atitudine întreprinzătoare în rolul lor de păstrători ai patrimoniului. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Patrimoniul cultural rural ar trebui promovat în mod durabil, printre altele în scopuri turistice, dar și pentru a-i determina pe cetățenii din mediul urban să aprecieze valorile culturale din mediul rural și să opteze mai ușor pentru case în mediul rural și pentru locuri de muncă aflate în așezări mai îndepărtate. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Este necesar să se promoveze comercializarea produselor culturale rurale, inclusiv patrimoniul gastronomic, și să se protejeze statutul de marcă geografică, oferind asigurări cetățenilor cu privire la calitate și trasabilitate. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Voluntarii, comunitățile și întreprinderile sociale, precum și întreprinderile private din mediul rural ar trebui încurajate să își dezvolte și să își împărtășească activitățile culturale, printre care și promovarea diversității limbilor și dialectelor, în beneficiul tuturor cetățenilor. Comunitățile rurale „inteligente” ar trebui să facă din valoarea și potențialul patrimoniului cultural local un motiv de preocupare și să profite de ocazia de a coopera cu grupuri de populație similare, din alte zone, pentru promovarea relațiilor cu acestea, inclusiv prin creșterea beneficiilor economice generate de posibilitățile sporite în materie de turism. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Deși este probabil ca proiectele care marchează Anul European al Patrimoniului Cultural 2018 să continue în viitor, este important să se realizeze un bilanț și o evaluare clară a investițiilor și rezultatelor cuantificabile, ținând seama de factorii economici, sociali și culturali. Aproximativ 8 milioane EUR au fost alocate Anului European al Patrimoniului Cultural, ca urmare a negocierilor din cadrul trilogului între Parlamentul European și Consiliu în 2017. Ar fi oportun ca o proporție cuantificabilă din acest sprijin să fie pusă la dispoziția zonelor rurale. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Sunt necesare mai multe cercetări pentru a cuantifica și a măsura calitatea beneficiilor patrimoniului și a activității culturale curente pentru bunăstarea cetățenilor și pentru a sprijini soluțiile pentru acțiunile viitoare. Apărătorii îndârjiți ai patrimoniului au nevoie de sprijin pentru a accepta noi migranți și diferite tradiții culturale. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Sunt necesare acțiuni urgente în favoarea conectivității transportului și a infrastructurii digitale, care este esențială pentru stabilirea persoanelor în zonele rurale și pentru dezvoltarea turismului cultural. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Introducere

| 2.1. | Prezentul aviz se concentrează în special asupra gamei largi de atuuri și talente pe care le au zonele rurale și cetățenii lor, pe contribuția acestora la patrimoniul cultural al Europei și pe modul în care această definiție amplă a culturii contribuie la crearea unor zone rurale mai viabile și mai prospere. Sprijinim Carta paneuropeană a patrimoniului rural, care promovează dezvoltarea spațială durabilă (4) și referința din Declarația de la Cork 2.0, din 2016: „Amenajarea teritoriului are un rol esențial în interfața dintre cetățeni și mediu. Politicile trebuie să stimuleze furnizarea de bunuri publice de mediu, inclusiv conservarea patrimoniului natural și cultural al Europei”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Această inițiativă trebuie să facă obiectul unei „testări în mediul rural”, iar CESE este îngrijorat de faptul că grupurile mici comunitare din sate și din orașele mici nu vor dobândi la timp cunoștințe suficiente despre Anul European al Patrimoniului Cultural pentru a se pregăti și a pune în lumină gama largă de bogății culturale din jurul lor. Ar trebui ca anul acesta să fie nu doar al sărbătoririi trecutului, ci și al promovării unor expresii noi, provocatoare și în continuă evoluție ale inspirației și competențelor umane, care izvorăsc adesea din tradițiile înscrise în patrimoniul cultural rural al fiecărei țări. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Afișarea activităților culturale existente și desprinderea de învățăminte din proiectele de succes au o valoare reală, însă festivitățile din 2018 ar trebui să includă și evenimente culturale noi, inovatoare, care să se bazeze pe experiențele anterioare și care să transfere patrimoniul cultural către noile generații într-un mod contemporan, oferind noi oportunități pentru zonele rurale. Europa creativă are două proiecte rurale, „Roots and Roads” („Rădăcini și drumuri”) și „Food is Culture” („Hrana înseamnă cultură”), care, în cazul în care vor avea succes, ar putea contribui la învățare și dezvoltare. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Deși este dificil să se cuantifice beneficiile economice și sociale ale activității culturale (peste 300 000 de locuri de muncă direct legate de cultura europeană), OCDE consideră că cultura ar trebui utilizată ca indicator al bunăstării și este important ca organizatorii Anului European al Patrimoniului Cultural 2018 să efectueze o analiză care să poată justifica investițiile publice viitoare. Ar trebui să se prezinte în mod clar câte succese au fost înregistrate în cursul anului în ceea ce privește gradul de acoperire a zonelor rurale și îndepărtate și modul în care moștenirea bunelor practici, cum ar fi proiectele AlpFootway (5) și Terract (6), poate fi pusă în valoare pentru ierarhizarea viitoare a priorităților la nivel european și regional. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații generale și specifice

| 3.1. | Peisajele rurale, mozaicul structurilor geologice naturale și amprenta activității umane asupra agriculturii, silviculturii, lacurilor, râurilor și așezărilor construite constituie, probabil, cel mai mare patrimoniu cultural. De la parcurile naționale și siturile din cadrul Natura 2000 până la spațiile verzi periferice din zonele urbane, frumusețea capătă forme variate admirabile, o sursă de inspirație pentru generații de artiști, muzicieni, literați, dansatori și pentru noi toți care nu ne încadrăm în niciuna dintre aceste categorii. Noua agendă europeană pentru cultură a Comisiei este destul de succintă în ceea ce privește perspectivele rurale. Cu toate acestea, precizează că „restaurarea și actualizarea patrimoniului cultural și natural contribuie la potențialul de creștere și la durabilitate. Gestionarea integrată a activelor culturale și naturale încurajează oamenii să le descopere și să participe la ambele.” Populația Mayangna din Nicaragua utilizează același cuvânt pentru natură și cultură. Aceasta înseamnă cetățenie ecologică. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Comunitățile rurale chiar adaugă valoare peisajelor. Administratorii de ferme și de păduri, angajații și meșteșugarii – bărbați și femei – sunt cei care au configurat aceste peisaje. Generații de persoane calificate au valorificat terenurile și apele pentru alimente, adăpost și pentru a genera venituri. De exemplu, în Polonia, în secolul al XIX-lea, au fost dezvoltate conceptele de centuri verzi și de plantații de arbuști menite să protejeze solul, care au conferit recent peisajului un aspect specific. Acești oameni au delimitat câmpurile cu pietre și crengi, au construit hambare și ateliere. De asemenea, au avut grijă, de-a lungul generațiilor, de rase autohtone de animale adaptate la specificul terenurilor și la climă și au gestionat vegetația. Ei au contribuit la dezvoltarea unor tradiții gastronomice și folclorice specifice, la nivel local. Am moștenit și un bogat patrimoniu de clădiri frumoase – vile, castele, biserici, dar și case țărănești, mici mori și magazine specifice zonelor rurale, cum ar fi cele restaurate cu grijă la St Fagan Folk Museum din Țara Galilor. Întreținerea unei arhitecturi istorice similare este adesea suportată de investiții private, cu un anumit nivel de sprijin public și caritabil esențial. Un proiect inovator din Țara Galilor utilizează energia din surse regenerabile de pe fundul mării pentru încălzire și, prin urmare, reduce costurile pentru Plas Newydd, o casă boierească deținută de organizația National Trust (7). Sărbătorirea trecutului și a prezentului ar trebui să fie un demers de căutare a justului echilibru dintre dimensiunea ideală și cea reală a luptei și eforturilor ființei umane. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Apreciem toate eforturile de a păstra cu grijă acest patrimoniu, inclusiv pe cele depuse de European Heritage Alliance. Restaurarea presupune și nevoia de autorități de planificare, în măsură să acorde sprijinul necesar pentru asigurarea unei reconversii responsabile a clădirilor. Proiectul REVAB, cofinanțat prin programul Erasmus, oferă cursuri de formare pentru a spori potențialul de reutilizare a clădirilor agricole redundante, împiedicând astfel distrugerea lor. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Populația din mediul rural și-a creat propria cultură, reflectând provocările cu care se confruntă în ceea ce privește activitatea profesională, petrecerea timpului liber și domeniul social, în toate formele de artă, în activitățile sportive și în activitatea generală a comunității. Zonele rurale sunt adesea importante rezervoare pentru diversitatea limbilor și a dialectelor minorităților. Denumirile satelor, fermelor și terenurilor au o semnificație deosebită, care merită să fie înțeleasă și respectată. Ele au și creează în continuare o moștenire de valoare pentru societate, în general. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Cu toate acestea, și activitățile lor economice evoluează și uneori dispar. Nu toate peisajele sunt virgine. Unele sunt martore ale exploatării industriale, ale războaielor și ale jafurilor, ale ravagiilor provocate de secetă, inundații sau incendii sau chiar ale exploatării excesive, rezultat al unor activități turistice intensive și concentrate. Toate au o poveste de spus, oferind lecții de învățat. Atenuarea impactului schimbărilor climatice va necesita o intervenție pozitivă pentru a menține diversitatea și o paletă întreagă de experiențe. Menținerea legăturilor cu trecutul este denumită „furnizare de bunuri publice”, iar peisajele se degradează dacă nu există o biodiversitate durabilă, o planificare sensibilă și un acces gestionat. Chiar și manifestarea culturală artistică este diluată, pe măsură ce populațiile din mediul rural scad sub niveluri sustenabile. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Eurostat 2017 arată că peste o treime dintre europeni nu participă la activități culturale, motiv pentru care dezvoltarea turismului cultural-rural, legat de activități de sănătate și de agrement reprezintă și va reprezenta o punte majoră între populația din mediul urban și cea din mediul rural. Orașul Galway este un bun exemplu în ceea ce privește parteneriatele culturale rural-urbane, iar inițiativa „Capitalele europene ale culturii” (de exemplu, Plovdiv, Bulgaria, și Matera, Italia, în 2019) ar trebui să aibă în vedere întotdeauna atât caracteristici culturale rurale, cât și urbane. În Țara Galilor, Heritage Statutory Body, CADW, a lansat o inițiativă privind ușile deschise, în cadrul unui proiect în care sunt implicate 50 de țări, care are scopul de a-i ajuta pe cetățeni să urmărească pașii schimbării, pentru a-și înțelege mai bine propria ființă – „pentru a-ți planifica viitorul, trebuie să îți înțelegi trecutul”. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Un alt exemplu de schimb de cunoștințe îl reprezintă Art Farm (8) din Grecia, proiect dezvoltat de Sotiris Marinis. În satul Megali Mantineia din partea de vest a Peninsulei Mani, acesta a construit case în copaci și un centru de formare, care funcționează pe principiul „o experiență aici te învață despre patrimoniul nostru rural și cultural”. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Turismul cultural din mediul rural este un furnizor de resurse economice și sociale existent și în plină ascensiune și reprezintă baza investițiilor comune. Responsabilitatea de a proteja și de a sprijini patrimoniul cultural al Europei este o competență națională, regională și locală, iar sentimentul public de mândrie este un element esențial. Instituțiile europene pot promova un sentiment al valorilor comune europene și pot stimula și promova bunele practici și schimbul de experiențe (9). Rețetele culinare regionale tradiționale, berea și vinul, costumele și muzica tradiționale, expuse în cadrul Săptămânii Verzi de la Berlin (10), atrag anual mii de vizitatori din toată lumea și contribuie la conectarea prezentului cu trecutul. Produsele alimentare și artizanale pot fi conectate direct cu producătorii rurali și consumatorii prin intermediul piețelor agricultorilor și prin vânzarea pe internet, care este din ce în ce mai populară – de exemplu, grupurile locale de produse alimentare REKO din Finlanda. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Asigurarea unor locuri în care să te poți bucura de singurătate, să poți asculta și privi păsările și să poți cunoaște viața pădurii – diversitatea acesteia, precum și speciile de plante pentru uz medical – toate contribuie la creșterea curiozității, a dorinței de a explora și a bunăstării cetățenilor. Lărgirea gamei de oportunități și de activități de explorare ar trebui să contribuie la evitarea unei concentrări excesive a vizitelor la siturile vulnerabile. Acest lucru produce valoare adăugată în domeniul economic și în cel al ocupării forței de muncă, bazată pe principalele bogății din mediul rural, în zone mai îndepărtate, valoare apreciată deja de satele și comunitățile inteligente. În zonele montane din Lombardia, proiectul AttivAree întărește sentimentul de apartenență al cetățenilor prin consolidarea patrimoniului natural prin artă. De asemenea, proiectul prevede renovarea pensiunilor și promovarea disponibilității în sate îndepărtate, precum Lavenone (11). Agențiile de turism ar trebui încurajate să lucreze în parteneriat cu întreprinzătorii și cu întreprinderile sociale din regiunile îndepărtate care promovează turismul cultural durabil. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Diseminarea și prezentarea informațiilor culturale prin utilizarea tehnologiei digitale va reduce, în mod creativ, diferențele de creștere dintre orașe și sate, dintre generațiile tinere și cele mai în vârstă. Sunt bine-venite proiecte precum YourAlps (12), care reînvie interesul tinerilor pentru patrimoniul montan. Există numeroase noi exemple de metode inovatoare de reprezentare a tradițiilor culturale, cum ar fi proiectul artistic utilizat în Aasted, Danemarca, și în satul Pfyn din Elveția. Acestea sunt proiecte inspirate de inițiative locale și de nevoile locale identificate și care utilizează procese participative, care, la rândul lor, fac parte din tradiția culturală a Europei. Pentru a accelera investițiile în inițiative similare, la nivel european, de stat și regional, ar trebui să fie disponibile resurse publice și private. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | De asemenea, sunt utilizate tot mai mult noi instrumente digitale, de exemplu, în zone de conflict – din trecut sau actuale –, pentru a recrea importante situri istorice distruse în urma abandonului sau a războiului. Tehnologia este utilizată pentru a citi cu o precizie mai mare pietrele funerare și manuscrisele aflate în stare de degradare (13). Salutăm planurile Comisiei pentru o „strategie Digital4Culture” și ne așteptăm ca aceasta să ia în considerare aspectele rurale relevante. De exemplu, proiectul MEMOLA utilizează scanări 3D din zone de irigare vechi pentru a institui noi procese de irigare. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Trebuie depuse mai multe eforturi în domeniul cercetării pentru a înțelege în ce măsură este importantă activitatea culturală pentru cetățeni și care sunt avantajele sale pentru sănătatea oamenilor de toate vârstele, dar mai ales a celor care suferă de boli fizice sau mintale (14), în timp ce programele Erasmus+ existente, cum ar fi TEMA Masters, finanțează în prezent bune oportunități de cercetare. Conferința la nivel înalt Orizont 2020 din cadrul Anului European al Patrimoniului Cultural, intitulată „Inovație și patrimoniu cultural” (15), a solicitat să se depună eforturi suplimentare pentru desfășurarea unor activități de cercetare cu scopul de a identifica prioritățile și cele mai bune practici în promovarea activităților culturale. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Inițiativele sprijinite de fundațiile caritabile și filantropice au contribuit în mod semnificativ la conservarea siturilor naturale și la sprijinirea activităților, deseori prin intermediul întreprinderilor sociale, care stimulează dezvoltarea zonelor rurale într-un mod durabil. Fundația Culturală Finlandeză sprijină cercetarea în domeniul măsurilor de prevenire a generării de reziduuri agricole care afectează calitatea apei în Marea Baltică. Aceasta cooperează cu fermierii și consideră că o mai mare biodiversitate echivalează cu un peisaj mai bogat. Sunt bine-venite și alte inițiative caritabile, cum ar fi Wales Schools’ Cultural Heritage Trust, care promovează competițiile culturale interșcolare ce îi implică pe tineri în definirea și în alegerea activității culturale (16). Un exemplu de inițiativă care le permite tinerilor să își exploreze moștenirea culturală este școala din Piscu (17), România, care este atât un centru de patrimoniu specializat, cât și un organizator de ateliere și conferințe. În martie 2018, CESE a întâmpinat elevi din școli de pe întreg teritoriul Europei pentru a discuta despre prioritățile lor culturale, în cadrul manifestării „Europa ta, părerea ta!” (18). În concluzie, aceștia au afirmat: „[v]reau să trăiesc într-o Europă care pune preț pe cultură și o protejează, sub toate formele ei [...] vrem să evităm elitismul și să răspândim cultura [...] dar și să avem ocazia de a ne crea propria cultură [...]”. În Giffoni, un sat din sudul Italiei, aproximativ 300 de studenți au pregătit filme și videoclipuri pentru a-și promova regiunea. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Investițiile realizate de finanțatorii publici ar trebui să fie „testate în mediul rural”, astfel încât, atunci când sunt proiectate noi fluxuri de finanțare, acestea să includă și sprijinul acordat pentru contribuția constantă a familiilor de agricultori și a angajaților din sectorul agricol, precum și sprijinul pentru organizațiile neguvernamentale din care fac parte creatori individuali, dar și pentru grupuri folclorice, grupuri de acțiune locală sau ferme sociale. În acest context, trebuie luate pe deplin în considerare măsurile necesare pentru îmbunătățirea infrastructurii patrimoniului rural. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Există posibilitatea stabilirii unor legături tematice și geografice mai puternice, precum și o cerere din partea turiștilor culturali pentru astfel de legături. Proiectele comune de branding și de acces comun sunt bine-venite. Spectacolele agricole și evenimentele naționale din satele și orașele mici, cum ar fi Royal Welsh din Builth Wells (19), care atrage aproximativ 240 000 de vizitatori, precum și festivalul literar Hay on Wye, care aduce aproximativ 21 de milioane de lire sterline într-o mică zonă rurală, sunt contribuitori economici și sociali semnificativi. Zilele porților deschise pentru ferme, târgurile, festivalurile culturale, cum ar fi Llangollen International Eisteddfod, concertele, procesiunile, cum ar fi cea din Veurne, în Belgia, căile ferate înguste pentru trenurile cu aburi, marșul nordic și trupele de dansuri tradiționale contribuie într-o măsură extrem de mare la menținerea și promovarea patrimoniul cultural rural. Contribuția voluntarilor la aceste evenimente, de-a lungul mai multor generații, este ea însăși o parte semnificativă a moștenirii noastre culturale. Activitatea Centrului European de Voluntariat și a organizațiilor naționale și regionale de voluntariat în promovarea voluntariatului cultural de calitate este aplaudată, acestea fiind încurajate să își continue eforturile valoroase, inclusiv să ofere cursuri de formare în ceea ce privește sănătatea și siguranța pentru a garanta experiențe sigure și plăcute atât pentru voluntari, cât și pentru turiști. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Cu toate acestea, există o lipsă tot mai mare de artizani calificați care să transmită cunoștințele și care să formeze o nouă generație cu privire la modalitățile de protejare și dezvoltare a acestui patrimoniu diversificat. Inițiativa JEMA (20), care își are originea în Franța, promovează în mod regulat activitatea meșteșugarilor și necesitatea de a forma noile generații. Abordarea acestei nevoi este o ocazie bună pentru a stabili legături între generații prin intermediul culturii și în scopuri culturale. O formare practică mai intensă și recunoașterea competențelor dobândite sunt esențiale în cadrul programelor existente la nivelul UE și la nivel național/regional, care să se concentreze nu numai asupra competențelor meșteșugărești și de mediu existente, ci și asupra mentoratului, a dezvoltării de noi tehnici și a antreprenoriatului în domeniul culturii. Este necesară sprijinirea activităților de colaborare între artiști și alți profesioniști, pe de o parte, și școlile rurale și urbane locale, pe de altă parte, inclusiv transmiterea unor idei culturale între generații și între grupurile etnice. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Patrimoniul cultural rural este, de asemenea, legat de democrația participativă. Există o puternică tradiție europeană de solidaritate comună și de combatere a izolării și a dezavantajelor prin intermediul activităților comunitare, dintre care multe se bazează pe cultură. Consolidarea unei conduceri locale durabile și realizarea priorităților locale printr-o dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) și prin metoda Leader adaugă valoare unei moșteniri a grupurilor și mișcărilor civile organizate. Activitățile sociale și culturale contribuie la stabilirea de legături între cetățenii din zonele geografice cu servicii publice și private limitate. Intervenția tradițională a sectorului voluntariatului, uneori ca soluție de ultimă instanță, susține peisajele sensibile și vulnerabile în care oamenii pot supraviețui. Sprijinul public pentru astfel de activități este esențial. |
| --- | --- |

3.17.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Avizul CESE pe tema „O nouă agendă europeană pentru cultură” (nu a fost încă publicat în Jurnalul Oficial).

1

(2)  https://ec.europa.eu/culture/news/new-european-agenda-culture_en

2

(3)  Conferința CESE din 20 și 21 iunie 2016.

3

(4)  Rezoluția nr. 2 a Conferinței europene a miniștrilor responsabili cu amenajarea spațială/regională din statele membre ale Consiliului Europei (CEMAT), referitoare la Carta paneuropeană a patrimoniului rural: Promovarea amenajării spațiale durabile – „Patrimoniul rural ca factor de coeziune teritorială”, adoptată în cadrul celei de a 15-a sesiuni a CEMAT, Moscova, Federația Rusă, 9 iulie 2010.

4

(5)  http://www.alpine-space.eu/projects/alpfoodway/en/home

5

(6)  http://www.terract.eu/fr/

6

(7)  https://www.bangor.ac.uk/studentlife/studentnews/gift-s-marine-renewable-visit-to-plas-newydd-18421

7

(8)  https://www.facebook.com/agroktima.artfarm/

8

(9)  Avizul CESE pe tema „O nouă agendă europeană pentru cultură” (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

9

(10)  https://www.gruenewoche.de/

10

(11)  AttivAree project in the Lombardy region

11

(12)  http://www.alpine-space.eu/projects/youralps/en/home

12

(13)  Proiectul lui Andrew Skerrett, prezentat în cadrul audierii grupului de studiu din 24 iulie 2018, la Cardiff.

13

(14)  Innovate Trust – rezultate pozitive ale zilelor petrecute „pe teren” în cadrul proiectului dedicat horticulturii.

14

Innovate Trust

(15)  https://ec.europa.eu/info/events/innovation-and-cultural-heritage-2018-mar-20_en

15

(16)  https://jamesprotheroe.wordpress.com/Darren Park Primary School, Ferndale

16

(17)  http://piscu.ro/piscu-school/#

17

(18)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/civil-society-citizens-participation/your-europe-your-say

18

(19)  http://www.rwas.wales/royal-welsh-show/

19

(20)  Journées Européennes des Métiers d’Art https://www.journeesdesmetiersdart.fr/

20

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/28

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Impactul subsidiarității și al suprareglementării asupra economiei și ocupării forței de muncă”

(Aviz exploratoriu la solicitarea Președinției austriece)

(2018/C 440/05)

Raportor:

Coraportor:

| Sesizare | Președinția austriacă a Consiliului, 12.2.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 4.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 192/1/1 |

Sesizare

Președinția austriacă a Consiliului, 12.2.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

4.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

192/1/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută solicitarea Președinției austriece a Consiliului Uniunii Europene referitoare la un aviz exploratoriu pe tema „Impactul subsidiarității și al suprareglementării asupra economiei și ocupării forței de muncă”. Acesta îmbunătățește și completează dezbaterea în curs privind o mai bună reglementare, care își propune să ofere securitate juridică și norme clare și să garanteze „că sarcinile de reglementare pentru întreprinderi, cetățeni și administrațiile publice sunt menținute la un nivel minim” (1). Nivelul actual de protecție a cetățenilor, consumatorilor, lucrătorilor, investitorilor și mediului în statele membre nu trebuie pus sub semnul întrebării atunci când se pune în aplicare legislația UE. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE își reiterează cererea potrivit căreia problemele legate de viitor, inclusiv dezbaterile privind competențele și nivelul reglementărilor, trebuie abordate la nivel național și european, cu participarea deplină a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile. O astfel de abordare reprezintă o manifestare fundamentală a democrației participative pe mai multe niveluri și, ca atare, trebuie consolidată în UE și în statele membre. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE subliniază importanța deosebită a principiilor subsidiarității și proporționalității pentru a se asigura o legiferare europeană cuprinzătoare și solidă. El subliniază că UE ar trebui să se concentreze asupra domeniilor în care legislația UE aduce o valoare adăugată semnificativă. Prin urmare, Comisia Europeană (CE) ar trebui să identifice problemele care se cer cu adevărat abordate la nivelul UE, într-un mod cât mai eficient. Ori de câte ori deciziile impun să se țină seama într-un mod corespunzător de caracteristicile naționale, regionale și locale, autoritățile respective ar trebui să dispună de spațiu de manevră pentru a le specifica, cu implicarea activă a părților interesate relevante, inclusiv a partenerilor sociali. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Există opinii diferite în cadrul CESE cu privire la termenul „suprareglementare”, care reflectă diferențe în privința punctelor de vedere ale diferiților actori. Deși nu există nicio definiție clară, termenul „suprareglementare” face referire, în general, la o situație în care, în cursul transpunerii în legislația națională, statele membre introduc cerințe mai stricte decât cerințele minime stabilite în legislația UE (în principal, în directive). CE ar trebui să stabilească orientări pentru a ajuta statele membre să transpună corect cerințele respective ale unui act juridic, respectând în același timp principiile proporționalității, subsidiarității și nediscriminării, precum și condițiile de concurență echitabile. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE observă că – în special în lumina subsidiarității și a proporționalității și în conformitate cu legislația UE – statele membre sunt singurele competente pentru a introduce măsuri suplimentare pe lângă cele prevăzute de cerințele (minime) ale UE, cu scopul de a reflecta propriile caracteristici specifice. Aceste decizii ar trebui adoptate în mod transparent, după consultarea cu partenerii sociali și cu părțile interesate, și ar trebui să fie conforme cu legislația UE. În această privință, CESE nu contestă suveranitatea, libertatea și responsabilitatea statelor membre în stabilirea legilor și a practicilor naționale. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE solicită instituțiilor europene și statelor membre să își consolideze eforturile de reducere a sarcinilor administrative inutile pentru a stimula creșterea și crearea de locuri de muncă durabile. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | În cadrul pregătirii cadrului financiar multianual (CFM) pentru perioada 2021-2027, CESE îndeamnă CE să ia rapid măsuri pentru a soluționa problema sarcinilor administrative inutile care împiedică în mare măsură investițiile din fondurile ESI – ajutorul de stat, conformitatea procedurii de achiziții publice, practicile de audit și adoptarea întârziată sau chiar retroactivă a orientărilor detaliate universale. |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | CESE subliniază că sarcinile administrative și de reglementare inutile reprezintă obstacole în calea maximizării beneficiilor și minimizării costurilor de reglementare pentru întreprinderi, cetățeni și autorități publice. El reafirmă necesitatea unei reglementări simplificate, coerente și de o mai bună calitate, care ar trebui să fie bine înțeleasă și pusă în aplicare, cu implicarea, indispensabilă în aceeași măsură, a celor patru niveluri de guvernanță – UE, național, regional și local. |
| --- | --- |

1.6.2.

| 1.6.3. | La fel ca în avizele sale precedente (2), CESE recomandă efectuarea unui test IMM în evaluările impactului efectuate de CE. |
| --- | --- |

1.6.3.

| 1.7. | CESE reiterează că standardele minime europene, în special în contextul politicilor UE în domeniul social, al consumatorilor, al mediului, vizează o apropiere a condițiilor de viață și de muncă în întreaga UE, în vederea unei convergențe ascendente. Standardele minime din directivele UE nu ar trebui înțelese ca „nivelul maxim”, care nu trebuie să fie niciodată depășit în cursul transpunerii lor în sistemele juridice naționale. Cu toate acestea, în opinia CESE, acceptarea de către public a procesului de integrare europeană nu ar trebui să fie pusă în pericol printr-o concurență în materie de reglementare, sub forma coborârii standardelor. Toate deciziile trebuie adoptate în mod transparent și în cadrul unui dialog deschis cu partenerii sociali și cu organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Introducere

| 2.1. | Președinția austriacă a Consiliului UE a solicitat un aviz exploratoriu din partea CESE pe tema „Impactul subsidiarității și al suprareglementării asupra economiei și ocupării forței de muncă”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE observă că solicitarea abordează atât principiul subsidiarității, cât și suprareglementarea și extinde dezbaterea actuală privind o mai bună reglementare, asupra căreia CESE și-a exprimat opiniile în mai multe avize adoptate recent (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Problema subsidiarității a dobândit recent o nouă relevanță, nu în ultimul rând prin Cartea albă privind viitorul Europei. Grupul operativ privind subsidiaritatea și proporționalitatea, înființat în noiembrie 2017 de președintele Comisiei, domnul Juncker, a prezentat un raport însoțit de recomandări de îmbunătățire a aplicării principiului subsidiarității (4).
  CESE consideră că raportul este limitat sub anumite aspecte și că acest lucru reflectă componența limitată a grupului operativ. Prin urmare, recomandă insistent ca în evenimentele ulterioare să fie incluși în mod activ reprezentanții societății civile. Comitetul consideră că este urgent să se abordeze chestiunea proporționalității acțiunii europene și, mai important, domeniile în care UE ar trebui să intensifice, să reducă sau chiar să își înceteze acțiunile, în conformitate cu interesele cetățenilor, ale economiei și cu alte interese societale. |
| --- | --- |

2.3.

CESE consideră că raportul este limitat sub anumite aspecte și că acest lucru reflectă componența limitată a grupului operativ. Prin urmare, recomandă insistent ca în evenimentele ulterioare să fie incluși în mod activ reprezentanții societății civile. Comitetul consideră că este urgent să se abordeze chestiunea proporționalității acțiunii europene și, mai important, domeniile în care UE ar trebui să intensifice, să reducă sau chiar să își înceteze acțiunile, în conformitate cu interesele cetățenilor, ale economiei și cu alte interese societale.

| 2.4. | Pentru CESE, aceste chestiuni legate de viitor trebuie abordate la nivel național și la nivelul UE, cu participarea partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile. Dacă aceștia ar fi implicați în aceeași măsură ca și nivelul local și regional în pregătirea și punerea în aplicare a politicilor naționale și ale UE, s-ar contribui în mod direct la practicarea vizibilă a subsidiarității orizontale. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE salută faptul că Președinția austriacă recunoaște valoarea includerii expertizei vaste a partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile în elaborarea, implementarea și evaluarea măsurilor de politică la nivel național și la nivelul UE. O astfel de abordare reprezintă o manifestare fundamentală a democrației participative pe mai multe niveluri și, ca atare, trebuie consolidată în UE și în statele membre. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În acest sens, CESE solicită grupului operativ să ia în considerare în mod corespunzător avizele sale privind subsidiaritatea și proporționalitatea, care reprezintă, de asemenea, baza observațiilor și a recomandărilor din prezentul aviz. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Principiul subsidiarității

| 3.1. | Principiul subsidiarității, consacrat în articolul 5 din TUE, are rolul de a garanta că acțiunea UE nu merge mai departe de ceea ce este necesar pentru a realiza obiectivele tratatului și că UE intervine doar în acele domenii care nu sunt de competența sa exclusivă, în cazul în care obiectivele unei măsuri legislative pot fi realizate mai eficient la nivelul UE decât la cel național, regional sau local. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE subliniază importanța deosebită a acestor principii într-o comunitate supranațională, cum este UE, și salută în mod expres instrumentele instituite prin Tratatul de la Lisabona pentru conformitatea cu principiul subsidiarității – de la examinarea subsidiarității înainte de adoptarea unui act legislativ până la plângeri referitoare la subsidiaritate formulate de organele legislative naționale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | De asemenea, CESE subliniază că toate domeniile prevăzute de TFUE necesită o Europă funcțională și că principiul subsidiarității nu trebuie utilizat pentru a contracara acțiunea UE, care are o valoare adăugată europeană clară, pentru a acorda prioritate a priori abordărilor naționale sau chiar pentru a retrage UE anticipat din domenii-cheie de politică. Ar trebui adoptate doar norme cu o reală valoare adăugată europeană. CESE consideră că provocările cu care se confruntă continentul în prezent nu necesită renaționalizarea către „mai puțină” Europă, ci, mai degrabă, pași îndrăzneți către o Europă mai bună și mai adaptată la nevoile cetățenilor, care, în plus, să promoveze coeziunea. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE recunoaște că rolul statelor membre în punerea în aplicare a legislației UE este fundamental, în special în cazul transpunerii directivelor, care au caracter obligatoriu cu privire la rezultatul care trebuie atins, dar lasă la latitudinea autorităților naționale alegerea formei și a metodelor de punere în aplicare, precum și decizia – în conformitate cu legislația UE – de a îmbunătăți standardele în cazul în care acest lucru este considerat util. În același timp, transpunerea nu ar trebui să afecteze condițiile de concurență loială între toți actorii pieței interne, condiție esențială a funcționării corecte a acesteia. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Deși statele membre sunt responsabile de transpunerea directivelor în mod corect și la timp, rolul Comisiei Europene, în calitate de gardian al tratatelor, este acela de a asigura o punere în aplicare adecvată la nivel național. Această „responsabilitate comună” ar trebui să fie vizibilă în mod clar încă de la începutul procesului legislativ: buna punere în aplicare depinde de o evaluare a impactului clară, transparentă și cuprinzătoare ca bază pentru o nouă legislație a UE, de un limbaj clar și simplu al propunerii și de termene realiste de punere în aplicare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Cu toate acestea, CESE avertizează că, chiar și atunci când cerințele de mai sus sunt respectate, punerea în aplicare la nivel național, regional și local se poate dovedi insuficientă și/sau ineficientă. În acest sens, îndeamnă încă o dată CE să-și consolideze în mod sistematic eforturile în conformitate cu competențele de care dispune, pentru a soluționa mai rapid și mai riguros cazurile în care statele membre transpun în mod incorect legislația UE sau nu reușesc deloc să o transpună (5), după ce va fi explorat toate opțiunile de cooperare. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE observă că o serie de angajamente juridice și politice au fost percepute ca o depășire a competențelor instituțiilor UE și ca o interferență cu domeniile și opțiunile statelor membre (de exemplu, în ce privește reglementările naționale în materie de relații de muncă și inițiative sindicale, pensii, sănătate și alte sisteme de securitate socială sau reglementări profesionale, cum ar fi criteriile de calificare în sectorul sănătății).
  Prin urmare, CESE se opune nu numai unei astfel de depășiri a competențelor UE, ci și transferului către nivelul național, sub pretextul subsidiarității, al unor domenii importante de reglementare din TFUE, cum ar fi, de exemplu, protecția consumatorilor, standardele de protecție a mediului și politica socială europeană. |
| --- | --- |

3.7.

Prin urmare, CESE se opune nu numai unei astfel de depășiri a competențelor UE, ci și transferului către nivelul național, sub pretextul subsidiarității, al unor domenii importante de reglementare din TFUE, cum ar fi, de exemplu, protecția consumatorilor, standardele de protecție a mediului și politica socială europeană.

4.   Evitarea sarcinilor administrative și de reglementare inutile – a suprareglementării

4.1.   Dezbaterea privind „suprareglementarea”

| 4.1.1. | În procesul de transpunere a legislației UE, uneori, statele membre introduc măsuri mai stricte sau mai avansate decât cele prevăzute de cerințele din legislația UE (în principal în directive) sau nu valorifică posibilitățile de simplificare oferite de directiva respectivă. Acest fenomen este numit în numeroase documente „suprareglementare”. În primul caz, se vorbește de „suprareglementare activă”, iar în al doilea de „suprareglementare pasivă”. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | În cadrul CESE există puncte de vedere diferite referitoare la „suprareglementare”, care reflectă și diferențele de opinii ale diferiților actori. Pentru unele părți interesate, aceasta este văzută ca „un exces de norme, orientări și proceduri acumulate la nivel național, regional și local, care creează o sarcină administrativă inutilă și interferează cu obiectivele de politică preconizate, care trebuie realizate de reglementarea transpusă”. Alte părți interesate consideră însă că utilizarea termenului stigmatizant de „suprareglementare” ar risca să pună sub semnul întrebării standardele avansate ale unor state membre, adoptate în mod democratic și introduse în sistemele lor juridice, în special în domeniul legislației muncii, al protecției consumatorilor și al mediului, precum și în ceea ce privește profesiile liberale. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | CESE pledează pentru o abordare pragmatică și echilibrată, iar în cazul prezentului aviz, se va concentra pe o terminologie neutră și mai precisă, în conformitate cu Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din mai 2016. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Definiția noțiunii de „suprareglementare”

| 4.2.1. | CESE propune definirea cu mai mare precizie a noțiunii de „suprareglementare”. Pentru cazurile în care statele membre transpun conținutul legislației UE într-un mod mai ambițios (pe fond sau procedural) sau se străduiesc să fie în concordanță cu legislația națională, ar putea fi utilizate expresii precum „dispoziții mai avansate”, „dispoziții mai stricte” sau „cerințe mai ridicate”. Termenul „suprareglementare” ar trebui limitat la cazurile de adăugiri nerezonabile și inutile la legislația UE în cursul transpunerii acesteia în dreptul național, care nu pot fi justificate prin prisma unuia sau mai multor obiective ale măsurii propuse sau care produc sarcini administrative suplimentare inutile. În orice caz, termenul de „suprareglementare” este foarte general, iar traducerea sa în multe dintre limbile naționale este înșelătoare, motiv pentru care ar trebui înlocuit cu un termen mult mai concret. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Indiferent de terminologie (și chiar și atunci când poate fi utilizat termenul „suprareglementare”), CESE reafirmă că acest concept nu ar trebui să facă referire, în special, la:






  — | restricționarea standardelor stabilite în domenii precum legislația muncii, legislația socială, a protecției consumatorilor și a mediului în cursul transpunerii și punerii în aplicare a legislației UE; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

—

restricționarea standardelor stabilite în domenii precum legislația muncii, legislația socială, a protecției consumatorilor și a mediului în cursul transpunerii și punerii în aplicare a legislației UE;

| — | măsurile naționale care nu au nicio legătură (obiectivă sau temporală) cu transpunerea legislației UE; |
| --- | --- |

—

măsurile naționale care nu au nicio legătură (obiectivă sau temporală) cu transpunerea legislației UE;

| — | consolidarea dispozițiilor generale ale legislației UE în cursul transpunerii acesteia (de exemplu, stabilirea de sancțiuni juridice concrete în cazuri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor); |
| --- | --- |

—

consolidarea dispozițiilor generale ale legislației UE în cursul transpunerii acesteia (de exemplu, stabilirea de sancțiuni juridice concrete în cazuri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor);

| — | aplicarea uneia dintre opțiunile explicite pentru transpunerea legislației UE; |
| --- | --- |

—

aplicarea uneia dintre opțiunile explicite pentru transpunerea legislației UE;

| — | dispozițiile naționale avansate care merg mai departe de standardele minime bazate pe „clauzele de menținere a nivelului de protecție” din legislația UE; |
| --- | --- |

—

dispozițiile naționale avansate care merg mai departe de standardele minime bazate pe „clauzele de menținere a nivelului de protecție” din legislația UE;

| — | aplicarea conținutului unei directive cazurilor similare, pentru a asigura coerența și consecvența legislațiilor naționale. |
| --- | --- |

—

aplicarea conținutului unei directive cazurilor similare, pentru a asigura coerența și consecvența legislațiilor naționale.

| 4.2.3. | CESE reiterează faptul că principiul subsidiarității permite statelor membre să introducă măsuri mai stricte, exercitându-și dreptul de a asigura realizarea diverselor obiective (de exemplu, economice, sociale sau de mediu) și să-și demonstreze angajamentul privind un nivel ridicat de protecție, caracterul specific al instrumentelor juridice, cum ar fi „directivele”, precum și anumite limite de competențe. CESE subliniază că astfel de angajamente mai stricte ar trebui luate doar după un proces transparent și cuprinzător de dezbatere cu partenerii sociali și cu părțile interesate și într-un spirit de înțelegere reciprocă și de proces decizional echilibrat. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   „Suprareglementarea” și o mai bună reglementare

| 4.3.1. | În contextul Agendei pentru o mai bună reglementare, CE recunoaște dreptul statelor membre de a depăși standardele stabilite în legislația UE („suprareglementare”), dar este preocupată de lipsa de transparență în această privință. Regatul Unit, Țările de Jos, Belgia, Germania și Austria au instituit sisteme proprii pentru a identifica cazurile de suprareglementare. În Regatul Unit și în Țările de Jos, suprareglementarea este reglementată de politici oficiale centralizate, care vizează promovarea creșterii economice. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | În niciun caz CESE nu pune sub semnul întrebării dispozițiile existente ale tratatului, în special competențele UE sau ale statelor membre, ci reiterează importanța respectării „principiilor generale ale dreptului Uniunii, cum ar fi legitimitatea democratică, subsidiaritatea și proporționalitatea, precum și certitudinea juridică”. Acest lucru înseamnă, printre altele, respectarea suveranității democratice, a libertății și a responsabilității statelor membre de a elabora acte legislative și practici naționale, care să țină seama în mod corespunzător de rolul partenerilor sociali în această privință. CESE a solicitat întotdeauna promovarea simplității, a clarității și a coerenței în elaborarea legislației Uniunii, precum și o mai mare transparență a procesului legislativ. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | CESE a subliniat în repetate rânduri că „legislația europeană este un factor esențial de integrare și nu reprezintă o sarcină sau un cost ce trebuie reduse. Dimpotrivă, dacă are proporțiile cuvenite, este echilibrată și nediscriminatorie, ea devine o garanție importantă de protecție, de promovare și de securitate juridică pentru toți actorii și cetățenii europeni” (6). CESE își reiterează opinia potrivit căreia legislația este esențială pentru a atinge obiectivele tratatului și pentru a crea mediul potrivit pentru creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, de care să beneficieze publicul, întreprinderile și cetățenii (7). În conformitate cu articolul 3 din TFUE, legislația contribuie la sporirea bunăstării cetățenilor, la protejarea interesului general și a drepturilor fundamentale, la promovarea unui nivel ridicat de protecție socială și a mediului și la asigurarea securității și previzibilității juridice. De asemenea, ea ar trebui să împiedice denaturarea concurenței și dumpingul social (8). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | În cursul transpunerii directivelor, statele membre adaugă uneori elemente care nu au nicio legătură clară cu legislația respectivă a UE. CESE consideră că aceste adăugiri ar trebui scoase în evidență fie prin legislația de transpunere, fie prin documentele conexe. Legitimitatea statelor membre de a completa actele UE în vederea unei armonizări minime trebuie să fie, în general, recunoscută, atât timp cât acest lucru se face în mod transparent și respectând principiile nediscriminării și proporționalității. Există multe exemple de transpuneri neminimaliste ale directivelor în statele membre, care pot fi considerate drept cazuri de suprareglementare. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Acolo unde armonizarea este minimă, CESE subliniază că statele membre pot elabora dispoziții care să vizeze crearea de locuri de muncă, condiții mai bune de viață și de muncă, o protecție socială adecvată, o rată mare și durabilă de ocupare a forței de muncă și combaterea excluziunii (articolul 151 din TFUE), promovarea și dezvoltarea IMM-urilor și a unor standarde înalte pentru protecția sănătății și a consumatorilor (articolele 168 și 169 din TFUE), precum și pentru protecția în domeniul mediului (articolul 191 din TFUE) – fără a crea, totuși, obstacole inutile de reglementare și administrative. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.4. | CESE consideră că următoarele măsuri vor ajuta la evitarea sarcinilor administrative și de reglementare inutile:






  — | În cadrul procesului legislativ european, Comisia Europeană ar trebui să efectueze evaluări integrate ale impactului (EI) care să țină seama în mod corespunzător de sarcinile inutile și de orice alt impact, în cazul oricărui text de reglementare substanțial; |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

În cadrul procesului legislativ european, Comisia Europeană ar trebui să efectueze evaluări integrate ale impactului (EI) care să țină seama în mod corespunzător de sarcinile inutile și de orice alt impact, în cazul oricărui text de reglementare substanțial;

| — | actele legislative ale UE trebuie să fie evaluate pe baza meritelor proprii, de la caz la caz, pentru a ajunge la armonizarea vizată, care permite, în funcție de circumstanțe, o formă de armonizare care este avansată în anumite domenii și mai puțin în altele. Prin intermediul evaluării impactului, CE este cea care ar trebui să sugereze nivelul cel mai adecvat de armonizare, ținând seama de necesitatea unui nivel ridicat de protecție; |
| --- | --- |

—

actele legislative ale UE trebuie să fie evaluate pe baza meritelor proprii, de la caz la caz, pentru a ajunge la armonizarea vizată, care permite, în funcție de circumstanțe, o formă de armonizare care este avansată în anumite domenii și mai puțin în altele. Prin intermediul evaluării impactului, CE este cea care ar trebui să sugereze nivelul cel mai adecvat de armonizare, ținând seama de necesitatea unui nivel ridicat de protecție;

| — | când transpun legislația UE la nivel național și regional, statele membre ar trebui să fie pe deplin transparente cu privire la orice cerință suplimentară care ar putea afecta în mod negativ piața unică, competitivitatea și creșterea; |
| --- | --- |

—

când transpun legislația UE la nivel național și regional, statele membre ar trebui să fie pe deplin transparente cu privire la orice cerință suplimentară care ar putea afecta în mod negativ piața unică, competitivitatea și creșterea;

| — | faptul că un stat membru impune norme mai stricte decât un altul nu înseamnă automat că normele acestuia din urmă nu sunt proporționale sau sunt incompatibile cu dreptul UE. Statului membru îi revine responsabilitatea de a efectua o evaluare de la caz la caz, ținând seama de punctul de vedere al tuturor părților interesate și de întregul context de reglementare. Evaluarea impactului ar putea fi un instrument important în acest sens; |
| --- | --- |

—

faptul că un stat membru impune norme mai stricte decât un altul nu înseamnă automat că normele acestuia din urmă nu sunt proporționale sau sunt incompatibile cu dreptul UE. Statului membru îi revine responsabilitatea de a efectua o evaluare de la caz la caz, ținând seama de punctul de vedere al tuturor părților interesate și de întregul context de reglementare. Evaluarea impactului ar putea fi un instrument important în acest sens;

| — | orice cerință suplimentară în cursul transpunerii directivelor ar trebui însoțită de documente în care se indică în mod transparent motivele specifice ale acestei adăugiri. |
| --- | --- |

—

orice cerință suplimentară în cursul transpunerii directivelor ar trebui însoțită de documente în care se indică în mod transparent motivele specifice ale acestei adăugiri.

| 4.5. | Pentru a evita plasarea întreprinderilor și a altor părți interesate într-o poziție de dezavantaj concurențial față de omologii lor din alte state membre, CE ar trebui să stabilească orientări pentru a ajuta statele membre să transpună corect cerințele unui act juridic, respectând în același timp principiile proporționalității, subsidiarității și asigurând condiții de concurență echitabile. În această privință, CESE își reiterează apelul la o implicare cât mai mare a partenerilor sociali și a reprezentanților altor interese relevante în aceste exerciții de transpunere, precum și la o implicare puternică a statelor membre și a parlamentelor naționale și regionale în evaluările ex post respective (9). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Recomandările CESE pentru transpunerea eficientă: |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | statele membre ar trebui să acorde atenție termenelor de punere în aplicare respective, pentru a prevedea suficient timp pentru consultări cu toate părțile interesate relevante:






  — | la pregătirea pozițiilor-cadru naționale pentru negocierile inițiale în cadrul organismelor de lucru ale statelor membre, trebuie să se acorde atenție termenului-limită de transpunere; |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

—

la pregătirea pozițiilor-cadru naționale pentru negocierile inițiale în cadrul organismelor de lucru ale statelor membre, trebuie să se acorde atenție termenului-limită de transpunere;

| — | statele membre ar trebui să verifice dacă directivele UE prevăd două termene-limită, unul pentru elaborarea legislației naționale de punere în aplicare, și altul pentru data până la care legislația trebuie să intre în vigoare; |
| --- | --- |

—

statele membre ar trebui să verifice dacă directivele UE prevăd două termene-limită, unul pentru elaborarea legislației naționale de punere în aplicare, și altul pentru data până la care legislația trebuie să intre în vigoare;

| — | termenul de transpunere trebuie respectat și monitorizat de-a lungul întregului proces legislativ; |
| --- | --- |

—

termenul de transpunere trebuie respectat și monitorizat de-a lungul întregului proces legislativ;

| — | planurile de punere în aplicare ale CE oferă sprijin și asistență. |
| --- | --- |

—

planurile de punere în aplicare ale CE oferă sprijin și asistență.

| 4.6.2. | Consultări:






  — | la nivelul UE, asistența CE în timpul procesului de punere în aplicare, cum ar fi recomandările și discuțiile în cadrul grupurilor de experți, poate fi utilă și poate contribui la o înțelegere comună în rândul statelor membre; |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

—

la nivelul UE, asistența CE în timpul procesului de punere în aplicare, cum ar fi recomandările și discuțiile în cadrul grupurilor de experți, poate fi utilă și poate contribui la o înțelegere comună în rândul statelor membre;

| — | Comisia Europeană ar trebui să ajusteze metodologia (orientările) de transpunere actuală, nu doar pentru a se asigura că transpunerea directivelor nu este contradictorie cu legislația europeană, ci și pentru a asigura eficacitatea transpunerii; |
| --- | --- |

—

Comisia Europeană ar trebui să ajusteze metodologia (orientările) de transpunere actuală, nu doar pentru a se asigura că transpunerea directivelor nu este contradictorie cu legislația europeană, ci și pentru a asigura eficacitatea transpunerii;

| — | furnizarea de către CE de platforme web specializate (precum interfața de notificare electronică deja existentă) sau a unei baze de date electronice pentru acte legislative specifice ale UE, în vederea partajării „celor mai bune practici”, ar putea fi dezvoltate în continuare. Guvernanța pe mai multe niveluri ar trebui să fie promovată și să includă toate părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

—

furnizarea de către CE de platforme web specializate (precum interfața de notificare electronică deja existentă) sau a unei baze de date electronice pentru acte legislative specifice ale UE, în vederea partajării „celor mai bune practici”, ar putea fi dezvoltate în continuare. Guvernanța pe mai multe niveluri ar trebui să fie promovată și să includă toate părțile interesate relevante.

| 4.6.3. | Terminologie și acte delegate:






  — | statele membre sunt încurajate să verifice formulările exacte asupra cărora s-a convenit pe durata întregului proces de negociere în cadrul Consiliului; |
| --- | --- | --- |

4.6.3.

—

statele membre sunt încurajate să verifice formulările exacte asupra cărora s-a convenit pe durata întregului proces de negociere în cadrul Consiliului;

| — | termenii și definițiile de bază trebuie să fie formulate în mod clar cât mai repede posibil, într-o etapă timpurie a negocierilor; |
| --- | --- |

—

termenii și definițiile de bază trebuie să fie formulate în mod clar cât mai repede posibil, într-o etapă timpurie a negocierilor;

| — | CE trebuie să ia în considerare sensurile diferite ale termenilor și definițiilor în statele membre; |
| --- | --- |

—

CE trebuie să ia în considerare sensurile diferite ale termenilor și definițiilor în statele membre;

| — | definițiile dintr-un anumit act legislativ ar trebui să fie coerente cu cele din alte acte legislative ale UE; |
| --- | --- |

—

definițiile dintr-un anumit act legislativ ar trebui să fie coerente cu cele din alte acte legislative ale UE;

| — | actele delegate ar trebui să facă obiectul cerințelor prevăzute la articolul 290 din TFUE, oferind definiții clare și explicite în textul legislativ de bază; |
| --- | --- |

—

actele delegate ar trebui să facă obiectul cerințelor prevăzute la articolul 290 din TFUE, oferind definiții clare și explicite în textul legislativ de bază;

| — | actele delegate ar trebui să fie luate în considerare numai pentru elementele neesențiale ale actului legislativ, acestea fiind singurele părți care pot fi completate sau modificate (10). |
| --- | --- |

—

actele delegate ar trebui să fie luate în considerare numai pentru elementele neesențiale ale actului legislativ, acestea fiind singurele părți care pot fi completate sau modificate (10).

5.   Domenii sensibile specifice

5.1.   Fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI)

| 5.1.1. | Politica europeană de coeziune, și anume, în special, fondurile structurale și, îndeosebi, Fondul social european, care sunt puse în aplicare într-un mediu administrativ, instituțional și de reglementare complex, reprezintă un domeniu specific în care transpunerea inutilă și împovărătoare poate avea un efect negativ asupra politicilor UE. În acest context, normele naționale și/sau regionale reprezintă adesea „adăugiri” la cerințele (europene) minimale, în loc să asigure numai acoperirea acestora. Multe dintre aceste norme duc la sarcini administrative suplimentare. Ar trebui observat că cerințele suplimentare se bazează, adesea, pe presupunerea că sunt importante, utile și necesare și că rezultă în urma unui proces democratic. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | În cadrul pregătirii CFM pentru perioada 2021-2027, CESE îndeamnă CE să ia rapid măsuri pentru a soluționa problema sarcinii administrative inutile care împiedică în mare măsură investițiile din fondurile ESI – ajutorul de stat, conformitatea procedurii de achiziții publice, practicile de audit și adoptarea întârziată sau chiar retroactivă a orientărilor detaliate universale. Reducerea sau evitarea sarcinii administrative inutile este o responsabilitate comună a tuturor actorilor. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Practicile inadecvate ar putea duce la o lipsă de încredere în întreg sistemul de punere în aplicare a fondurilor ESI. Acestea includ o abordare caracterizată de aversiunea față de risc la toate nivelurile, lipsa coerenței în interpretarea răspunsurilor din partea diferitelor DG din cadrul CE, lacunele persistente din armonizarea normelor privind fondurile ESI la nivel național, local și regional, frica de neconformitate cu normele privind ajutoarele de stat, abordări diferite în ceea ce privește politica de achiziții publice la nivelul UE (accent pe transparență) și la nivel național (accent pe oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic) și culturi naționale administrative divergente. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | De asemenea, practicile inadecvate ar putea afecta în mod negativ beneficiarii și organele din cadrul programului și ar putea crește costurile administrative și sarcina administrativă a punerii în aplicare a fondurilor ESI, făcând ca acestea să fie mai puțin atractive. Din cauza absenței sistemelor alternative de soluționare a litigiilor, companiile și, în special, IMM-urile ar putea fi afectate negativ de întârzierea efectuării plăților, supraîncărcarea administrativă, controlul necorespunzător, refuzarea proiectelor, excluderea din acțiuni colective, etc. Din aceste motive, CESE solicită crearea unor sisteme speciale de soluționare a litigiilor. |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | Recomandări de măsuri viitoare pentru perioada 2021-2027: |
| --- | --- |

5.1.5.

| 5.1.5.1. | Reducerea sarcinilor administrative în domeniul gestiunii și al controlului:






  — | acțiuni rapide la nivelul UE și la nivel național pentru a identifica și, dacă este posibil, pentru a elimina practicile, procesele și procedurile redundante și pentru a recomanda soluții mai eficiente bazate pe bune practici; |
| --- | --- | --- |

5.1.5.1.

—

acțiuni rapide la nivelul UE și la nivel național pentru a identifica și, dacă este posibil, pentru a elimina practicile, procesele și procedurile redundante și pentru a recomanda soluții mai eficiente bazate pe bune practici;

| — | „gestiunea partajată” este o cauză semnificativă a complexității fondurilor ESI; ar trebui aplicată „abordarea integrată”, în care administrarea și controlul fondurilor ESI se realizează pe baza standardelor naționale („gestionare deconcentrată”); |
| --- | --- |

—

„gestiunea partajată” este o cauză semnificativă a complexității fondurilor ESI; ar trebui aplicată „abordarea integrată”, în care administrarea și controlul fondurilor ESI se realizează pe baza standardelor naționale („gestionare deconcentrată”);

| — | realizarea unor autoanalize de către statele membre a sistemelor lor de audit, de management și de control, în vederea identificării și eliminării reglementării excesive și a suprapunerilor, asigurând, în același timp, o utilizare corectă a fondurilor UE; |
| --- | --- |

—

realizarea unor autoanalize de către statele membre a sistemelor lor de audit, de management și de control, în vederea identificării și eliminării reglementării excesive și a suprapunerilor, asigurând, în același timp, o utilizare corectă a fondurilor UE;

| — | o mai bună luare în considerare de către CE a intensității ajutorului și a specificităților diferitelor modele și mecanisme de punere în aplicare (de exemplu, granturi, instrumente financiare, costuri simplificate etc.) în elaborarea de norme și proceduri relevante. |
| --- | --- |

—

o mai bună luare în considerare de către CE a intensității ajutorului și a specificităților diferitelor modele și mecanisme de punere în aplicare (de exemplu, granturi, instrumente financiare, costuri simplificate etc.) în elaborarea de norme și proceduri relevante.

| 5.1.5.2. | CESE solicită simplificarea și raționalizarea normelor privind ajutoarele de stat, inclusiv prin eliminarea tuturor surselor de incertitudine în cadrul aplicării acestora. Ar trebui luate în considerare posibile modificări, inclusiv ale normelor aplicabile, după caz, astfel încât proiectele similare cu fondurile ESI să fie tratate în același mod precum cele finanțate prin FEIS și programele gestionate direct de CE, cum ar fi Orizont 2020. În același timp, CESE avertizează că notele de interpretare și orientare și documentele care au la bază întrebări și răspunsuri trebuie limitate, astfel încât să nu devină un alt strat al legislației de facto. CESE recomandă înlocuirea acestora cu o difuzare la scară largă a bunelor practici și evitarea aplicării retroactive. CESE solicită CE să evite pregătirea unor orientări valabile pentru toate statele membre pe baza unei solicitări sau pe baza unor probleme apărute în unul sau în câteva state membre. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

| 5.1.5.3. | Pentru a ține seama de diferitele abordări în ceea ce privește normele de achiziții publice, CESE sugerează să se creeze un grup operativ comun, compus din reprezentanții DG-urilor și fondurilor relevante, care să interpreteze în mod coerent normele, după caz, și să furnizeze o consiliere coerentă și o abordare uniformă referitoare la corecțiile financiare. |
| --- | --- |

5.1.5.3.

| 5.1.5.4. | CESE consideră că subsidiaritatea ar trebui să fie aplicată mai bine în punerea în aplicare a fondurilor ESI, lăsând verificarea respectării normelor naționale în sarcina autorităților naționale. CESE invită statele membre să utilizeze pe deplin opțiunile de simplificare puse la dispoziție în noua perioadă de programare, să evite suprareglementarea, care se referă aici la toate normele, orientările și procedurile de punere în aplicare care pot fi considerate inutile în ceea ce privește obiectivele de politică stabilite de autoritățile de management, și să elimine sarcinile administrative inutile. |
| --- | --- |

5.1.5.4.

5.2.   Spre o mai bună reglementare

| 5.2.1. | CESE subliniază că sarcinile administrative și de reglementare inutile reprezintă obstacole pentru întreprinderi, cetățeni și autorități publice. El reafirmă nevoia unei reglementări simplificate, coerente și de o mai bună calitate, care ar trebui să fie bine înțeleasă și pusă în aplicare, într-un mod transparent, cu implicarea, indispensabilă în aceeași măsură, a celor patru niveluri de guvernanță – UE, național, local și regional. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | În unele state membre există comitete naționale în fața cărora guvernele trebuie să justifice o reglementare mai strictă decât nivelurile minime prevăzute de legislația UE („suprareglementarea”). În statele membre în care nu există astfel de organisme, nu este necesar să se creeze noi organisme administrative, dar procesul de adoptare a oricărei cerințe ce depășește standardele UE în aceste țări ar trebui să fie transparent. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Ca și în avizele precedente (11), CESE recomandă să se realizeze, într-un mod mai eficient, teste IMM în cadrul evaluărilor de impact referitoare la propunerile de noi acte legislative europene. CESE solicită statelor membre să utilizeze opțiunile de acordare de derogări pentru microîntreprinderi cu privire la anumite norme, în conformitate cu legislația UE. CESE își reafirmă opinia potrivit căreia obiectivele de reducere a sarcinii de reglementare ar trebui să se bazeze pe o evaluare cuprinzătoare care să includă societatea civilă și dialogul cu părțile interesate. Nivelul actual de protecție a cetățenilor, consumatorilor, lucrătorilor, investitorilor și mediului în statul membru nu trebuie pus sub semnul întrebării atunci când se pune în aplicare legislația UE (12). |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | CESE reiterează paritatea și omogenitatea diferitelor obiective ale politicilor UE, așa cum sunt prevăzute în tratat, subliniind în special obiectivul unei economii de piață responsabile sub aspect social, foarte competitivă, care să urmărească ocuparea integrală a forței de muncă și progresul social, precum și un nivel ridicat de protecție și de îmbunătățire a calității mediului. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | CESE invită CE, ori de câte ori este rezonabil sau justificat, să ia în considerare utilizarea modelor bazate pe stimulente și a standardelor și orientărilor internaționale. |
| --- | --- |

5.2.5.

6.   Impactul asupra standardelor privind ocuparea forței de muncă, protecția consumatorilor și mediul

| 6.1. | În ultimele decenii, au fost stabilite o serie de standarde minime în întreaga UE în ceea ce privește protecția consumatorilor, a mediului și a lucrătorilor, care vizează să realizeze convergența ascendentă a condițiilor de viață și de muncă în Uniune, altfel spus un grad mai mare de convergență socială, în temeiul articolului 151 din TFUE. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Legiuitorul UE a lăsat, în mod intenționat, spațiu de manevră pentru ca standardele minime să fie puse în aplicare de statele membre în conformitate cu principiile din Tratatul UE și, în special, cu respectarea proporționalității. Prin urmare, directivele prevăd ca statele membre să poată ține seama de cele mai înalte standarde ale lor în procesul de punere în aplicare. CESE subliniază că, ori de câte ori statele membre decid să adopte standarde de protecție mai ambițioase, s-ar putea lua în considerare, printre altele, principiile unei mai bune reglementări. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Aceste standarde naționale sunt rezultatul proceselor de negociere democratică, în care sunt implicați într-o măsură considerabilă partenerii sociali europeni și naționali, și sunt benefice pentru angajați, consumatori și companii. În conformitate cu obiectivele Tratatului UE, stabilirea unor astfel de standarde minime ar trebui să vizeze asigurarea unei mai bune funcționări a pieței unice și, în același timp, să nu afecteze în mod negativ nivelurile mai ridicate de protecție de la nivel național. Deseori; standardele minime din dreptul UE prevăd în mod explicit „clauze de menținere a nivelului de protecție”, conform cărora punerea în aplicare a directivei nu poate fi folosită drept justificare pentru coborârea unor eventuale standarde naționale mai ridicate la nivelul standardului european. Acest lucru nu înseamnă, însă, că standardele naționale sunt definitive și nu pot fi modificate. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | În cadrul transpunerii legislației UE la nivel național, statele membre ar putea utiliza evaluări ale impactului pentru a verifica efectele sociale, economice și de altă natură. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | În politica socială, precum și în cea referitoare la protecția consumatorilor și a mediului, legislația UE s-a asigurat că standardele mai ridicate din statele membre nu sunt subminate și ar trebui să fie păstrate, incluzând toate părțile interesate în evaluările impactului. În acest sens, CESE și-a exprimat în mod repetat opinia potrivit căreia Agenda pentru o mai bună reglementare ar trebui să ducă la acte legislative ale UE de înaltă calitate, fără să submineze obiectivele-cheie de politică sau să creeze o presiune de dereglementare în privința standardelor de protecție socială și de mediu, precum și a drepturilor fundamentale (13). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | CESE reiterează că standardele minime europene, în special în contextul politicii sociale a UE, vizează o apropiere a condițiilor de viață și de muncă în întreaga UE în vederea unei convergențe sociale ascendente. Standardele minime prevăzute de directivele UE nu ar trebui înțelese ca „nivelul maxim”, care nu trebuie depășit în cursul transpunerii lor în sistemele juridice naționale. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | CESE sprijină procesul „O mai bună reglementare” și recunoaște valoarea adăugată a acestuia. Totodată, atrage atenția că acesta nu ar trebui să fie folosit ca pretext pentru reducerea nivelului cerințelor, în special în domenii precum dreptul muncii, al mediului și al consumatorilor, ci trebuie să promoveze prosperitatea, creșterea economică și crearea de locuri de muncă durabile. CESE atrage atenția asupra riscului de creștere a euroscepticismului în rândul unor largi categorii ale populației. În opinia CESE, acceptarea de către public a procesului de unificare nu ar trebui pusă în pericol printr-o concurență în materie de reglementare, sub forma coborârii standardelor. |
| --- | --- |

6.7.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/planning-and-proposing-law/better-regulation-why-and-how_ro

1

(2)  JO C 197, 8.6.2018, p. 1.

2

(3)  JO C 434, 15.12.2017, p 11; JO C 13, 15.1.2016, p. 192; JO C 303, 19.8.2016, p. 45; JO C 487, 28.12.2016, p. 51; JO C 262, 25.7.2018, p. 22.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-doing-less-more-efficiently_1.pdf

4

(5)  JO C 262, 25.7.2018, p. 22 și JO C 18, 19.1.2017, p. 10.

5

(6)  A se vedea, printre altele, punctul 1.2 din Avizul CESE pe tema „REFIT” (JO C 303, 19.8.2016, p. 45).

6

(7)  COM(2012) 746 final, p. 2.

7

(8)  JO C 303, 19.8.2016, p. 45, punctul 2.1.

8

(9)  JO C 262, 25.7.2018, p. 22, punctul 1.2.

9

(10)  CES248-2013 (Raport de informare) (JO C 13, 15.1.2016, p. 145).

10

(11)  JO C 197, 8.6.2018, p. 1.

11

(12)  JO C 262, 25.7. 2018, p. 22, punctele 4.7.1 și 4.8.3.

12

(13)  JO C 262, 25.7.2018, p. 22 (punctele 1.1 și 3.4.); JO C 303, 19.8.2016, p. 45 (punctele 2.1-2.2, 2.5); JO C 13, 15.1.2016, p. 192 (punctul 2.4).

13

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/37

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Decalajul digital dintre sexe”

(aviz exploratoriu solicitat de Parlamentul European)

(2018/C 440/06)

| Raportor: | doamna Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Giulia BARBUCCI

| Aviz exploratoriu la solicitarea Parlamentului European | Scrisoarea din 19.4.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 19.7.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 176/2/6 |

Aviz exploratoriu la solicitarea Parlamentului European

Scrisoarea din 19.4.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

19.7.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

176/2/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Cauzele decalajului digital dintre sexe sunt multiple și, de aceea, trebuie întreprinse acțiuni în diverse domenii: sistemul de învățământ, din copilărie până la vârsta adultă, piața muncii, echilibrul dintre viața profesională și cea privată, serviciile publice și decalajul digital în general. Se recomandă o abordare multidisciplinară, care să cuprindă diferite aspecte ale inovării (tehnologice, sociale, culturale etc.). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Decalajul digital dintre sexe nu este numai o chestiune tehnologică, ci și de natură economică, socială și culturală, care trebuie abordată prin politici globale, pe mai multe niveluri, pentru a aborda cauzele sociale și culturale cele mai profunde ale inegalității de gen. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Este important să se ia măsuri pentru ca numărul femeilor din domeniile științelor, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) să crească, deoarece acest lucru poate îmbunătăți și condițiile oferite în alte sectoare, precum și în economie și societate, în general. În același timp, este esențial să se recunoască importanța tot mai mare a formării în domeniul TIC, precum și a competențelor transversale, antreprenoriale, digitale și non-tehnice (de exemplu, empatia, creativitatea și capacitatea de soluționare a problemelor complexe) în era digitală, în toate sectoarele. Învățământul interdiscliplinar și un set de competențe centrate pe ființa umană vor fi esențiale, iar sistemele de învățământ ar trebui să ia în considerare aceste aspecte. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Este esențial să se asigure alfabetizarea și educația digitală a tuturor, în special a fetelor, cu scopul de a elimina din rădăcină decalajul digital dintre sexe. Existența unor modele de rol feminine în domeniul digital este de o importanță covârșitoare pentru depășirea stereotipurilor. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Trebuie încurajată ocuparea de către femei a unor locuri de muncă cu profil tehnic și a posturilor de conducere, prin depășirea barierelor și stereotipurilor educaționale și profesionale și, totodată, prin garantarea învățării digitale pe tot parcursul vieții, pentru a se evita excluderea femeilor de pe piața muncii. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Cadrele didactice și formatorii ar trebui să dispună de instrumente adecvate pentru utilizarea TIC la toate nivelurile activității de predare, promovând o abordare democratică și sisteme de educație și formare mai incluzive și mai personalizate. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pentru a preveni spirala feminizării sărăciei, trebuie garantate condiții de muncă echitabile și accesul la protecție socială (1). Acest aspect este relevant în mod special în așa-numita „economie la cerere” (gig economy) (2). Dialogul social și negocierea colectivă joacă un rol fundamental în această privință. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Prezența femeilor pe posturi de dezvoltatori în domeniul TIC poate ajuta la depășirea prejudecăților de gen ce se pot regăsi în proiectarea unei anumite tehnologii. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Spiritul antreprenorial al femeilor trebuie să fie sprijinit prin eliminarea obstacolelor care împiedică accesul femeilor la activități independente și prin îmbunătățirea accesului la măsurile de protecție socială și a calității acestora (3). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | „Munca inteligentă” și munca la distanță ar trebui monitorizate pentru a se evita estomparea limitelor dintre sarcinile de îngrijire, viața profesională și cea privată. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Este important să se consolideze participarea la piața muncii a femeilor cu handicap, prin punerea în aplicare a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) (4). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Digitizarea sectorului public reprezintă o oportunitate excepțională pentru facilitarea participării femeilor pe piața muncii și pentru sprijinirea femeilor cu sarcini de îngrijire, precum și pentru depășirea obstacolelor legate de birocrație și de accesul la serviciile publice. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Este important să se combată stereotipurile de gen: subiectul trebuie analizat în orice domeniu de politică și în orice sector și ar trebui abordate rădăcinile sale sociale și culturale cele mai profunde. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Unul dintre principalele obstacole cu care se confruntă femeile în cadrul activităților pe care le desfășoară online și pe rețelele de socializare este hărțuirea pe internet. Trebuie ratificată și aplicată Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Toate politicile de la nivel național, european și internațional ar trebui să ia în considerare discriminarea față de femei în domeniul digital, care are și un impact negativ asupra economiei și societății în general. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Politicile publice ar trebui concepute luând în considerare aspectele de gen (integrare). Integrarea dimensiunii de gen în buget și „lentila de gen” pot fi instrumente utile în acest sens. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | CESE încurajează Comisia Europeană să consolideze Grupul operativ „Femeile în domeniul digital” și inițiativa „Digital4Her”. Este important să se creeze și să se dezvolte rețele europene de femei în domeniul digital, care să promoveze participarea fetelor și femeilor la programe de formare și la o carieră în domeniul digital, pe întreg teritoriul UE. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Comisia Europeană ar trebui să recomande ca țările UE să stabilească obiective și indicatori la nivel național pentru monitorizarea situației (un tablou de bord anual). Ar trebui măsurate progresele sau regresul și prin studii efectuate de Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE). Statele membre ar putea primi recomandări specifice fiecărei țări în acest domeniu, în cadrul procesului semestrului european. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Partenerii sociali de la nivelurile adecvate s-au angajat să consolideze egalitatea de gen în sistemul de învățământ și pe piața forței de muncă și le revine un rol esențial în acest sens, în vederea combaterii decalajului digital dintre sexe. În special rolul negocierii colective este crucial în învățarea pe tot parcursul vieții și pe piața muncii, în abordarea rolurilor de gen, în promovarea rolului femeilor în procesul decizional și în diverse organisme, în sprijinirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată și în combaterea diferențelor de remunerare dintre femei și bărbați (5). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | CESE sugerează Parlamentului European să sprijine aceste recomandări pentru viitoarea legislatură a PE, acest subiect fiind fundamental pentru dezvoltarea viitoare a Europei. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Introducere

2.1.   Inegalitatea de gen

| 2.1.1. | În discursul său din Parlamentul European privind prioritățile politice ale Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker a afirmat că, în Uniunea Europeană, nu ar trebui să existe discriminare și a declarat că domeniul justiției și al drepturilor fundamentale se numără printre cele zece priorități politice ale activității Comisiei. Egalitatea de gen face parte din acest domeniu, deși Carta drepturilor fundamentale joacă deja un rol important în acest sens, prevăzând că „egalitatea între femei și bărbați trebuie asigurată în toate domeniile, inclusiv în ceea ce privește încadrarea în muncă, munca și remunerarea” (6). Mariya Gabriel, comisarul pentru economie digitală și societate digitală, a evidențiat recent o serie de acțiuni întreprinse în cadrul strategiei sale, ce vizează facilitarea unei mai mari participări a femeilor în sectorul digital. Prin urmare, este necesar să se asigure monitorizarea aplicării declarației Digital4Her, semnată de întreprinderile din sectorul IT, care vizează o cultură și un mediu de muncă favorabile incluziunii și echilibrate din perspectiva egalității de gen. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Femeile sunt în continuare discriminate pe piața muncii și în societate, în general. Indicele egalității de gen, care măsoară inegalitatea în ceea ce privește munca, timpul, remunerarea, cunoștințele, puterea, violența și sănătatea, indică faptul că progresele în aceste domenii sunt lente: indicele a crescut de la 62 de puncte în 2005 la 65 de puncte în 2012 și la 66,2 puncte în 2017 (7). Cauzele discriminării sunt multiple. Pentru a depăși dezechilibrele care decurg din această discriminare, primul capitol din Pilonul european al drepturilor sociale se referă la egalitatea de șanse și la accesul pe piața muncii, ca o recunoaștere a faptului că egalitatea de gen și egalitatea de șanse sunt domeniile în care discriminarea este mai frecventă. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Decalajul digital dintre sexe este o formă de inegalitate ce decurge din discriminarea față de femei și care poate constitui o piedică de netrecut în calea participării femeilor la viața societății, la nivel european și global. Acesta încetinește dezvoltarea viitoare a economiei europene, caracterizată prin digitizare. În prezent, 68 % dintre bărbați și 62 % dintre femei folosesc calculatorul și internetul în mod regulat, 33 % dintre bărbați și 18 % dintre femei își instalează programe pe aparate, iar 47 % dintre bărbați și 35 % dintre femei folosesc servicii bancare online (8). În plus, chiar dacă reprezintă peste jumătate din numărul total al absolvenților, femeile sunt în continuare subreprezentate în cadrul cursurilor din domeniul științei și al tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC): ele reprezintă circa o treime din numărul total de angajați din acest sector, procentele variind în funcție de specificul locului de muncă (8 % în software, iar 54 % – pe posturi cu un nivel mai scăzut de calificare, în rândul operatorilor IT). Prezentul aviz își propune să formuleze recomandări și propuneri pentru depășirea dezechilibrelor legate de sistemul educațional și piața forței de muncă. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Femeile se confruntă, de asemenea, cu mai multe dificultăți în desfășurarea de activități online din cauza agresiunilor la care sunt expuse pe internet: fetele reprezintă într-o mai mare măsură o țintă a practicilor de hărțuire online (conform datelor EIGE, 51 % dintre femei se confruntă cu practici de hărțuire online, față de 42 % dintre bărbați) (9). Trebuie ratificată și aplicată Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice. |
| --- | --- |

2.1.4.

2.2.   Digitizarea și decalajul digital

| 2.2.1. | Digitizarea nu este doar un proces tehnologic, ci unul economic, social, societal și cultural. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Conform unui studiu al Comisiei Europene (10), digitizarea ar putea contribui cu 415 miliarde EUR anual la PIB-ul UE, iar creșterea numărului de femei care lucrează în sectorul digital ar putea duce la o creștere anuală a PIB-ului UE cu 16 miliarde EUR. În același timp, întreprinderile se confruntă cu dificultăți în recrutarea de specialiști în domeniul TIC, ceea ce înseamnă că se pot crea mai multe locuri de muncă și se poate asigura o educație mai bună în domeniul digital. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Decalajul digital include nu doar accesul limitat la o conexiune la internet, ci și lipsa de competențe de bază necesare pentru folosirea instrumentelor TIC. Un aspect al decalajului digital este decalajul digital dintre sexe. Conform datelor, repartizate în funcție de gen, referitoare la economiile a 91 de țări, furnizate de Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor, în 2017 accesul general la internet este de 44,9 % pentru femei, în comparație cu 50,9 % pentru bărbați; potrivit datelor Eurostat, în 2017, 71 % dintre femei se conectau zilnic la internet, față de 74 % dintre bărbați, și 49 % dintre femei efectuau operațiuni bancare online, față de 54 % dintre bărbați (11). Este important ca acest subiect să fie abordat atât din punctul de vedere al pieței muncii (digitizarea îi privește pe toți lucrătorii), cât și din punctul de vedere al utilizatorului (oricine este un utilizator de tehnologie). |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Adesea decalajul digital se întrepătrunde cu alte tipuri de discriminare: apartenența la o minoritate etnică, faptul de a locui într-o zonă rurală, de a fi imigrant, invalid, sărac etc. Tehnologia poate ajuta la depășirea acestor bariere, făcând ca lumea să devină mai incluzivă pentru toți, dar poate să le și agraveze, dacă actorii sociali nu preiau conducerea în acest proces. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Decalajul digital dintre sexe este o chestiune de ordin economic, social, societal și cultural, care trebuie abordată prin politici globale, pe mai multe niveluri, deoarece duce la creșterea inegalității de gen. În plus, inegalitatea de gen trebuie să fie luată în considerare în cadrul fiecărei politici și al fiecărui domeniu și ar trebui abordată începând cu cauzele sale sociale și culturale cele mai profunde. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Impactul calitativ al digitizării asupra nevoilor de competențe este interesant și dintr-o perspectivă de gen, deoarece femeile sunt mai bine reprezentate în anumite locuri de muncă și subreprezentate în altele, inclusiv în domeniile STIM (științe, tehnologie, inginerie și matematică). Sunt necesare măsuri pentru a spori numărul femeilor în aceste domenii. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Este însă esențial să se recunoască și importanța din ce în ce mai mare a competențelor non-tehnice în era digitală, în toate sectoarele: principala caracteristică a inteligenței artificiale (IA) și a internetului obiectelor este că mașinile devin mai sensibile și mai inteligente, ceea ce face ca forța de muncă umană să fie de neînlocuit doar dacă este competitivă pe baza unor competențe umane reale, cum ar fi capacitatea de a se adapta la schimbări și de a coopera. În societatea actuală, în contextul procesului de predare, empatia, creativitatea și capacitatea de a soluționa probleme complexe sunt competențe orientate mai adesea către fete, care le dezvoltă mai degrabă decât băieții (12). Se recomandă o abordare multidisciplinară, care să combine diferite aspecte ale inovării (tehnologice, sociale, culturale etc.), în încercarea de a combate riscurile, și, totodată, de a profita de oportunitățile pe care le oferă digitizarea femeilor. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Trebuie să se acorde o atenție deosebită persoanelor cu handicap, în special femeilor, aflate într-o situație care „nu este doar mai dificilă decât cea a femeilor fără handicap (13)”. Acesta este motivul pentru care este important să se asigure „un acces egal al femeilor și fetelor cu handicap la diferite componente ale facilităților TIC și la societatea informațională” (14). |
| --- | --- |

2.2.8.

3.   Decalajul digital dintre sexe în sistemul de învățământ

| 3.1. | Sistemul de învățământ este principalul domeniu de politică care trebuie abordat. Față de 2011, se înregistrează o scădere a numărului femeilor care beneficiază de un nivel superior de pregătire în domeniul TIC (15). Este esențială îmbunătățirea, la toate nivelurile, a alfabetizării și competențelor digitale în rândul femeilor, pentru a le permite să participe activ la dezvoltarea societății și să beneficieze de oportunitățile oferite de digitizare, astfel încât să țină pasul cu mersul societății. Femeile cu handicap ar trebui să aibă dreptul la o educație incluzivă și de calitate. Trebuie combătute stereotipurile de natură culturală și lingvistică prin diferite modele de rol care să le fie oferite fetelor, în special în sectorul mijloacelor de comunicare. În plus, instrumentele TIC pot fi utilizate în activitățile de predare-învățare. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În învățământul primar, este esențial să se asigure alfabetizarea și educația digitală pentru toți, pentru a se garanta capacitatea de adaptare a viitorilor bărbați și femei la tehnologiile cu evoluție rapidă. Potrivit Programului privind evaluarea internațională a elevilor (PISA), care măsoară progresele educaționale ale tinerilor de 15 ani în țările OCDE, aproape de patru ori mai mulți băieți decât fete aspiră la o carieră în domeniul STIM (16). Conform unui studiu efectuat de EIGE, între 3 și 15 % dintre adolescenții din întreaga UE aspiră să lucreze ca specialiști în domeniul TIC, în timp ce în doar patru țări ale UE manifestă această dorință între 1 și 3 % dintre adolescente. Mai mult, chiar dacă competențele digitale ale tinerilor din UE sunt egale între băieți și fete, tot băieții au mai multă încredere în competențele lor digitale: aceasta este – din nou – o problemă de percepție eronată și de stereotipuri de gen (17). „CESE reamintește statelor membre nevoia de a investi în sisteme de învățământ nediscriminatorii și favorabile incluziunii” (18). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Este importantă formarea formatorilor în ceea ce privește utilizarea TIC ca instrumente de predare. Este de o importanță primordială ca fetele să se afle în centrul măsurilor menite să elimine din rădăcină decalajul digital între sexe și să promoveze sisteme de educație și formare mai incluzive și mai personalizate. Instrumentele digitale pot fi folositoare și pentru reducerea sarcinii administrative a profesorilor și a formatorilor (19). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În învățământul interdisciplinar secundar și terțiar, numărul fetelor care participă la cursuri STIM est în continuare mai mic decât cel al băieților: mai puțin de unul din cinci absolvenți în domeniul TIC sunt femei (20). Educația interdisciplinară și competențele non-tehnice interumane vor fi, de asemenea, esențiale. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Formarea în alternanță și educația și formarea profesională (EFP) ar trebui să fie consolidate și să ia în considerare accesul fetelor la învățare în domeniul tehnic și la locul de muncă (21). |
| --- | --- |

3.5.

4.   Decalajul digital dintre sexe pe piața muncii

| 4.1. | Este necesar să se încurajeze participarea femeilor la locurile de muncă tehnice și cu un nivel înalt de calificare, prin răsturnarea barierelor și a stereotipurilor educaționale și profesionale. Prezența sporită a femeilor în domeniul TIC ar putea aduce beneficii acestui sector și întregii economii și societăți. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pentru a depăși decalajul digital dintre sexe pe piața muncii, rolul jucat de partenerii sociali la nivelul întreprinderilor, la nivel național și european este de o deosebită importanță. Dialogul social și negocierea colectivă pot propune soluții acceptabile, luând în considerare nevoile angajatorilor și ale lucrătorilor deopotrivă (22). Creșterea nivelului de ocupare de către femei a posturilor de conducere din domeniile STIM poate contribui, de asemenea, la reducerea diferențelor de remunerare între femei și bărbați. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Învățarea pe tot parcursul vieții este esențială pentru a preveni excluderea de pe piața forței de muncă și acest lucru este cu atât mai important în ce privește femeile. Partenerii sociali joacă un rol esențial în acest sens. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Polarizarea pieței forței de muncă și „economia la cerere” (gig economy). Chiar dacă, din punct de vedere tehnic, mașinile ar putea înlocui locurile de muncă cu un nivel scăzut de calificare (muncă manuală și intelectuală, grație internetului obiectelor, senzorilor, tehnologiilor IA), dacă aceste locuri de muncă sunt precare și nu se asigură respectarea drepturilor, întreprinderilor le poate fi mai ușor să angajeze oameni la un cost scăzut decât să investească în mașini noi. Aceasta este deja realitatea așa-numitei „economii la cerere” (gig economy). În aceste situații, nu se asigură nicio protecție socială după modelul celei asigurate în cadrul formelor standard de muncă (23): din cauza naturii informale a acestui tip de muncă, femeile riscă să se îndepărteze de formele tradiționale de încadrare în muncă, care beneficiază de prestații sociale, îndreptându-se către locuri de „muncă la cerere”, disponibile mai repede și uneori mai ușor de gestionat în ceea ce privește programul de lucru. Pentru a preveni spirala feminizării sărăciei (24), trebuie să se garanteze condiții de muncă echitabile și toate părțile interesate să promoveze un model de dezvoltare bazat pe calitate. Din acest punct de vedere, rolul partenerilor sociali și al negocierii colective este fundamental (25). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tehnologia nu este neutră: un program sau un algoritm ar trebui să reducă subiectivitatea pe care omul o introduce în cadrul unui proces sau al unei decizii, dar, dacă în algoritm se introduce o prejudecată culturală (ca, de exemplu, o prejudecată de gen), el va reproduce întotdeauna acest tip de discriminare în mod structural (nu doar ocazional). Din acest motiv, oamenii care lucrează la proiectarea acestor sisteme trebuie să fie cât mai diferiți. În prezent, doar 17 % din cele 8 milioane de persoane care lucrează în TIC sunt femei (26); mai mult, în întreaga UE, doar 20 % dintre femeile în vârstă de cel puțin 30 de ani care dețin diplome în domeniul TIC decid să rămână în industria tehnologiei (27). Creșterea participării femeilor la aceste locuri de muncă și, astfel, a diversității, poate sprijini depășirea prejudecăților ce pot interveni în proiectarea unei anumite tehnologii. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Spargerea „plafonului de sticlă” pentru a dispune de un sistem economic mai digital: doar 32 % dintre liderii economici sunt femei (28), deși s-a dovedit că întreprinderile care au femei pe posturi de decizie au stiluri de guvernanță mai bune, care sunt adesea mai „orizontale” și încurajează diversitatea și gândirea creativă și inovatoare. Prin urmare, dacă elaborează politici de gen pentru a promova femeile în ierarhia superioară a organizației, întreprinderile vor avea de câștigat în ceea ce privește capacitatea de inovare. Aplicat la scară largă, acest lucru va aduce beneficii, la rândul său, întregului sistem economic. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Sistemul de producție european este alcătuit în mare parte din IMM-uri care se confruntă cu mai multe dificultăți atunci când investesc în noile tehnologii. În același timp, tehnologiile digitale facilitează microantreprenoriatul: prin intermediul unor instrumente digitale (cum ar fi comerțul electronic), este posibil ca microîntreprinderile să aibă acces la piețele globale și, în termeni generali, să înlăture barierele ce împiedică accesul la activitățile independente. „Potrivit celei de a doua inițiative de monitorizare europene a întreprinderilor nou-înființate, doar 14,8 % dintre fondatorii de întreprinderi noi sunt femei” (29). Această problemă este legată de rețelele de întreprinderi mai slabe, de stereotipuri și de sprijinul financiar inadecvat. Digitizarea poate crea un mediu propice pentru dezvoltarea antreprenoriatului în rândul femeilor. Învățământul și serviciile de sprijin trebuie garantate pentru a le permite femeilor să își deschidă propriile întreprinderi, folosind tehnologiile digitale disponibile. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Digitizarea și echilibrul dintre viața profesională și cea privată

| 5.1. | Potrivit unui studiu al EIGE, locurile de muncă din domeniul TIC sunt asociate cu un program de lucru mai lung decât în alte sectoare (30). Primul aspect care trebuie abordat este, prin urmare, împărțirea sarcinilor de îngrijire între bărbați și femei: este important să se ia măsuri pentru o partajare mai echitabilă a sarcinilor de îngrijire între sexe, printre altele prin adoptarea propunerii de directivă privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor (31). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | „Munca inteligentă” și munca la distanță sunt adesea percepute ca instrumente pentru concilierea vieții profesionale și a vieții private, luând în considerare atât riscurile, cât și oportunitățile. Munca inteligentă poate ajuta lucrătorii să își gestioneze viața privată (în special prin înlăturarea „timpilor morți” de pe traseul de acasă la locul de muncă și înapoi), însă la fel de adevărat este și că, dacă nu este bine gestionată poate duce la estomparea limitelor dintre timpul alocat sarcinilor de îngrijire sau muncii și timpul liber. Munca inteligentă trebuie gestionată prin intermediul unor contracte colective specifice la nivel de întreprindere, pentru adaptarea la contextul cultural, mijloacele de producție și organizarea muncii. Pe termen mai lung, munca inteligentă poate schimba și modul în care trăiesc oamenii în orașe (și zonele rurale) și în spațiile sociale. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Și instrumentele digitale pot reprezenta o oportunitate pentru cei excluși de pe piața muncii. Aceste instrumente pot facilita, de asemenea, participarea femeilor pe piața forței de muncă. Femeile cu handicap sunt însă excluse într-o măsură mult mai mare de pe piața forței de muncă (32). Prin urmare, este foarte important să se pună în aplicare Convenția Națiunilor Unite privind Drepturile Persoanelor cu Handicap (33). |
| --- | --- |

5.3.

