# Jurnalul Oficial C 449/2018

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 449 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6113 decembrie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 449

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6113 decembrie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2018/C 449/01 | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind dimensiunea economică a sportului și avantajele socioeconomice pe care acesta le oferă | 1 |
| 2018/C 449/02 | Concluziile Consiliului privind recunoașterea reciprocă în materie penală – Promovarea recunoașterii reciproce prin sporirea încrederii reciproce | 6 |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 449/03 | Rata de schimb a monedei euro | 10 |
| 2018/C 449/04 | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 6 decembrie 2018 privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a unei cereri de înregistrare a unei denumiri menționate la articolul 49 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului – Странджански манов мед (Strandzhanski manov med)/Maнов мед от Странджа (Manov med ot Strandzha) (DOP) | 11 |
| 2018/C 449/05 | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 6 decembrie 2018 privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a cererii de înregistrare a unei denumiri menționate la articolul 49 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului [Paška sol (DOP)] | 17 |
| 2018/C 449/06 | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 6 decembrie 2018 privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a cererii de modificare a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol menționate la articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului [Graves supérieures (DOP)] | 22 |
| 2018/C 449/07 | Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 6 decembrie 2018 privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a cererii de aprobare a unei modificări care nu este minoră a unui caiet de sarcini al unui produs, menționată la articolul 53 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește denumirea Liquirizia di Calabria (DOP) | 28 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Autoritatea AELS de Supraveghere |
| 2018/C 449/08 | Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/scont pentru statele AELS, aplicabile începând cu 1 decembrie 2018[Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității privind ajutoarele de stat și la articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității din 14 iulie 2004] | 35 |

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2018/C 449/01

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind dimensiunea economică a sportului și avantajele socioeconomice pe care acesta le oferă

1

2018/C 449/02

Concluziile Consiliului privind recunoașterea reciprocă în materie penală – Promovarea recunoașterii reciproce prin sporirea încrederii reciproce

6

Comisia Europeană

2018/C 449/03

Rata de schimb a monedei euro

10

2018/C 449/04

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 6 decembrie 2018 privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a unei cereri de înregistrare a unei denumiri menționate la articolul 49 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului – Странджански манов мед (Strandzhanski manov med)/Maнов мед от Странджа (Manov med ot Strandzha) (DOP)

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

11

2018/C 449/05

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 6 decembrie 2018 privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a cererii de înregistrare a unei denumiri menționate la articolul 49 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului [Paška sol (DOP)]

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

17

2018/C 449/06

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 6 decembrie 2018 privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a cererii de modificare a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol menționate la articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului [Graves supérieures (DOP)]

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

22

2018/C 449/07

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 6 decembrie 2018 privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a cererii de aprobare a unei modificări care nu este minoră a unui caiet de sarcini al unui produs, menționată la articolul 53 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește denumirea Liquirizia di Calabria (DOP)

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

28

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea AELS de Supraveghere

2018/C 449/08

Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/scont pentru statele AELS, aplicabile începând cu 1 decembrie 2018[Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității privind ajutoarele de stat și la articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității din 14 iulie 2004]

[Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității privind ajutoarele de stat și la articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității din 14 iulie 2004]

35

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 449/09 | Aviz privind taxa antidumping în vigoare la importurile de plăci din ceramică originare din Republica Populară Chineză: schimbarea denumirii unei societăți căreia i se aplică nivelul taxei antidumping corespunzător societăților cooperante neincluse în eșantion | 36 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2018/C 449/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9206 – Equistone Partners Europe/Courir) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 37 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2018/C 449/09

Aviz privind taxa antidumping în vigoare la importurile de plăci din ceramică originare din Republica Populară Chineză: schimbarea denumirii unei societăți căreia i se aplică nivelul taxei antidumping corespunzător societăților cooperante neincluse în eșantion

36

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2018/C 449/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9206 – Equistone Partners Europe/Courir) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

37

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 13.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 449/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 449/1