6.   Digitizarea sectorului public

| 6.1. | Având în vedere creșterea speranței de viață și scăderea ratei de natalitate, populația europeană îmbătrânește și povara sarcinilor de îngrijire ce cade pe umerii femeilor de vârstă medie este în creștere. Este esențial să se asigure o repartizare justă a sarcinilor de îngrijire între bărbați și femei, dar la fel de important este și să se recunoască faptul că digitizarea în sectorul public – și, în special, robotica – reprezintă o oportunitate importantă pentru a facilita participarea femeilor pe piața muncii și pentru a le sprijini în eventualele lor sarcini de îngrijire. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Robotica poate automatiza și – și mai important – ușura unele dintre sarcinile cele mai anevoioase ale muncii de îngrijire (cum ar fi deplasarea unei persoane invalide), poate ajuta la reabilitarea persoanelor cu vătămări corporale, la prevenirea unor boli etc. Aceste tehnologii pot îmbunătăți calitatea vieții întregii societăți, în special calitatea vieții femeilor și participarea lor pe piața muncii, în două moduri: ar putea ușura munca din sectorul serviciilor de îngrijire a persoanelor, unde femeile sunt majoritare, și ar putea aduce beneficii femeilor care desfășoară activități de îngrijire neremunerate, cu condiția ca aceste tehnologii să fie disponibile și garantate pentru toate persoanele care au nevoie de ele. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Tehnologiile digitale pot avea, de asemenea, un impact semnificativ asupra tuturor procedurilor administrative legate de serviciile publice. Unele țări aplică deja acest tip de tehnologii pe scară largă, creând o identitate digitală unică pentru toate procedurile legate de sectorul public (impozite, sistemul de sănătate, educație etc.). Extinderea acestui proces ar putea îmbunătăți calitatea vieții, însă este totodată important să se aibă în vedere și să se evite riscurile legate de controlul datelor de către un singur actor (chiar dacă este vorba despre o autoritate publică), de confidențialitate, securitate cibernetică, transparență și etică (34). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Administrația publică ar trebui să pregătească bugete care să integreze dimensiunea de gen pentru toate serviciile și activitățile, să promoveze egalitatea și să analizeze impactul politicilor asupra femeilor. Orice decizie privind investițiile ar trebui luată utilizându-se „lentila de gen” în trei domenii: egalitatea de gen la locul de muncă, accesul femeilor la capital și produsele și serviciile care sunt în beneficiul femeilor. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | În timp ce, în unele țări, digitizarea sectorului public a atins deja un nivel avansat, în altele este doar la început, acest lucru reprezentând o oportunitate pentru a forma și a angaja mai multe femei în sectorul public, luându-se în considerare dimensiunea de gen. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Pentru dezvoltarea digitizării ar trebui pusă la dispoziție, fără discriminare geografică, infrastructura necesară, cum ar fi banda largă, tehnologia 5G etc. |
| --- | --- |

6.6.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  SOC/581 – Avizul CESE pe tema „Accesul la protecția socială” (a se vedea p. 135 din Jurnalul Oficial).

1

(2)  The Social Protection of Workers in the Platform Economy [Protecția socială a lucrătorilor în cadrul economiei platformelor], Parlamentul European, 7 decembrie 2017.

2

(3)  JO C 173, 31.5.2017, p. 45.

3

(4)  Avizul CESE pe tema „Situația femeilor cu handicap” (JO C 367, 10.10.2017, p. 20).

4

(5)  A Toolkit for Gender Equality in Practice [Un set de instrumente pentru egalitatea de gen în practică], elaborat de partenerii sociali europeni din cadrul CES, BusinessEurope, CEEP și UEAMPE.

5

A Toolkit for Gender Equality in Practice

(6)  Titlul III articolul 23.

6

(7)  EIGE, Raportul pe 2017 privind indicele egalității de gen.

7

(8)  Cf. Rezoluția PE din 17 aprilie 2018.

8

(9)  EIGE, Youth, digitalisation and gender equality: opportunities and risks of digital technologies for girls and boys [EIGE, Tineretul, digitizarea și egalitatea de gen: oportunitățile și riscurile tehnologiilor digitale la care sunt expuși tinerii, fete și băieți], 2018 (în curs de apariție).

9

EIGE, Youth, digitalisation and gender equality: opportunities and risks of digital technologies for girls and boys

(10)  Vessela Karloukovska, DG-CNECT, Grupul operativ „Femeile în domeniul digital”, Comisia Europeană.

10

(11)  Date ale Eurostat.

11

(12)  Martha Ochoa (UNi Global Union), „The path to genderless digitalisation” [Calea către o digitalizare neutră din punctul de vedere al genului].

12

(13)  Avizul CESE pe tema «Situația femeilor cu handicap» (JO C 367, 10.10.2017, p. 20).

13

(14)  Idem, punctul 5.3.6.

14

(15)  „Femeile în era digitală”, Comisia Europeană, 2018.

15

(16)  Dr. Konstantina Davaki, autoare a studiului „The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls” [Cauzele subiacente ale decalajului digital dintre sexe și soluții posibile pentru consolidarea incluziunii digitale a femeilor și a fetelor].

16

(17)  Lina Salanauskaite, Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE).

17

(18)  Avizul CESE „Planul de acțiune al UE 2017-2019 – Combaterea diferenței de remunerare între femei și bărbați”, punctul 4.4, (JO C 262, 25.7.2018, p. 101).

18

(19)  Ekaterina Efimenko, Comitetul Sindical European pentru Educație (ETUCE).

19

(20)  Vessela Karloukovska, DG-CNECT, Grupul operativ „Femeile în domeniul digital”, Comisia Europeană.

20

(21)  JO C 13, 19.8.2016, p. 161, JO C 434, 15.12.2017, p. 36.

21

(22)  Avizul CESE pe tema „Concepte ale UE pentru gestionarea tranziției într-un mediu de lucru digitalizat” (JO C 367, 10.10.2018, p. 15).

22

(23)  Avizele CESE „Pentru o directivă-cadru europeană privind un venit minim” (care urmează să fie adoptat în sesiunea plenară din decembrie) și „Accesul la protecția socială” (a se vedea p. 135 din Jurnalul Oficial).

23

(24)  Mary Collins, European Women’s Lobby (EWL) (Lobby-ul European al Femeilor) (JO C 129, 11.4.2018, p. 7).

24

(25)  Consultați, spre exemplu, acordurile partenerilor sociali europeni, propunerea de directivă privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată și Pilonul european al drepturilor sociale.

25

(26)  Vessela Karloukovska, DG-CNECT, Grupul operativ „Femeile în domeniul digital”, Comisia Europeană.

26

(27)  Mary Collins, Lobby-ul European al Femeilor (EWL).

27

(28)  Vessela Karloukovska, DG-CNECT, Grupul operativ „Femeile în domeniul digital”, Comisia Europeană.

28

(29)  „Femeile în era digitală”, studiu pentru PE.

29

(30)  Lina Salanauskaite, Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE).

30

(31)  COM(2017) 253 final.

31

(32)  Avizul CESE pe tema „Situația femeilor cu handicap” (JO C 367, 10.10.2017, p. 20), punctul 5.4.1.

32

(33)  Avizul CESE pe tema „Situația femeilor cu handicap” (JO C 367, 10.10.2017, p. 20), punctul 1.2, Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap.

33

(34)  Digital Public Services (e-Government and e-Health) (Servicii publice digitale – e-guvernare și e-sănătate).

34

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/45

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Contribuția bioeconomiei la îndeplinirea obiectivelor UE în domeniul climei și al energiei, precum și la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite”

(aviz exploratoriu)

(2018/C 440/07)

| Raportor: | doamna Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Andreas THURNER |

Raportor:

doamna Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

Coraportor:

domnul Andreas THURNER

| Sesizare | Președinția austriacă a Consiliului, 12.2.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 302 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  Aviz exploratoriu |
| Decizia Adunării Plenare | 13.3.2018 |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 5.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 180/1/4 |

Sesizare

Președinția austriacă a Consiliului, 12.2.2018

Temei juridic

Articolul 302 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Aviz exploratoriu

Decizia Adunării Plenare

13.3.2018

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

5.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

180/1/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră că bioeconomia se referă la crearea de valoare adăugată pentru societate prin producerea, transformarea și utilizarea resurselor naturale biologice. Tranziția către economia neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon și circularitate va acționa tot mai mult ca un factor determinant pentru bioeconomie, întrucât o bioeconomie durabilă are potențialul de a genera simultan beneficii economice, sociale și climatice. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE subliniază că bioeconomia contribuie la atenuarea schimbărilor climatice în mai multe moduri: prin captarea dioxidului de carbon din atmosferă în biomasă, prin stocarea carbonului în bioproduse și prin substituirea materiilor prime și a produselor bazate pe combustibili fosili cu unele bazate pe conceptul bio. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | De asemenea, Comitetul subliniază că bioeconomia contribuie la realizarea obiectivelor UE privind clima și energia, prin înlocuirea combustibililor fosili cu bioenergie în producția de electricitate, în încălzire și răcire și în transporturi. De asemenea, aceasta contribuie la eficiența energetică și la siguranța alimentării cu energie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE este convins că bioeconomia joacă un rol esențial în realizarea obiectivelor economice, de mediu și sociale globale, prevăzute în Agenda 2030 a ONU (obiectivele de dezvoltare durabilă sau ODD). Rolul bioeconomiei este strâns legat de obiectivele referitoare la industrie și agricultură și la crearea de locuri de muncă în aceste domenii. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Comitetul solicită adaptarea strategiei UE în domeniul bioeconomiei pentru a asigura, în acord cu principiile sustenabilității economice, de mediu și sociale, cele mai favorabile condiții pentru ca bioeconomia europeană să devină un avantaj competitiv pentru UE. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE subliniază că factorii de decizie trebuie să promoveze producția și mobilizarea durabilă de biomasă în UE și să asigure un cadru stabil, fiabil și coerent pentru investițiile în bioeconomie de-a lungul lanțurilor valorice. În plus, factorii de decizie politică ar trebui să stimuleze cererea de produse ecologice prin intermediul achizițiilor publice și să adopte un cadru coerent de norme tehnice, de siguranță și privind ajutoarele de stat, care să asigure condiții de concurență echitabile pentru bioproduse. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că cercetarea și inovarea sunt esențiale pentru dezvoltarea unei bioeconomii care să facă față mizelor viitorului. Prin urmare, eforturile de inovare promovate de strategia în domeniul bioeconomiei ar trebui să continue, incluzând întreprinderea comună pentru bioindustrii (întreprinderea comună BBI). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Comitetul subliniază rolul crucial al educației, al serviciilor de consiliere, al transferului de cunoștințe, pentru a garanta că lucrătorii și antreprenorii dețin informațiile și competențele necesare. Cetățenii ar trebui să fie informați cu privire la bioeconomie și să devină conștienți de responsabilitățile care le revin, astfel încât să poată fi consumatori activi și să ia decizii de consum durabile. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE subliniază că o infrastructură adecvată este o condiție prealabilă pentru bioeconomie și necesită finanțare adecvată. Este nevoie de sisteme de transport eficiente, care să permită accesul la materii prime și distribuirea de produse către piețe. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE recomandă ca UE să depună toate eforturile în vederea instituirii unui sistem global de stabilire a prețurilor pentru emisiile de carbon, care ar reprezenta un mod neutru și eficient de promovare a bioeconomiei și de cooptare a tuturor actorilor de pe piață în vederea atenuării schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE este convins că este deosebit de important ca societatea civilă să fie implicată în inițiativele privind bioeconomia și în procesele de luare a deciziilor. Comitetul subliniază că este esențial să se garanteze că tranziția către o economie cu emisii scăzute de carbon are loc în mod echitabil. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE subliniază că o bioeconomie sustenabilă poate reuși doar prin adoptarea unei abordări intersectoriale. Prin urmare, este necesar să existe coerență și coordonare între diferitele politici și obiective ale UE. De asemenea, este important să se asigure că măsurile sunt coerente la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Context general

| 2.1. | Președinția austriacă a Consiliului a solicitat CESE să elaboreze un aviz exploratoriu privind rolul bioeconomiei în îndeplinirea obiectivelor UE în domeniul climei și energiei, precum și în realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Națiunilor Unite (ODD). În același timp, CESE pregătește în prezent un aviz din proprie inițiativă privind noile oportunități pe care bioeconomia durabilă și favorabilă incluziunii le oferă economiei europene (CCMI/160). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În același timp, Comisia Europeană actualizează Strategia europeană în domeniul bioeconomiei din 2012. CESE monitorizează acest proces și salută eforturile Comisiei. Comisia a definit bioeconomia drept „producția de resurse biologice regenerabile și conversia acestor resurse și a fluxurilor de deșeuri în produse cu valoare adăugată, cum ar fi alimentele, furajele, bioprodusele și bioenergia”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vorbind în general, bioeconomia implică înlocuirea combustibililor fosili și a materiilor prime bazate pe combustibili fosili cu materii prime și energie bazate pe conceptul bio. Bioeconomia implică activități economice bazate pe producția, extracția, conversia și utilizarea resurselor naturale biologice. Fluxurile de deșeuri, produsele secundare și reziduurile pot reprezenta o altă sursă principală de aprovizionare cu materii prime. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Agricultura și silvicultura, împreună cu pescuitul, joacă un rol fundamental în producția de biomasă pentru noi utilizări. O varietate mare de industrii, precum cea forestieră, alimentară, chimică, a energiei, textilă și a construcțiilor, transformă biomasa, inclusiv materiile prime secundare, în bunuri de larg consum sau produse intermediare destinate altor utilizări. De obicei, bioeconomia are la bază lanțuri de valori ample – inclusiv transportul, comerțul și alte servicii legate de activitățile menționate mai sus. În plus, serviciile ecosistemice fac parte din bioeconomie. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | UE s-a angajat să își reducă emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 % până în 2030, comparativ cu nivelurile din 1990 (1), cu obiective și norme separate pentru sectoarele de comercializare a certificatelor de emisii și pentru alte sectoare. În plus, exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (sectorul LULUCF) au fost integrate în cadrul 2030, cu cerința ca acest sector să nu genereze emisii nete, ci să contribuie la obiectivul de dezvoltare a absorbanților de carbon pe termen lung. Acest lucru reflectă cerințele prevăzute la articolul 4.1 din Acordul de la Paris, care solicită un „echilibru între emisiile antropice prin surse și absorbțiile prin absorbanți ale gazelor de efect de seră în a doua jumătate a acestui secol” (2). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În conformitate cu obiectivele UE privind energia pentru 2030, eficiența energetică ar trebui să crească cu 32,5 % comparativ cu previziunile, iar ponderea energiei din surse regenerabile în mixul energetic global ar trebui să fie de 32 %, ambele exprimate ca obiective comune ale UE, mai degrabă decât ca obiective ale statelor membre (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cele 17 obiective de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) acoperă diferitele aspecte ale provocărilor economice, sociale și de mediu care există la nivel global. Deși niciunul dintre aceste ODD nu se concentrează în mod special pe bioeconomie, aceasta este, totuși, legată de mai multe dintre aceste obiective. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Contribuția bioeconomiei la obiectivele UE în domeniul climei și energiei

| 3.1. | Tranziția către neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon reprezintă o provocare uriașă și necesită o reducere semnificativă a emisiilor, precum și o creștere a stocării dioxidului de carbon. Utilizarea sustenabilă a resurselor naturale biologice este un element-cheie în acest context. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Bioeconomia contribuie la atenuarea schimbărilor climatice prin câteva mecanisme: captarea CO2 din atmosferă în biomasă prin fotosinteză; stocarea carbonului în bioproduse și substituirea materiilor prime și produselor bazate pe combustibili fosili cu unele bazate pe conceptul bio. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Absorbția efectivă a dioxidului de carbon necesită creșterea durabilă a biomasei. O gestionare activă și sustenabilă a pădurilor și utilizarea lemnului sunt elemente esențiale pentru realizarea obiectivelor climatice (după cum s-a evidențiat deja în avizul NAT/655 (4) privind implicațiile politicii privind clima și energia și în avizul NAT/696 (5) privind repartizarea eforturilor și sectorul LULUCF). Un m3 de lemn captează aproximativ 1000 kg de CO2. Întrucât doar biomasa are capacitatea de a absorbi CO2, este fundamental să nu se stabilească limite referitoare la utilizarea pădurilor, cu condiția ca indicele de exploatare să nu depășească rata de replantare și creștere a pădurilor și să se utilizeze practici durabile de gestionare a pădurilor. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Există mai multe tipuri de bioproduse și sunt în curs de dezvoltare produse noi. Astfel de produse pot stoca dioxid de carbon, împiedicând pătrunderea acestuia în atmosferă. Produsele din lemn durabile, cum ar fi clădirile și mobilierul de înaltă calitate, sunt cel mai eficient mod de stocare a dioxidului de carbon. Atât timp cât bioprodusele cu durată de viață mai scurtă sunt reciclate, nici acestea nu își vor elibera conținutul de dioxid de carbon. În plus, la sfârșitul duratei lor de viață, bioprodusele pot fi utilizate sub formă de bioenergie și, prin urmare, pot înlocui sursele de energie fosile. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Bioenergia contribuie, de asemenea, la obiectivul UE privind eficiența energetică. Încălzirea centralizată în cadrul comunităților și producția în centralele de cogenerare (CHP) constituie bune exemple în acest sens. Întrucât clădirile consumă o cantitate semnificativă de energie, eficiența energetică a clădirilor, împreună cu sursele de energie utilizate, capătă o importanță majoră. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Transportul joacă un rol decisiv în realizarea obiectivelor privind clima. Prin urmare, sunt necesare toate tipurile de măsuri care contribuie la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, ținând seama de diferitele nevoi și caracteristici ale diferitelor moduri de transport (astfel cum este evidențiat în câteva avize ale CESE, printre care TEN/609 (6) privind decarbonizarea transporturilor). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Electrificarea transportului pare să fie o tendință ascendentă. Pentru a avea un impact pozitiv asupra schimbărilor climatice, electricitatea trebuie să fie produsă folosind surse de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, printre care sursele de energie bazate pe conceptul bio. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Combustibilii fosili din sectorul transporturilor sunt înlocuiți, parțial, de biocombustibili durabili. În pofida creșterii gradului de electrificare a autoturismelor, aviația și transportul maritim, precum și transportul rutier greu și mașinile fără destinație rutieră rămân în mare măsură dependente de combustibili. În acest sens, biocombustibilii avansați sunt deosebit de promițători. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Pe lângă beneficiile privind clima, utilizarea bioenergiei contribuie la accesibilitatea surselor energetice și la siguranța alimentării cu energie. Dacă este bine gestionată, bioenergia va juca un rol semnificativ în realizarea obiectivelor de bază stabilite în politica energetică europeană. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Contribuția bioeconomiei la Obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD)

| 4.1. | ODD ne încurajează să evaluăm rolul bioeconomiei nu doar din perspectiva climei și a energiei, ci și în general, din punct de vedere economic, social și de mediu și plasându-ne totodată într-o perspectivă pe termen lung. Având în vedere perspectiva amplă a bioeconomiei, există interconexiuni cu aproape toate cele 17 ODD. Cu toate acestea, bioeconomia contribuie, în special, la următoarele ODD: 1, 2, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 13, 14 și 15. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Bioeconomia are potențialul de a genera creștere economică și locuri de muncă, nu doar în zonele urbane, ci și în regiunile rurale. Prin urmare, ea joacă un rol semnificativ în realizarea ODD 1 (eradicarea sărăciei). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ODD 2 urmărește eradicarea foametei. Biomasa este o resursă limitată și există interconexiuni între producția de alimente, furaje și fibre. Se impune o abordare responsabilă a bioeconomiei sustenabile, care să permită o producție suficientă în diferite scopuri – disponibilitatea alimentelor fiind prioritară – și să asigure ecosisteme solide. Principiile eficienței resurselor și circularității, precum și transferul către regimuri alimentare pe bază de legume sunt modalități de realizare a acestor obiective. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | O bioeconomie sustenabilă contribuie la ODD 6 (apă potabilă și instalații sanitare), de exemplu prin menținerea unei bune funcționări a ecosistemelor forestiere, o condiție prealabilă pentru asigurarea apei curate. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ODD 7 (energie la prețuri accesibile și din surse sigure) se află în centrul bioeconomiei. Utilizarea fluxurilor secundare și a fluxurilor de deșeuri furnizează energie curată și reduce dependența de surse de energie fosile. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În ansamblu, bioeconomia joacă un rol fundamental în consolidarea obiectivelor economice și sociale. Aceasta joacă un rol semnificativ în realizarea ODD 8 (muncă decentă și creștere economică). În plus, bioeconomia UE poate ajuta la reducerea semnificativă a dependenței de importuri de materii prime fosile, stimulând în același timp, valoarea adăugată internă și sprijinind lanțurile de valori locale. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ODD 9 prevede o creștere semnificativă a ponderii industriei în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și PIB-ul, precum și retehnologizarea industriilor pentru a le face mai sustenabile, împreună cu o eficiență sporită a utilizării resurselor și un nivel mai mare de adoptare a tehnologiilor și a proceselor industriale curate și ecologice. Bioeconomia este strâns legată de toate aceste obiective, iar utilizarea durabilă a biomasei poate consolida poziția UE de lider în sectorul industrial. De asemenea, ea are un potențial ridicat de a promova creșterea IMM-urilor și de a le integra în lanțuri de valori. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Bioeconomia poate juca un rol important în realizarea ODD 11 (orașe și comunități durabile). Conceptul de orașe inteligente (7) din punctul de vedere al mediului și bunăstarea din zonele urbane sunt strâns legate de soluțiile oferite de bioeconomie (de exemplu, construcția pe bază de lemn sau transportul cu emisii reduse și încălzirea centralizată). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Bioeconomia este în măsură să contribuie la ODD 12 (consum și producție responsabile). Prin optimizarea utilizării materiilor prime, proiectare ecologică și fabricarea de produse cu durată de viață lungă și reciclabile, bioeconomia joacă un rol deosebit în tranziția către economia circulară. Cu toate acestea, creșterea gradului de sensibilizare a consumatorilor este considerată o condiție prealabilă importantă pentru a adopta modele de consum informate și responsabile și a favoriza producția sustenabilă. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Bioeconomia poate contribui în mod semnificativ la atenuarea schimbărilor climatice la nivel global, astfel cum este prevăzut în ODD 13 (acțiuni climatice) și cum s-a subliniat deja în capitolul 3. Pe lângă acțiunile desfășurate pe plan intern, UE poate avea un impact global deosebit prin exportul bioproduselor, al soluțiilor și al expertizei în domeniul climei. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | În sfârșit, bioeconomia are impact asupra ODD 14 (viața subacvatică) și asupra ODD 15 (viața pe pământ). Prin urmare, în centrul bioeconomiei trebuie să se afle utilizarea responsabilă, eficace și durabilă a resurselor naturale. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Condiții prealabile pentru dezvoltarea bioeconomiei

| 5.1. | Deși bioeconomia contribuie în numeroase moduri la realizarea obiectivelor atât în domeniul climei și al energiei, cât și al ODD, condițiile trebuie să fie favorabile în acest sens. Pe de o parte, ODD sprijină și consolidează condițiile necesare pentru a ajuta bioeconomia să evolueze, în timp ce, pe de altă parte, anumite ODD impun cerințe pe care bioeconomia trebuie să le respecte. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Strategia UE în domeniul bioeconomiei trebuie adaptată la noile piețe pentru a asigura, în acord cu principiile sustenabilității economice, de mediu și sociale, cele mai favorabile condiții pentru bioeconomia europeană, care evoluează și se extinde rapid. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | În primul rând, factorii de decizie politică trebuie să promoveze producția și mobilizarea sustenabilă a biomasei în UE, iar politica UE de dezvoltare regională ar trebui să ofere un sprijin suficient pentru a asigura dezvoltarea de întreprinderi rurale. Factorii de decizie politică trebuie, de asemenea, să asigure un cadru stabil, fiabil și coerent pentru investiții în domeniul bioeconomiei, de-a lungul lanțurilor valorice. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Factorii de decizie politică ar trebui să adopte un cadru coerent de norme tehnice, de siguranță și privind ajutoarele de stat care să asigure condiții de concurență echitabile pentru bioproduse. Sectorul public joacă, de asemenea, un rol important în ceea ce privește cererea de bioproduse prin intermediul achizițiilor publice. Inițiativele precum „Săptămâna europeană a bioeconomiei” ar putea ajuta la absorbția pe piață a acestor produse și la schimburile dintre diferite proiecte. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Cercetarea și inovarea sunt esențiale pentru dezvoltarea unei bioeconomii care să facă față viitorului, ceea ce ar putea reprezenta un avantaj competitiv pentru UE. Acest aspect ar trebui luat în considerare în lumina potențialului uriaș oferit de noile tipuri de bioproduse, de la alimente tradiționale și produse cu fibre până la noile tipuri de materiale de construcții și de ambalaje, textile și materiale biochimice și bioplastice. Același lucru se aplică și pentru potențialul tehnicilor de ameliorare a plantelor și al utilizării diferitelor substanțe ca materii prime pentru bioproduse (de exemplu, lignoceluloza, plantele oleaginoase, amidonul, zahărul, proteina). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Eforturile de inovare promovate de strategia UE în domeniul bioeconomiei ar trebui să continue, incluzând întreprinderea comună pentru bioindustrii (8). Centrul de cunoaștere pentru bioeconomie (9) ar trebui, de asemenea, să joace un rol important în promovarea utilizării cunoștințelor pentru a ajuta la creșterea bioeconomiei. În plus, inițiativele și programele de cercetare și inovare ar trebui să devină mai atractive și pentru întreprinderi. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Rolul educației, al serviciilor de consiliere, al transferului de cunoștințe și al instruirii este fundamental pentru a asigura că lucrătorii și antreprenorii dețin informațiile și competențele necesare, ceea ce conduce la creșterea durabilității întreprinderilor actuale și la exploatarea de noi oportunități în domeniul bioeconomiei. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | În același timp, cetățenii ar trebui să fie informați cu privire la bioeconomie și să devină conștienți de responsabilitățile care le revin, astfel încât să poată fi consumatori activi și să ia decizii de consum durabile, ținându-se seama de disponibilitățile diferite ale diferitelor categorii de vârstă în ceea ce privește adaptarea și schimbarea comportamentului. În acest sens, ar trebui să se organizeze campanii de informare care să consolideze încrederea consumatorilor în bioeconomie și bioproduse. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Accesul la materiile prime este una dintre cerințele prealabile de bază pentru bioeconomie. Prin urmare, un mediu de afaceri adecvat pentru agricultură și silvicultură este necesar pentru a stimula disponibilitatea și mobilizarea biomasei. Gestionarea sustenabilă a pădurilor, a terenurilor și a resurselor marine, astfel cum este prevăzută în ODD 14 și 15, contribuie într-un mod esențial la siguranța aprovizionării cu materii prime. În acest context, ar trebui să fie recunoscut și promovat cadrul legislativ și nelegislativ pentru materiile prime sustenabile din surse regenerabile în UE. Utilizarea tot mai mare a fluxurilor secundare și a reziduurilor ca materii prime pentru noi utilizări ajută, de asemenea, la asigurarea disponibilității biomasei. În cazul structurilor la scară mică, cooperativele sau organizațiile de producători pot juca un rol important. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | O altă condiție prealabilă pentru bioeconomie este o infrastructură fizică adecvată și, în acest sens, este nevoie de o finanțare adecvată a infrastructurii energetice, de transport și digitale. Este nevoie de sisteme de transport eficiente care să permită accesul la materii prime și distribuirea de produse către piețe. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | În ceea ce privește piețele globale, bioeconomia este strâns legată de ODD 17, care vizează consolidarea parteneriatului global pentru dezvoltarea durabilă. Acest obiectiv prevede promovarea unui sistem comercial multilateral universal, bazat pe norme, deschis, nediscriminatoriu și echitabil în cadrul OMC. Acest sistem este important pentru comerț, atât pentru produsele bioeconomice agricole, cât și industriale. Între timp, cooperarea de-a lungul lanțurilor valorice regionale ar trebui să fie consolidată în vederea stimulării dezvoltării regionale. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Pentru a stimula dezvoltarea bioeconomiei într-un mod neutru, UE ar trebui să depună toate eforturile în vederea instituirii unui sistem global de stabilire a prețurilor pentru emisiile de dioxid de carbon, care ar urma să coopteze toți actorii de pe piață și să asigure condiții de concurență echitabile. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Implicarea societății civile în structurile inițiativelor privind bioeconomia și ale proceselor de luare a deciziilor este de o deosebită importanță în vederea consolidării cooperării dintre diferiții actori din cadrul societății și pentru a spori gradul de sensibilizare a publicului referitoare la bioeconomia sustenabilă. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Deși tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și circulară este o provocare imensă și implică schimbări structurale profunde referitoare la locurile de muncă implicate, este important să se asigure că tranziția se realizează într-un mod echitabil. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | O bioeconomie sustenabilă poate reuși doar prin adoptarea unei abordări intersectoriale. Prin urmare, este necesar să se asigure coerența și coordonarea între diferitele politici și obiective ale UE, în special în domeniul climei, al mediului, al sectorului alimentar, al agriculturii, al silviculturii, al industriei, al energiei, al economiei circulare și al cercetării și inovării. În acest sens, ar trebui înființat și aprobat de președintele Comisiei un grup la nivel înalt compus din diferite părți interesate privind bioeconomia circulară. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Progresele înregistrate în realizarea ODD sunt măsurate și monitorizate prin intermediul a 232 de indicatori. Acești indicatori includ indicatori legați de climă și energie, dar nu există niciun indicator specific legat de bioeconomie. Prin urmare, Comisia ar trebui să dezvolte cei mai relevanți indicatori, pentru a obține o imagine realistă și informativă a dezvoltării bioeconomiei UE. |
| --- | --- |

5.16.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  A se vedea cadru de politici privind clima și energia pentru 2030, disponibil la adresa https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030_en

1

(2)  A se vedea articolul 4.1 din Acordul de la Paris, disponibil la adresa https://unfccc.int/sites/default/files/paris_agreement_english_.pdf

2

(3)  A se vedea declarația Comisiei Europene din 19 iunie 2018, disponibil la adresa http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-3997_en.htm

3

(4)  A se vedea NAT/655 „Implicațiile politicii privind clima și energia asupra sectoarelor agricol și forestier” (JO C 291, 4.9.2015, p. 1).

4

(5)  A se vedea NAT/696 „Partajarea eforturilor în contextul Cadrului pentru 2030 și al exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii (LULUCF)” (JO C 75, 10.3.2017, p. 103).

5

(6)  A se vedea TEN/609 Decarbonizarea transporturilor (JO C 173, 31.5.2017, p. 55).

6

(7)  http://www.climatesmartcities.org/

7

(8)  https://www.bbi-europe.eu

8

(9)  https://biobs.jrc.ec.europa.eu

9

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

A 537-a sesiune plenară a CESE, 19.9.2018-20.9.2018

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/51

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Inteligența artificială pentru Europa

[COM(2018) 237 final]

(2018/C 440/08)

| Raportor: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Coraportor: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Raportor:

Giuseppe GUERINI

Coraportor:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Sesizare | Comisia Europeană, 12.7.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 4.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 199/1/2 |

Sesizare

Comisia Europeană, 12.7.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

4.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

199/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră că inteligența artificială („IA”) și procesele de automatizare au un potențial enorm de îmbunătățire a societății europene în ceea ce privește inovarea și transformarea pozitivă, dar că dau naștere totodată unor provocări, riscuri și preocupări semnificative. Prin urmare, este esențial ca instituțiile europene să ia rapid măsuri cuprinzătoare, menite să dezvolte și să reglementeze pe deplin IA. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | O abordare avansată a IA în Europa trebuie să acopere mai multe domenii, printre care: (i) investițiile publice și private în cercetare și dezvoltare și în infrastructuri digitale avansate; (ii) punerea în aplicare a unor noi norme legislative sau adaptarea normelor aplicabile existente; (iii) dezvoltarea unor cunoștințe adecvate și conștientizarea corespunzătoare în rândul cetățenilor și al consumatorilor; și (iv) programe de formare specifice pentru lucrători. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În special provocările în materie de responsabilitate care apar în contextul noilor tehnologii digitale emergente ar trebui să fie identificate și abordate în mod sistematic la nivel internațional, la nivelul UE și la nivelul statelor membre, iar CESE dorește să colaboreze îndeaproape cu instituțiile UE în cadrul analizei și evaluării întregii legislații a UE privind responsabilitatea, siguranța produselor și răspunderea civilă, care necesită modificări corespunzătoare. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE este de acord cu obiectivul comunicării Comisiei, și anume de a consolida capacitatea industrială și tehnologică a UE în scopul unei utilizări tot mai ample a IA în cadrul întregii piețe interne. Efortul necesar pentru a ține pasul cu alți actori globali este atât de substanțial, încât este foarte mare nevoie de coordonarea tuturor instrumentelor și finanțărilor disponibile la nivel european și național.
  Acestea fiind spuse, valorile și principiile UE nu ar trebui să fie sacrificate în numele competitivității globale. |
| --- | --- |

1.4.

Acestea fiind spuse, valorile și principiile UE nu ar trebui să fie sacrificate în numele competitivității globale.

| 1.5. | În ceea ce privește obiectivul Comisiei de „a aduce IA la toți potențialii utilizatori, cu accent pe întreprinderile mici și mijlocii”, CESE consideră că abordarea provocării competitivității globale impune ca IA să fie accesibilă cât mai multor entități. Prin urmare, este esențial ca ea să fie pusă la dispoziția tuturor formelor diferite de întreprinderi active de pe piața unică europeană, inclusiv a IMM-urilor, fermierilor, întreprinderilor sociale, cooperativelor, întreprinderilor individuale și asociațiilor de protecție a consumatorilor. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Comisia Europeană și statele membre ar trebui să conlucreze pentru a elabora orientări privind etica inteligenței artificiale și să implice în aceste eforturi toate părțile interesate publice și private relevante. Aceste orientări vor trebui să includă principii privind transparența în ce privește utilizarea sistemelor de IA pentru angajarea de lucrători sau pentru controlul și evaluarea performanțelor acestora. În plus față de principiile etice, CESE sugerează că ar trebui dezvoltat la nivel european un cadru juridic clar, armonizat și obligatoriu, pentru a reglementa în mod corespunzător IA și a actualiza normele existente afectate de IA, în special cele referitoare la răspunderea producătorului și protecția consumatorilor. CESE ar dori să colaboreze îndeaproape cu instituțiile UE în cadrul analizei și evaluării legislației UE relevante, care va necesita, pe viitor, modificări ca urmare a dezvoltării IA. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | Totodată, Comisia Europeană va trebui să întreprindă o evaluare atentă a efectelor IA asupra pieței forței de muncă. Această examinare trebuie să țină seama atât de posibila înlocuire a unora dintre lucrători cu dispozitive electronice sau cu roboți, cât și de faptul că anumite funcții, deși nu complet automatizate, vor fi profund schimbate de noile tehnologii. |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.7. | Din acest motiv, CESE recomandă ca dorința declarată conform căreia „nimeni nu trebuie lăsat în urmă” să nu rămână o simplă propunere sau un îndemn, ci să se traducă în fapte concrete. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Este important să se sublinieze rolul programelor de formare educațională în protejarea lucrătorilor din Europa care operează într-un mediu profund schimbat de apariția progresivă a IA. Cetățenii Europei ar trebui să aibă acces la informații adecvate, care să le permită să fie utilizatori responsabili și informați ai dispozitivelor și aplicațiilor puse la dispoziție de dezvoltarea tehnologică rapidă. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În cazurile în care noile măsuri permit administrațiilor publice să utilizeze tehnologia pentru a lua decizii organizaționale și a face alegeri mai repede, va fi necesar să se abordeze chestiunea responsabilității juridice efective în privința acestor decizii într-un cadru legislativ clar, care să garanteze responsabilitatea deplină a administrației față de cetățeni. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | O atenție deosebită ar trebui acordată rolului societății civile și al organizațiilor economiei sociale în creșterea participării active a cetățenilor la procesele economice și sociale care, datorită inteligenței artificiale, vor spori gradul de participare la viața societăților noastre. Organizațiile societății civile și întreprinderile sociale pot juca un rol important în promovarea înțelegerii și a acceptării tehnologiilor de către cetățeni, în special prin mecanisme de colaborare care să permită implicarea oamenilor în transformarea digitală în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Actuala revoluție tehnologică nu poate și nu trebuie să fie concretizată fără o includere activă și semnificativă a lucrătorilor, a consumatorilor și a organizațiilor sociale, iar evoluțiile tehnologice în curs trebuie direcționate în așa fel încât să asigure o participare mai amplă și mai responsabilă a unor cetățeni pe deplin informați. Din acest motiv, CESE recomandă ca, la înființarea Alianței europene pentru inteligența artificială, Comisia Europeană să țină seama de necesitatea de a crea o platformă incluzivă, multiprofesională și reprezentativă pentru diferitele părți interesate care îi reprezintă pe cetățenii europeni, inclusiv reprezentanții lucrătorilor, întrucât aceștia vor trebui să interacționeze cu mașini inteligente (1). |
| --- | --- |

1.11.

2.   Observații generale

| 2.1. | Zi de zi, dispozitivele digitale și echipamentele de învățare automată la scară largă sporesc capacitatea algoritmilor de a lucra cu cantități uriașe de date, fiind de așteptat ca această capacitate să crească și mai mult în viitor, datorită „rețelelor de tip neural” (utilizate deja, de exemplu, de telefoanele inteligente pentru recunoașterea vizuală a obiectelor, fețelor și imaginilor). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Asemenea evoluții transformă modul obișnuit de „învățare” pe care se bazau până acum dispozitivele IA, care nu se mai limitează la învățarea prin extragerea de reguli din date, ci dezvoltă, de asemenea, o capacitate de învățare flexibilă și adaptivă. Acest proces va spori capacitatea IA de a învăța și de a acționa în lumea reală. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Având în vedere schimbările tehnologice foarte rapide în curs de desfășurare, este esențial ca Comisia Europeană și statele membre să conlucreze pentru a efectua o examinare aprofundată a provocărilor care se prefigurează ca urmare a dezvoltării rapide a IA și să implice în acest proces toate părțile interesate publice și private relevante, fără a submina oportunitățile în materie de progres și dezvoltare tehnologică. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Comunicarea COM(2018) 237 a Comisiei urmărește să consolideze capacitatea industrială și tehnologică a UE și să încurajeze utilizarea tot mai amplă a IA în întreaga economie europeană – atât în sectorul privat, cât și în administrația publică. După cum a menționat anterior într-unul dintre avizele sale din proprie inițiativă (2), CESE sprijină inițiativa Comisiei, care, de fapt, include în comunicarea sa numeroase sugestii formulate anterior de Comitet, însă îndeamnă Comisia să acționeze prompt și decisiv. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Adoptarea unei abordări europene eficace față de IA implică încurajarea unor investiții semnificative în cercetare și inovare, inclusiv în infrastructurile digitale – investiții necesare pentru pregătirea confruntării societăților și piețelor europene cu provocările socioeconomice majore pe care progresele în domeniul noilor tehnologii le vor genera în următorii ani. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Comisia Europeană și statele membre ar trebui să conlucreze pentru a elabora o serie de orientări privind etica inteligenței artificiale și să implice în acest proces toate părțile interesate publice și private relevante. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Totodată, trebuie adoptat un cadru legislativ armonizat la nivel european, în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a UE și cu principiile consacrate în tratatele UE. Noul cadru de reglementare ar trebui să conțină norme precise, care să abordeze riscurile pe care le implică învățarea automată, cum ar fi lipsa de transparență a pieței, lipsa concurenței, discriminarea, practicile comerciale neloiale, amenințările la adresa securității cibernetice și a siguranței produselor.
  În special, măsurile reglementare de protecție ar trebui să fie stricte în situațiile în care datele după care se conduc sistemele de inteligență artificială sunt preluate automat în cursul utilizării de dispozitive electronice și de calculatoare. |
| --- | --- |

2.7.

În special, măsurile reglementare de protecție ar trebui să fie stricte în situațiile în care datele după care se conduc sistemele de inteligență artificială sunt preluate automat în cursul utilizării de dispozitive electronice și de calculatoare.

| 2.8. | CESE constată că documentul de lucru al serviciilor Comisiei [SWD(2018) 137 final] anexat la comunicarea Comisiei analizează în mod corespunzător implicațiile IA asupra legislației UE și descrie provocările în materie de responsabilitate care apar în contextul noilor tehnologii digitale. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | În plus, vor fi necesare planuri de acțiune cuprinzătoare pentru: i) sprijinirea modernizării sistemelor de educație și formare profesională prin dezvoltarea noilor competențe necesare pe piața forței de muncă din viitor și ii) garantarea unui nivel ridicat de protecție pentru cetățeni și lucrători în raport cu provocările preconizate (3). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | CESE încurajează Comisia să ia cât mai curând măsuri suplimentare în materie de reglementare și de promovare a investițiilor: actualul ritm rapid al schimbărilor necesită o adaptare promptă. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Propunerea Comisiei Europene: sprijin și investiții europene în materie de inteligență artificială

| 3.1. | Comisia anunță în comunicarea sa că va sprijini difuzarea IA în ce privește atât domeniul cercetării de bază, cât și cel al aplicațiilor industriale. În acest sens, CESE subliniază importanța implicării în cadrul unui astfel de proces a tuturor tipurilor de actori, inclusiv a IMM-urilor, a societăților de servicii, a întreprinderilor sociale, a fermierilor, a cooperativelor, a asociațiilor de protecție a consumatorilor și a asociațiilor reprezentative ale persoanelor în vârstă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În ceea ce privește obiectivul Comisiei de „a aduce IA la toți potențialii utilizatori, cu accent pe întreprinderile mici și mijlocii”, CESE consideră că abordarea provocării legate de competitivitatea globală impune ca IA să fie accesibilă cât mai multor entități. În plus față de ceea ce Comisia a planificat deja pentru a dezvolta o „platformă de IA la cerere”, este, de asemenea, important să se stabilească forme adecvate de implicare și consultare a diferitelor părți interesate, inclusiv a IMM-urilor, a rețelelor economiei sociale și a organizațiilor societății civile (acestea din urmă având un rol esențial în implicarea cetățenilor europeni într-un mod informat și activ). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Comisia a anunțat că va sprijini inovarea bazată pe inteligența artificială printr-un proiect-pilot instituit de Consiliul European pentru Inovare, cu un buget de 2,7 miliarde EUR pentru perioada 2018-2020. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE consideră că această inițiativă ar putea fi utilă pentru dezvoltarea IA, dar subliniază în același timp că finanțarea cercetării ar trebui să treacă rapid de la faza de experimentare la etapa structurală. De asemenea, este important ca Comisia să încurajeze diferitele centre de cercetare aflate în prezent în statele membre, pentru a dezvolta o rețea de colaborare la nivel european dedicată inteligenței artificiale. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE ia act de intenția Comisiei de a majora investițiile în IA în cadrul programului Orizont 2020 la aproximativ 1,5 miliarde EUR până la sfârșitul anului 2020. Dacă va fi adoptată rapid în cadrul parteneriatelor public-privat actuale, această abordare ar putea genera investiții suplimentare de 2,5 miliarde EUR în decurs de doi ani. Aceeași abordare trebuie să fie adoptată și în viitorul program-cadru Orizont Europa. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Din altă perspectivă, este un semn bun că Comisia Europeană și Fondul european pentru investiții strategice – care ar trebui să joace un rol de coordonare central în sprijinul dezvoltării IA în UE – au lansat programul „VentureEU”, un fond cu capital de risc de 2,1 miliarde EUR, pentru a stimula investițiile în firme inovatoare pe întregul teritoriu al Europei. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Cu toate acestea, efortul necesar pentru a ține pasul cu alți actori globali este atât de amplu, încât este foarte mare nevoie de coordonarea și sinergia tuturor instrumentelor și finanțărilor disponibile la nivel european și național. Este clar că, pentru a concura cu China și Statele Unite în domeniul IA, se impune reunirea forțelor tuturor actorilor publici și privați care operează la nivel european, pentru a se garanta că UE joacă un rol de lider pe plan mondial. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pentru a permite UE să devină un actor competitiv în ceea ce privește IA, va fi, de asemenea, important să se realizeze investiții adecvate în resurse corespunzătoare de echipamente informatice hardware și software și în infrastructuri digitale capabile să garanteze UE un rol credibil în acest sens. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Investițiile în IA ar trebui să ia în considerare faptul că întreprinderile europene sunt deosebit de puternice în domeniile automatizării și roboticii. Astfel de sectoare, care fac parte din IA în sens larg, ar putea, prin urmare, să se dovedească cu adevărat importante pentru a garanta că UE joacă un rol semnificativ pe scena mondială în ceea ce privește dezvoltarea tehnologică în curs de desfășurare și, ca atare, merită o atenție specială. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Inteligența artificială și impactul său asupra oamenilor și a lucrătorilor

| 4.1. | Este incontestabil faptul că dezvoltarea IA avansează într-un ritm foarte rapid. Din acest motiv, instituțiile europene, atunci când evaluează impactul fiecărei măsuri de reglementare privind inteligența artificială, trebuie să adopte o abordare pluridisciplinară care să ia în considerare nu numai aspectele administrative, juridice și economice, ci și considerații antropologice, psihologice, sociologice și tehnologice. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pentru a susține aceste inovații, dar mai ales pentru a le orienta într-o direcție care să garanteze că ființele umane vor deține în continuare un rol central, este important ca Uniunea Europeană să acționeze pentru a atinge un nivel ridicat de competitivitate tehnologică fără a pierde din vedere considerațiile etice, sociale și umane esențiale. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE consideră, prin urmare, că este esențial ca: (i) protecția vieții private a persoanelor și prelucrarea responsabilă a datelor acestora să fie reglementate de o legislație adecvată, de exemplu prin lansarea efectivă a noului Regulament general privind protecția datelor, care va trebui, după caz, să fie actualizat în mod constant pentru a ține pasul cu dezvoltarea rapidă a IA; (ii) o serie de acte importante ale legislației UE aplicabile să fie evaluate și, după caz, adaptate noilor scenarii generate de IA; și (iii) să fie dezvoltate competențele și abilitățile de care oamenii, administrațiile și întreprinderile din Europa au nevoie pentru a beneficia cu adevărat de avantajele oferite de inteligența artificială. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ca punct de plecare al analizei preconizate, merită observat faptul că IA se bazează pe utilizarea și prelucrarea unor cantități mari de date, care constituie fundamentul oricărei aplicații bazate pe tehnologii noi. În aceste condiții, principala provocare pentru autoritatea europeană de reglementare este instituirea unui acces transparent și reglementat la datele utilizatorilor finali. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Cu cât calitatea datelor prelucrate este mai bună, cu atât mai mare este precizia și performanța sistemelor IA. Cu toate acestea, nu trebuie uitat faptul că datele referitoare la persoane trebuie să fie dobândite în mod legal și să fie utilizate în moduri cunoscute celor vizați în mod direct, pentru a garanta o utilizare a datelor personale în scopurile predeterminate și transparente pentru care utilizatorul și-a dat anterior consimțământul în mod adecvat și în cunoștință de cauză. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Trebuie remarcat faptul că, pentru a proteja consumatorii finali, ar putea fi necesar să se schimbe și să se adapteze în mod corespunzător mai multe părți importante din legislația europeană – cum ar fi cele privind publicitatea online, practicile comerciale neloiale, siguranța produselor și răspunderea, drepturile consumatorilor, clauzele contractuale abuzive, vânzările și garanțiile, asigurările și indicațiile de prețuri – la noile scenarii declanșate de utilizarea mai extinsă și mai rafinată a inteligenței artificiale. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Aspectul decisiv legat de siguranța produselor și de răspunderea pentru produse a fost luat în considerare în mod corespunzător de Comisie în documentul său de lucru SWD(2018) 137 final, prin analiza unor studii de caz și prin prezentarea unei liste de acte legislative ale UE care merită să facă obiectul unor analize și evaluări mai aprofundate. CESE încurajează Comisia să continue aceste eforturi și este dispus să își aducă propria contribuție în acest sens. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Este important să se sublinieze rolul formării culturale, educaționale și academice, pe de o parte, și al furnizării unor informații adecvate destinate publicului larg, pe de altă parte, pentru protejarea drepturilor cetățenilor europeni în contextul progreselor înregistrate de IA. În special, este important să se asigure transparența și corectitudinea în gestionarea algoritmilor de IA și a bazelor de date de care depinde funcționarea lor. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Prin urmare, este esențial ca cetățenii Europei să beneficieze de o formare adecvată, precum și de informații simple și ușor de înțeles, care să le permită să fie utilizatori responsabili și informați ai dispozitivelor și aplicațiilor puse la dispoziție de evoluția tehnologică rapidă de la ora actuală, care devine din ce în ce mai răspândită la toate nivelurile. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Date fiind toate aceste solicitări, UE și statele membre trebuie să ofere soluții clare și eficiente, în special prin promovarea unui sistem modern de învățământ și prin extinderea continuă a formării pe tot parcursul vieții pe piața muncii și în rândul societății civile. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Comisia Europeană va trebui să efectueze o evaluare atentă a efectelor IA asupra pieței forței de muncă. Aceasta este o preocupare majoră pentru mulți lucrători europeni care au avansat în carieră, dar sunt încă departe de vârsta de pensionare, și care se uită cu neîncredere și teamă la schimbările care au loc. Examinarea trebuie să țină seama atât de posibila înlocuire a unora dintre lucrători cu dispozitive electronice sau cu roboți, cât și de faptul că anumite funcții, deși nu complet automatizate, vor fi profund schimbate de noile tehnologii. Prin urmare, examinarea și evaluarea ar trebui să se concentreze nu numai pe schimbările inevitabile și așteptate ale liniilor de producție, ci și pe regândirea proceselor organizaționale și a obiectivelor de afaceri, în urma desfășurării unui dialog social adecvat cu lucrătorii. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | În anumite situații, astfel cum se întâmplă și s-a întâmplat în cazul multor alte tehnologii, este recomandabil să se testeze IA în etape și grade succesive de adaptare, înainte de utilizarea deplină, pentru a le permite celor implicați să se simtă în siguranță atunci când utilizează noile tehnologii – inclusiv prin parcursuri de instruire adecvate – și pentru a remedia eventualele erori de adaptare în timpul procesului (4). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Introducerea de noi tehnologii în întreprinderi necesită desfășurarea unui dialog social între diferiții parteneri implicați. În această privință, organizațiile lucrătorilor și sindicatele vor trebui să fie informate și consultate în mod constant. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Inteligența artificială, administrația publică și societatea civilă

| 5.1. | IA este o inovație tehnologică și socială capabilă să transforme radical întreaga societate și să schimbe în bine sectorul public și relația dintre cetățeni și administrația publică. Posibilitățile oferite de inteligența artificială ar putea crește atât eficiența administrativă, cât și satisfacția cetățenilor în ce privește serviciile oferite de administrația publică și buna funcționare a acesteia. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pentru ca aceste obiective să fie atinse, este esențial ca și funcționarii publici să fie pregătiți, la rândul lor, să facă față schimbărilor și provocărilor pe care le va genera IA în societatea europeană. Angajatorii publici și personalul de conducere din administrații – împreună cu profesorii, formatorii și personalul universitar, menționați mai sus – trebuie să fie capabili să înțeleagă pe deplin fenomenul IA și să decidă ce instrumente noi să introducă în procedurile administrative. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Introducerea IA în sectorul public și în cel privat necesită elaborarea unor proceduri care să stimuleze înțelegerea și acceptarea tehnologiilor de către utilizatori, prin mecanisme de cooperare care să le permită cetățenilor să contribuie, pe cât posibil prin sisteme de guvernanță participativă, la dezvoltarea tehnologiilor bazate pe IA. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pentru a obține rezultate semnificative în această direcție, ar putea fi utilă dezvoltarea unor moduri de colaborare și parteneriate din ce în ce mai fiabile între sectorul public și cel privat, care să vizeze valorificarea oportunităților care decurg din aplicațiile tehnologice, inteligența artificială și robotică. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Provocarea pentru administrațiile publice este deosebit de dificilă din perspectiva juridică și a legitimității, deoarece trebuie găsit echilibrul adecvat între interesele publice (care implică exercitarea puterii publice) și cele individuale (manifestarea specifică a libertății individului). În acest sens, de exemplu, utilizarea IA de către administrațiile publice va necesita ca principiul transparenței și publicării documentelor administrative să fie reconciliat cu protecția datelor cu caracter personal și cu dreptul la viață privată, într-un cadru de reglementare clar și explicit. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | În cazurile în care noile măsuri permit administrațiilor publice să utilizeze tehnologia pentru a lua decizii organizatorice și a face alegeri mai repede – cum ar fi selectarea unui contractant în cadrul unei licitații, gestionarea unei liste de așteptare pentru anumite servicii sau recrutarea de noi lucrători în administrația publică – va fi necesar să se abordeze chestiunea responsabilității juridice efective în privința acestor decizii într-un cadru legislativ clar, care să garanteze responsabilitatea deplină a administrației față de cetățeni. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Organizațiile societății civile și întreprinderile sociale au un rol important de jucat în promovarea înțelegerii tehnologiilor și acceptarea lor de către cetățeni, în special prin mecanisme de colaborare care să permită implicarea în procesele de transformare digitală. Ceea ce este important aici este posibilitatea de a crea sisteme de guvernanță participativă – de exemplu, sub forma unor cooperative – pentru aceste instrumente, începând cu platformele digitale care sunt deja folosite pentru a structura noi forme de relații economice în gestionarea muncii. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Autoritățile administrative responsabile cu mecanismele de monitorizare a pieței ar trebui să aibă expertiza și competențele de a proteja concurența loială, drepturile consumatorilor, precum și siguranța și drepturile lucrătorilor. Ar trebui ca responsabilitatea în ce privește auditul algoritmilor să fie încredințată unor organisme publice sau independente. În același timp, întreprinderile ar trebui să instituie mecanisme eficace pentru auditarea utilizării datelor de către IA. |
| --- | --- |

5.8.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  A se vedea avizul INT/845 adoptat de CESE – „Inteligența artificială: anticiparea impactului său asupra muncii pentru asigurarea unei tranziții echitabile” (aviz din proprie inițiativă); raportoare: Franca Salis-Madinier (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

1

(2)  Avizul INT/806 din 31 mai 2017 pe tema „Impactul inteligenței artificiale asupra pieței unice (digitale), a producției, a consumului, a ocupării forței de muncă și a societății” (JO C 288, 31.8.2017, p. 1).

2

(3)  CESE a adoptat avizul SOC/578 – „Gestionarea tranziției într-un mediu de lucru digitalizat” (JO C 367, 10.10.2018, p. 15).

3

(4)  A se vedea avizul INT/845 adoptat de CESE – „Inteligența artificială: anticiparea impactului său asupra muncii pentru asigurarea unei tranziții echitabile” (aviz din proprie inițiativă); raportoare: Franca Salis-Madinier (a se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial).

4

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/57

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind modalitățile de a face posibilă transformarea digitală a serviciilor de sănătate și de asistență în cadrul pieței unice digitale, autonomizarea cetățenilor și construirea unei societăți mai sănătoase

[COM(2018) 233 final]

(2018/C 440/09)

| Raportor: | domnul Diego DUTTO |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Thomas KATTNIG |

Raportor:

domnul Diego DUTTO

Coraportor:

domnul Thomas KATTNIG

| Sesizare | Comisia Europeană, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 4.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 193/0/3 |

Sesizare

Comisia Europeană, 18.6.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

4.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

193/0/3

1.   Concluzii

| 1.1. | În cursul schimbărilor generate de transformarea digitală, cetățenii trebuie să se afle în centrul activității serviciilor de asistență. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Procesele de digitalizare trebuie să-i ajute pe profesioniștii din domeniul sănătății să petreacă mai mult timp cu pacienții. Trebuie să se asigure pentru profesiile din domeniul sănătății dotarea corespunzătoare cu personal calificat, care să dispună de competențe digitale adecvate. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tranziția digitală schimbă natura muncii în serviciile de sănătate și de asistență. Toate părțile implicate ar trebui să abordeze această transformare cu profesionalism și într-un spirit de deschidere, pentru a se ajunge la standarde de înaltă calitate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | La nivel european, trebuie consolidat dialogul social referitor la spitale, asistență medicală și servicii sociale. Sunt necesare programe de educație și formare continuă, trebuie să fie îmbunătățite condițiile de lucru și calitatea locurilor de muncă și să fie consolidată protecția datelor personalului. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE este conștient de faptul că responsabilitatea organizării și furnizării de asistență medicală și socială revine statelor membre. În conformitate cu Directiva privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (Directiva 2011/24/UE), trebuie instituită o rețea online de asistență medicală (rețeaua de e-sănătate), pentru a promova interoperabilitatea soluțiilor de e-sănătate. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Instrumentele digitale trebuie să acționeze ca pârghii de dezvoltare a unor noi forme de organizare în sistemele de sănătate și de asistență. Acestea sprijină potențialul persoanelor fizice, al comunităților locale și al economiilor sociale. Prin intermediul unor investiții publice adecvate, trebuie reafirmat că la baza acestor sisteme stau valori cum ar fi solidaritatea și universalitatea. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Procesele de digitalizare nu trebuie interpretate greșit, ca un pachet de măsuri de economisire pentru bugetele de sănătate. Ele nu trebuie să genereze reduceri de personal sau de servicii. Asistența trebuie considerată un serviciu personal și, în special odată cu îmbătrânirea populației, trebuie dezvoltate noi concepte de îngrijire pe termen lung. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE este de acord cu viziunea prezentată în comunicare, și anume, promovarea sănătății, prevenirea și combaterea bolilor, contribuția la găsirea unui răspuns la problemele nerezolvate ale pacienților și facilitarea accesului egal al cetățenilor la asistența de înaltă calitate prin utilizarea adecvată a inovațiilor digitale și a economiei sociale. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Alfabetizarea în materie de sănătate, în context social și digital, se referă la capacitatea unei persoane de a dobândi, de a înțelege și de a utiliza în mod responsabil informațiile pentru a-și promova bunăstarea și a-și menține sănătatea. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Cetățenii ar trebui să aibă dreptul de a accesa propriile date referitoare la sănătate. Ei decid dacă și când difuzează datele care îi privesc. Este esențial să se țină seama de Regulamentul general privind protecția datelor, care le garantează cetățenilor controlul asupra utilizării datelor lor cu caracter personal, în special a datelor medicale. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE sugerează că „dreptul la copiere (gratuită)” s-ar putea dovedi o formă activă de protecție. Acest drept privește toate datele generate de utilizatori atunci când interacționează cu platformele digitale de sănătate și permite cetățenilor să își reutilizeze propriile date. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Datele originale ale utilizatorilor sunt utile pentru algoritmi și platforme; ele trebuie să fie considerate ca un produs original, generat de utilizatori, și să fie protejate în conformitate cu legislația privind proprietatea intelectuală. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | „Dreptul la copiere (gratuită)” ajută și la protecția și promovarea concurenței, care, la ora actuală, este greu încercată de sistemele utilizate în prezent de platformele digitale pentru a-și însuși date și istorice personale. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE sprijină procesul bazat pe patru piloni (1) pentru activitățile comune transfrontaliere privind transformarea digitală în serviciile de sănătate și de asistență, inclusiv în evaluările clinice comune, în consultările științifice comune, în identificarea noilor tehnologii medicale și în cooperarea voluntară dintre statele membre. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE propune luarea unor măsuri adecvate pentru a investiga noile cadre etice, legislative și sociale care iau în considerare riscurile asociate cu extragerea de date. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE recomandă promovarea cercetării și inovării privind integrarea tehnologiilor digitale, pentru a reînnoi procesele medicale, de exemplu, inteligența artificială, internetul obiectelor și interoperabilitatea. CESE susține pe deplin publicul în ceea ce privește accesul transfrontalier securizat la date fiabile în materie de sănătate, pentru a progresa în activitatea de cercetare și de prevenire a bolilor. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | CESE susține, de asemenea, sprijinul acordat de UE întreprinderilor mici și mijlocii și întreprinderilor sociale care dezvoltă soluții digitale pentru asistența centrată pe persoană și pentru feedbackul pacientului. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | CESE sprijină „reechilibrarea” asimetriei socioeconomice din economiile bazate pe date, prin promovarea dezvoltării de platforme securizate și prin sprijinirea organizațiilor cooperative fără scop lucrativ care să stocheze, să gestioneze și să difuzeze copii digitale ale tuturor datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Context și observații generale

| 2.1. | La 25 aprilie 2018, Comisia Europeană a publicat Comunicarea privind modalitățile de a face posibilă transformarea digitală a serviciilor de sănătate și de asistență în cadrul pieței unice digitale (2), care se referă la reformele și soluțiile inovatoare necesare pentru ca sistemele de sănătate și de asistență să devină mai reziliente, mai accesibile și mai eficace în ceea ce privește furnizarea de asistență de calitate pentru cetățenii europeni și să creeze o societate mai sănătoasă. Dacă sunt concepute corespunzător și implementate într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, soluțiile digitale în materie de sănătate și de asistență pot spori bunăstarea a milioane de cetățeni și pot îmbunătăți radical eficiența cu care le sunt furnizate pacienților servicii de sănătate și de asistență. Digitalizarea poate sprijini continuitatea asistenței transfrontaliere (Directiva 2011/24/UE), un factor important pentru cei care petrec timp în străinătate în scopuri profesionale sau de agrement. Digitalizarea poate contribui, de asemenea, la promovarea sănătății, inclusiv a sănătății la locul de muncă, și la prevenirea bolilor. Ea poate sprijini reforma sistemelor de sănătate și tranziția lor către noi modele de asistență, pe baza nevoilor cetățenilor, și poate permite trecerea de la sisteme axate pe spitale la dotări sociale integrate și bazate mai mult pe comunitate. În cursul schimbărilor, trebuie să se ia toate măsurile pentru ca cetățenii să se afle în centrul preocupărilor serviciilor de asistență. Procesele de digitalizare ar trebui să-i ajute pe profesioniștii din domeniul sănătății să petreacă mai mult timp cu pacienții. Prin urmare, trebuie să se asigure pentru profesiile din domeniul sănătății dotarea corespunzătoare cu personal calificat, care să dispună de competențe digitale adecvate. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tranziția către servicii digitale de sănătate și asistență transformă natura muncii în aceste domenii. Acest lucru poate fi realizat numai cu un standard de înaltă calitate, dacă toți cei implicați abordează transformarea cu profesionalism și într-un spirit de deschidere. Dialogul social la nivel european în sectorul sănătății și al serviciilor sociale trebuie, prin urmare, să fie în continuare consolidat, astfel încât să se extindă în mod corespunzător educația și formarea continuă și să fie îmbunătățite condițiile de lucru, în special echilibrul dintre viața profesională și cea privată, protecția datelor personalului și calitatea locurilor de muncă. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Comisia Europeană subliniază faptul că sistemele europene de sănătate și de asistență socială se confruntă cu provocări majore, cum ar fi îmbătrânirea populației, multimorbiditatea, vaccinurile, lipsa profesioniștilor din domeniul sănătății din cauza condițiilor de muncă dificile și problema tot mai mare a bolilor netransmisibile care pot fi prevenite, cauzate de factori de risc cum ar fi tutunul, alcoolul și obezitatea, precum și alte boli, inclusiv bolile neurodegenerative și bolile rare. Bolile infecțioase reprezintă o amenințare suplimentară tot mai mare, din cauza rezistenței crescute la antibiotice și a agenților patogeni noi sau reemergenți. Costurile publice legate de sănătate și de îngrijirea de lungă durată sunt în creștere în statele membre ale UE și se preconizează că această tendință va continua. Este deosebit de important ca costurile asociate să fie folosite pentru a îmbunătăți calitatea muncii profesioniștilor din domeniul sănătății, evitându-se încurajarea remunerării reduse și a unor condiții de muncă oneroase. Odată cu îmbătrânirea populației, trebuie dezvoltate noi concepte de îngrijire de lungă durată. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Chiar dacă sunt disponibile, datele medicale depind adesea de tehnologii care nu sunt interoperabile, ceea ce constituie un obstacol în calea utilizării lor la scară largă. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Acesta este motivul pentru care sistemele de sănătate nu dețin informații esențiale pentru a-și optimiza serviciile, iar furnizorilor de servicii le este greu să creeze economii de scară și astfel să ofere soluții digitale eficiente în materie de sănătate și de asistență și să sprijine utilizarea transfrontalieră a serviciilor de sănătate. Rezultatele cuantificate bazate pe date medicale trebuie să genereze informații personalizate privind starea de sănătate și să fie accesibile medicilor generaliști, medicilor specialiști și oamenilor de știință, astfel încât să poată servi la realizarea de clustere și modelare predictivă și la utilizarea celor mai bune practici. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | După cum a conchis raportul intitulat „Starea sănătății în UE”, utilizarea de date medicale orientate către pacient nu este încă suficient dezvoltată în UE. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Responsabilitatea organizării și furnizării de asistență medicală și socială revine statelor membre. În unele state membre, în special în cele care dispun de sisteme federale, autoritățile regionale sunt responsabile pentru finanțarea și furnizarea asistenței medicale. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În conformitate cu Directiva privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (Directiva 2011/24/UE), a fost instituită o rețea online de asistență medicală (rețeaua de e-sănătate), pentru a promova interoperabilitatea soluțiilor de e-sănătate. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | De asemenea, s-au dezvoltat structuri de cooperare: de exemplu, parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, programul comun pentru sprijinirea unei vieți active și autonome (programul pentru autonomie activă asistată) și parteneriate public-privat, cum ar fi inițiativa privind medicamentele inovatoare și cea în materie de „Componente și sisteme electronice pentru o poziție de lider a Europei”. Strategiile regionale și naționale de specializare inteligentă joacă și ele un rol esențial în dezvoltarea unor ecosisteme regionale mai puternice în domeniul asistenței medicale. Începând din 2004, două planuri de acțiune privind e-sănătatea au oferit un cadru politic pentru statele membre și Comisie, iar Grupul părților interesate din domeniul e-sănătății a jucat un rol important. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Referindu-se din nou la pozițiile sale prezentate în avizele (3) anterioare, CESE consideră că ar trebui sprijinită acțiunea propusă de Comisie în trei domenii. Acestea sunt: accesul securizat al cetățenilor la datele medicale și comunicarea acestora la nivel transfrontalier; creșterea fiabilității datelor pentru a dezvolta cercetarea, prevenirea bolilor și asistența medicală personalizată; instrumente digitale pentru autonomizarea cetățenilor și pentru asistența orientată către pacient. Astfel cum s-a menționat anterior, trebuie să existe certitudinea că procesele de digitalizare nu sunt interpretate în mod eronat ca reprezentând un pachet de economii pentru bugetele de asistență medicală și că nu conduc la reduceri de personal sau la reduceri ale serviciilor. Lipsa de personal determină o asistență precară și un risc crescut de morbiditate. Nu trebuie uitat faptul că transformarea digitală este un fenomen bidimensional, care cuprinde direcția și procesul. În ceea ce privește direcția, ne concentrăm asupra factorilor externi pentru organizații, analizând în mod constant „conținutul” supus transformării digitale. În ceea ce privește procesul, accentul se pune pe gândirea din cadrul organizațiilor, acordând o atenție deosebită „modului” în care se realizează transformarea digitală. Prin urmare, această abordare trebuie să fie neapărat luată în considerare atunci când se examinează subiectul avizului, pentru a garanta o abordare orientată către pacient. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Tocmai din acest motiv – subliniază CESE, la fel ca și într-un aviz (4) anterior al său –, pentru a profita de transformarea digitală, rețelele UE și măsurile de sprijin planificate ar trebui să utilizeze instrumente digitale pentru a pune în aplicare și a consolida drepturile noastre fundamentale în materie de sănătate și asistență, nu pentru a le diminua. Instrumentele digitale trebuie să sprijine dezvoltarea potențialului individual și pe cel al comunităților locale și al economiei sociale; ele trebuie să fie o pârghie puternică a promovării drepturilor și a dezvoltării unor noi forme de organizare și guvernanță în domeniul sănătății și al asistenței și trebuie să contribuie la reafirmarea valorilor solidarității și universalității, care stau la baza sistemului nostru de sănătate. Acest lucru ar trebui asigurat prin intermediul unor investiții publice adecvate, după cum se afirmă într-un aviz anterior (5). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Ca și în avizele sale anterioare, CESE consideră că accesul egal la servicii de asistență medicală, care reprezintă un obiectiv esențial al politicilor în materie de sănătate, poate beneficia de pe urma digitalizării dacă sunt îndeplinite anumite condiții:






  — | o acoperire teritorială egală, care să țină cont de zonele slab deservite de către operatorii din domeniul digital (acces, viteză); |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

o acoperire teritorială egală, care să țină cont de zonele slab deservite de către operatorii din domeniul digital (acces, viteză);

| — | reducerea decalajului digital dintre cetățeni, cadrele medicale și actorii din cadrul sistemelor de asigurări de sănătate, în ceea ce privește utilizarea; |
| --- | --- |

—

reducerea decalajului digital dintre cetățeni, cadrele medicale și actorii din cadrul sistemelor de asigurări de sănătate, în ceea ce privește utilizarea;

| — | interoperabilitatea la nivelul întregii arhitecturi digitale (baze de date, dispozitive medicale), pentru a facilita continuitatea serviciilor de asistență medicală, în interiorul structurilor și între acestea; |
| --- | --- |

—

interoperabilitatea la nivelul întregii arhitecturi digitale (baze de date, dispozitive medicale), pentru a facilita continuitatea serviciilor de asistență medicală, în interiorul structurilor și între acestea;

| — | protecția datelor din domeniul asistenței medicale, care nu pot fi în niciun caz utilizate în detrimentul pacienților; |
| --- | --- |

—

protecția datelor din domeniul asistenței medicale, care nu pot fi în niciun caz utilizate în detrimentul pacienților;

| — | distribuția electronică a informațiilor privind medicamentele aprobate de către agențiile de reglementare a medicamentelor, pentru a îmbunătăți accesul (astfel cum se menționează într-un aviz (6) anterior al CESE). |
| --- | --- |

—

distribuția electronică a informațiilor privind medicamentele aprobate de către agențiile de reglementare a medicamentelor, pentru a îmbunătăți accesul (astfel cum se menționează într-un aviz (6) anterior al CESE).

| 2.13. | Expansiunea rapidă a telemedicinei, a dispozitivelor conectate și a nanotehnologiei, a biotehnologiei, a tehnologiei informației și a științelor cognitive (NBIC) nu înseamnă că pacienții trebuie considerați drept simple organisme conectate care pot fi analizate, monitorizate și supravegheate de la distanță printr-un program informatic atotputernic. Dezvoltarea tehnică a serviciilor de sănătate încurajează, de fapt, contrariul: aceasta reașază relațiile interpersonale și legăturile sociale în centrul practicii și asistenței medicale. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Efectele transformării digitale

3.1.   Efectele transformării digitale asupra domeniului sănătății și al asistenței

| 3.1.1. | Comunicarea Comisiei ilustrează modul în care UE poate contribui la realizarea obiectivelor concluziilor Consiliului, și anume prin dezvoltarea cooperării și a infrastructurii necesare în UE, ajutând astfel statele membre să își îndeplinească angajamentul politic în aceste domenii. Acțiunile propuse sprijină, de asemenea, angajamentul Comisiei de a atinge obiectivul de dezvoltare durabilă al ONU, „Asigurarea unei vieți sănătoase și promovarea bunăstării tuturor, la toate vârstele”, și de a pune în aplicare principiile Pilonului european al drepturilor sociale. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | CESE este de acord cu viziunea prezentată în comunicare, și anume, promovarea sănătății, prevenirea și combaterea bolilor, contribuția la găsirea unui răspuns la problemele nerezolvate ale pacienților și facilitarea accesului egal al cetățenilor la asistența de înaltă calitate, prin utilizarea adecvată a inovațiilor digitale și a întreprinderilor sociale. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | CESE consideră că este esențial să crească sustenabilitatea sistemelor europene de sănătate și de asistență, contribuind la maximizarea potențialului pieței unice digitale prin utilizarea mai intensă a produselor și serviciilor digitale în domeniul sănătății și al asistenței. Un alt obiectiv al acțiunilor propuse trebuie să fie stimularea creșterii economice și promovarea industriei europene în acest sector, precum și a întreprinderilor – cu sau fără scop lucrativ – care concep și gestionează serviciile de sănătate și de asistență. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Transformarea digitală permite, în special, accesul la date și exploatarea datelor care fac posibilă reducerea costurilor de asistență medicală, pe măsură ce crește populația și speranța de viață, sprijinind optimizarea acțiunilor guvernamentale la nivel național și european. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Digitalizarea serviciilor de sănătate va contribui nu numai la reducerea timpului petrecut în spital, cu impact pozitiv direct asupra asistenței medicale în spitale, ci și la recuperarea pacienților. În contextul recunoașterii internaționale, Organizația Mondială a Sănătății, în cooperare cu Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (UIT), a propus un set de instrumente pentru strategiile naționale în domeniul e-sănătății (National eHealth Strategy Toolkit), care oferă, în esență, o metodă de îmbunătățire și dezvoltare a strategiilor naționale din acest domeniu, planuri de acțiune și cadre de monitorizare. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Efectele transformării digitale asupra cetățenilor

| 3.2.1. | Transformarea digitală le oferă cetățenilor posibilitatea de a accesa pe scară largă cunoștințe, infrastructuri și servicii personalizate de asistență medicală, inovatoare și mai eficiente, și de a contribui – în calitate de prestatori de servicii, producători de informații și furnizori de date – la îmbunătățirea stării de sănătate a celorlalți. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Se poate lua, în considerare și faptul că cetățenii au dreptul de a-și accesa propriile date medicale și de a decide dacă și când să comunice aceste date. De asemenea, CESE consideră că este esențial să se țină seama de Regulamentul general privind protecția datelor, care a intrat în vigoare la 25 mai 2018 și care va garanta cetățenilor controlul asupra utilizării datelor lor cu caracter personal, inclusiv a datelor medicale. În plus, ar trebui să se țină seama de poziția Asociației Medicale Mondiale privind considerentele etice referitoare la bazele de date din domeniul sănătății și la băncile biologice, poziție exprimată în Declarația de la Taipei, care a fost adoptată de cea de a 53-a Adunare generală a AMM, la Washington DC, SUA, în octombrie 2002, și revizuită de cea de-a 67-a Adunare generală a AMM, Taipei, Taiwan, în octombrie 2016. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | În acest sens, este esențial să se răspundă riscului de adâncire a diferențelor în ceea ce privește nivelul de alfabetizare digitală a cetățenilor. Alfabetizarea în materie de sănătate, în context social și digital, se referă la capacitatea unei persoane de a dobândi, de a înțelege și de a utiliza în mod responsabil informațiile pentru a-și promova bunăstarea și a-și menține sănătatea. În acest scop, este necesar să se garanteze un nivel de competențe și de cunoaștere a noilor instrumente care să le permită cetățenilor să își îmbunătățească propria bunăstare și pe cea a comunității prin măsuri de îmbunătățire a stilului de viață și a condițiilor de trai. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Dat fiind faptul că utilizatorii se află în centrul proiectării și al serviciilor, datele pe care le generează ar trebui considerate, de asemenea, esențiale, stabilindu-se reglementări corespunzătoare privind proprietatea asupra datelor și dreptul utilizatorului și al altor părți de a le utiliza. Întrebările care ar trebui ridicate sunt „cine deține datele?”, „cine are dreptul să le utilizeze?”, „în ce condiții pot utiliza datele alte părți prestatoare de servicii?”, „utilizatorul poate utiliza datele în mod liber?” etc. În acest sens, ar trebui să se facă o distincție importantă între tipurile de date: datele brute, pe de o parte, și datele generate de algoritmi și serviciile de inteligență artificială, pe de altă parte. În cazul în care o altă parte generează noi date agregate utilizând algoritmi de proprietate, cum ar trebui gestionată proprietatea asupra informațiilor? În ce mod sunt concepute modelele de afaceri pentru a gestiona prezența mai multor părți interesate, fiecare dintre ele furnizând o parte fundamentală a serviciului? De asemenea, ar trebui să se facă distincție între modelele de afaceri bazate numai pe servicii (mai tradiționale, de exemplu, sprijin pentru activitățile din viața de zi cu zi) și cele bazate pe date orientate către pacienți, cu posibilitatea de a dezvolta noi servicii de sănătate la distanță (de exemplu, servicii de prevenire, de sprijin și de adaptare în cadrul tratamentului). |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Datele autentice, adică originale, ale fiecărui utilizator sunt singurele valori utile pentru algoritmi, servicii și platforme, ceea ce înseamnă că ele pot/trebuie să fie considerate drept un produs original generat de utilizatori (și doar de aceștia și de caracteristicile lor biologice, cognitive, culturale și comportamentale) și, ca atare, reprezintă o „contribuție originală”, care trebuie protejată în conformitate cu norme similare, chiar dacă acestea se bazează ad hoc pe proprietatea intelectuală. O soluție ar putea consta într-o formă activă de protecție printr-un „drept la copiere (gratuită)” a tuturor datelor generate de utilizatori la interacțiunea cu platformele digitale de sănătate, astfel încât să li se permită reutilizarea lor – dacă se consideră oportun – prin reagregarea lor prin intermediul altor servicii/algoritmi. „Dreptul la copiere (gratuită)” oferă, de asemenea, soluții la o altă problemă, care implică protecția și promovarea concurenței, care, la ora actuală, este greu încercată de sistemele utilizate în prezent de platformele digitale – pe bază de contracte sau în alt mod – pentru a-și însuși date și istorice personale. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | UE însăși a abordat problema menționată la punctul 3.2.5 cu diverse ocazii și, în unele cazuri, a optat pentru dreptul de a pune la dispoziție date (copiere) (a se vedea articolul 9 din Directiva 2012/27/UE privind eficiența energetică: „la cererea consumatorilor finali, datele înregistrate de contoare privind producția sau consumul de energie electrică al acestora sunt puse la dispoziția lor sau a unei părți terțe care acționează în numele consumatorilor finali, într-un format ușor de înțeles pe care îl pot utiliza pentru a compara diferite oferte în condiții identice”). |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | CESE propune crearea unei infrastructuri TI conectate, astfel încât pacienții cu o boală rară să poată fi contactați rapid și să își poată pune la dispoziție datele medicale și privind starea de sănătate pentru o cercetare globală non-profit. Uniunea Europeană promovează crearea unui sistem de evidență electronică a datelor medicale prin sprijinirea schimbului de informații și a standardizării, precum și a dezvoltării unor rețele de schimb de informații între furnizorii de asistență medicală, în vederea coordonării acțiunilor în cazul unor riscuri în materie de sănătate publică. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Acest lucru le-ar facilita persoanelor/cetățenilor/pacienților/utilizatorilor redobândirea controlului deplin asupra identității lor digitale. De asemenea, le-ar permite să participe la dobândirea de cunoștințe obținute din datele medicale agregate pentru medicina personalizată și prevenire și, totodată, să se bucure de avantajele economice considerabile care rezultă din aceste date agregate. |
| --- | --- |

3.2.8.

3.3.   Efectele transformării digitale asupra sistemelor sociale și de sănătate

| 3.3.1. | CESE sprijină [așa cum se menționează în avizul CESE (7)] procesul bazat pe patru piloni pentru o activitate comună transfrontalieră privind transformarea digitală în domeniul sănătății și al asistenței. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.1.1. | Propunerea instituie un grup de coordonare, alcătuit din reprezentanți ai organismelor statelor membre responsabile de evaluarea tehnologiilor medicale (ETM) și descrie cei patru piloni ai cooperării viitoare. Activitatea comună ar fi condusă de statele membre prin intermediul grupului de coordonare și ar cuprinde:






  — | evaluări clinice comune; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.1.

—

evaluări clinice comune;

| — | consultări științifice comune; |
| --- | --- |

—

consultări științifice comune;

| — | identificarea tehnologiilor medicale emergente; |
| --- | --- |

—

identificarea tehnologiilor medicale emergente;

| — | cooperarea voluntară între statele membre. |
| --- | --- |

—

cooperarea voluntară între statele membre.

| 3.3.1.1.1. | Evaluările clinice comune se referă la cele mai inovatoare tehnologii, cum ar fi: (i) medicamentele aflate în procesul de autorizare pentru introducerea pe piață; și (ii) anumite clase de dispozitive medicale și dispozitive de diagnosticare in vitro, care fac posibilă abordarea unor chestiuni medicale nesoluționate, potențialul impact asupra pacienților, sănătății publice sau sistemelor de sănătate publică și o dimensiune transfrontalieră semnificativă. Astfel de evaluări ar trebui să fie redactate și definite de organismele responsabile de ETM ale statelor membre, de companiile farmaceutice sau de producătorii de dispozitive medicale („dezvoltatori”), precum și de pacienți, experți în domeniul clinic și alte părți interesate. Odată verificat de către Comisie, raportul urmează să fie publicat și apoi utilizat de statele membre. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1.

| 3.3.1.1.2. | Consultările științifice comune, denumite și „dialoguri timpurii”, ar permite unui dezvoltator de tehnologii medicale să solicite consultanță din partea organismelor responsabile de ETM privind datele și dovezile care ar putea fi necesare în cadrul unei viitoare evaluări clinice comune. Dezvoltatorii ar avea posibilitatea de a solicita o consultare științifică comună din partea grupului de coordonare. Odată aprobate de grupul de coordonare, rapoartele privind consultările științifice comune ar fi adresate dezvoltatorului tehnologiilor medicale, dar nu ar fi publicate. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.

| 3.3.1.1.3. | „Scrutarea perspectivelor” sau identificarea tehnologiilor medicale emergente (tehnologii medicale care nu au fost încă adoptate în sistemul de sănătate) ar contribui la asigurarea faptului că tehnologiile medicale despre care se preconizează că vor avea un impact major asupra pacienților, sănătății publice sau sistemelor de sănătate sunt identificate într-o fază incipientă a dezvoltării lor și sunt incluse în activitatea comună. |
| --- | --- |

3.3.1.1.3.

| 3.3.1.1.4. | Statele membre ar avea posibilitatea să coopereze în mod voluntar în continuare, la nivelul Uniunii, în domeniile care nu fac obiectul cooperării obligatorii. Aceasta ar permite, printre altele, ETM în cazul altor tehnologii medicale decât medicamentele sau dispozitivele medicale (cum ar fi procedurile chirurgicale), precum și evaluări ale aspectelor neclinice (de exemplu, impactul dispozitivelor medicale asupra organizării asistenței). |
| --- | --- |

3.3.1.1.4.

| 3.3.2. | Implementarea unor soluții noi de asistență medicală, care sunt posibile datorită transformării digitale, ridică o serie de probleme multidisciplinare importante, inclusiv probleme de ordin etic, juridic și social. Deși există deja un cadru juridic pentru protecția datelor și siguranța pacienților, trebuie abordate și alte aspecte, cum ar fi accesul la bandă largă, riscurile asociate cu extragerea de date și sistemul automat de luare a deciziilor, garantarea unor standarde și a unei legislații corespunzătoare, pentru a asigura o calitate adecvată a serviciilor de e-sănătate sau m-sănătate, precum și accesibilitatea și calitatea serviciilor. În mod similar, în ceea ce privește serviciile, deși la nivelul UE și la nivel național există norme care reglementează achizițiile publice, concurența și piața internă, ar trebui discutate și adoptate noi abordări, care să ia în considerare transformarea digitală. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Transformarea digitală va atrage după sine reorganizarea sistemului de sănătate, cu noi metode și standarde de prestare a serviciilor (de exemplu, utilizarea roboților alături de îngrijitori). De asemenea, îngrijitorii trebuie să participe la programe de formare specifice și adecvate (inclusiv în domeniul social, medical sau tehnic) și să fie pregătiți pentru noi profiluri ale locului de muncă și transformări ale mediului profesional. Acest lucru va conduce la definirea unor noi modele de servicii, politici de sprijin, certificări și standarde potrivite pentru introducerea serviciilor și tehnologiilor digitale în contexte și pe piețe de asistență reale. Proiectarea și dezvoltarea lor ar trebui să respecte principiile proiectării centrate pe utilizator, ale proiectării inginerești orientate către utilizare, ale proiectării universale etc., punând utilizatorii și nevoile lor în centrul procesului și evitând crearea de decalaje digitale și excluderea cetățenilor de la accesul la servicii. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | CESE susține eforturile Comisiei de a sprijini elaborarea și adoptarea formatului european de schimb electronic de dosare medicale și de a elabora măsuri comune de identificare și autentificare, astfel cum se prevede la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2011/24/UE. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Efectele transformării digitale asupra pieței digitale

| 3.4.1. | Provocarea este aceea de a „reechilibra asimetria socioeconomică într-o economie bazată pe date” (8) prin următoarele mijloace:






  — | un drept legal la o copie digitală a tuturor datelor cu caracter personal (medicale si nemedicale); portabilitatea datelor (articolul 20, Directiva UE privind protecția datelor cu caracter personal); |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

—

un drept legal la o copie digitală a tuturor datelor cu caracter personal (medicale si nemedicale); portabilitatea datelor (articolul 20, Directiva UE privind protecția datelor cu caracter personal);

| — | o platformă sigură și securizată, unde cetățenii să poată stoca, gestiona și partaja în mod activ date, în propriile lor condiții; |
| --- | --- |

—

o platformă sigură și securizată, unde cetățenii să poată stoca, gestiona și partaja în mod activ date, în propriile lor condiții;

| — | o structură organizatorică de cooperare non-profit de platforme de date cu caracter personal, astfel încât să fie deținute de cetățeni; |
| --- | --- |

—

o structură organizatorică de cooperare non-profit de platforme de date cu caracter personal, astfel încât să fie deținute de cetățeni;

| — | venituri obținute din utilizarea secundară a datelor controlată de cetățeni, care să fie investite în proiecte și servicii în beneficiul membrilor și al societății, în general. |
| --- | --- |

—

venituri obținute din utilizarea secundară a datelor controlată de cetățeni, care să fie investite în proiecte și servicii în beneficiul membrilor și al societății, în general.

| 3.4.2. | Evaluările clinice comune ar facilita accesul mai rapid, ar evita duplicarea la nivel național și ar oferi o mai mare coerență, claritate și predictibilitate pentru toți cei implicați în acest proces. Industria dispozitivelor medicale este în general mai sceptică față de propunere. Cooperarea obligatorie privind ETM clinice poate, mai degrabă, să încetinească accesul dispozitivelor pe piață, decât să îl eficientizeze. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Odată cu răspândirea pe scară tot mai largă a dispozitivelor mobile, soluțiile de e-sănătate sau m-sănătate vor oferi servicii noi, cu procese optimizate. Procesele vor include facilitarea mobilității pentru profesioniștii din domeniul sănătății și al asistenței. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Transformarea digitală va promova dezvoltarea unor noi modele de afaceri dinamice, va încuraja participarea la activitatea economică a diferitelor părți interesate și va aduce beneficii din cuantificarea experiențelor utilizatorilor. Succesul său depinde de axarea pe client (sau pe utilizator), astfel încât să existe certitudinea faptului că perspectiva utilizatorului este luată în considerare chiar de la începutul procesului de proiectare (gândire proiectivă). |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Transformarea digitală va permite utilizarea pe scară largă a datelor de sănătate și sociale, promovând integrarea sistemelor și dispozitivelor cu serviciile de învățare automată și creând nevoia interoperabilitate și de o capacitate de interacțiune mașină către mașină (machine to machine – M2M) care trebuie să țină seama atât de varietatea cerințelor și preferințelor utilizatorilor, de dezvoltarea unor sisteme „care să treacă proba timpului”, de posibilitatea integrării în infrastructura existentă și în activitatea prestatorilor locali de servicii, cât și de orice tehnologie disruptivă sau neplanificată și serviciu care prezintă noi cerințe de standardizare. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Noile tehnologii generice esențiale, cum ar fi 5G, vor crea oportunități pentru produse și servicii mobile în bandă largă îmbunătățite, sprijinind astfel implementarea a milioane de conexiuni pentru dispozitivele internetului obiectelor (IO), la scară largă. Odată cu proliferarea strategiilor 5G și IO, strategiile de transformare digitală sunt esențiale pentru multe părți interesate care își desfășoară activitatea în domeniul sănătății, în special deoarece noile comportamente și nevoi ale consumatorilor vor necesita noi oferte digitalizate. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | CESE sprijină serviciile legate de: informare în materie de sănătate, prevenirea bolilor, dezvoltarea unor sisteme de consiliere la distanță, prescrierea online, îndrumarea pacienților și rambursarea cheltuielilor medicale. Platformele existente, cum ar fi Alfred, Big White Wall, Medicine Patient Portal, Empower etc., sunt în măsură să permită transformarea digitală pe piața unică digitală. Este interesant de semnalat că, la 29 mai 2018, s-a anunțat că European Open Science Cloud urmează să sprijine câștigarea poziției de lider mondial a științei din UE, prin crearea unui mediu de încredere pentru găzduirea și prelucrarea datelor din cercetare. Cloud urmează să fie o federație largă, paneuropeană de excelente infrastructuri existente și emergente, care respectă mecanismele de guvernanță și de finanțare ale părților sale componente; apartenența la această federație urmează să fie voluntară; iar structura de guvernanță ar include ministere, părți interesate și oameni de știință din statele membre. |
| --- | --- |

3.4.7.

3.5.   Efectele transformării digitale asupra prestatorilor de servicii

| 3.5.1. | În acest context, CESE își exprimă acordul cu următoarele obiective:






  — | concentrarea asupra furnizorilor de asistență medicală; |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

—

concentrarea asupra furnizorilor de asistență medicală;

| — | concentrarea asupra pacienților la intrarea acestora în sistemul de sănătate; |
| --- | --- |

—

concentrarea asupra pacienților la intrarea acestora în sistemul de sănătate;

| — | transferul eficient de date în cadrul asistenței medicale primare (e-sănătate, dosarul electronic al pacientului); |
| --- | --- |

—

transferul eficient de date în cadrul asistenței medicale primare (e-sănătate, dosarul electronic al pacientului);

| — | pacienții își acordă consimțământul pentru ca datele lor să fie utilizate în scopuri de cercetare; stimulente pentru furnizarea de date suplimentare (m-sănătate); |
| --- | --- |

—

pacienții își acordă consimțământul pentru ca datele lor să fie utilizate în scopuri de cercetare; stimulente pentru furnizarea de date suplimentare (m-sănătate);

| — | reducerea dificultăților asociate implicării pacienților în activitățile de cercetare. |
| --- | --- |

—

reducerea dificultăților asociate implicării pacienților în activitățile de cercetare.

| 3.5.2. | Studiile tehnologice, sociale și economice recente subliniază că inteligența artificială, internetul obiectelor și robotica vor face posibilă proiectarea și dezvoltarea unor noi abordări în domenii precum medicina personalizată și de precizie, fragilitatea cognitivă și roboții cooperativi. Valorificarea lor în domeniul asistenței medicale va însemna adaptarea și dezvoltarea tuturor proceselor legate de proiectarea, furnizarea și evaluarea serviciilor. În acest context, transformarea digitală reprezintă un factor fundamental, dar și un factor promotor (sau „accelerator”) pentru integrarea tehnologiilor inovatoare în domeniul asistenței medicale. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Transformarea digitală are potențialul de a pune la dispoziție un volum mare de date care să permită căutarea și dezvoltarea unor soluții noi și ambițioase în materie de servicii bazate pe inteligență artificială. Acest lucru ar putea constitui baza pentru crearea unui cadru pentru cuantificarea obiectivă a bolilor cronice și pentru identificarea de posibilități în diagnosticarea precoce și monitorizarea terapiei. În plus, progresele recente în domeniul inteligenței artificiale urmează să profite de disponibilitatea datelor pentru a dezvolta sisteme care să poată să învețe modurile în care evoluează bolile și să se adapteze apoi la ele. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Utilizarea pe scară largă a datelor și capacitatea părților interesate de a le folosi și a le transforma în funcție de nevoile utilizatorilor deschid noi scenarii pentru schimbul de date, cunoștințe și expertiză, acest lucru fiind deja încurajat de rețelele europene de referință, care vor asigura o structură de guvernanță pentru schimbul de cunoștințe și coordonarea asistenței medicale în întreaga UE în domeniul bolilor rare. În cazul în care într-un anumit loc (zonă sau țară) nu există expertiză cu privire la o anumită boală, rețeaua poate ajuta medicii să obțină cunoștințe de la alte centre de expertiză, din alte locuri. În mod similar, spitalele de pe întreg teritoriul Europei pot utiliza sistemele de conectare digitală pentru a face schimb de cunoștințe și pentru a-și oferi sprijin reciproc. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | O consecință evidentă a punctelor anterioare este că securitatea cibernetică reprezintă o prioritate-cheie. Astfel cum s-a subliniat în „Raportul privind situația amenințărilor pe 2017: 15 amenințări și tendințe informatice majore” al Agenției Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA Threat Landscape Report 2017: 15 Top Cyber-Threats and Trends), complexitatea atacurilor și nivelul de sofisticare al acțiunilor rău intenționate din spațiul cibernetic continuă să crească. În domeniul asistenței medicale, în care sunt conectate multe sisteme generalizate și în care sunt implicate mize semnificative, cum ar fi viața pacientului, informații personale sensibile, resurse financiare etc., securitatea informațiilor reprezintă un aspect esențial. În contextul transformării digitale, sunt necesare noi metode și orientări pentru modelarea cadrelor de evaluare a securității cibernetice, a contramăsurilor organizatorice și a conformității interoperabilității, bazate pe securitatea cibernetică. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | CESE susține, de asemenea, sprijinul acordat de UE întreprinderilor mici și mijlocii care dezvoltă soluții digitale pentru asistența centrată pe persoană și feedbackul pacientului. Cooperarea va implica, desigur, autoritățile publice și alte părți interesate care se angajează să promoveze principiile comune sau recunoscute reciproc pentru validarea și certificarea soluțiilor digitale în vederea adoptării lor în cadrul sistemelor de sănătate (de exemplu, m-sănătate și autonomia). |
| --- | --- |

3.5.6.

| 3.5.7. | CESE consideră, de asemenea, că inițiativele anterioare de a emite carduri de sănătate de către statele membre europene trebuie să continue prin prisma transformării digitale a domeniului sănătății și al asistenței pe piața digitală. Având în vedere natura sensibilă a datelor medicale care pot fi stocate pe astfel de carduri de e-sănătate, acestea trebuie să ofere o protecție solidă a vieții private. |
| --- | --- |

3.5.7.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 283, 10.8.2018, p. 28.

1

(2)  COM(2018) 233 final.

2

(3)  JO C 434, 15.12.2017, p. 1; JO C 13, 15.1.2016, p. 14 și JO C 458, 19.12.2014, p. 54.

3

(4)  JO C 434, 15.12.2017, p. 1.

4

(5)  JO C 173, 31.5.2017, p. 33.

5

(6)  JO C 13, 15.1.2016, p. 14.

6

(7)  JO C 283, 10.8.2018, p. 28.

7

(8)  Forumul Economic Mondial – Raportul privind tehnologia informației la nivel mondial 2014.

8

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/66 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/66

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind (a) Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE

[COM(2018) 184 final – 2018/0089 (COD)]

și privind (b) Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993, a Directivei 98/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivei 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește o mai bună asigurare a respectării normelor UE de protecție a consumatorilor și modernizarea acestor norme

[COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD)]

(2018/C 440/10)

| Raportor: | Jarosław MULEWICZ |
| --- | --- |
| Coraportor: | Antonio LONGO |

Raportor:

Jarosław MULEWICZ

Coraportor:

Antonio LONGO

| Sesizare | (a) | Parlamentul European, 2.5.2018 |
| --- | --- | --- |

Sesizare

(a)

Parlamentul European, 2.5.2018

| (a) | Consiliu, 22.5.2018 |
| --- | --- |

(a)

Consiliu, 22.5.2018

| (b) | Parlamentul European, 2.5.2018 |
| --- | --- |

(b)

Parlamentul European, 2.5.2018

| (b) | Consiliu, 22.5.2018 |
| --- | --- |

(b)

Consiliu, 22.5.2018

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

4.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

20.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

155/1/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE ia notă de propunerea Comisiei Europene în ceea ce privește o mai bună asigurare a respectării normelor UE de protecție a consumatorilor și modernizarea acestor norme și de obiectivul de actualizare a normelor existente pentru a se ține seama de noile obiceiuri de consum și a le adapta la evoluția pieței unice digitale. Cu toate acestea, conform recomandărilor prevăzute în avizul CESE privind fragilitatea consumatorilor față de practicile comerciale (1), încă este necesară abordarea preocupărilor legate de nerespectarea normelor existente. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE împărtășește opinia Comisiei Europene cu privire la necesitatea de a moderniza și simplifica politica UE privind protecția consumatorilor și consideră că noul pachet legislativ poate contribui la reducerea decalajului creat de creșterea exponențială a comerțului electronic, care subminează încrederea consumatorilor și provoacă denaturări ale pieței unice. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În general, Comitetul consideră că armonizarea legislației în materie de protecție a consumatorului nu ar trebui să reducă nivelul de protecție a consumatorilor din statele membre, asigurând, în același timp, securitate juridică pentru comercianți. CESE ia notă de concluziile REFIT potrivit cărora normele de protecție a consumatorilor sunt adecvate scopului, dar ia act, de asemenea, de faptul că un număr tot mai mare de consumatori sunt afectați de practici comerciale agresive și înșelătoare de comercializare. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE sprijină propunerea de a extinde drepturile consumatorilor la toate serviciile digitale „aparent gratuite” pentru care utilizatorii își oferă datele cu caracter personal și nepersonal. El sprijină, de asemenea, sporirea transparenței și responsabilității platformelor online. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În ceea ce privește revizuirea Directivei 2011/83/UE privind protecția drepturilor consumatorilor, Comitetul are rezerve cu privire la două aspecte diferite. Comercianții sunt în favoarea actualizării, simplificării și adaptării informațiilor precontractuale, în vreme ce consumatorii consideră că acest lucru le-ar reduce nivelul de protecție. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE consideră că dispozițiile privind conținutul digital, serviciile digitale și vânzările online ar trebui aliniate la legislația privind piața unică digitală. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră dreptul de retractare ca fiind un instrument eficient de protecție a consumatorilor, care nu ar trebui să fie subminat. Membrii Comitetului au opinii diferite cu privire la propunerea Comisiei. Comercianții, în special IMM-urile, au nevoie de o securitate juridică suplimentară privind bunurile testate în mod necorespunzător și privind rambursarea anticipată. Consumatorii resping modificarea situației actuale și solicită ca aceasta să fie menținută. Comitetul invită Comisia să reconsidere această dispoziție importantă pentru a oferi un compromis între interesele contrare. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că măsurile de protecție a consumatorilor împotriva „produselor cu dublu standard de calitate” sunt justificate și sprijină propunerea Comisiei de a garanta o mai mare transparență. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Comitetul sprijină utilizarea mecanismelor de soluționare alternativă a litigiilor și de soluționare online a litigiilor, cum ar fi medierea sau arbitrajul, care ar trebui promovate la nivel european și național. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE solicită Comisiei să garanteze punerea în aplicare efectivă și respectarea normele existente de protecție a consumatorilor de către statele membre, să sprijine armonizarea normelor de protecție a consumatorilor, să promoveze cooperarea transfrontalieră a autorităților naționale prin intermediul Sistemului de cooperare pentru protecția consumatorilor (SCPS) și să lanseze o campanie de comunicare pentru a înlesni respectarea legislației în domeniul protecției consumatorilor de către IMM-uri. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE invită statele membre să adopte norme mai stricte pentru a asigura respectare a legislației existente în domeniul protecției consumatorilor, a combate încălcările naționale și transfrontaliere și a menține nivelul existent de protecție. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE sprijină propunerea privind instituirea unor criterii specifice pentru stabilirea de amenzi, ca instrument eficace de protecție a consumatorilor. Este important să existe sancțiuni cu adevărat disuasive pentru societățile care încalcă normele, reprezentând un procent semnificativ din cifra lor de afaceri anuală și ținând seama de încălcările la nivelul UE. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE ia notă de propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE. Cu toate acestea, Comitetul regretă că recomandările din avizul CESE privind un cadru la nivel european pentru acțiunile colective (2) nu au fost luate în considerare la elaborarea propunerii legislative. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Ar trebui garantat tuturor cetățenilor UE un acces ușor și rapid la justiție. Consumatorii ar trebui să aibă posibilitatea de a obține despăgubiri în cazul în care au suferit un prejudiciu ca urmare a încălcării contractului. Prin urmare, este bine-venit un sistem adaptat de măsuri reparatorii pentru prejudiciul colectiv. Acesta ar trebui să fie pragmatic, eficient din punctul de vedere al costurilor, să ofere garanțiile relevante și să țină seama de sistemele judiciare naționale existente. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE ia notă de eforturile Comisiei de a identifica entitățile calificate să poată solicita despăgubiri colective, în conformitate cu principiul subsidiarității și cu legislația națională. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | În plus, statele membre ar trebui să sprijine crearea unor fonduri de soluționare a litigiilor pentru entitățile calificate. În cazurile în care prejudiciul este de valoare scăzută și este imposibilă identificarea tuturor persoanelor care au avut de suferit, CESE sprijină propunerea Comisiei de a orienta aceste fonduri spre scopuri publice; cu toate acestea, Comitetul îndeamnă la clarificarea naturii acestora (de exemplu, asistență a consumatorilor, programe de informare și educare, fonduri pentru litigii etc.). |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | În sfârșit, o garanție importantă care ar trebui inclusă în directivă este posibilitatea de a opta pentru participarea sau neparticiparea la o acțiune colectivă. În conformitate cu recomandarea din avizul CESE privind un cadru la nivel european pentru acțiunile colective (3), consumatorii ar trebui să fie liberi să decidă dacă doresc să participe sau să nu participe la o acțiune colectivă. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Informații generale și introducere

| 2.1. | La 11 aprilie 2018, Comisia Europeană a publicat un pachet legislativ intitulat „Noi avantaje pentru consumatori”. Acest pachet conține o propunere de directivă (Directiva omnibus) de modificare a Directivei 93/13/CEE (4), a Directivei 98/6/CE (5), a Directivei 2005/29/CE (6) și a Directivei 2011/83/UE (7) în ceea ce privește o mai bună asigurare a respectării normelor UE de protecție a consumatorilor și modernizarea acestor norme și o propunere de directivă privind acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE. |
| --- | --- |

2.1.

Directiva Omnibus

| 2.2. | Propunerea Comisiei COM(2018) 185 în ceea ce privește o mai bună asigurare a respectării normelor UE de protecție a consumatorilor și modernizarea acestor norme este menită să completeze mecanismele existente pentru protecția consumatorilor, încălcările transfrontaliere și comerțul electronic, precum și pentru reducerea sarcinii suportate de comercianți. Propunerea reprezintă o continuare a verificării adecvării legislației UE în materie de protecție a consumatorilor și de marketing (8), efectuată în contextul Programului REFIT, și a evaluării Directivei 2011/83/UE privind drepturile consumatorilor. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În special, propunerea de directivă Omnibus conține: |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | introducerea, într-un mod coordonat, a unor sancțiuni eficace, proporționale și disuasive pentru încălcările atât de la nivel național, cât și transfrontalier; |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | o mai mare transparență în cadrul pieței unice digitale cu obligații de transparență pentru platformele online; |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | extinderea protecției consumatorilor în domeniul serviciilor digitale, în special în cazul celor pentru care consumatorii nu plătesc, ci furnizează date cu caracter personal și nepersonal care au o valoare economică, ele neputând fi, prin urmare, considerate ca fiind „gratuite”; |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | reducerea sarcinilor pentru întreprinderi, permițând profesioniștilor să folosească noile mijloace de comunicare online, cum ar fi formularele web sau chat-urile, ca alternativă la e-mail; |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | revizuirea anumitor aspecte referitoare la dreptul de retractare. În special, comerciantul are posibilitatea de a rambursa consumatorului numai după ce a inspectat mărfurile și a verificat dacă consumatorul nu a „utilizat” mărfurile în loc să se limiteze la testarea acestora; |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | posibilitatea acordată statelor membre de a restricționa practicile agresive și înșelătoare nesolicitate în contextul vânzării la domiciliu și al excursiilor în scop comercial; |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.3.7. | includerea explicită a „produselor cu dublu standard de calitate” și toate acțiunile de marketing legate de aceasta, inclusiv practicile comerciale înșelătoare, deosebit de răspândite în sectorul agroalimentar. |
| --- | --- |

2.3.7.

Directiva privind acțiunile de reprezentare

| 2.4. | Propunerea Comisiei COM(2018) 184 privind acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor stabilește bazele pentru un mecanism european de recurs colectiv împotriva încălcării pe scară largă a legislației în materie de protecție a consumatorilor. Acest instrument, deja disponibil în unele state membre ale UE, ar trebui să fie extins la toate statele membre. Cu toate acestea, trebuie să se aplice principiul subsidiarității, pentru a le permite statelor membre să definească acest sistem la nivel național, menținându-se, în același timp, cele deja existente. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Numai entitățile competente la nivel național ar trebui să fie în măsură să acționeze în numele consumatorilor și ar trebui să respecte unele dintre cerințele minime introduse de Comisia Europeană. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mecanismul de compensare presupune existența unei decizii judecătorești. Entitățile calificate ar trebui să fie în măsură să inițieze o procedură de acțiune colectivă în despăgubire numai după ce o instanță sau o autoritate administrativă a constatat o încălcare a drepturilor consumatorilor. Directiva se aplică infracțiunilor comise la nivel național și european, permițând acțiuni colective transfrontaliere pentru consumatori. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În ceea ce privește despăgubirea pentru prejudiciile suferite de consumatori, propunerea face distincție între pierderile cu valoare scăzută, caz în care fondurile obținute ca reparație sunt direcționate spre un scop public și pierderile substanțiale, pentru care consumatorii afectați sunt compensați în mod direct. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații generale privind directiva Omnibus

| 3.1. | CESE ia notă de propunerea Comisiei Europene în ceea ce privește o mai bună asigurare a respectării normelor UE de protecție a consumatorilor și modernizarea acestor norme și de obiectivul de actualizare a normelor existente, pentru a se ține seama de noile obiceiuri de consum și a le adapta la evoluția pieței unice digitale. Cu toate acestea, așa cum se arată și în avizul CESE privind fragilitatea consumatorilor față de practicile comerciale (9), trebuie soluționată mai întâi chestiunea nepunerii în aplicare a normelor existente. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE dorește să facă trimitere la raportul de informare privind legislația privind protecția consumatorilor și marketingul (10) care urmărește să evalueze modul în care organizațiile societății civile din UE percep punerea în aplicare a legislației UE privind protecția consumatorilor și marketingul și la Raportul de informare al CESE privind Directiva privind drepturile consumatorilor (11), care evaluează punerea în aplicare a directivei. Aceste rapoarte de informare s-au bazat pe trei instrumente diferite de colectare a datelor: un chestionar, o audiere a experților și nouă misiuni de informare desfășurate la Riga, Roma, Varșovia, Madrid, Paris, Atena, Vilnius, Lisabona și Bruxelles. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE remarcă faptul că propunerea Comisiei ține seama de rapoartele de informare, solicitând o mai mare sensibilizare și eforturi sporite de formare și coordonare în ceea ce privește politica în domeniul protecției consumatorilor și reglementarea platformelor online și a economiei digitale. Cu toate acestea, CESE este îngrijorat în ce privește armonizarea politicii în domeniul protecției consumatorilor; fragmentarea eforturilor naționale de a asigura respectarea legislației, necesitatea finanțării unor campanii de sensibilizare; promovarea formării pe tot parcursul vieții; sprijinirea IMM-urilor; simplificarea informațiilor oferite consumatorilor și promovarea mecanismelor de soluționare alternativă a litigiilor, autoreglementarea și codurile de conduită nu sunt abordate în mod corespunzător în propunere. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE recunoaște faptul că consumatorii se pot confrunta cu situații în care sunt induși în eroare sau sunt forțați în mod agresiv să încheie contracte. Au fost semnalate probleme specifice cu privire la centre de intermediere telefonică care vând contracte de furnizare a energiei, a serviciilor de telecomunicații sau a apei, care induc în eroare consumatorii. De asemenea, vânzări similare sub presiune au fost semnalate pe durata excursiilor organizate pentru a vinde produse anumitor categorii de consumatori vulnerabili. În aceste situații, consumatorii ar trebui să aibă dreptul să se retragă din contractul de vânzare și/sau să fie despăgubiți pentru prejudiciul suferit. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | După cum se recomandă în avizul CESE privind fragilitatea consumatorilor față de practicile comerciale, consumatorilor ar trebui să li se ofere măsuri reparatorii individuale adecvate, cum ar fi rambursarea, înlocuirea sau rezilierea contractului de vânzare. Măsurile reparatorii ar trebui să fie, de asemenea, adaptate situației fiecărui consumator, permițându-le acestora să opteze pentru soluții personalizate. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | De asemenea, CESE consideră că armonizarea atinsă de legislația UE privind protecția consumatorilor nu ar trebui diminuată. Un pas înapoi nu creează condiții de concurență echitabile; acest lucru nu este în beneficiul consumatorilor sau al comercianților. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE subliniază că tacticile de vânzări agresive și înșelătoare sunt deja interzise prin Directiva 2005/29/CE de armonizare completă a Directivei privind practicile comerciale neloiale. CESE încurajează Comisia Europeană să asigure cu mai multă strictețe respectarea normelor existente de către statele membre. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În ce privește propunerea Comisiei de a limita anumite metode de distribuție, părerile Comitetului sunt împărțite. Comercianții consideră că aceste măsuri nu ar trebui să se limiteze la vânzarea la domiciliu, stigmatizând un întreg sector, ci să vizeze toate practicile agresive; consumatorii sprijină posibilitatea ca statele membre să restricționeze anumite metode de vânzare pentru categorii determinate de bunuri (cum ar fi medicamente, arme și produse farmaceutice), din motive de sănătate și siguranță. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În acest sens, cooperarea dintre autoritățile de protecție a consumatorilor din statele membre în cadrul Regulamentului CPC este esențială pentru combaterea eficientă a practicilor necinstite, fără a sancționa operatorii legali. Consumatorii ar trebui să aibă acces la informații cu privire la comercianți și ar trebui să se promoveze campanii de sensibilizare la nivel național și la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | În ceea ce privește revizuirea Directiva 2011/83/UE privind protecția drepturilor consumatorilor, în cadrul Comitetului au apărut două poziții și două motive de preocupare diferite. Comercianții sunt în favoarea actualizării, simplificării și adaptării informațiilor precontractuale, în vreme ce consumatorii consideră că acest lucru le-ar reduce nivelul de protecție. Comitetul este în favoarea unei abordări echilibrate între protecția consumatorilor și certitudinea juridică a comercianților. CESE consideră că dispozițiile privind conținutul digital, serviciile digitale și vânzările online ar trebui aliniate la legislația privind piața unică digitală. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | În ceea ce privește platformele online, ar trebui să prevaleze transparența cu privire la identificarea lor și responsabilitatea. CESE consideră că este esențial ca un consumator să obțină toate informațiile relevante despre partenerul său în momentul semnării unui contract. În plus, transparența platformelor online este un factor-cheie în dezvoltarea pieței unice digitale, atât pentru consumatori, cât și pentru întreprinderi (B2B) (12). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Mai mult, CESE sprijină, de asemenea, propunerea de a extinde drepturile consumatorilor la toate serviciile digitale „gratuite” pentru care utilizatorii își oferă datele cu caracter personal sau nepersonal. Întrucât astfel de date au o valoare comercială, ar fi nedrept față de consumatori ca serviciile respective să fie considerate „gratuite” și să nu se asigure protecția corespunzătoare. Setul de măsuri propuse de Comisia Europeană face posibilă reechilibrarea, cel puțin parțial, a relațiilor dintre principalii actorii mondiali ai platformelor online și utilizatorii individuali. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE se pronunță în favoarea introducerii unor mecanisme moderne de schimb de informații între comercianți și consumatori (adică chatbot-uri, formulare online). Comitetul consideră că aceste mecanisme ar trebui să simplifice dialogul între părți, cu condiția includerii unor garanții adecvate pentru consumatori, cum ar fi posibilitatea de a urmări schimbul de informații, de a obține informații suplimentare și de a depune plângeri. În special, ar trebui să fie întotdeauna posibil să se utilizeze formele tradiționale de contact (precum centrele de intermediere telefonică, de exemplu). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | CESE sprijină conceptul de drept de retragere și recunoaște rolul său de instrument eficient de protecție a consumatorilor, care nu ar trebui să fie subminat. Propunerea Comisiei riscă să limiteze drepturile consumatorilor, fără a furniza dovezi adecvate cu privire la încălcările sistematice și larg răspândite ale acestor drepturi. Pe de altă parte, comercianții, în special IMM-urile, au nevoie de o certitudine juridică suplimentară privind bunurile testate nejustificat și rambursarea anticipată. Comitetul invită Comisia să reconsidere această chestiune importantă pentru a atinge un compromis echilibrat. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | CESE salută clarificările referitoare la produsele cu dublu standard de calitate, deoarece se pare că anumite produse, în special produsele alimentare, au fost etichetate în mod identic, chiar dacă compoziția lor era diferită, cu riscul de a induce în eroare consumatorii. Pentru a se asigura transparența, descrierea și etichetarea înșelătoare a produselor ar trebui interzisă. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE sprijină propunerea privind instituirea unor criterii specifice pentru stabilirea de amenzi, ca instrument eficace de protecție a consumatorilor. Astfel cum a arătat Grupul consultativ european al consumatorilor, este important să existe sancțiuni disuasive pentru societățile care încalcă normele, sancțiuni care să reprezinte un procent semnificativ din cifra lor de afaceri anuală, și ținând seama de dimensiunea europeană a încălcării. Comisia ar trebui să examineze posibilitatea alinierii propunerii la dispozițiile din Regulamentul general privind protecția datelor. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | CESE sprijină, de asemenea, utilizarea mecanismelor de soluționare alternativă a litigiilor și de soluționare online a litigiilor (13), cum ar fi medierea sau arbitrajul, care ar trebui promovate la nivel național. Soluționările extrajudiciare pot constitui o opțiune înaintea acțiunilor instanței și ar trebui să fie susținute, dacă acest lucru este relevant. Instanțele ar trebui să rămână ultimul recurs. Propunerea Comisiei Europene ar trebui să sprijine în continuare aceste opțiuni pentru rezolvarea problemelor legate de protecția consumatorilor. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Pe scurt, CESE consideră că durabilitatea și calitatea ar trebui să se afle în centrul lanțului de aprovizionare, pentru a asigura protecția consumatorilor pe parcursul întregului ciclu de viață al producției. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Observații specifice privind acțiunile colective în UE

| 4.1. | CESE ia notă de propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind acțiunile de reprezentare pentru protecția intereselor colective ale consumatorilor și de abrogare a Directivei 2009/22/CE (14). Cu toate acestea, CESE regretă că niciuna dintre recomandările din seria de avize ale CESE privind un cadru la nivel european pentru acțiunile colective (15) nu au fost luate în considerare la elaborarea propunerii legislative. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Evaluarea din cadrul verificării adecvării REFIT a demonstrat că, având în vedere globalizarea și digitalizarea economică, riscul producerii unor încălcări ale dreptului Uniunii, care să afecteze interesele colective ale consumatorilor, este din ce în ce mai mare. În plus, o serie de state membre nu prevăd mecanisme colective eficiente de despăgubire adaptate situațiilor de prejudiciu colectiv și nu au pus în aplicare măsurile de protecție prevăzute în Recomandarea Comisiei Europene din 2013 privind acțiunile colective (16). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ar trebui garantat tuturor cetățenilor UE un acces ușor și rapid la justiție. Consumatorii ar trebui să aibă dreptul să obțină despăgubiri în cazul unui prejudiciu suferit ca urmare a unei încălcări a contractului. Totuși, același lucru se aplică și comercianților care nu ar trebui să fie ținta litigiilor necorespunzătoare. Acțiunile colective sunt un instrument judiciar, un drept procedural, un drept fundamental care permite apărarea în justiție a intereselor difuze, colective și individuale omogene, în temeiul articolului 81 din TFUE; aceste acțiuni ar trebui să fie neutre și să nu se limiteze la consumatori (mediu, lucrători, IMM-uri, energie, economia colaborativă, economia circulară, platforme, toate drepturile digitale etc.). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Prin urmare, este bine-venit un sistem adaptat de măsuri reparatorii pentru prejudiciul colectiv. Acesta ar trebui să fie pragmatic, eficient din punctul de vedere al costurilor, să ofere garanțiile relevante și să țină seama de sistemele judiciare naționale existente (ca în Norvegia sau Danemarca). Directiva UE ar trebui să definească principalele orientări pentru acțiunea colectivă armonizată la nivelul UE; indicând în mod clar elementele care ar trebui reglementate de un instrument juridic la nivelul UE și cele care ar trebui lăsate la latitudinea statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității, să garanteze faptul că punerea în aplicare a unui astfel de sistem contribuie la o aplicare mai eficientă, rapidă, accesibilă și echitabilă a justiției; să creeze condițiile de acordare a unor compensații efective și integrale pentru daune și să asigure durabilitatea acestui mecanism, printr-o finanțare adecvată. Actuala propunere a Comisiei nu îndeplinește aceste obiective. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE ia notă de efortul Comisiei de a identifica entitățile calificate să poată solicita despăgubiri colective, în conformitate cu principiul subsidiarității. De asemenea, ar trebui să se precizeze că locul de stabilire a entității calificate ar trebui să fie locul de jurisdicție și ar trebui să determine legea aplicabilă. De asemenea, CESE consideră că Comisia ar trebui să abordeze mai detaliat rolul judecătorului, înzestrat cu competențe sporite de a decide asupra coerenței reclamației, sarcina probei și prezentarea probelor, regimul de „decizie” – „inter partes” sau „erga omnes” și regimul căilor de atac. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Toate cheltuielile de judecată ale acțiunilor colective ar trebui să fie acoperite în conformitate cu sistemele de asistență judiciară naționale. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Organizațiile consumatorilor sau ale societății civile ar trebui să poată beneficia de o finanțare adecvată și de consiliere juridică pentru a putea solicita măsuri reparatorii. Fondurile specifice ar trebui să ajute entitățile calificate să remunereze consilierul juridic. Statele membre ar trebui să sprijine crearea unor fonduri de soluționare a litigiilor pentru entitățile calificate. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | În ceea ce privește compensațiile, legislația propusă nu abordează pe deplin necesitatea de a oferi o compensație reală consumatorilor pentru prejudiciul suferit. Propunerea ar trebui să se refere în mod clar la compensarea sumelor totale pierdute de consumatori, indiferent de prejudiciul suferit. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE este preocupat de protecția drepturilor antreprenorilor, inclusiv de protejarea secretelor comerciale. Fără a aduce atingere protecției consumatorilor care au avut de suferit, CESE salută introducerea unor mecanisme care să confirme garantarea confidențialității informațiilor furnizate, nu numai în etapa procedurilor, ci și în etapa deciziilor finale. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | De asemenea, comercianții ar saluta posibilitatea de a soluționa un caz într-un termen scurt, inclusiv prin mecanismele alternative de soluționare a litigiilor menționate mai sus. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | CESE invită Comisia să integreze în propunerea de acțiuni colective în despăgubire o recomandare adresată statelor membre de a utiliza inovații tehnologice, așa cum au făcut deja entitățile SAL și SOL cele mai avansate din punct de vedere tehnologic, în special în ceea ce privește strângerea de participanți la o acțiune colectivă. Această măsură ar trebui să permită economii semnificative de costuri pentru organizatorii de acțiuni colective și pentru organizațiile de consumatori care decid să li se alăture. Comisia ar trebui, de asemenea, să încurajeze schimbul de bune practici, cu un accent special pe colectarea datelor cu privire la toate cazurile care fac obiectul unei acțiuni colective. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | În conformitate cu recomandarea din avizul CESE privind un cadru la nivel european pentru acțiunile colective (17), Comitetul consideră că consumatorii ar trebui să fie liberi să decidă dacă doresc să participe sau să nu participe la o acțiune colectivă. În special, CESE consideră că ar fi oportun o clauză de participare pentru cazurile care implică un număr limitat de victime care au suferit prejudicii grave, în timp ce o clauză de neparticipare ar fi mai adecvată pentru cazurile care implică un număr mare de victime care au suferit prejudicii limitate. |
| --- | --- |

4.12.

Bruxelles, 20 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 12, 15.1.2015, p. 1.

1

(2)  JO C 170, 5.6.2014, p. 68.

2

(3)  JO C 170, 5.6.2014, p. 68.

3

(4)  Directiva 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 privind clauzele abuzive în contractele încheiate cu consumatorii (JO L 95, 21.4.1993, p. 29).

4

(5)  Directiva 98/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind protecția consumatorului prin indicarea prețurilor produselor oferite consumatorilor (JO L 80, 18.3.1998, p. 27).

5

(6)  Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și de modificare a Directivei 84/450/CEE a Consiliului, a Directivelor 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 149, 11.6.2005, p. 22).

6

(7)  Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 304, 22.11.2011, p. 64).

7

(8)  SWD(2017) 208 final și SWD(2017) 209 final, publicate la 23.5.2017.

8

(9)  JO C 12, 15.1.2015, p. 1.

9

(10)  Raportul de informare al CESE prezentat în sesiunea plenară la 14/12/2016 (INT/796).

10

(11)  Raportul de informare al CESE prezentat în sesiunea plenară la 14/12/2016 (INT/795).

11

(12)  Avizul CESE TEN/662 – „Echitate și transparență pentru furnizorii prin servicii de intermediere online și motoare de căutare”(a se vedea pagina 177 din prezentul Jurnal Oficial).

12

(13)  Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (Directiva privind SAL în materie de consum) (JO L 165, 18.6.2013, p. 63).

13

(14)  Directiva 2009/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind acțiunile în încetare în ceea ce privește protecția intereselor consumatorilor (JO L 110, 1.5.2009, p. 30).

14

(15)  JO C 170, 5.6.2014, p. 68.

15

(16)  Recomandarea Comisiei din 11 iunie 2013 privind principii comune aplicabile acțiunilor colective în încetare și în despăgubire introduse în statele membre (JO L 201, 26.7.2013, p. 60).

16

(17)  JO C 170, 5.6.2014, p. 68.

17

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/73

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — O agendă europeană reînnoită pentru cercetare și inovare — șansa Europei de a-și modela viitorul

(Contribuția Comisiei Europene la reuniunea informală a liderilor UE de la Sofia din 16 mai 2018)

[COM(2018) 306 final]

(2018/C 440/11)

| Raportor: | domnul Ulrich SAMM |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Stefano PALMIERI |

Raportor:

domnul Ulrich SAMM

Coraportor:

domnul Stefano PALMIERI

| Sesizare | Comisia Europeană, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 4.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 196/1/2 |

Sesizare

Comisia Europeană, 18.6.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

4.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

196/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută faptul că, în contextul cadrului financiar multianual 2021-2027, Comisia a exprimat, de asemenea, cu claritate necesitatea ca cercetarea și inovarea să continue să fie o prioritate esențială a UE. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE salută faptul că inovarea ar trebui să aibă o pondere mai mare și își reiterează opinia că politicile viitoare de finanțare trebuie să fie echilibrate pentru întregul lanț al cercetării și inovării, pornind de la cercetarea fundamentală până la cea orientată spre produse. Inovarea constituie un factor esențial al creșterii economice, iar noile instrumente vor crea avantaje, îndeosebi pentru IMM-uri. CESE reiterează importanța investițiilor publice în cercetare și dezvoltare ca factor esențial pentru producerea și menținerea unui efect de propagare asupra economiilor statelor membre. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută, de asemenea, obiectivul de continuare a simplificării normelor privind ajutorul de stat pentru a facilita combinarea mai multor fonduri, ceea ce poate fi esențial pentru depășirea disparităților semnificative dintre statele membre și regiuni în ceea ce privește numărul de proiecte de cercetare și inovare de succes. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Programul Orizont Europa trebuie să investească în zone în care există o valoare adăugată europeană deosebită. Proiectele de cercetare colaborativă ar trebui să reprezinte o prioritate, deoarece îndeplinesc această cerință mai bine decât orice alt program. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE își exprimă convingerea că multe dintre provocările societale majore pot fi soluționate doar la nivel european și că este nevoie, în acest sens, de eforturi concertate ale mai multor actori, ceea ce depășește sfera de aplicare a proiectelor individuale de cercetare colaborativă. Acesta este motivul pentru care se susține ideea de misiuni. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Un alt element esențial în procesul de consolidare a Spațiului european de cercetare este sprijinirea mobilității cercetătorilor prin intermediul acțiunilor Marie Skłodowska-Curie, în timp ce politicile UE și cele naționale trebuie să încerce să instituie condiții de muncă adecvate și atractive pentru profesioniști, pentru a se evita fenomenul de „exod al creierelor” care este contraproductiv pentru realizarea coerenței în UE. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că este necesar să se ridice volumul investițiilor UE menite să-i ajute pe lucrătorii europeni să fie la curent cu evoluțiile și să obțină calificări pentru profesii în domeniul digital. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că inițiativele de sprijinire a IMM-urilor care să fructifice și să valorifice rezultatele cercetării și inovării ar trebui sprijinite mai eficace. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Introducere

| 2.1. | La reuniunea informală a liderilor UE de la Sofia din data de 16 mai 2018, Comisia Europeană i-a invitat pe cei prezenți să discute și să prezinte orientări strategice în perspectiva viitorului cadru financiar multianual, în general, precum și în ceea ce privește necesitatea prioritizării cercetării și inovării, în special. În comunicarea sa, CE a propus priorități și noi inițiative în acest sens (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Această propunere constituie, de asemenea, un prim pas spre definirea viitorului program-cadru (FP9 sau Orizont Europa) care vizează continuarea și îmbunătățirea programului de succes Orizont 2020 (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | De asemenea, în cadrul strategiei reînnoite pentru politica industrială a UE, se propun activități de sprijinire a inovării și de stimulare a poziției de lider în sectorul industrial (3). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Sinteza propunerii

| 3.1. | Propunerea Comisiei Europene este menită să garanteze faptul că cercetarea și inovarea continuă să rămână în viitor una dintre politicile esențiale ale UE și una dintre prioritățile de finanțare ale UE, în cadrul mai multor instrumente bugetare. Se pune mai mult accent pe inovare pentru poziționarea Europei ca lider în inovarea creatoare de piețe. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Comisia propune majorarea investițiilor în domeniul cercetării și inovării printr-o alocare bugetară de aproximativ 100 de miliarde EUR pentru viitorul program Orizont Europa și pentru programul de cercetare și formare Euratom (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | De asemenea, Comisia a propus mobilizarea unui buget de aproximativ 11 miliarde EUR pentru instrumente de piață, inclusiv pentru instrumente financiare și garanții bugetare într-o fereastră dedicată din Fondul InvestEU, care ar mobiliza la rândul său investiții private în valoare de 200 de miliarde EUR pentru sprijinirea cercetării și inovării. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Statele membre sunt îndemnate să depună eforturile necesare pentru a-și majora cheltuielile în domeniul cercetării și inovării în scopul atingerii obiectivului de 3 % din PIB. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Demararea primei serii de misiuni de cercetare și inovare la nivelul UE, cu obiective îndrăznețe și ambițioase, cu o valoare adăugată europeană semnificativă. Misiunile vor încuraja investițiile și participarea în multe sectoare din cadrul lanțurilor valorice, al domeniilor de politică (de exemplu, energie și climă, transport, producție avansată, sănătate și alimentație, sectorul digital), al disciplinelor științifice (inclusiv științe sociale și umaniste). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Se propune ca, în momentul revizuirii politicii și legislației prevăzute în cadrele de reglementare europene și naționale, să se aplice principiul inovării, asigurându-se evaluarea deplină a impactului asupra inovării. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Se va înființa un Consiliu european pentru inovare (EIC) pentru a identifica și a amplifica inovarea revoluționară și perturbatoare, care se va concentra pe inovațiile cu evoluție rapidă, cu risc ridicat, care prezintă un potențial mare de a crea piețe complet noi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Măsurile de creștere a investițiilor private în domeniul cercetării și inovării și inițiativele de amplificare:






  — | punerea în aplicare a unui program privind un fond de fonduri paneuropean de capital de risc (VentureEU); |
| --- | --- | --- |

3.8.

—

punerea în aplicare a unui program privind un fond de fonduri paneuropean de capital de risc (VentureEU);

| — | transpunerea Directivei (5) privind cadrele de restructurare preventivă, a doua șansă și măsurile de sporire a eficienței procedurilor de restructurare, de insolvență și de remitere de datorie. |
| --- | --- |

—

transpunerea Directivei (5) privind cadrele de restructurare preventivă, a doua șansă și măsurile de sporire a eficienței procedurilor de restructurare, de insolvență și de remitere de datorie.

| 3.9. | Continuarea simplificării normelor privind ajutorul de stat pentru a facilita combinarea armonioasă a mai multor fonduri și utilizarea mai eficientă a standardelor comune de evaluare aplicabile proiectelor de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Comisia militează pentru un sistem fiscal (6) care să sprijine inovarea, permițând deducerea fiscală a costurilor investițiilor în cercetare și inovare, cu indemnizații suplimentare acordate întreprinderilor nou-înființate. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Introducerea unei etichete de știință deschisă pentru universități și organizații publice de cercetare pentru a dezvolta caracterul antreprenorial și interdisciplinar al acestora. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE salută faptul că, în contextul cadrului financiar multianual 2021-2027, Comisia a exprimat clar necesitatea ca cercetarea și inovarea să continue să fie o prioritate esențială a UE. Un program solid și de succes, care reunește excelența, infrastructurile comune de cercetare, colaborarea transfrontalieră și sinergiile între mediul academic, sectorul industrial, IMM-uri și organizațiile din domeniul cercetării, reprezintă un instrument de politică esențial menit să contribuie la obținerea unei creșteri economice și a unei competitivități europene durabile și la abordarea provocărilor majore cu care se confruntă societatea europeană. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE salută faptul că inovarea ar trebui să aibă o pondere mai mare și își reiterează opinia că politicile de finanțare viitoare trebuie să fie echilibrate pentru întregul lanț al cercetării și inovării, pornind de la cercetarea fundamentală până la cea orientată spre produse (7). Inovarea constituie un factor esențial al creșterii economice, iar noile instrumente vor crea avantaje, îndeosebi pentru IMM-uri. CESE reiterează importanța investițiilor publice în cercetare și dezvoltare ca factor esențial pentru producerea și menținerea unui efect de propagare asupra economiilor statelor membre. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | În ceea ce privește nivelul ridicat al așteptărilor legate de impactul programului Orizont Europa și de rolul său în garantarea competitivității europene, CESE recomandă o finanțare în valoare de 120 miliarde EUR, după cum a propus și Parlamentul European. Instituțiile europene trebuie să demonstreze faptul că au înțeles importanța capitală a cercetării și inovării pentru viitorul competitivității UE. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE consideră că este necesar să crească volumul investițiilor UE menite să îi ajute pe lucrătorii europeni să fie la curent cu evoluțiile și să obțină calificări pentru profesii în domeniul digital. În plus, CESE consideră că inițiativele de sprijinire a IMM-urilor care să fructifice și să valorifice rezultatele cercetării și inovării ar trebui sprijinite mai eficace. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Observații specifice

5.1.   Cercetarea de-a lungul întregului lanț valoric

| 5.1.1. | Fondurile structurale și de investiții europene ar trebui utilizate pentru a integra regiunile în economia inovării. Ar trebui create sinergii între programul Orizont Europa, Fondul InvestEU, Fondul social european, programul Erasmus+, programul Europa Digitală, politica agricolă comună și alte programe. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | UE este spațiul cel mai deschis pentru cercetare și inovare din lume. Pe lângă faptul că încurajează implicarea organizațiilor de cercetare din întreaga lume în proiectele sale, colaborează, de asemenea, la scară largă, cu parteneri internaționali în cadrul unor programe comune. Programul Orizont Europa trebuie să investească în domenii în care există o valoare adăugată europeană deosebită. Proiectele de cercetare colaborativă (8) ar trebui să reprezinte o prioritate, deoarece îndeplinesc această cerință la un nivel mult mai mare decât o face orice alt program: pentru a face progrese în ceea ce privește provocările societale care nu pot fi soluționate la nivel național, aceste proiecte reunesc cei mai buni oameni de știință și cele mai inovatoare IMM-uri și părți interesate din sectorul industrial din Europa. Prin combinarea abilităților și a competențelor lor la nivel interdisciplinar, proiectele de cercetare colaborativă oferă avantaje valoroase cetățenilor europeni. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | CESE își exprimă convingerea că multe dintre provocările societale majore pot fi soluționate doar la nivel european și că este nevoie, în acest sens, de eforturi concertate ale mai multor actori, ceea ce depășește sfera de aplicare a proiectelor individuale de cercetare colaborativă. Acesta este motivul pentru care se susține ideea de misiuni. CESE recunoaște că obiectivele ambițioase comune au potențialul de a inspira și de a impulsiona, și anume prin dorința de implicare în cadrul mai multor comunități, inclusiv în rândul publicului. Misiunile ar trebui să ofere o perspectivă pe termen lung în ceea ce privește finanțarea pe tot parcursul perioadei de finanțare a programului Orizont Europa. Este esențial ca misiunile să fie conceptualizate în principal ca misiuni de cercetare la scară largă, chiar dacă integrează diferite părți interesate în subproiectele lor. Pentru a îndeplini obiectivele ambițioase ale misiunilor, acestea trebuie să acopere întregul lanț al inovării și să includă activități de cercetare pe toate nivelurile de maturitate tehnologică. CESE îndeamnă să se evite supraevaluarea conceptului misiunilor, dar să li se aloce fonduri suficiente, necesare pentru îndeplinirea obiectivelor asumate. Aceste obiective ar trebui să fie realizabile și concrete. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | Unul dintre punctele forte ale programelor-cadru de cercetare europene este angajamentul concret asumat la nivelul UE de a promova un spațiu european de cercetare deschis tuturor statelor membre. Crearea unor sinergii între următorul program-cadru și fondurile structurale ar putea contribui la această deschidere. Eliminarea mai eficientă a decalajelor dintre regiuni reprezintă una dintre provocările politice majore pentru următorii ani, iar una dintre soluții ar putea fi parteneriatele eficiente dintre institutele de cercetare. |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | Un instrument important în acest context sunt inițiativele emblematice în domeniul FET. Acestea se caracterizează printr-un accent puternic pe dezvoltarea de tehnologii inovatoare. Acesta este un punct forte unic. Europa trebuie să-și permită realizarea unor proiecte la scară largă și pe termen lung, care să poată suporta un anumit nivel de incertitudine și care să fie atât inovatoare, cât și orientate spre viitor. Prin urmare, inițiativele emblematice în domeniul FET ar trebui să se distingă în mod clar de misiuni. Este esențial ca viitoarele inițiative emblematice în domeniul FET să înceapă conform planificării și să fie în continuare finanțate cu prioritate. |
| --- | --- |

5.1.5.

| 5.1.6. | Asigurarea accesibilității infrastructurii de cercetare pe întregul teritoriu al UE și în afara UE este una dintre poveștile de succes ale programelor-cadru. Infrastructura de cercetare de vârf atrage, fără îndoială, cei mai buni oameni de știință și, în cele mai multe cazuri, rezultatele inovatoare pot fi obținute numai prin accesul la infrastructura de cercetare. Infrastructura de cercetare necesită, așadar, majorarea de urgență a finanțării la nivel european, și nu reducerea alocării bugetare pe care Comisia Europeană a prevăzut-o în propunerea sa. Asigurarea accesului utilizatorilor din țările UE13 ar trebui să reprezinte o preocupare prioritară. |
| --- | --- |

5.1.6.

| 5.1.7. | Un alt element esențial în procesul de consolidare a Spațiului european de cercetare și de creare a impactului care nu se poate realiza la nivel național este sprijinirea mobilității cercetătorilor prin intermediul acțiunilor Marie Skłodowska-Curie. CESE salută orice inițiativă menită să sprijine mobilitatea cercetătorilor care lucrează în IMM-uri. CESE este, cu toate acestea, îngrijorat de fenomenul de „exod al creierelor”, care ar putea fi consolidat prin finanțarea mobilității și, prin urmare, solicită ca politicile UE și cele naționale să se concentreze pe asigurarea unor condiții de muncă adecvate și atractive pentru profesioniști pentru a evita această tendință, care este contraproductivă pentru realizarea coerenței în UE. |
| --- | --- |

5.1.7.

| 5.1.8. | Trebuie remarcat faptul că părțile interesate din mediul academic, din cadrul instituțiilor finanțate din surse publice, în mai multe state membre, nu au voie să se împrumute. Prin urmare, Orizont Europa ar trebui să se concentreze în continuare, în primul rând, pe cofinanțare, și nu pe împrumuturi. |
| --- | --- |

5.1.8.

| 5.1.9. | CESE susține solicitarea adresată statelor membre de a depune eforturile necesare pentru a majora cheltuielile în domeniul cercetării și inovării în scopul îndeplinirii obiectivului de 3 % din PIB. |
| --- | --- |

5.1.9.

5.2.   Cercetarea și inovarea dedicată noilor piețe și coeziunii în Europa

| 5.2.1. | Potrivit celui de al șaptelea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, cercetarea și inovarea în UE rămân foarte concentrate într-un număr limitat de regiuni. În statele membre din nord-vestul Europei, bunele legături interregionale, o forță de muncă cu un înalt nivel de calificare și un mediu de afaceri atractiv au permis valorificarea cercetării și inovării ca vectori tangibili de susținere a competitivității economice și a coeziunii sociale. În statele membre din sudul și din estul Europei, performanța în materie de inovare este mai redusă, iar regiunile din apropierea centrelor de inovare – în principal capitalele – nu beneficiază de această proximitate. Acest lucru necesită elaborarea de politici care să stabilească legături între întreprinderi, centre de cercetare și serviciile comerciale specializate ale diferitelor regiuni. CESE consideră că continuarea simplificării normelor privind ajutorul de stat pentru a facilita combinarea armonioasă a mai multor fonduri poate fi un instrument esențial pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Programele de cercetare și inovare post-2020 trebuie să țină seama de dimensiunile economice, sociale și teritoriale specifice regiunilor UE, evitând punerea în aplicare a strategiilor bazate pe un model nediferențiat. Această abordare poate fi sprijinită prin punerea în aplicare a strategiilor bazate pe modelul „inovării deschise”. În ceea ce privește dimensiunea teritorială a politicilor în domeniul cercetării și inovării, este important să se creeze noi programe și priorități, ținând seama de aspectele economice și sociale specifice teritoriilor în care sunt puse în aplicare măsurile. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Politicile și programele post-2020 în domeniul cercetării și inovării ar trebui să fie în concordanță cu obiectivele programului „Economia pentru bunăstarea comună – EBC”, un model economic durabil menit să contribuie la coeziunea socială. EBC este un proces de „inovare socială” și spirit antreprenorial pozitiv, util pentru a promova și sprijini noi idei, care să soluționeze nevoile sociale, să creeze noi relații sociale și, în același timp, să consolideze crearea de valoare economică. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Contrar angajamentelor ample asumate în cadrul procesului de punere în aplicare a programelor din perioada 2014-2020, accesul IMM-urilor la oportunitățile de creștere bazate pe inovare a avut un impact redus în ceea ce privește competitivitatea și crearea de locuri de muncă. Sistemul de sprijin pentru cercetare și inovare în anumite regiuni prezintă încă un grad de complexitate prea ridicat, ceea ce descurajează microîntreprinderile și întreprinderile mici să participe la proiectele UE. Prin urmare, CESE salută înființarea unui Consiliu european pentru inovare (EIC) care ar trebui să accelereze comercializarea și dezvoltarea produselor inovatoare furnizate de întreprinderile nou-înființate prin proiectele din cadrul programului Orizont Europa. EIC ar putea deveni un mecanism mai rapid de realizare a etapelor finale ale procesului de eliminare a decalajelor în materie de inovare. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Pentru a transforma oportunitățile de cercetare și inovare în factori de competitivitate și de dezvoltare economică, este esențială sprijinirea cooperării între IMM-uri și instituțiile din domeniul cercetării, dezvoltării și inovării și întreprinderile nou-înființate, cu ajutorul transferului de cercetare și inovare, prin îndrumare și activități de strângere de fonduri. CESE consideră că este important să se sprijine transferul și capitalizarea modelului „elice cvintuplă” (9) pentru a stimula parteneriatele publice și private. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | IMM-urile ar putea deveni lideri în domeniul „inovațiilor sociale deschise”, în care cunoștințele umane pentru crearea de rețele și capacitățile de creare, de proiectare în comun și de inovare în comun sunt fundamentale pentru realizarea completă a inovării sociale în întreaga Europă. Este necesar să se promoveze politici de inovare adecvate pentru IMM-uri, pe modelul a ceea ce s-a realizat deja în cadrul inițiativei Eureka. Această sarcină ar putea fi îndeplinită în mod specific de instituții precum camerele de comerț, care pot sprijini direct IMM-urile să se implice în dezvoltarea de afaceri și inovare. |
| --- | --- |

5.2.6.

| 5.2.7. | În vederea respectării principiului subsidiarității și a competențelor considerabile ale regiunilor și ale statelor membre în domeniul sprijinirii IMM-urilor, CESE insistă, totuși, să se acorde importanță valorii adăugate europene. Aceasta poate consta în sprijinirea colaborării între cel puțin două întreprinderi inovatoare europene sau în acordarea de capital pentru întreprinderile inovatoare care prezintă concepte cu un nivel prea ridicat de risc pentru a putea fi sprijinite la nivel național. În plus, raționalizarea instrumentelor menționate anterior ar trebui să ducă la o mai mare eficientizare a peisajului de finanțare. Prin urmare, ar fi de așteptat ca EIC să necesite o alocare bugetară mai mică din programul Orizont Europa decât instrumentele financiare prevăzute în programul Orizont 2020, și nu o majorare substanțială astfel cum se prevede în propunerea CE. În cadrul programelor post-2020 în domeniul cercetării și inovării ar trebui să se acorde un sprijin mai mare aspectelor calitative ale obiectivelor. |
| --- | --- |

5.2.7.

| 5.2.8. | Caracterul „inteligent” al sistemului socioeconomic nu se poate cuantifica exclusiv pe baza unor indicatori cantitativi, cum ar fi cheltuielile pentru cercetare și inovare; ar trebui să se utilizeze, de asemenea, indicatori calitativi, cum ar fi tipul inovațiilor realizate, avantajele pentru societatea civilă și numărul de locuri de muncă nou-create. Prin urmare, CESE își exprimă deplina adeziune. |
| --- | --- |

5.2.8.

| 5.2.9. | CESE salută faptul că, în cadrul noului CFM, Comisia a inclus accesibilitatea ca o „condiție preliminară”. Toate finanțările UE și naționale în materie de cercetare și informare trebuie să îndeplinească pe deplin criteriile de accesibilitate, astfel încât rezultatele să aducă beneficii tuturor grupurilor sociale, inclusiv persoanelor cu handicap, care reprezintă 15 % din populația UE. |
| --- | --- |

5.2.9.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 306 final.

1

(2)  A se vedea JO C 34, 2.2.2017, p. 66 și „Evaluarea Programului Orizont 2020” (raport de informare).

2

(3)  JO C 197, 8.6.2018, p. 10.

3

(4)  Alocarea bugetară propusă de 100 miliarde EUR pentru perioada 2021-2027 include un buget de 97,6 miliarde EUR pentru Orizont Europa (din care 3,5 miliarde EUR vor fi alocate prin Fondul InvestEU) și un buget de 2,4 miliarde EUR pentru programul de cercetare și formare Euratom.

4

(5)  COM(2016) 723 final.

5

(6)  Preconizat în cadrul bazei fiscale consolidate comune a societăților (CCCTB).

6

(7)  JO C 34, 2.2.2017, p. 66.

7

(8)  Cercetarea colaborativă cu cel puțin trei parteneri din state membre diferite permite unirea forțelor pentru a face față provocărilor care nu pot fi abordate de o singură țară și generează sinergii în peisajul cercetării din UE, creând astfel o valoare adăugată europeană semnificativă, cum ar fi cele concepute și puse în aplicare de Eureka.

8

Eureka

(9)  Quintuple Helix and how do knowledge, innovation and the environment relate to each other? A proposed framework for a trans-disciplinary analysis of sustainable development and social ecology (Elicea cvintuplă și modul e interconectare a cunoașterii, inovării și mediului. Propunere de cadru pentru o analiză transdisciplinară a dezvoltării durabile și ecologiei sociale), International Journal of Social Ecology and Sustainable Development, vol. 1, nr. 1, p. 41-69.

9

Quintuple Helix and how do knowledge, innovation and the environment relate to each other? A proposed framework for a trans-disciplinary analysis of sustainable development and social ecology

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/79 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/79

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 596/2014 și (UE) 2017/1129 în ceea ce privește promovarea utilizării piețelor de creștere pentru IMM-uri

[COM(2018) 331 final – 2018/0165 (COD)]

(2018/C 440/12)

| Raportor: | domnul Mihai IVAȘCU |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Mihai IVAȘCU

| Sesizare | Parlamentul European, 11.6.2018
  Consiliul, 21.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 4.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 196/1/1 |

Sesizare

Parlamentul European, 11.6.2018

Consiliul, 21.6.2018

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

4.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

196/1/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE sprijină propunerea Comisiei prin care piețele de capital devin o alternativă credibilă de finanțare și consideră că ar trebui să se urmărească un echilibru între cele trei obiective principale ale propunerii: dezvoltarea piețelor pentru IMM-uri, reducerea sarcinilor și îmbunătățirea nivelului de lichiditate. Comisia Europeană (CE) nu trebuie să suprareglementeze, ci să mențină obstacolele la un nivel care să descurajeze întreprinderile nepregătite. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE își exprimă convingerea că propunerea actuală, deși reprezintă un pas în direcția cea bună, nu este suficientă pentru a înlătura obstacolele existente pe piețele de creștere pentru IMM-uri. Deși există, într-adevăr, necesitatea unei abordări globale, fiecărei etape îi revine o importanță proprie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În comparație cu întreprinderile din Statele Unite, cele din UE continuă într-un număr mult mai mare să apeleze la împrumuturi bancare ca opțiune de finanțare, uneori chiar cu acceptarea unor costuri suplimentare semnificative. Este nevoie în continuare de educație financiară, în condițiile în care piețele publice ale UE au întâmpinat dificultăți în atragerea de noi emitenți, iar numărul de oferte publice inițiale nu a crescut în mod semnificativ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE își menține pozițiile exprimate potrivit cărora nivelurile scăzute de comunicare (1) și abordările birocratice (2) sunt obstacole semnificative; trebuie depuse mult mai multe eforturi pentru depășirea acestora. Comunicarea Comisiei ar trebui să vizeze întotdeauna baza lanțului – adică IMM-urile –, prin implicarea asociațiilor de IMM-uri, a partenerilor sociali, a camerelor de comerț etc. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Propunerea de menținere doar a listelor permanente de persoane care au acces la informații privilegiate pentru IMM-uri și propunerea de prelungire cu două zile a termenului pentru publicarea tranzacțiilor efectuate de personalul de conducere sunt foarte bine-venite. În ceea ce privește aceste aspecte, CESE sugerează Comisiei să continue să exploreze și alte metode de eliminare a sarcinilor impuse IMM-urilor și de a le transfera către alte părți interesate, cum ar fi autoritățile naționale competente (ANC). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Prospectul simplificat reduce, într-adevăr, sarcina administrativă într-un mod considerabil, dar CESE consideră că ar trebui examinate și alte posibilități pentru a simplifica treptat prospectul de transfer pentru societățile care și-au dovedit maturitatea, fiind listate pe piețele de creștere pentru IMM-uri un număr semnificativ de ani. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE este în favoarea modificărilor propuse în ceea ce privește regimul de sondare a pieței și are rezerve în legătură cu solicitările de explicații prea detaliate sau prea prescriptive din partea ANC. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE recomandă Comisiei Europene să analizeze posibilitatea de a atrage investitori instituționali, cum ar fi fonduri de pensii private, pentru a investi în aceste piețe de creștere pentru IMM-uri, oferind stimulente, în special în ceea ce privește tratamentul fiscal. Statele membre ar trebui să aibă în vedere introducerea de noi scheme atractive de sprijinire a investițiilor la nivel național. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Contractele de furnizare a lichidităților sunt extrem de bine-venite, în special pentru piețele subdezvoltate. CESE consideră că cel de al 29-lea regim privind contractele de furnizare de lichidități elaborat de Comisia Europeană va crea o opțiune suplimentară pentru emitenți, în paralel cu legislația națională. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE ar dori să sublinieze că o evaluare aprofundată și periodică a impactului este justificată. Dacă sunt efectuate anual, aceste evaluări ar putea oferi informații valoroase pentru viitoarele modificări ale cadrului de reglementare. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Propunerea Comisiei Europene

| 2.1. | Această propunere de regulament face parte din agenda uniunii piețelor de capital și se axează pe modificări specifice ale funcționării piețelor de creștere pentru IMM-uri, care au fost reglementate începând cu ianuarie 2018. UE a realizat progrese considerabile în ceea ce privește extinderea surselor de finanțare, în paralel cu extinderea treptată a întreprinderilor, și în ceea ce privește facilitarea accesului la surse de finanțare bazate pe piață în întreaga UE. Sunt deja în vigoare noi norme care vizează stimularea investițiilor realizate de fondurile UE cu capital de risc (EuVECA) în întreprinderile nou-înființate și în întreprinderile mijlocii. Împreună cu Fondul european de investiții, Comisia Europeană a lansat, de asemenea, un program paneuropean privind un fond de fonduri cu capital de risc (PanEuropean Venture Capital Funds-of-Funds – VentureEU). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Scopul principal al propunerii este de a ajuta întreprinderile mici și mijlocii să fie cotate la bursă și să folosească piețele de capital pentru a-și finanța propria creștere. Propunerea include o ajustare a cadrului inițial, care reprezintă un pas înainte spre un regulament îmbunătățit și mai eficient. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Propunerea se va aplica tuturor societăților cotate pe piețele de creștere pentru IMM-uri, indiferent dacă sunt IMM-uri sau nu. În primul rând, acest lucru garantează că întreprinderile cu creștere rapidă nu sunt penalizate pentru performanța lor economică pozitivă și – în al doilea rând – că aceste piețe vor avea capacitatea de a atrage și întreprinderi mari. Prin introducerea acestor noi norme, Comisia se așteaptă ca mai multe sisteme multilaterale de tranzacționare (MTF) să se înregistreze ca piețe de creștere pentru IMM-uri (până acum doar 3 din 40 au făcut acest lucru). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Propunerea include simplificări care ar urma:






  — | să reducă sarcina IMM-urilor în ceea ce privește obligațiile de ținere a unei evidențe și de publicare, păstrând în același timp integritatea pieței și un flux cuprinzător de informații către investitori; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

să reducă sarcina IMM-urilor în ceea ce privește obligațiile de ținere a unei evidențe și de publicare, păstrând în același timp integritatea pieței și un flux cuprinzător de informații către investitori;

| — | să creeze reguli comune privind contractele de furnizare de lichidități pe piețele de creștere pentru IMM-uri, permițând o creștere a lichidității acțiunilor; |
| --- | --- |

—

să creeze reguli comune privind contractele de furnizare de lichidități pe piețele de creștere pentru IMM-uri, permițând o creștere a lichidității acțiunilor;

| — | să permită emitenților să elaboreze un prospect simplificat atunci când încearcă să treacă pe o piață reglementată (o categorie nouă de prospect de transfer va permite emitenților cotați de cel puțin trei ani să se mute cu mai multă ușurință pentru a avea acces la principalele burse de valori, țintind – prin urmare – o lichiditate mai bună și un număr mai mare de investitori). |
| --- | --- |

—

să permită emitenților să elaboreze un prospect simplificat atunci când încearcă să treacă pe o piață reglementată (o categorie nouă de prospect de transfer va permite emitenților cotați de cel puțin trei ani să se mute cu mai multă ușurință pentru a avea acces la principalele burse de valori, țintind – prin urmare – o lichiditate mai bună și un număr mai mare de investitori).

3.   Observații generale

| 3.1. | IMM-urile reprezintă 99,8 % din societățile nefinanciare din UE, generând aproximativ 58 % din valoarea adăugată totală și angajând peste 90 de milioane de persoane. Cu toate acestea, în fiecare an, în jur de 200 000 de IMM-uri intră în faliment, ceea ce afectează peste 1,7 milioane de lucrători (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Conform studiului BEI privind investițiile 2016/2017, IMM-urile depind de regulă de fondurile interne pentru investiții (peste 60 %) (4). În ceea ce privește restul, ele depind, în mare majoritate, de instrumente bancare. Finanțarea bazată pe piață- nu își atinge potențialul. CESE consideră că îmbunătățirea acestui aspect este fundamentală pentru societățile inovatoare sau pentru cele cu un profil de risc-randament ridicat.

  Tabelul 1


  Surse de finanțare a investițiilor în ultimul exercițiu financiar, UE-28
   (5)










  % |
| --- | --- |
| | Microîntreprinderi % | Întreprinderi mici % | Întreprinderi mijlocii % | Întreprinderi mari % |
| Fonduri proprii sau beneficii nedistribuite | 71 | 64 | 59 | 57 |
| Finanțare externă | 28 | 35 | 38 | 38 |
| Împrumuturi bancare | 60 | 60 | 57 | 54 |
| Alte finanțări bancare | 11 | 8 | 10 | 11 |
| Leasing | 18 | 23 | 24 | 23 |
| Factoring | 2 | 3 | 3 | 4 |
| Împrumuturi de la familie/prieteni | 4 | 2 | 1 | 1 |
| Granturi | 4 | 3 | 4 | 3 |
| Obligațiuni | 0 | 0 | 1 | 4 |
| Capitaluri proprii | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Altele | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Finanțare intragrup | 0 | 1 | 3 | 5 |
| Notă: Toate întreprinderile care au investit în ultimul exercițiu financiar (cu excepția celor fără nicio opinie/care au refuzat să răspundă). |

3.2.

Tabelul 1

Surse de finanțare a investițiilor în ultimul exercițiu financiar, UE-28
   (5)

%

Microîntreprinderi %

Întreprinderi mici %

Întreprinderi mijlocii %

Întreprinderi mari %

Fonduri proprii sau beneficii nedistribuite

71

64

59

57

Finanțare externă

28

35

38

38

Împrumuturi bancare

60

60

57

54

Alte finanțări bancare

11

8

10

11

Leasing

18

23

24

23

Factoring

2

3

3

4

Împrumuturi de la familie/prieteni

4

2

1

1

Granturi

4

3

4

3

Obligațiuni

0

0

1

4

Capitaluri proprii

0

0

0

1

Altele

1

1

1

1

Finanțare intragrup

0

1

3

5

Notă: Toate întreprinderile care au investit în ultimul exercițiu financiar (cu excepția celor fără nicio opinie/care au refuzat să răspundă).

| 3.3. | CESE ar dori să sublinieze reticența IMM-urilor în a încerca să obțină finanțare pe piețele de capital și disponibilitatea lor de a suporta costuri sporite de finanțare prin intermediul creditelor bancare. Această caracteristică culturală este unul dintre principalii factori care diferențiază piața UE de piețele de capital din SUA, cu rezultate mai bune și o dependență mai redusă a întreprinderilor americane de împrumuturi bancare. Educația financiară este în continuare de o importanță crucială. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În alte avize, CESE a menționat deja părerea sa conform căreia „abordarea birocratică și complexitatea normelor administrative predomină încă în politicile UE privind IMM-urile și în actualele mecanisme de sprijin, în pofida eforturilor constante de la nivelul UE de a reduce sarcina administrativă” (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE și-a exprimat anterior sprijinul pentru alte propuneri menite să reducă sarcina administrativă legată de obligația tuturor emitenților de a întocmi prospecte, în special pentru IMM-uri, emitenți frecvenți de titluri de valoare și de emisiuni secundare (7). În plus, CESE a explicat că „în timp ce împrumuturile bancare sunt o realitate, accesul la capital de risc ca instrument financiar este la fel de necesar, însă nu este suficient de dezvoltat în Europa din pricina regimurilor de impozitare punitive, a absenței unei culturi a capitalului de risc, a alfabetizării financiare reduse și a fragmentării regimurilor de insolvență” (8). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE este în favoarea inițiativei Comisiei Europene de a reduce sarcina administrativă impusă IMM-urilor, inițiativă care le permite să aibă mai ușor acces la piețele de capital și să își diversifice sursele de finanțare. De asemenea, CESE sprijină obiectivul declarat al propunerii, și anume acela de a crește lichiditatea acțiunilor emise de emitenții de pe piețele de creștere pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Deși avantajele cotării IMM-urilor pe piețele dedicate sunt evidente și deși acest lucru le îmbunătățește și diversifică oportunitățile de finanțare, piețele publice din UE au avut dificultăți să atragă noi emitenți, iar numărul ofertelor publice inițiale nu a înregistrat o creștere semnificativă. Doar 3 000 din peste 20 de milioane de IMM-uri existente sunt cotate și, în raport cu perioada dinaintea crizei financiare, doar jumătate din ele au făcut obiectul unei oferte publice inițiale. O lichiditate insuficientă pe aceste piețe se traduce prin costuri mai ridicate pentru emitenții care doresc să mobilizeze capital și prin reticența deținătorilor de capital de a investi. Aceasta înseamnă că intermediarii de pe piață sunt mai puțin dispuși să sprijine societățile mici cotate în bursă. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Finanțarea prin capitaluri proprii este esențială pentru întreprinderile inovatoare care creează valoare și creștere și, în special, pentru întreprinderile cu un profil de risc-randament ridicat. Finanțarea prin capitaluri proprii în etapa de lansare și la început poate impulsiona crearea și dezvoltarea întreprinderilor, în timp ce alte instrumente de capital, precum platformele specializate pentru cotarea publică a IMM-urilor, pot oferi resurse financiare pentru IMM-uri inovatoare și orientate spre creștere. În plus, finanțarea prin capitaluri proprii poate fi mai potrivită decât finanțarea prin îndatorare pentru IMM-urile care nu dispun de garanții colaterale, au fluxuri de lichidități negative sau neregulate sau au nevoie de scadențe mai lungi pentru ca investițiile lor să dea rezultate (9). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Piețele UE continuă să fie fragmentate și nu par să poată sprijini un număr mare de oferte publice inițiale. Aparent, Europa are o poziție favorabilă creșterii societăților de înaltă tehnologie inovatoare, însă în momentul în care aceste societăți au nevoie de investiții solide de capital, de regulă, intră în faliment. Societățile cu creștere rapidă părăsesc adesea piața UE în favoarea Statelor Unite, căutând scheme mai accesibile de opțiuni de cumpărare de acțiuni. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Societățile cotate sunt mai puțin dependente de finanțarea bancară, pot avea acces la o bază de investiții mai mare și au o vizibilitate publică sporită. În ciuda acestui aspect, trebuie să se depună mai multe eforturi pentru dezvoltarea unui cadru de reglementare mai favorabil sprijinirii accesului la finanțare publică pentru întreprinderile mici și mijlocii, în special prin promovarea etichetei „piață de creștere pentru IMM-uri”. De asemenea, echilibrul just între protecția investitorilor și integritatea pieței ar trebui asigurat prin intermediul unor reglementări potrivite. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | IMM-urile cu surse de finanțare diversificate sunt mai solide și mai competitive, beneficiind de pe urma reducerii costurilor și a perspectivelor mai bune de dezvoltare. Astfel, piața locurilor de muncă devine mai puternică, oferind mai multe oportunități cetățenilor în căutarea unui loc de muncă, indiferent de nivelul lor de formare. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE recomandă Comisiei Europene să ia în considerare norme și cerințe mai puțin restrictive în ceea ce privește piețele de creștere pentru IMM-uri, astfel încât ele să se distingă mai clar de piețele reglementate și să devină mai atractive în calitate de piețe de intrare. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE sprijină pe deplin eforturile care se depun pentru a face din piețele de capital o alternativă credibilă de finanțare, în cadrul agendei privind uniunea piețelor de capital. Cu toate acestea, continuă să pară puțin probabil că eforturile actuale sunt suficiente pentru a reduce obstacolele considerabile care există în prezent pe piață. IMM-urile nu par să își schimbe comportamentul în ceea ce privește finanțarea; prin urmare, sunt necesare măsuri suplimentare. Comisia Europeană a recunoscut că acțiunile întreprinse constituie doar un pas înainte și nu o soluție completă la toate problemele de pe piețele de capital.

  Tabelul 2


  Tipuri de finanțări pe care IMM-urile doresc să le regăsească mai des în oferta de finanțare în următorii trei ani, UE-28 (10) |
| --- | --- |

4.1.

Tabelul 2

Tipuri de finanțări pe care IMM-urile doresc să le regăsească mai des în oferta de finanțare în următorii trei ani, UE-28 (10)

Image

| 4.2. | Deși rămâne de văzut dacă într-adevăr vor diminua costurile de conformare, vor atenua sarcinile și vor promova lichiditatea pieței – având în vedere că toate aceste obiective sunt destul de ambițioase – CESE consideră că măsurile propuse sunt un pas în direcția potrivită. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE consideră că numărul scăzut de IMM-uri care au acces la finanțarea bazată pe piață se datorează și lipsei comunicării de bază. Mesajele și instrumentele de la nivelul UE nu ajung la baza lanțului – adică la IMM-urile vizate. Acest lucru se datorează mai multor motive, în special unei insuficiente comunicări și interacțiuni proactive între Bruxelles, statele membre și asociațiile de IMM-uri, partenerii sociali sau camerele de comerț. CESE a avertizat asupra acestor aspecte într-un aviz anterior (11), însă progresele de până acum sunt nesemnificative. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pe de altă parte, numărul redus de investitori instituționali pe piețele de acțiuni și obligațiuni pentru IMM-uri se poate explica prin lipsa de stimulente acordate acestor investitori, în special în ceea ce privește regimurile de impozitare. CESE recomandă Comisiei să analizeze această posibilitate. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE salută prelungirea cu două zile a termenului acordat pentru a face publice tranzacțiile efectuate de personalul de conducere. Acesta este un instrument important pentru păstrarea transparenței și a simetriei piețelor junior, însă termenul de trei zile reprezenta o constrângere majoră pentru IMM-uri. CESE consideră că modificarea propusă va avea drept rezultat o procedură mai simplificată în perioade mai dificile sau aglomerate pentru întreprinderi. CESE recomandă Comisiei să examineze posibilitățile de eliminare a sarcinii administrative a întreprinderilor și transferarea acesteia altor actori, precum autoritățile naționale competente. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE și-a exprimat deja sprijinul deplin pentru simplificarea și raționalizarea cerințelor aferente prospectelor publicate atunci când sunt oferite titluri de valoare pe piețele reglementate, făcându-le mai rentabile și mai utile investitorilor în ceea ce privește conținutul de informații (12). Orice propunere nouă în sensul acestui obiectiv este mai mult decât bine-venită. Având în vedere cantitatea mare de informații pe care întreprinderile trebuie să le divulge pe piețele de creștere pentru IMM-uri, în conformitate cu Regulamentul privind abuzul de piață și Directiva 2014/65/UE, CESE consideră că un prospect de transfer simplificat este suficient pentru întreprinderile care doresc să treacă la o piață reglementată. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | În plus, CESE ar sprijini simplificarea treptată a prospectului pentru transferul la o piață reglementată pentru întreprinderile care au fost cotate pentru un număr rezonabil de ani pe o piață de creștere pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE salută propunerea de menținere a listelor permanente de persoane care au acces la informații privilegiate pentru întreprinderile listate pe piețele de creștere pentru IMM-uri, dat fiind că numărul de angajați care au acces la aceste informații este limitat, fiind vorba, în mare, de aceleași persoane. Aceasta reprezintă o reducere semnificativă a sarcinii administrative. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE sprijină modificările aduse regimului de sondare a pieței, deoarece modificările propuse vor facilita emisiunea de obligațiuni corporative de către emitenții de pe piața de creștere pentru IMM-uri. În ceea ce privește justificările care trebuie furnizate de emitenții de pe piața de creștere pentru IMM-uri atunci când publicarea informațiilor privilegiate este amânată, CESE consideră că explicațiile solicitate ad hoc de către ANC, ca urmare a notificării de către emitent, nu ar trebui să fie prea detaliate sau prea prescriptive. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Regulamentul privind abuzul de piață generează costuri administrative și juridice și poate fi perceput de către emitenții din afara UE ca fiind un obstacol în calea listării lor pe piețele UE. CESE recomandă introducerea de modificări suplimentare, pentru a adapta cerințele pentru piețele de creștere pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Deși contractele de furnizare de lichidități sunt bine-venite, în special pentru piețele nedezvoltate, o propunere la nivel european ar crea condiții de concurență echitabile, care să permită o dezvoltare adaptată condițiilor locale. CESE consideră că cel de al 29-lea regim privind contractele de furnizare de lichidități, la care lucrează în prezent Comisia Europeană, va da emitenților de pe piață posibilitatea de a încheia un astfel de contracte fie pe baza legislației naționale, dacă aceasta există, fie pe baza unei reglementări europene. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Propunerea CE reprezintă un pas hotărâtor în direcția cea bună. Cu toate acestea, CESE sugerează că ar trebui să existe evaluări periodice ale impactului, cu un acces cuprinzător la date și analize neconfidențiale, bazate pe indicatori cantitativi. |
| --- | --- |

4.12.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 345, 13.10.2017, p. 15.

1

(2)  JO C 345, 13.10.2017, p. 15.

2

(3)  Marcin Szczepanski, „Helping European SMEs to grow: Start-up and scale-up initiatives for business ventures in the EU” (Marcin Szczepanski, „Să ajutăm IMM-urile europene să crească – inițiative în favoarea întreprinderilor nou-înființate și a extinderii întreprinderilor în cadrul UE”).

3

(4)  „EIBIS 2016/2017: Surveying Corporate Investment Activities, Needs and Financing in the EU” („EIBIS 2016/2017: Sondaj privind activitățile, nevoile și finanțarea în ceea ce privește investițiile corporative în cadrul UE”), Banca Europeană de Investiții, 2017.

4

(5)  Apostolos Thomadakis, „Developing EU Capital Markets for SMEs: Mission impossible?” (Apostolos Thomadakis, „Dezvoltarea piețelor de capital ale UE pentru IMM-uri: misiune imposibilă?”), ECMI Commentary Nr. 46, 4 septembrie 2017.

5

ECMI Commentary

(6)  JO C 345, 13.10.2017, p. 15.

6

(7)  JO C 177, 18.5.2016, p. 9.

7

(8)  JO C 288, 31.8.2017, p. 20.

8

(9)  Iota Kaousar Nassr și Gert Wehinger, „Opportunities and limitations of public equity markets for SMEs” („Oportunități și limitări ale piețelor publice de capital pentru IMM-uri), OECD Journal: Financial Market Trends 2015/1, 49-84.

9

OECD Journal: Financial Market Trends

(10)  Apostolos Thomadakis, „Developing EU Capital Markets for SMEs: Mission impossible?”, (Apostolos Thomadakis, „Dezvoltarea piețelor de capital ale UE pentru IMM-uri: misiune imposibilă?”), ECMI Commentary Nr. 46, 4 septembrie 2017.

10

ECMI Commentary

(11)  JO C 345, 13.10.2017, p. 15.

11

(12)  JO C 177, 18.5.2016, p. 9.

12

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/85 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/85

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/103/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi

[COM(2018) 336 final – 2018/0168 (COD)]

(2018/C 440/13)

| Raportor: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Raportor:

Christophe LEFÈVRE

| Sesizare | Consiliu, 6.6.2018
  Parlamentul European, 11.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 alineatul (1) din TFUE |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 4.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 191/0/6 |

Sesizare

Consiliu, 6.6.2018

Parlamentul European, 11.6.2018

Temei juridic

Articolul 114 alineatul (1) din TFUE

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

4.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

191/0/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută propunerile Comisiei de modificare a Directivei privind „Asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi”. Comitetul își exprimă însă regretul cu privire la faptul că Comisia nu a valorificat posibilitatea de a anticipa evoluțiile din sectorul vehiculelor autonome, în pofida observațiilor formulate în evaluarea impactului care însoțește propunerea (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În ceea ce privește îmbunătățirea protecției victimelor accidentelor rutiere în cazul în care asigurătorul este insolvabil, Comitetul consideră pertinentă propunerea care vizează despăgubirea victimelor de către organismul din statul membru de reședință al victimei. Cu toate acestea, Comisia exclude prezentarea unei cereri de despăgubire la organismul respectiv, în cazul în care victima și-a prezentat cererea direct asigurătorului sau a inițiat o acțiune în justiție împotriva acestuia. Prin urmare, Comitetul recomandă ca această excludere să nu se aplice dacă, între timp, apare o dificultate economică (faliment, lichidare) a asigurătorului sau dacă victima autorizează subrogarea organismului în exercitarea căilor de atac, pentru a fi despăgubită mai repede. Comitetul recomandă ca nivelul de reparare a prejudiciului (clasificarea prejudiciilor) să corespundă celui mai favorabil pentru victimă, aplicat în țara în care s-a produs accidentul sau în țara de reședință. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În ceea ce privește îmbunătățirea recunoașterii atestărilor privind istoricul daunelor, Comitetul recomandă să se precizeze numele conducătorului auto implicat și gradul său de responsabilitate în producerea accidentului (totală, parțială sau nulă). Comitetul pune în discuție conținutul atestării în cadrul unei legislații naționale care s-ar aplica unui vehicul, indiferent de conducătorul auto al acestuia, versus o legislație care prevede asigurarea unui vehicul cu un conducător auto declarat, căruia să i se aplice tarife în funcție de profilul individual de risc și de rata daunei, sau a titularului permisului de conducere, indiferent de vehiculul utilizat. Comitetul solicită Comisiei să impună eliberarea pe suport securizat a certificatelor de asigurare și a atestărilor privind istoricul daunelor și să permită, pentru verificarea valabilității acestora, utilizarea unei baze de date interconectate, care să poată fi consultată de forțele de ordine. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În ceea ce privește controalele privind asigurarea pentru a combate conducerea fără asigurare, Comitetul salută propunerea de utilizare a tehnologiilor de recunoaștere a plăcuțelor de înmatriculare pentru a controla vehiculele, în cadrul unui dispozitiv național, fără a fi necesară oprirea acestora. În cazul în care nu a fost încheiat un contract de asigurare, Comitetul recomandă imobilizarea vehiculului până la emiterea unui certificat de asigurare valabil. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În ceea ce privește armonizarea sumelor minime asigurate, Comitetul recomandă Comisiei să stabilească un termen-limită pentru finalizarea punerii în aplicare a pragurilor minime pentru despăgubiri. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În ceea ce privește domeniul de aplicare al directivei, Comitetul salută clarificarea noțiunii de mijloc de transport utilizat pe teren public sau privat, în staționare sau în mișcare, cu exceptarea cazurilor în care vehiculele identificate au fost utilizate exclusiv în scopuri agricole. Cu toate acestea, este necesar să se garanteze că vehiculele agricole care circulă pe drumuri publice intră sub incidența directivei. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | În fine, în ceea ce privește coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat, Comitetul observă, de asemenea, că propunerile Comisiei sprijină libera circulație a persoanelor și a bunurilor și principiile pieței interne, garantând libertatea de a presta servicii și libertatea de stabilire a asigurătorilor. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Informații generale și introducere

| 2.1. | Comisia propune o modificare a directivei intitulate „Asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi”, prin modificarea Directivei 2009/103/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Comisia Europeană urmărește să îmbunătățească protecția, insuficientă în prezent, a victimelor accidentelor auto, să reducă diferențele de tratament la nivelul UE pentru deținătorii de polițe de asigurare în ceea ce privește sistemul bonus-malus și să integreze hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene pronunțate după punerea în aplicare a primei directive a UE privind asigurarea auto, adoptată în 1972. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Această directivă este un instrument juridic esențial pentru buna funcționare a pieței unice în ceea ce privește libertatea de circulație, pe baza unei prime unice, fără a fi nevoie să se încheie un contract de asigurare suplimentar pentru a călători în alt stat membru; directiva urmărește, de asemenea, asigurarea unui nivel ridicat de convergență în ceea ce privește protecția victimelor accidentelor rutiere. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Fundamentele legislației se regăsesc în Sistemul Internațional Carte Verde, care nu intră sub incidența UE și la care participă 48 de țări. Principalele elemente ale Directivei 2009/103/CE includ:






  — | obligația ca autovehiculele să dețină o poliță de asigurare de răspundere civilă auto, valabilă pe întreg teritoriul UE, pe baza unei prime unice; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

obligația ca autovehiculele să dețină o poliță de asigurare de răspundere civilă auto, valabilă pe întreg teritoriul UE, pe baza unei prime unice;

| — | sume minime asigurate, pe care trebuie să le furnizeze obligatoriu astfel de contracte de asigurare (statele membre pot solicita o acoperire mai mare la nivel național); |
| --- | --- |

—

sume minime asigurate, pe care trebuie să le furnizeze obligatoriu astfel de contracte de asigurare (statele membre pot solicita o acoperire mai mare la nivel național);

| — | interdicția ca statele membre să efectueze controale sistematice ale asigurării vehiculelor care staționează în mod obișnuit în alt stat membru; |
| --- | --- |

—

interdicția ca statele membre să efectueze controale sistematice ale asigurării vehiculelor care staționează în mod obișnuit în alt stat membru;

| — | obligația statelor membre de a crea fonduri de garantare pentru despăgubirea victimelor accidentelor cauzate de vehicule neasigurate sau neidentificate; |
| --- | --- |

—

obligația statelor membre de a crea fonduri de garantare pentru despăgubirea victimelor accidentelor cauzate de vehicule neasigurate sau neidentificate;

| — | protecția victimelor accidentelor auto într-un alt stat membru decât statul lor membru de reședință („victime implicate în accidente în străinătate”); |
| --- | --- |

—

protecția victimelor accidentelor auto într-un alt stat membru decât statul lor membru de reședință („victime implicate în accidente în străinătate”);

| — | dreptul titularilor de polițe de a obține de la asigurător o atestare privind istoricul daunelor din ultimii cinci ani. |
| --- | --- |

—

dreptul titularilor de polițe de a obține de la asigurător o atestare privind istoricul daunelor din ultimii cinci ani.

| 2.5. | În 2017, a fost efectuată o evaluare (3) a Directivei 2009/103/CE, în cadrul programului de lucru al Comisiei pentru 2016 și al planului de acțiune privind serviciile financiare din martie 2017 și, în același an, au fost pronunțate două hotărâri ale CJUE. Aceste elemente au determinat Comisia să adopte o poziție. |
| --- | --- |

2.5.

2.5.1.   Îmbunătățirea protecției victimelor accidentelor rutiere în cazul în care asigurătorul este insolvabil

| 2.5.1.1. | Comisia propune autorizarea unui organism, în fiecare stat membru, care să despăgubească părțile vătămate care își au reședința obișnuită pe teritoriul lor, cel puțin în limitele obligației de asigurare, pentru vătămările corporale sau pentru pagubele materiale cauzate de un vehicul asigurat, în cazul în care, în termen de trei luni, nu a fost furnizat un răspuns motivat la argumentele prezentate într-o cerere de despăgubire sau în cazul falimentului sau al lichidării organismului de asigurare sau de reasigurare. Sunt exceptate cazurile în care victima a prezentat deja o cerere de despăgubire în mod direct asigurătorului sau a inițiat o acțiune în justiție care este încă pendinte. |
| --- | --- |

2.5.1.1.

| 2.5.1.2. | Comisia prevede ca acest organism să poată beneficia de rambursare din partea organismului din țara de reședință a persoanei responsabile. |
| --- | --- |

2.5.1.2.

2.5.2.   Îmbunătățirea recunoașterii atestărilor privind istoricul daunelor, în special în context transfrontalier

| 2.5.2.1. | Directiva impune eliberarea unei atestări privind istoricul daunelor din contractul de asigurare auto pentru ultimii cinci ani. Asigurătorii nu au obligația de a o lua în considerare în momentul calculării primelor. |
| --- | --- |

2.5.2.1.

| 2.5.2.2. | Comisia recomandă standardizarea conținutului și a formei acestor atestări privind istoricul daunelor, care ar trebui să precizeze elementele care să permită adaptarea tarifelor în funcție de rata daunei și securizarea atestării. |
| --- | --- |

2.5.2.2.

2.5.3.   Controale ale asigurării pentru a combate conducerea fără asigurare

| 2.5.3.1. | Comisia recomandă utilizarea tehnologiilor de recunoaștere a plăcuțelor de înmatriculare pentru a controla vehiculele fără oprirea acestora, în cadrul unui sistem general de control național, procedură care nu împiedică libera circulație a persoanelor și a vehiculelor. |
| --- | --- |

2.5.3.1.

| 2.5.3.2. | Comisia precizează că această verificare a asigurării vehiculelor care intră pe teritoriul național necesită schimburi de date între statele membre. |
| --- | --- |

2.5.3.2.

2.5.4.   Armonizarea sumelor minime asigurate

| 2.5.4.1. | În plus, Comisia observă că nivelurile minime ale despăgubirii variază de la o țară la alta, în special ca urmare a faptului că țările nu au ajustat aceste niveluri în perioada de tranziție. Comisia recomandă armonizarea sumelor minime asigurate, însă fiecare stat membru poate impune praguri minime superioare. |
| --- | --- |

2.5.4.1.

2.5.5.   Domeniul de aplicare al directivei

| 2.5.5.1. | Integrând trei hotărâri ale CJUE (4), Comisia precizează domeniul de aplicare al obligației de asigurare de răspundere civilă auto, excluzând accidentele în care vehiculul a fost utilizat exclusiv în scopuri agricole: toate activitățile care corespund funcționării normale a unui vehicul, ca mijloc de transport pe un drum public sau pe un teren privat, indiferent dacă vehiculul staționează sau este în mișcare. |
| --- | --- |

2.5.5.1.

2.6.   Coerența cu alte politici ale Uniunii

| 2.6.1. | Comisia subliniază că propunerile sale țin cont de libera circulație a persoanelor și a bunurilor și de principiile pieței interne, garantând libertatea de a presta servicii și libertatea de stabilire a asigurătorilor. |
| --- | --- |

2.6.1.

3.   Observații

| 3.1. | CESE salută propunerile Comisiei de modificare a Directivei privind „Asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi”. Propunerea de directivă este rezultatul experiențelor practice prevăzute în cadrul legislativ, dar și al evaluării impactului și al consultărilor publice sau al integrării jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Îmbunătățirea protecției victimelor accidentelor rutiere în cazul în care asigurătorul este insolvabil

| 3.2.1. | Comitetul consideră pertinentă propunerea de despăgubire a victimelor de către organismul din statul membru de reședință, pentru a compensa nerespectarea obligațiilor de către asigurător sau în cazul nefurnizării unui răspuns motivat într-un termen rezonabil, și salută faptul că organismul din țara de reședință a victimei poate solicita reparații financiare organismului din țara terță de reședință a persoanei asigurate responsabile. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Având în vedere că propunerea de directivă exclude totuși despăgubirea victimei de către organismul de administrare în cazul în care aceasta a contactat în mod direct asigurătorul sau dacă o procedură judiciară se află în curs de desfășurare, Comitetul recomandă ca această excludere să nu se aplice în următoarele cazuri:






  — | dacă, între timp, apare o dificultate economică (faliment, lichidare) a asigurătorului; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

dacă, între timp, apare o dificultate economică (faliment, lichidare) a asigurătorului;

| — | în cazul retragerii autorizației de către autoritățile de supraveghere; |
| --- | --- |

—

în cazul retragerii autorizației de către autoritățile de supraveghere;

| — | dacă victima autorizează subrogarea organismului în exercitarea căilor de atac pentru a fi despăgubită foarte repede. |
| --- | --- |

—

dacă victima autorizează subrogarea organismului în exercitarea căilor de atac pentru a fi despăgubită foarte repede.

Comitetul recomandă ca nivelul de reparare a prejudiciului (clasificarea prejudiciilor) să corespundă celui mai favorabil pentru victimă, aplicat în țara în care s-a produs accidentul sau în țara de reședință.

3.3.   Îmbunătățirea recunoașterii atestărilor privind istoricul daunelor, în special în context transfrontalier

| 3.3.1. | Comitetul salută emiterea sistematică a unei atestări standardizate privind istoricul daunelor, care să certifice existența sau absența daunelor în ultimii cinci ani. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Comitetul recomandă să se precizeze, în plus, numele conducătorului auto implicat și gradul său de responsabilitate în producerea accidentului (totală, parțială sau nulă). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Comitetul pune în discuție conținutul atestării în cadrul unei legislații naționale care s-ar aplica unui vehicul, indiferent de conducătorul auto al acestuia, versus o legislație care prevede asigurarea unui vehicul cu un conducător auto declarat, căruia să i se aplice tarife în funcție de profilul individual de risc și de rata daunei, sau a titularului permisului de conducere, indiferent de vehiculul utilizat. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Comitetul pune totuși în discuție situația autovehiculelor fără conducători auto sau, eventual, noțiunea de „conducător auto” în ceea ce privește răspunderea, atunci când autovehiculul este dirijat de la distanță. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Comitetul subliniază faptul că Comisia nu prevede să legifereze cu privire la fraudarea documentelor legată de atestările privind istoricul daunelor sau de certificatele de asigurare. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Comitetul solicită Comisiei să impună eliberarea certificatelor de asigurare și a atestărilor privind istoricul daunelor pe suport securizat și să permită, pentru verificarea valabilității acestora, utilizarea unei baze de date interconectate, care să poată fi consultată de forțele de ordine. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Comitetul constată că Comisia nu menționează finanțarea introducerii acestor sisteme de interconectare la nivel transfrontalier. |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   Controale privind asigurarea pentru a combate conducerea fără asigurare

| 3.4.1. | Comitetul salută propunerea de utilizare a tehnologiilor de recunoaștere a plăcuțelor de înmatriculare pentru a controla vehiculele fără imobilizarea acestora, în condițiile în care controalele efectuate fac parte dintr-un sistem național general de controale, nu sunt discriminatorii și nu necesită oprirea vehiculului. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | În schimb, Comisia nu menționează deloc situația în care se vor afla vehiculele identificate ca fiind neprotejate printr-un contract de asigurare. Comitetul recomandă imobilizarea vehiculului până la eliberarea unui certificat de asigurare valabil sau cu un termen de valabilitate mai mic de o lună. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Comisia precizează că această verificare a asigurării vehiculelor la intrarea pe teritoriul național necesită schimburi de date între statele membre și că este necesară garantarea drepturilor, a libertăților și a intereselor legitime ale persoanelor vizate de aceste date, în temeiul Regulamentului general privind protecția datelor (RGPD). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Cu toate acestea, Comisia nu se pronunță asupra operatorului care administrează datele și nici asupra finanțării costurilor de creare și de gestionare a unei baze de date interconectate privind contractele de asigurare valabile sau a căror perioadă de valabilitate a expirat. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Armonizarea sumelor minime asigurate

| 3.5.1. | Comitetul este de acord cu analiza Comisiei privind pragurile minime neuniforme și, mai ales, neconforme, care se situează sub pragurile stabilite de directivă în aproape jumătate din statele membre ale UE. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Dincolo de simpla recomandare de armonizare a pragurilor (5), Comitetul recomandă Comisiei să stabilească un nou termen-limită pentru punerea în aplicare, care ar putea fi sfârșitul anului 2019, pentru a finaliza stabilirea pragurilor minime pentru despăgubiri, dat fiind că termenul-limită inițial a fost deja depășit. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Comitetul recomandă ca nivelul de reparare a prejudiciului (clasificarea prejudiciilor) să corespundă celui mai favorabil pentru victimă, aplicat în țara în care s-a produs accidentul sau în țara de reședință. |
| --- | --- |

3.5.3.

3.6.   Domeniul de aplicare al directivei

| 3.6.1. | Comitetul salută clarificarea noțiunii de mijloc de transport utilizat pe teren public sau privat, în staționare sau în mișcare, cu exceptarea cazurilor în care vehiculul a fost utilizat exclusiv în scopuri agricole. Cu toate acestea, este necesar să se garanteze că vehiculele agricole care circulă pe drumuri publice intră sub incidența directivei. |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   Coerența cu dispozițiile deja existente în domeniul de politică vizat

| 3.7.1. | Comitetul subliniază, de asemenea, că propunerile Comisiei țin cont de libera circulație a persoanelor și a bunurilor și de principiile pieței interne, garantând libertatea de a presta servicii și libertatea de stabilire a asigurătorilor. |
| --- | --- |

3.7.1.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-247-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

1

(2)  JO L 263, 7.10.2009, p. 11.

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2017-3714481_ro

3

(4)  Hotărârile în cauzele Vnuk (2014, C-162/13), Rodrigues de Andrade (2017, C-514/16) și Torreiro (2017, C-334/16).

4

(5)  Directiva 84/5/CEE, modificată de Directiva 2005/14/CE.

5

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/90 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/90

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele pentru omologarea de tip a autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate unor astfel de vehicule, în ceea ce privește siguranța generală a acestora și protecția ocupanților vehiculului și a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor, de modificare a Regulamentului (UE) 2018/... și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 78/2009, (CE) nr. 79/2009 și (CE) nr. 661/2009

[COM(2018) 286 final – 2018/0145 COD]

(2018/C 440/14)

| Raportor: | domnul Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Raymond HENCKS

| Sesizare | Parlamentul European, 28.5.2018
  Consiliul, 4.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Comisia competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 4.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 193/1/2 |

Sesizare

Parlamentul European, 28.5.2018

Consiliul, 4.6.2018

Temei juridic

Articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Comisia competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

4.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

193/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În ultimele decenii, siguranța rutieră în Uniunea Europeană s-a îmbunătățit în mod considerabil datorită consolidării codului rutier, a cerințelor privind comportamentul conducătorilor auto și a condițiilor de muncă și de formare a conducătorilor auto profesioniști, datorită îmbunătățirii infrastructurilor rutiere și a performanțelor serviciilor de intervenție în caz de urgență, precum și înăspririi cerințelor legislative ale UE în ceea ce privește siguranța vehiculelor, la care industria auto a știut să răspundă întotdeauna prin soluții tehnice inovatoare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Cu toate acestea, numărul deceselor rezultate în urma accidentelor rutiere în UE depășește în continuare, în mare măsură, obiectivul stabilit de UE în Cartea albă privind transporturile din 2011, în special în ceea ce privește apropierea de obiectivul „zero decese” până în 2050 și reducerea la jumătate a numărului de accidente rutiere mortale până în 2020. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Majoritatea accidentelor rutiere sunt exclusiv rezultatul erorii umane, cel mai adesea legată de viteza excesivă, de distragerea atenției sau de conducerea sub influența alcoolului. Prin urmare, va fi necesar ca cetățenii UE să fie încurajați și chiar constrânși să își asume responsabilitatea principală pentru propria lor siguranță și pentru siguranța celorlalți utilizatori ai drumurilor din Uniune, adoptând un comportament adecvat. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ar trebui adoptată, așadar, o abordare integrată a siguranței rutiere, care să vizeze comportamentul conducătorilor auto, condițiile de lucru și competențele conducătorilor auto profesioniști, precum și infrastructurile. Sistemele de siguranță prevăzute la bordul vehiculelor, capabile să prevină sau să corecteze erorile umane sunt un alt factor esențial în ceea ce privește siguranța. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE salută intenția Comisiei de a introduce, în mod obligatoriu, pentru toate vehiculele, o nouă serie de măsuri de siguranță avansate, sub forma unor echipamente standard pentru vehiculele rutiere, în special sisteme de monitorizare a presiunii în pneuri, de asistență inteligentă pentru viteză, de monitorizare a somnolenței și a atenției conducătorului auto, de recunoaștere a stării de distragere a atenției acestuia, de detectare a marșarierului, de semnal pentru oprirea de urgență și de frânare de urgență. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este de acord și cu faptul că vehiculele grele de transport de mărfuri și autobuzele trebuie să fie dotate, în mod obligatoriu, cu un sistem de detectare și avertizare a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor în imediata apropiere a vehiculului pe partea din față și pe cea care corespunde direcției de mers, precum și cu faptul că acestea trebuie să fie proiectate și construite astfel încât să îmbunătățească observarea utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor din poziția scaunului conducătorului auto și să fie dotate cu un sistem de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație. În plus, CESE salută obligația suplimentară privind proiectarea și construirea de autobuze care să fie accesibile și persoanelor cu mobilitate redusă, inclusiv utilizatorilor de scaune rulante. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Cu toate acestea, CESE se întreabă de ce Comisia nu impune sistemele antidemaraj cu etilotest și se limitează să prevadă numai facilitarea instalării unor astfel de sisteme. CESE consideră că montarea unui etilotest trebuie să fie o obligație, și nu o opțiune. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În plus, CESE recomandă să se prevadă un dispozitiv de înregistrare a evenimentelor (accidentelor) și în cazul camioanelor, al vehiculelor grele de transport marfă și al autobuzelor, având în vedere că, deși tahografele furnizează deja o parte din datele referitoare la conducere, ele nu memorează datele esențiale în timpul și după producerea unui accident. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În sfârșit, CESE își exprimă regretul cu privire la faptul că sistemele de siguranță mai stricte decât cele impuse de legislația europeană, pe care producătorii le instalează în mod voluntar, se limitează adesea numai la modelele de vârf, în detrimentul modelelor mai ieftine, pentru care măsurile de securitate avansate nu sunt obligatorii. În consecință, nu toți cetățenii UE au acces la autoturisme care oferă același nivel de siguranță. Pentru a remedia acest lucru, CESE recomandă Comisiei Europene ca, în ceea ce privește reglementarea și, ca regulă generală, să impună adaptarea normelor europene la evoluțiile tehnologice într-un termen mai scurt. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Acest lucru este valabil și pentru vehiculele grele de transport de mărfuri și pentru autobuze, în special în ceea ce privește sistemul de detectare și avertizare a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor în imediata apropiere a vehiculului pe partea din față și pe cea care corespunde direcției de mers, a cărui instalare este prevăzută de propunerea de regulament examinată aici, dar care ar trebui, de asemenea, să devină obligatorie într-un termen mai scurt. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Introducere

| 2.1. | În ultimele decenii, siguranța rutieră în Uniunea Europeană s-a îmbunătățit în mod semnificativ, în principal datorită sistemelor de siguranță prevăzute la bordul autoturismelor, îmbunătățirii infrastructurilor rutiere, consolidării dispozițiilor din cadrul codului rutier, campaniilor de sensibilizare a conducătorilor auto, precum și vitezei de reacție și competenței serviciilor de intervenție în caz de urgență. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cu toate acestea, persistă diferențe semnificative între diferitele state membre, în pofida eforturilor depuse de Comisia Europeană care, prin intermediul diferitelor sale programe și orientări, urmărește armonizarea normelor de siguranță în întreaga Uniune Europeană. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Astfel, de exemplu:






  — | semnalizarea rutieră și vârsta minimă pentru a conduce nu sunt peste tot aceleași; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

semnalizarea rutieră și vârsta minimă pentru a conduce nu sunt peste tot aceleași;

| — | utilizarea telefonului mobil la volan cu ajutorul unui kit „mâini libere” este permisă în unele țări; |
| --- | --- |

—

utilizarea telefonului mobil la volan cu ajutorul unui kit „mâini libere” este permisă în unele țări;

| — | nivelul maxim admis al concentrației de alcool din sânge variază, în funcție de statele membre, de la o toleranță zero la o anumită abordare permisivă; |
| --- | --- |

—

nivelul maxim admis al concentrației de alcool din sânge variază, în funcție de statele membre, de la o toleranță zero la o anumită abordare permisivă;

| — | limitele de viteză diferă; |
| --- | --- |

—

limitele de viteză diferă;

| — | echipamentele de siguranță impuse pentru bicicliști (căști) și pentru automobiliști (veste de securitate fluorescente, triunghi de avertizare pentru pericole, trusă de prim ajutor, extinctor) nu sunt peste tot aceleași. |
| --- | --- |

—

echipamentele de siguranță impuse pentru bicicliști (căști) și pentru automobiliști (veste de securitate fluorescente, triunghi de avertizare pentru pericole, trusă de prim ajutor, extinctor) nu sunt peste tot aceleași.

| 2.4. | În 2017, 25 300 de persoane și-au pierdut viața în accidente rutiere pe teritoriul UE, ceea ce înseamnă o scădere de 2 % pe an (1), scădere insuficientă pentru reducerea semnificativă a numărului de accidente rutiere mortale (2), în vederea apropierii de obiectivul „zero decese” până în 2050 în domeniul transportului rutier. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Aproximativ 135 000 de persoane au suferit vătămări grave anul trecut (3), printre care numeroși pietoni, bicicliști și motocicliști, considerați de Comisie ca fiind utilizatori deosebit de „vulnerabili”. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Potrivit Comisiei Europene, costul socioeconomic al accidentelor rutiere este estimat la 120 de miliarde de euro pe an (tratamente medicale, incapacitate de muncă etc.). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Propunerea Comisiei

| 3.1. | Prezenta inițiativă face parte din al treilea pachet privind mobilitatea din seria „Europa în mișcare”, prin care se urmărește atât ca mobilitatea europeană să devină mai sigură și mai accesibilă, industria europeană să devină mai competitivă, locurile de muncă europene să devină mai sigure, cât și o mai bună adaptare la imperativul de combatere a schimbărilor climatice, în special prin consolidarea cerințelor de siguranță în vehiculele rutiere. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Având în vedere că dispozițiile actuale privind procedura de omologare UE de tip a vehiculelor din cadrul reglementărilor privind siguranța pietonilor și siguranța hidrogenului sunt, în mare măsură, depășite de evoluțiile tehnologice, Regulamentele (CE) nr. 78/2009 (protecția pietonilor), (CE) nr. 79/2009 (autovehicule pe bază de hidrogen) și (CE) nr. 661/2009 (cerințe de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor) sunt abrogate și înlocuite cu dispozițiile echivalente din regulamentele ONU și cu amendamentele la acestea pentru care Uniunea a votat favorabil sau pe care Uniunea le aplică, în conformitate cu Decizia 97/836/CE. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În general, domeniul de aplicare al Regulamentului general privind siguranța generală a vehiculelor (GSR) este păstrat, dar, la nivelul elementelor de siguranță aplicabile în prezent la autovehicule și al excepțiilor aferente, domeniul de aplicare este extins pentru a include toate categoriile de vehicule și pentru a elimina excepțiile legate de vehiculele sportive utilitare SUV (sport utility vehicle) și de camionete. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Proiectul de regulament stabilește cerințele tehnice generale pentru omologarea de tip a vehiculelor, a sistemelor, a componentelor și a unităților tehnice separate și furnizează o listă de domenii de siguranță pentru care normele detaliate sunt dezvoltate în continuare (sau trebuie să fie dezvoltate) în legislația secundară. Toate regulamentele ONU privind siguranța rutieră care se aplică în mod obligatoriu în UE sunt incluse într-o anexă la proiectul de regulament care face obiectul prezentului aviz. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Prezenta propunere prevede delegarea către Comisie a competenței de a modifica și stabili norme și specificații tehnice prin acte delegate. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Domeniul de aplicare actual al cerinței care prevede ca autoturismele să fie dotate cu un sistem de monitorizare a presiunii în pneuri este extins la toate categoriile de vehicule. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Se prevede introducerea obligatorie, pentru toate vehiculele, a unei serii de elemente de siguranță avansate, precum sistemul de asistență inteligentă pentru viteză, sistemele de monitorizare a somnolenței și a atenției conducătorului auto sau de recunoaștere a stării de distragere a atenției acestuia, detectarea marșarierului, semnalul pentru oprirea de urgență, sistemul avansat de frânare de urgență și sistemul antidemaraj cu etilotest. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În plus, va trebui ca autoturismele și vehiculele utilitare ușoare să fie dotate cu:






  — | un dispozitiv de înregistrare a datelor privind evenimentele (accidentele); |
| --- | --- | --- |

3.8.

—

un dispozitiv de înregistrare a datelor privind evenimentele (accidentele);

| — | un sistem de menținere a benzii de circulație; și |
| --- | --- |

—

un sistem de menținere a benzii de circulație; și

| — | protecție frontală proiectată și construită astfel încât să asigure o zonă de protecție la impact frontal extinsă pentru utilizatorii vulnerabili ai drumurilor. |
| --- | --- |

—

protecție frontală proiectată și construită astfel încât să asigure o zonă de protecție la impact frontal extinsă pentru utilizatorii vulnerabili ai drumurilor.

Camioanele și vehiculele grele de transport de mărfuri (categoriile N2 și N3), precum și autobuzele (categoriile M2 și M3) trebuie să fie dotate cu:

| — | un sistem de detectare și avertizare a prezenței utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor în imediata apropiere a vehiculului pe partea din față și pe cea care corespunde direcției de mers și să fie proiectate și construite astfel încât să îmbunătățească observarea utilizatorilor vulnerabili ai drumului din poziția scaunului conducătorului auto; și |
| --- | --- |

—

un sistem de detectare și avertizare a prezenței utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor în imediata apropiere a vehiculului pe partea din față și pe cea care corespunde direcției de mers și să fie proiectate și construite astfel încât să îmbunătățească observarea utilizatorilor vulnerabili ai drumului din poziția scaunului conducătorului auto; și

| — | un sistem de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație. |
| --- | --- |

—

un sistem de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație.

În plus, autobuzele trebuie proiectate și construite astfel încât să fie accesibile persoanelor cu mobilitate redusă, inclusiv utilizatorilor de scaune rulante.

Vehiculele pe bază de hidrogen trebuie să respecte cerințele stabilite în anexa V la regulamentul examinat aici.

În ceea ce privește vehiculele automatizate, trebuie să fie dezvoltate în continuare norme detaliate și dispoziții tehnice ca bază pentru implementarea vehiculelor automatizate.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE felicită Comisia pentru demersul său privind introducerea, în mod obligatoriu, a unei serii de măsuri de siguranță avansate sub forma unor echipamente standard pentru vehiculele rutiere. Cu toate acestea, CESE consideră că trebuie reamintit faptul că, pe lângă revizuirile standardelor minime obligatorii pentru autoturismele noi vândute pe piața europeană, este necesar ca cetățenii UE să fie încurajați sau chiar constrânși să-și asume responsabilitatea principală, printr-un comportament adecvat, pentru siguranța proprie și a celorlalți utilizatori ai drumurilor din UE. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În sine, noile măsuri privind elementele de siguranță la bordul vehiculelor, oricât de utile și de indispensabile ar fi, riscă să aibă un efect limitat asupra reducerii prevăzute a accidentelor rutiere grave, în absența altor măsuri complementare privitoare la comportamentul utilizatorilor, condițiile de muncă și competențele conducătorilor auto profesioniști, precum și a măsurilor destinate infrastructurii rutiere. Persistența unui număr mare de accidente rutiere care au ca rezultat un număr ridicat de decese și de vătămări grave necesită o ajustare suplimentară dinamică a politicii privind siguranța rutieră care, pe lângă consolidarea cerințelor legate de dispozitivele de siguranță în vehiculele rutiere și de măsurile preventive, ar trebui să aibă în vedere și măsuri disuasive pentru toți cei care nu respectă normele și care pun în pericol viața lor și a altora. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ESE consideră că, deși tehnologiile de interacțiune între conducătorii auto, precum și sistemele de transport inteligente (STI) trebuie promovate, nu ne putem aștepta ca mobilitatea viitoare, în special a sistemelor de transport inteligente și de conducere pe deplin automatizată, să facă față, pe termen scurt și mediu, provocărilor care apar în prezent. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Potrivit Comisiei, cadrul revizuit va fi mai bine adaptat pentru a îmbunătăți protecția utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor. Articolul 3 alineatul (1) din regulament definește utilizatorul vulnerabil ca fiind un „utilizator al drumului care utilizează un vehicul cu două roți motorizat sau un utilizator nemotorizat al drumului, precum un biciclist sau un pieton”. CESE consideră că această definiție nu acoperă în mod necesar toate categoriile cu „grad ridicat de risc”, printre altele, persoanele cu o fragilitate intrinsecă datorată vârstei (copii, persoane în vârstă) sau invalidității. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Este bine cunoscut faptul că riscurile cu care se confruntă utilizatorii drumurilor sunt, în principal, provocate de comportamentul conducătorilor auto (excesul de viteză, abuzul de alcool sau de droguri, utilizarea de dispozitive electronice portabile în timpul conducerii unui vehicul, momente de distragere a atenției, starea psihică a conducătorilor auto, timpul de conducere prea îndelungat, nerespectarea perioadelor de odihnă) și de infrastructurile inadecvate (lipsa facilităților pentru pietoni, lipsa iluminării adaptate în funcție de situație). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Prin urmare, CESE aprobă dispoziția Comisiei care, pentru a preveni o parte dintre aceste pericole, impune ca autoturismele noi să fie prevăzute, în mod sistematic, cu:






  — | un sistem adaptiv și inteligent de adaptare a vitezei care, pe lângă aspectul legat de siguranță, stimulează conducerea în condiții de economie de carburant și, prin urmare, reducerea poluării; |
| --- | --- | --- |

4.6.

—

un sistem adaptiv și inteligent de adaptare a vitezei care, pe lângă aspectul legat de siguranță, stimulează conducerea în condiții de economie de carburant și, prin urmare, reducerea poluării;

| — | un sistem de monitorizare a presiunii în pneuri; |
| --- | --- |

—

un sistem de monitorizare a presiunii în pneuri;

| — | sisteme avansate de monitorizare pentru somnolența șoferului și recunoașterea distragerii. |
| --- | --- |

—

sisteme avansate de monitorizare pentru somnolența șoferului și recunoașterea distragerii.

| 4.7. | Cu toate acestea, CESE se întreabă de ce propunerea de regulament nu impune sistemele antidemaraj cu etilotest și se limitează să prevadă facilitarea instalării unor astfel de sisteme. Potrivit unui studiu realizat de „Verband der TÜV e.V” (4), 11 % dintre accidentele care au avut loc în 2016 se datorează conducătorilor auto aflați sub influența alcoolului. Având în vedere faptul că numărul cazurilor nedepistate de conducere sub influența alcoolului este de 1 la 600, numărul accidentelor rezultate ca urmare a abuzului de alcool este estimat la peste 25 %. CESE consideră că montarea unui etilotest nu ar trebui să fie limitată numai la recidiviștii al căror permis este suspendat prin hotărârea unei instanțe pentru conducere sub influența alcoolului sau sub influența drogurilor, ci ar trebui să fie general obligatorie. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE recomandă să se prevadă un dispozitiv de înregistrare a evenimentelor (accidentelor) și în cazul camioanelor și al autobuzelor, având în vedere că, deși tahografele cu care sunt prevăzute aceste vehicule furnizează deja o parte din date privind conducerea, acestea nu memorează datele esențiale în timpul și după producerea unui accident. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Conform evaluării impactului realizate de Comisie, publicată în anexa propunerii de regulament, pe parcursul unei perioade de 16 ani, introducerea noilor elemente de siguranță analizate ar trebui să contribuie la reducerea accidentelor mortale cu până la 24 794 de cazuri și a vătămărilor grave cu până la 140 740 de cazuri. CESE se întreabă dacă astfel de estimări care mimează exactitatea nu riscă să fie considerate puțin credibile și să afecteze valoarea adăugată a studiului de impact. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | În sfârșit, CESE atrage atenția asupra faptului că producătorii dezvoltă, în mod voluntar, vehicule cu standarde mai ridicate de siguranță decât cele impuse de legislația europeană. Din nefericire, aceste îmbunătățiri sunt adesea limitate la modelele de vârf de pe piețele principale ale statelor membre, în detrimentul modelelor mai ieftine, pentru care măsurile de siguranță avansate nu au caracter obligatoriu. În consecință, nu toți cetățenii UE au acces la autoturisme care oferă același nivel de siguranță. Pentru a remedia acest lucru, CESE recomandă Comisiei Europene să impună adaptarea normelor europene la evoluțiile tehnologice într-un termen mai scurt.
  Acest lucru este valabil și pentru vehiculele grele de transport de mărfuri și pentru autobuze, în special în ceea ce privește sistemul de detectare și avertizare a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor în imediata apropiere a vehiculului pe partea din față și pe cea care corespunde direcției de mers (unghiul mort), a cărui instalare ar trebui, de asemenea, să devină obligatorie într-un termen mai scurt. |
| --- | --- |

4.10.

Acest lucru este valabil și pentru vehiculele grele de transport de mărfuri și pentru autobuze, în special în ceea ce privește sistemul de detectare și avertizare a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor în imediata apropiere a vehiculului pe partea din față și pe cea care corespunde direcției de mers (unghiul mort), a cărui instalare ar trebui, de asemenea, să devină obligatorie într-un termen mai scurt.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Comunicatul de presă al Comisiei din 10 aprilie 2018 IP/18/2761.

1

(2)  Comunicatul de presă al Comisiei din 10 aprilie 2018 IP/18/2761.

2

(3)  Comunicatul de presă al Comisiei din 10 aprilie 2018 IP/18/2761.

3

(4)  https://etsc.eu/wp-content/uploads/5_VdTÜV_DeVol_Brussels.PPT_17.06.18.pdf

4

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/95 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/95

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de completare a legislației UE în materie de omologare de tip în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune

[COM(2018) 397 final – 2018/0220 (COD)]

(2018/C 440/15)

| Raportor: | domnul Séamus BOLAND |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Séamus BOLAND

| Sesizare | Parlamentul European, 2.7.2018
  Consiliu, 03/07/2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 4.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 198/0/7 |

Sesizare

Parlamentul European, 2.7.2018

Consiliu, 03/07/2018

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

4.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

198/0/7

1.   Concluzii

| 1.1. | CESE salută propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de completare a legislației UE în materie de omologare de tip în ceea ce privește retragerea Regatului Unit din Uniune. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că propunerea se axează pe măsurile practice necesare pentru a aborda consecințele reale asupra sectorului producției și distribuției de automobile și asupra consumatorilor, ca urmare a modificărilor juridice inevitabile în materie de omologări de tip emise de autoritățile din Regatul Unit pe baza legislației UE. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În acest context, CESE consideră că această propunere ar trebui să funcționeze ca un model pentru multe alte acorduri similare pe care le impune Brexitul. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE recomandă ca un acord privind prezenta propunere să recunoască faptul că aplicarea deplină a noului sistem necesită în prealabil un interval de timp rezonabil. În general, 29 martie este un termen limită prea restrictiv și ar trebui extins, conform unor modalități definite de comun acord de Regatul Unit și de UE. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE acceptă că, în urma ieșirii Regatului Unit din UE, autoritățile de omologare de tip nu mai pot certifica vehicule în temeiul legislației UE și că producătorii din Regatul Unit vor avea obligația de a solicita aprobare din partea oricăreia dintre cele 27 de agenții din UE. Luând act de faptul că guvernul Regatului Unit consideră că agenția sa ar trebui recunoscută, după criterii internaționale, ca agenție de omologare de tip, CESE recomandă să se clarifice orice confuzie legată de acest aspect. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE constată că această propunere va fi pusă în aplicare în parametrii stabiliți în acordul general de încetare a calității de stat membru, care face obiectul negocierilor. Prin urmare, recomandă ca această propunere să nu fie denaturată în niciun fel. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE ia act de faptul că, în cadrul UE, pot exista modificări și amendamente ale directivelor determinate de noile tehnologii, noile informații etc. Prin urmare, recomandă să se asigure, în cadrul acordurilor, flexibilitatea necesară, astfel încât negocierile să se desfășoare în condiții corespunzătoare. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE recomandă ca toate acordurile globale privind comerțul și încetarea calității de stat membru să țină seama de piața enormă care există în UE și Regatul Unit și ca toate acordurile să asigure că nu se produce o perturbare cu efecte nocive a acestei piețe. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE recomandă cu insistență ca sistemele necesare de informații, cursurile de formare și serviciile de consultanță să dispună de resurse adecvate și să fie puse în mod transparent la dispoziția tuturor componentelor sectorului, inclusiv a consumatorilor și a părților interesate din domeniul mediului. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE este de acord cu faptul că, deși „drepturile fundamentale” nu sunt afectate de prezenta propunere, drepturile consumatorilor vor fi întotdeauna un motiv de preocupare și recomandă, în consecință, ca acest lucru să fie recunoscut în procesul de punere în aplicare. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Dispoziții generale

| 2.1. | La 23 iunie 2016, în urma unui referendum privind apartenența la UE, Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord a decis să se retragă din Uniunea Europeană. Această decizie include Gibraltarul. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Regatul Unit a prezentat, la 29 martie 2017, notificarea intenției sale de a se retrage din Uniune în temeiul articolului 50 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Acest pas a declanșat un proces de negociere privind încetarea calității de stat membru al UE, în vederea gestionării cu succes a unor noi și complexe dispozitive juridice. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | După încheierea acordului, se preconizează că, începând din 30 martie 2019, Regatul Unit nu va mai fi membru al UE și va deveni o țară terță, cu excepția cazului în care acordul propune o nouă dată de intrare în vigoare. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Se admite faptul că, odată cu retragerea Regatului Unit, va fi necesar să se rezolve numeroase probleme practice legate de reglementarea UE în materie de bunuri și servicii. În special, agențiile de omologare de tip situate în Regatul Unit nu vor mai avea un rol de reglementare la nivelul UE după data încetării calității de stat membru. Acest lucru are, la rândul său, consecințe asupra reglementării existente și viitoare privind mărfurile, inclusiv cele deja omologate. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ar trebui totuși remarcat faptul că poziția exactă a Regatului Unit în ceea ce privește agenția britanică de omologare de tip va face obiectul acordului general, în prezent în curs de negociere. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Printre numeroasele consecințe, se va număra întreruperea lanțurilor de aprovizionare cu diverse produse, care sunt ajustate în mod foarte precis pentru a livra bunuri la timp și într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor în toate statele membre, inclusiv în Regatul Unit. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Propunerea are pe deplin în vedere, de asemenea, nevoia de a menține toate standardele de calitate și de a garanta că standardele de mediu și cele privind consumatorii nu sunt afectate. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Prezenta propunere ar putea servi drept model pentru alte acorduri similare și, în acest context, este esențial să se bucure de sprijinul tuturor părților interesate și al publicului larg. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ea declară că nu există consecințe asupra protecției drepturilor fundamentale. Cu toate acestea, CESE dorește să sublinieze că modificarea structurilor de reglementare care au legătură cu produsele va avea întotdeauna implicații asupra consumatorilor. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Prezentul aviz se va concentra pe situația sistemului de omologare de tip a motoarelor, vehiculelor utilizate în transportul de mărfuri, precum și a motoarelor destinate utilajelor fixe. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Sinteza propunerii Comisiei

| 3.1. | Propunerea Comisiei încearcă să rezolve problema cadrului legislativ al UE care reglementează sistemul de omologare de tip aplicabil anumitor produse, dar care nu se va mai aplica Regatului Unit odată cu încetarea apartenenței la Uniune. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Mai precis, și sub rezerva unor dispoziții tranzitorii care ar putea figura în acordul de încetare a calității de stat membru, propunerea Comisiei menționează următoarele texte legislative care vor fi afectate:






  — | Directiva 2007/46/CE privind omologarea de tip a autovehiculelor și remorcilor (urmează să fie înlocuită de un regulament aplicabil începând cu 1 septembrie 2020); |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

Directiva 2007/46/CE privind omologarea de tip a autovehiculelor și remorcilor (urmează să fie înlocuită de un regulament aplicabil începând cu 1 septembrie 2020);

| — | Regulamentul (UE) nr. 168/2013 privind omologarea de tip pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri; |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 168/2013 privind omologarea de tip pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri;

| — | Regulamentul (UE) nr. 167/2013 privind omologarea de tip pentru vehiculele agricole și forestiere; |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 167/2013 privind omologarea de tip pentru vehiculele agricole și forestiere;

| — | Regulamentul (UE) 2016/1628 privind omologarea de tip pentru motoarele pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2016/1628 privind omologarea de tip pentru motoarele pentru echipamentele mobile fără destinație rutieră.

| 3.3. | De asemenea, propunerea clarifică faptul că autoritatea de omologare de tip existentă în Regatul Unit nu va mai fi în măsură să exercite acest rol în temeiul legislației UE. Prin urmare, pentru a asigura în continuare conformitatea cu legislația UE și pentru menținerea accesului pe piețele europene, producătorii care au obținut omologări în Regatul Unit vor avea nevoie de noi omologări, obținute de la oricare dintre autoritățile de omologare de tip din UE-27, inclusiv pentru produsele aflate deja în producție. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Consecințele vor fi considerabile în ce privește viitorul rol al autorității de omologare de tip a Regatului Unit și, totodată, există motive serioase de îngrijorare în ce privește viitorul industriei constructoare de vehicule din Regatul Unit și, pe de altă parte, din UE. Acestea se referă în principal la insecuritatea juridică a omologărilor de tip din UK și la fragilizarea unuia dintre principiile de bază ale regulamentului, și anume menținerea coerenței juridice în întreaga Uniune Europeană. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Propunerea urmărește să remedieze aceste probleme prin modificarea temporară a normelor existente, astfel încât producătorii afectați să poată obține, cu dificultăți minime, omologări de la oricare autoritate din UE-27. Principale elemente ale acesteia sunt:






  — | le permite explicit producătorilor respectivi să solicite unei autorități de omologare UE-27 de tip omologări noi pentru tipurile existente; |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

le permite explicit producătorilor respectivi să solicite unei autorități de omologare UE-27 de tip omologări noi pentru tipurile existente;

| — | face să nu mai fie necesară repetarea testelor care au stat la baza omologărilor de tip din Regatul Unit, deoarece serviciul tehnic nu a fost desemnat și notificat anterior de autoritatea de omologare UE-27 de tip; |
| --- | --- |

—

face să nu mai fie necesară repetarea testelor care au stat la baza omologărilor de tip din Regatul Unit, deoarece serviciul tehnic nu a fost desemnat și notificat anterior de autoritatea de omologare UE-27 de tip;

| — | prevede că aceste omologări pot fi acordate în situația în care sunt îndeplinite cerințele pentru noile vehicule, sisteme, componente și unități tehnice separate, mai curând decât cele pentru noile tipuri; |
| --- | --- |

—

prevede că aceste omologări pot fi acordate în situația în care sunt îndeplinite cerințele pentru noile vehicule, sisteme, componente și unități tehnice separate, mai curând decât cele pentru noile tipuri;

| — | propune să sprijine identificarea noilor autorități de omologare de tip pentru acele produse care sunt deja pe piață înainte de retragere, pentru a evita situația în care nicio autoritate nu este responsabilă pentru desfășurarea controalelor de conformitate în funcțiune sau pentru emiterea unei posibile rechemări viitoare. |
| --- | --- |

—

propune să sprijine identificarea noilor autorități de omologare de tip pentru acele produse care sunt deja pe piață înainte de retragere, pentru a evita situația în care nicio autoritate nu este responsabilă pentru desfășurarea controalelor de conformitate în funcțiune sau pentru emiterea unei posibile rechemări viitoare.

| 3.6. | Propunerea Comisiei recunoaște necesitatea de a proteja consumatorii sub aspectul siguranței vehiculelor și al menținerii standardelor de mediu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Propunerea clarifică faptul că activitatea autorităților de omologare de tip nu se sfârșește odată cu producerea sau introducerea pe piață a unui vehicul, a unui sistem, a unei componente sau a unei unități tehnice separate, ci se extinde pe mai mulți ani după introducerea pe piață a acestor produse. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Observații

| 4.1. | Producătorii de autoturisme cer certificate recente pentru modelele noi, care apar cam o dată la șapte ani, dar și pentru modificări semnificative de proiectare sau modificări ale motoarelor, care pot avea loc mai frecvent. În mod evident, acest lucru face și mai urgentă garantarea faptului că, după Brexit, se va realiza o realiniere flexibilă a mecanismelor de reglementare necesare pentru producție. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Circa 56 % din producția de vehicule a Regatului Unit care merge la export are ca destinație Europa, în timp ce numai aproximativ 7 % din exporturile de vehicule europene sunt destinate Regatului Unit. Cu toate acestea, datele care măsoară funcționarea pieței, precum cele referitoare la furnizarea de piese de schimb, dau de înțeles că există un set de măsuri mai complexe, care ar necesita un regim de reglementare mai armonizat. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE constată că efectul prezentei propuneri, chiar dacă ea a fost publicată, nu poate fi evaluat din cauza marii incertitudini care planează asupra actualelor negocieri dintre UE și Regatul Unit. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE consideră că propunerea este mai adaptată situației în care negocierile dintre Regatul Unit și UE se încheie cu succes și se ajunge la un acord care să permită punerea în aplicare a unor măsuri favorabile unor schimburi comerciale care să se desfășoare, într-o formă sau alta, în cadrul unei uniuni vamale și/sau al unei piețe unice. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE este de acord cu următoarea declarație, publicată de Camera Comunelor (al cincilea raport al sesiunii 2017-2019, intitulat „Impactul Brexitului asupra sectorului auto”): „este greu de prevăzut, dacă nu există un acord sau într-un scenariu tarifar al OMC, în ce măsură ar fi rentabil pentru întreprinderile multinaționale, care reprezintă cea mai mare parte a sectorului auto din Regatul Unit, să-și bazeze producția în Regatul Unit.” Prin urmare, în cazul unui scenariu „fără acord” („no deal”), propunerea va trebui revizuită în termeni care să garanteze că este suficient de solidă pentru a face față unui astfel de scenariu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Situația exactă în ce privește viitorul rol al organismului de omologare de tip din Regatul Unit încă nu a făcut obiectul unui acord între Regatul Unit și Uniunea Europeană. CESE consideră că soluționarea acestei chestiuni este esențială pentru reușita noului sistem de reglementare. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Provocări

| 5.1. | CESE salută obiectivele propunerii, în special, intenția de a reduce costurile suportate de sector, cauzate de întârzierile la frontieră și birocrația inutilă, garantând în același timp că se aplică cele mai înalte standarde. Cu toate acestea, CESE consideră că realizarea acestor obiective este o provocare enormă, având în vedere faptul că trebuie elaborat un întreg nou sistem de reglementare. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Totodată, CESE constată și că un astfel de regim va contribui în mod inevitabil la creșterea costurilor, în special ca urmare a faptului că Regatul Unit va deveni o țară terță și, ca și în cazul celorlalte, va fi supus unor dispoziții diferite. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Unele aspecte acoperite de regulamente precum mediul, drepturile consumatorilor, calitatea produselor etc., fac deseori obiectul unor inovații sau modificări ale legislației interne a UE, precum și al directivelor în curs de elaborare. CESE consideră că atât UE, cât și Regatul Unit vor trebui să asigure faptul că acordul privind regimul de reglementare va fi suficient de flexibil pentru a face față acestei situații, generând cât mai puține perturbări. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | În cadrul UE, procesul de producție și distribuție de vehicule a evoluat la un nivel ridicat de integrare. Există multe lanțuri de aprovizionare active, complexe și eficiente, care, în opinia tuturor experților și a CESE, vor trece prin schimbări radicale ca urmare a încetării apartenenței Regatului Unit la UE. De asemenea, CESE consideră că aceste perturbări vor reduce eficacitatea acestor sisteme. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Din cauza numărului mare de vehicule fabricate în Regatul Unit și exportate în UE, CESE este deosebit de preocupat de faptul că orice excludere a Regatului Unit de pe această piață va afecta în mod negativ competitivitatea, în general, ceea ce va antrena o creștere a costurilor în toate sectoarele economiei, precum și pentru consumatori. Prin urmare, propunerea Comisiei, care susține că toate aceste interese trebuie protejate, trebuie să garanteze că există un angajament constant pe această temă, care trebuie să fie înscris în acordurile viitoare. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Complexitatea modificărilor propuse va impune angajamentul ferm al ambelor părți de a furniza informații cuprinzătoare și programe de formare acestui sector, precum și fiecăreia dintre agențiile de omologare de tip. Aceasta reprezintă o provocare considerabilă sub aspectul resurselor și va necesita mult timp. Aspectul temporal va fi o provocare majoră dat fiind actualul calendar al retragerii Regatului Unit, prevăzut în temeiul articolului 50. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Având în vedere timpul necesar negocierii acordului și cel necesar conformării la diferitele sisteme, CESE consideră că va fi necesară o perioadă de tranziție și după martie 2019, data încetării calității de stat membru. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Întrucât un rezultat favorabil ar fi continuarea sistemului actual, care reglementează schimburile de vehicule și produse asociate între Regatul Unit și UE, CESE consideră că vehiculele produse în Regatul Unit vor trebui să respecte reglementările UE. Prin urmare, se observă faptul că prezenta propunere va fi extrem de dificil de administrat, cu excepția cazului în care Regatul Unit rămâne, într-un fel sau altul, asociat uniunii vamale, pieței unice sau ambelor. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | CESE consideră că noul statut de țară terță al Regatului Unit va genera permanent provocări în ceea ce privește regimul de reglementare a sectorului vehiculelor, echipamentelor mobile și fixe. Prin urmare, incapacitatea de a aborda aceste probleme în cel mai scurt timp riscă, în cele din urmă, să forțeze producătorii să modifice natura actuală a lanțului lor de aprovizionare, ceea ce ar putea afecta continuitatea disponibilității produselor și ar avea un impact asupra costurilor pentru consumatori. |
| --- | --- |

5.9.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/100 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/100

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 469/2009 al Consiliului privind certificatul suplimentar de protecție pentru medicamente

[COM(2018) 317 final – 2018/0161 (COD)]

(2018/C 440/16)

| Raportor unic: | János WELTNER |
| --- | --- |

Raportor unic:

János WELTNER

| Sesizare | Consiliul, 21.6.2018
  Parlamentul European, 2.7.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 4.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 20.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 167/2/7 |

Sesizare

Consiliul, 21.6.2018

Parlamentul European, 2.7.2018

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

4.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

20.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

167/2/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE ia notă de faptul că, în documentul de lucru al serviciilor sale (SWD), Comisia a analizat patru opțiuni pentru a face față problemelor actuale generate de situația curentă a certificatului suplimentar de protecție (CSP). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE este de acord cu concluzia Comisiei Europene (CE), care propune modificări în conformitate cu opțiunea 4 (1), și anume reglementarea excepțiilor privind atât exportul, cât și stocarea, prin modificarea Regulamentului (CE) nr. 469/2009. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută faptul că această propunere nu afectează protecția oferită de CSP în ceea ce privește introducerea produselor pe piața UE. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | De asemenea, CESE salută exclusivitatea pe piață acordată titularilor europeni de CSP-uri în statele membre pe durata întregii perioade de protecție conferită de certificate. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că este foarte important ca, pe acele piețe din afara UE unde protecția nu există sau a expirat, producătorii cu sediul în UE care introduc medicamente generice și biosimilare pe piețele respective să beneficieze de condiții de concurență loială. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE sprijină cu fermitate garanțiile care asigură transparența și evită posibila deturnare pe piața Uniunii a medicamentelor generice și biosimilare în cazul cărora produsul original este protejat de un CSP. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE sprijină poziția Comisiei cu privire la IMM-uri, întrucât acestea joacă un rol important în fabricarea medicamentelor generice și în dezvoltarea de medicamente biosimilare. Intrarea în vigoare a noului CSP va permite IMM-urilor să își planifice mai bine activitățile de piață. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE sprijină planul Comisiei de evaluare a legislației privind medicamentele orfane și pediatrice prin intermediul unor analize suplimentare, în perioada 2018-2019. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE înțelege poziția Comisiei, conform căreia aceasta nu va prezenta pentru moment o propunere privind un CSP unitar în prezent, deși acest lucru s-ar putea dovedi util, deoarece pachetul privind brevetul unitar nu a intrat încă în vigoare. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE sprijină modificarea Regulamentului (CE) nr. 469/2009, conform propunerilor din documentul COM(2018) 317. În același timp, CESE recomandă Comisiei să propună modificări la Regulamentul (CE) nr. 469/2009, astfel cum se prevede în documentul COM(2018) 317, pentru a se asigura posibilitatea aplicării imediate a derogării de la CSP pentru fabricarea de produse. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Context

| 2.1. | CSP permite prelungirea perioadei de protecție efectivă pentru brevetele pentru noi medicamente, atunci când este necesară o autorizație pentru ca acestea să fie introduse pe piață. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Titularul atât al unui brevet, cât și al unui CSP beneficiază de o protecție maximă de 15 ani din momentul în care produsul în cauză obține prima dată autorizația de a fi introdus pe piața UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Avantajele pe care un CSP le furnizează titularului său sunt considerabile. Întrucât un CSP conferă aceleași drepturi ca un brevet de bază, monopolul care decurge din acest brevet (de referință) se extinde și acordă titularului acestuia dreptul de a împiedica concurenții să utilizeze invenția (fabricarea medicamentului, comercializarea sau stocarea lui etc.) în statele membre în care a fost eliberat un CSP. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Un CSP servește drept compensație pentru investițiile făcute în cercetare. Aceasta ar trebui, de asemenea, să compenseze activitățile ulterioare de cercetare, monitorizarea și perioada de așteptare dintre data depunerii cererii de brevet și primirea autorizației de introducere pe piață a produsului. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În UE, un CSP poate fi acordat în următoarele condiții: |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | la data depunerii cererii de protecție suplimentară, produsul este protejat de un brevet de bază; |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | produsul nu a făcut deja obiectul unui certificat; |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | a fost acordată o primă autorizație administrativă valabilă pentru introducerea pe piață a produsului, ca medicament. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.6. | Opiniile părților interesate (2) indică faptul că CSP-urile actuale îi pun pe producătorii de medicamente generice și biosimilare cu sediul în UE într-o poziție dezavantajoasă față de fabricanții care le pot produce în țări terțe. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În forma sa actuală, CSP-ul din Uniune crește dependența de importurile de medicamente și produse farmaceutice din afara UE. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Piața farmaceutică globală s-a schimbat. Economiile cu un ritm rapid de dezvoltare (cu piețe farmaceutice emergente – pharmerging) și îmbătrânirea populației în regiunile industriale tradiționale au determinat o cerere masivă de medicamente. Cheltuielile totale pentru medicamente au crescut de la 950 de miliarde EUR în 2012 la 1 100 de miliarde EUR în 2017 (SUA 40 %, China 20 %, iar UE mai puțin de 15 %). Produsele biologice vor reprezenta ca valoare 25 % din piața produselor farmaceutice până în 2022. Acest lucru este însoțit de o tendință de schimbare a direcției către o cotă de piață din ce în ce mai mare pentru medicamentele generice și biosimilare, care ar putea ajunge să reprezinte 80 % din totalul medicamentelor ca volum până în 2020 și aproximativ 28 % din vânzările mondiale. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Conform asociației Medicines for Europe, 56 % din volumul medicamentelor comercializate în prezent în UE sunt medicamente generice și biosimilare. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Scutirea de brevet „Bolar” (3) a eliminat un efect secundar neintenționat al protecției puternice prin brevete, plecând de la ideea că libera concurență trebuie permisă imediat ce protecția expiră. Este vorba despre o derogare pentru fabricarea de produse pentru teste și studii clinice și care era menită să garanteze că un medicament generic poate intra pe piață cât mai curând după expirarea protecției conferite de un brevet sau CSP. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | În ceea ce privește derogarea de la CSP pentru fabricarea de produse, întreprinderile europene se confruntă cu o situație similară cu cea de dinaintea introducerii scutirii „Bolar”. Deși obiectivul legitim al unui CSP este să împiedice fabricarea de produse concurente în vederea comercializării pe piața UE pe durata valabilității certificatului, acesta are două consecințe nedorite și neprevăzute, și anume: |
| --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | împiedică fabricarea în UE și exportul către țări terțe (în care nu se aplică nicio protecție juridică) a medicamentelor generice și biosimilare în perioada în care CSP-ul din UE este valabil; și |
| --- | --- |

2.11.1.

| 2.11.2. | împiedică fabricarea (și apoi stocarea) acestor produse în UE cu suficient timp înainte pentru a fi introduse pe piața Uniunii chiar din prima zi după expirarea protecției. |
| --- | --- |

2.11.2.

| 2.12. | Producătorii de medicamente generice și biosimilare (cu sediul într-un stat membru în care a fost depusă o cerere de CSP pentru medicamentul de referință) se confruntă cu următoarele probleme: |
| --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | în timpul perioadei de protecție conferite prin certificat medicamentului de referință în UE, producătorii nu pot fabrica medicamentul respectiv în niciun scop, inclusiv pentru exportul în afara Uniunii în țări în care protecția prin CSP pentru medicamentul de referință a expirat sau nu a existat niciodată, în timp ce producătorii cu sediul în acele țări terțe pot face acest lucru. |
| --- | --- |

2.12.1.

| 2.12.2. | Producătorii europeni nu sunt pregătiți să intre pe piața Uniunii chiar din prima zi de după expirarea certificatului, deoarece sistemul CSP de aici nu permite producția medicamentului în UE până atunci. În schimb, producătorii cu sediul în țări terțe în care protecția prin CSP pentru medicamentul de referință a expirat deja sau nu a existat niciodată pot fi gata să intre pe piața UE începând din prima zi, prin exporturi, și, astfel, să obțină un avantaj concurențial considerabil. |
| --- | --- |

2.12.2.

| 2.13. | În sectorul medicamentelor generice și biosimilare există în prezent 160 000 de locuri de muncă în UE (cf. Medicines for Europe). Pierderea de locuri de muncă, în special de înaltă calificare, pierderea de know-how și exodul creierelor către țări din afara UE, în special către Asia, trebuie împiedicate printr-o modificare urgentă a reglementării privind CSP. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | UE a jucat un rol de pionierat în elaborarea procedurilor de reglementare pentru aprobarea medicamentelor biosimilare: Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) a autorizat primul medicament biosimilar în 2006, în timp ce Agenția pentru Alimentație și Medicamente din Statele Unite (FDA) a făcut acest lucru abia în 2015. Cu toate acestea, există semne clare că Europa este în prezent pe cale să își piardă avantajul competitiv, în vreme ce partenerii săi comerciali câștigă teren. Prin urmare, UE trebuie să refacă urgent competitivitatea producătorilor de medicamente generice și biosimilare de pe teritoriul ei. A nu întreprinde nicio acțiune sau a amâna intervenția ar fragiliza și mai mult industria UE și ar anula efectele activității de pionierat a Uniunii și avantajul competitiv al acesteia, mai ales în sectorul medicamentelor biosimilare. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | În conformitate cu Strategia privind piața unică, se impune o recalibrare a anumitor aspecte legate de CSP, în vederea rezolvării următoarelor probleme: |
| --- | --- |

2.15.

| 2.15.1. | pierderea piețelor de export în țările terțe care nu sunt acoperite de certificat; |
| --- | --- |

2.15.1.

| 2.15.2. | asigurarea intrării pe piețele statelor membre a producătorilor de medicamente generice și biosimilare din UE încă din prima zi de după expirarea certificatului, prin introducerea în legislația UE a unei „scutiri de CSP în scop de producție”, care să permită fabricarea medicamentelor respective pe teritoriul Uniunii pe perioada valabilității certificatului; |
| --- | --- |

2.15.2.

| 2.15.3. | fragmentarea care derivă din punerea în aplicare neuniformă a regimului actual privind CSP-urile în statele membre, care ar putea fi eliminată în contextul viitorului brevet unitar și, eventual, prin crearea ulterioară a unui titlu CSP unitar; |
| --- | --- |

2.15.3.

| 2.15.4. | punerea în aplicare fragmentată a scutirii de brevet „Bolar” în scopuri de cercetare. |
| --- | --- |

2.15.4.

3.   Observații generale

| 3.1. | La ce să ne așteptăm de la noul regulament? |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Consolidarea și menținerea capacității de producție și a know-how-ului în UE, reducând astfel relocările și externalizările inutile. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Îmbunătățirea accesului pacienților din UE la medicamente prin diversificarea geografică a surselor de aprovizionare și deci consolidarea producției interne. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Înlăturarea barierelor care împiedică înființarea întreprinderilor producătoare de medicamente generice și biosimilare în UE, în special pentru IMM-uri, care se confruntă cu mai multe dificultăți în depășirea obstacolelor și care ar putea întâmpina probleme dacă ar trebui să facă față concurenței țărilor terțe. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Deoarece capacitatea de producție creată în scopul exportului poate fi utilizată, înainte de expirarea certificatului, cu scopul de a aproviziona piața UE din prima zi, se preconizează, de asemenea, că ea va stimula într-o oarecare măsură accesul la medicamente în Uniune prin introducerea pe piață mai rapidă a unor medicamente generice și biosimilare după expirarea certificatelor, asigurând astfel disponibilitatea unei game mai largi de medicamente accesibile de îndată ce perioada de protecție prin brevet și CSP s-a încheiat. Acest lucru ar trebui să aibă un efect pozitiv asupra bugetelor naționale de sănătate. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Într-o anumită măsură, propunerea va face ca medicamentele să fie mai accesibile pacienților din UE, în special în statele membre în care accesul la anumite medicamente de referință (de exemplu, anumite produse biologice) este dificilă, prin crearea condițiilor necesare pentru ca medicamentele generice și biosimilare în cauză să obțină mai rapid intrarea pe piața Uniunii de îndată ce certificatele relevante au expirat. De asemenea, aceasta va diversifica originea geografică a medicamentelor disponibile în UE, consolidând astfel lanțul de aprovizionare și securitatea aprovizionării. |
| --- | --- |

3.1.5.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Comisia Europeană poate găsi o modalitate de a utiliza fondurile UE pentru a sprijini construirea de capacități de producție în statele membre în scop de export pe perioada valabilității CSP-ului. În cazul anumitor produse, acest lucru poate permite creșterea mai rapidă a producției, în vederea intrării pe piața UE chiar din prima zi după expirarea certificatului. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Comisia poate sprijini activitățile ONG-urilor interesate în vederea elaborării de indicatori pentru monitorizarea și evaluarea noilor CSP-uri, pentru dezvoltarea viitoare a cotei de piață a UE de medicamente generice și biosimilare fabricate în Uniune. |
| --- | --- |

4.2.

Bruxelles, 20 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  SWD(2018) 240 final, p. 29.

1

(2)  SWD(2018) 242 final.

2

(3)  Directiva 2001/83/CE și Directiva 2001/82/CE.

3

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/104

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare și corectare a Regulamentului (UE) nr. 167/2013 privind omologarea și supravegherea pieței vehiculelor agricole și forestiere

[COM(2018) 289 final – 2018/0142 (COD)]

(2018/C 440/17)

| Raportor: | Mindaugas MACIULEVIČIUS |
| --- | --- |

Raportor:

Mindaugas MACIULEVIČIUS

| Sesizare | Parlamentul European, 28.5.2018
  Consiliu, 1.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 4.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 190/2/3 |

Sesizare

Parlamentul European, 28.5.2018

Consiliu, 1.6.2018

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

4.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

190/2/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută această propunere de regulament de modificare și corectare a Regulamentului (UE) nr. 167/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1). Propunerea a fost elaborată în urma feedbackului primit de părțile interesate și de statele membre în prima perioadă de punere în aplicare; de aceea, ea trebuie sprijinită. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE sprijină prelungirea pentru o perioadă suplimentară de cinci ani a competenței Comisiei de a adopta actele delegate necesare, întrucât există o nevoie permanentă de a actualiza diverse elemente ale procesului de omologare de tip. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută angajamentul ferm al Comisiei privind consultarea diferitelor părți interesate și a diverșilor parteneri sociali cu privire la toate inițiativele în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE apreciază eforturile depuse în acest sens de Comisie la nivel internațional. Noile norme introduse prin acte delegate sunt definite în strânsă colaborare cu organismele profesionale internaționale, cum ar fi grupurile de lucru speciale ale CEE-ONU și ale OCDE. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Propunerea Comisiei

| 2.1. | Comisia adaptează la progresul tehnic Regulamentul (UE) nr. 167/2013, prin actualizarea anumitor cerințe și corectarea anumitor erori de redactare, în urma feedbackului primit de părțile interesate și de statele membre în prima perioadă de punere în aplicare. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mai exact, în prezentul act, sunt introduse clarificări pentru două definiții ale categoriilor de tractoare și sunt corectați anumiți termeni importanți pentru aplicarea uniformă a regulamentului fără interpretări posibile, precum și trimiterile la un act legislativ abrogat. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prin Regulamentul (UE) nr. 167/2013, Comisia este împuternicită să stabilească cerințele tehnice detaliate, procedurile de încercare și valorile-limită, după caz, în patru acte delegate privind (i) securitatea în muncă (cerințe de construcție a vehiculului); (ii) siguranța în funcționare; (iii) frânarea; și (iv) performanțele de mediu și de propulsie. Împuternicirea a expirat deja la 21 martie 2018. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prezenta propunere extinde împuternicirea acordată Comisiei de a adopta acte delegate pentru încă cinci ani și este stabilită înnoirea tacită a acesteia, cu excepția cazului în care Consiliul sau Parlamentul European formulează în mod expres obiecții față de aceasta. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută această propunere de regulament de modificare și corectare a Regulamentului (UE) nr. 167/2013. Ea vine în întâmpinarea preocupărilor exprimate de părțile interesate și de statele membre, urmând ca modernizarea anumitor cerințe și corectarea unor erori de redactare să îmbunătățească aplicabilitatea și claritatea textului juridic. Acest lucru este, în mod evident, benefic pentru toate părțile implicate. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În ceea ce privește prelungirea pentru încă cinci ani a competenței conferite Comisiei de a adopta acte delegate, CESE este de acord, în principiu, cu această propunere și salută faptul că, așa cum a solicitat Comitetul dintotdeauna, Comisia a considerat că este oportun să se prelungească delegarea pentru o perioadă determinată, cu posibilitatea de reînnoire, atât timp cât nu există obiecții formulate de Consiliu sau de Parlament (2). |
| --- | --- |

3.2.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO L 60, 2.3.2013, p. 1; JO C 54, 19.2.2011, p. 42.

1

(2)  JO C 345, 13.10.2017, p. 67.

2

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/106 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/106

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Un buget modern pentru o Uniune care protejează, capacitează și apără. Cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027”

[COM(2018) 321 final]

Propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027

[COM(2018) 322 final/2 – 2018/0166 (APP)]

Propunerea de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene

[COM(2018) 325 final – 2018/0135 (CNS)]

Propunerea de regulament al Consiliului privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor proprii bazate pe baza fiscală consolidată comună a societăților, pe sistemul Uniunii Europene de comercializare a certificatelor de emisii și pe deșeurile de ambalaje din plastic care nu sunt reciclate și privind măsurile menite să răspundă necesităților trezoreriei

[COM(2018) 326 final – 2018/0131 (NLE)]

Propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor de punere în aplicare a sistemului de resurse proprii ale Uniunii Europene

[COM(2018) 327 final – 2018/0132 (APP)]

și Propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CEE, Euratom) nr. 1553/89 privind regimul unitar definitiv de colectare a resurselor proprii provenite din taxa pe valoarea adăugată

[COM(2018) 328 final – 2018/0133 (NLE)]

(2018/C 440/18)

| Raportor: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Raportor:

Javier DOZ ORRIT

| Sesizare | Comisia Europeană, 18.6.2018
  Consiliul Uniunii Europene, 25.7.2018 și 5.9.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 7.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 140/3/7 |

Sesizare

Comisia Europeană, 18.6.2018

Consiliul Uniunii Europene, 25.7.2018 și 5.9.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

7.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

140/3/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE ia notă de faptul că programele pentru care propunerea Comisiei prevede cele mai mari creșteri ale cheltuielilor în cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada 2021-2027 prezintă o valoare adăugată europeană ridicată. Cu toate acestea, Comitetul este preocupat de faptul că aceste creșteri se fac cu prețul reducerii drastice a bugetului pentru politica de coeziune (-10 %) și politica agricolă comună – PAC (-15 %), ca urmare a eforturilor de reducere a bugetului UE, care scade de la 1,16 % din venitul național brut (VNB) al UE-27 în bugetele actuale, la doar 1,11 % în CFM post-2020. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | UE se confruntă cu provocări majore, printre acestea numărându-se depășirea consecințelor sociale și politice negative ale crizei și riscurile externe generate de instabilitatea geopolitică și de naționalismul economic. Ar trebui să aibă drept obiectiv utilizarea potențialului său economic și politic considerabil pentru promovarea unor politici economice, sociale și de ocupare a forței de muncă avansate și orientate spre creștere, pentru a răspunde nevoii urgente de combatere a schimbărilor climatice și pentru finanțarea unei tranziții spre o Europă durabilă (în sensul articolului 3 din TUE), precum și pentru valorificarea oportunităților generate de dezvoltarea inteligenței artificiale, digitalizare și Industria 4.0. Toate acestea necesită un mai mare efort bugetar. În conformitate cu poziția Parlamentului European (1), CESE propune ca atât cheltuielile, cât și veniturile să ajungă la 1,3 % din VNB. Nivelul propus al angajamentelor de 1,11 % din VNB al UE este prea modest pentru a duce la bun sfârșit, în mod credibil, agenda politică a UE. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În conformitate cu avizul CESE referitor la documentul de reflecție privind viitorul finanțelor UE (2), CESE reiterează că Europa trebuie să-și facă simțită prezența în viața cetățenilor europeni mai mult (și mai bine), pentru a depăși criza politică din UE. Există un decalaj tot mai mare între preocupările și așteptările cetățenilor europeni și competențele și resursele financiare alocate în prezent UE. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE recunoaște că propunerea Comisiei aduce îmbunătățiri în ceea ce privește structura, flexibilitatea și capacitatea de a promova sinergiile, precum și majorarea procentului de venituri din resursele proprii ale UE. Cu toate acestea, majorarea menționată este insuficientă. În propunerea Comisiei privind CFM post-2020, veniturile includ doar o parte dintre propunerile Grupului la nivel înalt privind resursele proprii (HLGOR) și ale Parlamentului European (PE), care pledează pentru resurse proprii care să provină dintr-o gamă mai largă de surse suplimentare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Deși înțelege motivele care stau la baza propunerii Comisiei privind CFM pentru perioada 2021-2027, CESE își exprimă dezacordul cu privire la reducerea, în prețuri constante, cu 12 % a dotării Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) și cu 46 % a dotării Fondului de coeziune, în comparație cu bugetele actuale. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE nu este de acord cu reducerea cu 6 %, în prețuri constante, a angajamentului propus pentru Fondul social european Plus (FSE+), în special în contextul recentei proclamații interinstituționale privind Pilonul european al drepturilor sociale (EPSR) și al obiectivului creării de locuri de muncă de calitate din noiembrie 2017. În conformitate cu avizul său recent privind finanțarea Pilonului european al drepturilor sociale (3), CESE s-ar fi așteptat ca principiile EPSR și necesitatea punerii sale în aplicare, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, să constituie una dintre liniile directoare din propunerea de alocare a angajamentelor planificate în următorul CFM. Ar putea fi creat un program specific care să sprijine statele membre să pună în aplicare Declarația de la Göteborg privind Pilonul european al drepturilor sociale, cu scopul de a le susține în eforturile lor de realizare a unor reforme pentru încurajarea creării de locuri de muncă de calitate, în contextul dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că finanțarea politicilor de coeziune (suma bugetelor FEDR, Fondului de coeziune și FSE) ar trebui menținută în CFM pentru perioada 2021-2027, implicând cel puțin aceleași resurse, în prețuri constante, ca în cadrul financiar actual. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE salută precizările Comisiei privind investițiile strategice fundamentale, care reprezintă cheia pentru viitoarea prosperitate a Europei și pentru rolul său de lider în contextul obiectivelor mondiale de dezvoltare durabilă (ODD). Cu toate acestea, CESE consideră cu tărie că obiectivele de dezvoltare durabilă și, în special, Agenda 2030 ar fi trebuit să fie menționate într-un mod mai pronunțat, având în vedere că Agenda 2030 este o strategie fundamentală pentru UE în anii următori. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Comitetul recunoaște creșterea semnificativă a angajamentelor asumate pentru mediu și politici climatice (+46 %). Cu toate acestea, Comitetul, care a susținut agenda ONU pentru dezvoltare durabilă pentru 2030 și sprijină obiectivele UE de a contribui la tranziția spre o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050, observă, de asemenea, o lipsă de ambiție în ceea ce privește cota bugetară alocată tranziției spre o dezvoltare durabilă și combaterii schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE consideră că, deși crearea unui mecanism de stabilizare a investițiilor pentru statele membre din zona euro afectate de șocuri specifice fiecărei țări în cadrul bugetului UE reprezintă un pas în direcția corectă, angajamentele planificate atât în ceea ce privește garanțiile pentru împrumuturi, cât și subvențiile pentru plata dobânzilor la împrumuturile menționate anterior sunt mult prea scăzute pentru a avea un impact pozitiv cu ocazia unei crize. Acest program unic și limitat referitor la potențialul buget pentru zona euro nu este inclus în nicio strategie de reformă a UEM menționată în CFM post-2020. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE își exprimă preocuparea cu privire la propunerea de reducere (-15 % în prețuri constante, rezultat obținut prin compararea UE-27 și FED între cele două perioade 2014-2020 și 2021-2027) a angajamentelor planificate pentru politica agricolă comună (PAC). Reducerile menționate fac imposibilă punerea în aplicare a unui model de dezvoltare rurală durabilă, a unui obiectiv general al noii reforme a PAC și a altor obiective incluse în recenta comunicare a Comisiei privind viitorul sectorului agricol și al agriculturii. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE salută propunerea Comisiei Europene referitoare la un pachet de noi resurse proprii. Cu toate acestea, CESE consideră că propunerile actuale nu pot conduce la obținerea unor resurse proprii suficient de autonome, transparente și echitabile. Cu toate acestea, CESE se pronunță în favoarea punerii în aplicare, cât mai repede, a unei reforme coerente a sistemului, astfel încât să se majoreze ponderea veniturilor din resurse proprii și să se asigure că metodele de creștere a veniturilor completează și consolidează obiectivele politicii UE. Această reformă ar trebui să se bazeze pe recomandările Grupului la nivel înalt privind resursele proprii și pe ale Parlamentului European. Comitetul atrage atenția instituțiilor europene asupra complexității demersului de a face ca toate aceste resurse proprii să fie operaționale în perioada 2021-2027. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE salută propunerea de eliminare a corecțiilor (sau a cecurilor) în favoarea țărilor care au adus contribuții considerabile la finanțarea bugetului UE. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE sprijină propunerea potrivit căreia primirea fondurilor UE de către statele membre să fie condiționată de respectarea principiului statului de drept, un pilon fundamental al valorilor Uniunii, în conformitate cu articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), și este de părere că această condiționare ar putea fi extinsă și la celelalte principii legate de statul de drept, prevăzute în tratate. Prin urmare, CESE solicită Comisiei și PE să analizeze această posibilitate. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Comitetul salută sprijinul pentru investiții oferit prin garanția InvestEU și implicarea preconizată a altor parteneri, precum băncile și instituțiile naționale de promovare sau instituțiile financiare internaționale (de exemplu, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare – BERD), însă regretă faptul că nivelul resurselor este suficient doar pentru a asigura menținerea nivelurilor anterioare ale împrumuturilor acordate de BEI (4) și nu ia în considerare deficitul de investiții considerabil al UE. Comitetul solicită, de asemenea, punerea în aplicare a modificărilor în ceea ce privește utilizarea InvestEU pentru a asigura că țările cu cele mai reduse venituri beneficiază de relativ mai multe fonduri. Programele UE ar trebui să vizeze în mod clar promovarea convergenței, mai degrabă decât a divergenței. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Comitetul își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că o interpretare rigidă a condițiilor prevăzute în Pactul de stabilitate și de creștere și a altor condiții macroeconomice, precum și a cerințelor de cofinanțare pentru fondurile politicii de coeziune face mai dificil accesul la finanțare pentru statele membre ale UE care au cea mai mare nevoie de această finanțare. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Comitetul salută propunerea de creștere considerabilă a fondurilor pentru programele de cercetare și dezvoltare din domeniul economiei și societății digitale și subliniază necesitatea elaborării unei strategii bine definite de conectare a inovării cu o politică industrială europeană durabilă, bazată pe locuri de muncă de calitate, printre altele, prin facilitarea colaborării între cercetarea academică, sectorul industrial, partenerii sociali și organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | CESE salută modificările propuse în ceea ce privește creșterile semnificative în termeni reali pentru programele de la rubrica „Migrație și gestionarea frontierelor” și pentru instrumentele prevăzute la „Vecinătate și întreaga lume”. Este absolut necesară adoptarea unei politici comune în materie de azil, bazată pe respectarea dreptului internațional și pe solidaritatea față de refugiați și între state, și trebuie să se procedeze de urgență la instituirea unei politici europene în domeniul migrației. CESE insistă să se acorde o atenție deosebită acestor aspecte, în contextul punerii în aplicare a CFM. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Comitetul reiterează faptul că semestrul european ar trebui să se afle în centrul procesului de punere în aplicare a bugetelor UE, utilizând cât mai mult posibil flexibilitatea noului CFM. Intensificarea participării partenerilor sociali și a societății civile în cadrul semestrului european va fi necesară pentru o punere în aplicare mai eficientă și mai democratică a orientărilor semestrului și pentru conectarea sferelor naționale și europene. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Comitetul îndeamnă instituțiile UE și guvernele statelor membre să-și intensifice munca în ceea ce privește CFM post-2020, astfel încât acesta să poată fi aprobat, conform calendarului planificat, înainte de următoarele alegeri europene. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Propunerea Comisiei Europene referitoare la cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027

| 2.1. | Prezentul aviz al CESE vizează pachetul prezentat de Comisia Europeană la 2 mai 2018. Acesta a inclus o comunicare cu privire la CFM (5), patru propuneri de regulamente ale Consiliului (6) și o propunere de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii (7). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Plafonul propus pentru alocările pentru angajamente a fost stabilit la 1,135 miliarde EUR pentru perioada 2021-2027 [exprimate în prețurile din 2018 și incluzând Fondul european de dezvoltare (FED)] sau la 1,11 % din venitul național brut (VNB), față de plafonul pentru perioada 2014-2020, de 1,082 miliarde EUR (cu excepția contribuției Regatului Unit) sau de 1,16 % din VNB (cu excepția Regatului Unit). Plafonul propus pentru creditele de plată pentru aceeași perioadă a fost stabilit la 1,105 miliarde EUR (exprimate în prețurile din 2018 și incluzând FED) sau la 1,08 % din VNB, de la 1,045 miliarde EUR sau 0,98 % din VNB. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Printre modificările propuse se numără creșteri semnificative, în prețuri constante, în comparație cu CFM pentru perioada 2014-2020 (UE-27 plus FED) pentru programele prevăzute la rubricile „Piața unică, inovare și sectorul digital” (+43 % până la 166,3 miliarde EUR și 14,7 % din bugetul total, din care 13,1 miliarde EUR dedicate programului InvestEU), Migrație și Gestionarea Frontierelor (+210 %, la 30,8 miliarde EUR și 2,72 din bugetul total) și „Vecinătate și întreaga lume” (+14 % la 108,9 miliarde EUR și 9,6 % din bugetul total). Cu toate acestea, reducerile efective sunt semnificative pentru „Coeziune și valori” (-12 %, până la 242,2 miliarde EUR, pentru pachetul aferent dezvoltării regionale și politicii de coeziune și de - 10 %, până la 330,6 miliarde EUR, pentru politica de coeziune) și „Resurse naturale și mediu” (-16 %, până la 336,6 miliarde EUR, și 29,7 % din bugetul total), cel mai important pentru politica de coeziune (-10 %) și PAC (-15 %). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În ceea ce privește veniturile, pachetul include propuneri privind luarea în considerare a unor elemente suplimentare în sistemul de resurse proprii al Uniunii, în timp ce propunerea de decizie a Consiliului sugerează că plafonul va crește pentru solicitările anuale de resurse proprii pentru plăți la 1,29 % din VNB și la 1,35 % din VNB în angajamente, pentru a îndeplini necesarul de finanțare mai mare din integrarea Fondului european de dezvoltare și de finanțare a noilor priorități, și toate acestea, cu garantarea unei marje de siguranță suficiente pentru îndeplinirea obligațiilor financiare. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pe lângă creșterea propusă, Comisia a susținut modificarea structurii de finanțare a UE. Ponderea resurselor proprii tradiționale ar urma să se reducă ușor de la 15,8 % la 15 %, iar contribuțiile naționale de la 83 % la 72 %, datorită unei reduceri planificate a contribuțiilor bazate pe venitul național brut de la 71 % la 58 %. O reformă a modului de stabilire a resurselor proprii bazate pe TVA va duce la o creștere a ponderii acestora de la 11,9 % la 14 %. Urmează să fie introduse noi resurse proprii, inclusiv contribuții din sistemul de comercializare a certificatelor de emisii, din baza fiscală consolidată comună a societăților nou-propusă – odată ce aceasta poate fi introdusă treptat – și o contribuție națională bazată pe deșeurile de ambalaje din plastic care nu sunt reciclate. Aceste resurse noi ar putea acoperi 12 % din bugetul total al UE. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pentru ca statele membre să fie eligibile pentru fonduri din politicile de coeziune, Comisia Europeană propune ca acestea să respecte anumite condiții macroeconomice, să realizeze reforme structurale și să respecte cerințele Pactului de stabilitate și de creștere. Îndeplinirea ultimei condiții în anii anteriori reprezintă un criteriu pentru primirea ajutorului acordat prin noua Funcție de stabilizare a investițiilor. De asemenea, pentru a atenua reducerile semnificative ale resurselor alocate politicilor de coeziune și PAC, Comisia propune majorarea procentului de cofinanțare a proiectelor din partea statelor membre. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Propunerea de regulament privind protecția bugetului Uniunii în cazul unor deficiențe generalizate în ceea ce privește statul de drept în statele membre vizează sancționarea acțiunilor dintr-un stat membru care afectează sau amenință să afecteze principiile bunei gestiuni financiare sau protecția intereselor financiare ale Uniunii, în special cele care decurg din cazurile de nerespectare a independenței sistemului judiciar. Sancțiunile pot avea ca efect reducerea și suspendarea plăților UE și a angajamentelor financiare pentru statul membru în cauză. Sancțiunile vor fi adoptate pe baza unei propuneri a Comisiei, pe care Consiliul o poate respinge cu majoritate calificată. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații generale

Contextul politic și obiectivele generale

| 3.1. | UE are nevoie de o strategie politică clară și de un buget consolidat ținând seama de provocările și riscurile interne și externe cu care va trebui să se confrunte în deceniul următor. De asemenea, în conformitate cu avizul său anterior pe tema „Document de reflecție privind viitorul finanțelor UE” (8) și cu rezoluția PE (9), CESE propune, prin urmare, ca angajamentele pentru perioada 2021-2027 să ajungă la 1,3 % din VNB. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Criza financiară și economică și gestionarea acesteia de către factorii de decizie europeni și-au lăsat amprenta în multe țări europene, manifestându-se prin pierderea competitivității, încetinirea economică, sărăcie, inegalitate, dezintegrarea coeziunii sociale și, de asemenea, divergențe între țări. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Neîncrederea cetățenilor în instituțiile democratice naționale și europene duce la dezvoltarea unor mișcări politice care pun la îndoială valorile și principiile democratice și însăși existența UE. Unele dintre aceste mișcări politice fac acum parte din guvernele anumitor state membre ale UE (sau este posibil să facă parte în viitorul apropiat) și au declanșat rezultatul referendumului pentru Brexit. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Vecinătatea Uniunii Europene este grav afectată, printre altele, de: o prezență tot mai numeroasă a guvernelor nedemocratice și/sau autoritare; războiul din Siria și implicațiile sale la nivel regional și global; instabilitatea politică gravă și conflictele armate din Orientul Mijlociu, Africa de Nord și Sahel, precum și presiunea demografică din Africa și mișcările migratorii către Europa pe care le produce. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Una dintre consecințele acestor factori este fluxul de refugiați și migranți spre Europa, prin Mediterana. Este imperativă adoptarea unei politici comune în materie de azil, bazată pe respectarea dreptului internațional și pe solidaritatea față de refugiați și între state. Stabilirea unei politici a UE în domeniul migrației este, de asemenea, o chestiune urgentă. Aceste chestiuni și consolidarea cooperării pentru dezvoltare, în special cu țările din Africa, vor necesita o atenție specială în CFM pentru perioada 2021-2027. Ele sunt reflectate în mare parte în propunerea Comisiei, deși prevalează aspectele legate de securitate. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Deciziile actualului guvern al SUA și anularea unilaterală a unor acorduri internaționale foarte importante contribuie la instabilitatea geopolitică globală și intră în conflict cu multe politici europene, inclusiv cu politica comercială, cu politica de mediu și cu combaterea schimbărilor climatice, cu politica de vecinătate și cu promovarea păcii și interzicerea armelor nucleare, cu multilateralismul în relațiile externe și cu sprijinirea sistemului Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Europa trebuie să contracareze aceste riscuri, prin valorificarea capacității sale și prin dezvoltarea potențialului său în domenii precum cercetarea, inovarea și dezvoltarea tehnologică, capitalul uman de care dispune, competitivitatea întreprinderilor și a economiei sale, precum și capacitatea de export. De asemenea, ar trebui să sporească valorile democratice și respectarea deplină a statului de drept, valorile care caracterizează societățile juste, egalitare și bazate pe solidaritate și apărarea păcii și a multilateralismului în cadrul relațiilor internaționale, precum și să concretizeze aceste valori în cadrul UE și în restul lumii. Îndeplinirea tuturor acestor obiective necesită, de asemenea, un buget substanțial. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Comisia și Parlamentul European au făcut propuneri de reformare a UE și a UEM care promovează, mai mult sau mai puțin, o integrare mai bună. Finalul acestui proces este incert. Piața unică nu este completă încă și acest lucru, alături de încetinirea inovațiilor și gradul tot mai mare de necorelare a competențelor, pune în pericol competitivitatea europeană. Consiliul European a aprobat, la Göteborg, o Declarație privind Pilonul european al drepturilor sociale (EPSR). Pentru realizarea tuturor acestor obiective, UE și statele sale membre vor trebui să își asume un angajament financiar semnificativ și un angajament politic în ceea ce privește investiția eficace și eficientă a fondurilor disponibile. Succesul depinde de implicarea activă a partenerilor sociali și a societății civile organizate în procesul de luare a deciziilor. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Deficitul de investiții și rămânerea în urma liderilor mondiali în ceea ce privește inovațiile și introducerea lor pe piață reprezintă principalele amenințări pentru viitorul economiei Europei. Rata de investiții, în raport cu PIB-ul, este la un nivel mult mai scăzut comparativ cu nivelul dinaintea crizei. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Principalele obiective pentru realizarea unui model european de dezvoltare durabilă ar trebui să fie: promovarea investițiilor pentru crearea de locuri de muncă durabile și de calitate, îmbunătățirea productivității și modernizarea economiei și a întreprinderilor, stimularea industriei și a inovațiilor, promovarea convergenței în rândul statelor membre; realizarea tranzițiilor verzi și digitale; dezvoltarea pilonului social, consolidarea coeziunii sociale și eradicarea sărăciei; îndeplinirea obiectivelor și a angajamentelor asumate în cadrul Acordului de la Paris și a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD). În acest scop trebuie să fie alocat un buget substanțial pentru perioada 2021-2027, cu programe adaptate, care să contribuie la maximum la crearea valorii adăugate europene. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Ținând seama de toate acestea, dar și de alte aspecte, CESE consideră că UE are nevoie de bugete ambițioase, care să servească drept instrumente de politici menite să dezvolte o strategie clară pentru consolidarea Uniunii, oferind un nivel mai mare de integrare, o democrație mai consolidată, un sprijin mai puternic pentru partenerii sociali și pentru organizațiile societății civile, atât în UE, cât și în exteriorul UE, un sprijin mai mare pentru întreprinderi în scopul depășirii provocărilor legate de mediu și de digitalizare, o dimensiune socială mai puternică și un sprijin mai mare pentru viața rurală. Doar astfel poate UE controla și depăși forțele centrifuge interne și poate gestiona riscurile geopolitice externe. |
| --- | --- |

3.1.10.

Partea de cheltuieli din noul cadru financiar multianual

| 3.2. | Cu toate acestea, propunerea Comisiei pare orientată în mod excesiv spre menținerea statu-quo-ului, creând un decalaj între natura și amploarea noilor provocări cu care se confruntă UE și ambițiile sale și resursele de care dispune pentru realizarea acestora. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) prevede că UE trebuie să promoveze creșterea durabilă, respectând mediul. Urgența climatică a devenit în prezent o prioritate de prim rang, inclusiv pentru CESE, și reprezintă un cadru global de acțiune nu doar pentru autoritățile publice, ci și pentru actorii economici, lucrători și cetățeni. Drept urmare, o tranziție economică, socială și de mediu trebuie organizată și, mai ales, finanțată (10). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE salută modificările aduse structurii bugetului, prin reorganizarea rubricilor și consolidarea programelor și îmbunătățirea mecanismelor de flexibilitate, ceea ce permite elaborarea unui CFM mai viabil, protejând totodată stabilitatea pe care o oferă. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Deși înțelege motivele care stau la baza propunerii Comisiei privind CFM pentru perioada 2021-2027, CESE își exprimă dezacordul cu privire la reducerea, în prețuri constante, cu 12 % a dotării Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) și cu 46 % a dotării Fondului de coeziune, în comparație cu bugetele actuale. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Dovezile arată că au reapărut divergențe, datorate crizei, în ceea ce privește venitul pe cap de locuitor, în special între nord și sud (11). Cu toate că ponderea populației din UE-27 care trăiește în regiunile „mai puțin dezvoltate” (cu un PIB pe cap de locuitor mai mic de 75 % din media UE) a înregistrat o scădere comparativ cu 2010, ponderea populației din UE-27 care trăiește în regiunile „de tranziție” (cu un PIB pe cap de locuitor cuprins între 75 % și 90 % din media UE) a crescut. Totuși, acest lucru s-a datorat parțial și faptului că ponderea populației din UE-27 care trăiește în regiunile „dezvoltate” a înregistrat o scădere din cauza efectelor crizei (12). Prin urmare, convergența care a avut loc nu este o convergență pe deplin ascendentă a veniturilor. Sunt necesare investiții publice suplimentare în domeniile sănătății, educației și incluziunii sociale, în special la nivel local și regional, și acestea ar trebui implementate prin aplicarea regulii de aur pe care Comitetul a recomandat-o în câteva dintre cele mai recente avize ale sale: cheltuielile pentru investiții, în special cele care vizează promovarea unei creșteri durabile, pe termen lung, nu sunt luate în considerare în realizarea obiectivelor de deficit ale Pactului de stabilitate și de creștere, atâta timp cât este asigurată sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | În acest context, CESE observă că condițiile economice și sociale variază semnificativ de la o regiune la alta, cu anumite divergențe, în ultimii ani, chiar și în țările relativ mai bogate. Politica de coeziune ar trebui să reflecte acest aspect, prin introducerea unor noi indicatori sociali alternativi, cum ar fi rata de ocupare a forței de muncă și de activitate a grupurilor-țintă, precum și măsurile privind combaterea sărăciei și incluziunea socială, pe lângă PIB-ul relativ pe cap de locuitor. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | CESE nu este de acord cu propunerea de reducere reală a angajamentelor pentru Fondul social european Plus (-6 % în prețuri constante pentru perioada 2021-2027, față de perioada 2014-2020). Având în vedere că Garanția pentru tineret va fi inclusă în FSE+, reducerea reală va fi mai mare. Acest fond ar trebui, de fapt, să rămână cel puțin stabil, în prețuri constante, comparativ cu valorile pentru 2020, având în vedere că oferă mijloacele financiare de bază prin care UE poate sprijini punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, un element-cheie în consolidarea dimensiunii sociale a UE și în favorizarea convergenței ascendente a standardelor sociale. Ratele de cofinanțare minime nu ar trebui să crească, deoarece acest lucru ar împiedica investițiile unor state membre în anumite regiuni și, prin urmare, ar duce la irosirea oportunităților valorii adăugate europene. Punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale poate promova, de asemenea, o mai mare rezistență în rândul statelor membre din zona euro și, prin urmare, o mai bună funcționare a UEM. Acțiunile comune ale partenerilor sociali la nivel european, național și regional reprezintă un instrument indispensabil în acest scop. Prin urmare, CESE regretă că, spre deosebire de perioada actuală de programare, aceste acțiuni nu sunt menționate în mod explicit în proiectul de regulament și invită CE să reintroducă dispoziția. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE consideră că finanțarea politicilor de coeziune (suma bugetelor FEDR, Fondului de coeziune și FSE) ar trebui menținută în CFM pentru perioada 2021-2027, implicând cel puțin aceleași resurse, în prețuri constante, ca în cadrul financiar actual. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În conformitate cu avizul pe tema „Viitorul sectorului alimentar și al agriculturii” (13), CESE consideră că este necesară realizarea unei noi reforme a PAC care să se bazeze în continuare pe modelul celor doi piloni, pe care să îi reorienteze în vederea direcționării într-o mai mare măsură a plăților directe către fermierii care cultivă culturi arabile și crescătorii de animale, către întreprinderile mici și mijlocii și exploatațiile agricole familiale, iar fondurile destinate dezvoltării rurale ar trebui utilizate pentru a promova un model durabil care să țină seama de angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris și de obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU. Finanțarea infrastructurii sociale în comunitățile rurale prin Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală a reprezentat un aspect foarte important al politicilor active ale UE de combatere a depopulării zonelor rurale și a fost utilă tuturor locuitorilor din zonele rurale, fermierilor, precum și întreprinderilor și comunităților mici. Reducerile semnificative pe care Comisia le propune pentru PAC (-15 %) îngreunează progresele în această direcție sau realizarea obiectivelor formulate în Comunicarea Comisiei privind viitorul sectorului agricol și al agriculturii. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE salută propunerea de instituire a unui mecanism de stabilizare pentru zona euro în cadrul bugetului UE. Mecanismul menționat va avea ca scop protejarea cheltuielilor de investiții în statele membre din zona euro în cazul unor șocuri specifice fiecărei țări care exercită presiuni asupra bugetelor lor publice. Aceasta este o reformă necesară în scopul creșterii capacității de rezistență a UEM și al evitării compensării dinamicii divergențelor în rândul statelor membre. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | Cu toate acestea, Comitetul consideră acest mecanism, în forma propusă, nu va oferi o stabilizare suficientă în cazul unei crize. Ar permite să se acorde statelor membre afectate doar împrumuturi reciproce („back-to-back”) limitate. Suma de 30 de miliarde EUR este insuficientă pentru a permite acordarea de împrumuturi mai multor țări în același timp (14). În mod asemănător, subvenționarea plăților dobânzilor cu o sumă de până la 600 de milioane EUR pe an pentru aceste împrumuturi mici ar oferi statelor membre un ajutor nesemnificativ și, prin urmare, un nivel insuficient de stabilizare în zona euro. O marjă mai mare în cadrul angajamentelor de plată, care să implice un plafon mai mare al contribuțiilor, ar constitui un prim pas spre consolidarea capacității de stabilizare. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că propunerile Comisiei privind următorul CFM nu conțin dispoziții referitoare la reforma UEM și guvernanța sa și nici la implicațiile bugetare ale acesteia, în special în ceea ce privește crearea Fondului Monetar European sau a unor servicii sau beneficii care să ajungă la cetățeni, precum un ajutor de șomaj, complementar celui acordat de statele membre, în situații de criză. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.10. | Fondul InvestEU se bazează pe Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) anterior, care implica aceeași contribuție anuală și estimări identice în ceea ce privește efectele sale asupra investițiilor totale. Cele patru investiții ale sale se referă la patru domenii politice (infrastructura durabilă; cercetarea, inovarea și digitalizarea; întreprinderile mici și mijlocii; precum și investițiile sociale și competențele) se îndreaptă toate în direcția corectă. CESE salută în special ultima componentă, având în vedere că poate facilita finanțarea de proiecte în sectoare fundamentale, precum competențele, educația, formarea, locuințele sociale, inovarea socială și integrarea migranților, a refugiaților și a persoanelor vulnerabile. Trebuie apreciat acest angajament de garantare a împrumuturilor din partea BEI și, posibil, din partea altor instituții bancare publice, însă va fi suficient doar pentru a permite continuarea nivelurilor anterioare de creditare, în timp ce s-ar putea ca unele state membre cu un venit relativ redus pe cap de locuitor să nu beneficieze în continuare de acestea. Vor trebui intensificate eforturile pentru a acoperi integral deficitul de investiții al UE. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Obiectivul principal al politicilor de coeziune este de a promova creșterea convergenței economice și sociale între statele membre. Stabilirea unor condiții rigide poate îngreuna accesul la fondurile politicilor de coeziune pentru statele membre și regiunile care au cea mai mare nevoie de ele, pentru cele cu venituri reduse sau mai îndatorate. Ceea ce a declarat CESE în avizul său privind cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (15) rămâne valabil: „[...] CESE se opune introducerii unei condiționalități macroeconomice pentru acordarea de fonduri destinate politicilor de coeziune”. Cu toate acestea, CESE recomandă ca punerea în aplicare a politicii de coeziune să fie în conformitate cu orientările stabilite în cadrul semestrului european, în care se prevede intensificarea participării partenerilor sociali și a organizațiilor societății civile, deopotrivă la nivel național și european. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Cerințele de cofinanțare din FEDR, Fondul de coeziune și FSE, aplicate în mod rigid, au împiedicat utilizarea acestor fonduri în timpul politicii de austeritate extremă dusă de unele dintre țările care aveau cea mai mare nevoie de finanțare, promovând astfel divergența. În prezent, în anumite țări, acestea continuă să limiteze accesul la aceste fonduri și îl pot limita și mai mult în viitor, în cazul în care CFM post-2020 majorează procentul de cofinanțare din partea statelor membre. CESE solicită ca criteriile de cofinanțare să devină mai flexibile, astfel încât să fie luată în considerare situația economică și financiară a fiecărui stat membru în parte, și, totodată, să fie luate în considerare și mențiunile anterioare de la acest capitol, privind cheltuielile cu investițiile în raport cu obiectivele Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Ca urmare a experienței dobândite din derularea reformelor structurale impuse sau promovate în timpul perioadei de austeritate extremă, pare logic să existe suspiciuni în ceea ce privește condiționarea accesului la fondurile destinate politicii de coeziune de punerea în aplicare, într-un mod generic, a reformelor menționate anterior. CESE nu se opune reformelor, însă consideră că este esențial să se specifice tipul de reforme la care se face referire. În multe dintre avizele sale, cel mai recent dintre acestea fiind avizul privind politica economică a zonei euro (2018) (16), CESE militează în favoarea reformelor structurale care cresc productivitatea, consolidează siguranța locului de muncă și sistemul de protecție socială, favorizând totodată investițiile și consolidarea negocierilor colective, având la bază autonomia partenerilor sociali și dialogul social. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Comitetul salută propunerile de creștere considerabilă a fondurilor pentru programele de cercetare și inovare și dezvoltare a economiei digitale și a societății, deoarece acestea pot constitui baza pentru o creștere durabilă și viabilă a productivității, a salariilor și a nivelului de trai. Ar fi foarte important să existe o strategie bine definită de conectare a inovării cu o politică industrială europeană, care să aducă avantaje tuturor statelor membre, în special celor mai slab dezvoltate. Implicarea partenerilor sociali și a societății civile este esențială în elaborarea și aplicarea unei politici industriale eficiente, care să fie strâns legată de sistemele de inovare. În plus, contextul actual impune, de asemenea, o concentrare temeinică și puternică asupra cercetării în domeniul societăților, democrației, culturii și transformării sociale. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | De asemenea, este necesar să se evidențieze creșterea cu 92 % (26 368 de milioane EUR pentru perioada 2021-2027) a finanțării pentru programul Erasmus+, unul dintre programele care a contribuit în cea mai mare măsură la identitatea europeană. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE salută majorarea fondurilor destinate cooperării internaționale și ajutorului umanitar, însă își exprimă îngrijorarea cu privire la reconfigurarea acțiunii externe pentru a face față presiunilor legate de securitate și migrație – trecând de la o abordare și o definire a priorităților orientate mai mult pe termen lung, ascendente, bazate pe necesități și specifice fiecărei țări, care ar putea exclude regiunile cele mai vulnerabile. CESE solicită un angajament pentru a sprijini eforturile țărilor partenere de a-și pune în aplicare planurile proprii de realizare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD). |
| --- | --- |

3.16.

Finanțarea și resursele proprii în noul cadru financiar multianual

| 3.17. | Prin intermediul noului CFM, Comisia propune anumite modificări ale modului în care este finanțat bugetul UE, însă acestea sunt modeste în raport cu propunerile Grupului la nivel înalt privind resursele proprii (HLGOR) și ale Parlamentului European și în raport cu necesitatea de a finanța cheltuielile necesare. Noua propunere prevede o modificare treptată spre încetarea dependenței UE de contribuțiile statelor membre și tranziția treptată spre autonomia financiară. În acest scop, se propun câteva surse de venituri noi. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Propunerea privind CFM este modestă și lipsită de ambiție, deși este nevoie de un efort hotărât, bazat pe o agendă coerentă. Acest lucru ar trebui să pornească de la propunerile HLGOR și ale Parlamentului European care prevăd utilizarea unei game mai vaste de surse suplimentare de resurse proprii, ducând la o tranziție semnificativă spre bazarea pe resursele proprii în cadrul perioadei viitorului CFM. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | CESE își reiterează opinia din avizul său pe tema „Document de reflecție privind viitorul finanțelor UE” (17), în care și-a exprimat acordul cu analiza din raportul final „Finanțarea viitoare a UE” al Grupului la nivel înalt privind resursele proprii (HLGOR) (18), prezidat de Mario Monti. Este deosebit de important ca, în contextul CFM post-2020, noile venituri să constea, în principal, din resurse proprii autonome, transparente și echitabile. Acestea ar ajunge direct în bugetul Uniunii Europene, fără a trece prin statele membre și fără a crește presiunea fiscală, în special asupra cetățenilor mai dezavantajați și a întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | După cum s-a menționat în avizul pe marginea „Documentului de reflecție privind viitorul finanțelor UE”17, unele dintre noile resurse propuse în raportul HLGOR ar avea o valoare adăugată europeană în ceea ce privește veniturile, fiind colectate la nivelul cel mai adecvat, atât pentru a identifica baze de impozitare mobile transnaționale, cât și pentru a contracara efectele globale asupra mediului: impozitarea întreprinderilor (CCCTB) (19), în special a multinaționalelor, a tranzacțiilor financiare, a carburanților și a emisiilor de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | După cum a subliniat HLGOR, o resursă proprie bazată pe impozitul pe profit oferă „avantajul îmbunătățirii funcționării pieței unice”. În același timp, baza fiscală consolidată comună a societăților simplifică și armonizează normele în întreaga UE și limitează sfera de acțiune a elementelor nocive ale concurenței fiscale. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | O taxă pe servicii digitale ar putea, dacă ar fi concepută în mod corespunzător, să reflecte valoarea adăugată europeană, dat fiind că locul utilizat în scopuri fiscale poate fi separată de locul în care au loc tranzacțiile, dar aceasta ar fi o soluție provizorie. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Comitetul atrage atenția instituțiilor europene asupra complexității demersului de a face ca toate aceste resurse proprii să fie operaționale în perioada 2021-2027. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Contribuțiile destinate îmbunătățirii standardelor de mediu și combaterii schimbărilor climatice promit, de asemenea, realizarea valorii adăugate europene și sunt strâns legate de obiectivul strategic al UE de creare a unui model de dezvoltare durabilă. În plus, numai impozitele comune pe energie și pe daunele aduse mediului pot asigura o concurență loială în cadrul pieței unice. În acest context, Comisia propune contribuții legate de deșeurile din plastic nereciclate și de sistemul de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS). Sursele de venit ar trebui căutate în taxele aplicabile altor domenii de poluare a mediului care cauzează costuri pe care nu le poate suporta un singur stat membru. Printre exemple se numără taxele pentru carburanții utilizați în transportul rutier și pentru biletele de avion, după cum au sugerat Parlamentul European și HLGOR, și introducerea unei taxe pe dioxidul de carbon. Progresele în direcția selectării și implementării unor astfel de noi surse de venituri, toate în concordanță cu agenda politică mai amplă a UE, ar trebui puse în aplicare cât mai repede. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Comisia propune, de asemenea, o simplificare a resursei proprii actuale obținute din taxa pe valoare adăugată, care în prezent este complexă, care să reflecte diferențele dintre țări în ceea ce privește cotele de TVA. Se recomandă simplificarea astfel încât să se aplice o valoare unică a taxei în toate statele membre. Propunerea actuală oferă posibilitatea de creștere ușoară a veniturilor. Cu toate acestea, contribuția bazată pe TVA se va menține, în principiu, la un nivel similar cu cel al contribuției bazate pe VNB, întrucât reflectă activitatea economică generală dintr-un stat membru, mai degrabă decât obiectivele politice specifice ale UE. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Ieșirea Regatului Unit din UE oferă oportunitatea eliminării treptate și integrale a sistemului de corecții, care au fost majorate și au generat, de asemenea, reducerea plăților din partea Regatului Unit și a altor state membre. Acest lucru este de apreciat, având în vedere că se revine la cota de 90 % din veniturile vamale care se duc la bugetul UE, în conformitate cu reducerea costurilor de colectare a taxelor vamale în statele membre. Un mic adaos suplimentar ar putea proveni din profiturile BCE (senioraj). Per ansamblu, aceste noi surse de resurse proprii rămân totuși prea reduse și prea incerte pentru a justifica speranțele că acestea vor permite o reducere semnificativă a contribuțiilor legate de VNB. |
| --- | --- |

3.26.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE sprijină propunerea potrivit căreia primirea fondurilor UE de către statele membre să fie condiționată de respectarea principiului statului de drept, un pilon fundamental al valorilor Uniunii, în conformitate cu articolul 2 din Tratat, cu condiția ca punerea sa în aplicare să nu defavorizeze cetățenii sau întreprinderile individuale care beneficiază în prezent de fonduri ale UE. Având în vedere că bugetul este instrumentul principal pentru punerea în aplicare a tuturor politicilor Uniunii, Comitetul consideră că această condiționare ar putea fi extinsă la celelalte principii legate de statul de drept, prevăzute în tratatele UE, și solicită Comisiei și PE să examineze această posibilitate. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Flexibilitatea ar trebui utilizată la maximum pentru a promova interconectarea programelor privind cheltuielile în interesul comun al politicilor și al fondurilor. De exemplu: PAC și programul Orizont pentru modernizarea tehnologică a agriculturii în zonele rurale vitale și pentru o agricultură durabilă; cercetarea, dezvoltarea și inovarea (CDI), universitățile, Erasmus+ și alte programe destinate tinerilor; politicile de investiții și de coeziune, Fondul social european și un nou program de dezvoltare a Pilonului european al drepturilor sociale, pe care CESE îl propune în prezentul aviz, pentru a promova convergența între statele membre etc. Prin urmare, CESE regretă propunerea de modificare a regulii N+3 în N+2 (20) și invită Comisia să reexamineze propunerea. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Evaluările actuale privind punerea în aplicare a Planului Juncker (Planul de investiții pentru Europa) au pus sub semnul întrebării afirmațiile privind efectele sale asupra creșterii investițiilor la nivelurile anticipate inițial, care se situează încă sub nivelurile necesare pentru a reduce în mod semnificativ deficitul de investiții comparativ cu perioada anterioară anului 2008. Mai multe state membre cu venituri foarte reduse continuă să nu beneficieze suficient de plan. Se impune instituirea unor mecanisme adecvate în scopul corectării acestei tendințe care sporește divergențele între statele membre. Ar trebui promovată posibilitatea de combinare a finanțării din diferite fonduri, de exemplu Fondul de coeziune și InvestEU. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Consolidarea coeziunii sociale trebuie să fie însoțită de restabilirea încrederii cetățenilor europeni. Dezvoltarea Pilonului european al drepturilor sociale ar putea să contribuie semnificativ la realizarea ambelor scopuri, printre altele, prin sprijinirea și îndrumarea statelor membre care efectuează reforme în vederea creării de locuri de muncă durabile, de calitate și cu o valoare adăugată mare. CESE propune instituirea unui program specific pentru Pilonul european al drepturilor sociale, care să fie integrat în CFM 2021-2027, pe baza angajamentelor asumate de statele membre care au elaborat Declarația de la Göteborg. Fondul social european Plus ar ajuta la finanțarea acestuia, în conformitate cu un sistem de indicatori care ar include, printre altele, rata de ocupare a forței de muncă și de activitate, școlarizarea și eșecul școlar, PIB-ul pe cap de locuitor, indicatorii de sărăcie și incluziune socială, atât cei cu caracter general și regionali, cât și cei care se referă la anumite grupuri sociale defavorizate. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Semestrul european ar trebui să joace un rol major în execuția bugetelor UE, prin valorificarea la maximum a flexibilității noului CFM – de exemplu, în vederea asigurării unei relații puternice între politica de coeziune și alte politici, precum inovarea, investițiile și crearea de locuri de muncă. În acest scop, mecanismele de încurajare a participării partenerilor sociali și a societății civile în cadrul semestrului european trebuie să fie puse în aplicare în mod corespunzător, astfel încât să dispună de informații privind modul de corelare a sferelor naționale cu cele europene. Prin sprijinirea punerii în aplicare a semestrului european, Comisia și Consiliul s-ar implica direct în chestiuni politice la nivel național. Trebuie să se asigure faptul că drepturile sociale, drepturile lucrătorilor și drepturile consumatorilor nu sunt îngrădite prin măsuri finanțate din fondurile UE. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Eforturile pe care instituțiile europene și guvernele naționale, împreună cu organizațiile societății civile, trebuie să le depună pentru CFM post-2020 sunt prioritare, pentru a crește finanțarea și pentru a-și reechilibra prioritățile în maniera propusă de CESE în prezentul aviz. CESE le îndeamnă să-și intensifice munca pentru ca acesta să poată fi aprobat, în conformitate cu calendarul planificat, înainte de următoarele alegeri europene. |
| --- | --- |

4.6.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2018 referitoare la următorul CFM: pregătirea poziției Parlamentului privind CFM post-2020 – [2017/2052(INI)], coraportori: Jan Olbrycht, Isabelle Thomas; punctul 14.

1

(2)  JO C 81, 2.3.2018, p. 131.

2

(3)  JO C 262, 25.7.2018, p. 1.

3

(4)  Banca Europeană de Investiții.

4

(5)  COM(2018) 321 final.

5

(6)  COM(2018) 322 final/2, COM(2018) 326 final, COM(2018) 327 final, COM(2018) 328 final.

6

(7)  COM(2018) 325 final.

7

(8)  JO C 81, 2.3.2018, p. 131.

8

(9)  Rezoluția Parlamentului European din 14 martie 2018 referitoare la următorul CFM: pregătirea poziției Parlamentului privind CFM post-2020 – [2017/2052(INI)], coraportori: Jan Olbrycht, Isabelle Thomas; punctul 14.

9

(10)  A se vedea și avizele CESE NAT/735 pe tema „Pactul european privind finanțele și clima”, raportor Rudy de Leeuw și ECO/456 pe tema „Planul de acțiune privind finanțarea sustenabilă”, raportor Carlos Trias Pinto. Nepublicat încă.

10

(11)  Institutul European al Sindicatelor/CES (2018) Benchmarking Working Europe („Decalajele din Europa muncitoare”), Bruxelles.

11

(12)  Darvas, Z. și Moes, N. (2018), „How large is the proposed decline in EU agricultural and cohesion spending?” (Cât de mare este reducerea propusă a cheltuielilor aferente agriculturii și coeziunii în UE?), Bruegel Blog post, 4 mai 2018.

12

(13)  JO C 283, 10.8.2018, p. 69.

13

(14)  A se vedea Claeys, G. (2018), „New EMU stabilisation tool within the MFF will have minimal impact without deeper EU budget reform”, Bruegel Blog (Noul instrument de stabilizare a UEM în CFM va avea un impact minim fără o reformă mai complexă a bugetului UE, Blogul Bruegel), 9 mai 2018. Potrivit acestei analize, 30 de miliarde EUR echivalează cu aproximativ o treime din suma împrumutată Irlandei în timpul crizei.

14

(15)  JO C 229, 31.7.2012, p. 32.

15

(16)  JO C 197, 8.6.2018, p. 33.

16

(17)  JO C 81, 2.3.2018, p. 131.

17

(18)  Finanțarea viitoare a UE.Finanțarea viitoare a UE.Raportul final și recomandările Grupului la nivel înalt privind resursele propriiRaportul final și recomandările Grupului la nivel înalt privind resursele proprii, decembrie 2016.

18

(19)  CESE a salutat deja, în 2011, introducerea sa, în avizul pe tema „O bază fiscală consolidată comună a societăților” (JO C 24, 28.1.2012, p. 63), dar și în 2017, în avizul pe tema „Baza fiscală (consolidată) comună a societăților” (JO C 434, 15.12.2017, p. 58).

19

(20)  O parte a angajamentului bugetar este dezangajată automat de către Comisie dacă nu a fost folosită sau dacă nu s-a primit nicio cerere de plată până la sfârșitul celui de-al doilea an după anul angajamentului bugetar (n+2). Sursă: Comisia.

20

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/116

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă

[COM(2018) 374 final – 2018/0199 (COD)]

(2018/C 440/19)

| Raportor: | Henri MALOSSE |
| --- | --- |

Raportor:

Henri MALOSSE

| Sesizare | Parlamentul European: 11.6.2018
  Consiliul Uniunii Europene: 19.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 178 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 7.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 196/2/5 |

Sesizare

Parlamentul European: 11.6.2018

Consiliul Uniunii Europene: 19.6.2018

Temei juridic

Articolele 178 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

7.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

196/2/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Cooperarea teritorială europeană (CTE) este un instrument unic al politicii de coeziune și unul dintre puținele cadre în care operatorii naționali, regionali și locali din diferite state membre sunt în mod sistematic puși în situația de a desfășura acțiuni comune și de a face schimb de practici și strategii de intervenție. Putem spune că aici se regăsește întrucâtva „esența” spiritului european. În pofida numeroaselor cazuri de valoare adăugată și de investiții ce sporesc creșterea economică, întâlnite la proiectele derulate până în prezent, rezultatele evaluărilor ex post evidențiază câteva deficiențe. Noua propunere de regulament trebuie să le ia în considerare în mai multe registre de intervenție: |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Simplificarea procedurilor – CESE solicită realizarea unei „simplificări radicale” în ceea ce privește dimensiunea proiectelor. Cooperarea se concentrează, în principal, asupra activităților locale. Prin urmare, este necesar să se aducă simplificările necesare în ceea ce privește formularele și metodele de evaluare a proiectelor și să fie aplicate procedurile forfetare, ca element-cheie al noii programări. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Cadrul financiar – Politica de coeziune este un element decisiv în susținerea strategiei Europa 2021-2027, care ar trebui să fie sprijinită cu prioritate, din punct de vedere tehnic și bugetar. CESE avertizează cu privire la posibilitatea unei alocări bugetare reduse, care ar pune sub semnul întrebării eficacitatea, vizibilitatea și notorietatea acestui program de acțiune. Prin urmare, invită Parlamentul European să propună o majorare a creditelor pentru politica de coeziune, în special în favoarea cooperării teritoriale europene. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Adiționalitatea – CESE este preocupat de noile norme care ar putea reduce rata maximă de finanțare a UE la 70 %, în loc de 85 %. Comitetul solicită menținerea ratei de 85 % pentru proiectele mici, pentru regiunile cele mai vulnerabile, precum și pentru acțiunile societății civile. CESE susține, de asemenea, extinderea implicării sectorului privat și a utilizării ingineriei financiare europene a InvestEU Fund, pentru acțiuni în favoarea sectoarelor de producție. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Integrarea instrumentelor financiare – CESE solicită Comisiei să instituie o veritabilă strategie de coordonare și integrare a diferitelor sale instrumente financiare disponibile în CFM 2021-2027. Comitetul solicită Comisiei să prezinte prompt o comunicare în acest sens. Cooperarea teritorială europeană trebuie să fie un cadru privilegiat pentru punerea în aplicare a acestei coordonări indispensabile. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Pentru un veritabil parteneriat cu societatea civilă – Comisia trebuie să impună obligația de a implica partenerii sociali și organizațiile societății civile atât în procesul de consultare, cât și în punerea în aplicare a acțiunilor, deoarece s-a constatat că cele mai bune rezultate ale proiectelor se obțin prin implicarea societății civile. CESE preconizează ca fiecărei autorități operaționale să îi revină obligația de a prezenta un plan de parteneriat pentru implicarea societății civile, cu un mecanism de alertă. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Menținerea și dezvoltarea concentrării tematice – S-a înregistrat o evoluție către o concentrare tematică a priorităților de intervenție și de investiții, fapt apreciat drept pozitiv de CESE, dar rămâne de precizat:






  — | cum se va ține seama de particularitățile zonelor menționate la articolul 174 din TFUE (insule, zone montane, zone rurale, aglomerări etc.), fără a se pierde din vedere nevoia de concentrare, care garantează vizibilitatea și eficiența, pentru evitarea dispersării; |
| --- | --- | --- |

1.1.6.

—

cum se va ține seama de particularitățile zonelor menționate la articolul 174 din TFUE (insule, zone montane, zone rurale, aglomerări etc.), fără a se pierde din vedere nevoia de concentrare, care garantează vizibilitatea și eficiența, pentru evitarea dispersării;

| — | cum vor fi plasate în centrul întregii tematici dezvoltarea durabilă și acțiunile în domeniul climei; |
| --- | --- |

—

cum vor fi plasate în centrul întregii tematici dezvoltarea durabilă și acțiunile în domeniul climei;

| — | cum se va asigura o apropiere reală a Uniunii Europene de cetățenii săi, prin dezvoltarea componentei locale a acțiunilor. |
| --- | --- |

—

cum se va asigura o apropiere reală a Uniunii Europene de cetățenii săi, prin dezvoltarea componentei locale a acțiunilor.

| 1.1.7. | Domeniul maritim și teritoriile insulare – Având în vedere că domeniul maritim este singurul mediu al teritoriilor insulare, CESE solicită ca acestea să poată continua să prezinte proiecte în cadrul cooperării la frontieră și cooperării teritoriale. După caz, ar trebui să se stabilească o nouă prioritate „pentru teritoriile insulare”, cu buget precizat. |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.1.8. | Strategiile macroregionale (SMR) – CESE consideră că este esențial să se extindă dezvoltarea SMR la noile zone (Mediterana, Balcani, Carpați etc.) și să se asigure o mai bună integrare a noilor instrumente financiare europene, în beneficiul lor. |
| --- | --- |

1.1.8.

| 1.1.9. | Cooperarea cu țările vecine – CESE salută instituirea unui cadru unic de punere în aplicare a cooperării cu țările vecine/terțe. Comitetul subliniază, de asemenea, interesul abordării prin care se utilizează concomitent creditele CTE și cele ale fondurilor europene externe. CESE solicită Comisiei să se asigure că programele de cooperare teritorială sunt deschise în acest cadru regiunilor din țările vecine, chiar dacă nu au frontiere cu UE, pentru a evita apariția unor perturbări în țările în cauză. |
| --- | --- |

1.1.9.

| 1.1.10. | Inovarea – CESE sprijină propunerea privind o axă prioritară referitoare la inovare, cu buget autonom și proceduri care să permită accesul direct al actorilor nestatali. CESE subliniază totuși că noțiunea de inovare are implicații și pe plan societal și social. |
| --- | --- |

1.1.10.

| 1.1.11. | Componenta digitală a cooperării teritoriale europene – În prezent, a fi conectat este una dintre provocările majore pentru actorii cooperării teritoriale europene. Trebuie prevăzute mijloace și inițiative de reducere a decalajului digital dintre teritorii și dintre componentele teritoriale urbane și rurale ale regiunilor: trebuie dezvoltate schimburile de experiență și redus decalajul digital dintre regiuni, pe de o parte, și dintre zonele urbane și cele rurale, pe de altă parte. |
| --- | --- |

1.1.11.

| 1.1.11.1. | În acest sens, CESE recomandă ca, pentru perioada 2021-2027, să se includă în arhitectura tuturor programelor CTE luarea în considerare a transformării digitale și a cerințelor de îmbunătățire a competențelor. |
| --- | --- |

1.1.11.1.

| 1.1.12. | Luarea în considerare a tineretului – Luarea în considerare a tineretului în Europa este un element fundamental. CESE propune utilizarea metodelor Erasmus+ pentru schimburile de tineri: studenți, ucenici, persoane în căutarea unui loc de muncă, persoane în dificultate, astfel încât cooperarea teritorială să implice tineretul în programe de mobilitate specifice, pentru formarea profesională și învățarea limbilor străine. CESE propune să se includă în programele de cooperare transfrontaliere și transnaționale axe specifice de propunere și de intervenție pentru tineri și susținute de tineri. |
| --- | --- |

1.1.12.

| 1.1.13. | Acțiuni în favoarea categoriilor vulnerabile de populație și luarea în considerare a criteriilor orizontale – CESE subliniază importanța instituirii unor reguli precise privind nivelurile obligației care trebuie respectate, în conformitate cu principiile orizontale ale Uniunii, și a stabilirii unui prag minim în acest sens (10 % din ajutorul acordat acțiunii). |
| --- | --- |

1.1.13.

| 1.1.14. | Protecția civilă și combaterea riscurilor majore – CESE invită Comisia să ia în considerare integrarea acestei componente, ca axă majoră de cooperare teritorială, și să o conecteze cu noul fond pentru apărare și protecție civilă, propus de Comisie pentru CFM 2021-2027. |
| --- | --- |

1.1.14.

| 1.1.15. | Publicitate – Având în vedere importanța programelor susținute în cadrul cooperării teritoriale europene, CESE va sprijini orice inițiativă care sporește vizibilitatea, pentru a consolida spiritul cetățeniei europene și pentru conștientizarea acțiunilor concrete, întreprinse cu sprijinul UE. În special, Comitetul urmărește înființarea de centre de informare în regiunile care beneficiază de programe de cooperare, situate, de preferință, pe lângă organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

1.1.15.

2.   Introducere

2.1.   Cooperarea teritorială și de frontieră, nucleu al spiritului european

| 2.1.1. | Aflată în centrul construcției unui spațiu european comun, cooperarea teritorială europeană (Interreg), prin ansamblul componentelor sale transfrontaliere, transnaționale, interregionale și de deschidere către țările vecine, constituie fundamentul integrării europene: ea contribuie la garantarea faptului că frontierele nu devin bariere, îi apropie pe europeni unii de alții, ajută la rezolvarea problemelor comune, facilitează partajarea ideilor și punctelor forte și încurajează inițiativele strategice care vizează obiective comune. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Articolul 174 și articolul 24 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) constituie cadrul juridic care autorizează punerea în aplicare a politicii de coeziune economică, socială și teritorială, cu obiectivul de a reduce diferențele dintre nivelurile de dezvoltare regională și, prin urmare, de a promova cooperarea teritorială europeană. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.2.1. | Articolul 174 prevede că: „Dintre regiunile avute în vedere, o atenție deosebită se acordă zonelor rurale, zonelor afectate de tranziția industrială, precum și regiunilor afectate de un handicap natural și demografic grav și permanent, cum ar fi regiunile cele mai nordice cu densitate foarte scăzută a populației, precum și regiunile insulare, transfrontaliere și muntoase”. CESE consideră că acest articol explică pe larg faptul că CTE acordă o atenție deosebită acestor regiuni și solicită Comisiei și statelor membre să vegheze la transpunerea lui în realitate. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

| 2.1.3. | Ca obiectiv prioritar al politicii de coeziune, CTE (Interreg) constituie cadrul în care operatorii publici și privați, naționali, regionali și locali din statele membre desfășoară inițiative colective, fac schimb de bune practici, structurează politicile de dezvoltare la nivel intern și extern ale Europei. Cu toate acestea, în pofida multor cazuri și exemple de valoare adăugată și de investiții care generează creștere, întâlnite la proiectele desfășurate până în prezent, anumite imperfecțiuni legate de deficiențe în încadrarea diferitelor programe nu rămân fără consecințe și ar trebui să fie analizate în contextul noii perspective, 2021-2027. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Rezultatele evaluărilor ex post evidențiază mai multe elemente:






  — | o deficiență în definirea funcțională a regiunilor în raport cu articolul 174 din TFUE; |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

—

o deficiență în definirea funcțională a regiunilor în raport cu articolul 174 din TFUE;

| — | dificultăți semnificative în definirea și punerea în aplicare a unei strategii coerente de intervenție din cauza alegerii unei abordări ascendente în stabilirea proiectelor care urmează să fie sprijinite; |
| --- | --- |

—

dificultăți semnificative în definirea și punerea în aplicare a unei strategii coerente de intervenție din cauza alegerii unei abordări ascendente în stabilirea proiectelor care urmează să fie sprijinite;

| — | o absență aproape totală de sinergii între programele Interreg și alte programe europene, în măsură să sporească efectele de dezvoltare, precum Erasmus+, Orizont 2020, Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), Connect-Europe, COSME și, în general, un impact prea redus al acestor acțiuni și al vizibilității lor pentru societatea civilă și pentru toate categoriile de cetățeni, în special femeile, tinerii, familiile, persoanele cu handicap și persoanele în vârstă. |
| --- | --- |

—

o absență aproape totală de sinergii între programele Interreg și alte programe europene, în măsură să sporească efectele de dezvoltare, precum Erasmus+, Orizont 2020, Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), Connect-Europe, COSME și, în general, un impact prea redus al acestor acțiuni și al vizibilității lor pentru societatea civilă și pentru toate categoriile de cetățeni, în special femeile, tinerii, familiile, persoanele cu handicap și persoanele în vârstă.

| 2.1.5. | Unele dintre aceste aspecte sunt luate în considerare în noua propunere de regulament care consolidează procedurile de reducere a priorităților regionale în toate regiunile europene, inclusiv cele mai îndepărtate, dezvoltă noi strategii macroregionale și concentrări tematice, accentuează inițiativele în favoarea inovării, precum și alte câteva inițiative care, prin urmare, fac obiectul unor analize și observații specifice. Cu toate acestea, mai multe puncte importante din propunerea Comisiei trebuie îmbunătățite și clarificate. |
| --- | --- |

2.1.5.

3.   Teme prioritare pentru recomandările CESE adresate Comisiei

| 3.1. | Simplificarea procedurilor – Către o simplificare radicală – Comisia propune un set semnificativ de măsuri specifice, menite să simplifice normele privind poziționarea și gestionarea programului pentru toate nivelurile implicate: beneficiari, state membre, autorități de gestionare, țări terțe participante și Comisia. CESE nu poate decât să sprijine acest demers. Totuși, este vorba despre o inițiativă prezentată cu ocazia fiecărei noi programări. Comisia nu a mers suficient de departe în această procedură. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | În ceea ce privește simplificarea și procedura forfetară, regulamentul instituie regimul forfetar pentru anumite cheltuieli, ca element-cheie pentru următoarea perioadă de programare, și extinde simplificarea pentru anumite variabile, cum ar fi costurile de personal (pentru orice proiect mai mic de 200 000 de euro: regim forfetar și eliminarea obligativității facturilor). Astfel, Comisia recunoaște necesitatea simplificării administrative și subliniază necesitatea unui acord general. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Cooperarea se concentrează asupra activităților locale. Prin urmare, este necesar să existe un program mult mai deschis către societatea civilă, cu o simplificare radicală a procedurilor și înființarea unor unități mici de informare și asistență. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | CESE dorește să se urmărească o coerență în ceea ce privește dimensiunea proiectelor, pentru a face posibile simplificările necesare în formularele și metodele de evaluare a proiectelor și pentru a utiliza proceduri forfetare minime pentru activitățile administrative și alte activități de gestionare. „Simplificarea radicală” este esențială pentru a le permite promotorilor de proiecte să se concentreze mai degrabă pe rezultatele acțiunilor decât pe activitățile administrative, care necesită mult timp. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Într-adevăr, și potrivit dorinței Comisiei, trebuie dusă până la capăt logica evaluării proiectelor prin intermediul „rezultatelor” și trebuie ca operatorii să fie eliberați de obligația de a furniza constant rapoarte de activitate (în prezent, acestea trebuie prezentate o dată la 6 luni). |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.2. | Cadrul financiar – Comisia consideră că politica de coeziune și corolarul său, CTE, trebuie să rămână un element esențial al pachetului financiar. CESE susține această poziție. O alocare bugetară slăbită ar pune sub semnul întrebării eficacitatea, vizibilitatea și, de asemenea, notorietatea actuală a acestui program de acțiune. Opțiunea aleasă până în prezent este menținerea unui buget stabil în raport cu ultima perioadă, iar aceasta, în contextul unei recesiuni bugetare de ordinul a 10 % din bugetul Uniunii Europene. Această situație ar trebui să permită – cel puțin – menținerea fără modificări a sprijinului pentru programele Interreg, însă CESE solicită Parlamentului European să propună creșterea substanțială a acestui sprijin, deoarece impactul politic al acestor acțiuni și beneficiul lor pentru populație poate fi foarte mare, cu condiția alocării unor mijloace semnificative. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | În noul regulament privind cooperarea teritorială europeană, rata de cofinanțare trece la 70 % (față de 85 %, în prezent). Potrivit Comisiei, această evoluție ar trebui să conducă la o consolidare a intervenției financiare a statelor și la favorizarea unor condiții mai bune de alocare a proiectelor. CESE este preocupat de faptul că această măsură, de „adiționalitate”, poate descuraja participarea actorilor privați și a regiunilor mai puțin favorizate. Prin urmare, solicită menținerea ratei de 85 % pentru regiunile cele mai vulnerabile, în sensul articolului 174 din TFUE. În plus, o concentrare a intervențiilor europene asigură întotdeauna o mai mare vizibilitate. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Reguli noi pentru „proiectele mici” – Noul regulament prezintă o definiție clară, însoțită de noi măsuri și de norme simplificate: redefinirea asistenței tehnice, eliminarea cerinței de raportare anuală, abordarea forfetară pentru numeroase posturi bugetare aferente cheltuielilor și condiții pentru o lansare mai rapidă în perioada următoare. CESE consideră că aceste inițiative se îndreaptă într-o direcție bună. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | În ceea ce privește sarcinile administrative pentru „proiectele mici”, CESE întâmpină cu mare satisfacție și perspectiva înființării unei instituții transfrontaliere care să gestioneze întreaga administrație pentru un set de „proiecte mici”, pe lângă pachetul forfetar. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | CESE apreciază angajamentul Comisiei de a maximiza participarea privată în programele de cooperare teritorială. CESE întărește această poziție sugerând stabilirea unui prag minim de implicare a actorilor nestatali (în afară de autoritățile regionale), cum ar fi întreprinderile private, partenerii sociali, sectorul asociativ, structurile economiei sociale și solidare și camerele profesionale. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Parteneriatul cu societatea civilă – CESE reamintește că parteneriatul constituie mijlocul esențial în cadrul luării în considerare a principiilor orizontale. Acesta trebuie să fie pus în aplicare pretutindeni cu societatea civilă, partenerii sociali, autoritățile locale și organismele de incluziune socială. În acest context, includerea societății civile în comitetele de control este prevăzută de regulament. De asemenea, se prevede ca, pe site-urile care oferă informații despre executarea și rezultatele programelor, să fie adăugate informații despre eșecuri și despre proiectele care nu își respectă angajamentele. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Trebuie semnalat că, odată desemnate, autoritățile locale au tendința de a ignora restul procedurii. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Participarea actorilor societății civile nu trebuie să se limiteze la procesul de consultare. Este esențial ca ei să fie implicați în punerea în aplicare a acțiunilor și să li se încredințeze responsabilități în acest sens, inclusiv prin selectarea unor organizații ale societății civile ca autorități de gestionare. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | CESE propune ca, pentru fiecare program al CTE, autoritatea de gestionare să prezinte un plan de parteneriat care să demonstreze implicarea societății civile în fiecare etapă de pregătire, punere în aplicare și evaluare a acțiunilor. Acest plan ar trebui să includă un mecanism de alertă instituit pentru a permite actorilor societății civile să sesizeze autoritatea competentă, în cazul în care nu se respectă principiul parteneriatului. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | Noua distribuire a sprijinului acordat prin cooperarea teritorială – Noul regulament privind CTE/Interreg descrie viitorul program de acțiune cu cinci componente de cooperare: transfrontalieră, transnațională, interregională, maritimă – care implică regiunile ultraperiferice – și cea corespunzătoare investițiilor interregionale în materie de inovare. Această abordare este coerentă, chiar dacă retragerea din cooperarea transfrontalieră a programelor care includ domeniul maritim ridică probleme și generează multe preocupări în rândul operatorilor din regiunile în cauză. Comisia se justifică explicând că ar putea exista suprapuneri între mai multe programe transfrontaliere, în special în contextul cooperării maritime, și se angajează să definească o abordare de ansamblu pentru programele din zonele maritime, inclusiv cooperarea bilaterală, care va avea un impact mai mare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Domeniul maritim și situația teritoriilor insulare – CESE consideră că această orientare privind dimensiunea maritimă poate fi înțeleasă în cazul teritoriilor continentale, însă nu este justificată atunci când este vorba despre teritorii insulare pentru care, prin definiție, există doar frontiere maritime. De altfel, CESE a solicitat de multe ori Comisiei să acorde o atenție deosebită problemei insulelor cu handicapuri structurale evidente, recunoscute prin articolul 174 din TFUE. Prin urmare, CESE propune reintegrarea acțiunilor în materie de cooperare europeană între insule în cooperarea transfrontalieră și/sau introducerea acestor acțiuni sub forma unei a șasea categorii, cu un buget specific, în special în favoarea unui „ansamblu” de insule aparținând aceluiași bazin maritim, pentru a promova schimburile de experiență. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | O deschidere specifică în domeniul inovării – Se propune o nouă linie specifică, ce funcționează prin intermediul unei cereri de propuneri, pentru dezvoltarea de proiecte pe întregul teritoriu european, pentru a extinde procesul dincolo de simpla procedură a schimbului de bune practici, evoluând către dispozitive complete de cercetare-acțiune (11 % din bugetul Interreg). CESE susține această abordare, cu condiția ca ea să includă și inovații societale și sociale în cazul cărora cooperarea dintre teritorii poate să aibă un impact semnificativ asupra populațiilor respective și să permită participarea directă a unor actori nestatali (cercetători, întreprinderi, societatea civilă). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | O deschidere față de regiunile ultraperiferice (RUP) – Comisia propune adoptarea de noi măsuri, care să permită acestor regiuni, având în vedere poziția lor specifică, să coopereze în sensul comunicării Comisiei intitulate „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE” (1). Aceasta va fi o componentă de cooperare pentru RUP, între acestea și vecinii lor (3,2 % din bugetul Interreg). Această dispoziție identificată în mod clar este interesantă, dar ar fi necesar, de asemenea, ca mijloacele UE în favoarea țărilor terțe învecinate cu RUP (în principal, Fondul european de dezvoltare – FED) să poată fi ușor mobilizate pentru a completa aceste acțiuni, ceea ce nu se întâmplă în prezent. CESE solicită o interacțiune coordonată între Interreg și FED, care să fie consemnată și planificată. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Cooperarea cu țările terțe – CESE consideră drept pozitiv faptul că, de acum, într-un context internațional perturbat, se va stabili un cadru identic pentru acțiunile care implică țările vecine din afara Uniunii Europene. În ceea ce privește țările din vecinătate, ar trebui să fie mai bine exploatată posibilitatea ca regiunile nefrontaliere ale acestor țări să participe la activități de cooperare transnațională, pentru a evita accentuarea diferențelor din cadrul acestor țări, care favorizează regiunile de frontieră ale UE. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Noi piste de reflecție

| 4.1. | Dezvoltarea concentrării tematice – CESE urmărește ca programele să fie centrate pe acțiuni articulate cu prioritățile Uniunii Europene, astfel cum sunt definite în proiectul de CFM 2021-2027 (inovare, cercetare, o Europă mai ecologică – energie, economie circulară etc. –, o Europă conectată – transport, agricultură etc. –, o Europă cu o dimensiune socială mai accentuată – FSE, FEDR, educație, sănătate etc. –, o Europă cu o acțiune locală mai dezvoltată – strategii de dezvoltare la nivel local), fără a omite obiectivele specifice stabilite în regulament în domeniul social, educațional și al sănătății. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită strategiilor de dezvoltare locală care implică toți actorii din societatea civilă. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | În cadrul concentrării tematice, este esențial ca problematica dezvoltării durabile și a acțiunilor în domeniul climei, a economiilor circulare și a energiilor regenerabile să fie pusă în centrul întregii tematici și să fie luată în considerare în mod explicit. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.2. | Strategiile macroregionale (SMR) – Strategiile macroregionale (Marea Baltică, Dunărea, arcul alpin, Marea Adriatică și Marea Ionică) sunt considerate, în general, povești de succes. CTE are o valoare deosebită datorită capacității sale de a crea condiții favorabile aplicării strategiilor macroregionale de dezvoltare bazate pe:






  — | existența unui grad ridicat de interacțiune transfrontalieră; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

existența unui grad ridicat de interacțiune transfrontalieră;

| — | concordanța dintre finanțare și prioritățile strategice de intervenție. |
| --- | --- |

—

concordanța dintre finanțare și prioritățile strategice de intervenție.

| 4.2.1. | Aceste măsuri vor permite consolidarea programelor de cooperare, în special transnațională și maritimă. S-ar putea elabora cu folos un experiment în cadrul unei SMR pentru Mediterana (occidentală și orientală) în legătură cu strategiile bazate pe bazine maritime, puse în aplicare în cadrul acțiunilor maritime ale UE, precum și o strategie macroregională privind zonele montane din sud-estul Europei (Carpați și Balcani), ambele extinzându-se către țări terțe. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | Componenta digitală a cooperării teritoriale europene – În prezent, a fi conectat este una dintre provocările majore pentru cooperarea teritorială europeană. Trebuie găsite mijloace și inițiative de reducere a decalajului digital dintre teritorii și dintre componentele teritoriale urbane și rurale ale regiunilor. Dezvoltarea digitală se referă la mai multe aspecte: |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | O miză tehnică și economică pentru dezvoltarea teritoriilor. Tehnologiile digitale au o capacitate puternică de dezvoltare a teritoriilor în contextul noilor evoluții industriale, al societății colaborative, al apariției unor noi forme de cooperare la locul de muncă, al noilor măsuri de valorificare a resurselor locale. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | O miză socială majoră, care contribuie la dezvoltarea competențelor populațiilor și teritoriilor. Dezvoltarea investițiilor în competențe și expertiză și împiedicarea accentuării decalajului social digital, având în vedere că evoluția digitală creează noi forme de discriminare, generată în special de capacitatea redusă de acces la echipamente pentru populațiile sărace, din cauza nivelului de trai și a aspectelor culturale corelate cu nivelul de educație și cu vârsta. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Ar trebui să se țină cont că „digitalul” este capabil să faciliteze accesul la drepturi, dar și, în egală măsură, să constituie un factor suplimentar de excluziune pentru anumite categorii de public. În acest caz, CESE solicită Comisiei să ia în considerare, în acțiunile CTE, o abordare pedagogică coordonată cu actorii teritoriului în cauză. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | În plus, CESE propune ca o mare parte din acțiunile inovatoare să fie dedicate tehnologiilor digitale, cu cereri de propuneri specifice, care să includă schimbul de experiență și cooperarea în teritorii în aceste domenii, acordând prioritate incluziunii populațiilor celor mai sărace și mai vulnerabile. Această orientare este esențială pentru teritorii în contextul noilor evoluții industriale, al unei societăți colaborative, al apariției unor forme noi de cooperare la locul de muncă și al noilor măsuri de valorificare a resurselor locale. Comisia a prezentat un proiect de buget pentru perioada 2021-2027. Integrează acesta suficient aspectul digital? Dacă răspunsul este nu, înseamnă că proiectul prezentat nu este corespunzător. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Tehnologiile digitale și inteligența artificială – Este absolut necesar ca Comisia să adopte instrumentele tehnologiei digitale și ale inteligenței artificiale pentru punerea în aplicare și evaluarea programelor viitoare (volume mari de date, noi tehnologii și forme de investire a fondurilor). |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Potrivit Comisiei înseși, evaluarea impactului acțiunilor și programelor UE ține de o „stare de spirit”. Rezultatele unui anumit proiect sunt uneori mai puțin importante decât modul în care se obțin aceste rezultate și sunt greu de găsit indicatori (nu doar cantitativi, ci și calitativi) pentru a evalua acest lucru. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | CESE încurajează cu convingere Comisia să caute indicatori mai buni de evaluare a rezultatelor imediate și a impactului programelor și proiectelor. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.4. | Luarea în considerare a aspectelor legate de tineret – Luarea în considerare a tineretului în Europa este un element fundamental. CESE propune utilizarea metodelor Erasmus+ pentru schimburile de tineri – liceeni, studenți, ucenici, persoane în căutarea unui loc de muncă, persoane în dificultate – astfel încât cooperarea teritorială să implice tineretul în programe de mobilitate specifice, în special pentru formarea profesională și învățarea limbilor străine. Reflecția CESE se referă la mai multe posibilități care nu se exclud, astfel încât teritoriul să capete relevanță din perspectiva tinerilor. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | CESE propune să se aloce un procent din resursele CTE pentru acțiunile întreprinse de tineri și pentru tineri. În același timp, în cadrul viitorului program Erasmus+, de după 2021, Comisia ar putea alege opțiunea de a dedica o parte din programele Erasmus+ unor inițiative care vizează zone teritoriale delimitate. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Pe de altă parte, 10 % din una sau mai multe componente Interreg ar trebui să fie dedicate mobilității de tip Erasmus și un procent identic – proiectelor Erasmus+ organizate în zonele europene. S-ar putea acorda prioritate regiunilor care încep să aibă o existență reală, cum ar fi o macroregiune MED și/sau, cu titlu experimental, regiunilor în curs de înființare și dezvoltare, cum ar fi o macroregiune Est-MED. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Prin urmare, este necesar să se includă în programele de cooperare transfrontalieră și transnațională una sau mai multe axe specifice de propuneri și de intervenții pentru tineri și susținute de tineri. Aceste axe ar trebui să permită și să sprijine tranziția de la simple schimburi culturale la valorificarea acțiunilor legate de alte categorii decât cele care beneficiază în mod tradițional de Erasmus+: mișcările de tineret și crearea de asociații pentru combaterea excluziunii și a inegalităților sociale, pentru integrarea persoanelor celor mai vulnerabile (persoane cu handicap), acțiuni pentru climă, inițiative de a contribui la primirea refugiaților migranți sau orice altă temă din domeniul educației și al solidarității. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.5. | Acțiuni în favoarea categoriilor vulnerabile de populație și luarea în considerare a criteriilor orizontale – În ceea ce privește luarea în considerare a categoriilor vulnerabile de populație, la toate nivelurile de proiectare și de punere în aplicare a programelor de cooperare, inclusiv la selectarea proiectelor, poziția Comisiei este clară în ceea ce privește obligația imperativă de a respecta principiile orizontale ale Uniunii. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Totuși, se pune problema reglementării în acest sens, în cadrul CTE, care nu stabilește cote. CESE propune stabilirea unui prag minim pentru cooperarea transfrontalieră (10 %). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.6. | Protecția civilă și combaterea riscurilor majore – Această componentă, care face parte din noul Fond european pentru apărare și protecție civilă, propus de Comisie pentru CFM 2021-2027, este o axă majoră, cu implicații pentru cooperarea teritorială. Exemple grăitoare în acest sens sunt prevenirea și combaterea incendiilor forestiere din regiunea mediteraneeană sau inundațiile din regiunile mai nordice. Acesta este un aspect în care cooperarea dincolo de frontierele naționale este evidentă și care are implicații directe asupra vieții cetățenilor. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | CESE recomandă, așadar, să se acorde o atenție specială acestui domeniu în CTE, cu posibilitatea coordonării mai multor fonduri, și să se adreseze recomandări specifice autorităților responsabile pentru programe, cu scopul de a crește gradul de conștientizare a provocărilor și oportunităților generate de acest aspect pe teritoriile lor. Se pot lansa solicitări de propuneri demonstrative pe această temă, pentru a crea emulație între regiuni. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.7. | Integrarea diferitelor instrumente europene: CESE consideră că această propunere nu include suficiente oportunități de sinergii între CTE și celelalte instrumente financiare existente și viitoare ale UE, în special în ceea ce privește schimbul de tineri, rețelele și agenda digitală, cercetarea și dezvoltarea, investițiile, protecția civilă și combaterea riscurilor majore. Comitetul solicită Comisiei să remedieze acest aspect. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | CTE reprezintă un cadru adecvat pentru a asigura complementaritatea diferitelor instrumente europene, în funcție de nevoile teritoriului:






  — | investițiile întreprinderilor mici și mijlocii, dacă se combină eficient intervențiile Interreg cu cele din cadrul noului InvestEu Fund, propus de Comisie în cadrul CFM 2021-2027; |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

—

investițiile întreprinderilor mici și mijlocii, dacă se combină eficient intervențiile Interreg cu cele din cadrul noului InvestEu Fund, propus de Comisie în cadrul CFM 2021-2027;

| — | rețelele (infrastructură, tehnologii digitale, energie) cu Mecanismul pentru interconectarea Europei; |
| --- | --- |

—

rețelele (infrastructură, tehnologii digitale, energie) cu Mecanismul pentru interconectarea Europei;

| — | acțiuni externe (FED, politica de vecinătate); |
| --- | --- |

—

acțiuni externe (FED, politica de vecinătate);

| — | fonduri pentru protecție civilă; |
| --- | --- |

—

fonduri pentru protecție civilă;

| — | Erasmus+; |
| --- | --- |

—

Erasmus+;

| — | Orizont Europa (actualul program Orizont 2020); |
| --- | --- |

—

Orizont Europa (actualul program Orizont 2020);

| — | LIFE (mediu și politici climatice); |
| --- | --- |

—

LIFE (mediu și politici climatice);

| — | Fondul social european; |
| --- | --- |

—

Fondul social european;

și altele.

| 4.7.2. | Propunerile Comisiei rămân vagi pe acest subiect. CESE solicită Comisiei, în contextul propunerilor privind CFM 2021-2027, să prezinte o comunicare privind integrarea instrumentelor sale financiare. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.8. | Publicitatea – Interreg reprezintă una dintre principalele modalități de consolidare a spiritului cetățeniei europene. În prezent, ar trebui sporită vizibilitatea acesteia, pentru a face cunoscute acțiunile UE. Comisia trebuie să asigure o publicitate și o promovare simple, privind utilizarea și realizările programului Interreg. Acestea au drept scop să aducă la cunoștința cetățenilor acțiunile concrete desfășurate cu sprijinul UE. Având în vedere importanța acestei teme, CESE propune crearea unor centre de informare și de cooperare la frontiere sau teritorială cu această misiune, localizate, de preferință, pe lângă organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

4.8.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2017) 623 final.

1

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/124

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de soluționare a obstacolelor juridice și administrative în context transfrontalier

[COM(2018) 373 final – 2018/0198 (COD)]

(2018/C 440/20)

| Raportor: | Etele BARÁTH |
| --- | --- |

Raportor:

Etele BARÁTH

| Sesizare | Parlamentul European, 11.6.2018
  Consiliul Uniunii Europene, 19.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 175 și 304 din TFUE |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 7.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 195/1/3 |

Sesizare

Parlamentul European, 11.6.2018

Consiliul Uniunii Europene, 19.6.2018

Temei juridic

Articolele 175 și 304 din TFUE

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

7.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

195/1/3

1.   Concluzii și recomandări

Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea de regulament prezentată de Comisia Europeană privind un mecanism de soluționare a obstacolelor juridice și administrative în context transfrontalier (denumit în continuare „mecanismul”). În opinia CESE, propunerea reflectă o nouă abordare, în măsură să consolideze posibilitățile de cooperare bazată pe subsidiaritate între diferitele state membre și să contribuie la o dezvoltare socioeconomică mai echilibrată și durabilă a regiunilor frontaliere, precum și la creșterea PIB-ului Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.1.

CESE salută propunerea de regulament prezentată de Comisia Europeană privind un mecanism de soluționare a obstacolelor juridice și administrative în context transfrontalier (denumit în continuare „mecanismul”). În opinia CESE, propunerea reflectă o nouă abordare, în măsură să consolideze posibilitățile de cooperare bazată pe subsidiaritate între diferitele state membre și să contribuie la o dezvoltare socioeconomică mai echilibrată și durabilă a regiunilor frontaliere, precum și la creșterea PIB-ului Uniunii Europene.

| 1.2. | CESE consideră întemeiată argumentația propunerii, întrucât, chiar dacă în prezent există mai multe instrumente instituționale care sprijină aceste teritorii (în special Interreg și GECT), acestea nu dispun de competențele necesare pentru a adopta astfel de măsuri juridice. |
| --- | --- |

1.2.

CESE consideră întemeiată argumentația propunerii, întrucât, chiar dacă în prezent există mai multe instrumente instituționale care sprijină aceste teritorii (în special Interreg și GECT), acestea nu dispun de competențele necesare pentru a adopta astfel de măsuri juridice.

| 1.3. | CESE consideră că punerea în aplicare a propunerii de regulament poate contribui la eliminarea barierelor istorice, la difuzarea identității europene în practica de zi cu zi și la consolidarea sentimentului de cetățenie europeană. |
| --- | --- |

1.3.

CESE consideră că punerea în aplicare a propunerii de regulament poate contribui la eliminarea barierelor istorice, la difuzarea identității europene în practica de zi cu zi și la consolidarea sentimentului de cetățenie europeană.

| 1.4. | CESE încurajează Comisia Europeană să clarifice toate chestiunile care generează incertitudine juridică, astfel încât procesul, perceput ca fiind complex și în mare măsură însoțit de garanții excesive, să nu aibă efect disuasiv asupra potențialilor utilizatori ai acestei legislații. Este esențial să se stabilească în mod clar modalitatea de a încuraja două state membre învecinate să coopereze atunci când concepțiile lor în ceea ce privește proiectul diferă sau atunci când abordările lor sunt, în general, divergente. |
| --- | --- |

1.4.

CESE încurajează Comisia Europeană să clarifice toate chestiunile care generează incertitudine juridică, astfel încât procesul, perceput ca fiind complex și în mare măsură însoțit de garanții excesive, să nu aibă efect disuasiv asupra potențialilor utilizatori ai acestei legislații. Este esențial să se stabilească în mod clar modalitatea de a încuraja două state membre învecinate să coopereze atunci când concepțiile lor în ceea ce privește proiectul diferă sau atunci când abordările lor sunt, în general, divergente.

| 1.5. | CESE subliniază importanța unei monitorizări permanente a punerii în aplicare a regulamentului, având în vedere că acesta nu reglementează soluțiile, ci procesul în sine, și că poate oferi un cadru pentru nenumărate posibilități de cooperare. |
| --- | --- |

1.5.

CESE subliniază importanța unei monitorizări permanente a punerii în aplicare a regulamentului, având în vedere că acesta nu reglementează soluțiile, ci procesul în sine, și că poate oferi un cadru pentru nenumărate posibilități de cooperare.

| 1.6. | Avantajul pe care îl conferă propunerea de regulament constă în asigurarea unei armonizări mai degrabă decât a unei uniformizări, iar definirea domeniului său de aplicare teritorială constituie, prin urmare, un element important în ceea ce privește aplicabilitatea acestuia (a se vedea punctul 2.7.4). |
| --- | --- |

1.6.

Avantajul pe care îl conferă propunerea de regulament constă în asigurarea unei armonizări mai degrabă decât a unei uniformizări, iar definirea domeniului său de aplicare teritorială constituie, prin urmare, un element important în ceea ce privește aplicabilitatea acestuia (a se vedea punctul 2.7.4).

| 1.7. | În plus, propunerea de regulament se bazează pe principiul potrivit căruia, pentru a rezolva o problemă dată, o soluție ar fi aplicarea legislației în vigoare de cealaltă parte a frontierei. Cu toate acestea, în numeroase cazuri, această abordare nu este posibilă: se poate întâmpla ca, de nicio parte a frontierei, să nu existe o legislație în vigoare care să poată contribui la rezolvarea unei probleme date; într-o astfel de situație, soluția poate fi bazată pe modelul unei țări terțe. Trebuie creat un mecanism pentru astfel de situații. |
| --- | --- |

1.7.

În plus, propunerea de regulament se bazează pe principiul potrivit căruia, pentru a rezolva o problemă dată, o soluție ar fi aplicarea legislației în vigoare de cealaltă parte a frontierei. Cu toate acestea, în numeroase cazuri, această abordare nu este posibilă: se poate întâmpla ca, de nicio parte a frontierei, să nu existe o legislație în vigoare care să poată contribui la rezolvarea unei probleme date; într-o astfel de situație, soluția poate fi bazată pe modelul unei țări terțe. Trebuie creat un mecanism pentru astfel de situații.

| 1.8. | CESE salută coordonarea introdusă de Comisie și mizează pe punctele de coordonare transfrontalieră pentru a disemina „bune practici” existente (programe transfrontaliere etc.) și pentru a teritorializa inițiativele (de exemplu, asigurând coerența cu strategiile macroregionale integrate de dezvoltare urbană). Recomandă să se valorifice expertiza și capacitatea de coordonare a organizațiilor societății civile (a se vedea punctul 2.14.2). |
| --- | --- |

1.8.

CESE salută coordonarea introdusă de Comisie și mizează pe punctele de coordonare transfrontalieră pentru a disemina „bune practici” existente (programe transfrontaliere etc.) și pentru a teritorializa inițiativele (de exemplu, asigurând coerența cu strategiile macroregionale integrate de dezvoltare urbană). Recomandă să se valorifice expertiza și capacitatea de coordonare a organizațiilor societății civile (a se vedea punctul 2.14.2).

| 1.9. | Propunerea de regulament poate contribui la o mai amplă consolidare a unei administrații publice europene inovatoare și responsabile, însă CESE consideră necesară impunerea unei obligații de informare în ceea ce privește părțile interesate, pentru a stabili posibilitățile de cooperare transfrontalieră, și propune să se faciliteze participarea la procese prin mijloacele oferite de guvernanța electronică, precum și să îmbunătățească atractivitatea acestei participări. |
| --- | --- |

1.9.

Propunerea de regulament poate contribui la o mai amplă consolidare a unei administrații publice europene inovatoare și responsabile, însă CESE consideră necesară impunerea unei obligații de informare în ceea ce privește părțile interesate, pentru a stabili posibilitățile de cooperare transfrontalieră, și propune să se faciliteze participarea la procese prin mijloacele oferite de guvernanța electronică, precum și să îmbunătățească atractivitatea acestei participări.

| 1.10. | CESE recomandă să se acorde atenție dezechilibrului de putere semnificativ care ar putea exista între potențialii inițiatori, care ar trebui compensat prin acordarea de sprijin în vederea facilitării participării partenerilor care inițial erau cei mai dezavantajați. |
| --- | --- |

1.10.

CESE recomandă să se acorde atenție dezechilibrului de putere semnificativ care ar putea exista între potențialii inițiatori, care ar trebui compensat prin acordarea de sprijin în vederea facilitării participării partenerilor care inițial erau cei mai dezavantajați.

| 1.11. | În ce privește inițiativele și practicile juridice transfrontaliere trebuie evitat să se facă pași înapoi. Trebuie să se garanteze că niciuna dintre părți nu este penalizată și nu suferă prejudicii în urma cooperării. |
| --- | --- |

1.11.

În ce privește inițiativele și practicile juridice transfrontaliere trebuie evitat să se facă pași înapoi. Trebuie să se garanteze că niciuna dintre părți nu este penalizată și nu suferă prejudicii în urma cooperării.

2.   Observații generale

Observații generale

| 2.1. | CESE salută inițiativele care urmăresc să elimine obstacolele din calea pieței unice și să contribuie la realizarea celor patru libertăți fundamentale ale acesteia (1). CESE consideră că propunerea de instituire a unui mecanism transfrontalier, care reflectă activitatea eficientă a Președinției luxemburgheze, reprezintă un alt pas în această direcție. |
| --- | --- |

2.1.

CESE salută inițiativele care urmăresc să elimine obstacolele din calea pieței unice și să contribuie la realizarea celor patru libertăți fundamentale ale acesteia (1

| 2.2. | Uniunea Europeană are 40 de regiuni frontaliere terestre interne, reprezentând 40 % din teritoriul Uniunii și aproape 30 % din populația sa. 1,3 milioane de persoane traversează zilnic frontiera pentru a merge la serviciu (2). |
| --- | --- |

2.2.

Uniunea Europeană are 40 de regiuni frontaliere terestre interne, reprezentând 40 % din teritoriul Uniunii și aproape 30 % din populația sa. 1,3 milioane de persoane traversează zilnic frontiera pentru a merge la serviciu (2

| 2.3. | Aceste treceri ale frontierei pot crea dificultăți în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, îmbunătățirea asistenței medicale, utilizarea serviciilor oferite de instituțiile statului sau furnizarea de servicii de urgență. Lipsa recunoașterii regimurilor fiscale, a drepturilor privind pensiile și a altor drepturi și norme, precum și lipsa serviciilor comune de urgență, ar putea ridica probleme serioase. Cele mai multe dintre obstacolele rămase decurg din legislațiile naționale divergente de ambele laturi ale frontierei, din procedurile administrative incompatibile sau, pur și simplu, din absența unei planificări teritoriale comune (3). |
| --- | --- |

2.3.

Aceste treceri ale frontierei pot crea dificultăți în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, îmbunătățirea asistenței medicale, utilizarea serviciilor oferite de instituțiile statului sau furnizarea de servicii de urgență. Lipsa recunoașterii regimurilor fiscale, a drepturilor privind pensiile și a altor drepturi și norme, precum și lipsa serviciilor comune de urgență, ar putea ridica probleme serioase. Cele mai multe dintre obstacolele rămase decurg din legislațiile naționale divergente de ambele laturi ale frontierei, din procedurile administrative incompatibile sau, pur și simplu, din absența unei planificări teritoriale comune (3

| 2.4. | Cu toate acestea, regiunile frontaliere obțin în general rezultate economice mai slabe decât alte regiuni din cadrul aceluiași stat membru. Accesul la serviciile publice, cum ar fi spitalele și universitățile, este, în general, mai dificil în regiunile de frontieră. Persoanele fizice, întreprinderile și autoritățile publice din regiunile frontaliere se confruntă cu dificultăți deosebite atunci când trebuie să navigheze între două sisteme administrative și juridice diferite. Cercetători de la Universitatea Politehnică din Milano au demonstrat că eliminarea obstacolelor administrative actuale ar permite creșterea PIB-ului UE cu aproximativ 8 % (4). |
| --- | --- |

2.4.

Cu toate acestea, regiunile frontaliere obțin în general rezultate economice mai slabe decât alte regiuni din cadrul aceluiași stat membru. Accesul la serviciile publice, cum ar fi spitalele și universitățile, este, în general, mai dificil în regiunile de frontieră. Persoanele fizice, întreprinderile și autoritățile publice din regiunile frontaliere se confruntă cu dificultăți deosebite atunci când trebuie să navigheze între două sisteme administrative și juridice diferite. Cercetători de la Universitatea Politehnică din Milano au demonstrat că eliminarea obstacolelor administrative actuale ar permite creșterea PIB-ului UE cu aproximativ 8 % (4

| 2.5. | Având în vedere dimensiunea socială a acestei provocări, CESE consideră că este deosebit de important să se instituie mecanisme care, prin eliminarea obstacolelor administrative, să permită cetățenilor să își aleagă în mod liber locul de muncă și să sprijine dezvoltarea infrastructurilor și a serviciilor de interes general. |
| --- | --- |

2.5.

Având în vedere dimensiunea socială a acestei provocări, CESE consideră că este deosebit de important să se instituie mecanisme care, prin eliminarea obstacolelor administrative, să permită cetățenilor să își aleagă în mod liber locul de muncă și să sprijine dezvoltarea infrastructurilor și a serviciilor de interes general.

| 2.6. | De asemenea, din punct de vedere economic, trebuie salutată abordarea adoptată de propunere, care vizează reducerea semnificativă a sarcinii administrative, atât în interesul angajatorilor, cât și al lucrătorilor. |
| --- | --- |

2.6.

De asemenea, din punct de vedere economic, trebuie salutată abordarea adoptată de propunere, care vizează reducerea semnificativă a sarcinii administrative, atât în interesul angajatorilor, cât și al lucrătorilor.

| 2.7. | Datorită amplasării lor periferice, zonele frontaliere sunt adesea mai puțin favorizate, atât din punct de vedere economic, cât și din punct de vedere social (5). O astfel de inițiativă ar putea contribui în mod util la consolidarea coeziunii teritoriale, care vizează asigurarea dezvoltării armonioase a tuturor teritoriilor și le-ar putea permite locuitorilor să exploateze cât mai bine avantajele regionale. CESE consideră că, în conformitate cu Tratatul de la Lisabona (6), acest tip de diversitate poate fi transformat într-un avantaj care să contribuie la dezvoltarea durabilă a întregii Uniuni. |
| --- | --- |

2.7.

Datorită amplasării lor periferice, zonele frontaliere sunt adesea mai puțin favorizate, atât din punct de vedere economic, cât și din punct de vedere social (5

6

| 2.7.1. | CESE regretă faptul că Comisia nu a lansat un proces participativ care să ducă la o strategie de ansamblu, integrată, pentru o Europă durabilă în 2030 și dincolo de această dată (7). Prin urmare, contextualizarea noului mecanism este deosebit de importantă: CESE consideră că, în plus față de armonizarea juridică, noile puncte de coordonare transfrontalieră trebuie să asigure, de asemenea, integrarea inițiativelor în diferitele procese teritoriale. |
| --- | --- |

2.7.1.

CESE regretă faptul că Comisia nu a lansat un proces participativ care să ducă la o strategie de ansamblu, integrată, pentru o Europă durabilă în 2030 și dincolo de această dată (7

| 2.7.2. | Aceste procese teritoriale includ, în special, strategiile teritoriale de la diferite niveluri (de exemplu, strategiile macroregionale sau strategiile integrate de dezvoltare urbană), precum și integrarea experienței legate de programele de cooperare teritorială la nivel european, îndeosebi a experiențelor și rezultatelor programelor transfrontaliere. |
| --- | --- |

2.7.2.

Aceste procese teritoriale includ, în special, strategiile teritoriale de la diferite niveluri (de exemplu, strategiile macroregionale sau strategiile integrate de dezvoltare urbană), precum și integrarea experienței legate de programele de cooperare teritorială la nivel european, îndeosebi a experiențelor și rezultatelor programelor transfrontaliere.

| 2.7.3. | Forța textului în forma sa actuală în raport cu ideile anterioare constă în faptul că nu exclude posibilitatea cooperării maritime (ceea ce face ca instrumentul să fie aplicabil cooperărilor maritime dinamice, precum cele stabilite în regiunea Copenhaga și între Helsinki și Tallinn ori relațiile italo-croate, aflate în plină dezvoltare). |
| --- | --- |

2.7.3.

Forța textului în forma sa actuală în raport cu ideile anterioare constă în faptul că nu exclude posibilitatea cooperării maritime (ceea ce face ca instrumentul să fie aplicabil cooperărilor maritime dinamice, precum cele stabilite în regiunea Copenhaga și între Helsinki și Tallinn ori relațiile italo-croate, aflate în plină dezvoltare).

| 2.7.4. | Deși domeniul de aplicare teritorial se situează la nivelul NUTS 3, conform interpretării propunerii legislative, aceasta prevede aplicarea mecanismului pe cel mai mic teritoriu posibil, dacă acest lucru este justificat, fapt care trebuie salutat. Cu toate acestea, este important ca regulamentul să se adapteze cazurilor în care este necesară extinderea domeniului de aplicare teritorial dincolo de limitele administrative propuse (de exemplu, frecvența radio a ambulanțelor trebuie să funcționeze pe un teritoriu mai vast, după caz). |
| --- | --- |

2.7.4.

Deși domeniul de aplicare teritorial se situează la nivelul NUTS 3, conform interpretării propunerii legislative, aceasta prevede aplicarea mecanismului pe cel mai mic teritoriu posibil, dacă acest lucru este justificat, fapt care trebuie salutat. Cu toate acestea, este important ca regulamentul să se adapteze cazurilor în care este necesară extinderea domeniului de aplicare teritorial dincolo de limitele administrative propuse (de exemplu, frecvența radio a ambulanțelor trebuie să funcționeze pe un teritoriu mai vast, după caz).

| 2.8. | Protecția mediului a devenit în prezent o prioritate incontestabilă, acest lucru reflectându-se și în noua propunere de buget a UE: Comisia propune majorarea finanțării destinate mediului și politicilor climatice (8). Este clar că trebuie salutată orice încercare de a asigura o abordare coerentă a ecosistemului european, care să ofere posibilitatea protejării naturii. |
| --- | --- |

2.8.

Protecția mediului a devenit în prezent o prioritate incontestabilă, acest lucru reflectându-se și în noua propunere de buget a UE: Comisia propune majorarea finanțării destinate mediului și politicilor climatice (8

| 2.9. | CESE consideră, asemenea Comisiei Europene, în Comunicarea sa intitulată „Stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE” (9) (care, prin intermediul a 10 propuneri, evidențiază modul în care Uniunea Europeană și statele sale membre ar putea reduce complexitatea, durata și costul interacțiunilor transfrontaliere și încuraja punerea în comun a serviciilor de-a lungul frontierelor interne), că cooperarea trebuie să depășească nivelul armonizării juridice (sprijinirea multilingvismului etc.). |
| --- | --- |

2.9.

CESE consideră, asemenea Comisiei Europene, în Comunicarea sa intitulată „Stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE” (9

| 2.10. | Cu toate acestea, există temerea că instituirea mecanismului în mod voluntar va duce la o fragmentare suplimentară a practicii juridice și a configurației administrative în Europa și că vor exista, de asemenea, diferențe considerabile între practicile statelor cele mai dezvoltate și cele ale statelor mai puțin dezvoltate. Într-adevăr, acestea se confruntă nu numai cu obstacole juridice diferite, ci și cu provocări mai mari, de exemplu din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

2.10.

Cu toate acestea, există temerea că instituirea mecanismului în mod voluntar va duce la o fragmentare suplimentară a practicii juridice și a configurației administrative în Europa și că vor exista, de asemenea, diferențe considerabile între practicile statelor cele mai dezvoltate și cele ale statelor mai puțin dezvoltate. Într-adevăr, acestea se confruntă nu numai cu obstacole juridice diferite, ci și cu provocări mai mari, de exemplu din punct de vedere economic.

| 2.11. | CESE este conștient de caracterul cronofag al armonizării juridice, dar încurajează totuși statele membre să creeze o structură cât mai omogenă posibil. În ansamblu, se pare că propunerea de regulament urmărește reducerea termenelor procedurale, pentru a proteja actorii locali. Cu toate acestea, având în vedere complexitatea mecanismului și durata procedurilor birocratice, trebuie să existe o voință puternică de a coopera, astfel încât să fie posibilă respectarea termenelor prevăzute. |
| --- | --- |

2.11.

CESE este conștient de caracterul cronofag al armonizării juridice, dar încurajează totuși statele membre să creeze o structură cât mai omogenă posibil. În ansamblu, se pare că propunerea de regulament urmărește reducerea termenelor procedurale, pentru a proteja actorii locali. Cu toate acestea, având în vedere complexitatea mecanismului și durata procedurilor birocratice, trebuie să existe o voință puternică de a coopera, astfel încât să fie posibilă respectarea termenelor prevăzute.

| 2.12. | Configurația noului sistem instituțional pe mai multe niveluri ridică, de asemenea, câteva probleme. Este important să se definească cadrul de funcționare a acestor instituții, astfel încât obstacolele care apar să nu afecteze autoritățile (capacități insuficiente etc.). |
| --- | --- |

2.12.

Configurația noului sistem instituțional pe mai multe niveluri ridică, de asemenea, câteva probleme. Este important să se definească cadrul de funcționare a acestor instituții, astfel încât obstacolele care apar să nu afecteze autoritățile (capacități insuficiente etc.).

| 2.13. | În acest sens, Comitetul salută rolul de coordonare al Comisiei Europene, care a devenit posibil prin crearea, în septembrie 2017, a punctelor de contact frontalier (10). |
| --- | --- |

2.13.

În acest sens, Comitetul salută rolul de coordonare al Comisiei Europene, care a devenit posibil prin crearea, în septembrie 2017, a punctelor de contact frontalier (10

| 2.13.1. | Cu toate acestea, își exprimă îngrijorarea în ceea ce privește lipsa finanțării europene, care ar putea ridica probleme în special în cazul statelor membre mai puțin dezvoltate. Prin urmare, Comitetul consideră că este important să se prevadă posibilitatea unei legături între diferite fonduri de finanțare și mecanism. |
| --- | --- |

2.13.1.

Cu toate acestea, își exprimă îngrijorarea în ceea ce privește lipsa finanțării europene, care ar putea ridica probleme în special în cazul statelor membre mai puțin dezvoltate. Prin urmare, Comitetul consideră că este important să se prevadă posibilitatea unei legături între diferite fonduri de finanțare și mecanism.

| 2.14. | CESE salută, în special, caracterul ascendent al inițiativei, având în vedere că actorii locali – și anume cei care se confruntă de fapt cu experiența obstacolelor menționate anterior și le fac față – sunt cei care se află la originea procedurii de armonizare. |
| --- | --- |

2.14.

CESE salută, în special, caracterul ascendent al inițiativei, având în vedere că actorii locali – și anume cei care se confruntă de fapt cu experiența obstacolelor menționate anterior și le fac față – sunt cei care se află la originea procedurii de armonizare.

| 2.14.1. | Mobilizând actorii locali, organizațiile societății civile sunt în măsură să identifice problemele locale și să formuleze propuneri. Prin urmare, CESE consideră că este deosebit de importantă implicarea acestora și recomandă să se valorifice expertiza și capacitatea de coordonare a organizațiilor societății civile (de exemplu, prin intermediul indicatorilor interregionali ai camerelor de comerț, prin cooperarea dintre sindicate și alte organizații de interese). Comitetul consideră, de asemenea, că este important să se țină seama de activitatea consiliilor economice și sociale naționale și regionale. |
| --- | --- |

2.14.1.

Mobilizând actorii locali, organizațiile societății civile sunt în măsură să identifice problemele locale și să formuleze propuneri. Prin urmare, CESE consideră că este deosebit de importantă implicarea acestora și recomandă să se valorifice expertiza și capacitatea de coordonare a organizațiilor societății civile (de exemplu, prin intermediul indicatorilor interregionali ai camerelor de comerț, prin cooperarea dintre sindicate și alte organizații de interese). Comitetul consideră, de asemenea, că este important să se țină seama de activitatea consiliilor economice și sociale naționale și regionale.

| 2.14.2. | În plus, este important ca statele membre să sprijine în mod semnificativ societatea civilă, astfel încât actorii dezavantajați din punct de vedere economic să poată fi, de asemenea, informați cu privire la oportunități și să beneficieze de acestea. |
| --- | --- |

2.14.2.

În plus, este important ca statele membre să sprijine în mod semnificativ societatea civilă, astfel încât actorii dezavantajați din punct de vedere economic să poată fi, de asemenea, informați cu privire la oportunități și să beneficieze de acestea.

| 2.14.3. | În acest sens, CESE propune sprijinirea activității desfășurate de organizațiile create de regiunile frontaliere (precum Asociația regiunilor frontaliere europene, Misiunea operațională transfrontalieră sau Serviciul central european pentru inițiative transfrontaliere), pentru a promova interesele zonelor frontaliere, pentru a stabili contacte și pentru a face schimb de experiențe între diferiți actori, precum și pentru a promova posibilitățile de cooperare. |
| --- | --- |

2.14.3.

În acest sens, CESE propune sprijinirea activității desfășurate de organizațiile create de regiunile frontaliere (precum Asociația regiunilor frontaliere europene, Misiunea operațională transfrontalieră sau Serviciul central european pentru inițiative transfrontaliere), pentru a promova interesele zonelor frontaliere, pentru a stabili contacte și pentru a face schimb de experiențe între diferiți actori, precum și pentru a promova posibilitățile de cooperare.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 125, 21.4.2017, p. 1.

1

(2)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/communications/2017/boosting-growth-and-cohesion-in-eu-border-regions

2

(3)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/cooperation/european-territorial/cross-border/review/

3

(4)  Camagni et al., Quantification of the effects of legal and administrative border obstacles in land border regions (Cuantificarea efectelor obstacolelor juridice și administrative la nivel frontalier în regiunile frontaliere terestre), Comisia Europeană, Bruxelles, 2017.

4

et al.

Quantification of the effects of legal and administrative border obstacles in land border regions

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion7/7cr.pdf

5

(6)  JO C 306, 17.12.2007.

6

(7)  JO C 345, 13.10.2017, p. 91.

7

(8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-4002_ro.htm

8

(9)  http://ec.europa.eu/regional_policy/ro/information/publications/communications/2017/boosting-growth-and-cohesion-in-eu-border-regions

9

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3270_ro.htm

10

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/128 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/128

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei Autorități Europene a Muncii

[COM(2018) 131 final – 2018/0064 (COD)]

(2018/C 440/21)

| Raportor: | domnul Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Carlos Manuel TRINDADE

| Sesizare | Consiliu, 6.4.2018
  Parlamentul European, 16/04/2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 46, articolul 91 alineatul (1) și articolul 304 din TFUE |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 19.7.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 20.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri) | 189/16/29 |

Sesizare

Consiliu, 6.4.2018

Parlamentul European, 16/04/2018

Temei juridic

Articolul 46, articolul 91 alineatul (1) și articolul 304 din TFUE

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

19.7.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

20.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri)

189/16/29

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Situația de pe piața transfrontalieră a muncii prezintă probleme majore pentru întreprinderi, lucrători și statele membre, fiind vorba, mai ales, de concurență neloială, de dumping social, de fraude și ilegalități diverse la nivel fiscal și la cel al asigurărilor sociale. De asemenea, insuficiența informațiilor puse la dispoziția întreprinderilor și a lucrătorilor, cooperarea deficitară între statele membre și capacitatea scăzută a majorității inspectoratelor de muncă au agravat problemele și conflictele actuale. Cu toate că au fost luate anumite măsuri, instituțiile UE, președintele Comisiei, CESE, partenerii sociali și organizațiile societății civile au declarat că este necesar să se acționeze mai mult și mai bine pentru a îndrepta această situație. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Dacă va fi pusă în aplicare în mod adecvat, propunerea de regulament a Comisiei, de instituire a unei Autorități Europene a Muncii (AEM), ar putea constitui un pas important în direcția corectă, pentru îmbunătățirea mobilității transfrontaliere, pentru respectarea legislației europene și naționale, pentru stimularea cooperării dintre autoritățile naționale de pe piața muncii și îmbunătățirea accesului la informații adecvate și actuale, pentru combaterea practicilor ilegale și pentru consolidarea pieței interne, cu condiția ca AEM să respecte competențele nivelului național, iar statele membre să-și ofere colaborarea și sprijinul în acest sens. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE sprijină această inițiativă a Comisiei, care urmărește să contribuie la soluționarea problemelor legate de mobilitatea transfrontalieră. CESE ia notă de propunerea de regulament al Comisiei, de înființare a Autorității Europene a Muncii și subliniază că cooperarea structurată între statele membre este stabilită în mod echilibrat, astfel încât să ofere soluții inovatoare și valoare adăugată întreprinderilor, lucrătorilor, autorităților și inspectoratelor naționale de muncă, menținând în același timp principiul subsidiarității. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE sprijină, în general, eforturile Comisiei de îmbunătățire a cooperării transfrontaliere și de prevenire a practicilor ilegale. La nivel specific, CESE subliniază aspectele cu care este de acord (cf. punctul 4.1), formulează observații (cf. punctul 4.2) și prezintă câteva propuneri (cf. punctul 4.3), sperând să fie luate în considerare, pentru a îmbunătăți eficiența acțiunilor AEM. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE recomandă Comisiei să dea dovadă de multă prudență în momentul integrării diverselor organisme în AEM, astfel încât cunoștințele și experiența acumulată să fie bine utilizate și să se garanteze că nu există nicio suprapunere cu alte instrumente și structuri, scopul final fiind de a asigura o acțiune mai eficientă a AEM. Trebuie garantată independența AEM prin alocarea resurselor proprii adecvate pentru îndeplinirea sarcinilor sale. CESE avertizează totuși că este posibil ca AEM să nu dispună de resurse suficiente, ceea ce i-ar putea periclita eficiența. Există, de asemenea, anumite preocupări legate de raportul cost-eficacitate și, prin urmare, este important să se asigure că resursele de care dispune sunt gestionate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Dintre diversele propuneri pe care le prezintă, CESE atrage atenția în mod deosebit asupra propunerii referitoare la participarea partenerilor sociali (a se vedea 4.3.3). Va fi mai ușor să se ofere soluții la problema mobilității transfrontaliere dacă partenerii sociali se angajează mai activ la nivel european, la nivel național și la nivel sectorial, acesta fiind obiectivul propunerii pe care CESE o prezintă în continuare. CESE propune ca Grupul părților interesate al AEM să se transforme într-un comitet consultativ al AEM, consolidând prezența partenerilor sociali în cadrul acestui organism. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Context

| 2.1. | În ultimii ani, am asistat la o creștere semnificativă a mobilității forței de muncă: între 2010 și 2017, numărul cetățenilor care locuiesc sau care muncesc într-un stat membru care nu este țara lor natală a crescut de la 8 la 17 milioane, iar cel al lucrătorilor detașați a crescut cu 68 % din 2010, ajungând la 2,3 milioane în 2016. De asemenea, un număr de peste 2 milioane de lucrători din sectorul transporturilor rutiere traversează zilnic frontierele interne ale UE pentru a transporta bunuri sau pasageri (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Un aspect important al realității sociale europene îl constituie incidența sărăciei, care nu a scăzut în mod semnificativ și care afectează 23,5 % din populația Uniunii Europene (2). Unele dintre aceste persoane sunt inactive și descurajate, cu dizabilități, imigranți din țări terțe, romi și persoane fără adăpost, iar o parte dintre ele locuiesc într-un alt stat membru decât cel de origine. Pentru acești oameni pot fi găsite soluții mai ușor dacă piețele muncii transfrontaliere funcționează mai eficient, dat fiind că vor fi create mai multe oportunități de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Instituțiile europene și-au exprimat punctul de vedere cu privire la chestiunea legată de mobilitatea lucrătorilor. Comisia afirmă că „persistă anumite preocupări legate de asigurarea eficace și eficientă a respectării normelor UE, care riscă să pună în pericol încrederea și echitatea pe piața internă. În particular, au fost exprimate preocupări legate de faptul că lucrătorii mobili sunt vulnerabili la abuzuri sau că li se refuză drepturile, precum și legate de întreprinderi, care operează într-un mediu de afaceri incert sau neclar și în condiții de concurență inegale” (3). Parlamentul European subliniază „necesitatea întăririi controalelor și a coordonării – atât între statele membre, cât și la nivelul fiecărui stat membru în parte, inclusiv prin intensificarea schimburilor de informații între inspectoratele de muncă – precum și necesitatea sprijinirii active a exercitării dreptului de liberă circulație” (4). În sfârșit, Consiliul evidențiază „necesitatea de a îmbunătăți cooperarea administrativă și de a dezvolta asistența și schimburile de informații în contextul combaterii fraudei legate de detașarea lucrătorilor, remarcând în același timp importanța furnizării unor informații clare și transparente prestatorilor de servicii și lucrătorilor” (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Discursul privind starea Uniunii, pronunțat de președintele Jean-Claude Juncker la 13 septembrie 2017, rezumă clar poziția instituțiilor europene: „Ar trebui să ne asigurăm că toate normele UE referitoare la mobilitatea forței de muncă sunt puse în aplicare în mod corect, simplu și eficace de către un nou organism european de inspecție și de asigurare a respectării legii. Este absurd să existe o autoritate bancară care să asigure punerea în aplicare a normelor bancare și să nu existe o autoritate comună în domeniul muncii, care să vegheze la respectarea echității pe piața noastră unică” (6). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE însuși a elaborat deja mai multe avize (7) pe această temă. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În ciuda faptului că în ultimii ani au fost adoptate o serie de inițiative și de propuneri în scopul promovării unei mobilități echitabile a lucrătorilor, punerea lor în aplicare și monitorizarea rămân insuficiente. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Situația actuală, caracterizată, în unele state membre, de abuzuri și practici ilegale, este determinată de populism și a consolidat sentimentele antieuropene și protecționismul crescând, aspecte care au apărut în ultimii ani în multe state membre. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Aceste constatări demonstrează că drepturile consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene nu sunt respectate în prezent, în special cele menționate la articolele 15, 16, 21, 29, 31, 34, 35 și 45. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Această constatare constituie, de altfel, unul dintre principalele motive care au dus la adoptarea Pilonului european al drepturilor sociale, pentru a „[asigura] egalitatea de șanse și de acces pe piața muncii, condiții de muncă echitabile, precum și protecție socială și incluziune pentru cetățenii săi” (8). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Aceste observații formulate de instituțiile UE sunt în concordanță cu avertismentele și plângerile pe care le-au emis de-a lungul anilor partenerii sociali europeni, sindicatele, întreprinderile, precum și numeroase autorități naționale, care nu au încetat să solicite politici în măsură să ofere o soluție la această situație. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Existența unor diferențe considerabile între statele membre cu privire la nivelul de atribuții și de resurse ale inspectoratelor de muncă este un fapt acceptat, dat fiind că – în multe cazuri – numărul de inspectori este mai mic decât cel recomandat de OIM (9). În plus, scăderea mijloacelor alocate inspecției, dificultățile de ordin lingvistic și nivelurile diferite de digitalizare indică necunoașterea fenomenului mobilității transfrontaliere a forței de muncă și necesitatea unei acțiuni la nivelul UE și a acordării de asistență statelor membre pentru a depăși aceste neajunsuri și a fi mai eficiente și proactive în cooperarea și participarea voluntară la inițiative comune. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Rezultatele consultării publice online și cele ale consultărilor (10) interne arată că există lacune, în special în ceea ce privește caracterul necorespunzător al sprijinului și al orientării acordate lucrătorilor și întreprinderilor în situații transfrontaliere. În special, reiese că informațiile puse la dispoziția publicului cu privire la drepturile și obligațiile sale sunt incomplete și fragmentate, că cooperarea și coordonarea între autoritățile publice naționale nu se desfășoară la un nivel suficient și că punerea în aplicare și respectarea normelor sunt ineficiente. Consultările specifice au dat rezultate variate. Cei mai mulți participanți susțin crearea unei noi autorități, care să asigure îmbunătățirea cooperării între statele membre prin facilitarea schimbului de informații și de bune practici. În același timp, respondenții subliniază că noua autoritate ar trebui să respecte pe deplin competențele naționale consacrate prin tratat și că aceasta nu ar trebui să impună statelor membre cerințe suplimentare în ceea ce privește raportarea. Au existat și voci care au semnalat riscurile legate de suprapunerea cu structurile administrative existente. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE sprijină eforturile depuse de Comisie în vederea combaterii neregulilor și a fraudelor în domeniul mobilității transfrontaliere. Crearea unei autorități europene a muncii completează orientările politice din iulie 2014 privind construirea unei Europe mai sociale. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE împărtășește poziția Comisiei, că este necesar să se asigure o cooperare eficientă între autoritățile naționale și o acțiune administrativă concertată, pentru a gestiona o piață a forței de muncă cu un caracter din ce în ce mai european și a aborda în mod echitabil, simplu și eficient, prin intermediul înființării AEM (care să aibă un mandat clar și să respecte subsidiaritatea și proporționalitatea), problemele majore care intervin în domeniul mobilității transfrontaliere (11). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE sprijină poziția Comisiei, conform căreia „mobilitatea transfrontalieră a forței de muncă în UE este benefică pentru persoane fizice, economii și societăți în ansamblul lor”, iar avantajele pe care le oferă aceasta „depind de norme clare, corecte și efectiv respectate în ceea ce privește mobilitatea transfrontalieră a forței de muncă și coordonarea securității sociale” (12). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În urma examinării propunerii Comisiei, CESE consideră că aceasta îndeplinește cerințele impuse de principiul subsidiarității și al proporționalității, de acordul Parlamentului și al Consiliului în ceea ce privește raționalizarea agențiilor europene descentralizate, de principiul unei mai bune legiferări, precum și de legătura dintre inițiativa propusă și platforma de combatere a muncii nedeclarate. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE consideră că, dintre diferitele ipoteze avute în vedere, opțiunea Comisiei pentru o soluție operațională, constând în crearea unei noi agenții bazate pe cooperarea dintre statele membre și în utilizarea structurilor existente, este – dintre diferitele ipoteze avute în vedere – alegerea potrivită și răspunde nevoilor actuale (13). CESE împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia modalitatea aleasă pentru punerea în aplicare a AEM, și anume aceea a unui regulament (dacă este adoptat), ar putea oferi o mai mare securitate juridică și, în consecință, este cea mai adecvată. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE consideră că înființarea AEM poate soluționa lacunele importante evidențiate mai sus, prin intermediul cooperării și al sprijinului tuturor statelor membre. CESE subliniază că AEM ar trebui să se concentreze pe îmbunătățirea mobilității forței de muncă, punerea în aplicare a normelor, combaterea neregulilor și consolidarea pieței interne prin îmbunătățirea cooperării transfrontaliere între statele membre. Cu cât își va concentra eforturile și își va defini mai clar obiectivele, cu atât va fi mai în măsură AEM să contracareze declarațiile și interpretările negative referitoare la relevanța sa. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE susține propunerea de regulament a Comisiei în ansamblul său, în special obiectivele (articolul 2), sarcinile (articolul 5), informațiile privind mobilitatea transfrontalieră a forței de muncă (articolul 6), accesul la servicii de mobilitate transfrontalieră a forței de muncă (articolul 7), cooperarea și schimbul de informații dintre statele membre (articolul 8) și cooperarea în caz de perturbări transfrontaliere ale pieței forței de muncă (articolul 14), întrucât acestea definesc atribuțiile AEM, care pot contribui în mod decisiv la asigurarea respectării drepturilor profesionale și sociale, în aceleași condiții, în țara-gazdă, la combaterea dumpingului social, la sprijinirea unei concurențe sănătoase între întreprinderi și la combaterea fraudei în situații transfrontaliere, probleme pe care statele membre nu le pot rezolva singure. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE consideră că aceste obiective și atribuții risipesc îndoielile legitime cu privire la funcțiile efective și la rolul AEM. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE consideră că acțiunea AEM îndeplinește toate condițiile pentru a fi considerată pozitivă, întrucât va contribui la asigurarea unui sprijin operațional și tehnic eficient, destinat statelor membre și partenerilor sociali, pentru a combate practicile ilegale, abuzurile și fraudele în domeniul mobilității forței de muncă. Respectarea drepturilor lucrătorilor și ale cetățenilor în ceea ce privește egalitatea de tratament și de acces la oportunitățile legate de angajare și de securitatea socială va fi asigurată prin furnizarea de informații și servicii relevante lucrătorilor și angajatorilor, prin cooperare și schimb de informații între autoritățile naționale, prin efectuarea de inspecții comune și concertate și prin cooperare în caz de litigii și de perturbări ale pieței forței de muncă, în cazul în care acestea au implicații transfrontaliere, precum restructurarea întreprinderilor, care afectează mai multe state membre. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE dorește ca AEM să constituie o sursă de inspirație și de încurajare, în special pentru inspectoratele de muncă și pentru personalul acestora, în ceea ce privește consolidarea capacităților autorităților naționale competente și în ceea ce privește furnizarea de informații și de asistență pentru a ajuta întreprinderile și lucrătorii europeni să cunoască normele aplicabile în situațiile transfrontaliere. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE atrage atenția asupra importanței noilor forme de ocupare a forței de muncă generate de inovațiile tehnologice și digitale, în cadrul întreprinderilor și pe piața forței de muncă, forme care, în mod evident, au consecințe asupra situațiilor de mobilitate transfrontalieră, fiind necesar, prin urmare, ca AEM să țină seama de această nouă realitate. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE se așteaptă ca sinergiile care ar putea rezulta din concentrarea experiențelor, a competențelor și a sarcinilor, precum și din cooperarea prevăzută în cadrul AEM să fie eficiente și să evite suprapunerile și lipsa clarității, având în vedere că această agenție: |
| --- | --- |

3.12.

| 3.12.1. | va include mai multe structuri, în special Rețeaua europeană de servicii de ocupare a forței de muncă (EURES), Comitetul tehnic privind libera circulație a lucrătorilor, Comitetul de experți privind detașarea lucrătorilor, Comisia tehnică, Comisia de audit și Comitetul consultativ al Comisiei administrative pentru coordonarea sistemelor de securitate socială și Platforma europeană privind combaterea muncii nedeclarate; |
| --- | --- |

3.12.1.

| 3.12.2. | va coopera cu agențiile europene existente în domeniul ocupării forței de muncă, Cedefop (14), ETF (15), EU-OSHA (16), Eurofound (17), Comisia administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială, Comitetul consultativ pentru coordonarea sistemelor de securitate socială și Comitetul consultativ privind libera circulație a lucrătorilor. |
| --- | --- |

3.12.2.

| 3.12.3. | Cu toate acestea, CESE dorește și speră că integrarea și cooperarea sporită vor duce la un progres real din punctul de vedere al eficienței și că bunele practici în vigoare și activitatea desfășurată în aceste domenii nu vor fi compromise. CESE ia notă de bunele exemple constatate în țările Benelux, precum și de exemplul pe care îl constituie platforma de combatere a muncii nedeclarate sau chiar crearea unei cărți europene de identitate în sectorul construcțiilor civile. Aceste inițiative ar trebui păstrate și reproduse în măsura posibilului și, pe baza expertizei dobândite, ar trebui lansate și alte inițiative inovatoare de aceeași natură. Un exemplu de astfel de inițiative inovatoare este crearea numărului european de securitate socială, care se va concretiza prin actualizarea în curs a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (18) și prin finalizarea lucrărilor cu privire la schimbul electronic de informații privind securitatea socială (EESSI). |
| --- | --- |

3.12.3.

| 3.13. | CESE subliniază că este important ca participarea partenerilor sociali să fie prevăzută în cadrul funcționării și al guvernanței AEM (articolul 24). CESE subliniază totuși că această participare este, evident, insuficient luată în considerare. CESE speră că ea va beneficia de condițiile necesare pentru a genera o valoare adăugată reală în soluționarea problemelor concrete cu care se confuntă mobilitatea forței de muncă. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | CESE consideră că AEM trebuie să respecte principiul subsidiarității și că nu poate interveni în funcționarea piețelor forței de muncă ale statelor membre, în special în ceea ce privește sistemele acestora de relații de muncă și de negociere colectivă la toate nivelurile, autonomia partenerilor sociali sau a serviciilor de inspecție a muncii. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE subliniază că: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | promovarea inspecțiilor comune, în acord cu autoritățile naționale, va trebui efectuată în caz de neconformitate, fraudă sau abuz, însă în concordanță cu legislația statelor membre în cauză. Aceste inspecții ar trebui efectuate în mod voluntar, pentru a respecta competențele statelor membre. Cu toate acestea, atrage atenția că eventuala neparticipare a unui stat membru – care va trebui, însă, să fie întotdeauna motivată – poate afecta eficacitatea AEM; |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | AEM nu dispune de putere de inițiativă pentru realizarea inspecțiilor comune și concertate, această competență aparținând autorităților naționale, dar are capacitatea de a sugera statelor membre realizarea unor inspecții atunci când detectează cazuri de nerespectare a obligațiilor juridice, abuzuri sau fraude în context transfrontalier; |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | AEM ar trebui să-și asume responsabilitatea în ce privește Portalul mobilității europene pentru ocuparea forței de muncă, în colaborare cu portalul digital unic, în cadrul Sistemului de informare al pieței interne (IMI) și al Schimbului electronic de informații privind securitatea socială (EESSI); |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | AEM trebuie să recunoască și să valorifice autonomia partenerilor sociali și a negocierilor colective și, în special, importanța participării lor active la realizarea propriilor obiective; |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | susținerea AEM prezintă o importanță deosebită în ceea ce privește informarea și sprijinul tehnic furnizate sindicatelor și întreprinderilor, precum și în cazul unor conflicte de muncă transfrontaliere, recunoscând astfel rolul esențial jucat de acestea în punerea în aplicare a legislației; |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | AEM are un rol de mediere a conflictelor dintre autoritățile naționale, în special în cadrul litigiilor în materie de securitate socială, acest proces trebuind să fie clarificat; |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | ofițerii naționali de legătură, ca puncte de contact cu statele membre, vor contribui cu siguranță ca AEM să fie mai eficientă. Cu toate acestea, este necesar să se clarifice legăturile sale funcționale cu statele membre de origine, nu numai cu autoritățile, ci și cu partenerii sociali naționali; |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | trebuie garantate independența AEM prin alocarea resurselor proprii adecvate pentru îndeplinirea sarcinilor sale. CESE avertizează totuși că este posibil ca AEM să nu dispună de resurse suficiente, ceea ce i-ar putea periclita eficiența. Există, de asemenea, anumite preocupări legate de raportul cost-eficacitate și, prin urmare, este important să se asigure că resursele de care dispune sunt gestionate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.2. | Având în vedere sarcinile încredințate AEM, CESE menționează că: |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | litigiile dintre administrațiile naționale în domeniul mobilității forței de muncă și al coordonării securității sociale ar putea fi soluționate prin medierea efectuată de AEM, la cererea și cu acordul autorităților naționale ale statelor membre; |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | existența unei astfel de medieri nu trebuie să pună în discuție posibilitatea introducerii unei căi de atac de către una dintre părțile implicate, în fața instanțelor competente; |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | este necesar să se clarifice cooperarea și interacțiunile AEM cu agențiile și cu alte organisme ale UE implicate în aspectele legate de muncă și de respectarea și aplicarea legislației; |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | crearea AEM nu trebuie să ducă la o creștere a costurilor administrative pentru întreprinderi și pentru lucrători. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.3. | Având în vedere necesitatea atingerii obiectivelor care stau la baza creării AEM, CESE propune ca propunerea de regulament a Comisiei să includă următoarele: |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Trebuie precizată mai clar obligația statelor membre de a coopera cu AEM, furnizând informații și asistență și asigurând accesul la bazele de date naționale privind legislația, securitatea socială și fiscalitatea, precizând, în același timp, modul în care costurile vor fi împărțite între diferitele state membre, în special în cazul inspecțiilor comune. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Activitatea AEM va trebui, atunci când este cazul, în strânsă legătură cu Europol și Eurojust, să contribuie la combaterea fraudei. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Dat fiind că este în mod vădit insuficient, articolul 24 din regulament privind implicarea partenerilor sociali ar trebui modificat după cum urmează:






  — | se înființează un „consiliu consultativ AEM”, care să înlocuiască „Grupul părților interesate”; |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

—

se înființează un „consiliu consultativ AEM”, care să înlocuiască „Grupul părților interesate”;

| — | pe lângă ceea ce este prevăzut în articol, acest Consiliu trebuie însărcinat cu exprimarea unei opinii cu privire la programul de lucru pentru perioada mandatului și pentru anul respectiv, la raportul de activitate și la propunerea consiliului de administrație în vederea numirii directorului executiv; |
| --- | --- |

—

pe lângă ceea ce este prevăzut în articol, acest Consiliu trebuie însărcinat cu exprimarea unei opinii cu privire la programul de lucru pentru perioada mandatului și pentru anul respectiv, la raportul de activitate și la propunerea consiliului de administrație în vederea numirii directorului executiv;

| — | acest consiliu trebuie să fie constituit din 17 membri, dintre care 12 din partea partenerilor sociali europeni (inclusiv din sectorul construcțiilor, al agriculturii și al transporturilor), trei reprezentanți ai Comisiei, președintele consiliului de administrație, care va conduce consiliul consultativ, și directorul executiv; |
| --- | --- |

—

acest consiliu trebuie să fie constituit din 17 membri, dintre care 12 din partea partenerilor sociali europeni (inclusiv din sectorul construcțiilor, al agriculturii și al transporturilor), trei reprezentanți ai Comisiei, președintele consiliului de administrație, care va conduce consiliul consultativ, și directorul executiv;

| — | acest consiliu trebuie să se reunească de cel puțin trei ori pe an. |
| --- | --- |

—

acest consiliu trebuie să se reunească de cel puțin trei ori pe an.

| 4.3.4. | AEM trebuie să creeze o bază de date cu informații furnizate de statele membre și actualizate, cu întreprinderile care comit acte ilegale în domeniul mobilității transfrontaliere. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | AEM trebuie să se implice în crearea unui număr european de securitate socială, chiar dacă puterea de inițiativă în acest sens aparține Comisiei. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | AEM ar trebui să elaboreze un raport anual privind mobilitatea transfrontalieră, cu o evaluare a riscurilor și a oportunităților, în special în zonele geografice și/sau în sectoarele mai vulnerabile. |
| --- | --- |

4.3.6.

Bruxelles, 20 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  SWD(2018) 68 final, p. 7.

1

(2)  Populația expusă riscului de sărăcie sau de excluziune socială în 2016 (EUROSTAT, 2018).

2

(3)  COM(2018) 131 final, p. 1.

3

(4)  COM(2018) 131 final, p. 1 și 2, 2015/2255(INI), 2013/2112(INI), 2016/2095(INI).

4

(5)  COM(2018) 131 final, p. 2.

5

(6)  Discursul din 2017 privind starea Uniunii este disponibil la adresa: https://ec.europa.eu/commission/state-union-2017_ro

6

(7)  JO C 75, 10.3.2017, p. 81; JO C 264, 20.7.2016, p. 11; JO C 345, 13.10.2017, p. 85; JO C 197, 8.6.2018, p. 45.

7

(8)  COM(2017) 250, p. 4.

8

(9)  În conformitate cu Convenția nr. 81 a OIM, frecvența recomandată este de 1 inspector la 10 000 de lucrători în economiile de piață industrializate (a 297-a ședință a OIM, din noiembrie 2006).

9

(10)  COM(2018) 131 final.

10

(11)  Comisia Europeană enumeră aceste probleme: existența cazurilor de dumping social, neaplicarea legislației în vigoare și practicile frauduloase în contexte transfrontaliere; natura inadecvată a informațiilor, a sprijinului și a orientărilor furnizate lucrătorilor și angajatorilor în contexte transfrontaliere, la nivel de drepturi și obligații; dificultăți de acces la informații și schimburi insuficiente de informații între autoritățile naționale responsabile cu diferitele aspecte ale mobilității forței de muncă și ale coordonării securității sociale; capacitatea insuficientă a autorităților naționale de a organiza cooperarea cu autoritățile din alte state membre; mecanisme slabe sau absente de acțiune transfrontalieră pentru a asigura punerea în aplicare și respectarea legii; lipsa unui mecanism transfrontalier de mediere între statele membre, aplicabil tuturor aspectelor mobilității forței de muncă și coordonării securității sociale.

11

(12)  COM(2018) 131 final.

12

(13)  SWD(2018) 68 final și SWD(2018) 69 final, Capitolul B.

13

(14)  Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale.

14

(15)  Fundația Europeană de Formare.

15

(16)  Agenția Europeană pentru Sănătate și Securitate în Muncă.

16

(17)  Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă.

17

(18)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1, rectificare JO L 200, 7.6.2004, p. 1.

18

---

ANEXĂ

Următoarele propuneri de amendamente, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în timpul dezbaterii [articolul 39 alineatul (2) din Regulamentul de procedură]:

Punctul 1.1

Se modifică după cum urmează:

| 1.1. | Situația pe piața transfrontalieră a muncii prezintă probleme majore pentru întreprinderi, lucrători și statele membre, fiind vorba, mai ales, de concurență neloială, de dumping social, de fraude și ilegalități diverse la nivel fiscal și la cel al asigurărilor sociale. De asemenea, insuficiența informațiilor puse la dispoziția întreprinderilor și a lucrătorilor, cooperarea deficitară între statele membre și capacitatea scăzută a majorității inspectoratelor de muncă au agravat problemele și conflictele actuale. Cu toate că au fost luate anumite măsuri, instituțiile UE, președintele Comisiei, CESE, partenerii sociali și organizațiile societății civile au declarat că este necesar să se acționeze mai mult și mai bine pentru a îndrepta această situație. |
| --- | --- |

1.1.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 93 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 124 |
| Abțineri: | 13 |

Voturi pentru:

93

Voturi împotrivă:

124

Abțineri:

13

Punctul 3.7

Se modifică după cum urmează:

| 3.7. | CESE susține propunerea de regulament a Comisiei în ansamblul său, în special obiectivele (articolul 2), sarcinile (articolul 5), informațiile privind mobilitatea transfrontalieră a forței de muncă (articolul 6), accesul la servicii de mobilitate transfrontalieră a forței de muncă (articolul 7), cooperarea și schimbul de informații dintre statele membre (articolul 8) și cooperarea în caz de perturbări transfrontaliere ale pieței forței de muncă cu repercusiuni asupra lucrătorilor transfrontalieri (articolul 14), întrucât acestea definesc atribuțiile AEM, care pot contribui în mod decisiv la asigurarea respectării drepturilor profesionale și sociale, în aceleași condiții, în țara-gazdă, la combaterea practicilor ilegale
  dumpingului social, la sprijinirea unei concurențe sănătoase între întreprinderi și la combaterea fraudei în situații transfrontaliere, probleme pe care statele membre nu le pot rezolva singure. |
| --- | --- |

3.7.

Rezultatul votului:

| Voturi pentru: | 96 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 121 |
| Abțineri: | 11 |

Voturi pentru:

96

Voturi împotrivă:

121

Abțineri:

11

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/135 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/135

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de recomandare a Consiliului privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă

[COM(2018) 132 final]

(2018/C 440/22)

| Raportor: | doamna Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Giulia BARBUCCI

| Sesizare | Comisia Europeană, 14.5.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 292 coroborat cu articolul 153 alineatul (1) litera (c), articolul 153 alineatul (2) al treilea paragraf și articolul 352 din TFUE |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 19.7.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 20.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri) | 148/39/32 |

Sesizare

Comisia Europeană, 14.5.2018

Temei juridic

Articolul 292 coroborat cu articolul 153 alineatul (1) litera (c), articolul 153 alineatul (2) al treilea paragraf și articolul 352 din TFUE

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

19.7.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

20.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri)

148/39/32

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În conformitate cu instrumentele internaționale fundamentale, CESE consideră că fiecare persoană ar trebui să aibă dreptul la o viață decentă, la protecție socială și la protecție împotriva tuturor riscurilor majore la locul de muncă și pe tot parcursul vieții, inclusiv la asistență medicală, precum și dreptul la o pensie și o bătrânețe demnă. O acoperire adecvată a lucrătorilor care prestează forme atipice de muncă și a persoanelor care desfășoară o activitate independentă ar contribui la atingerea acestui obiectiv, în conformitate cu principiile prezentate în Pilonul european al drepturilor sociale, care trebuie să devină acum o realitate. Accesul și contribuția acestor persoane la prestațiile de asistență medicală, de maternitate și parentale, de handicap și pentru limită de vârstă ar trebui să fie garantate. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE reamintește că accesul la sistemele de protecție socială reprezintă un element-cheie pentru societăți mai echitabile și o componentă fundamentală a unei forțe de muncă productive, sănătoase și active. Restabilirea sustenabilității sociale (1) ca principiu în definirea și punerea în aplicare a politicilor UE, cu obiectivul mai amplu de a crea condiții echitabile în domeniul social, astfel încât toate persoanele, pe baza acelorași norme și în condiții comparabile, să se poată bucura de accesul la protecția socială, ar trebui să fie un obiectiv comun al instituțiilor la toate nivelurile, al societății civile organizate și al partenerilor sociali. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE recomandă ca statele membre să pună în aplicare recomandarea, iar dacă este necesar, să raporteze, prin intermediul unor planuri de acțiune specifice bazate, printre altele, pe discrepanțele evidențiate în evaluarea impactului elaborată de Comisia Europeană care sprijină recomandarea și cu participarea deplină a partenerilor sociali și a societății civile organizate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută principalele efecte preconizate ale punerii în aplicare a recomandării, întrucât acestea vor prezenta avantaje pentru cetățeni, lucrători și întreprinderi: creșterea mutualizării riscului, a securității veniturilor, a dinamismului pieței muncii, a productivității, îmbunătățirea alocării resurselor și reducerea insecurității și a sărăciei în rândul populației, printre altele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | „CESE consideră că o soluție globală la problemele în materie de recunoaștere a drepturilor legate de asigurările sociale pentru lucrătorii ocupați în noile forme de muncă ar putea fi găsită printr-o reformă generală a modului de finanțare a sistemului. CESE solicită statelor membre să caute soluții de finanțare a sistemelor de securitate socială prin mijloace care să le asigure sustenabilitatea, dar care să răspundă și nevoii de a le oferi acces la ele persoanelor care își desfășoară activitatea în noile forme de muncă” (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE recomandă ca inițiativele întreprinse în cadrul recomandării să ofere prestații și dispoziții adecvate, inclusiv plase de siguranță pentru persoanele care nu pot atinge pragurile minime privind drepturile, în special pentru persoanele care se află în incapacitatea de a lucra și pentru familiile acestora. CESE regretă faptul că venitul de bază a fost eliminat din recomandare, astfel cum se menționează în documentul de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluarea impactului (3). CESE a pledat, încă din 2013, pentru o directivă europeană care să stabilească un venit minim european, considerând că acest lucru ar „contribui la asigurarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, la protejarea drepturilor fundamentale ale persoanei, la garantarea unui echilibru între obiectivele de ordin economic și cele de ordin social și la redistribuirea echitabilă a resurselor și a veniturilor” (4). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vârsta și genul joacă un rol semnificativ în excluderea persoanelor din cadrul sistemelor de protecție socială: acești factori ar trebui să fie luați în considerare în special atunci când se definesc acțiunile din spectrul recomandării. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE observă că ar trebui să fie asigurată și urmărită eficacitatea în ceea ce privește acoperirea sistemelor și accesul la acestea, mai ales atunci când sunt definite și puse în aplicare măsuri la nivel național; transferabilitatea drepturilor sociale la nivelul sistemelor și agregarea lor ar trebui să fie luate în considerare atunci când persoanele tranzitează între diverse rapoarte de muncă pe piața muncii. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că pentru a se asigura o transparență deplină ar trebui abordată complexitatea reglementării și alte aspecte administrative, cu scopul de a spori cunoștințele și gradul de conștientizare al cetățenilor cu privire la obligațiile și drepturile lor; acest lucru ar putea fi realizat, de asemenea, prin îmbunătățirea calității datelor statistice (defalcate pe tipuri de raporturi de muncă, vârstă, gen, statut de handicap, naționalitate etc.). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Introducere

| 2.1. | Recomandarea privind protecția socială este una dintre inițiativele întreprinse de Comisie în cadrul Pilonului european al drepturilor sociale. Recomandarea și principiile sale călăuzitoare sunt conforme și în concordanță cu mai multe dintre cele douăzeci de principii-cheie ale Pilonului european al drepturilor sociale și ale documentului de lucru al serviciilor Comisiei, în special cu principiul 12, care afirmă că „[i]ndiferent de tipul și de durata raportului de muncă, lucrătorii și, în condiții comparabile, persoanele care desfășoară o activitate independentă au dreptul la o protecție socială adecvată” (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Obiectivul principal al inițiativei este de a acorda fiecărui lucrător, în special lucrătorilor care prestează forme atipice de muncă și persoanelor care desfășoară o activitate independentă, acces concret și efectiv la măsurile de protecție socială. De asemenea, inițiativa vizează sprijinirea și completarea eforturilor statelor membre de a elimina decalajele și de a acorda un acces echitabil și proporțional la protecția socială tuturor persoanelor încadrate în muncă, indiferent de statutul lor profesional (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În primul rând, recomandarea vizează „eliminarea sau reducerea obstacolelor care împiedică sistemele de protecție socială să ofere o protecție socială adecvată, indiferent de tipul de raporturi de muncă sau de statutul pe piața forței de muncă, respectând totodată competențele statelor membre în elaborarea sistemelor lor de protecție socială” (7). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | De asemenea, recomandarea urmărește să asigure că toate persoanele au acces la un nivel adecvat de protecție socială: „pragurile referitoare la venituri și durată (perioade de cotizare, perioade de așteptare, perioade minime de lucru, durata prestațiilor) pot constitui un obstacol nejustificat de mare în calea accesului la protecție socială pentru unele grupuri de lucrători care prestează muncă atipică și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă” (8). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE regretă faptul că venitul de bază a fost eliminat din recomandarea Consiliului. Într-un recent studiu (9) al OCDE se afirmă următoarele: „Date fiind schimbările rapide de pe piața forței de muncă, discuțiile în curs privind venitul de bază conferă totuși un impuls util dezbaterii privind tipul de protecție socială pe care îl dorește societatea”. CESE a afirmat deja anterior (10) că „introducerea unui venit minim european va contribui la asigurarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, la protejarea drepturilor fundamentale ale persoanei, la garantarea unui echilibru între obiectivele de ordin economic și cele de ordin social și la redistribuirea echitabilă a resurselor și a veniturilor”; de asemenea, el a pledat pentru adoptarea unei directive-cadru și a cerut Comisiei să examineze „posibilitățile de finanțare pentru asigurarea unui venit minim european”. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Măsurile și principiile prezentate în recomandare vor viza, pe de o parte, garantarea unui acces la protecție socială pentru toate persoanele încadrate în muncă (în special pentru lucrătorii care prestează forme atipice de muncă și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă) și, pe de altă parte, vor asigura faptul că este garantată o protecție socială adecvată în toate circumstanțele. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Partenerii sociali europeni și naționali au abordat pe scară largă, în acordurile anterioare, în declarațiile comune și în negocierile colective naționale, problema asigurării unui acces adecvat la protecție socială pentru toți lucrătorii. De exemplu, preambulurile la acordurile partenerilor sociali europeni privind contractele cu durată determinată și privind munca cu fracțiune de normă constată necesitatea „de a se asigura că măsurile de protecție socială sunt adaptate pentru a se potrivi cu evoluția formelor flexibile de muncă”. În programul lor de lucru pentru perioada 2015-2016 (11), partenerii sociali europeni au remarcat necesitatea „de a asigura sustenabilitatea și accesibilitatea sistemelor de protecție socială pentru toți cetățenii”. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Partenerii sociali europeni și-au exprimat preocupările în „Analiza aprofundată a situației ocupării forței de muncă” negociată în 2015 (12), în care au recomandat „statelor membre și Comisiei Europene să colaboreze mai bine pentru a combate corupția, frauda fiscală și evaziunea fiscală, care au un efect negativ asupra sistemelor de asistență socială, a întreprinderilor responsabile și a populației”. În plus, au recomandat statelor membre să revizuiască, în colaborare cu partenerii sociali, domeniile în care există deficiențe în ceea ce privește sustenabilitatea și adecvarea sistemelor lor de protecție socială și să depună eforturi pentru a se asigura că aceste sisteme continuă să răspundă nevoilor persoanelor în viitor, în special ale celor mai vulnerabile și expuse riscului de excluziune socială (13). |
| --- | --- |

2.8.

3.   Observații generale: Context

| 3.1. | Un sector ocupațional în schimbare: digitalizarea, schimbările demografice, tranziția energetică, globalizarea și noile forme de muncă pot genera atât oportunități, cât și provocări pentru guverne, societatea civilă organizată și partenerii sociali. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Schimbările de pe piața muncii și reformele structurale ale pieței muncii au dus la diversificarea piețelor muncii, iar unele tipuri de contracte de muncă sunt în prezent excluse din măsurile de protecție socială de bază în unele state membre. Se constată o diversificare tot mai accentuată a contractelor de muncă, cu diferențe semnificative la nivel național în ceea ce privește contextul și sistemele: în 2016, 14 % dintre lucrătorii din UE desfășurau o activitate independentă, 8 % erau lucrători temporari cu normă întreagă, 4 % erau lucrători temporari cu fracțiune de normă, 13 % erau lucrători cu contract permanent cu normă redusă (14). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Există sisteme diferite de protecție socială în diferite țări, însă toate se confruntă cu provocări similare: transformarea pieței muncii și modificările survenite în legislație; îmbătrânirea forței de muncă și tendința de creștere a vârstei legale de pensionare; participarea scăzută a tinerilor și a femeilor pe piața muncii în ceea ce privește calitatea și cantitatea; incluziunea persoanelor care sunt cel mai departe de piața muncii sau care vor rămâne cel mai probabil excluse de pe piețele muncii; digitalizarea și noile forme de muncă. Unele sisteme de protecție socială sunt construite în așa fel încât contribuțiile la protecția socială să facă parte din salariul lucrătorului. Acest aspect trebuie luat în considerare atunci când se abordează aceste noi provocări. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Impactul dimensiunii de gen asupra accesului și menținerii pe piața muncii, precum și asupra incluziunii/excluziunii în ceea ce privește accesul la protecție socială. Alături de tineri și de migranți, femeile sunt adesea suprareprezentate în noile forme de muncă (15), cu efecte de domino asupra drepturilor la protecție socială. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vârsta este, de asemenea, un factor important în ceea ce privește accesul la protecție socială: generațiile mai tinere tind să se regăsească într-o măsură mai mare în forme atipice de muncă [„proporția lucrătorilor tineri cu vârste cuprinse între 20 și 30 de ani cu contracte temporare, cu alte tipuri de contracte sau fără contract este de două ori mai mare decât cea a altor grupe de vârstă” (16)]. Tranzițiile de la educație la formele de muncă standard au devenit mai lungi și pot lăsa „sechele”, atât în ceea ce privește accesul la protecție socială, cât și drepturile viitoare la pensie, inclusiv din cauza fragmentării extreme a carierei profesionale (17). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Discrepanțele în ceea ce privește accesul la protecție socială, ca urmare a statutului pe piața muncii și a tipului de raport de muncă, pot compromite valorificarea oportunităților de a trece de la un statut la altul pe piața muncii, dacă acest lucru înseamnă pierderea drepturilor, și, în cele din urmă, pot duce la o creștere mai mică a productivității muncii. Așadar, ele pot, de asemenea, să nu fie favorabile spiritului antreprenorial și să împiedice competitivitatea și creșterea durabilă. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Aceste discrepanțe pot duce, de asemenea, la utilizarea abuzivă a statutelor profesionale și la o concurență neloială între întreprinderile care vor contribui în continuare la protecția socială și cele care nu o vor face. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pe termen lung, miza o constituie sustenabilitatea socială și economică a sistemelor naționale de protecție socială, în special având în vedere tendințele demografice actuale și rata șomajului. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Observații specifice: Sinteza recomandării

| 4.1. | CESE ia act de faptul că legislația anterioară la nivel european [printre altele Directiva 2010/41/UE, Directiva 2014/50/UE, Directiva (UE) 2016/2341] a încercat să elimine discrepanțele din sistemele de protecție socială, dar constatările preliminare – cum ar fi Directiva 2010/41/UE – arată că ea nu a reușit, în anumite situații, să asigure accesul efectiv la protecție socială pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă (18). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | De asemenea, CESE observă că Comisia Europeană insistă, în AAC (analiza anuală a creșterii) pentru 2018, asupra faptului că înlocuirea veniturilor prin protecție socială este esențială pentru a elimina inegalitățile, pentru a promova coeziunea socială și creșterea favorabilă incluziunii (19). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | În general, numărul persoanelor care desfășoară o activitate independentă în Europa a scăzut ușor (20) în ultimii ani. Unul dintre motivele care stau la baza acestui fapt este insuficiența/lipsa nivelului de protecție a acestor lucrători în caz de boală și din alte motive legate de viața personală (maternitate, paternitate, îngrijire familială etc.). Așadar, un nivel adecvat de protecție ar putea conduce la oportunități mai multe și mai bune în ceea ce privește desfășurarea de activități independente. Cu toate acestea, este absolut esențial ca instituțiile de la toate nivelurile să combată toate formele de activități independente fictive, inclusiv la nivel transnațional. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE salută și sprijină, în acest sens, decizia inclusă în recomandare de a merge mai departe decât s-a propus inițial în evaluarea impactului, și anume de a recomanda „extinderea obligatorie a acoperirii oficiale la toți lucrătorii” și asigurarea faptului că „persoanele care desfășoară o activitate independentă au acces la protecție socială prin extinderea acoperirii lor oficiale [...] în mod obligatoriu, pentru prestațiile de boală și de asistență medicală, prestațiile de maternitate/paternitate, prestațiile pentru limită de vârstă și de invaliditate, precum și pentru prestațiile în cazul accidentelor de muncă și pentru bolile profesionale” și „în mod voluntar, pentru indemnizațiile de șomaj”. CESE consideră că ratele scăzute de înscriere a persoanelor care desfășoară o activitate independentă în sistemele voluntare (de la sub 1 % până la 20 %), acolo unde acestea există, justifică intensificarea acțiunilor pentru a promova o acoperire și o protecție mai extinse. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Măsurile care vizează o acoperire a tuturor lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă sunt, prin urmare, binevenite. Aceasta include – după caz – soții/soțiile colaboratori/colaboratoare, adică soțul/soția sau partenerul/partenera care desfășoară o activitate independentă, în cazul în care soțul/soția colaborator/colaboratoare contribuie în mod regulat și activ la activitatea persoanei care desfășoară o activitate independentă într-un mod care poate fi considerat ca fiind principala activitate a soțului/soției colaborator/colaboratoare. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Toți cetățenii ar trebui să aibă acces la sisteme de protecție socială care să poată oferi beneficii adecvate. Sistemele se pot baza pe impozitare și/sau pe asigurări, la care cetățenii contribuie în mod egal și proporțional cu capacitatea lor (sau sunt scutiți de plata acestor contribuții) și de care beneficiază în funcție de nevoile lor, cel puțin în ceea ce privește dispozițiile minime adecvate și plasele de siguranță de rezervă. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pentru a contribui la incluziune, adecvare, echitate și egalitate într-o perspectivă mai largă a dezvoltării economice și sociale, trebuie să se asigure sustenabilitatea și finanțarea accesului la o protecție socială adecvată, care să însoțească schimbările de pe piețele muncii (21). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Acțiunea la nivelul UE și la nivel național ar trebui concepută în prealabil pentru a obține un tratament egal și egalitatea de șanse: cheltuielile publice sociale în Europa „fac parte integrantă din modelul social european”; Europa a fost întotdeauna un continent extrem de atractiv, datorită nivelului ridicat de securitate socială în comparație cu alte regiuni ale lumii. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Sistemele de protecție socială ar trebui să se bazeze pe solidaritate și egalitate, fără nicio discriminare cauzată de diferite circumstanțe/medii personale și/sau statute profesionale. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Definirea măsurilor de protecție socială pentru persoanele cu handicap ar trebui efectuată pe baza unei abordări privind drepturile omului în lumina Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap. Persoanele cu handicap care se află în incapacitate de muncă și familiile lor ar trebui protejate „de riscul sărăciei și ar trebui să li se garanteze standarde adecvate de viață” (22). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | CESE solicită ca recomandarea să fie pusă pe deplin în aplicare de statele membre, astfel încât lucrătorii care prestează muncă atipică și persoanele care desfășoară o activitate independentă să beneficieze de o mai bună protecție. Sistemele de protecție socială ar trebui redefinite pentru a avea un grad de incluziune din ce în ce mai ridicat, de asemenea în conformitate cu recomandările AAC pentru 2018: „[o] mai bună complementaritate între piața muncii și sistemele de integrare socială va ajuta toate grupurile vulnerabile, va crește nivelul de prosperitate pentru toți cetățenii și va crea o coeziune socială mai puternică”. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Combaterea concurenței neloiale în Uniunea Europeană și acțiunile ferme împotriva muncii nedeclarate (de asemenea, în conformitate cu acțiunile întreprinse de Platforma europeană împotriva muncii nedeclarate) vor aduce beneficii întreprinderilor, întrucât protecția socială sporită și reducerea concurenței neloiale ar putea avea un impact pozitiv asupra productivității. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Accesul universal la asistența medicală este un alt element-cheie al recomandării, în conformitate cu principiul 16 al Pilonului european al drepturilor sociale (23). După cum s-a demonstrat în evaluarea impactului efectuată de Comisie în câteva țări, din cauza contractelor de muncă sau a reglementării pieței muncii, lucrătorii care prestează muncă atipică și persoanele care desfășoară o activitate independentă pot avea acces limitat la asistență medicală. Accesul la asistență medicală ar trebui să fie obligatoriu pentru toate persoanele angajate, precum și pentru cele care desfășoară o activitate independentă. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | De asemenea, CESE salută intensificarea cooperării anunțate cu Eurostat pentru crearea unor indicatori adecvați cu scopul de a înregistra progrese în direcția unei acoperiri formale și eficace și în direcția transparenței etc., precum și activitatea pe care Comisia o va desfășura în cadrul Comitetului pentru protecție socială pentru a stabili un cadru de referință pentru protecția socială. Acest lucru va contribui la depășirea lipsei unei baze de date solide și la o evaluare mai precisă a impactului politicilor puse în aplicare în legătură cu recomandarea. |
| --- | --- |

4.14.

Bruxelles, 20 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 237, 6.7. 2018, p. 1.

1

(2)  JO C 129, 11.4.2018, p. 7.

2

(3)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluarea impactului care însoțește documentul.

3

(4)  JO C 170, 5.6.2014, p. 23.

4

(5)  JO C 125, 21.4.2017, p. 10.

5

(6)  A se vedea, de asemenea, Recomandarea nr. 202 a OIM, care oferă orientări privind stabilirea și menținerea unor niveluri minime de protecție socială ca element central al sistemelor naționale de securitate socială.

6

(7)  A se vedea Recomandarea privind protecția socială, paginile 8, 14, § 10, 15 § 4, 23 § 8, 10.

7

(8)  A se vedea Recomandarea privind protecția socială, pagina 20, considerentul 18.

8

(9)  Basic income as a policy option: Technical Background Note Illustrating costs and distributional implications for selected countries (Venitul de bază ca opțiune de politică: notă tehnică de informare care ilustrează costurile și efectele distributive pentru o serie de țări]), OCDE, 2017.

9

Basic income as a policy option: Technical Background Note Illustrating costs and distributional implications for selected countries

(10)  JO C 170, 5.6.2014, p. 23.

10

(11)  http://resourcecentre.etuc.org/EU-social-dialogue-5.html

11

(12)  2015 In-depth employment analysis – ETUC, BUSINESSEUROPE, CEEP, UEAPME.

12

2015 In-depth employment analysis – ETUC, BUSINESSEUROPE, CEEP, UEAPME

(13)  A se vedea nota de subsol 12.

13

(14)  EUROSTAT, 2016.

14

(15)  OIM: INWORK Issue Brief nr. 9, mai 2017.

15

(16)  A se vedea Recomandarea privind accesul la protecție socială, paginile 2-3.

16

(17)  JO C 367, 10.10.2018, p. 15.

17

(18)  A se vedea: Barnard C. și Blackham A. (2015), The implementation of Directive 2010/41 on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity in a self-employed capacity (Punerea în aplicare a Directivei 2010/41 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă), raport al Rețelei europene a experților juridici în domeniul egalității de gen, comandat de Direcția Generală Justiție a Comisiei Europene; a se vedea Propunerea de recomandare a Consiliului privind accesul la protecție socială pentru lucrători și pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă, pagina 9.

18

Barnard C. și Blackham A. (2015), The implementation of Directive 2010/41 on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity in a self-employed capacity

(19)  Semestrul european 2018: Analiza anuală a creșterii

19

(20)  A se vedea Eurofound: „The many faces of self-employment in Europe” (Multiplele ipostaze ale desfășurării unei activități independente în Europa).

20

(21)  A se vedea documentul de poziție al BUSINESSEUROPE privind „Recomandarea Consiliului privind accesul la protecție socială”, pagina 1,1 (19 aprilie 2018).

21

(22)  A se vedea FEPH „Rezoluția pentru promovarea ocupării forței de muncă și a incluziunii sociale a persoanelor cu handicap”, 6 noiembrie 2017 http://www.edf-feph.org/newsroom/news/social-pillar-edf-adopts-resolution-promote-employment-social-inclusion-persons

22

(23)  Principiul 16 din Pilonul european al drepturilor sociale: „[o]rice persoană are dreptul la un acces rapid la asistență medicală preventivă și curativă de bună calitate și accesibilă din punct de vedere financiar.”

23

---

ANEXĂ

Amendamentele următoare depuse la punctele 1.6 și 2.5, care au întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, au fost respinse în cursul dezbaterilor:

Punctul 1.6

Se modifică după cum urmează:

| 1.6. | CESE recomandă ca inițiativele întreprinse în cadrul recomandării să ofere

  prestații și dispoziții adecvate

  , inclusiv plase de siguranță pentru persoanele care nu pot atinge pragurile minime privind drepturile, în special pentru persoanele care se află în incapacitatea de a lucra și pentru familiile acestora. CESE regretă
  observă faptul că venitul de bază a fost eliminat din recomandare, astfel cum se menționează în documentul de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluarea impactului (1)

  , din diferite motive, cum ar fi criteriile de acoperire și preferința de a aborda problemele în cadrul sistemelor de securitate socială din statele membre. Cu toate acestea, CESE salută discuțiile în curs din statele membre privind venitul de bază și alte dispozitive de siguranță destinate incluziunii active pe piețele forței de muncă și în societate, în ansamblu. CESE a pledat, încă din 2013, pentru o directivă europeană care să stabilească un venit minim european, considerând că acest lucru ar „contribui la asigurarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, la protejarea drepturilor fundamentale ale persoanei, la garantarea unui echilibru între obiectivele de ordin economic și cele de ordin social și la redistribuirea echitabilă a resurselor și a veniturilor (2)”. |
| --- | --- |

1.6.

Expunere de motive

Motivele vor fi prezentate oral

Rezultatul votului

| Voturi pentru | 91 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă | 112 |
| Abțineri | 10 |

Voturi pentru

91

Voturi împotrivă

112

Abțineri

10

Punctul 2.5

Se modifică după cum urmează:

| 2.5. | CESE observă faptul că venitul de bază a fost eliminat din recomandare, astfel cum se menționează în documentul de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluarea impactului, din diferite motive, cum ar fi criteriile de acoperire și preferința de a aborda problemele în cadrul sistemelor de securitate socială din statele membre.
  CESE regretă faptul că venitul de bază a fost eliminat din recomandarea Consiliului. Într-un recent studiu al OCDE se afirmă următoarele: „Date fiind schimbările rapide de pe piața forței de muncă, discuțiile în curs privind venitul de bază conferă totuși un impuls util dezbaterii privind tipul de protecție socială pe care îl dorește societatea”. CESE a afirmat deja anterior că „introducerea unui venit minim european va contribui la asigurarea coeziunii economice, sociale și teritoriale, la protejarea drepturilor fundamentale ale persoanei, la garantarea unui echilibru între obiectivele de ordin economic și cele de ordin social și la redistribuirea echitabilă a resurselor și a veniturilor”; de asemenea, el a pledat pentru adoptarea unei directive-cadru și a cerut Comisiei să examineze „posibilitățile de finanțare pentru asigurarea unui venit minim european”. |
| --- | --- |

2.5.

Expunere de motive

Domeniul de aplicare al recomandării nu acoperă indemnizațiile pentru nivelul minim de subzistență. Accentul se pune pe facilitarea accesului la securitate socială al acelor grupuri de lucrători care, foarte probabil, nu sunt acoperiți de sistemele de securitate socială din statele membre. Prin urmare, nu sunt motive pentru a regreta faptul că noțiunea de venit de bază a fost eliminată din propunerea Comisiei. Cu toate acestea, CESE a luat notă de discuțiile din statele membre și din alte foruri, precum OCDE. În ceea ce privește avizul precedent al CESE privind venitul minim, acesta ar trebui să conțină un link la declarația Grupului „Angajatori”, pentru a indica în mod clar divergența de opinii pe această temă. Trimiterea la declarația Grupului „Angajatori” a fost deja utilizată cu alte ocazii, de exemplu în avizele CESE SOC/542 (Pilonul european al drepturilor sociale) și SOC/564 (Impactul dimensiunii sociale și al Pilonului european al drepturilor sociale asupra viitorului UE).

Rezultatul votului

| Voturi pentru | 92 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă | 113 |
| Abțineri | 13 |

Voturi pentru

92

Voturi împotrivă

113

Abțineri

13

---

(1)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluarea impactului care însoțește documentul.

(2)  JO C 170, 5.6.2014, p. 23.

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/142 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/142

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu „Adaptarea politicii comune în domeniul vizelor la noile provocări”

[COM(2018) 251 final]și

privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 810/2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize)

[COM(2018) 252 final – 2018/0061 (COD)]

(2018/C 440/23)

| Raportor: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Raportor:

Ionuț SIBIAN

| Sesizare | Parlamentul European, 16.4.2018
  Consiliul, 2.5.2018
  Comisia Europeană, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din TFUE |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 19.7.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 168/0/1 |

Sesizare

Parlamentul European, 16.4.2018

Consiliul, 2.5.2018

Comisia Europeană, 18.6.2018

Temei juridic

Articolul 304 din TFUE

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

19.7.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

168/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE recunoaște faptul că Codul de vize reprezintă un element esențial al politicii comune în domeniul vizelor, prin faptul că stabilește un set comun de dispoziții legale și de instrucțiuni operaționale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE sprijină procedurile și condițiile armonizate propuse, instituite prin Codul de vize, care permit eliminarea situațiilor în care cazuri similare sunt gestionate în mod diferit de către statele membre ale UE, permițând în același timp tratamentul diferențiat pe baza „istoricului în materie de vize”. De asemenea, CESE consideră că ar trebui să se depună eforturi pentru stabilirea unor proceduri armonizate de recurs, în caz de refuz de viză. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută soluția de armonizare a vizelor cu intrări multiple, care permite titularilor acestora să călătorească de mai multe ori în UE în cursul perioadei de valabilitate a vizei, deoarece aceasta ar putea contribui la creșterea economică, la dezvoltarea culturală și socială și la schimburile în aceste domenii, precum și la un sprijin sporit și la o mai bună înțelegere între oameni. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vizele cu intrare unică care urmează să fie eliberate la frontierele externe, introduse în Codul de vize pentru promovarea turismului pe termen scurt, demonstrează flexibilitatea și abordarea pragmatică adoptată de statele membre, iar CESE încurajează adoptarea acestei abordări în tratarea mai multor altor aspecte legate de eliberarea vizelor, pentru a asigura furnizarea de servicii printr-un ghișeu unic. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Întrucât Uniunea Europeană ar trebui să urmărească în mod proactiv respectarea reciprocității depline în materie de vize în relațiile sale cu țările terțe, CESE îndeamnă Comisia să organizeze o consultare rapidă și să propună un set clar de propuneri de acțiuni care să abordeze atât facilitarea, cât și securitatea. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Cu toate acestea, CESE susține pe deplin propunerea conform căreia, înainte de a lua orice decizie de suspendare temporară a exceptării de la obligativitatea vizelor pentru resortisanții unei țări terțe, Comisia ar trebui să țină seama de situația privind drepturile omului din țara terță respectivă și de posibilele consecințe ale suspendării exceptării de la obligativitatea vizelor pentru situația în cauză. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | În același timp, CESE recomandă să se depună toate eforturile pentru colectarea de date (pe cât posibil) fiabile, relevante și uniforme/comparabile în ceea ce privește țările terțe și în ceea ce privește situațiile care permit statelor membre să decidă suspendarea temporară a exceptării de la obligativitatea vizelor pentru resortisanții unei țări terțe care figurează pe lista din Anexa II la Regulament, care include țările terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe, precum și țările terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE recomandă prudență atunci când se decide revizuirea constantă (o dată la doi ani) în sensul creșterii taxelor de viză propuse. Această revizuire nu ar trebui să fie automată, luând în considerare faptul că costul propus este deja ridicat în comparație cu nivelul de creștere/dezvoltare din unele țări terțe în cauză. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE sprijină modificările aduse Codului de vize care se referă la posibilitatea suplimentară de completare și semnare electronică a formularului de cerere, în scopul alinierii la dezvoltarea tehnologică. În același timp, CESE solicită tuturor statelor membre să se declare în favoarea depunerii online a cererilor de viză și să întreprindă acțiunile/modificările necesare pentru a sprijini această procedură online, și solicită Comisiei să includă/prezinte un termen realist pentru adoptarea generalizată de către statele membre a depunerii online a cererilor de viză. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE salută propunerea Comisiei de abolire a principiului „depunerii cererii în persoană” și susține, chiar solicită norme și reglementări care să permită depunerea online a cererilor de viză. CESE consideră că ar trebui ca depunerea cererilor de viză să se poată face în modul cel mai convenabil și mai rapid de la locul de reședință al solicitantului, inclusiv prin apelarea pe scară mai largă la furnizorii externi de servicii, dacă este necesar, dar și prin furnizarea de servicii de reprezentare mai bune, precum și prin intensificarea cooperării dintre misiunile diplomatice ale statelor membre ale UE. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE recomandă Comisiei să revizuiască actualele categorii de solicitanți de vize care sunt exonerați de obligativitatea vizelor și să le definească mai clar. De asemenea, CESE recomandă să se ia în considerare oferirea de scutiri de la plata taxelor pentru persoanele în vârstă și pentru reprezentanții organizațiilor nonprofit care participă la seminare, conferințe, evenimente sportive, culturale sau educaționale organizate de organizații nonprofit, fără a se ține cont de vârsta acestora sau, cel puțin, să se ia în considerare creșterea limitei de vârstă. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Având în vedere că „dispozițiile prezentului regulament se aplică tuturor resortisanților țărilor terțe care trebuie să dețină o viză la trecerea frontierelor externe ale statelor membre [...], fără a aduce atingere dreptului la liberă circulație de care beneficiază resortisanții unor țări terțe în calitate de membri de familie ai unor cetățeni ai Uniunii”, CESE ar dori să sublinieze importanța stabilirii unei practici comune, pentru a se evita discriminarea în definirea „legăturilor de rudenie”, ținând seama de evoluțiile recente din statele membre ale UE cu privire la definirea familiei. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Observații generale

| 2.1. | CESE ia notă de Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu cu privire la necesitatea de adaptare a politicii comune în domeniul vizelor la noile provocări și, în acest sens, sprijină cele două propuneri de regulament privind chestiunea Codului comunitar al vizelor și stabilirea listelor de țări terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină o viză la trecerea frontierelor externe și de țări ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prin urmare, CESE recunoaște că Codul de vize are efecte care depășesc obiectivul de stabilire a dispozițiilor legale și a procedurilor de aplicare comune și că, pe lângă facilitarea călătoriilor în scopuri legitime și abordarea imigrației ilegale, el are efect asupra creșterii economice și a creării de locuri de muncă, chiar dacă acest obiectiv nu a fost atribuit Codului de vize încă de la început. În 2017, s-au înregistrat 16,1 milioane de cereri de viză de scurtă ședere la consulatele statelor Schengen, iar în 2017 tendința este de creștere. Din numărul total de cereri, în peste 50 % din cazuri, au fost emise vize cu intrări multiple, în timp ce numărul de vize neeliberate a fost de 1,3 milioane, ceea ce reprezintă 8 % din totalul cererilor (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE salută modificările propuse cu scopul de a înlesni prelucrarea cererilor de viză atât pentru solicitanți, cât și pentru consulate, și anume, posibilitatea de a depune cererea cu 6 luni înainte de călătoria preconizată (9 luni în cazul navigatorilor), clarificarea și extinderea categoriilor de persoane care pot depune o cerere în numele solicitantului, și armonizarea documentelor justificative. În plus, este extrem de bine-venită respectarea principiului conform căruia un solicitant trebuie să meargă într-un singur loc pentru a-și depune cererea. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cu toate acestea, CESE recunoaște, de asemenea, că accesul la consulate continuă să fie o provocare, în special în țările terțe în care majoritatea statelor membre sunt prezente numai în capitală și, prin urmare, solicitanții trebuie să suporte costurile (legate de timp și de bani) de călătorie pe distanțe lungi pentru a ajunge la consulat. Prin urmare, CESE salută propunerea de abolire a principiului „depunerii cererii în persoană” și face apel la statele membre să facă ajustările necesare pentru a permite depunerea online a cererilor de viză. Între timp, CESE salută toate tipurile de măsuri care vizează depunerea cererilor de viză în modul cel mai convenabil și mai rapid de la locul de reședință al solicitantului de viză, inclusiv apelarea pe scară mai largă la furnizorii externi de servicii, dacă este necesar, furnizarea de servicii de reprezentare mai bune, precum și intensificarea cooperării dintre misiunile diplomatice ale statelor membre ale UE. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ținând seama de recenta intrare în vigoare a noilor norme privind protecția datelor și a vieții private (Regulamentul general privind protecția datelor), CESE reafirmă necesitatea ca prestatorii externi de servicii să aibă capacitatea de a respecta/asigura securitatea datelor cu caracter personal colectate. Statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că societățile care oferă servicii (resortisanților europeni sau din afara Europei, pentru vize de intrare în statele membre ale UE) legate de obținerea vizei își modifică politicile în materie de protecție a datelor pentru a fi conforme cu regulamentul. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Noile termene, mai scurte, pentru depunerea cererilor de viză și pentru luarea deciziilor cu privire la acestea, precum și armonizarea posibilităților de a elibera vize uniforme (în special în ceea ce privește decizia de eliberare a vizelor cu intrări multiple) sunt considerate pozitive de CESE, ca și noul articol 25a privind cooperarea în materie de readmisie, menit să sporească cooperarea între țările terțe în materie de readmisie a migranților aflați în situație neregulamentară, prin introducerea posibilității de a aplica restrictiv și temporar măsuri specificate în mod clar. Trebuie elaborată o abordare armonizată cu privire la facilitarea procedurii de solicitare a vizelor pentru solicitanții care au mai călătorit în UE. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CESE recunoaște că ar trebui să fie asigurată și viabilă coerența dintre politica în materie de vize și angajamentele asumate în alte domenii de politică (de exemplu, în acordurile comerciale). Ar trebui adoptată soluția general acceptată în ceea ce privește acordurile de exonerare de obligația de a deține viză, încheiate de statele membre cu anumite țări terțe. Uniunea Europeană ar trebui să urmărească în mod proactiv respectarea reciprocității depline în materie de vize în relațiile sale cu țările terțe. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Deși înțelege motivele pentru revizuirea propusă a articolului 16 din Codul de vize, și anume creșterea nivelurilor taxei de viză cu 1/3, CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la eventualele obstacole care decurg din această creștere a taxei în cazul resortisanților unor țări terțe al căror nivel de dezvoltare/bogăție este considerabil mai mic decât cel al statelor membre ale UE. Compararea nivelului taxelor de viză cu costurile de călătorie și cu alte costuri pe care solicitanții de viză trebuie să le acopere nu este favorabilă, întrucât, în prezent, soluțiile de călătorie și de cazare cu costuri reduse, existente pe scară largă, ar putea duce la o situație în care costul întregii călătorii este mai mic sau egal cu taxa de viză. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE consideră că propunerea de revizuire a taxelor de viză la fiecare doi ani ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a reduce această taxă, pe baza eventualei implementări a procedurilor electronice de depunere a cererilor de viză (care ar putea antrena o reducere a costurilor de personal și a celor administrative pentru statele membre). Conform Comunicării Comisiei cu privire la adaptarea politicii comune în domeniul vizelor la noile provocări, majoritatea statelor membre iau în considerare avantajele utilizării vizelor digitale (costurile mai mici pentru consulate fiind unul dintre aceste avantaje, alături de un proces de depunere a cererilor eficient și adaptat clienților într-o mai mare măsură, comparativ cu sistemul de depunere a cererilor pe suport de hârtie). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Având în vedere nivelul actual al taxei de viză, precum și nivelul propus, CESE consideră că ar trebui să se ia în considerare posibilitatea de a oferi scutiri de la plata taxelor pentru reprezentanții organizațiilor nonprofit care participă la seminare, conferințe, evenimente sportive, culturale sau educaționale organizate de organizații nonprofit, fără a se ține cont de vârsta acestora sau, cel puțin, să se ia în considerare creșterea limitei de vârstă (legislația actuală ia în considerare vârsta de 25 de ani sau mai puțin). Persoanele în vârstă ar trebui, de asemenea, să beneficieze de astfel de scutiri de la plata taxelor, pentru sprijinirea integrării active a acestora în societate și pentru a contribui la o calitate sporită a vieții. |
| --- | --- |

2.10.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Statistici privind vizele pentru consulate, 2017 (https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/visa-policy#stats).

1

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/145 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/145

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă

[COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD)]

(2018/C 440/24)

| Raportor: | János WELTNER |
| --- | --- |

Raportor:

János WELTNER

| Sesizare | Parlamentul European, 16/04/2018
  Consiliu, 23.4.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 153 alineatele (1) și (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Biroului | 17.4.2018 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 19.7.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 191/4/11 |

Sesizare

Parlamentul European, 16/04/2018

Consiliu, 23.4.2018

Temei juridic

Articolul 153 alineatele (1) și (2) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Biroului

17.4.2018

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

19.7.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

191/4/11

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea de modificare a Directivei privind agenții cancerigeni și mutageni (DCM), deoarece prezintă date obiective în scopul unor condiții de muncă mai sigure. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ca și într-un aviz anterior al său (1), CESE solicită Comisiei să efectueze o evaluare de impact cu privire la o posibilă extindere a DCM la substanțele dăunătoare pentru reproducere. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Având în vedere efectele toxice pentru reproducere ale multor substanțe cancerigene și mutagene, CESE consideră că este important ca, cu ocazia revizuirilor și modificărilor DCM din viitorul apropiat, să se acorde mai multă atenție expunerilor profesionale care afectează femeile și bărbații din punctul de vedere al reproducerii, iar, în cazul femeilor, în special, în cursul primului trimestru de sarcină. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută faptul că, în prezenta modificare, valorile-limită obligatorii de expunere profesională (VLOEP) au fost definite pe baza unor dovezi științifice și statistice. O abordare bazată pe riscuri, precum cea din documentele de referință, poate fi ușor înțeleasă de părțile interesate, oferind astfel o bază solidă pentru un compromis social. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE salută procedura bazată pe dovezi, în cadrul căreia Comisia a solicitat consultanță atât din partea Comitetului științific pentru stabilirea valorilor-limită de expunere profesională la agenți chimici (SCOEL) (2), cât și a Comitetului pentru evaluarea riscurilor (CER) (3) din cadrul Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) (4). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE consideră că este necesar să se instituie programe-pilot de cercetare și, într-o a doua etapă, la nivelul UE, programe de dezvoltare a supravegherii stării de sănătate pe tot parcursul vieții, în cadrul sistemelor naționale de securitate socială sau de sănătate publică, pentru toate persoanele care au fost expuse la compuși cancerigeni, mutageni și toxici pentru reproducere. În conformitate cu Regulamentul general privind protecția datelor (5), această supraveghere ar trebui să se desfășoare în mod anonim. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE subliniază faptul că, pentru a îmbunătăți protecția lucrătorilor împotriva agenților cancerigeni, mutageni și a substanțelor toxice pentru reproducere la locul de muncă, statele membre ar trebui să se asigure că inspectoratele de muncă dispun de suficiente resurse financiare și umane pentru a-și îndeplini sarcinile. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE recomandă ca toți compușii suspectați a fi cancerigeni, mutageni și/sau toxici pentru reproducere să facă obiectul unei analize științifice în acest sens și să fie incluși în DCM, dacă este necesar. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Context

| 2.1. | Prezentul aviz este legat de avizul CESE pe tema „Protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă” (6), ce a fost elaborat concomitent cu modificarea DCM, în 2017 (7). Toate recomandările CESE, cu excepția celor incluse în prezenta modificare, sunt încă valabile (8). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Obiectivele propunerii sunt conforme cu articolul 2 (Dreptul la viață) și cu articolul 31 (Condiții de muncă echitabile și corecte) din Carta drepturilor fundamentale a UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Asigurarea unui mediu de lucru sigur și sănătos este un obiectiv strategic pentru Comisia Europeană, astfel cum se menționează în „Cadrul strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă 2014-2020” (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cancerul este principala problemă de sănătate profesională din UE-28, afectând viața și sănătatea lucrătorilor aproape la fel de mult ca următoarele două grupuri de boli combinate (afecțiunile musculo-scheletice și bolile circulatorii). Impactul său negativ este, de asemenea, mult mai mare decât cel al accidentelor de muncă (10). Cancerul provoacă suferință lucrătorilor și familiilor și prietenilor acestora, reduce calitatea vieții, compromite bunăstarea și, în cel mai rău caz, conduce la deces (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Comisia a demarat un proces continuu de actualizare a DCM (12) pentru a ține pasul cu noile evoluții științifice și tehnice. Acest proces este în conformitate cu Strategia de dezvoltare durabilă a Uniunii Europene, care include obiectivul de a garanta că, până în 2020, substanțele chimice sunt produse, manipulate și utilizate astfel încât să nu reprezinte amenințări semnificative la adresa sănătății umane și a mediului. Scopul este de a înlocui în cele din urmă substanțele care prezintă motive de îngrijorare deosebită cu substanțe sau tehnologii alternative adecvate (13). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Propunerea Comisiei

| 3.1. | În conformitate cu acest proces și pe baza SWD(2018) 87 și SWD(2018) 88, Comisia Europeană a propus următoarea modificare a „Directivei 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă”, în documentul său COM(2018) 171 (14). În prima parte a anului 2017, CESE a sprijinit modificarea acestei directive; cinci substanțe sunt incluse în modificarea actuală (15): |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Cadmiul și compușii anorganici ai acestuia care fac obiectul domeniului de aplicare al DCM: printre activitățile profesionale în cadrul cărora au loc expuneri se numără producția și rafinarea de cadmiu, fabricarea de baterii cu nichel-cadmiu, fabricarea și formularea pigmenților de cadmiu, producția de aliaje de cadmiu, placarea mecanică, topirea zincului și a cuprului, extracția minereurilor metalice neferoase, brazarea cu pastă de lipit din argint-cadmiu-aliaj de argint, compoziția policlorurii de vinil și reciclarea deșeurilor metalice și a bateriilor cu nichel-cadmiu. Comisia estimează că 10 000 de lucrători sunt expuși riscului. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Beriliul și compușii anorganici de beriliu care intră în domeniul de aplicare al DCM: au fost identificate zece sectoare industriale, cum ar fi turnătoriile, sectorul sticlei și laboratoarele, în care lucrătorii prezintă un risc de expunere la beriliu. Cuprul, aluminiul, magneziul și nichelul sunt utilizate pe scară largă în aliaje de beriliu. Aproximativ 80 % din cantitatea totală de beriliu este utilizată în aliaje de cupru. Expunerea la beriliu cauzează cancer pulmonar și berilioză, o boală cronică incurabilă. Comisia estimează că 54 000 de lucrători sunt expuși acestui risc. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Acidul arsenic și sărurile acestuia, precum și compușii anorganici de arsenic care intră în domeniul de aplicare al DCM: expunerea la compușii de arsenic se întâlnește, de exemplu, în cadrul producției de cupru și zinc, precum și în sectoarele sticlei, electronicii și chimiei. Comisia estimează că între 7 900 și 15 300 de lucrători sunt expuși acestui risc. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Formaldehida: expunerea apare în procesul de fabricare a formaldehidei și într-o mare varietate de produse (adezivi și materiale de etanșare, produse de acoperire, polimeri, biocide și substanțe chimice de laborator); expunerea poate avea loc, de asemenea, în timpul unor activități precum lucrările de construcție și în industria prelucrătoare de piele și blănuri, în industria celulozei, a hârtiei și a produselor din hârtie, în industria textilă și în industria lemnului și a produselor din lemn. Formaldehida este, de asemenea, utilizată pentru conservarea țesuturilor și ca dezinfectant în departamentele de patologie și în sălile de autopsie. Comisia estimează că aproximativ 1 milion de lucrători sunt expuși acestui risc. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | 4,4′-metilen-bis(2-cloranilină) („MOCA”): lucrătorii expuși la această substanță își desfășoară activitatea în sectorul materialelor din plastic, unde MOCA este utilizată pentru turnarea pieselor din elastomeri poliuretanici, în 89 de locații din UE. Comisia estimează că 350 de lucrători sunt expuși acestui risc. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.2. | Statele membre au abordări diferite. Unele dintre ele au definit VLOEP pentru un număr mare de substanțe chimice cancerigene, mutagene și toxice pentru reproducere; altele, doar pentru câteva. În prezenta propunere sunt menționate cinci substanțe; nu există o limită de expunere profesională (LEP) la nivelul UE pentru niciuna dintre ele. Douăsprezece state membre (BE, BG, CY, CZ, DE, EE, ES, HU, LT, LV, NL, SE) nu au stabilit LEP pentru una dintre cele cinci substanțe. Trei state membre nu au stabilit LEP pentru niciuna dintre cele cinci substanțe (IT, LU, MT). Nivelul acestor VLOEP poate diferi de la o țară la alta. Prin urmare, CESE salută propunerea de directivă 2004/37/CE modificată, care stabilește VLOEP minime la nivel european și care, din momentul intrării sale în vigoare, va asigura condiții de muncă egale pentru toți lucrătorii expuși la aceste substanțe nocive, în oricare dintre statele membre. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Estimările bazate pe un studiu efectuat de Risk and Policy Analysts Limited (RPA 2018) (16) arată că, în cazul în care va fi adoptată, prezenta propunere va îmbunătăți, pe termen lung, condițiile de muncă pentru cel puțin 1 milion de lucrători din UE și va preveni peste 22 000 de cazuri de îmbolnăviri de natură profesională. Actuala povară a bolii este estimată pentru ultimii 40 de ani și cuprinde 24 770 de cazuri de boli profesionale. Dacă nu vor fi luate măsuri, pe viitor, povara bolilor va cuprinde 24 689 de noi cazuri în următorii 60 de ani. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Conform documentului de lucru al serviciilor Comisiei, este, prin urmare, oportun să se aibă în vedere actualizarea DCM pe baza informațiilor prezentate anterior. Principiile sunt aceleași ca în DCM și în modificarea anterioară. Prezenta modificare extinde lista anterioară din anexa la DCM cu cei cinci compuși enumerați mai sus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | SCOEL a furnizat consultanță științifică pentru cadmiu, beriliu și formaldehidă și CER a furnizat, de asemenea, consultanță științifică pentru acidul arsenic și MOCA. Comitetul consultativ tripartit pentru securitate și sănătate la locul de muncă (CCSS) a adoptat avize pentru toate cele cinci substanțe. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | LEP pentru acești cinci agenți cancerigeni și mutageni sunt stabilite pe baza datelor științifice și cu referire la consecințele viitoare asupra sănătății. De asemenea, sunt luate în considerare diferite consecințe economice. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Observații generale

| 4.1. | Prezenta modificare are ca scop principal și ca domeniu de aplicare extinderea listei din DCM, care, în prezent, se limitează la agenți cancerigeni și mutageni. O eventuală extindere a listei pentru a îngloba substanțele toxice pentru reproducere sau pentru alte funcții ale organismului ar trebui avută în vedere ulterior, după cum se menționează în avizul CESE (17). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Acest aviz este sprijinit de raportul de monitorizare al Eurostat din 2017 „Raport privind progresele înregistrate în direcția ODD în contextul UE” (18): „În 2015, în UE, au fost consumate 350 de milioane de tone de produse chimice. Dintre acestea, 127 de milioane de tone au fost clasificate ca fiind periculoase pentru mediu și 221 de milioane de tone – ca substanțe care ar putea să dăuneze sănătății umane. Deși consumul de substanțe chimice toxice a scăzut pe termen scurt și pe termen lung, ponderea substanțelor chimice cele mai toxice în consumul total de substanțe chimice a rămas aproape neschimbată.” [Ponderea substanțelor „carcinogene, mutagene și toxice pentru reproducere” (CMR) din consumul total de substanțe chimice în UE: 2004: 10,7 %, 2015: 10,3 %]. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Strategia UE împotriva cancerului profesional ar trebui să acorde mai multă atenție femeilor. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Tiparul expunerii și tiparul localizărilor cancerului pot fi diferite pentru bărbați și femei. Cancerul de sân, de exemplu, este o boală foarte rară la bărbați, în timp ce acesta este cel mai frecvent tip de cancer la femei. O serie de expuneri profesionale pot contribui la apariția cancerului de sân. Pentru a obține date relevante în scopul luării de decizii, incidența cu precădere a cancerului specific fiecărui sex ar trebui analizată separat pentru femei și bărbați, și nu la nivelul populației totale a angajaților. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Comitetul solicită Comisiei ca, în contextul următoarelor revizuiri ale directivei să acorde o atenție mai sistematică expunerilor profesionale la agenți cancerigeni care afectează femeile. Multe tipuri de activitate în care sunt concentrate femeile (sănătate, curățenie, coafură etc.) implică expuneri la substanțe cancerigene. În acest sens, ar trebui instituite măsuri de prevenire obligatorii (de exemplu, camere cu presiune negativă pentru prepararea produselor citostatice administrate prin injectare de către personalul din instituțiile sanitare). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | În ceea ce privește piața unică, CESE consideră că este important ca Comisia să definească o metodologie pentru adoptarea VLOEP în DCM. Acest proces ar trebui să implice o amplă consultare cu partenerii sociali, cu statele membre și cu alte părți interesate, inclusiv cu ONG-uri. În opinia CESE, două aspecte necesită o atenție specială: în primul rând, coerența VLOEP în ceea ce privește nivelul de risc al diferiților compuși; în al doilea rând, necesitatea de a defini VLOEP pe baza dovezilor științifice, inclusiv monitorizarea schimbărilor în incidența bolilor profesionale. Acestea trebuie să ia în considerare diferiți factori, cum ar fi fezabilitatea și posibilitatea de măsurare a nivelurilor de expunere. Pentru a ajuta angajatorii să stabilească o listă de priorități a măsurilor de prevenire, aceste valori ar trebui să se refere în mod explicit la nivelul de risc asociat cu nivelul de expunere. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | În cazul majorității compușilor, există o perioadă de latență îndelungată între prima expunere și apariția cancerului. CESE consideră că este necesar să fie protejați lucrătorii, prin asigurarea unei supravegheri a stării de sănătate pe tot parcursul vieții, instituită în cadrul sistemelor naționale de sănătate sau de securitate socială, pentru toți lucrătorii cu risc de expunere. Aceste date pot fi oferite de Eurostat pentru a contribui la îmbunătățirea Strategiei de dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Guvernanța în materie de sănătate publică trebuie să se bazeze exclusiv pe regulamente bazate pe dovezi, care pot fi obținute din analize științifice bazate pe date de bună calitate și care pot fi evaluate din punct de vedere statistic. Această cerință se sprijină tocmai pe RGPD (19), care, în articolul 9, face referire la prelucrarea unor categorii speciale de date cu caracter personal (20). Trebuie luate în considerare și alte aspecte juridice, în conformitate cu Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (21). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE recomandă din nou concentrarea în mai mare măsură a eforturilor asupra studiilor științifice și statistice. Cancerul ocupațional poate avea multiple cauze. Ar trebui să se acorde o mai mare atenție și să se aloce mai multe fonduri cercetării consecințelor și potențialelor interacțiuni ale expunerii combinate la diferiți factori. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE subliniază că una dintre principalele sarcini în domeniul protecției lucrătorilor împotriva substanțelor cancerigene, mutagene și a celor toxice pentru reproducere la locul de muncă este de a consolida controlul asupra punerii în aplicare și a respectării DCM. Statele membre ar trebui să se asigure că inspectoratele de muncă dispun de suficiente resurse financiare și umane pentru a-și îndeplini sarcinile, sprijinind totodată întreprinderile, în special IMM-urile, pentru a se conforma acestor prevederi. Acestea ar trebui să își consolideze cooperarea cu Agenția Europeană pentru Securitate și Sănătate în Muncă. Utilizarea pe scară largă a platformei web OIRA (Evaluarea interactivă online a riscurilor) poate contribui la evaluarea riscurilor în acest domeniu. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Observații specifice

| 5.1. | În plus față de necesitatea absolută de prevenire și de protecție a sănătății la locul de muncă, precum și de cea de adaptare a muncii în funcție de persoană, prevăzute de legislația UE, CESE atrage atenția asupra pericolului reprezentat de faptul că ineficiența în ceea ce privește prevenirea expunerii la agenți cancerigeni, mutageni și toxici pentru reproducere ar putea avea consecințe negative asupra întreprinderilor, cum ar fi costuri mai ridicate și productivitate redusă din cauza absenteismului, costuri de compensare pentru reclamanți, pierderea expertizei și concurență denaturată, precum și asupra statelor membre, din cauza creșterii costurilor de securitate socială și a pierderii veniturilor fiscale. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Autoritățile statelor membre și organismele reprezentative ale angajatorilor și lucrătorilor din cadrul CCSS tripartit ar saluta cu entuziasm claritatea juridică și protecția sporită care ar rezulta din scăderea LEP pentru aceste substanțe. |
| --- | --- |

5.2.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 288, 31.8. 2017, p. 56.

1

(2)  Sănătatea și securitatea în muncă – SCOEL, Comisia Europeană, 30 iunie 2018.

2

(3)  Comitetul pentru evaluarea riscurilor (CER), 30 iunie 2018.

3

(4)  Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA).

4

(5)  JO L 119, 4.5.2016, p. 33, articolul 4, precum și alineatele 35, 45, 52, 53 și 155.

5

(6)  JO C 288, 31.8. 2017, p. 56.

6

(7)  COM(2017) 11 final.

7

(8)  JO C 288, 31.8. 2017, p. 56.

8

(9)  COM(2014) 332 final.

9

(10)  EU-OSHA (2017).

10

(11)  SWD(2018) 88, COM(2017) 11 final.

11

(12)  Directiva 2004/37/CE.

12

(13)  Eurostat, „Dezvoltarea durabilă în UE”, p. 189.

13

(14)  Procedura 2018/0081 (COD).

14

(15)  JO C 288, 31.8. 2017, p. 56.

15

(16)  A treia modificare a Directivei privind agenții cancerigeni și mutageni, CMD.

16

(17)  JO C 288, 31.8. 2017, p. 56.

17

(18)  Eurostat 2017: „Dezvoltarea durabilă în Uniunea Europeană, Raport privind progresele înregistrate în direcția ODD în contextul UE”, p. 246.

18

(19)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

19

(20)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1, articolul 9 alineatul (2) litera (h): „prelucrarea este necesară în scopuri legate de medicina preventivă sau a muncii, de evaluarea capacității de muncă a angajatului, [...], în temeiul dreptului Uniunii sau [...]”.

20

(21)  JO L 88, 4.4.2011, p. 45. A se vedea și JO L 354, 31.12.2008, p. 70, articolul 2.

21

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/150 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/150

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Recomandarea Consiliului privind consolidarea cooperării în combaterea bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare

[COM(2018) 244 final – SWD(2018) 149 final]

(2018/C 440/25)

| Raportor: | Renate HEINISCH |
| --- | --- |

Raportor:

Renate HEINISCH

| Sesizare | Comisia Europeană, 17.4.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 29 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Adunării Plenare | 17.4.2018 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 19.7.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 136/1/3 |

Sesizare

Comisia Europeană, 17.4.2018

Temei juridic

Articolul 29 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Adunării Plenare

17.4.2018

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

19.7.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

136/1/3

1.   Concluzii și recomandări

1.1.   La nivel european

| 1.1.1. | Cooperarea dintre statele membre în materie de vaccinare ar trebui să implice luarea în considerare a rolului vaccinurilor pe parcursul vieții unei persoane și ar trebui să abordeze, în mod explicit, vaccinarea copiilor, a adolescenților, a adulților și a persoanelor în vârstă, la nivel transfrontalier. Datele furnizate de Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) arată că boli precum rujeola, care erau considerate boli ale copilăriei, afectează în prezent adolescenții și tinerii adulți, ca urmare a scăderii imunității. Acest fapt, împreună cu fluxurile de migrație transfrontalieră și disponibilitatea unor noi vaccinuri care vizează grupe specifice de vârstă (de exemplu, HPV, boala meningococică, herpes zoster) presupun o abordare a vaccinării bazată pe ciclul de viață. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Reticența părinților față de vaccinare reprezintă unul dintre cele mai mari pericole la adresa bunăstării copiilor de azi, rezultatele de mult confirmate ale cercetărilor științifice fiind puse sub semnul întrebării în scopul promovării unei agende împotriva vaccinării. Această tendință mai amplă de a pune la îndoială opinia experților și consensul științific trebuie abordată printr-o comunicare bazată pe dovezi, prin transparență sporită și prin sensibilizare, dacă dorim să evităm epidemia de rujeolă care a cuprins UE și recentele cazuri mortale de difterie. Angajamentul public în programe de cercetare și inovare, precum programul „Știința cu și pentru societate”, este unul dintre instrumentele pe care Comisia ar trebui să le folosească pentru a educa populația în privința beneficiilor vaccinării. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | CESE solicită Comisiei să întreprindă acțiuni de sensibilizare cu privire la rolul pe care îl joacă vaccinarea în protejarea persoanelor de boli care provoacă invaliditate, prin sărbătorirea Zilei Europene a Imunizării. Un astfel de forum ar trebui să recurgă la comunicarea personalizată pentru a educa cetățenii europeni, în special părinții, copiii, profesioniștii din domeniul sănătății, migranții, categoriile minoritare și alte categorii de populație cu risc crescut de urmări grave ale bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare. Ar trebui să se recurgă la toate canalele de comunicare, inclusiv la mass-media tradițională și la platformele de comunicare socială, pentru a furniza informații fundamentate științific și accesibile pentru cetățeni și organizații. De asemenea, o abordare a comunicării referitoare la vaccinuri sub forma învățării între generații ar ajuta la promovarea vaccinării de la o generație la alta și ar elimina suspiciunile. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Într-o epocă în care informațiile și comunicarea sunt din ce în ce mai digitalizate și în care noile tehnologii oferă posibilități multiple pentru îmbunătățirea accesului la vaccinuri și a administrării acestora, Uniunea trebuie să depună eforturi în vederea îmbunătățirii educației cetățenilor europeni în materie de vaccinare, pentru a elimina reticența, iar educația digitală în materie de sănătate trebuie îmbunătățită, astfel încât să permită accesul la informațiile digitale despre vaccinuri și la prelucrarea acestor informații. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Nu trebuie să uităm niciodată că sănătatea umană și cea a animalelor sunt indisolubil legate. Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară estimează că 75 % (1) dintre bolile infecțioase care afectează oamenii provin de la animale. Pericolul din ce în ce mai mare reprezentat de rezistența la antimicrobiene (RAM) face, de asemenea, legătura între sănătatea oamenilor și cea a animalelor. În acest context, vaccinurile nu previn doar boli, ci contribuie și la lupta împotriva RAM prin reducerea utilizării inutile de antimicrobiene. Totuși, această valoare societală nu se reflectă în mecanismele de sprijin ale UE și nu există niciun stimulent comercial pentru fermieri, astfel încât aceștia să folosească vaccinurile în locul produselor mai ieftine, care cresc RAM. CESE recomandă ca, în cadrul următoarei revizuiri a PAC, Comisia să includă subvenții destinate fermelor care fac proba unei rate ridicate de vaccinare, necesară pentru atenuarea amenințărilor economice și la adresa sănătății ale RAM. |
| --- | --- |

1.1.5.

1.2.   La nivel național

| 1.2.1. | Trebuie să ne asigurăm că bolile din trecutul nostru îndepărtat care por fi prevenite sau care pot fi prevenite de noi generații de vaccinuri nu vor reapărea niciodată în viitor. Profesioniștii în domeniul sănătății, inclusiv farmaciștii, asistenții medicali, medicii, precum și serviciile medicale din școli și de la locul de muncă au o pondere esențială în eliminarea reticenței față de vaccinare, dat fiind că joacă un rol-cheie în orientarea și consilierea pacienților. CESE îndeamnă statele membre să investească în asigurarea unei formări continue, pentru a permite profesioniștilor din domeniul sănătății, farmaciștilor în special, să devină ambasadori ai vaccinării și un zid de apărare împotriva consecințelor îngrozitoare ale mișcării împotriva vaccinării asupra sănătății publice. De asemenea, vaccinarea ar putea fi efectuată de către medici, pentru a avea certitudinea faptului că eventualele reacții acute sau șocuri anafilactice sunt gestionate în condiții de siguranță. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Profesioniștii din domeniul sănătății riscă, de asemenea, să fie expuși unei game largi de boli. În calitate de organ consultativ reprezentând lucrătorii, angajatorii și alte grupuri de interese, CESE solicită statelor membre să asigure aplicarea deplină și eficace a Directivei 2000/54/CE, care prevede că, în cazul existenței unui risc la adresa sănătății și a securității lucrătorilor din cauza expunerii la agenți biologici împotriva cărora există vaccinuri eficace, angajatorii lor ar trebui să le ofere vaccinarea. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Nu numai profesioniștii din domeniul sănătății, ci și statele membre trebuie să depună mai multe eforturi pentru a se adresa grupelor de populație cu risc crescut de urmări grave ale bolilor specifice care pot fi prevenite prin vaccinare, precum copiii, femeile însărcinate, persoanele în vârstă, grupurile minoritare și persoanele care suferă de anumite probleme de sănătate adiacente sau care sunt expuse la boli cu transmitere sexuală, precum papilomavirusul uman (HPV), hepatita A și B. Combinarea controalelor de rutină, cum ar fi controalele pediatrice sau cele de medicina muncii, cu programele de imunizare ar putea soluționa problema ratelor de vaccinare situate sub nivelul optim. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | În prezent, Europa se confruntă cu o situație istorică și problematică, având în vedere că structura de vârstă a populației europene a început să involueze. Ar trebui luate în considerare măsuri preventive, precum vaccinarea adulților, ca un instrument de abordare a acestei provocări, care contribuie în același timp la obiectivul european privind îmbătrânirea activă și sănătoasă. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Cu toate acestea, CESE observă cu îngrijorare că, în pofida obiectivului pentru 2009, stabilit de Consiliu, cu privire la atingerea unei rate de vaccinare împotriva gripei de 75 % în rândul persoanelor în vârstă, doar un singur stat membru a atins acest obiectiv. Având în vedere că, în rândul persoanelor în vârstă, în cel mai bun caz, gripa are efecte invalidante, iar în cel mai rău caz poate fi mortală, statele membre ar trebui să încerce să-și intensifice eforturile în vederea atingerii acestui obiectiv. |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | Provocările cu care se confruntă în prezent statele membre variază de la reticență față de vaccinare la modificări demografice legate de îmbătrânirea populației și de circulația sporită a persoanelor, care au un impact asupra riscului de expunere la agenți patogeni în Uniune. CESE solicită statelor membre ca, pentru abordarea acestor provocări, să facă schimb de bune practici și know-how. |
| --- | --- |

1.2.6.

2.   Observații generale

| 2.1. | CESE sprijină abordarea Comisiei – bazată pe trei piloni – de consolidare a cooperării împotriva bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare, ca un răspuns prompt la amenințările urgente la adresa sănătății cu care se confruntă UE în prezent, și anume reticența față de vaccinare, scăderea ratei de vaccinare în cazul anumitor boli, epidemii fără precedent de boli care pot fi prevenite prin vaccinare, discrepanțe între programele naționale de vaccinare și deficitul de vaccinuri. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE salută activitățile propuse în vederea sporirii sinergiilor dintre vaccinare și politicile conexe, inclusiv privind gradul de pregătire pentru situații de criză, e-sănătatea, evaluarea tehnologiilor medicale, cercetare și dezvoltare și industria farmaceutică, la nivel național, european și internațional. Un efort concertat este esențial pentru abordarea provocărilor care, în prezent, periclitează eficacitatea programelor de vaccinare în Uniune. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vaccinarea, principalul instrument de prevenire primară, a reușit să transforme Europa într-o regiune indemnă de poliomielită și să ducă la eradicarea altor boli, cum ar fi variola, prin prevenirea apariției bolii la oameni și împiedicând, în același timp, circulația virusurilor. În afara Europei, globalizarea a condus atât la creșterea fluxurilor transfrontaliere de virusuri, agenți patogeni și boli, cât și la creșterea fluxurilor de persoane. Fluxurile migratorii recente au accelerat această tendință. Vaccinarea contribuie în mod semnificativ la sănătatea mondială, știut fiind că bolile nu se opresc la frontierele regionale sau naționale. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În Uniunea Europeană, programele de vaccinare sunt de competența statelor membre. Ca urmare, diverse strategii de imunizare coexistă în cadrul UE, unele state membre punând în aplicare programe avansate, ce vizează anumite boli pe parcursul întregii vieți și/sau răspund unor particularități geografice. Având în vedere că răspândirea bolilor nu cunoaște granițe, CESE sprijină propunerea Comisiei de a dezvolta orientări cu privire la un program comun de vaccinare al UE, pentru a facilita compatibilitatea programelor naționale. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Lipsa de armonizare a programelor de vaccinare din Uniune reprezintă, de asemenea, o piedică în calea libertății de circulație și de ședere, care este unul dintre drepturile fundamentale ale cetățenilor UE și ale familiilor lor. Într-adevăr, astfel cum se subliniază în comunicarea Comisiei, poate fi o adevărată provocare pentru persoanele care se mută în străinătate, în special pentru copii, să reia programul de vaccinare. Totuși, o astfel de armonizare nu ar trebui să ducă la o reducere a gamei de vaccinuri disponibile. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În concluziile sale din decembrie 2014 (2), Consiliul a recunoscut că, deși vaccinările sunt un instrument eficace în domeniul sănătății publice, bolile transmisibile care sunt în curs de reapariție, precum tuberculoza, rujeola, tusea convulsivă și rubeola, și care pot provoca un număr mare de infecții și decese, reprezintă în continuare o provocare în materie de sănătate publică. În lumina acestor evoluții recente, cooperarea dintre statele membre în ceea ce privește bolile care pot fi prevenite prin vaccinare devine și mai stringentă. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Având în vedere cele de mai sus, Recomandarea Consiliului privind consolidarea cooperării între statele membre, industrie și alte părți interesate la nivelul UE este un pas în direcția bună. CESE sprijină pe deplin acțiunea consolidată în domeniul vaccinării. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații specifice

| 3.1. | CESE sprijină opinia Comisiei conform căreia instrumentele digitale, cum ar fi un card comun de vaccinare pentru cetățenii UE, care să poată fi accesat prin intermediul sistemelor electronice de informații cu privire la imunizare, și un site de internet care să crească gradul de informare cu privire la beneficiile și siguranța vaccinărilor, ar putea contribui la atingerea obiectivelor evidențiate în comunicare. În acest sens, Comisia ar trebui să colaboreze cu statele membre pentru a crește nivelul de educație digitală în materie de sănătate a cetățenilor europeni, astfel încât să maximizeze beneficiile acestor instrumente digitale. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Având în vederea trecerea așa-numitelor boli „ale copilăriei” în etape mai târzii ale vieții, precum și disponibilitatea unor noi vaccinuri care pot preveni bolile în rândul adulților și al persoanelor în vârstă, statele membre sunt încurajate să ia în considerare programele de vaccinare pe parcursul întregii vieți, reținând strategiile de vaccinare cele mai eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru a preveni bolile în funcție de nevoile diverselor grupe de vârstă (de exemplu, adolescenți, femei însărcinate, persoane cu boli cronice și persoane în vârstă). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | După cum a subliniat domnul Juncker în discursul său privind starea Uniunii din 2017, încă mor copii din cauza unor boli care pot fi prevenite cu ajutorul vaccinurilor, precum rujeola. Riscul pe care copiii nevaccinați îl reprezintă pentru colegii de clasă reprezintă o amenințare semnificativă. Este posibil să fie nevoie ca înscrierea la școală să fie condiționată de dovada vaccinării pentru a atinge rate ridicate de acoperire vaccinală. În acest context, școlile și cadrele didactice ar trebui să fie mai bine informate cu privire la rolul vaccinurilor, pentru a fi în măsură să comunice cu părinții și copiii cu privire la vaccinare. Acest aspect educațional este un factor esențial, în condițiile în care școlile joacă un rol central în procesul de luare a deciziilor de către părinți. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Anumite forme de cancer care pot fi prevenite prin vaccin reprezintă o amenințare pentru adolescenții de azi, care riscă să dezvolte forme mortale odată cu înaintarea în vârstă. Confruntându-se cu un număr în creștere de cazuri de cancer, statele membre ale UE au făcut din lupta împotriva cancerului o prioritate absolută a agendei lor politice. Experiența demonstrează că politicile de vaccinare puse în aplicare în mod corect pot duce la eliminarea aproape totală a unor boli precum infecțiile asociate papilomavirusului uman (HPV). Administrarea vaccinării HPV adolescenților ar trebui considerată un aspect fundamental al programelor de control al cancerului, dat fiind că aceasta este o categorie unică de forme de cancer, care pot fi prevenite prin vaccinare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vaccinarea adulților este uneori singura soluție preventivă disponibilă pentru a combate o anumită boală, precum gripa sau herpes zoster, fie pentru a o evita în totalitate, fie pentru a-i atenua gravitatea. În Uniunea Europeană, una din patru persoane este afectată de o formă de herpes zoster pe parcursul vieții, în timp ce aproape 40 000 de persoane mor prematur în fiecare an din cauze asociate gripei. Aceste cifre pot fi reduse doar prin vaccinare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Dată fiind reticența constatată chiar în rândul lucrătorilor din domeniul sănătății, precum și cazurile de îmbolnăvire și epidemiile de boli ce pot fi prevenite prin vaccinare, care trebuie puse pe seama transmiterii de la personalul din domeniul sănătății, punerea în aplicare și respectarea programelor de vaccinare de către lucrătorii din domeniul sănătății ar trebui monitorizate cu atenție și susținute prin pregătire adecvată, în interesul siguranței pacienților, precum și pentru propria protecție a lucrătorilor din domeniul sănătății, în conformitate cu Directiva 2000/54/CE. |
| --- | --- |

3.6.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, How do animal diseases affect humans? („Cum afectează bolile animalelor sănătatea oamenilor?”).

1

How do animal diseases affect humans?

(2)  Concluziile Consiliului privind vaccinările ca instrument eficace în domeniul sănătății publice, 1 decembrie 2014.

2

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/154 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/154

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 767/2008, a Regulamentului (CE) nr. 810/2009, a Regulamentului (UE) 2017/2226, a Regulamentului (UE) 2016/399, a Regulamentului (UE) 2018/XX (Regulamentul privind interoperabilitatea) și a Deciziei 2004/512/CE și de abrogare a Deciziei 2008/633/JAI a Consiliului

[COM(2018) 302 final]

(2018/C 440/26)

| Raportor general: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Raportor general:

Ionuț SIBIAN

| Sesizare | Parlamentul European, 2.7.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Decizia Biroului | 10.7.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 97/3/0 |

Sesizare

Parlamentul European, 2.7.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Decizia Biroului

10.7.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

97/3/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European sprijină o politică în domeniul vizelor care este și ar trebui să rămână un instrument care facilitează turismul și afacerile, prevenind în același timp riscurile în materie de securitate și riscul de migrație neregulamentară către UE. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE susține dezvoltarea în continuare a Sistemului de informații privind vizele (VIS), drept cea mai bună soluție tehnologică menită să faciliteze procedura de eliberare a vizelor de scurtă ședere și să ajute autoritățile competente în materie de vize, frontiere, azil și migrație să verifice rapid și eficient informațiile necesare cu privire la resortisanții țărilor terțe care au nevoie de viză pentru a călători în UE. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că un obiectiv-cheie al măsurilor adoptate în acest domeniu ar trebui să fie armonizarea procedurilor, a practicilor și a rezultatelor în ceea ce privește politica în domeniul vizelor din statele membre ale UE. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Cu privire la elaborarea unor indicatori de risc specifici pentru prelucrarea cererilor de viză, CESE consideră că aceștia pot limita drepturile solicitanților. CESE solicită instituțiilor UE și autorităților din statele membre să informeze și să pregătească în mod corespunzător personalul din prima linie și personalul de conducere, pentru a evita crearea de profiluri în funcție de rasă, gen, etnie, religie, orientare sexuală și orice alte caracteristici personale. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE sprijină obiectivul de a facilita identificarea persoanelor dispărute. Cu toate acestea, în ceea ce privește amprentarea solicitanților, scăderea limitei de vârstă de la 12 ani la 6 ani în cazul copiilor poate fi problematică. Propunerea nu include reacția și opiniile agențiilor și organizațiilor de protecție a copilului, ceea ce împiedică CESE să evalueze în totalitate impactul propunerii asupra copiilor și a protecției lor. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În legătură cu aceleași obiectiv, dacă stocarea unei copii a paginii cu datele biografice din documentul de călătorie al solicitantului în VIS este acceptabilă și necesară, dezvoltarea acestui nou instrument de date pentru a sprijini procedurile de returnare, așa cum prevede propunerea, este discutabilă. CESE nu consideră că modificările propuse ar duce în mod necesar la returnarea resortisanților țărilor terțe. În schimb, ar trebui să fie un instrument care să încurajeze statele membre să acționeze ținând seama, în mod corespunzător, atât de legalitatea șederii, cât și de interesul și bunăstarea persoanelor în cauză. Resortisanții țărilor terțe ar trebui să fie încurajați și să primească asistență din partea autorităților pentru a-și regulariza șederea și a lua în considerare posibilitatea de a se întoarce în locul de origine. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | În ceea ce privește obiectivul secundar al prezentei propuneri – de a permite, în condiții stricte, autorităților naționale de asigurare a respectării legii și Europol să aibă acces la datele VIS în scopul asigurării respectării legii –, CESE subliniază importanța condițiilor stricte de acces. În mod ideal, accesul ar trebui să necesite o hotărâre judecătorească, ceea ce ar asigura că un astfel de acces reprezintă o limitare necesară a principiului protecției datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE salută amploarea consultărilor organizate în legătură cu această propunere. În același timp, Comitetul, alte instituții și publicul larg ar fi avut beneficii mai mari dacă în propunere ar fi fost incluse mai multe informații și idei din partea părților consultate. Nu este clar ce fel de informații au fost oferite și în ce măsură au influențat forma finală a propunerii. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În ceea ce privește protecția drepturilor fundamentale, CESE salută faptul că Comisia Europeană se concentrează asupra acestui aspect. Comitetul recomandă să se acorde mai multă atenție modului în care statele membre utilizează datele cu caracter personal ale solicitanților de viză. Așa cum s-a afirmat mai sus, sunt necesare garanții suplimentare împotriva practicilor care duc la discriminarea resortisanților țărilor terțe care solicită vize de scurtă ședere sau de lungă ședere și documente de ședere. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ar fi fost util ca propunerea să fie susținută cu date mai detaliate și mai specifice privind vizele de scurtă și de lungă ședere și privind permisele de ședere, pentru fiecare țară în parte, atât pentru statele membre ale UE, cât și pentru țările terțe. De asemenea, în ceea ce privește traficul de copii, ar fi fost foarte utile mai multe informații privind depășirea perioadei permise de ședere. Datele sunt indispensabile pentru evaluarea naturii și a structurii mobilității, precum și a gradului de adecvare a instrumentelor utilizate. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | De asemenea, CESE recomandă asumarea unui angajament mai ferm în ceea ce privește colaborarea cu guvernele și cu societatea civilă din țări terțe, pentru a informa, a pregăti și a asigura asistența resortisanților acestora pe parcursul procedurii de solicitare a vizei. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Observații generale

| 2.1. | CESE sprijină o politică în domeniul vizelor care este și ar trebui să rămână un instrument care facilitează turismul și afacerile, prevenind în același timp riscurile în materie de securitate și riscul de migrație neregulamentară către UE. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Deși recunoaște provocările legate de migrație și de securitate din ultimii ani, CESE încurajează statele membre și instituțiile UE să adopte o abordare consensuală, echilibrată și proporțională, astfel încât Uniunea să rămână cât mai deschisă, responsabilă, implicată și inovatoare posibil. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE susține dezvoltarea în continuare a Sistemului de informații privind vizele (VIS), drept cea mai bună soluție tehnologică menită să faciliteze procedura de eliberare a vizelor de scurtă ședere și să ajute autoritățile competente în materie de vize, frontiere, azil și migrație să verifice rapid și eficient informațiile necesare cu privire la resortisanții țărilor terțe care au nevoie de viză pentru a călători în UE. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE sprijină obiectivele generale ale acestei inițiative: îmbunătățirea securității în interiorul UE și de-a lungul frontierelor sale, facilitarea dreptului călătorilor legitimi de a trece frontiera externă și libera circulație și ședere în spațiul fără controale la frontierele interne, precum și facilitarea gestionării frontierelor externe ale spațiului Schengen. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE sprijină obiectivele specifice ale acestei inițiative – simplificarea procedurii de solicitare a vizelor; facilitarea și consolidarea verificărilor la punctele de trecere a frontierelor externe și pe teritoriul statelor membre; și consolidarea securității interne a spațiului Schengen prin facilitarea schimbului de informații între statele membre privind resortisanții țărilor terțe care dețin vize de lungă ședere și permise de ședere. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | De asemenea, CESE susține eliminarea lacunelor rămase în materie de informații în ceea ce privește frontierele și securitatea, vizele de lungă ședere și documentele de ședere urmând să fie incluse în VIS. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În opinia CESE, îmbunătățirea verificărilor efectuate în cadrul prelucrării cererilor de viză prin utilizarea interoperabilității, verificarea și evaluarea informațiilor transmise de către solicitanți, efectuarea în mod automat de către VIS a unei căutări cu privire la fiecare cerere în fiecare dintre sistemele disponibile reprezintă o evoluție procedurală și tehnologică binevenită. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Cu privire la elaborarea unor indicatori de risc specifici pentru prelucrarea cererilor de viză, CESE consideră că aceștia pot limita drepturile solicitanților. Deși indicatorii de risc nu urmează să conțină date cu caracter personal, ei se vor baza pe statistici și informații furnizate de statele membre cu privire la amenințări, ratele anormale de refuz sau depășirea perioadei permise de ședere în cazul anumitor categorii de resortisanți ai țărilor terțe, precum și riscurile pentru sănătatea publică. Există un risc semnificativ ca aceste date și indicatori să fie utilizați de către autoritățile de prelucrare a cererilor de viză pentru a respinge cererile de viză pe baza profilurilor create în sistem, iar nu pe baza circumstanțelor individuale ale solicitantului. CESE solicită instituțiilor UE și autorităților din statele membre să informeze și să pregătească în mod corespunzător personalul din prima linie și personalul de conducere, pentru a evita crearea de profiluri în funcție de rasă, gen, etnie, religie, orientare sexuală și orice alte caracteristici personale. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE sprijină obiectivul de a facilita identificarea persoanelor dispărute. Cu toate acestea, în ceea ce privește amprentarea solicitanților, scăderea limitei de vârstă de la 12 ani la 6 ani în cazul copiilor poate fi problematică. Propunerea nu include reacția și opiniile agențiilor și a organizațiilor de protecție a copilului, ceea ce împiedică CESE să evalueze în totalitate impactul propunerii asupra copiilor și a protecției lor. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | În legătură cu aceleași obiectiv, dacă stocarea unei copii a paginii cu datele biografice din documentul de călătorie al solicitantului în VIS este acceptabilă și necesară, dezvoltarea acestui nou instrument de date pentru a sprijini procedurile de returnare, așa cum prevede propunerea, este discutabilă. CESE nu consideră că modificările propuse ar duce, în mod necesar, la returnarea resortisanților țărilor terțe. În schimb, ar trebui să fie un instrument care să încurajeze statele membre să acționeze ținând seama, în mod corespunzător, atât de legalitatea șederii, cât și de interesul și bunăstarea persoanelor în cauză. Resortisanții țărilor terțe ar trebui să fie încurajați și să primească asistență din partea autorităților pentru a-și regulariza șederea și a lua în considerare posibilitatea de a se întoarce în locul de origine. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | În ceea ce privește obiectivul secundar al prezentei propuneri – de a permite, în condiții stricte, autorităților naționale de asigurare a respectării legii și Europol să aibă acces la datele VIS în scopul asigurării respectării legii –, CESE subliniază importanța condițiilor stricte de acces. În mod ideal, accesul ar trebui să necesite o hotărâre judecătorească, ceea ce ar garanta că un astfel de acces reprezintă o limitare necesară a principiului protecției datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | CESE salută eforturile Comisiei, care a comandat trei studii independente: unul privind fezabilitatea, necesitatea și proporționalitatea reducerii vârstei de prelevare a amprentelor digitale în cazul copiilor în cadrul procedurii de acordare a vizelor și privind stocarea în VIS a unei copii a documentului de călătorie al solicitantului de viză, și două studii privind fezabilitatea, necesitatea și proporționalitatea extinderii VIS pentru a include date privind vizele de lungă ședere și documentele de ședere. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | CESE salută amploarea acestor consultări, care implică toate părțile interesate, printre care se numără și autoritățile naționale care au acces la introducerea, modificarea, ștergerea sau consultarea datelor în VIS, autoritățile naționale responsabile cu migrația, returnarea și protecția copilului, poliția și autoritățile de combatere a traficului, autoritățile responsabile cu afacerile consulare și autoritățile naționale responsabile cu verificările la punctele de trecere a frontierelor externe. De asemenea, au fost consultate diverse autorități din afara UE și organizații neguvernamentale implicate în domeniul drepturilor copiilor. În același timp, pentru Comitet, alte instituții și publicul larg ar fi fost benefic ca propunerea să includă mai multe informații și idei din partea părților consultate. Nu este clar ce fel de informații au fost oferite și în ce măsură au influențat forma finală a propunerii. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | În ceea ce privește protecția drepturilor fundamentale, CESE salută faptul că Comisia Europeană se concentrează asupra acestui aspect. Comitetul salută garanțiile suplimentare introduse prin această propunere pentru a acoperi nevoile speciale privind noile categorii de date, prelucrarea datelor și persoanele care vor face obiectul VIS, în cadrul unui efort mai amplu de protecție a drepturilor persoanelor fizice legate de accesul, corectarea și ștergerea datelor cu caracter personal, precum și de măsurile reparatorii în domeniu. Comitetul recomandă să se acorde mai multă atenție modului în care statele membre utilizează datele cu caracter personal ale solicitanților. Așa cum s-a afirmat mai sus, sunt necesare garanții suplimentare împotriva practicilor care duc la discriminarea resortisanților țărilor terțe care solicită vize de scurtă ședere sau de lungă ședere și documente de ședere. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Ar fi fost util ca propunerea să fie susținută cu date mai detaliate și mai specifice privind vizele de scurtă și de lungă ședere și privind permisele de ședere, pentru fiecare țară în parte, atât pentru statele membre ale UE, cât și pentru țările terțe. De asemenea, în ceea ce privește traficul de copii, ar fi fost foarte utile mai multe informații privind depășirea perioadei permise de ședere. Datele sunt indispensabile pentru evaluarea naturii și a structurii mobilității, precum și a gradului de adecvare a instrumentelor utilizate. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | De asemenea, CESE recomandă asumarea unui angajament mai ferm în ceea ce privește colaborarea cu guvernele și cu societatea civilă din țări terțe, pentru a informa, a pregăti și a asigura asistența resortisanților acestora pe parcursul procedurii de solicitare a vizei. |
| --- | --- |

2.16.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/158 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/158

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transparența și durabilitatea modelului UE de evaluare a riscurilor în cadrul lanțului alimentar și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 [privind legislația alimentară generală], a Directivei 2001/18/CE [privind diseminarea deliberată în mediu a OMG-urilor], a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 [privind produsele alimentare și furajele modificate genetic], a Regulamentului (CE) nr. 1831/2003 [privind aditivii din hrana animalelor], a Regulamentului (CE) nr. 2065/2003 [privind aromele de fum], a Regulamentului (CE) nr. a1935/2004 [privind materialele destinate să vină în contact cu produsele alimentare], a Regulamentului (CE) nr. 1331/2008 [privind procedura comună de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare], a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 [privind produsele fitosanitare] și a Regulamentului (UE) 2015/2283 [privind alimentele noi]

[COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD)]

(2018/C 440/27)

| Raportor: | domnul Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Coraportor: | doamna Ester VITALE |

Raportor:

domnul Antonello PEZZINI

Coraportor:

doamna Ester VITALE

| Sesizare | Consiliul, 22.5.2018
  Parlamentul European, 28.5.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 43, 114, 168 alineatul (4) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Biroului | 13/02/2018 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 5.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 176/2/2 |

Sesizare

Consiliul, 22.5.2018

Parlamentul European, 28.5.2018

Temei juridic

Articolele 43, 114, 168 alineatul (4) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Biroului

13/02/2018

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

5.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

176/2/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE a fost dintotdeauna susținătorul unei politici a UE de protecție a sănătății de-a lungul întregului lanț alimentar, în fiecare etapă a procesului de producție: de la agricultor la consumator, evitându-se contaminările și riscurile alimentare, astfel încât să se promoveze siguranța și igiena, precum și o informare clară, transparentă și sigură privind produsele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE sprijină inițiativele Comisiei menite să abordeze provocările legate de transparența, durabilitatea și eficacitatea întregului sistem de control al lanțului alimentar, pentru a promova un sentiment mai pronunțat de fiabilitate și siguranță în rândul cetățenilor, al mass-mediei și al întregii societăți civile. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În opinia fermă a CESE, trebuie consolidată EFSA, pentru a asigura cea mai bună consiliere științifică posibilă responsabililor cu gestionarea riscurilor, printr-o comunicare clară și transparentă și o cooperare mai strânsă cu statele membre și cu alte organisme care își desfășoară activitatea în sectorul social, cu scopul de a garanta un sistem de siguranță alimentară coerent, sigur și fiabil. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE a subliniat deja că, pe parcursul existenței sale, „EFSA și-a demonstrat competența. Aceasta joacă [...] un rol foarte important în prevenirea riscurilor sanitare în Europa” (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Comitetul consideră că este esențial să se asigure menținerea unui nivel ridicat de independență față de influențele externe și cele mai bune competențe științifice în cadrul EFSA, prin valorificarea la maximum a capacităților de evaluare a riscurilor, cu scopul de a garanta durabilitatea sistemului de evaluare al UE, care este considerat a fi unul dintre cele mai bune sisteme la nivel mondial. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Potrivit CESE, EFSA și statele membre (în rețea) trebuie să fie în măsură să dezvolte, în cel mai bun mod posibil, o comunicare adecvată a riscurilor – într-un mod independent, dar coordonat între evaluatori și responsabilii cu gestionarea riscurilor – pentru ca utilizatorii să poată ajunge la rezultate și concluzii dintr-o perspectivă clară și interactivă, asigurând în același timp niveluri adecvate de confidențialitate și protecția drepturilor de proprietate intelectuală. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE sprijină ferm crearea unui registru de studii, ușor accesibil online, care să cuprindă identificarea experților și a laboratoarelor certificate, declarațiile sub jurământ privind absența conflictelor de interese, descrierea scopurilor, resursele tehnice și financiare alocate și sursele. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În opinia Comitetului, percepția consumatorilor asupra riscului la care sunt supuși în ceea ce privește alimentele trebuie îmbunătățită în mod semnificativ, printr-o cultură alimentară și nutrițională orientată și o capacitate de analiză selectivă în ceea ce privește riscurile. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În opinia CESE, viitorul plan strategic general european de comunicare a riscurilor reprezintă – dacă este formulat în deplină sintonie și cu respectarea independenței EFSA – elementul-cheie pe care se bazează capacitățile persoanelor responsabile de oferirea unor răspunsuri eficiente, univoce, imediate, interactive și adaptate la nevoile cetățenilor, în ceea ce privește siguranța, transparența și fiabilitatea lanțului alimentar. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE propune consolidarea unui dialog structurat și sistematic cu societatea civilă, în cadrul căruia CESE, prin structurile sale destinate Sistemelor alimentare durabile, ar putea asigura o contribuție utilă și concretă. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | În ceea ce privește guvernanța EFSA, CESE sprijină ferm propunerea de a implica mai mult statele membre și societatea civilă în structura de gestionare și în grupurile științifice, prin alinierea componenței consiliului de administrație la standardele stabilite de Abordarea comună privind agențiile descentralizate. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE consideră că este necesar să se dea curs acordului dintre EFSA și Centrul Comun de Cercetare, în special în ceea ce privește activitățile comune în materie de alimente și furaje și elaborarea unei metodologii armonizate de analize științifice de calitate, care să garanteze transparența, comparabilitatea, o abordare favorabilă incluziunii și corectitudinea față de toate părțile interesate. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Introducere

| 2.1. | Legislația alimentară generală (normele UE privind siguranța alimentelor și a hranei pentru animale de-a lungul întregului lanț de producție) este piatra de temelie a cadrului de reglementare al UE privind întregul lanț alimentar: „de la fermă la consumator”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Legea prevede ca normele privind furajele și produsele alimentare să aibă un temei științific. Acest lucru este cunoscut drept principiul de evaluare a riscurilor, care constă în trei componente distincte, dar interconectate: evaluarea, managementul și comunicarea riscului. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Regulamentul (CE) nr. 178/2002 a instituit Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA), o agenție științifică independentă, a cărei sarcină este de a elabora avize științifice, care constituie baza măsurilor adoptate de UE în cadrul lanțului alimentar. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | La 6 octombrie 2017, o inițiativă cetățenească europeană a fost transmisă în mod oficial către CE, pe baza unui număr total de 1 070 865 de declarații de susținere, provenind de la 22 de state membre. Inițiativa „Interzicerea glifosatului și protecția oamenilor și a mediului de pesticide toxice” (2) a invitat CE să propună statelor membre ale UE diferite măsuri. Acestea includ: „garantarea faptului că evaluarea științifică în vederea aprobării de către autoritățile UE de reglementare se [va] baza exclusiv pe studii publicate, efectuate la cererea unor autorități publice competente și nu a industriei pesticidelor”. CE s-a angajat să prezinte această propunere legislativă până în luna mai 2018, pentru a îmbunătăți transparența evaluărilor științifice și calitatea și independența studiilor științifice. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Verificarea adecvării regulamentului privind legislația alimentară generală (Regulamentul LAG nr. 178/2002) (3) a fost încheiată la 15 ianuarie 2018. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Evaluarea arată că Regulamentul LAG rămâne încă decisiv și adecvat pentru abordarea celor mai multe tendințe actuale. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | În ansamblu, au fost îndeplinite principalele obiective ale regulamentului LAG, și anume: un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, apărarea intereselor consumatorilor în ceea ce privește alimentele și buna funcționare a pieței interne. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Instituirea EFSA a îmbunătățit baza științifică a măsurilor UE. Au fost aduse îmbunătățiri majore în ceea ce privește creșterea capacității științifice a EFSA, calitatea rezultatelor sale științifice, colectarea de date științifice și dezvoltarea și armonizarea metodologiilor de evaluare a riscurilor. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | EFSA a consolidat cooperarea cu organismele științifice naționale și internaționale, precum și schimbul de informații între statele membre. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | La nivelul UE nu au existat incoerențe de natură sistemică în aplicarea principiului de evaluare a riscurilor ca atare. |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.6.5. | Politicile riguroase ale EFSA în materie de independență și transparență au fost adoptate și consolidate conform legii. Cu toate acestea, având în vedere că nu toate statele membre sunt reprezentate în consiliul de administrație al EFSA, guvernanța EFSA nu pare să respecte abordarea comună privind agențiile descentralizate ale Uniunii. |
| --- | --- |

2.6.5.

| 2.6.6. | Cadrul privind siguranța alimentară, instituit prin Regulamentul LAG, a servit, de asemenea, în unele cazuri ca sursă de inspirație pentru țările din afara UE, la elaborarea legislației lor naționale. |
| --- | --- |

2.6.6.

| 2.6.7. | În ceea ce privește evaluarea riscurilor, în contextul dosarelor de autorizare, EFSA este obligată să respecte regulile de confidențialitate și procedurile de analiză, care indică faptul că trebuie luate în considerare toate studiile sau elementele de probă disponibile. Prin urmare, în avizele sale, EFSA ia în considerare nu numai studiile efectuate de industrie, ci își bazează concluziile științifice pe o examinare cât mai temeinică posibil a literaturii de specialitate. Pe de altă parte, întreprinderile din industrie au obligația de a-și pune la dispoziție studiile, ca parte a dosarului, atunci când solicită o autorizare. |
| --- | --- |

2.6.7.

| 2.6.8. | Conform unor estimări recente (4), sistemul actual al EFSA ar prezenta anumite limitări:






  — | dificultăți întâmpinate în atragerea de noi membri care să se alăture grupului; |
| --- | --- | --- |

2.6.8.

—

dificultăți întâmpinate în atragerea de noi membri care să se alăture grupului;

| — | competențele științifice provin doar din câteva state membre; |
| --- | --- |

—

competențele științifice provin doar din câteva state membre;

| — | tendința actuală de scădere a bugetului administrației publice; |
| --- | --- |

—

tendința actuală de scădere a bugetului administrației publice;

| — | finanțări reduse pentru externalizarea sarcinilor EFSA. |
| --- | --- |

—

finanțări reduse pentru externalizarea sarcinilor EFSA.

| 2.6.9. | De asemenea, în unele sectoare, procedurile de autorizare îndelungate încetinesc procesul de intrare pe piață a unor noi produse. Cu toate acestea, sistemul centralizat de autorizare rămâne în continuare mai eficient decât utilizarea mai multor sisteme naționale de autorizare a alimentelor. |
| --- | --- |

2.6.9.

| 2.7. | CESE a subliniat deja „că, pe parcursul existenței sale, EFSA și-a demonstrat competența. Aceasta joacă [...] un rol foarte important în prevenirea riscurilor sanitare în Europa” (5). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Luând în considerare influența exercitată de avizele științifice, care nu sunt întotdeauna unitare și clare, CESE a recomandat, într-un aviz anterior, „ca EFSA să acorde o atenție deosebită acestui fenomen, literatura științifică reprezentând o referință importantă pentru procedura de evaluare” (6), și a solicitat CE să publice sistematic pe site-ul web al agenției studiile obligatorii utilizate și datele aferente neprelucrate care au condus la concluziile agreate. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE a mai subliniat (7) că evaluarea EFSA se bazează pe un studiu științific care ar trebui să dovedească inocuitatea produsului respectiv. Conform legislației actuale, acest studiu de referință trebuie prezentat de către întreprinderea care intenționează să introducă produsul pe piață. Or, acesta este aspectul cel mai delicat, întrucât rezultatele studiilor științifice pot fi uneori diferite, în funcție de sursa din care provine finanțarea și de metodologiile utilizate. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | În linii mai generale, CESE a solicitat recent o politică alimentară adaptată secolului XXI, care să îndeplinească o serie întreagă de criterii: „calitatea alimentelor; sănătatea; mediul; valorile sociale și culturale; o economie sănătoasă; locuri de muncă decente; costuri complet internalizate; buna guvernanță” (8). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ombudsmanul European a efectuat investigații și a desfășurat activități legate de modelul UE de evaluare a riscurilor în lanțul alimentar, subliniind, într-o scrisoare din 15 martie 2018 adresată CE, câteva principii directoare pentru îmbunătățirea modelului UE de evaluare a riscurilor în lanțul alimentar, și anume:






  — | independență și transparență; |
| --- | --- | --- |

2.11.

—

independență și transparență;

| — | angajamentul de a publica „studii orientative” atunci când efectuează evaluările sale științifice; |
| --- | --- |

—

angajamentul de a publica „studii orientative” atunci când efectuează evaluările sale științifice;

| — | un control public sporit asupra propriilor funcții de evaluare a riscurilor, într-o etapă incipientă a procesului; |
| --- | --- |

—

un control public sporit asupra propriilor funcții de evaluare a riscurilor, într-o etapă incipientă a procesului;

| — | capacitatea de a implica publicul și părțile interesate în procesul de evaluare a riscurilor (9); |
| --- | --- |

—

capacitatea de a implica publicul și părțile interesate în procesul de evaluare a riscurilor (9);

| — | permisiunea acordată părților interesate de a lua parte la reuniuni, nu numai în forma actuală, ci și prin „sesiuni plenare deschise”, evident, cu respectarea confidențialității. |
| --- | --- |

—

permisiunea acordată părților interesate de a lua parte la reuniuni, nu numai în forma actuală, ci și prin „sesiuni plenare deschise”, evident, cu respectarea confidențialității.

| 2.12. | Ombudsmanul European a subliniat, de asemenea, că „instrumentele publice de informare pe care EFSA le utilizează pentru sensibilizarea cu privire la riscurile asociate cu anumite substanțe sau produse ar trebui să fie disponibile în toate cele 24 de limbi oficiale ale UE [...] și că drepturile persoanelor cu dizabilități trebuie respectate, iar comunicarea riscului ar trebui să țină seama de nevoile acestora” (10). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Propunerile Comisiei Europene

| 3.1. | Comisia Europeană propune revizuirea regulamentului privind legislația alimentară generală și revizuirea a opt acte legislative sectoriale, pentru a le face compatibile cu normele generale, pentru a consolida transparența și a crește garanțiile privind fiabilitatea, obiectivitatea și independența studiilor. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pentru a asigura o mai bună guvernanță, se propune o implicare mai mare a statelor membre în structura de gestionare și în grupurile științifice ale EFSA și se cere o contribuție mai mare a organismelor științifice naționale la furnizarea datelor și a studiilor științifice. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În cele din urmă, prin lansarea unui plan general de comunicare, se urmărește o comunicare mai bună și mai eficientă a riscurilor pentru cetățeni, prin acțiuni comune pentru sporirea încrederii consumatorilor și pentru promovarea înțelegerii și a unei mai bune conștientizări din partea publicului. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE a fost dintotdeauna susținătorul unei politici a UE de protecție a sănătății de-a lungul întregului lanț alimentar, în fiecare etapă a procesului de producție, evitându-se contaminările și riscurile alimentare, astfel încât să se promoveze siguranța și igiena alimentară, o informare transparentă și veridică privind produsele, sănătatea plantelor și sănătatea și bunăstarea animalelor. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | În opinia fermă a CESE, este necesar ca UE să garanteze siguranța maximă a lanțului alimentar european, asigurând prin intermediul EFSA cea mai bună consiliere științifică posibilă responsabililor cu gestionarea riscurilor, comunicând publicului riscurile într-un mod clar și transparent și cooperând cu statele membre și cu alte entități pentru a garanta un sistem de siguranță alimentară coerent și fiabil. Ar fi util:






  — | să se revizuiască modalitățile legate de procedurile de autorizare, pentru a îmbunătăți coerența și eficiența acestora și pentru a accelera intrarea pe piață; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

să se revizuiască modalitățile legate de procedurile de autorizare, pentru a îmbunătăți coerența și eficiența acestora și pentru a accelera intrarea pe piață;

| — | să se revizuiască scutirile și normele simplificate pentru microîntreprinderi, cu respectarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății publice; |
| --- | --- |

—

să se revizuiască scutirile și normele simplificate pentru microîntreprinderi, cu respectarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății publice;

| — | să se reevalueze impactul autorizațiilor existente, care afectează volumul de muncă al EFSA; |
| --- | --- |

—

să se reevalueze impactul autorizațiilor existente, care afectează volumul de muncă al EFSA;

| — | să se simplifice procesele pentru asigurarea unei transparențe sporite. |
| --- | --- |

—

să se simplifice procesele pentru asigurarea unei transparențe sporite.

| 4.2. | CESE consideră că este esențial să se asigure menținerea unui nivel ridicat de independență față de influențele externe și a unui înalt grad de competență științifică în cadrul EFSA, prin valorificarea la maximum a capacităților de evaluare a riscurilor, cu scopul de a garanta durabilitatea sistemului de evaluare al UE. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE amintește că datorită legislației UE, cetățenii europeni se bucură de unul dintre cele mai ridicate standarde de siguranță alimentară la nivel mondial. Din acest motiv, în opinia CESE, este absolut esențial nu numai să se garanteze niveluri ridicate și fiabile ale evaluărilor științifice independente, o transparență deplină și o comunicare interactivă pe parcursul întregului proces de evaluare a riscurilor, cu implicarea strânsă și partajarea responsabilității tuturor statelor membre, ci și – mai ales – să se acționeze în mod ferm și hotărât asupra mecanismelor de percepere a riscurilor de către societatea civilă. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În opinia CESE, este esențial să se furnizeze alimente sigure consumatorilor și să se mențină încrederea, pentru a asigura perpetuarea unei relații pozitive și de încredere cu cetățenii și efecte benefice pe piața agroalimentară. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Comunitatea științifică trebuie să aibă încredere în rolul EFSA în materie de siguranță alimentară, iar avizele trebuie să reprezinte referințe-cheie, pentru a garanta că alimentele introduse pe piață sunt sigure. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În opinia CESE, EFSA este cea mai în măsură să dezvolte o comunicare adecvată a riscurilor, prin comunicări ușor de înțeles, astfel încât utilizatorii să înțeleagă rezultatele și concluziile într-o perspectivă clară și transparentă, asigurându-se în același timp confidențialitatea și protecția drepturilor de proprietate intelectuală, pentru a nu împiedica inovarea și competitivitatea. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | O condiție necesară, dar insuficientă pentru ca comunicarea privind riscurile legate de anumite alimente să fie înțeleasă, adecvată, imediată și coerentă pentru diverșii destinatari este consolidarea coordonării dintre evaluatorul riscurilor, responsabilul gestionării riscurilor, statele membre și părțile interesate, pe baza unor principii de comunicare convenite. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | În opinia CESE, trebuie îmbunătățită semnificativ percepția pe care consumatorii o au despre riscurile la care sunt supuși atunci când consumă un produs alimentar, în termeni de toxicitate difuză, orientare culturală în ceea ce privește alimentația și modele de consum alimentar. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | CESE consideră că viitorul plan strategic general european de comunicare a riscurilor reprezintă – dacă este însoțit de o serie de măsuri operative, adecvate fiecărui context – elementul-cheie pentru evaluarea capacității tuturor persoanelor responsabile, la diferite niveluri, de a oferi răspunsuri eficiente, imediate și adecvate așteptărilor cetățenilor în ceea ce privește siguranța, transparența și fiabilitatea lanțului alimentar. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Incertitudinile trebuie identificate și descrise, indicând eventualele lacune din datele sau aspectele legate de metodologiile de analiză nearmonizate. În acest sens, este important ca, între ei, comunicatorii să își transmită mesaje coerente, iar canalele de comunicare să fie interactive și verificabile, printr-o monitorizare continuă a eficacității lor. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | CESE consideră, de asemenea, că este esențial ca măsurile de comunicare să fie însoțite de campanii de combatere a dezinformării și a convingerilor false, pentru a evita ca evaluarea riscurilor să fie incorect utilizată, împiedicând inovarea, mai ales pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | Este important să se intensifice coordonarea cu autoritățile și agențiile naționale, în vederea asigurării unui sistem eficient de alertă și a unei comunicări coerente; este important să se stabilească un dialog structurat și sistematic cu societatea civilă, în cadrul căruia CESE, prin structurile sale destinate Sistemelor alimentare durabile, ar putea asigura o contribuție utilă și concretă. |
| --- | --- |

4.7.5.

| 4.7.6. | În fine, trebuie consolidate coordonarea și cooperarea la nivel internațional cu principalii noștri parteneri comerciali, în special în contextul acordurilor de liber schimb, pentru a asigura orientări comune de evaluare a riscurilor și pentru a elabora criterii metodologice de evaluare armonizate, coerente cu acoperirea riscurilor la nivel global, prin Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

4.7.6.

| 4.8. | În același timp, este necesar ca EFSA să se angajeze să furnizeze indicații și informații clare, care să ghideze cu certitudine și previzibilitate întreprinderile care depun cereri. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | În acest sens, pentru a dispune de toate elementele-cheie dintr-un dosar specific, EFSA ar trebui fie în continuare deschisă dialogului cu întreprinderile pentru evaluarea unui dosar specific, oferind datele inițiale de care dispune și completându-le cu indicațiile întreprinderilor implicate. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Potrivit CESE, trebuie consolidată independența autorităților de reglementare, care complinesc activitatea EFSA, pentru a reaminti factorilor de decizie și publicului importanța datelor de bună calitate, indiferent de sursă. Un control public sporit asupra funcțiilor de evaluare a riscului ale EFSA, dintr-o etapă incipientă a procesului, așa cum se întâmplă în cazul abordării bazate pe implicarea părților interesate, asigură în prezent o relație mai bună cu toate aceste părți. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | CESE solicită proceduri din ce în ce mai rapide și mai transparente, care să asigure în același timp un echilibru corect față de provocările care trebuie abordate în ceea ce privește necesitățile proprietarilor de date legate de drepturile de proprietate intelectuală. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | CESE sprijină solicitarea recentă a forumului consultativ al EFSA de a crește investițiile publice în domeniul cercetării privind siguranța alimentară, pentru a evita ca cercetarea finanțată de industrie să poată promova interese diferite față de interesul publicului și pentru a asigura încrederea deplină a consumatorilor în evaluarea riscurilor alimentare la nivelul UE. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | În ceea ce privește guvernanța EFSA, CESE susține propunerea care vizează o implicare mai mare a statelor membre în structura de gestionare și în grupurile științifice ale EFSA, prin alinierea componenței consiliului de administrație al EFSA la standardele stabilite de Abordarea comună privind agențiile descentralizate, în paralel cu consolidarea unui dialog structurat cu societatea civilă. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Observații specifice

| 5.1. | CESE salută propunerea de instituire a unui registru de studii, cu condiția ca acesta să fie ușor accesibil online și să cuprindă identificarea experților și a laboratoarelor certificate interesate, declarațiile sub jurământ privind absența conflictelor de interese, descrierea scopurilor și a complexității studiului, resursele tehnice și financiare alocate și sursele lor, calendarul și modalitățile de comunicare interactive adoptate, precum și eventualele studii de verificare cerute. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Actul normativ de referință pentru standardele de laborator este 2004/10/CE, pentru standardele privind buna practică de laborator-BPL, elaborate de OCDE (11). Normele și funcționarea laboratoarelor din sectorul siguranței alimentare (12) ar trebui să fie însoțite de sisteme de audit privind prelucrarea datelor, pentru a se garanta că studiile corespund realității. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE consideră că este necesar să se dea curs acordului dintre EFSA și Centrul Comun de Cercetare, în special în ceea ce privește activitățile comune în materie de alimente și furaje, metodele alternative de protecție a animalelor, expunerea combinată la substanțe și amestecuri chimice și culegerea de date pentru evaluarea riscurilor. EFSA și Centrul Comun de Cercetare (JRC) ar trebui, în primul rând, să elaboreze metodologii științifice armonizate, care să asigure calitatea, transparența, comparabilitatea, o abordare favorabilă incluziunii și echitatea în raport cu toate părțile interesate. |
| --- | --- |

5.3.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 268, 14.8.2015, p. 1.

1

(2)  A se vedea http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful/details/2017/000002/ro?lg=ro

2

(3)  A se vedea Evaluarea REFIT privind legislația alimentară generală [Regulamentul (CE) nr. 178/2002]{SWD(2018) 38 final}.

3

(4)  SWD(2018) 37 final din 15 ianuarie 2018.

4

(5)  JO C 268, 14.8.2015, p. 1.

5

(6)  JO C 268, 14.8.2015, p. 1.

6

(7)  Ibidem.

7

(8)  JO C 129, 11.4.2018, p. 18.

8

(9)  Scrisoarea Ombudsmanului European.

9

(10)  Ibidem.

10

(11)  Principiile OCDE privind bunele practici de laborator.

11

(12)  A se vedea Regulamentul (CE) nr. 882/2004.

12

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/165 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/165

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind practicile comerciale neloiale în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente

[COM(2018) 173 final]

(2018/C 440/28)

| Raportor: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Raportor:

Peter SCHMIDT

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 30.4.2018
  Parlamentul European, 2.5.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 43(2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Biroului | 22.5.2018 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 5.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri) | 172/1/3 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 30.4.2018

Parlamentul European, 2.5.2018

Temei juridic

Articolele 43(2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Biroului

22.5.2018

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

5.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri)

172/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Practicile comerciale neloiale (PCN) din lanțul de aprovizionare cu alimente sunt cauzate de dezechilibrele de forțe dintre operatorii din cadrul lanțului și conduc la efecte economice, sociale și de mediu negative. CESE salută propunerea Comisiei de a reduce apariția practicilor comerciale neloiale, ca prim pas necesar pentru a-i proteja pe operatorii mai slabi, în special fermieri, lucrători și anumiți operatori, și de a îmbunătăți guvernanța în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente. O abordare normativă și un cadru legislativ cu mecanisme de punere în aplicare solide și eficiente constituie modul în care practicile comerciale neloiale pot fi abordate în mod eficace la nivelul UE. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Cu toate acestea, CESE regretă că Comisia a introdus doar un standard minim comun de protecție în UE, interzicând numai un anumit număr de practici comerciale neloiale. Este necesară interzicerea tuturor practicilor abuzive. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În ceea ce privește limitarea protecției împotriva practicilor comerciale neloiale numai la IMM-urile furnizoare în ceea ce privește vânzările lor către cumpărători care nu sunt IMM-uri, CESE consideră că acest lucru nu este suficient pentru a aborda în mod eficace problema dezechilibrelor de forțe și că nu va avea un impact semnificativ. Protecția ar trebui extinsă la toți operatorii – mari și mici, din interiorul și din afara UE. Chiar și în cazul în care marii operatori sunt victime ale practicilor comerciale neloiale, efectele economice se repercutează, adesea, asupra celor mai slabi actori din cadrul lanțului. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În ceea ce privește asigurarea conformității, CESE salută propunerea Comisiei de creare a unui cadru armonizat al UE pentru autoritățile de asigurare a conformității. Cu toate acestea, ar trebui consolidate și mecanismele de punere în aplicare, de exemplu, printr-o procedură specifică privind ombudsmanul, prin acțiuni colective și prin asigurarea conformității de către autorități, pentru a proteja anonimatul reclamantului. Astfel de mecanisme ar trebui, de asemenea, să fie însoțite de posibilitatea introducerii de sancțiuni. Pentru a facilita procesul de gestionare a plângerilor, contractele scrise ar trebui să fie obligatorii și ar aduce mai multă echitate în cadrul negocierilor. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pe lângă abordarea practicilor comerciale neloiale, CESE recomandă Comisiei să încurajeze și să sprijine modelele de afaceri care au un rol în asigurarea caracterului sustenabil al lanțului de aprovizionare (de exemplu, prin scurtarea sa, sporirea gradului său de transparență etc.), reechilibrându-l și îmbunătățind eficiența, pentru a consolida echilibrul de forțe. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Nu în ultimul rând, CESE reiterează că promovarea unor practici comerciale mai echitabile ar trebui să facă parte dintr-o politică alimentară cuprinzătoare a UE, prin care lanțul de aprovizionare cu alimente să devină mai sustenabil din punct de vedere economic, social și ecologic, în scopul punerii în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Introducere

| 2.1. | Practicile comerciale neloiale sunt definite ca fiind „practici între întreprinderi care se abat de la buna conduită comercială, sunt contrare bunei-credințe și corectitudinii și sunt impuse unilateral de un partener comercial asupra altuia (1)”. Lanțul de aprovizionare cu alimente este deosebit de vulnerabil la practicile comerciale neloiale, din cauza dezechilibrelor pronunțate dintre operatorii mici și cei mari. Practicile comerciale neloiale pot apărea în toate etapele lanțului de aprovizionare, iar cele care apar la un nivel al lanțului pot afecta alte părți ale lanțului, în funcție de puterea de piață a actorilor implicați (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | După cum se descrie în detaliu în avizul CESE pe tema „Un lanț de aprovizionare agroalimentar mai echitabil” adoptat în octombrie 2016 (3), concentrarea puterii de negociere a dus la un abuz de poziție dominantă și a avut drept consecință vulnerabilitatea tot mai accentuată a operatorilor mai slabi în fața practicilor comerciale neloiale. Acest lucru transferă riscul economic de pe piață în amonte, de-a lungul lanțului de aprovizionare, și are un impact negativ îndeosebi asupra consumatorilor și anumitor operatori, ca, de exemplu, fermierii, lucrătorii și IMM-urile. Problema practicilor comerciale neloiale a fost recunoscută de toate părțile interesate din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, conform datelor raportate, majoritatea operatorilor confruntându-se cu astfel de practici (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ar trebui subliniat, în special, impactul asupra consumatorilor. Presiunile asupra prețurilor îi forțează pe operatorii din sectorul prelucrării alimentelor să producă cât mai ieftin posibil, ceea ce poate afecta calitatea produselor alimentare disponibile pentru consumatori, precum și siguranța alimentară. În vederea reducerii costurilor, în unele cazuri, societățile utilizează materii prime mai ieftine, care afectează calitatea și valoarea produselor alimentare – de exemplu, acizi grași trans în multe produse, în locul uleiurilor și grăsimilor mai sănătoase provenind din Europa (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Presiunea exercitată asupra celor mai slabi operatori din lanțul de aprovizionare cu alimente este în creștere. Conform unor date recente ale Eurostat, cota valorii adăugate brute ce le revine comercianților cu amănuntul continuă să crească. Această situație rezultă dintr-o mai mare concentrare, în cadrul lanțului alimentar, a sectorului comerțului cu amănuntul și al prelucrării, din cauza conceperii greșite a legislației antitrust. Prin urmare, funcționarea lanțului de aprovizionare cu alimente trebuie îmbunătățită, pentru a asigura o repartizare echitabilă a veniturilor de-a lungul întregului lanț de aprovizionare. Valoarea comercianților cu amănuntul nu poate fi însă subestimată, având în vedere rolul lor în furnizarea de bunuri de larg consum. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Combaterea practicilor comerciale neloiale este una dintre componentele-cheie pentru asigurarea unei mai bune funcționări a lanțului de aprovizionare cu alimente, pentru reducerea volatilității prețurilor pe piață și pentru consolidarea rolului organizațiilor de producători. În iunie 2016, o rezoluție a Parlamentului European (6) a solicitat Comisiei să propună un cadru juridic privind practicile comerciale neloiale – o solicitare care a fost reluată în octombrie 2016 de CESE și în noiembrie 2016 de Grupul operativ pentru piețele agricole. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În 20 de state membre există deja diverse inițiative legislative pentru abordarea practicilor comerciale neloiale. Împreună cu Inițiativa privind lanțul de aprovizionare (SCI), acest lucru a sporit conștientizarea privind inegalitatea raporturilor de forțe în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente. Până în prezent, foarte puține dintre abordările naționale sau voluntare existente au reușit să soluționeze problema practicilor comerciale neloiale. În aprilie 2018, Comisia a decis să prezinte o propunere legislativă specifică, recunoscând că mozaicul de reglementări referitoare la practicile comerciale neloiale din statele membre sau absența unor astfel de reglementări riscă să împiedice îndeplinirea obiectivului tratatului de a se asigura un nivel de trai echitabil pentru populația agricolă (7). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Propunerea Comisiei

| 3.1. | Prin directiva propusă, Comisia urmărește să reducă apariția practicilor comerciale neloiale în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente, prin introducerea unui standard de protecție minim comun în UE, constând într-o listă de practici comerciale neloiale specifice interzise, și anume: plățile întârziate în cazul produselor alimentare perisabile, anularea cu preaviz scurt a comenzilor, modificarea unilaterală sau retroactivă a acordurilor de furnizare și obligația impusă furnizorului de a plăti produsele irosite. Alte practici vor fi autorizate doar dacă fac obiectul unui acord prealabil în termeni clari și lipsiți de ambiguitate între părți, de exemplu: cumpărătorul returnează furnizorului produsele alimentare nevândute; cumpărătorul impune furnizorului o plată pentru a garanta sau a menține un acord de furnizare de produse alimentare; furnizorul plătește costurile de promovare sau de comercializare a produselor alimentare vândute de cumpărător. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Protecția împotriva practicilor comerciale neloiale se aplică numai vânzării de produse alimentare de către un furnizor care este o întreprindere mică și mijlocie (IMM) unui cumpărător care nu este o IMM (8). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În plus, propunerea Comisiei prevede că statele membre trebuie să desemneze o autoritate publică responsabilă cu punerea în aplicare a noilor norme. În cazul unei încălcări dovedite, autoritatea responsabilă va fi competentă pentru a impune o sancțiune proporțională și cu efect disuasiv. Această autoritate responsabilă cu asigurarea respectării reglementărilor va avea competența de a iniția investigații din proprie inițiativă sau pe baza unei plângeri. În acest caz, părțile care depun plângerea vor putea să solicite garantarea confidențialității și a anonimatului, în vederea protejării poziției lor în raport cu partenerul comercial. De asemenea, Comisia va institui și va facilita un mecanism de coordonare între autoritățile de asigurare a conformității, pentru a permite schimbul de bune practici. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE salută propunerea Comisiei ca fiind un prim pas esențial pentru demararea unui proces legislativ de reglementare a practicilor comerciale neloiale în UE, astfel cum se recomandă cu fermitate în avizul său din 2016. Acest lucru reprezintă o evoluție necesară pentru a-i proteja pe operatorii mai slabi din lanțul de aprovizionare cu alimente, și anume fermierii și lucrătorii, și a crea condiții pentru ca veniturile lor să devină mai puțin volatile și mai stabile. În special, propunerea contribuie la abordarea lipsei de putere de negociere a acestora, îmbunătățind astfel guvernanța lanțului de aprovizionare cu alimente. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În documentul său, Comisia recunoaște că este puțin probabil ca Inițiativa privind lanțul de aprovizionare (SCI) la nivelul UE să devină un cadru de guvernanță cuprinzător, care să facă inutile măsurile legislative, inclusiv asigurarea conformității (9). În acest context, CESE reamintește că Inițiativa privind lanțul de aprovizionare și alte sisteme naționale voluntare pot fi într-adevăr utile numai pentru completarea – nu pentru înlocuirea – unor mecanisme legale solide de punere în aplicare și eficiente la nivelul statelor membre (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | De asemenea, CESE salută promovarea unei rețele armonizate a autorităților de asigurare a conformității din UE, astfel cum se recomandă în avizul său anterior. Asigurarea unei cooperări eficace între autoritățile de asigurare a conformității este esențială pentru abordarea practicilor comerciale neloiale la nivel transnațional, care altfel ar putea rămâne nesoluționate. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Cu toate acestea, CESE regretă că Comisia a adoptat o abordare de armonizare minimă, care nu este suficientă pentru toate practicile abuzive care apar în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente. Comitetul regretă profund că cumpărătorii sunt singurii desemnați ca putând recurge la practici abuzive și că numai un număr limitat de practici comerciale neloiale sunt interzise în acest cadru, după cum se arată în continuare în capitolul 5. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | De asemenea, CESE pune sub semnul întrebării propunerea Comisiei de a limita protecția împotriva practicilor comerciale neloiale numai la IMM-urile furnizoare în ceea ce privește vânzările lor către cumpărători care nu sunt IMM-uri. Pentru a fi eficientă și reușită, protecția împotriva practicilor comerciale neloiale ar trebui să se aplice tuturor actorilor din lanțul de aprovizionare, indiferent de dimensiunea acestora, astfel încât să aibă un impact asupra tuturor relațiilor comerciale. CESE recunoaște însă vulnerabilitatea IMM-urilor. Propunerea nu abordează problema inegalității în ceea ce privește puterea de negociere și dependența economică, aspecte care nu corespund în mod necesar cu dimensiunea economică a operatorilor. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Domeniul de aplicare al propunerii nu este suficient de larg și ar trebui să acopere, de asemenea, produsele agricole nealimentare, precum produsele horticole și hrana pentru animale. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Abordarea practicilor comerciale neloiale este o componentă esențială (împreună cu reducerea volatilității pieței și consolidarea rolului organizațiilor de producători) pentru a face lanțul de aprovizionare cu alimente mai sustenabil din punct de vedere economic, social și ecologic. CESE reiterează că promovarea unor practici comerciale mai echitabile ar trebui să fie o parte componentă a unei politici alimentare cuprinzătoare a UE, în scopul punerii în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD). O astfel de politică cuprinzătoare ar trebui, în primul rând, să asigure prețuri corecte pentru producători, astfel încât agricultura să rămână viabilă (11). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Deși acest aspect depășește domeniul de aplicare al propunerii Comisiei, CESE subliniază din nou necesitatea de a promova o mai mare apreciere a alimentelor de către societate în ansamblul ei și va sprijini lansarea unei campanii de informare și sensibilizare la nivel european cu privire la „valoarea alimentelor” (12) și la limitarea risipei de alimente, în colaborare cu organizațiile interesate. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Observații specifice

Lista practicilor comerciale neloiale interzise

| 5.1. | Practicile comerciale neloiale pot fi definite în sens larg ca practici care se abat în mod vădit de la buna conduită comercială și care contravin bunei-credințe și corectitudinii (13). Această definiție cuprinde ansamblul practicilor legate de un transfer de risc nejustificat sau disproporționat către o parte contractantă. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Comisia a interzis doar un anumit număr de practici comerciale neloiale. Așa cum a recomandat deja în avizul său anterior, CESE reafirmă necesitatea interzicerii tuturor practicilor neloiale, de exemplu (dar nu exclusiv) cele legate de următoarele aspecte:






  — | transferul inechitabil al riscului comercial; |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

transferul inechitabil al riscului comercial;

| — | clauzele contractuale neclare sau nespecificate; |
| --- | --- |

—

clauzele contractuale neclare sau nespecificate;

| — | modificările contractuale unilaterale și retroactive, inclusiv ale prețului; |
| --- | --- |

—

modificările contractuale unilaterale și retroactive, inclusiv ale prețului;

| — | calitatea mai scăzută a produselor sau a informării consumatorilor, fără înștiințarea, consultarea sau acordul cumpărătorilor; |
| --- | --- |

—

calitatea mai scăzută a produselor sau a informării consumatorilor, fără înștiințarea, consultarea sau acordul cumpărătorilor;

| — | contribuțiile la costurile de promovare sau de marketing; |
| --- | --- |

—

contribuțiile la costurile de promovare sau de marketing;

| — | întârzierea plăților; |
| --- | --- |

—

întârzierea plăților;

| — | perceperea unor taxe de listare sau de fidelizare; |
| --- | --- |

—

perceperea unor taxe de listare sau de fidelizare;

| — | perceperea de tarife pentru plasarea bunurilor în spațiile comerciale; |
| --- | --- |

—

perceperea de tarife pentru plasarea bunurilor în spațiile comerciale;

| — | reclamațiile privind produsele irosite sau nevândute; |
| --- | --- |

—

reclamațiile privind produsele irosite sau nevândute;

| — | invocarea unor caracteristici de ordin estetic pentru respingerea loturilor de alimente sau reducerea prețului plătit; |
| --- | --- |

—

invocarea unor caracteristici de ordin estetic pentru respingerea loturilor de alimente sau reducerea prețului plătit;

| — | exercitarea de presiuni pentru a reduce prețurile; |
| --- | --- |

—

exercitarea de presiuni pentru a reduce prețurile;

| — | impunerea unor tarife pentru servicii fictive; |
| --- | --- |

—

impunerea unor tarife pentru servicii fictive;

| — | anularea în ultimul moment a comenzilor și reduceri ale volumului prognozat; |
| --- | --- |

—

anularea în ultimul moment a comenzilor și reduceri ale volumului prognozat;

| — | amenințările de eliminare de pe listă; |
| --- | --- |

—

amenințările de eliminare de pe listă;

| — | tarifele forfetare pe care întreprinderile le percep de la furnizori ca o cerință pentru a fi incluse într-o listă a furnizorilor („taxe de menținere”). |
| --- | --- |

—

tarifele forfetare pe care întreprinderile le percep de la furnizori ca o cerință pentru a fi incluse într-o listă a furnizorilor („taxe de menținere”).

Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a extinde lista în funcție de situația specifică din țara lor.

| 5.3. | CESE solicită să se interzică cu desăvârșire vânzarea produselor alimentare sub prețul de cost de către comercianții cu amănuntul (14). În special, CESE recomandă ca furnizorilor, cum ar fi fermierii, să li se plătească un preț echitabil și corect, ceea ce le-ar permite să aibă un venit care să fie adecvat pentru investiții, inovare și producție durabilă. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Toate practicile comerciale neloiale interzise în mod explicit în propunerea Comisiei se referă la situațiile în care există deja un contract. Cu toate acestea, situații precum exercitarea de presiuni asupra operatorilor apar mult mai frecvent înainte de încheierea unui contract. Prin urmare, exemplele ar trebui să fie extinse pentru a include cazul în care o întreprindere (cu putere de piață) îi solicită unei alte întreprinderi să îi acorde avantaje fără niciun motiv justificat în mod obiectiv [cf. și articolul 19 alineatul (2) punctul 5 din legislația germană împotriva restrângerii concurenței (GWB)]. Această dispoziție a legii germane antitrust s-a dovedit a fi un mijloc adecvat de combatere a abuzului de putere de cumpărare. Decizia Curții Federale de Justiție din Germania (BGH) în cauza „Hochzeitsrabatte” (reduceri de nuntă) oferă o ilustrare impresionantă a acestui fapt în contextul relației dintre un puternic comerciant cu amănuntul de produse alimentare din Germania și furnizorii săi (15). |
| --- | --- |

5.4.

Definiția IMM-urilor

| 5.5. | Limitarea protecției împotriva practicilor comerciale neloiale numai la IMM-urile furnizoare nu este suficientă pentru a aborda în mod eficient problema dezechilibrelor din lanțul de aprovizionare cu alimente. CESE subliniază „efectul domino” care poate apărea atunci când marii operatori devin victime ale practicilor comerciale neloiale. Practicile comerciale neloiale au un efect negativ indiscutabil, indiferent de cine este responsabil pentru aceasta. În mod inevitabil, impactul economic se repercutează asupra actorilor mai slabi din lanțul de aprovizionare cu alimente, adică fermierii, lucrătorii și unii operatori, dar și consumatorii. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Un alt argument pentru extinderea protecției este că marii operatori, în special, pot să discrimineze IMM-urile și să le excludă din lanțul de aprovizionare, din cauza riscului de a primi plângeri. În acest context, CESE recunoaște din nou vulnerabilitatea IMM-urilor. |
| --- | --- |

5.6.

Asigurarea conformității

| 5.7. | În vederea asigurării efective a conformității, trebuie să se facă o distincție între mecanismele care țin de dreptul privat (care nu sunt prevăzute încă în propunerea Comisiei) și asigurarea conformității de către autorități. Ar trebui subliniat de la bun început că dreptul părții în cauză la anonimat trebuie să fie luat suficient în considerare, întrucât multe întreprinderi ar ezita să ia măsuri împotriva abuzurilor de teama unor represalii, cum ar fi retragerea de pe listă („factorul teamă”). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Asigurarea conformității prin mecanisme de drept privat
  În ceea ce privește asigurarea conformității prin mecanisme de drept privat, partea în cauză ar trebui să aibă acces la acțiuni în încetare și la cereri de despăgubire. Însă, din cauza „factorului teamă”, astfel de căi de atac prezintă o importanță destul de redusă. În plus, toate asociațiile interesate ar trebui să poată recurge la acțiuni în încetare. Acest lucru ar garanta o protecție specială a părții în cauză în ceea ce privește anonimatul, în cazul în care practica comercială abuzivă este îndreptată împotriva mai multor întreprinderi (de exemplu, un operator din sectorul alimentar le solicită tuturor furnizorilor/cumpărătorilor săi să contribuie la acoperirea oricăror costuri suplimentare).
  Partea sau asociația interesată ar trebui să poată formula aceste cereri fie în fața unei instanțe, fie în fața unui ombudsman. Procedura care implică ombudsmanul ar avea avantajul că litigiul nu ar trebui să se desfășoare în public. Ar trebui instituită o procedură specifică privind ombudsmanul. De asemenea, ombudsmanului ar trebui să i se confere competențe decizionale specifice. Procedurile voluntare nu ar fi, în multe cazuri, eficiente și nici nu ar oferi măsuri corective reale.
  În plus, CESE încurajează operatorii să dezvolte inițiative pentru a promova o schimbare culturală și pentru a consolida corectitudinea în cadrul lanțului de aprovizionare. |
| --- | --- |

5.7.1.

În ceea ce privește asigurarea conformității prin mecanisme de drept privat, partea în cauză ar trebui să aibă acces la acțiuni în încetare și la cereri de despăgubire. Însă, din cauza „factorului teamă”, astfel de căi de atac prezintă o importanță destul de redusă. În plus, toate asociațiile interesate ar trebui să poată recurge la acțiuni în încetare. Acest lucru ar garanta o protecție specială a părții în cauză în ceea ce privește anonimatul, în cazul în care practica comercială abuzivă este îndreptată împotriva mai multor întreprinderi (de exemplu, un operator din sectorul alimentar le solicită tuturor furnizorilor/cumpărătorilor săi să contribuie la acoperirea oricăror costuri suplimentare).

Partea sau asociația interesată ar trebui să poată formula aceste cereri fie în fața unei instanțe, fie în fața unui ombudsman. Procedura care implică ombudsmanul ar avea avantajul că litigiul nu ar trebui să se desfășoare în public. Ar trebui instituită o procedură specifică privind ombudsmanul. De asemenea, ombudsmanului ar trebui să i se confere competențe decizionale specifice. Procedurile voluntare nu ar fi, în multe cazuri, eficiente și nici nu ar oferi măsuri corective reale.

În plus, CESE încurajează operatorii să dezvolte inițiative pentru a promova o schimbare culturală și pentru a consolida corectitudinea în cadrul lanțului de aprovizionare.

| 5.7.2. | Asigurarea conformității de către autorități
  Din cauza „factorului teamă”, asigurarea conformității de către autorități joacă un rol deosebit de important în acest domeniu, care necesită, prin urmare, reglementări. Autoritățile, cum ar fi Comisia și autoritățile naționale din domeniul concurenței, ar trebui, prin urmare, să dispună de competențe extinse de investigare și asigurare a conformității. Normele de concurență prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 (în prezent 101, respectiv 102) din tratat ar putea servi drept exemplu în acest caz. (Prin comparație, articolul 6 din propunerea de directivă este mult mai slab.) Articolul 17 din regulament prevede în special investigații privind sectoarele economice și tipurile de acorduri. În cazul în care autoritățile ar avea competența de a impune taxe asupra profiturilor, acest lucru ar putea reprezenta un factor de descurajare suplimentar. |
| --- | --- |

5.7.2.

Din cauza „factorului teamă”, asigurarea conformității de către autorități joacă un rol deosebit de important în acest domeniu, care necesită, prin urmare, reglementări. Autoritățile, cum ar fi Comisia și autoritățile naționale din domeniul concurenței, ar trebui, prin urmare, să dispună de competențe extinse de investigare și asigurare a conformității. Normele de concurență prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 (în prezent 101, respectiv 102) din tratat ar putea servi drept exemplu în acest caz. (Prin comparație, articolul 6 din propunerea de directivă este mult mai slab.) Articolul 17 din regulament prevede în special investigații privind sectoarele economice și tipurile de acorduri. În cazul în care autoritățile ar avea competența de a impune taxe asupra profiturilor, acest lucru ar putea reprezenta un factor de descurajare suplimentar.

Lanțuri alternative de aprovizionare cu alimente

| 5.8. | CESE reamintește că modelele de afaceri alternative care au un rol în scurtarea lanțului de aprovizionare între producătorii de alimente și consumatorii finali (inclusiv platformele digitale) ar trebui încurajate și sprijinite și că rolul și poziția cooperativelor și organizațiilor de producători ar trebui consolidate, pentru a restabili echilibrul de forțe (16). Acest aspect ar trebui să facă obiectul unui viitor aviz al CESE. |
| --- | --- |

5.8.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Comisia Europeană, 2014.

1

(2)  Raportul Grupului operativ pentru piețele agricole, noiembrie 2016: https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/agri-markets-task-force/improving-markets-outcomes_en.pdf.

2

(3)  JO C 34, 2.2.2017, p. 130.

3

(4)  Comunicarea Comisiei Europene, 15 iulie 2014, Combaterea practicilor comerciale neloiale din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente între întreprinderi.

4

(5)  JO C 34, 2.2.2017, p. 130.

5

(6)  Rezoluția PE din 7 iunie 2016 referitoare la practicile comerciale neloiale în cadrul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare [2015/2065 (INI)].

6

(7)  COM(2018) 173 final.

7

(8)  Definiția unei IMM conform Regulamentului (UE) nr. 1308/2013.

8

(9)  COM(2018) 173 final.

9

(10)  JO C 34, 2.2.2017, p. 130.

10

(11)  JO C 129, 11.4.2018, p. 18.

11

(12)  JO C 34, 2.2.2017, p. 130.

12

(13)  COM(2014) 472 final.

13

(14)  JO C 34, 2.2.2017, p. 130.

14

(15)  Cf. Bundesgerichtshof (BGH), 23.1.2018, KVR 3/17, Wirtschaft und Wettbewerb (WuW) 2018, 209 – Hochzeitsrabatte.

15

(16)  JO C 34, 2.2.2017, p. 130.

16

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/171 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/171

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de pește din apele occidentale și apele adiacente și pentru activitățile de pescuit care exploatează stocurile respective, de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1139 de stabilire a unui plan multianual pentru Marea Baltică și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007 și (CE) nr. 1300/2008

[COM(2018) 149 final – 2018/0074 (COD)]

(2018/C 440/29)

| Raportor unic: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Raportor unic:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Sesizare Consiliu | 12.4.2018 |
| --- | --- |
| Sesizarea Comitetului de către Parlamentul European | 16.4.2018 |
| Temei juridic | Articolele 43 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Biroului Comitetului | 17.4.2018 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 5.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 182/1/2 |

Sesizare Consiliu

12.4.2018

Sesizarea Comitetului de către Parlamentul European

16.4.2018

Temei juridic

Articolele 43 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Biroului Comitetului

17.4.2018

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

5.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

182/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră că stabilirea unui plan multianual este o măsură adecvată pentru gestionarea apelor occidentale, deși ar trebui să se țină seama de caracteristicile specifice ale pescuitului în apele de nord-vest și de sud-vest. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comitetul consideră că acest regulament ar trebui să fie aliniat la obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), drept care ar trebui să menționeze importanța componentei socioeconomice în momentul alocării posibilităților de pescuit. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE solicită ca, prin intermediul regionalizării, să se poată actualiza listele speciilor vizate de prezentul regulament, dat fiind că unele dintre ele îngreunează gestionarea pescuitului mixt, deoarece volumul de capturi este redus, fiind considerate capturi accidentale (iar în unele state membre nici nu există cote de pescuit pentru ele). Acest lucru este cu atât mai important având în vedere iminența intrării în vigoare a obligației de debarcare și apariția fenomenului de „specii de blocaj” (choke species), care, în unele cazuri, ar putea duce la încetarea activităților de pescuit. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comitetul subliniază necesitatea de a intensifica, prin intermediul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), eforturile de cercetare științifică pentru a îmbunătăți cunoștințele privind situația reală a stocurilor de pești, evitând astfel, în măsura în care este posibil, aplicarea principiului precauției și asigurând o exploatare durabilă a acestor resurse în timp. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Rezumatul propunerii Comisiei

| 2.1. | Scopul propunerii de regulament supusă examinării în prezentul aviz este de a stabili un singur plan de gestionare pentru stocurile demersale, inclusiv stocurile de pești de adâncime și pescuitul lor în apele occidentale. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Planul garantează că aceste stocuri sunt exploatate în conformitate cu principiul producției maxime durabile (MSY), utilizând o abordare ecosistemică și în conformitate cu abordarea precauționară. Astfel, intenția este de a oferi posibilități de pescuit stabile, pe baza celor mai recente informații științifice, și a facilita introducerea obligației de debarcare. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Stocurile ar trebui să fie exploatate în conformitate cu intervalele FMSY (F reprezintă mortalitatea prin pescuit) recomandate de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES), pentru a se asigura că posibilitățile de pescuit pentru o anumită specie se vor stabili în cadrul intervalului FMSY cel mai mic posibil, fiind în același timp posibilă stabilirea unor posibilități de pescuit la niveluri sub pragurile respective sau, în anumite cazuri și cu condiția ca stocul în cauză să se situeze peste valoarea MSY Btrigger (punctul de referință al biomasei stocului de reproducere), în conformitate cu intervalul FMSY cel mai mare disponibil la momentul respectiv. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Posibilitățile de pescuit sunt stabilite, în orice caz, astfel încât să se asigure că există mai puțin de 5 % probabilitate ca biomasa de reproducere să scadă sub limita nivelului de referință Blim (biomasa-limită). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | La repartizarea acestor posibilități de pescuit, statele membre vor ține seama de compoziția probabilă a capturilor realizate de navele care participă la activitățile de pescuit. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Se conferă Comisiei competența de a adopta prin acte delegate măsuri tehnice legate de caracteristicile sau limitările uneltelor de pescuit, pentru a le îmbunătăți selectivitatea, a reduce capturile nedorite sau a reduce impactul acestora asupra ecosistemului, de stabilirea unor dimensiuni minime pentru conservare, precum și de dispozițiile privind obligația de debarcare. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE consideră că instituirea unui plan multianual reprezintă o măsură adecvată pentru garantarea exploatării resurselor de pescuit pe termen mediu și lung în apele occidentale. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Cu toate acestea, Comitetul consideră că la elaborarea planului ar trebui luate în considerare specificitățile și diferențele dintre zonele de pescuit din apele de nord-vest și cele de sud-vest, în conformitate cu diferitele caracteristici ale flotelor, cu activitățile lor de pescuit (modalități) și cu durata campaniilor de pescuit. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE se simte dator să insiste că planul ar trebui să contribuie la îndeplinirea tuturor obiectivelor PCP; prin urmare, la stabilirea posibilităților de pescuit trebuie să fie luate în considerare inclusiv studiile de impact socioeconomic și pragul rentabilității economice pentru fiecare din modalitățile care fac obiectul reglementării, aspect care lipsește cu desăvârșire din partea dispozitivă a proiectului de regulament. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Comitetul este preocupat de consecințele aplicării abordării precauționare în cazul în care nu sunt disponibile informații științifice privitoare la anumite activități de pescuit și de faptul că aceasta ar duce la o reducere directă a posibilităților de pescuit. Prin urmare, CESE invită statele membre și Comisia să își intensifice eforturile în materie de cercetare, pentru a consolida cunoștințele cu privire la stocurile respective. În plus, consideră că, în cazul în care evaluările științifice pentru stocurile de pește nu sunt analitice, TAC-urile (capturile totale admisibile) nu ar trebui să scadă în mod semnificativ până la îmbunătățirea evaluărilor. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În cazul activităților de pescuit mixte, atunci când sunt identificate probleme legate de speciile de blocaj incluse în plan care pot paraliza pescuitul principalelor specii vizate, CESE consideră că ar fi necesar să se analizeze posibilitatea de a exclude aceste specii din TAC, propunând, prin intermediul regionalizării, măsuri alternative de gestionare pentru a asigura o stare bună a populațiilor lor. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Caracterul specific al anumitor specii și zone necesită o gestionare a pescuitului care, pentru a fi eficace, trebuie să faciliteze instituirea de subzone de gestionare în cadrul aceleiași diviziuni ICES. Comitetul îndeamnă Comisia să includă această posibilitate în regulament. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Articolul 1 prevede o listă de specii care afectează gestionarea pescuitului mixt, inclusiv speciile de adâncime, care au propriile lor reglementări diferențiate de TAC și cote și care, în plus, au un caracter bianual; prin urmare Comitetul consideră că includerea acestora creează confuzie. Aceste specii sunt foarte rar capturate sau chiar deloc în unele state membre, fiind considerate accidentale, cum este cazul beryx-ului (Beryx spp). În plus, pagelul argintiu (Pagellus bogaraveo) din subzona IXa prezintă o serie de particularități legate de zonele de pescuit (fațada atlantică și mediteraneeană, unde nu există nici TAC nici cote) și de participarea la activitățile de pescuit ale flotelor unor țări terțe; ca atare, în opinia CESE, nu are sens includerea sa în listă câtă vreme nu este clar în ce măsură aceste țări sunt dispuse să-și alinieze gestionarea la principiile și interesele UE. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Există, de asemenea, specii cum ar fi bibanul-de-mare (Dicentrarchus labrax) și merlanul (Merlangius merlangus) din diviziunea IXa, care nu fac obiectul unui sistem de capturi totale admisibile și cote, motiv pentru care Comitetul consideră că acestea trebuie eliminate de pe listă. Alte specii, cum ar fi codul (Gadus morhua) și merlanul (Merlangius merlangus) din subzona VII sau eglefinul (Melanogrammus aeglefinus) dispun de foarte puține cote pentru unele state membre, ele putând fi, astfel, în mod clar limitative pentru anumite flote, deoarece sunt considerate specii de blocaj. Comitetul este de părere că și acestea trebuie eliminate de pe listă. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Se remarcă, de asemenea, o serie de erori în ceea ce privește definiția și domeniul de aplicare al unităților funcționale pentru langustină (Nephrops norvegicus); prin urmare, CESE crede că este necesară revizuirea acestora. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Comitetul consideră că estimarea posibilităților de pescuit în conformitate cu MSY, astfel cum se prevede la articolele 3, 4 și 5, implică luarea în considerare doar a variabilelor legate de conservarea stocurilor de pește. Acest plan ar trebui să contribuie la îndeplinirea tuturor obiectivelor PCP, în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, fără o concentrare exclusivă pe variabilele de mediu, ci avându-le în vedere și pe cele sociale și economice, pentru a evita schimbări bruște ale posibilităților de pescuit de la un an la altul. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pentru a evita ca gestionarea anuală a posibilităților de pescuit să îngreuneze lansarea unui plan de gestionare multianual și a încuraja implicarea părților interesate în procesul decizional, colegiuitorii ar trebui să modifice articolul 4 din propunerea de plan de gestionare, pentru a include un temei juridic pentru adoptarea de norme de exploatare în conformitate cu principiile PCP, prin intermediul regionalizării. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Articolul 5 prevede, la alineatul (2), că se aplică abordarea precauționară a gestionării pescuitului, în cazurile în care nu sunt disponibile informații științifice suficiente. CESE sugerează stabilirea unor mecanisme eficiente în cadrul planului, prin intermediul FEPAM, care să permită sporirea volumului de informații științifice în timp util și cu frecvența necesară pentru a se evita încetarea activităților de pescuit. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Articolul 9 prevede că, la alocarea posibilităților de pescuit, statele membre țin seama de compoziția probabilă a capturilor realizate de navele care participă la pescuitul mixt. Comitetul este de părere că acest principiu merge mult dincolo de ceea ce prevede articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 privind criteriile pentru alocarea posibilităților de pescuit către statele membre. |
| --- | --- |

4.7.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/174 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/174

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un plan multianual de refacere a stocurilor de pește-spadă din Marea Mediterană și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1967/2006 și (UE) 2017/2107

[COM(2018) 229 final – 2018/0109 (COD)]

(2018/C 440/30)

| Raportor unic: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Raportor unic:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Sesizarea Parlamentului European | 2.5.2018 |
| --- | --- |
| Sesizarea Consiliului | 14.5.2018 |
| Temei juridic | Articolele 43 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Adunării Plenare | 22.5.2018 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 5.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 181/1/3 |

Sesizarea Parlamentului European

2.5.2018

Sesizarea Consiliului

14.5.2018

Temei juridic

Articolele 43 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Adunării Plenare

22.5.2018

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

5.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

181/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE sprijină, în linii generale, propunerea Comisiei Europene, care urmărește să transpună în dreptul Uniunii Recomandarea 16-05 a Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT), de instituire a unui plan multianual de refacere a stocului de pește-spadă din Marea Mediterană, al cărei obiectiv este de a realiza, până cel târziu în 2031, o biomasă a respectivului stoc corespunzătoare unei producții maxime durabile (MSY), cu o probabilitate de cel puțin 60 % de a îndeplini acest obiectiv. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comitetul a constatat nu numai faptul că Comisia Europeană nu s-a limitat la transpunerea recomandării ICCAT menționate, ci și faptul că aceasta a introdus în propunerea sa un număr de puncte care nu se reflectă în recomandare și care pot pune flota europeană într-o situație de dezavantaj concurențial în raport cu flotele țărilor terțe riverane, și anume Marocul, Algeria, Tunisia și Turcia, care practică, de asemenea, acest tip de pescuit. Prin urmare, și pentru a evita consecințe socioeconomice pentru întreprinzătorii și lucrătorii europeni mai grave decât acelea din celelalte țări, CESE îndeamnă colegiuitorii să ia în considerare observațiile specifice menționate în continuare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE solicită Comisiei, statelor membre și țărilor riverane Mării Mediterane să adopte toate măsurile necesare pentru a se obține eliminarea totală a setcilor în derivă, a căror utilizare este interzisă din 1998, astfel încât să se evite capturarea și vânzarea ilegală a peștelui-spadă din Marea Mediterană, impactul aferent asupra pieței și concurența neloială față de flota care respectă normele. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Rezumatul propunerii Comisiei

| 2.1. | Având în vedere situația alarmantă a peștelui-spadă din Marea Mediterană (Xiphias gladius), ICCAT a adoptat, cu ocazia reuniunii sale anuale din 2016, Recomandarea 16-05, prin care se instituie un plan de 15 ani pentru refacerea acestei specii. Recomandarea stabilește normele de conservare, gestionare și control al stocului de pește-spadă din Marea Mediterană pentru a realiza, până în 2031, o biomasă corespunzătoare unei producții maxime durabile cu o probabilitate de cel puțin 60 % de a îndeplini acest obiectiv. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Propunerea de regulament care face obiectul prezentului aviz transpune în dreptul Uniunii recomandarea menționată, care este direct aplicabilă din 2017, astfel încât UE să își poată respecta obligațiile internaționale și să ofere operatorilor securitate juridică în ceea ce privește normele și obligațiile care le revin. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Elementele principale ale planului de refacere sunt:stabilirea unei capturi totale admisibile (TAC) de 10 500 de tone, care se va reduce treptat; stabilirea dimensiunii minime de referință pentru conservare ca fiind mai mică de 100 de cm de la mandibulă la furcă ori cu o greutate mai mică de 11,4 kg în viu sau 10,2 kg fără branhii și eviscerat; stabilirea unui număr maxim de 2 500 de cârlige care pot fi lansate sau luate la bord; o perioadă de interdicție de trei luni, de la 1 ianuarie la 31 martie, în fiecare an; limitarea numărului de nave autorizate, precum și măsuri de control similare celor existente pentru tonul roșu. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE este de acord cu necesitatea de a transpune în dreptul Uniunii Recomandarea 16-05 a ICCAT și, prin urmare, sprijină inițiativa Comisiei Europene. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Cu toate acestea, Comitetul a remarcat că propunerea Comisiei Europene merge dincolo de recomandarea ICCAT în sine și introduce noi cerințe, care nu sunt incluse în aceasta. Având în vedere că stocurile în cauză nu sunt exploatate numai de flota UE, ci și de toate celelalte țări riverane Mării Mediterane, fie prin activități de pescuit direcționat, precum Marocul, Algeria, Tunisia și Turcia, fie prin capturi accidentale, Comitetul nu consideră adecvată introducerea unilaterală a unor astfel de măsuri suplimentare, întrucât acestea ar putea crea situații de discriminare împotriva flotei UE, iar consecințele socioeconomice pentru operatorii din Uniune ar putea fi diferite de cele din alte țări care participă la activitățile de pescuit. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Comitetul îndeamnă Comisia Europeană ca, în cadrul viitoarelor negocieri, să colaboreze mai intens cu țările terțe în cadrul ICCAT pentru a ajunge la acorduri care, fără a denatura concurența între pescari, să accelereze refacerea biomasei și tranziția acesteia către nivelul MSY. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.3. | Comitetul reamintește Comisiei că utilizarea setcilor în derivă pentru capturarea peștelui-spadă în Marea Mediterană a fost interzisă din 1998. Având în vedere impactul asupra stării stocului de pește-spadă din Marea Mediterană pe care îl are utilizarea ilegală, de către unii operatori, a acestor unelte interzise și concurența neloială pe care o presupune pentru operatorii care respectă normele, Comitetul solicită Comisiei, statelor membre și țărilor riverane să adopte toate măsurile necesare pentru eliminarea sa totală. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Articolul 8, care stabilește o limitare a capacității în funcție de tipul de unealtă de pescuit, nu se limitează la transpunerea celor menționate la punctul 6 din recomandarea ICCAT, care prevede că „se va introduce o limitare a capacității pe durata planului de refacere. În 2017, PCC (1) vor limita numărul navelor de pescuit autorizate să pescuiască pește-spadă în Marea Mediterană la numărul mediu anual de nave care au pescuit, au păstrat la bord, au transbordat, au transportat sau au debarcat pește-spadă din Marea Mediterană în perioada 2013-2016. Cu toate acestea, PCC ar putea decide să se utilizeze numărul de nave care au pescuit, au păstrat la bord, au transbordat, au transportat sau au debarcat pește-spadă din Marea Mediterană în 2016, în cazul în care numărul respectiv este mai mic decât numărul mediu anual de nave din perioada 2013-2016. Această limită se va aplica în funcție de tipul de unealtă pentru navele de captură”, ci limitează opțiunile la cea care implică numărul cel mai redus de nave. Din acest motiv, Comitetul recomandă utilizarea formulării literale a punctului 6 din Recomandarea 2016-05 a ICCAT. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Comitetul consideră că formularea de la articolul 10 alineatul (2) poate da naștere la confuzii, acesta putând fi interpretat în sensul că se propune o interdicție totală pentru navele cu paragate, cu toate că recomandarea ICCAT are drept scop, de fapt, prevenirea capturării de puiet de pește-spadă care s-ar prinde cu cârligele mici utilizate de navele care capturează ton alb în Marea Mediterană. Prin urmare, Comitetul propune următoarea formulare: „Pentru a proteja peștele-spadă din Marea Mediterană, se aplică o perioadă de interdicție pentru pescuitul tonului alb în Marea Mediterană (Thunnus alalunga) de la 1 octombrie la 30 noiembrie, în fiecare an”. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Articolul 14 alineatul (2) este unul dintre articolele în care Comisia este mai restrictivă decât însăși recomandarea ICCAT, întrucât prevede că „la bordul navelor de pescuit sunt permise 2 500 de cârlige nefixate, de rezervă, suplimentare, pentru ieșiri mai lungi de 2 zile”. În schimb, la punctul 18, recomandarea permite fixarea acestora. Propunerea Comisiei ar crea o problemă operațională pentru echipajul navelor, care are din ce în ce mai multe obligații de îndeplinit. Prin urmare, Comitetul recomandă eliminarea sintagmei „nefixate” din cadrul acestui articol și sugerează să se utilizeze prevederile recomandării în sine: „Pentru ieșiri mai lungi de 2 zile este posibil să se permită luarea la bord a unui al doilea set de cârlige fixate cu condiția ca acesta să fie bine strâns și arimat pe punțile inferioare astfel încât să nu poată fi utilizat cu ușurință”. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Articolul 18 alineatul (2) prevede că „din rațiuni de control, transmiterea datelor VMS (2) de la navele de captură autorizate să pescuiască pește-spadă din Marea Mediterană nu se întrerupe atunci când navele se află în port”. Comitetul consideră că această propunere ar putea genera costuri suplimentare inutile pentru pescari și, prin urmare, propune ca, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 din 8 aprilie 2011 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, să se permită oprirea VMS în port, cu condiția ca oprirea și pornirea acestuia să se realizeze menținându-se aceeași poziție a navei. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | La articolul 20 alineatul (2), Comisia merge din nou dincolo de prevederile Recomandării 2016-05 a ICCAT. Într-adevăr, Comisia propune detașarea unor observatori științifici pe cel puțin 20 % din navele pelagice cu paragate care vizează peștele-spadă din Marea Mediterană. În schimb, recomandarea ICCAT prevede la punctul 44 că: „fiecare PCC asigură îmbarcarea observatorilor științifici naționali pe cel puțin 5 % dintre navele sale de pescuit pelagice cu paragate, cu o lungime totală mai mare de 15 m, care vizează peștele-spadă din Marea Mediterană”. CESE consideră nejustificată și disproporționată majorarea acoperirii până la 20 %, având în vedere că este vorba despre nave de mici dimensiuni, cu probleme legate de spațiu și de costuri, care s-ar confrunta cu dificultăți serioase pentru a putea respecta această cerință. În plus, flotele țărilor terțe ar putea menține procentul de doar 5 %. Prin urmare, Comitetul recomandă menținerea procentului obligatoriu de 5 % impus de ICCAT. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Articolul 24 alineatul (2) prevede că comandanții navelor de pescuit ale Uniunii care au o lungime totală mai mică de 12 metri trebuie să transmită autorității competente a statului membru, cu cel puțin patru ore înainte de ora estimată de sosire în port, o serie de informații. Având în vedere problemele pe care această cerință le poate provoca flotei de dimensiuni mici în anumite momente, CESE propune să se adauge o frază care să permită statului membru să modifice, pentru situații excepționale, perioada de preaviz de patru ore. De exemplu, formularea ar putea fi similară celei de la articolul 31 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2016/1627 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu: „în cazul în care statele membre sunt autorizate, în temeiul legislației aplicabile a Uniunii, să aplice o perioadă de preaviz mai scurtă decât cea menționată la alineatele (1) și (2), cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi notificate în momentul devenit astfel aplicabil pentru notificarea prealabilă sosirii. Dacă zonele de pescuit se află la mai puțin de patru ore distanță de port, cantitățile estimate de ton roșu păstrate la bord pot fi modificate oricând înainte de sosire.” |
| --- | --- |

4.6.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Părțile contractante la Convenția ICCAT.

1

(2)  Sistemul de monitorizare a navelor.

2

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/177 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/177

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind promovarea echității și a transparenței pentru furnizorii prin servicii de intermediere online

[COM(2018) 238 final – 2018/0112 (COD)]

(2018/C 440/31)

| Raportor: | Marco VEZZANI |
| --- | --- |

Raportor:

Marco VEZZANI

| Sesizare | Parlamentul European, 28.5.2018
  Consiliul Uniunii Europene, 22.5.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 6.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 190/0/3 |

Sesizare

Parlamentul European, 28.5.2018

Consiliul Uniunii Europene, 22.5.2018

Temei juridic

Articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

6.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

190/0/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută propunerea de regulament a Comisiei, considerând-o un prim pas important către promovarea echității și a transparenței pentru furnizorii prin servicii de intermediere online. CESE consideră că această propunere este foarte importantă în primul rând prin faptul că reglementează, pentru întâia oară, relațiile B2B în materie de comerț electronic și, prin urmare, recomandă aprobarea sa rapidă, astfel încât să se acopere un evident vid juridic. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Totuși, Comitetul consideră că acest regulament nu rezolvă de unul singur toate problemele pieței unice digitale și „nu închide cercul”. Pilonul de bază al regulamentului este, într-adevăr, „transparența”, dar acest lucru, în sine, nu este suficient pentru a reglementa o piață extrem de dinamică și complexă, cum este cea digitală, în cadrul căreia dezechilibrul din ce în ce mai puternic dintre actorii globali și furnizorii prin servicii de intermediere online (în principal IMM-urile) se poate remedia numai prin stabilirea unor limite și raporturi mai clare între părți și prin contracararea abuzurilor de poziție dominantă. CESE recomandă totodată să se abordeze cât mai curând chestiunea dimensiunii sociale a digitizării, prin activarea proceselor de dialog social. Aceeași atenție trebuie acordată aspectelor legate de dumpingul fiscal, de economie și proprietatea asupra datelor, prin adoptarea unei viziuni de ansamblu, așa cum procedează, de altfel, Comisia și cu alte dosare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE recomandă să se introducă în regulament o interdicție privind clauzele referitoare la paritatea prețului, care, în prezent, împiedică concurența, afectează întreprinderile și consumatorii și riscă să creeze situații de oligopol sau monopol al marilor platforme online. Este într-adevăr esențial ca consumatorii să poată cumpăra bunuri și servicii la prețuri mai mici, ca întreprinderile să își poată dezvolta în mod eficient afacerile prin intermediul propriului site web și ca noile platforme online să se poată dezvolta și intra într-un regim de concurență loială cu cele deja existente. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că este necesar ca orice tratament diferențiat (de exemplu, ierarhizarea) în avantajul anumitor întreprinderi (în special al celor care plătesc o taxă) să fie nu numai explicat în termenii contractului furnizorilor prin servicii de intermediere online, ci și ușor de identificat de către consumatori, atunci când caută produse sau servicii online, prin aplicarea mențiunii „anunț sponsorizat”, „anunț plătit” sau a unei mențiuni similare. De asemenea, la fel de important este ca atât furnizorii prin servicii de intermediere online, cât și consumatorii să fie informați cu privire la principalii parametri de stabilire a ierarhiei furnizorilor prin servicii de intermediere online. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Comitetul sprijină introducerea unor mecanisme de soluționare extrajudiciară a litigiilor, recomandând identificarea unor criterii armonizate care să garanteze independența mediatorilor. În opinia CESE, camerele de comerț, care îndeplinesc deja acest rol în mod eficient la nivel național, pot reprezenta o opțiune valabilă. La fel de important este ca mecanismele de punere în aplicare a unor acțiuni în încetare, menite să prevină sau să împiedice prejudicierea furnizorilor prin servicii de intermediere online, să fie simple, clare și necostisitoare. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE consideră că Observatorul UE privind economia platformelor online va juca un rol crucial atât în punerea în aplicare a prezentului regulament, cât și în toate celelalte inițiative legislative conexe. Acest organism capătă astfel și o valoare politică, pe lângă cea tehnică, foarte importantă. Bazându-se pe un întreg parcurs de reflecție concretizat în numeroase avize pe această temă, Comitetul își propune să sprijine activitatea grupului de experți, punându-i la dispoziție un delegat cu statut de observator, pentru a contribui la luarea în considerare a viziunii societății civile organizate. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Introducere

| 2.1. | Platformele online și motoarele de căutare reprezintă un element esențial al ecosistemului digital și influențează semnificativ organizarea și funcționarea acestuia. În ultimii ani, acestea au avut un rol decisiv în dezvoltarea rețelei, propunând noi „modele sociale și economice”, prin care orientează alegerile și acțiunile cetățenilor și ale întreprinderilor. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Comerțul electronic crește exponențial în Europa. În 2017, cifra de afaceri pentru comerțul cu amănuntul a fost estimată la 602 miliarde EUR (o creștere de 14 % în comparație cu 2016). Această cifră se înscrie perfect în tendințele de creștere din anul precedent, când vânzările s-au ridicat la 530 de miliarde EUR (+15 % față de 2015) (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Potrivit Eurostat (2), în 2016, 20 % dintre întreprinderile din UE-28 utilizau comerțul electronic. Aceste date ascund diferențe mari, în funcție de dimensiunea întreprinderii. Într-adevăr, din totalul tranzacțiilor online, 44 % îl reprezintă întreprinderile mari, 29 % întreprinderile mijlocii și doar 18 % întreprinderile mici. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 85 % dintre întreprinderile care participă la comerțul electronic utilizează propriul site internet, dar se constată o creștere constantă a utilizării platformelor online, la care au recurs 39 % din întreprinderi (furnizorii prin servicii de intermediere online) (3). Acest fenomen este consecința a doi factori: interesul din ce în ce mai mare față de comerțul electronic al IMM-urilor, care văd în platformele online un instrument strategic de pătrundere pe piața digitală, și creșterea exponențială a timpului pe care utilizatorii îl consacră, în viața reală și cea virtuală, platformelor colaborative (site-urile de socializare în rețea). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Deși peste un milion de IMM-uri europene utilizează servicii de intermediere online, platformele care oferă astfel de servicii sunt relativ puține. Această situație face, pe de o parte, ca IMM-urile să devină complet dependente de platformele online și de motoarele de căutare și, pe de altă parte, le conferă acestora din urmă puterea de a lua măsuri unilaterale, care aduc atingere intereselor legitime ale întreprinderilor și consumatorilor. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Potrivit unui alt studiu realizat de Comisia Europeană, aproape 50 % dintre întreprinderile europene care își desfășoară activitatea pe platformele online se confruntă cu probleme. În plus, în 38 % din cazuri, problemele legate de relațiile contractuale rămân nesoluționate, în timp ce 26 % dintre cazuri sunt soluționate, dar cu dificultăți (4). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În special consumatorii sunt indirect afectați de efectele limitării concurenței depline și loiale. Aceste efecte îmbracă diverse forme: de la lipsa transparenței în ierarhizarea bunurilor și serviciilor, până la lipsa posibilității de alegere cauzată de încrederea scăzută a întreprinderilor față de piața digitală. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Măsurile reparatorii pentru întreprinderi sunt limitate, inaccesibile și adesea ineficace. Nu este întâmplător faptul că marea majoritate a întreprinderilor se concentrează pe vânzarea online a produselor lor pe teritoriul național (93 %), în principal din cauza fragmentării legislative, care face ca soluționarea litigiilor transfrontaliere să fie îndelungată și dificilă (5). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Până în prezent, legislația europeană s-a concentrat pe definirea relațiilor dintre întreprinderi și consumatori în comerțul online (B2C), în timp ce raportul dintre întreprinderi și platformele online (B2B) nu a fost abordat niciodată cu hotărâre. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Din acest motiv, Comisia a inclus în propunerea sa de revizuire a strategiei privind piața unică digitală (6) o inițiativă ce vizează completarea legislației europene sub acest aspect, pentru a asigura condiții echitabile și transparență, evitând abuzurile favorizate de vidul juridic sau de fragmentarea cauzată de diferențele existente la nivelul legislațiilor naționale. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Sinteza propunerii Comisiei

| 3.1. | Propunerea vizează reglementarea serviciilor de intermediere oferite întreprinderilor de platformele online și motoarele de căutare. Aceasta include, de asemenea, serviciile de aplicații informatice online (app store) și serviciile online ale platformelor colaborative (site-uri de socializare în rețea). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Regulamentul se aplică tuturor furnizorilor de servicii de intermediere online (cu sediul în interiorul sau în afara UE), cu condiția ca furnizorii prin servicii de intermediere online sau furnizorii prin propriul site web de întreprindere să aibă sediul în UE și să-și ofere produsele sau serviciile consumatorilor europeni, cel puțin pentru o parte a tranzacției. În principal, consumatorii trebuie să se afle în UE, însă nu este necesar ca reședința sau cetățenia lor să fie europeană. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pentru a asigura echitatea și transparența, platformele trebuie să informeze întreprinderile în mod simplu și clar cu privire la termenii și condițiile contractului. Eventualele modificări trebuie comunicate cu minimum 15 zile înainte. În special, trebuie comunicate metodele de publicare a anunțurilor și criteriile de suspendare și încetare a serviciului. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Propunerea prevede, de asemenea, ca parametrii care determină ierarhizarea anunțurilor sau a site-urilor web să fie cunoscuți de întreprinderi, chiar și atunci când sunt cu plată. Orice tratament diferențiat care avantajează produse sau servicii oferite consumatorilor de către furnizorul de servicii sau de către furnizorii prin servicii de intermediere online pe care acesta îi controlează trebuie să fie specificat în termenii și condițiile contractului. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pentru a proteja mai bine drepturile întreprinderilor mici, Comisia prevede crearea de către furnizorii de servicii online a unui sistem intern de soluționare a reclamațiilor. Reclamațiile trebuie gestionate rapid și trebuie comunicate utilizatorilor în termeni lipsiți de ambiguitate. În plus, furnizorii vor avea obligația de a publica rapoarte periodice privind numărul, obiectul și termenul de soluționare a reclamațiilor, precum și deciziile adoptate. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Se prevede, de asemenea, un sistem de soluționare extrajudiciară a litigiilor. În acest fel, o întreprindere va putea recurge la un mediator indicat în prealabil de către furnizorul de servicii, în termenii și condițiile contractului. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Mediatorii trebuie să fie persoane imparțiale și independente. Furnizorii sunt încurajați să promoveze înființarea unor asociații de mediatori, în special pentru soluționarea litigiilor transfrontaliere. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Costurile de asigurare a conformității vor reveni în principal furnizorilor de servicii, în timp ce IMM-urile vor fi excluse (7). Măsurile menționate anterior nu împiedică recurgerea la acțiuni judiciare, ci vizează abordarea și soluționarea eficientă a litigiilor în anumite termene. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Noul cadru de reglementare va fi monitorizat. În acest scop, se prevede înființarea unui Observator al UE privind economia platformelor online (8), care va oferi sprijin Comisiei atât la analiza evoluției pieței digitale, cât și la evaluarea stadiului de punere în aplicare a regulamentului și a impactului acestuia. Rezultatele colectate vor contribui la definirea revizuirii propunerii de regulament, care va avea loc o dată la trei ani. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Propunerea stipulează dreptul organizațiilor reprezentative, al asociațiilor sau al organismelor publice de a introduce acțiuni în încetare în vederea încetării sau a interzicerii actelor de nerespectare a cerințelor prevăzute în regulament de către furnizorii de servicii de intermediere online. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Comisia invită furnizorii de servicii online și organizațiile lor reprezentative să elaboreze coduri de conduită pentru a contribui la aplicarea corectă a regulamentului, ținând seama în special de nevoile IMM-urilor. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE a fost unul dintre primii susținători ai evoluției digitale și ai proceselor economice și sociale legate de aceasta. Conștient de riscurile și posibilitățile legate de digitizare, Comitetul a încurajat dintotdeauna Comisia să stabilească un cadru sigur, clar, transparent și echitabil pentru piața unică digitală. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În conformitate cu avizele sale anterioare (9), CESE salută propunerea Comisiei privind promovarea echității și a transparenței serviciilor de intermediere online. Comitetul apreciază îndeosebi abordarea flexibilă a propunerii, deoarece aceasta va trebui să stabilească un cadru de referință clar pentru un sector în continuă schimbare, asigurând în același timp o concurență loială. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Comitetul consideră că această inițiativă este esențială pentru a proteja IMM-urile, deoarece ele sunt principalii utilizatori ai acestor servicii (10) și, de asemenea, pentru a crea un cadru legislativ care să garanteze o concurență loială și efectivă. De asemenea, este esențial ca IMM-urile să aibă posibilitatea de a-și spori la maximum șansele de creștere pe piața unică digitală, atât prin intermediul propriului site internet, cât și prin intermediul platformelor online. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În acest sens, este important să se rețină faptul că intrarea pe piața digitală este o provocare extrem de complexă pentru IMM-uri. În fapt, acestea trebuie să-și modifice sistemul de producție și distribuție, să dobândească noi abilități și competențe de specialitate, realizând investiții adecvate, fără de care ar fi excluse în mod automat de pe această piață, cu consecințe negative, inclusiv în ceea ce privește imaginea. Pentru aceasta, este necesar să se instituie instrumente suplimentare, inclusiv financiare, care să însoțească această tranziție. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE consideră că „clauzele privind paritatea prețului” (denumite și „clauzele clientului celui mai favorizat”) reprezintă în prezent un obstacol serios în calea dezvoltării unei concurențe loiale și deschise pe piața unică digitală. De fapt, aceste clauze obligă un furnizor prin servicii de intermediere online să își stabilească un tarif mai mic pe o anumită platformă online, atât în comparație cu alte platforme online, cât și cu propriul site internet. Acest lucru generează o distorsiune gravă pe piață, deoarece facilitează consolidarea unor platforme online existente (împiedicând dezvoltarea unor noi platforme), limitează oportunitățile consumatorilor de a avea acces la prețuri mai mici și leagă furnizorul prin servicii de intermediere online de platformă, fără a-și putea dezvolta propria rețea de distribuție directă cu consumatorii. La inițiativa autorităților competente în materie de concurență, această practică a fost deja interzisă în numeroase țări din UE (11), cu rezultate pozitive pentru funcționarea pieței și cu beneficii atât pentru întreprinderi, cât și pentru consumatori. Din aceste motive, CESE speră că aceste clauze vor fi în curând interzise în întreaga UE, eventual în temeiul regulamentului menționat mai sus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE subliniază că, până în prezent, o mare parte a pieței serviciilor de intermediere online se află în mâinile câtorva actori dominanți, dintre care mulți din afara Europei. Prin urmare, este important ca, în etapa de punere în aplicare a legislației, să se monitorizeze și să se asigure o concurență loială între platformele online, precum și posibilitatea pătrunderii pe piață a unor platforme noi, în principal europene. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE salută faptul că numeroasele cereri și recomandări formulate în avizele sale anterioare au fost incluse în regulament. Comitetul constată mai ales existența unor evidente analogii și a unei continuități în ceea ce privește transparența și claritatea termenilor și a condițiilor contractuale, explicarea parametrilor de ierarhizare și a oricăror tratamente diferențiate, definirea anumitor mecanisme de tratare a plângerilor și de soluționare, pe cale extrajudiciară, a litigiilor, responsabilizarea platformelor online (coduri de conduită) și monitorizarea procedurilor (12). În special, se subliniază faptul că eventualele tratamente diferențiate care avantajează produse sau servicii oferite (deseori cu plată) trebuie comunicate consumatorilor într-un mod clar și ușor de recunoscut. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Comitetul consideră că propunerea se încadrează perfect în cadrul legislativ mai amplu al pieței unice digitale, care este încă departe de a fi finalizat. Într-adevăr, Uniunea Europeană are niveluri de performanță inferioare celor ale principalilor concurenți de la nivel mondial în ceea ce privește numărul de utilizatori, de întreprinderi și de tranzacții online. Prin urmare, CESE invită Comisia și statele membre să depună eforturi suplimentare pentru a finaliza reglementarea întregului sector al comerțului electronic și, în sens mai larg, a e-democrației, astfel încât internetul și piața digitală să devină un loc sigur și generator de oportunități pentru toți. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Economia datelor reprezintă un element esențial al pieței digitale. În special, CESE consideră că proprietatea asupra datelor nu poate fi stabilită doar printr-un acord convenit prin contract între două părți. În plus, transparența informației prevăzută în propunerea care face obiectul avizului nu rezolvă o problemă esențială, legată de utilizarea acestor date după ce o entitate privată a intrat în posesia lor. Din aceste motive, CESE recomandă Comisiei să abordeze urgent această chestiune și să o reglementeze, în interesul principal al utilizatorilor și al conceptului în sine de economie a datelor (13). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | CESE consideră că piața unică digitală trebuie să asigure condiții de concurență echitabile pentru toți actorii economici implicați, atât din Europa, cât și din afara ei. Din acest motiv, Comitetul recomandă Comisiei să abordeze toate practicile comerciale neloiale, cum ar fi dumpingul fiscal digital, stabilind faptul că impozitul pe profit trebuie să fie plătit acolo unde are loc activitatea economică corespunzătoare (14) și să fie proporțional cu volumul real al activităților (15). Merită amintit, de exemplu, faptul că platforma „Airbnb” a plătit impozit, în Franța, în anul 2015, doar 69 de mii EUR, față de aproximativ 5 miliarde EUR în cazul întregului sector hotelier (16). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Comitetul consideră că este absolut esențială finalizarea rapidă a cadrului legislativ al întregului sector al comerțului electronic pentru a crea garanții și o protecție adecvată pentru toți actorii prezenți pe piața unică digitală (17). CESE consideră că este esențial, în primul rând, să se abordeze aspectele cele mai controversate ale dimensiunii sociale a digitizării, printre care salariile, contractele, condițiile și timpul de lucru ale persoanelor care lucrează pe platforme digitale (18) sau prestează servicii conexe (19). În acest scop, se recomandă activarea promptă a proceselor de dialog social european (20). De asemenea, având în vedere numărul tot mai mare de acte legislative care vizează reglementarea sectorului, se recomandă elaborarea unui „cod al drepturilor online ale cetățenilor” (21). |
| --- | --- |

4.11.

5.   Observații specifice

| 5.1. | CESE se pronunță în favoarea unei definiții extinse a conceptului de furnizori de servicii de intermediere online. Acest principiu este motivat de evoluția rapidă și imprevizibilă a internetului și a comerțului electronic. Din acest motiv, CESE consideră că este extrem de important să se reglementeze mai curând modalitățile și termenele de gestionare a acestor servicii digitale decât operatorii digitali care le furnizează, deoarece aceștia și-ar putea schimba cu rapiditate profilul sau funcțiile, ca urmare a dezvoltării rapide și imprevizibile a rețelei (22). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Comitetul consideră că propunerea care face obiectul examinării acoperă o lacună legislativă importantă și este esențială pentru remedierea fragmentării generate de legislațiile naționale, care, până în prezent, reprezintă una dintre principalele surse de criză în litigiile transfrontaliere. Comitetul consideră, de asemenea, că propunerea se încadrează în mod corect în cadrul de reglementare deja existent al pieței unice digitale și în puținele norme care reglementează în prezent, mai mult sau mai puțin direct, relațiile B2B. Cadrul juridic larg bazat pe valorile fundamentale ale UE pare să garanteze o marjă largă de manevră pentru instituțiile cărora le revine sarcina de a asigura respectarea normelor, asigurându-le o capacitate de intervenție eficace. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE pledează pentru publicarea de către furnizorii de servicii online a principalilor parametri pentru ierarhizarea anunțurilor și site-urilor web. Totuși, Comitetul subliniază că această inițiativă trebuie gestionată cu prudență, deoarece ar putea favoriza comiterea de fraude de către furnizorii prin servicii de intermediere online, în detrimentul altor întreprinderi și al consumatorilor, ceea ce ar duce la distorsiuni pe piață. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Mediatorii vor juca un rol-cheie în soluționarea pe cale extrajudiciară a litigiilor. CESE consideră că nu sunt complet clare caracteristicile mediatorilor și metoda de recrutare a acestora, subliniind diferențele dintre diferitele state membre și recomandând definirea unor criterii armonizate, care să le asigure independența. Comitetul propune să se analizeze posibilitatea creării unui registru profesional european, pentru a consolida încrederea furnizorilor prin servicii de intermediere online. În acest context, propune să se valorifice expertiza camerelor de comerț și activitățile pe care le-au desfășurat la nivel național. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | CESE salută introducerea unor măsuri în încetare în vederea protejării furnizorilor prin servicii de intermediere online. Acest instrument este esențial pentru depășirea „factorului teamă” care deseori frânează dezvoltarea întreprinderilor mici, în raport cu marile întreprinderi multinaționale din acest sector. În special, Comitetul consideră că mecanismele puse în aplicare pentru a lansa astfel de acțiuni sunt clare, simple și necostisitoare. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Observatorul va fi esențial pentru monitorizarea evoluției pieței digitale și pentru punerea în aplicare corectă și completă a acestui regulament. CESE consideră, în primul rând, că experții trebuie selectați cu o atenție deosebită, asigurându-se independența și imparțialitatea lor. De asemenea, CESE își propune să sprijine activitatea grupului de experți punându-i la dispoziție un delegat cu statut de observator, pentru a contribui la luarea în considerare a viziunii societății civile organizate (23). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Deși instrumentul regulamentului, însoțit de un sistem armonizat de sancțiuni, este considerat mai adecvat, CESE salută invitația adresată furnizorilor de servicii online de a elabora coduri de conduită pentru a asigura punerea în aplicare completă și corectă a legislației. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Comitetul subliniază că, în prezent, există, în special în Statele Unite, practici comerciale ale unor mari platforme, care vizează scoaterea de pe piață a altor actori, cum ar fi expedierile gratuite, în detrimentul întreprinderilor de livrare a coletelor. Pe termen mediu, astfel de practici ar putea genera situații de oligopol, care ar afecta întreprinderile și consumatorii. Din acest motiv, CESE invită Comisia să monitorizeze cu atenție aceste procese. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | CESE consideră că propunerea va avea efecte indirecte foarte importante atât asupra consumatorilor, oferindu-le o gamă mai largă de produse și sporind concurența între întreprinderi, cât și asupra ocupării forței de muncă, prin creșterea numărului de întreprinderi active pe piața digitală. În acest scop, este important ca și platformele digitale mici (de exemplu platformele de cooperare) să își poată găsi o nișă proprie pe piața online. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | CESE își reiterează apelul adresat Comisiei Europene și statelor membre de a sprijini procesele de inovare digitală prin strategii adecvate de alfabetizare digitală, însoțite de programe de educație și de formare orientate, destinate în principal copiilor și persoanelor vulnerabile (24). În plus, pentru a spori gradul de conștientizare al furnizorilor prin servicii de intermediere online, este esențial să fie implicate organizațiile profesionale din domeniu, pentru a le sensibiliza cu privire la aceste probleme și pentru a sprijini activitățile specifice de formare, acordând o atenție deosebită IMM-urilor, pentru a valorifica pe deplin oportunitățile oferite de piața unică digitală. |
| --- | --- |

5.10.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Raportul privind comerțul electronic în Europa, 2017.

1

(2)  Eurostat, Statistici privind economia și societatea digitală – întreprinderi, 2018.

2

(3)  Eurostat, Vânzările online ale întreprinderilor din UE, 2018.

3

(4)  europa.eu/rapid/press-release_IP-18-3372_en.pdf

4

(5)  Eurostat, Statistici privind comerțul electronic, 2017.

5

(6)  COM(2017) 228 final.

6

(7)  Recomandarea 2003/361/CE.

7

(8)  Observatorul va fi înființat în conformitate cu Decizia C(2018) 2393 a Comisiei. Acesta va fi constituit din 10-15 experți independenți, selectați prin concurs public. Experții vor rămâne în funcție timp de doi ani și vor îndeplini această sarcină în mod gratuit.

8

(9)  JO C 75, 10.3.2017, p. 119; JO C 81, 2.3.2018, p. 102; JO C 12, 15.1.2015, p. 1 și JO C 271, 19.9.2013, p. 61

9

(10)  JO C 389, 21.10.2016, p. 50

10

(11)  Germania, Franța, Italia, Suedia, Belgia, Austria.

11

(12)  JO C 75, 10.3.2017, p. 119; JO C 81, 2.3.2018, p. 102

12

(13)  JO C 345, 13.10.2017, p. 130; JO C 345, 13.10.2017, p. 138

13

(14)  JO C 75, 10.3.2017, p. 119

14

(15)  JO C 367, 10.10.2018, p. 73

15

(16)  http://www.lastampa.it/2016/08/11/esteri/airbnb-in-francia-riscoppia-il-caso-tasse-KfgawDjefZxFdSNydZs8XP/pagina.html

16

(17)  INT/845, Inteligența artificială/impactul asupra muncii, Salis-Madinier și Samm, 2018 (a se vedea pag 1 din prezentul Jurnal Oficial).

17

(18)  JO C 125, 21.4.2017, p. 10

18

(19)  JO C 75, 10.3.2017, p. 119

19

(20)  JO C 434, 15.12.2017, p. 30

20

(21)  JO C 271, 19.9.2013, p 127

21

(22)  JO C 75, 10.3.2017, p. 119

22

(23)  Decizia C(2018) 2393 a Comisiei, articolul 10.

23

(24)  JO C 173, 31.5.2017, p. 45; JO C 173, 31.5.2017, p. 1

24

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/183 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/183

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Combaterea dezinformării online: o abordare europeană”

[COM(2018) 236 final]

(2018/C 440/32)

| Raportor: | Martin SIECKER |
| --- | --- |

Raportor:

Martin SIECKER

| Sesizare | Comisia Europeană, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din TFUE |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 6.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 121/16/34 |

Sesizare

Comisia Europeană, 18.6.2018

Temei juridic

Articolul 304 din TFUE

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

6.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

121/16/34

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În UE, libertatea de informare și libertatea de exprimare sunt inviolabile, însă sunt utilizate și în sensul invalidării principiilor Uniunii, cu scopul de a face imposibilă dezbaterea și gândirea critică, devenind, din instrument de informare sau de persuasiune, o armă. Dezinformarea este utilizată ca o formă extremă de abuz al mass-mediei, cu scopul de a influența procesele sociale și politice, fiind deosebit de puternică atunci când este finanțată de către guverne și utilizată în relațiile internaționale. Cazuri grave sunt în prezent (printre multe altele) dezinformarea sponsorizată de statul rus, campania Brexit, care nu poate fi clasificată altfel decât ca un atac frontal îndreptat împotriva UE, precum și intervențiile în alegerile din SUA. Toate aceste acțiuni de destabilizare suscită preocupări majore pentru societatea civilă europeană. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În prezent se utilizează o gamă largă de instrumente și metode atât pentru a submina valorile europene și acțiunile externe ale UE, cât și pentru a dezvolta și provoca atitudini naționaliste și separatiste, pentru a-i manipula pe cetățeni și pentru a interveni direct în politica internă a unor țări suverane și a UE, în ansamblu. În plus se poate constata o influență din ce în ce mai mare a capacității de ofensivă cibernetică și o militarizare sporită a tehnologiilor pentru punerea în aplicare a unor obiective politice. Impactul unor astfel de acțiuni este deseori subestimat (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE este de acord cu apelul Comisiei la o mai mare responsabilitate din partea platformelor de comunicare socială. Cu toate acestea, în pofida faptului că, în ultimii ani, specialiștii europeni au elaborat o serie de studii și de documente de politică, comunicarea nu conține măsuri practice obligatorii pentru a asigura acest lucru. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În baza studiilor disponibile, UE ar trebui să asigure și să continue cercetările privind impactul dezinformării în Europa, inclusiv prin monitorizarea rezilienței cetățenilor europeni față de dezinformare în cadrul unor viitoare sondaje Eurobarometru, care ar trebui nu numai să includă date generice despre știrile false, ci și să stabilească situația reală a imunității europenilor față de dezinformare. Lipsa unui sentiment de urgență și a ambiției din partea Comisiei face să nu fie abordate unele aspecte fundamentale, cum ar fi schemele de sprijin pentru mass-media tradițională, cu scopul de a garanta dreptul fundamental al cetățenilor la informații de calitate și de încredere, investigarea fezabilității înființării de parteneriate public-privat pentru a crea platforme online cu plată care să ofere servicii online sigure și accesibile, explorarea posibilităților de a crea mai multă transparență în legătură cu algoritmii ce stau la baza acestor sisteme online și cu supravegherea lor, precum și analizarea posibilității de a sparge anumite monopoluri, pentru a restabili condiții de concurență echitabile și a preveni astfel corupția progresivă a societății. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE regretă că nici în comunicare și nici în raportul grupului de experți la nivel înalt, Rusia nu este menționată ca sursă principală de dezinformare ostilă împotriva UE. Cu toate acestea, primul pas în rezolvarea oricărei probleme este să se recunoască faptul că există o problemă. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În baza rezoluției Parlamentului European din 15 iunie 2017 referitoare la platformele online și piața unică digitală (2), Comisia face trimitere la solicitările CESE privind punerea în aplicare corespunzătoare a reglementărilor juridice în vigoare referitoare la platformele online. În plus, CESE invită Comisia să finalizeze procesul de dezbatere privind regimul răspunderii juridice pentru platformele online și să pună în aplicare o reglementare specifică a platformelor online din punctul de vedere al definiției și al caracterului lor. Platformele online și rețelele sociale ar trebui să își ia angajamentul de a adopta astfel de măsuri pentru a garanta transparența, explicând modul în care algoritmii selectează știrile propuse, și să fie încurajate să ia măsuri eficiente pentru a îmbunătăți vizibilitatea știrilor verificate și de încredere și pentru a facilita accesul utilizatorilor la acestea. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Una dintre problemele legate de dezinformare constă în faptul că este imposibil să se verifice identitatea surselor de răspândire a dezinformării pe internet. Operarea în spațiul cibernetic cu o identitate falsă este prea facilă – și, în general, exact așa procedează persoanele care acționează în mediul online în scopuri răuvoitoare. Comisia prezintă mai multe propuneri, care figurează în Comunicarea sa comună privind securitatea cibernetică, publicată în septembrie 2017. Problema este că aceste propuneri nu sunt obligatorii. Dacă dorim într-adevăr să obținem rezultate concrete în lupta împotriva dezinformării, ar trebui să existe măsuri mai stricte în ceea ce privește identificarea utilizatorilor în momentul în care operează în mod proactiv pe internet. În definitiv, așa funcționează mass-media de calitate, în conformitate cu Codul de la Bordeaux din 1954, care a fost elaborat de Federația Internațională a Jurnaliștilor și care stabilește principii foarte clare și stricte cu privire la modalitatea de a lucra cu sursele. Denumirile și adresele surselor trebuie să fie întotdeauna cunoscute de personalul editorial. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE este de acord cu Comisia în ceea ce privește faptul că verificatorii veridicității informațiilor ar trebui să conlucreze îndeaproape. Există deja rețele similare, inclusiv una aflată sub egida grupului operativ East Stratcom. Problema este că aceste rețele au nevoie de o finanțare suficientă, un element care, în prezent, lipsește. CESE invită Comisia și statele membre să sprijine pe deplin eforturile Grupului operativ East Stratcom. Acest sprijin ar trebui să includă nu numai un buget adecvat, ci și participarea activă a tuturor statelor membre în cadrul activității grupului operativ, prin detașarea unor experți în cadrul Grupului operativ East Stratcom și înființarea unor puncte de contact. Site-ul care prezintă rezultatele eforturilor acestui grup operativ (3) ar trebui să facă obiectul unor acțiuni de comunicare mai proactive, pentru a sensibiliza publicul din UE cu privire la amenințări. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Sinteza Comunicării Comisiei

| 2.1. | Un ecosistem informațional performant, liber și pluralist, bazat pe standarde profesionale ridicate, este indispensabil pentru o dezbatere democratică sănătoasă. Comisia este atentă la amenințările reprezentate de dezinformare pentru societățile noastre deschise și democratice. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Comisia intenționează să prezinte o abordare globală menită să răspundă acestor amenințări grave prin promovarea unor ecosisteme digitale (4) bazate pe transparență, prin privilegierea informațiilor de înaltă calitate, prin responsabilizarea cetățenilor împotriva dezinformării, precum și prin protejarea democrațiilor și proceselor noastre de elaborare a politicilor. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Comisia invită toate părțile interesate să își intensifice în mod semnificativ eforturile pentru a aborda în mod adecvat problema dezinformării și consideră că, dacă sunt puse în aplicare în mod eficace, acțiunile propuse vor contribui în mod substanțial la contracararea dezinformării online. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Comisia identifică trei cauze principale ale problemei (crearea de dezinformare, amplificarea prin platformele de socializare și alte media online, diseminarea de către utilizatorii platformelor online) și prezintă o serie de propuneri pentru a o soluționa, în cinci domenii de politică:






  — | crearea unui ecosistem online mai transparent, mai demn de încredere și mai responsabil; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

crearea unui ecosistem online mai transparent, mai demn de încredere și mai responsabil;

| — | procese electorale securizate și reziliente; |
| --- | --- |

—

procese electorale securizate și reziliente;

| — | stimularea educației, inclusiv în domeniul mass-mediei; |
| --- | --- |

—

stimularea educației, inclusiv în domeniul mass-mediei;

| — | sprijinirea jurnalismului de calitate, ca element esențial al unei societăți democratice; |
| --- | --- |

—

sprijinirea jurnalismului de calitate, ca element esențial al unei societăți democratice;

| — | contracararea amenințărilor interne și externe de dezinformare prin comunicare strategică. |
| --- | --- |

—

contracararea amenințărilor interne și externe de dezinformare prin comunicare strategică.

3.   Observații generale

| 3.1. | Creșterea dezinformării organizate din partea mai multor actori statali și nestatali reprezintă o amenințare reală la adresa democrației. Printre aceste forțe destabilizatoare se numără guverne ale unor națiuni mai mari decât orice stat membru al UE. Uniunea este partenerul cu care ar trebui să se lucreze pentru contracararea acestei amenințări, deoarece, spre deosebire de statele membre luate individual, ea dispune de masa critică și de resursele necesare, situându-se astfel într-o poziție unică pentru a dezvolta și a implementa strategii și politici care să abordeze această chestiune complexă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Buna funcționare a democrației depinde de posibilitatea oferită cetățenilor de a fi bine informați, pentru a putea face alegeri în cunoștință de cauză, bazate pe date fiabile și opinii demne de încredere. Elementul fundamental necesar în acest sens este un sistem de întreprinderi de mass-media independente, fiabile și transparente, în cadrul căruia organismele publice de radio și televiziune să ocupe o poziție specială și care să angajeze un număr considerabil de profesioniști pentru a colecta, a verifica, a evalua, a analiza și a interpreta sursele de știri, astfel încât să asigure un anumit nivel de calitate și seriozitate a relatărilor publicate. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Se poate face o distincție între știrile false și dezinformare. Știri false au existat de-a lungul întregii istorii: acesta este un termen general, care se referă la zvonuri, propagandă de război, discursuri de incitare la ură, crearea de senzație, minciuni, folosirea selectivă a faptelor etc. Inventarea tiparului în secolul al XV-lea a facilitat distribuirea de știri (false) la o scară mai largă, aria sa geografică extinzându-se și mai mult după introducerea timbrului poștal, în 1840. Tehnologiile digitale și internetul au spulberat ultimele obstacole din calea difuzării de informații. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dezinformarea este definită ca o serie de informații al căror caracter fals sau înșelător poate fi verificat, care sunt create, prezentate și diseminate pentru a obține un câștig economic sau pentru a induce publicul în eroare în mod deliberat, care pot dăuna proceselor democratice și pot influența alegerile și reprezintă o amenințare gravă pentru societate (5). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Există trei componente ale lanțului de dezinformare: cei care generează informația falsă, cei care o consumă și platformele online, care, prin facilitarea distribuției, joacă un rol major în întregul proces.
  Cei care o creează (guverne, instituții religioase, conglomerate comerciale, partide politice, organizații ideologice, printre altele) o fac din diverse motive (pentru a influența și a manipula opinia publică, pentru a-și confirma presupusa superioritate, pentru a obține un câștig sau a-l spori, pentru a dobândi putere, pentru a crea ură, pentru a justifica excluziunea etc.).
  Cei care o distribuie (în special platformele online, dar și mass-media tradiționale) au diferite motive, inclusiv beneficii financiare sau manipularea deliberată.
  Cei care o consumă (utilizatorii de internet) nu sunt întotdeauna suficient de critici în calitate de consumatori și pot fi ulterior manipulați în mod deliberat de către platformele online. Companiile de intermediere din domeniul tehnologiei, cum ar fi Twitter, Google și Facebook (pentru a menționa doar câteva) facilitează schimbul nelimitat și necontrolat al conținuturilor pe platformele lor online, în schimbul colectării de date cu caracter personal, ceea ce permite acestor platforme să genereze profituri enorme, prin campanii de publicitate orientate cu maximă precizie, întrucât transmit mesaje comerciale personalizate unor grupuri-țintă foarte clar definite. Lipsa de cunoștințe a consumatorilor în materie de autoprotecție digitală contribuie la agravarea problemei. |
| --- | --- |

3.5.

Cei care o creează (guverne, instituții religioase, conglomerate comerciale, partide politice, organizații ideologice, printre altele) o fac din diverse motive (pentru a influența și a manipula opinia publică, pentru a-și confirma presupusa superioritate, pentru a obține un câștig sau a-l spori, pentru a dobândi putere, pentru a crea ură, pentru a justifica excluziunea etc.).

Cei care o distribuie (în special platformele online, dar și mass-media tradiționale) au diferite motive, inclusiv beneficii financiare sau manipularea deliberată.

Cei care o consumă (utilizatorii de internet) nu sunt întotdeauna suficient de critici în calitate de consumatori și pot fi ulterior manipulați în mod deliberat de către platformele online. Companiile de intermediere din domeniul tehnologiei, cum ar fi Twitter, Google și Facebook (pentru a menționa doar câteva) facilitează schimbul nelimitat și necontrolat al conținuturilor pe platformele lor online, în schimbul colectării de date cu caracter personal, ceea ce permite acestor platforme să genereze profituri enorme, prin campanii de publicitate orientate cu maximă precizie, întrucât transmit mesaje comerciale personalizate unor grupuri-țintă foarte clar definite. Lipsa de cunoștințe a consumatorilor în materie de autoprotecție digitală contribuie la agravarea problemei.

| 3.6. | Companiilor menționate le revine o responsabilitate comună, deoarece joacă un rol primordial în acest proces. Ele nu se consideră a fi editori, ci „doar” platforme online care distribuie informații și alte conținuturi create de mass-media existentă, fără să trebuiască să-și asume cheltuielile legate de crearea de conținut aferente unui personal cu rol editorial. Conținuturile sunt distribuite din alte surse, fără ca materialele pe care le publică să fie verificate, evaluate, analizate și interpretate. „Google nu este «doar» o platformă. El adaptează, conturează și distorsionează modul în care vedem lumea”, a fost una dintre concluziile articolului intitulat „Marea înșelăciune a Brexitului: cum ne-a fost deturnată democrația”, publicat de The Guardian, care a analizat modul în care o „operațiune dubioasă, la nivel mondial, care a implicat [...] forțele disparate ale campaniei Leave, a influențat rezultatul referendumului privind apartenența la UE”. Întrucât dezinformarea și știrile fiabile sunt prezentate în mod nediferențiat, utilizatorilor le este greu să facă distincție între ele. Astfel, companiile din domeniul tehnologiei ar trebui să acorde prioritate procesului de transparentizare a regulilor și datelor utilizate. De o importanță deosebită este gradul de transparență a legăturilor dintre politicile în materie de venituri din publicitate ale platformelor și diseminarea dezinformării. (În această privință, negocierile actuale privind Codul de bune practici privind dezinformarea, care ar fi trebuit să fie publicat până la sfârșitul lunii iulie 2018, trebuie monitorizate îndeaproape.) |
| --- | --- |

3.6.

4.   Observații specifice

| 4.1. | În ciuda diversității mesajelor, canalelor, instrumentelor, nivelurilor, gradului de ambiție și obiectivelor tactice, în ciuda adaptabilității sale rapide, obiectivul strategic al campaniilor de dezinformare constă în subminarea democrației liberale, pentru a inocula și amplifica neîncrederea în sursele de informații credibile, în direcția geopolitică urmată de fiecare stat și în activitatea organizațiilor interguvernamentale. Dezinformarea este utilizată pentru a exploata și a amplifica diviziunile dintre diferitele grupuri socioeconomice după criteriul apartenenței la o națiune sau rasă, după venit, vârstă, nivel de educație și ocupație. În afară de formele ușor recognoscibile, cum ar fi organele de presă, utilizarea platformelor online, e-mailurile colective etc., ea se manifestă și prin diferite alte forme, cum ar fi agenții de relații cu publicul, lobbyiști, grupuri de reflecție, organizații neguvernamentale, persoane cu influență, partide politice, comunități de experți, activități culturale și mișcări de extremă dreaptă și extremă stângă, care, sunt plătite pentru aceste activități prin intermediul unor trusturi publice „independente”, conturi off-shore etc. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Guvernul Rusiei folosește o gamă largă de mijloace și instrumente pentru campaniile sale de dezinformare, așa cum au arătat deja Parlamentul European (6), Comisia Europeană (7) și Consiliul European (8). Aceste campanii de dezinformare ar trebui să fie tratate cu cea mai mare seriozitate. Ele fac parte din doctrina militară a Rusiei și sunt acceptate de conducerea superioară a celor mai importante trusturi mass-media de stat din această țară. Aceste campanii sunt îndreptate în mod direct împotriva democrației liberale, a statului de drept și a drepturilor omului, urmărind reducerea la tăcere a acelor instituții, organizații interguvernamentale, politicieni și persoane care le apără (9). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Trăim într-o epocă caracterizată de relații politice și democratice puternic polarizate. Potrivit unor grupuri de reflecție precum Freedom House, Economist Intelligence Unit și altele, democrația a fost supusă unei presiuni tot mai mari, începând cu criza economică mondială din 2008. Una dintre consecințe este apariția unui nou tip de conducere politică, cu un profil care reprezintă o ruptură cu tradiția democratică așa cum a fost ea construită în Europa ultimilor 70 de ani. În locul unei conduceri liberale, alese în mod democratic, întâlnim tot mai des „oameni puternici”, în legătură cu care există serioase întrebări în ce privește integritatea proceselor în urma cărora au fost aleși. Ne obișnuiserăm cu acest model de leadership în țări aflate în afara sferei de influență a UE, de exemplu în Rusia și China. Dar cu reprezentanți aleși precum Trump sau Erdogan, sau „democrați neliberali” în state membre ale UE – care, cu toții, au devenit celebri ca urmare a preferinței lor pentru dezinformare, a disprețului față de democrație și a raportării lor vicioase la statul de drept – fenomenul se amplifică și se apropie înspăimântător. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | O democrație performantă depinde de numărul cetățenilor bine informați, care fac alegeri în cunoștință de cauză, pe baza unor date fiabile și a unor opinii demne de încredere, dar „fiabilitatea” și „încrederea” sunt concepte care nu mai sunt de la sine înțelese în societatea noastră de astăzi. În acest tip de climat social deosebit de polarizat, dispunând de o abundență de informații, oamenii sunt foarte vulnerabili la dezinformare, fapt care face relativ ușoară manipularea comportamentului lor. Am fost martori la astfel de operațiuni destabilizatoare cu rate ridicate de succes la alegerile generale din diferite state membre și, de asemenea, la alte evenimente, cum ar fi campania Brexit, campaniile de dezinformare cu privire la atacurile asupra Crimeei și Ucrainei și atacul din 2014, cu o rachetă militară rusă de tip BUK, asupra zborului MH 17 aparținând companiei Malaysian Airlines, în care toți cei 298 de pasageri și membri ai echipajului au fost uciși. Comisia este încurajată să caute modalități mai proactive pentru a educa publicul cu privire la amenințările pe care le reprezintă campaniile de dezinformare, atacurile cibernetice și impactul general al influenței străine exercitate asupra societății. De exemplu, urmărind evoluțiile recente din alte țări, Comisia ar trebui să le ofere cetățenilor informații accesibile și atractive despre chestiunile urgente în materie de securitate cibernetică, care să includă recomandări și bune practici referitoare la cele mai bune modalități de a-și proteja mediul digital cotidian. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE este de acord cu Comisia că, având în vedere complexitatea problemei și ritmul rapid al dezvoltării în mediul digital, orice răspuns politic ar trebui să fie cuprinzător, să evalueze continuu fenomenul de dezinformare și să ajusteze obiectivele politicii în funcție de evoluția acestuia. Nu există o singură soluție pentru toate provocările, însă lipsa de reacție nu reprezintă o opțiune. Propunerile Comisiei reprezintă un pas în direcția corectă, dar trebuie să facem și mai mult și să luăm măsuri și mai bune. Transparența, diversitatea, credibilitatea și incluziunea ar trebui să îndrume acțiunile de combatere a dezinformării, protejând în același timp libertatea de exprimare și alte drepturi fundamentale. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Rusia pare să fie deosebit de activă în domeniul dezinformării și al războiului hibrid împotriva Occidentului, mai ales împotriva UE. Pentru a contracara acest lucru, avem urgent nevoie de un ecosistem online mai transparent, mai demn de încredere și mai responsabil. CESE recomandă utilizarea Manualului de la Praga, un studiu finanțat de Ministerul Afacerilor Externe din Țările de Jos și Fondul Internațional Vișegrad, care oferă o imagine clară a subversiunii ostile rusești în UE și a amenințării la adresa democrației pe care o reprezintă aceasta. Cu toate că există state membre care încă mai pun la îndoială existența unei astfel de amenințări sau care chiar contribuie la răspândirea sa, studiul arată foarte clar că este absolut necesar ca UE să ia măsuri. Studiul vine cu propuneri concrete privind modul de elaborare și de implementare a strategiilor împotriva influențelor ostile și subversive. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Din punct de vedere moral, rolul platformelor online a fost unul discutabil în ceea ce privește dezinformarea. Într-o perioadă relativ scurtă, aceste platforme au dezvoltat, în fond, un tip de funcție de utilitate publică similară cu cea a companiilor de telefonie, a radiodifuzorilor și a ziarelor din trecut. Pentru a beneficia „gratuit” de serviciile lor, utilizatorii platformelor online „plătesc” cu datele lor personale, care permit acestor platforme să vândă o cantitate enormă de publicitate orientată cu maximă precizie, așa cum a arătat cazul Cambridge Analytica. Acest model de venituri pervertit (în ceea ce privește protecția vieții private) este prea profitabil pentru ca aceste platforme să renunțe la el în mod voluntar. Au existat voci care au sugerat că platforme precum Facebook ar trebui să ofere și un serviciu credibil și performant asemănător platformei Facebook, pentru care utilizatorii să plătească o sumă accesibilă în schimbul garanției că le este respectată viața privată. Se ridică problema dacă utilizatorii potențiali mai au încă suficientă încredere în credibilitatea și integritatea portalurilor precum Facebook, având în vedere modul în care compania din spatele ei și-a justificat comportamentul în fața Senatului SUA. Pentru a crește încrederea publicului în platformele online și a proteja cetățenii împotriva acestei forme de abuz, inclusiv împotriva utilizării abuzive și partajării datelor cu caracter personal, aceste platforme trebuie să fie reglementate, astfel cum s-a arătat în Codul de conduită privind combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură în mediul online, din 2016, în RGPD sau în directivele privind securitatea rețelelor și a informațiilor. Cu toate acestea, autoreglementarea, în forma propusă de Comisie, reprezintă doar un prim pas în acest sens și ar trebui să fie însoțită de alte măsuri luate de către Comisie. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Andrew Keen, antreprenor și scriitor din Marea Britanie, care este cunoscut ca „Anticristul internetului”, a publicat patru cărți deosebit de critice cu privire la dezvoltarea internetului. El nu este împotriva internetului sau a rețelelor de socializare, dar consideră că activitățile marilor societăți din sectorul tehnologiei, care urmăresc să colecteze informații sensibile despre persoane, reprezintă chintesența problemei. Protecția vieții private este un bun prețios, întrucât prin ea se definește cine suntem. Modelul de afaceri așa-numit gratuit – unde nu se plătește cu bani, ci cu renunțarea la datele noastre private – ne va distruge viața privată. Keen face o paralelă cu secolul al XIX-lea, când revoluția industrială a generat schimbări la o scară care poate fi comparată cu amploarea modificărilor cauzate în momentul de față de revoluția digitală. Când o schimbare este definită ca o revoluție, atunci, de regulă, vine însoțită de probleme grave. În secolul al XIX-lea am reușit să soluționăm aceste probleme cu ajutorul unor instrumente precum inovarea, reglementarea, opțiunile consumatorilor, acțiunile civile și educația. Mesajul lui Keen este următorul: inteligența umană – nu însă și cea artificială – poate repeta această experiență; trebuie să utilizăm toate resursele pe care le-am utilizat pentru a limita efectele revoluției anterioare, pentru a ne asigura că vom controla revoluția digitală și pentru a nu-i permite să ne domine. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | În baza studiilor disponibile, UE ar trebui să asigure și să continue cercetările privind impactul dezinformării în Europa, inclusiv prin monitorizarea rezilienței cetățenilor europeni față de dezinformare în cadrul unor viitoare sondaje Eurobarometru, care ar trebui nu numai să includă date generice despre știrile false, ci și să stabilească situația reală a imunității europenilor față de dezinformare. Lipsa unui sentiment de urgență și a ambiției din partea Comisiei face să nu fie abordate unele aspecte fundamentale, cum ar fi schemele de sprijin pentru mass-media tradițională, cu scopul de a garanta dreptul fundamental al cetățenilor la informații de calitate și de încredere, investigarea fezabilității înființării de parteneriate public-privat pentru a crea platforme online cu plată care să ofere servicii online sigure și accesibile, explorarea posibilităților de a crea mai multă transparență în legătură cu algoritmii ce stau la baza acestor sisteme online și cu supravegherea lor, precum și analizarea posibilității de a sparge anumite monopoluri, pentru a restabili condiții de concurență echitabile și a preveni astfel corupția progresivă a societății. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Ar merita, de exemplu, să se ia în considerare posibilitatea de a crea o platformă online bazată pe un parteneriat public-privat care să garanteze protecția vieții private a utilizatorilor. O platformă europeană de acest tip, în care Comisia să fie partener public și cofinanțator, ar putea fi o propunere foarte atractivă și promițătoare, ca alternativă la mașina de manipulat a lui Mark Zuckerberg și la alte monopoluri private și comerciale mari din SUA și China. O astfel de platformă ar trebui să garanteze respectarea vieții private a utilizatorilor săi. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Într-o economie de piață există un preț pentru orice, dar, cu o astfel de alternativă, plata s-ar efectua cu bani, și nu cu datele personale. Cea mai mare parte a bugetului necesar pentru acest serviciu semi-public ar putea fi finanțat din banii proveniți din impozite, așa cum este cazul cu toate serviciile publice. Pentru a acoperi restul de buget necesar, utilizatorii ar trebui să plătească o sumă relativ mică de bani pentru a-și proteja viața privată împotriva apetitului insațiabil de date personale al actualelor platforme „sociale”. Dacă UE și guvernele naționale ale statelor membre ar declara oficial că o astfel de platformă este partenerul lor preferat și ar utiliza-o ca alternativă la actualii devoratori și prădători de date personale, ea ar beneficia de economia de scară necesară pentru a avea șansa de a concura cu actualii jucători de pe piață. UE ar putea, de asemenea, să utilizeze motoarele de căutare existente, care garantează protecția absolută a vieții private, să le considere ca parteneri preferați și să le instaleze ca aplicații implicite pe toate computerele utilizate de instituțiile UE, cu recomandarea ca ele să fie utilizate ca aplicații implicite și în cadrul instituțiilor guvernamentale din statele membre. De asemenea, Comisia ar putea să joace un rol mai proactiv, analizând posibilitățile de reglementare legate de algoritmi și de spargerea monopolurilor. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Deși nu rezolvă problema, verificarea factuală este deosebit de importantă. Ea reprezintă primul pas către înțelegerea, expunerea și analizarea dezinformării, etapă necesară înainte de a putea fi concepute noi contramăsuri. De asemenea, este nevoie de un efort susținut pentru a atrage atenția unui public mai larg, deoarece nu toată lumea folosește platforme de comunicare socială sau chiar internetul. Locuitorii regiunilor îndepărtate pot fi deosebit de greu de informat. Vizibilitatea în mass-media este importantă. Televiziunea este în continuare cea mai răspândită sursă de informare a oamenilor, iar programele obișnuite în care sunt explicate cazurile de dezinformare în limbile naționale pot contribui în mod semnificativ la conștientizarea publică a problemei. Este important ca procesul de verificare factuală să fie realizat de profesioniști, pentru a evita greșelile care au marcat recent prima încercare a Comisiei. Printr-o cooperare cu editurile și organizațiile media ai căror jurnaliști sunt implicați în verificarea factuală, astfel de probleme pot fi prevenite. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Una dintre problemele legate de dezinformare constă în faptul că este imposibil să se verifice identitatea surselor de răspândire a dezinformării pe internet. Operarea în spațiul cibernetic cu o identitate falsă este prea facilă – și, în general, exact așa procedează persoanele care acționează în mediul online în scopuri răuvoitoare. Comisia prezintă mai multe propuneri, care figurează în Comunicarea sa comună privind securitatea cibernetică, publicată în septembrie 2017. Problema este că aceste propuneri nu sunt obligatorii: utilizatorii ar putea alege să se conecteze pe platforme online doar cu persoane care s-au identificat; Comisia va promova utilizarea sistemelor online voluntare, care permit identificarea furnizorilor de informații etc. Bineînțeles, există un potențial conflict de interese între protecția vieții private și controlul deplin, motiv pentru care păstrarea anonimatului în momentul navigării pe internet în mod pasiv ar trebui să fie posibilă. Cu toate acestea, dacă dorim într-adevăr să obținem rezultate concrete în lupta împotriva dezinformării, ar trebui să existe măsuri mai stricte în ceea ce privește identificarea utilizatorilor în momentul în care operează în mod proactiv pe internet. În definitiv, așa funcționează mass-media de calitate, în conformitate cu Codul de la Bordeaux din 1954, care a fost elaborat de Federația Internațională a Jurnaliștilor și care stabilește principii foarte clare și stricte cu privire la modalitatea de a lucra cu sursele. Există uneori motive întemeiate pentru care agențiile tradiționale de știri de calitate publică știri cu surse anonime, însă ele includ întotdeauna precizarea că numele și adresa sursei sunt cunoscute de colectivul de redacție. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Tehnologiile nu sunt nici „bune”, nici „rele”, ci neutre. Ele pot fi folosite în scopuri bune sau rele, dar acest lucru depinde de alegerile pe care le fac oamenii care le utilizează. Tehnologiile noi, emergente, cum ar fi cele utilizate în prezent în domeniul dezinformării, au, de asemenea, potențialul de a juca un rol esențial în combaterea dezinformării. Prin urmare, CESE salută intenția Comisiei de a utiliza pe deplin programul de lucru Orizont 2020 și succesorul acestuia, programul Orizont Europa, pentru a mobiliza cercetarea și tehnologii precum inteligența artificială, blockchain și algoritmii, pentru a identifica mai bine sursele, a valida fiabilitatea informațiilor și a evalua, pe viitor, calitatea și acuratețea surselor de date. Cu toate acestea, o analiză detaliată a altor posibilități de finanțare pentru combaterea dezinformării este esențială, dat fiind că majoritatea inițiativelor nu pot solicita finanțare din programele Orizont. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Procesele electorale sigure și rezistente stau la baza democrației în UE, însă securitatea și reziliența acestor procese nu mai sunt garantate. În ultimii ani, au fost detectate tactici de manipulare și dezinformare online în timpul alegerilor în cel puțin 18 țări, iar tactica dezinformării a contribuit la scăderea globală a libertății internetului pentru al șaptelea an consecutiv. CESE salută inițiativele pe care le-a întreprins Comisia pentru a stabili care sunt bunele practici privind identificarea, atenuarea și gestionarea riscurilor la adresa procesului electoral, generate de atacurile cibernetice și dezinformare, în vederea alegerilor pentru Parlamentul European din 2019. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Educația în domeniul mass-mediei, competențele digitale și educația civică sunt elemente esențiale pentru creșterea rezilienței societății, având în vedere în special faptul că tinerii, care au o prezență ridicată pe platformele online, sunt foarte receptivi la dezinformare. Politica în domeniul educației este o responsabilitate guvernamentală și, prin urmare, organizarea acestor tipuri de educație la toate nivelurile sistemelor naționale de învățământ și formarea cadrelor didactice pe această temă este o sarcină care ține de competența guvernelor naționale. Din nefericire, guvernele neglijează adesea, în agenda lor politică, să ofere educației în domeniul mass-media și al informației o poziție proeminentă în cadrul sistemelor lor naționale de învățământ. Acest lucru ar trebui îmbunătățit în mod prioritar, însă educația în domeniul mass-media și al informației este, totodată, mai presus de sistemele de învățământ. Ea trebuie să fie promovată și îmbunătățită la nivelul tuturor grupurilor sociale, indiferent de vârstă. În aceste domenii ar trebui să joace un rol organizațiile neguvernamentale. O parte dintre aceste organizații lucrează deja în întreaga Europă, dar majoritatea dintre ele funcționează la scară mică și nu dispun de raza de acțiune necesară. Inițiativele naționale de cooperare dintre organizațiile neguvernamentale și guvernele naționale ar putea remedia această lacună. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Mass-media de știri de calitate și jurnalismul fiabil joacă un rol esențial în furnizarea către public a unor informații fiabile și diverse. Mijloacele tradiționale de comunicare în masă se confruntă cu probleme financiare, deoarece platformele distribuie conținuturile produse de ele fără a le rambursa costurile pe care le-au suportat și apoi atrag veniturile aferente acestor conținuturi prin vânzarea de publicitate. Pentru a îmbunătăți poziția editorilor și a garanta că titularii drepturilor vor fi răsplătiți pentru munca lor atunci când rezultatele acesteia sunt folosite de către alte entități în scopuri comerciale, ar fi de dorit să se ajungă rapid la un acord privind reforma drepturilor de autor la nivelul UE. În plus, se recomandă căutarea unor soluții pentru a extinde inițiativa anunțată de Parlamentul European în septembrie 2018 privind finanțarea europeană specifică, menită să sprijine jurnalismul de investigație în UE. O presă puternică și de încredere face posibilă o democrație rezilientă și solidă, în care valorile adevărului și responsabilității se impun. Finanțarea este deosebit de importantă pentru structurile mai mici din mass-media, care deseori se confruntă cu acțiuni în justiție sau reclamații nejustificate, care urmăresc închiderea lor. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Pentru a combate amenințările de dezinformare interne și externe, Comisia a înființat în 2015 Grupul operativ East Stratcom, cu scopul de a se concentra pe o comunicare strategică proactivă privind politicile UE, în vederea contracarării încercărilor destabilizatoare din partea Rusiei. CESE ar aprecia dacă Comisia ar putea fi mai proactivă în comunicarea către publicul larg a activității Grupului operativ East Stratcom și în orientarea cetățenilor către informațiile de pe site-ul web al acestui grup, pentru a-i sensibiliza cu privire la amenințările la adresa democrației noastre și pentru a spori rezistența la aceste amenințări. Este, de asemenea, necesară creșterea bugetului grupului operativ. Un buget de 1 000 000 EUR a fost aprobat de Parlamentul European în octombrie 2017. Acest buget este mult prea modest în comparație cu resursele financiare investite de către alți actori, cum ar fi Federația Rusă. (Departamentul de Stat al SUA estimează că campaniile sofisticate de influențare din partea Kremlinului, prin aparatul de propagandă intern și extern, costă 1,4 miliarde USD pe an, având, potrivit organizatorilor lor, o audiență de aproximativ 600 de milioane de persoane în 130 de țări și 30 de limbi.) |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Pe lângă alte acțiuni, Comisia este încurajată să acorde atenție faptului că instituțiile naționale și reglementările privind securitatea informațiilor în statele membre sunt adesea slab dezvoltate, mediul de reglementare este învechit, împiedicând astfel verificarea atentă de către agențiile de reglementare relevante a canalelor de dezinformare, din punctul de vedere al respectării normelor legislative, cooperarea intra-instituțională este inadecvată și se resimte acut lipsa unor strategii naționale, pe termen lung, care să vizeze combaterea campaniilor de dezinformare din alte țări și care să genereze un discurs coerent, adresat grupurilor vulnerabile ale populației. O revizuire aprofundată a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale, care în prezent permite unui canal de presă să fie înregistrat în orice stat membru al UE, cu condiția ca unul dintre membrii consiliului de administrație al societății să aibă reședința în țara respectivă, este, de asemenea, esențială, deoarece permite acestor canale să se adreseze publicului din țările europene, profitând de anumite lacune ale reglementărilor UE. |
| --- | --- |

4.19.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Raport de informare REX/432 – „Utilizarea canalelor media pentru influențarea proceselor sociale și politice în UE și în țările din vecinătatea estică”

1

(2)  2016/2276 (INI).

2

(3)  https://euvsdisinfo.eu

3

(4)  În documentul ei, Comisia folosește termenul „ecosisteme”. Termenul „infrastructură” ar fi mai potrivit în acest context.

4

(5)  Comunicarea Comisiei COM(2018) 236 final

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0272+0+DOC+PDF+V0//RO

6

(7)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=50271

7

(8)  http://www.consilium.europa.eu/ro/meetings/european-council/2015/03/19-20/; http://www.consilium.europa.eu/media/33457/22-euco-final-conclusions-en.pdf; https://www.consilium.europa.eu/media/35936/28-euco-final-conclusions-en.pdf

8

(9)  „Strategia și tactica campaniei de dezinformare pro-Kremlin”, SEAE.

9

---

ANEXĂ

Amendamentul următor, care a întrunit cel puțin o pătrime din voturile exprimate, a fost respins în cursul dezbaterilor:

Punctul 4.3

| 4.3. | Trăim într-o epocă caracterizată de relații politice și democratice puternic polarizate. Potrivit unor grupuri de reflecție precum Freedom House, Economist Intelligence Unit și altele, democrația a fost supusă unei presiuni tot mai mari, începând cu criza economică mondială din 2008. Una dintre consecințe este apariția unui nou tip de conducere politică, cu un profil care reprezintă o ruptură cu tradiția democratică așa cum a fost ea construită în Europa ultimilor 70 de ani. În locul unei conduceri liberale, alese în mod democratic, întâlnim tot mai des „oameni puternici”, în legătură cu care există serioase întrebări în ce privește integritatea proceselor în urma cărora au fost aleși. Ne obișnuiserăm cu acest model de leadership în țări aflate în afara sferei de influență a UE, de exemplu în Rusia și China. Dar cu reprezentanți aleși precum Trump sau Erdogan, sau „democrați neliberali” în state membre ale UE – care, cu toții, au devenit celebri ca urmare a preferinței lor pentru dezinformare, a disprețului față de democrație și a raportării lor vicioase la statul de drept – fenomenul se amplifică și se apropie înspăimântător. |
| --- | --- |

4.3.

Rezultatul votului

| Voturi pentru: | 68 |
| --- | --- |
| Voturi împotrivă: | 82 |
| Abțineri: | 24 |

Voturi pentru:

68

Voturi împotrivă:

82

Abțineri:

24

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/191 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/191

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 283/2014

[COM(2018) 438 final – 2018/0228 (COD)]

(2018/C 440/33)

| Raportor: | Aurel Laurențiu PLOSCEANU |
| --- | --- |
| Coraportor: | Graham WATSON |

Raportor:

Aurel Laurențiu PLOSCEANU

Coraportor:

Graham WATSON

| Sesizări | Parlamentul European, 14.6.2018
  Consiliul Uniunii Europene 3.7.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 172, 194 și 304 din TFUE |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 6.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 144/0/1 |

Sesizări

Parlamentul European, 14.6.2018

Consiliul Uniunii Europene 3.7.2018

Temei juridic

Articolele 172, 194 și 304 din TFUE

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

6.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

144/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) pledează pentru un buget mai substanțial dedicat Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) pentru perioada post-2020, granturile rămânând componenta principală. Deși există o serie de proiecte de infrastructură pentru transporturi, energie și sectorul digital, de importanță vitală pentru competitivitatea UE, ele nu generează randamentul necesar al investiției pentru a atrage investitori privați. UE și autoritățile publice naționale trebuie să își asume un angajament ferm în acest sens. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE recomandă Comisiei Europene și statelor membre să încurajeze în continuare sinergiile la nivel de proiect între cele trei sectoare, care sunt în prezent limitate din cauza rigidității cadrului bugetar în ceea ce privește eligibilitatea proiectelor și a costurilor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE recomandă Comisiei să continue să acorde asistență tehnică (prin acțiunea de sprijinire a programului MIE) cu scopul de a promova eligibilitatea proiectelor mature și de înaltă calitate și pentru a asigura continuitatea acordării acestui tip de asistență, inclusiv o actualizare a criteriilor de evaluare, astfel încât acestea să favorizeze identificarea mai clară a valorii adăugate a proiectelor. Ar trebui luate măsuri suplimentare pentru a simplifica cerințele administrative, nu doar pentru acordarea unor granturi mici. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE îndeamnă colegiuitorii să își mențină angajamentul asumat în regulamentul precedent privind MIE, de a cheltui „cea mai mare parte” a bugetului alocat energiei pentru proiecte în materie de energie electrică. Acest lucru este esențial pentru a se asigura concordanța dintre MIE și politica UE în domeniul climei și al energiei și pentru a se evita ca acest mecanism să devină o sursă majoră de finanțare pentru proiectele legate de energia fosilă în cadrul financiar multianual (CFM). Este important ca acest angajament să fie mai degrabă consolidat decât slăbit în cadrul MIE pentru perioada 2021-2027. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că criteriile de atribuire pentru proiectele enumerate la articolul 13 ar trebui extinse, pentru a include securitatea aprovizionării cu toate tipurile de energie (energie electrică, gaze, energie termică etc.) și reducerile specifice de emisii de carbon realizate prin intermediul fiecărui proiect. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE subliniază că MIE trebuie să vizeze proiecte energetice capabile să asigure un grad mai mare de independență și de securitate energetică pentru UE. De asemenea, prin intermediul MIE trebuie să se construiască instalații noi de stocare a energiei electrice. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE recomandă creșterea capacității financiare a programului MIE în următorul CFM. În ceea ce privește distribuirea subvențiilor între cele trei sectoare, CESE recomandă să se ia în considerare necesitățile financiare ale fiecărui sector, cum ar fi intensitatea capitalului și randamentul investițiilor, acordându-se prioritate investițiilor care nu pot fi finanțate de piață, pentru a menține un grad înalt de credibilitate și atractivitatea pentru investitori. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Prin urmare, CESE recomandă creșterea bugetului total alocat MIE, dată fiind importanța crucială a acestor sectoare pentru piața internă. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE subliniază că atât Comisia, cât și statele membre trebuie să își mențină angajamentul față de principalele obiective de politică ale MIE din sectorul transporturilor: finalizarea până în 2030 a rețelei centrale transeuropene de transport (TEN-T) și tranziția către o mobilitate curată, competitivă, inovatoare și conectată, inclusiv o rețea paneuropeană de infrastructuri de încărcare pentru combustibilii alternativi până în 2025. Conexiunile multimodale și transfrontaliere sunt extrem de importante în acest sens. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE îndeamnă colegiuitorii să asigure condiții extinse și echitabile de concurență pentru proiectele finanțate din fonduri MIE, respectând reciprocitatea în practică și aplicând condiții contractuale care combină eficiența și repartizarea echitabilă a riscurilor. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE recomandă colegiuitorilor să se asigure că participarea la procedurile corespunzătoare de achiziții este deschisă numai pentru întreprinderile din țările în care sunt deschise piețele corespondente, respectând reciprocitatea reală, și că formatul standard de contract utilizat este în concordanță cu obiectivele și circumstanțele proiectului. Condițiile contractuale ar trebui să fie redactate astfel încât să se repartizeze în mod echitabil riscurile asociate contractului, scopul principal fiind de a se obține prețul cel mai economic și executarea eficientă a contractului. Principiul menționat ar trebui să se aplice indiferent dacă se utilizează formate contractuale naționale sau internaționale standard (în temeiul articolului 3.21 din Politicile și normele în materie de achiziții ale BERD din 1 noiembrie 2017). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE sprijină cu fermitate propunerea de a include în MIE pentru perioada 2021-2027 cooperarea transfrontalieră privind producerea de energie din surse regenerabile. CESE sugerează că viziunea globală a acțiunilor privind energiile din surse regenerabile, desfășurate în cadrul MIE, ar trebui să fie orientată spre construirea, la nivel european, a unei rețele de energie electrică din surse regenerabile, care să permită o integrare mai eficientă a tehnologiilor din domeniul energiei din surse regenerabile și să reflecte mai bine potențialul disponibil al tehnologiilor de pe întregul continent. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE salută includerea instalațiilor de exploatare a surselor regenerabile în categoria proiectelor eligibile în secțiunea privind energia a MIE și recomandă ca acesta să fie modificat, astfel încât să includă atât proiectele la scară largă, cât și portofoliile de proiecte la scară mică, pentru a oferi posibilitatea ca toate tehnologiile să concureze în mod echitabil pentru obținerea fondurilor. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE recomandă ca obiectivele MIE enumerate la articolul 3 să fie extinse, pentru a include nu doar facilitarea cooperării transfrontaliere în domeniul energiilor din surse regenerabile, ci și menționarea explicită a dezvoltării surselor regenerabile. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE observă că achiziționarea de terenuri este exclusă din categoria costurilor eligibile prevăzute la articolul 15 litera (c) și îndeamnă colegiuitorii să examineze dacă acest lucru ar putea genera avantaje sau dezavantaje pentru anumite proiecte și tehnologii. Pentru sectoare precum transporturile și energia din surse regenerabile, achiziționarea de terenuri nu este o parte neglijabilă a investițiilor. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE reamintește Comisiei că interconectorii transfrontalieri de energie sunt factori esențiali pentru integrarea surselor regenerabile de energie, nu doar datorită faptului că permit transportul energiei electrice din surse regenerabile pe distanțe lungi, promovând utilizarea unor surse de energie electrică mai curate și mai ieftine în întreaga Europă, ci și pentru că acționează ca o sursă de flexibilitate esențială a sistemului. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | CESE recomandă valorificarea la maximum a oportunităților de integrare a surselor regenerabile, oferite de digitalizarea rețelelor energetice și de crearea rețelelor inteligente, și recomandă Comisiei să examineze modul în care pot fi valorificate sinergiile create între sectorul digital și al energiei din cadrul MIE în scopul realizării acestui obiectiv. CESE ia act de lipsa de proiecte în domeniul rețelelor inteligente în cadrul MIE pentru perioada 2014-2020, cauzată parțial de obstacolele în calea finanțării proiectelor de rețele de distribuție de joasă tensiune, comparativ cu proiectele de rețele de transport de înaltă tensiune. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | CESE recomandă ca MIE să asigure, de asemenea, instituirea unor mecanisme care să certifice aplicațiile din domeniul transportului în care se utilizează energia electrică din surse regenerabile, de exemplu prin utilizarea certificatelor pentru garanția de origine a surselor regenerabile. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | CESE subliniază necesitatea prioritizării proiectelor la scară largă la nivel european pentru digitalizarea transporturilor, cum ar fi ERTMS (Sistemul european de management al traficului feroviar), SESAR (Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european) și conducerea autonomă. Pentru a echipa rețeaua centrală cu ERTMS până în 2030, trebuie investite 15 miliarde EUR. Un proiect pe scară largă la nivelul UE trebuie finanțat prin granturi din diferite clustere ale MIE, fonduri private și componente de finanțare mixtă ale InvestEU. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | CESE solicită acoperirea 5G a rețelei TEN-T, acest lucru fiind considerat fundamental. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | CESE solicită să se ia măsuri cum ar fi controale eficiente, condiții de cazare modernă pe timpul nopții, spații de parcare suficiente cu echipament adecvat. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | CESE consideră, de asemenea, că trebuie luate în considerare metode mai bune de comunicare în ceea ce privește realizările în cadrul MIE. Un buget dedicat comunicării poate fi un instrument util în acest scop. Trebuie avută în vedere și o mai bună previzibilitate. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | CESE recomandă luarea în considerare a unor acțiuni suplimentare pentru a exploata întregul potențial al programului, ținând seama de faptul că intervenția MIE a fost decisivă pentru lansarea majorității proiectelor și s-a dovedit a fi un catalizator major atât pentru investițiile publice, cât și pentru cele private. Este necesară consolidarea legăturii complementare dintre MIE și alte programe (precum Orizont Europa, InvestEU și Fondul de coeziune), pentru a se evita suprapunerile și pentru a optimiza resursele bugetare. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | CESE consideră că pachetul de coeziune este esențial pentru finalizarea părților din rețelele centrale din statele membre care beneficiază de Fondul de coeziune și recomandă CE și statelor membre ca ponderea din Fondul de coeziune să fie gestionată în continuare direct prin MIE în următorul CFM. Prioritățile legate de transport din cadrul MIE trebuie să fie sprijinite prin Fondul european de dezvoltare regională. În orice caz, fondurile rămân în statul membru eligibil. |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | CESE sugerează ajustarea metodologiei de evaluare, deoarece succesul MIE nu este garantat doar de suma de bani alocată și nici de numărul de proiecte care primesc finanțare.
  CESE propune îmbunătățiri ale metodologiei de evaluare a MIE. O evaluare reală cantitativă/calitativă ar trebui efectuată la sfârșitul perioadei 2014-2020 pentru proiectele finalizate și pentru cele care se află la un nivel de construcție avansat. CESE solicită o revizuire, printre altele, a progreselor înregistrate în ceea ce privește dezvoltarea TEN-T, precum și a modificărilor fluxurilor de transporturi de pasageri și de marfă. În plus, CESE solicită o analiză socioeconomică cost-beneficiu a proiectelor TEN-T, care să țină seama de beneficiile și costurile relevante de natură socială, economică, ecologică și legate de climă. |
| --- | --- |

1.25.

CESE propune îmbunătățiri ale metodologiei de evaluare a MIE. O evaluare reală cantitativă/calitativă ar trebui efectuată la sfârșitul perioadei 2014-2020 pentru proiectele finalizate și pentru cele care se află la un nivel de construcție avansat. CESE solicită o revizuire, printre altele, a progreselor înregistrate în ceea ce privește dezvoltarea TEN-T, precum și a modificărilor fluxurilor de transporturi de pasageri și de marfă. În plus, CESE solicită o analiză socioeconomică cost-beneficiu a proiectelor TEN-T, care să țină seama de beneficiile și costurile relevante de natură socială, economică, ecologică și legate de climă.

| 1.26. | CESE solicită să se stabilească măsuri specifice privind obiectivele generale de protecție a climei. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | CESE solicită ca în principalele proiecte de infrastructură să fie luate în considerare metropolele, indiferent dacă pot sau nu pot beneficia de finanțare din Fondul de coeziune. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | CESE recomandă măsuri concrete pentru a asigura interesul pentru finanțarea reabilitării, a retehnologizării sau a modernizării infrastructurii existente, care rămâne structura de bază a rețelei și a capacității instalate existente. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.29. | CESE sprijină dezvoltarea infrastructurii cu utilizare duală civilă și militară în cadrul MIE – infrastructuri atât fizice, cât și tehnologice (cum ar fi ERTMS și SESAR) – și recomandă adoptarea unei abordări deschise și proactive în noul context geopolitic internațional (Inițiativa celor Trei Mări etc.). |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | CESE recomandă ca MIE să acorde prioritate investițiilor în infrastructurile transfrontaliere ale TEN-T, pentru atingerea unei capacități coerente și evitarea blocajelor în toate modurile de transport, în vederea obținerii unei rețele de transport pe deplin integrate. |
| --- | --- |

1.30.

2.   Prezentarea propunerii Comisiei

| 2.1. | Propunerea are ca scop stabilirea temeiului juridic pentru MIE pentru perioada de după 2020 și este prezentată pentru o Uniune cu 27 de state membre. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Propunerea Comisiei (1), prezentată la 2 mai 2018, pentru cadrul financiar multianual de după 2020 include o sumă de 42 265 de milioane de euro pentru MIE, astfel cum se prezintă mai jos:







  MIE pentru perioada 2021-2027 | Cifrele sunt exprimate în prețuri curente – EUR |
| --- | --- | --- |
| Transporturile
  Sunt incluse: | 30 615 493 000 |
| — | Pachetul general |

2.2.

MIE pentru perioada 2021-2027

Cifrele sunt exprimate în prețuri curente – EUR

Transporturile

Sunt incluse:

30 615 493 000

—

Pachetul general

| — | Contribuția din Fondul de coeziune |
| --- | --- |

—

Contribuția din Fondul de coeziune

| — | Sprijinul pentru mobilitatea militară |
| --- | --- |

—

Sprijinul pentru mobilitatea militară

12 830 000 000

11 285 493 000

6 500 000 000

Energie

8 650 000 000

Sectorul digital

3 000 000 000

TOTAL

42 265 493 000

| 2.3. | Viziunea este ca Europa să se îndrepte către o mobilitate fără accidente rutiere mortale, fără emisii și fără birocrație, să devină lider mondial în domeniul energiei din surse regenerabile și pionier în economia digitală. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | MIE sprijină investițiile în infrastructura pentru transporturi, energie și sectorul digital prin dezvoltarea rețelelor transeuropene (TEN) și promovează, de asemenea, cooperarea transfrontalieră privind producerea de energie din surse regenerabile. Aceste rețele și cooperarea transfrontalieră sunt esențiale nu numai pentru funcționarea pieței unice, ci sunt, de asemenea, strategice pentru a implementa uniunea energetică, piața unică digitală și dezvoltarea unor moduri de transport durabile. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CFM pentru perioada 2021-2027 stabilește un obiectiv mai ambițios pentru integrarea aspectelor legate de climă în toate programele UE, prin obiectivul ca 25 % din cheltuielile UE să contribuie la obiectivele privind schimbările climatice. O contribuție majoră la acest obiectiv se preconizează a fi acordată prin MIE, cu un obiectiv de 60 % din pachetul său financiar care să contribuie la realizarea obiectivelor climatice. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Viitoarele nevoi privind decarbonizarea și digitalizarea vor presupune o convergență tot mai mare a sectoarelor transporturilor, energetic și digital. Sinergiile dintre cele trei sectoare ar trebui, prin urmare, să fie valorificate pe deplin, prin maximizarea eficacității și a eficienței sprijinului acordat de Uniune. În scopul de a stimula și de a acorda prioritate propunerilor transsectoriale, posibilitățile de sinergie pe care le prezintă o acțiune propusă vor fi evaluate în conformitate cu criteriile de atribuire. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În ceea ce privește transporturile, MIE urmărește să contribuie la finalizarea ambelor niveluri ale TEN-T (rețeaua centrală până în 2030 și nivelul mai extins până în 2050). Se estimează că finalizarea rețelei centrale TEN-T va genera 7,5 milioane de locuri de muncă-an între 2017 și 2030 și o creștere suplimentară a PIB cu 1,6 % în 2030. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pentru prima dată, finanțarea din partea Uniunii pentru punerea în aplicare a proiectelor de transport cu utilizare duală civilă și militară ar trebui pusă în aplicare prin intermediul MIE. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | În ceea ce privește domeniul energetic, accentul este pus pe finalizarea rețelelor transeuropene de energie prin dezvoltarea proiectelor de interes comun referitoare la o mai bună integrare a pieței interne a energiei și la interoperabilitatea rețelelor transfrontaliere și transsectoriale; dezvoltarea durabilă, care să permită decarbonizarea, în special prin integrarea surselor regenerabile de energie și securitatea aprovizionării, printre altele, prin îmbunătățirea și digitalizarea infrastructurii. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | În ceea ce privește domeniul digital, MIE maximizează beneficiile pe care toți cetățenii, întreprinderile și administrațiile publice le pot obține pe piața unică digitală. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Transporturile, energia și infrastructura digitală vor fi sprijinite la diverse niveluri de o serie de programe și instrumente financiare ale UE, inclusiv MIE, Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Fondul de coeziune, Orizont Europa, InvestEU și LIFE. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Acțiunile programului ar trebui să fie utilizate pentru a aborda disfuncționalitățile pieței sau situațiile de investiții sub nivelul optim, în mod proporțional, fără a se suprapune cu finanțarea privată și fără a o exclude, și ar trebui să aibă o valoare adăugată europeană clară. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Rezultatele evaluărilor ex post au fost adoptate de CE la 13 februarie 2018 (2) pe baza a cinci criterii: eficacitatea, eficiența, relevanța, coerența și valoarea adăugată pentru UE. Mai jos sunt prezentate câteva fragmente:






  — | MIE este un instrument eficace și specific pentru investiții în infrastructurile transeuropene (TEN), în sectorul transporturilor, în sectorul energetic și în cel digital. Din 2014, prin acest mecanism s-au investit 25 de miliarde EUR, ceea ce a generat investiții de aproximativ 50 de miliarde EUR din totalul investițiilor în infrastructură din UE; |
| --- | --- | --- |

2.13.

—

MIE este un instrument eficace și specific pentru investiții în infrastructurile transeuropene (TEN), în sectorul transporturilor, în sectorul energetic și în cel digital. Din 2014, prin acest mecanism s-au investit 25 de miliarde EUR, ceea ce a generat investiții de aproximativ 50 de miliarde EUR din totalul investițiilor în infrastructură din UE;

| — | MIE oferă o valoare adăugată europeană ridicată pentru toate statele membre, prin sprijinirea proiectelor cu o dimensiune transfrontalieră din domeniul conectivității; |
| --- | --- |

—

MIE oferă o valoare adăugată europeană ridicată pentru toate statele membre, prin sprijinirea proiectelor cu o dimensiune transfrontalieră din domeniul conectivității;

| — | Pentru prima dată, o parte din bugetul de coeziune (11,3 miliarde EUR pentru transporturi) a fost executat prin gestiune directă în cadrul MIE; |
| --- | --- |

—

Pentru prima dată, o parte din bugetul de coeziune (11,3 miliarde EUR pentru transporturi) a fost executat prin gestiune directă în cadrul MIE;

| — | MIE a continuat să utilizeze și să dezvolte instrumente financiare inovatoare. Totuși, implementarea acestora a fost limitată din cauza noilor posibilități oferite de FEIS; |
| --- | --- |

—

MIE a continuat să utilizeze și să dezvolte instrumente financiare inovatoare. Totuși, implementarea acestora a fost limitată din cauza noilor posibilități oferite de FEIS;

| — | MIE a testat, de asemenea, sinergiile transsectoriale, dar a fost limitat de constrângerile din actualul cadru juridic/bugetar. Orientările de politică sectorială și instrumentul MIE ar trebui să devină mai flexibile pentru a facilita sinergiile și pentru a reacționa mai prompt la noile priorități și evoluții tehnologice, cum ar fi digitalizarea, accelerând în același timp decarbonizarea și abordând provocările societale comune, cum ar fi securitatea informatică. |
| --- | --- |

—

MIE a testat, de asemenea, sinergiile transsectoriale, dar a fost limitat de constrângerile din actualul cadru juridic/bugetar. Orientările de politică sectorială și instrumentul MIE ar trebui să devină mai flexibile pentru a facilita sinergiile și pentru a reacționa mai prompt la noile priorități și evoluții tehnologice, cum ar fi digitalizarea, accelerând în același timp decarbonizarea și abordând provocările societale comune, cum ar fi securitatea informatică.

| 2.14. | Comisia propune să se continue punerea în aplicare a noului program, pentru cele trei sectoare ale MIE, cu gestionarea directă de către Comisia Europeană și de către Agenția Executivă pentru Inovare și Rețele (INEA) a Comisiei. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Bugetul propus va acoperi toate cheltuielile operaționale necesare pentru punerea în aplicare a programului, precum și costurile cu resursele umane și alte cheltuieli administrative legate de gestionarea programului. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | În comparație cu MIE pentru perioada 2014-2020, se va institui un cadru de performanță mai simplu, dar mai solid, pentru a monitoriza îndeplinirea obiectivelor programului și contribuția sa la obiectivele de politică ale UE. Indicatorii pentru monitorizarea punerii în aplicare și a progresului înregistrat de program se vor referi în special la:






  — | rețele și infrastructuri eficiente și interconectate pentru o mobilitate inteligentă, durabilă, favorabilă incluziunii, în condiții de siguranță și securitate, precum și adaptarea la necesitățile de mobilitate militară; |
| --- | --- | --- |

2.16.

—

rețele și infrastructuri eficiente și interconectate pentru o mobilitate inteligentă, durabilă, favorabilă incluziunii, în condiții de siguranță și securitate, precum și adaptarea la necesitățile de mobilitate militară;

| — | contribuția la interconectarea și integrarea piețelor, securitatea aprovizionării cu energie și dezvoltarea durabilă prin măsuri care să permită decarbonizarea; contribuția la cooperarea transfrontalieră în domeniul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

—

contribuția la interconectarea și integrarea piețelor, securitatea aprovizionării cu energie și dezvoltarea durabilă prin măsuri care să permită decarbonizarea; contribuția la cooperarea transfrontalieră în domeniul energiei din surse regenerabile;

| — | contribuția la dezvoltarea de infrastructuri de conectivitate digitală în întreaga Uniune Europeană. |
| --- | --- |

—

contribuția la dezvoltarea de infrastructuri de conectivitate digitală în întreaga Uniune Europeană.

3.   Observații generale și specifice

| 3.1. | CESE subliniază importanța strategică a programului MIE în ceea ce privește integrarea pieței interne, mobilitatea inteligentă și ocazia de a furniza valoare adăugată concretă pentru cetățeni, coeziune socială și afaceri prin intermediul acestui program, prosperitate și valoare adăugată pentru UE în ansamblu.
  Până la sfârșitul lui 2017, MIE Transport alocase deja 21,3 miliarde EUR sub formă de subvenții pentru proiecte TEN-T, ceea ce a generat investiții totale în valoare de 41,6 miliarde EUR. |
| --- | --- |

3.1.

Până la sfârșitul lui 2017, MIE Transport alocase deja 21,3 miliarde EUR sub formă de subvenții pentru proiecte TEN-T, ceea ce a generat investiții totale în valoare de 41,6 miliarde EUR.

| 3.2. | În cursul anului 2018 vor fi semnate acorduri de subvenționare suplimentare pentru o cerere de propuneri de finanțare mixtă care îmbină subvențiile MIE cu finanțarea privată, inclusiv din FEIS (Fondul european pentru investiții strategice). Se estimează că fiecare 1 miliard de euro investit în rețeaua centrală TEN-T va genera până la 20 000 de locuri de muncă. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută, în linii generale, propunerea Comisiei Europene de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) nr. 283/2014 pentru perioada 2021-2027. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE recunoaște că Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) este unul dintre cele mai de succes programe ale UE și subliniază importanța strategică a MIE în ceea ce privește integrarea pieței interne, finalizarea uniunii energetice, serviciile de mobilitate inteligente și oportunitatea ca UE să ofere o valoare adăugată concretă cetățenilor, coeziunii sociale și întreprinderilor. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE consideră că, pentru a menține un grad ridicat de credibilitate și atractivitate a programului MIE pentru investitori, capacitatea sa financiară în următorul CFM ar trebui mărită și mai bine echilibrată. Alocarea unui buget insuficient pentru transport ar periclita finalizarea rețelelor TEN-T și TEN-E, iar acest lucru ar duce la deprecierea investițiilor realizate deja din fonduri publice. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE subliniază că investițiile în proiecte de transport digitale, inovatoare și sustenabile trebuie să fie accelerate în vederea trecerii la un sistem de transport mai ecologic, cu adevărat integrat, modern, accesibil tuturor, mai sigur și mai eficient. Coeziunea socială la nivelul UE trebuie consolidată prin creșterea investițiilor publice în proiecte cu valoare adăugată la nivel regional și la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE consideră că sinergiile la nivel de proiecte între cele trei sectoare sunt limitate în prezent, din cauza rigidității cadrului bugetar în ceea ce privește eligibilitatea proiectelor și a costurilor. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE salută acordarea asistenței tehnice cu scopul de a promova eligibilitatea proiectelor mature și de înaltă calitate și sprijină continuitatea acordării acestui tip de asistență, inclusiv o actualizare a criteriilor de evaluare astfel încât acestea să favorizeze identificarea mai clară a valorii adăugate a proiectelor. Trebuie adoptate măsuri suplimentare pentru a simplifica cerințele administrative, nu numai pentru subvențiile de valoare redusă. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE subliniază că atât Comisia, cât și statele membre trebuie să își mențină angajamentul față de principalele obiective de politică ale MIE din sectorul transporturilor: finalizarea până în 2030 a rețelei centrale transeuropene de transport (TEN-T) și tranziția către o mobilitate ecologică, competitivă, inovatoare și conectată, inclusiv o rețea paneuropeană de infrastructuri de încărcare pentru combustibilii alternativi până în 2025. Conexiunile multimodale și transfrontaliere sunt extrem de importante în acest sens. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | MIE trebuie să vizeze proiecte energetice capabile să asigure un grad mai mare de independență și de securitate energetică pentru UE. De asemenea, prin intermediul MIE trebuie să se construiască instalații de stocare a energiei electrice. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE consideră că interconectorii transfrontalieri de energie sunt factori esențiali pentru integrarea surselor regenerabile de energie, nu doar datorită faptului că permit transportul energiei electrice din surse regenerabile pe distanțe lungi, ci și pentru că acționează ca o sursă de flexibilitate esențială a sistemului. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Rolul coordonatorilor europeni trebuie să fie consolidat, pentru a se asigura evaluarea amănunțită a proiectelor finalizate sau ajunse la un nivel avansat de construcție, a realizărilor reale și a blocajelor rămase. Comisia trebuie să se asigure că prioritatea selectării cererilor este în concordanță cu evaluarea acestora. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE consideră că sectorul transporturilor ar trebui să profite pe deplin de tehnologiile digitale și inovatoare și recunoaște faptul că o infrastructură de transport nouă și inovatoare este mai atractivă pentru investiții, în special pentru cele din sectorul privat. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | CESE consideră că investițiile în transporturi și, în special, în rețeaua transeuropeană de transport (TEN-T) sunt esențiale pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă în Europa. Din acest motiv, CESE pledează pentru un buget mai substanțial dedicat Mecanismului pentru interconectarea Europei pentru perioada post-2020, granturile rămânând componenta principală. Într-adevăr, există o serie de proiecte de infrastructură în domeniul transporturilor de importanță vitală pentru competitivitatea UE, dar acestea nu generează randamentul necesar al investiției pentru a atrage investitorii privați. Prin urmare, acestea necesită un angajament ferm asumat de UE și de autoritățile publice naționale în acest sens. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | CE trebuie să mențină integritatea capacității financiare a MIE și să nu mai efectueze reduceri în favoarea altor programe (FEIS, EDIDP – programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE subliniază necesitatea prioritizării proiectelor la scară largă la nivel european pentru digitalizarea transporturilor, cum ar fi ERTMS, SESAR și conducerea autonomă. Pentru realizarea acestor proiecte, este necesară o combinare a resurselor: fonduri publice din cadrul MIE și fonduri private garantate de InvestEU. Acoperirea 5G a rețelei TEN-T ar fi, de asemenea, fundamentală. În perioada 1995-2016, doar 8 % din 51 000 km de coridoare ale rețelei centrale au fost echipate cu ERTMS; în ritmul actual, va fi nevoie de peste 200 de ani pentru a echipa întreaga rețea centrală. Finalizarea până în 2030 ar necesita o investiție de 15 miliarde EUR și o accelerare semnificativă a programului, pentru ca apoi să asigure trafic feroviar fluid în Europa, cu o creștere a capacității, siguranței și punctualității. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Electromobilitatea reprezintă un element esențial al tranziției către transporturi durabile și oferă, de asemenea, posibilitatea interacțiunii dintre vehicule și rețeaua electrică, iar capacitatea de stocare a bateriilor vehiculelor electrice servește drept sursă de flexibilitate pentru rețea. Interoperabilitatea în interfețele dintre vehicule și rețeaua electrică ar trebui să fie o prioritate principală în UE. MIE ar trebui să asigure, de asemenea, instituirea unor mecanisme care să certifice aplicațiile din domeniul transportului în care se utilizează energia electrică din surse regenerabile, de exemplu prin utilizarea certificatelor pentru garanția de origine a surselor regenerabile. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Sinergiile sunt esențiale pentru implementarea cu succes a MIE. Exemple de astfel de sinergii sunt punctele de încărcare a vehiculelor electrice alimentate cu energie electrică din surse regenerabile, „porturile auto” cu panouri fotovoltaice și dezvoltarea tehnologiei de interfață vehicul-rețea. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | De asemenea, trebuie avută în vedere electrificarea transportului rutier. Pentru a electrifica aproximativ 7 000 km de autostrăzi destinate circulației camioanelor și autobuzelor, în perioada de referință, investițiile necesare s-ar ridica la 10 miliarde EUR. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Dezvoltarea și reabilitarea infrastructurilor de transport din UE prezintă încă un grad destul de mare de fragmentare și reprezintă o provocare majoră din punctul de vedere al capacității și al finanțării. Este important din punct de vedere strategic să se asigure, în egală măsură, pe de o parte creșterea durabilă, crearea de locuri de muncă și competitivitatea, iar pe de altă parte coeziunea socială/teritorială în UE. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | În infrastructura de transport sunt 11,2 milioane de angajați. În general, necesitățile și condițiile de muncă trebuie și ele să fie luate în considerare în cadrul MIE. CESE solicită să se ia măsuri cum ar fi controale eficiente, condiții de cazare modernă pe timpul nopții, spații de parcare suficiente cu echipament adecvat. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | CESE observă că, în forma actuală, propunerea Comisiei reprezintă o diminuare a angajamentului asumat anterior de a cheltui „cea mai mare parte” a bugetului alocat sectorului energiei pentru proiecte în materie de energie electrică. CESE salută estimările Comisiei, conform cărora acest obiectiv va fi îndeplinit în cadrul actualului MIE până la sfârșitul perioadei de programare. Îndeplinirea acestui angajament este esențială pentru a se garanta că MIE este în concordanță cu politica UE în domeniul climei și al energiei. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | În ceea ce privește includerea instalațiilor de exploatare a surselor regenerabile în categoria proiectelor eligibile în secțiunea privind energia a MIE, aceasta trebuie să fie modificată astfel încât să includă atât proiectele la scară largă, cât și portofoliile de proiecte la scară mică. Aceasta reprezintă o componentă esențială a creșterii gradului de utilizare a fondurilor UE pentru sursele regenerabile, astfel cum se prevede în versiunea reformată a Directivei privind energia din surse regenerabile. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Admitem faptul că alocarea bugetului pentru MIE și contribuția din Fondul de coeziune pentru perioada 2021-2027 reprezintă, în prețuri constante, reduceri de 12-13 %. Este necesară o revizuire a acestui aspect. În același timp, este important să se realizeze prioritățile legate de transporturi ale MIE. Sumele din Fondul european de dezvoltare regională care nu au fost angajate de statele membre beneficiare în primii trei ani vor fi alocate în aceeași țară, în conformitate cu aceste priorități. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Evaluarea la jumătatea perioadei a MIE s-a concentrat, în principal, asupra aspectelor cantitative, în pofida caracterului foarte tangibil al celor mai multe proiecte. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | O evaluare cantitativă/calitativă reală ar trebui efectuată la sfârșitul perioadei 2014-2020 pentru proiectele finalizate și pentru cele care se află la un nivel de construcție avansat. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Proiectul nu conține o evaluare a eficacității proiectelor, aspect criticat de Curtea de Conturi Europeană (CCE) în raportul său din 2018. Prin urmare, CESE solicită o revizuire, printre altele, a progreselor înregistrate în ceea ce privește dezvoltarea TEN-T, precum și a modificărilor fluxurilor de transporturi de pasageri și de marfă. În plus, CESE solicită o analiză socioeconomică cost-beneficiu a proiectelor TEN-T, care să țină seama de beneficiile și costurile relevante de natură socială, economică, ecologică și legate de climă. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | CESE sugerează că succesul MIE nu este garantat doar de suma de bani alocată și nici de numărul de proiecte care primesc finanțare. Metodologia de evaluare trebuie ajustată. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | CESE consideră, de asemenea, că trebuie luate în considerare metode mai bune de comunicare în ceea ce privește realizările în cadrul MIE. Trebuie avută în vedere și o mai bună predictibilitate. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Metropolele din Europa sunt acele regiuni din UE în care se înregistrează cea mai mare densitate a traficului, aproape toate transporturile avându-și originea sau destinația în metropole. CESE solicită ca aglomerările urbane să fie luate în considerare în principalele proiecte de infrastructură, indiferent dacă pot sau nu pot beneficia de finanțare din Fondul de coeziune. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | CESE salută faptul că, pentru prima dată, infrastructura cu utilizare duală civilă și militară va beneficia în cadrul MIE de un sprijin în valoare de 6,5 miliarde EUR, pentru a îmbunătăți mobilitatea militară în UE, în conformitate cu Comunicarea comună din noiembrie 2017 (3) și cu Planul de acțiune din martie 2018 (4). |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | CESE salută obiectivele stabilite în documentul „Planul de acțiune vizând mobilitatea militară” și sprijină o uniune a apărării sub aspectul îmbunătățirii infrastructurii și al creării de sinergii. Infrastructura cu utilizare duală civilă și militară urmează să fie dezvoltată de-a lungul rețelei TEN-T, inclusiv în regiunile cele mai expuse riscului militar. |
| --- | --- |

3.32.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 321 final.

1

(2)  COM (2018) 66 final.

2

(3)  Bruxelles, 10.11.2017 JOIN(2017) 41 final – Comunicare comună către Parlamentul European și Consiliu – Îmbunătățirea mobilității militare în Uniunea Europeană.

3

(4)  Bruxelles, 28.3.2018 JOIN(2018) 5 final – Comunicare comună către Parlamentul European și Consiliu privind Planul de acțiune vizând mobilitatea militară.

4

---

| 6.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 440/199 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 440/199

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind înființarea unui program de schimb, asistență și formare profesională pentru protecția monedei euro împotriva falsificării pentru perioada 2021-2027 (programul „Pericles IV”)

[COM(2018) 369 final – 2018/0194 (CNS)]

(2018/C 440/34)

| Sesizare | Comisia Europeană, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 133 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 19.9.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 537 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri) | 207/0/1 |

Sesizare

Comisia Europeană, 18.6.2018

Temei juridic

Articolele 133 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în sesiunea plenară

19.9.2018

Sesiunea plenară nr.

537

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri)

207/0/1

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de-a 537-a sesiune plenară din 19 și 20 septembrie 2018 (ședința din 19 septembrie 2018), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 207 de voturi pentru și 1 abținere.

Bruxelles, 19 septembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---