---

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind dimensiunea economică a sportului și avantajele socioeconomice pe care acesta le oferă

(2018/C 449/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

REAMINTIND CĂ:

| 1. | Planurile de lucru ale UE pentru sport [2011-2014 (1), 2014-2017 (2) și 2017-2020 (3)], adoptate de către Consiliu și reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, au subliniat importanța dimensiunii economice a sportului, abordând în special finanțarea durabilă a sportului, moștenirea lăsată de evenimentele sportive majore, avantajele economice oferite de sport și inovarea. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 27 noiembrie 2012 privind consolidarea bazei de cunoștințe pentru elaborarea de politici în domeniul sportului (4) au recunoscut că sportul are o contribuție semnificativă la economia Europei, reprezentând un important factor de creștere economică și de ocupare a forței de muncă, precum și o contribuție la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020 și au subliniat importanța datelor comparabile cu privire la sport și a utilizării acestora în elaborarea de politici, pentru îmbunătățirea calității politicilor din domeniul sportului. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Concluziile Consiliului privind rolul activităților de voluntariat în sport pentru promovarea cetățeniei active (5) evidențiază faptul că sectorul sportului, împreună cu activitățile de voluntariat în sport, constituie o valoare economică și socială măsurabilă și semnificativă în economiile naționale, cu un potențial de a stimula ratele de creștere economică și de ocupare a forței de muncă în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 27 noiembrie 2012 privind promovarea activităților fizice care întăresc sănătatea (HEPA) (6) subliniază faptul că ratele actuale ridicate ale inactivității fizice constituie o preocupare majoră pentru UE și statele membre ale acesteia, atât din punctul de vedere al sănătății, cât și din punct de vedere social și economic. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Concluziile Consiliului privind contribuția sportului la economia UE și, în special, la abordarea șomajului în rândul tinerilor și la incluziunea socială (7) evidențiază importanța sectorului sportului pentru economie și pentru ca tinerii să dobândească abilități care să le fie utile în ocuparea unui loc de muncă remunerat, precum și în desfășurarea activităților de voluntariat. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind sportul ca forță motrice pentru inovare și creștere economică (8) au examinat potențialul sportului pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă și ca forță motrice pentru inovare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Concluziile Consiliului privind promovarea aptitudinilor motrice și a activităților fizice și sportive ale copiilor (9) recomandă încurajarea educației fizice în școli, inclusiv a aptitudinilor motrice în primii ani ai copilăriei, în contextul schimbării obiceiurilor zilnice ale copiilor, care și-au înlocuit activitățile fizice cu activități mai sedentare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Concluziile Consiliului prin care se urmărește o contribuție la îndeplinirea obiectivului de stopare a creșterii supraponderalității și obezității infantile (10) confirmă faptul că sănătatea este o valoare, o șansă și o investiție pentru dezvoltarea economică și socială a fiecărei țări și că obezitatea infantilă este un indicator puternic de obezitate în rândul adulților cu consecințe economice și de sănătate bine cunoscute, |
| --- | --- |

8.

AVÂND ÎN VEDERE CĂ:

| 9. | Sportul este recunoscut ca fiind un factor de creștere economică prin prisma efectelor acestuia asupra valorii adăugate, a produsului intern brut și a puterii de cumpărare (11). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sportul este un fenomen transsectorial și înseamnă mult mai mult decât veniturile generate de industria sportului. Sportul reprezintă mai ales un domeniu cu implicații importante pentru sănătatea publică, dezvoltarea regională și turism, dar și pentru integrare și educație, acționând, de asemenea, ca legătură socială. |
| --- | --- |

10.

| 11. | La nivelul UE, au fost realizate eforturi în ceea ce privește capacitatea de a măsura impactul economic al sportului încă de când dimensiunea economică a sportului a fost abordată pentru prima dată în contextul UE, în 2006 (12). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Până în prezent, în total nouă state membre ale UE (13) dețin conturi satelit pentru sport (SSA) naționale și complete și alte cinci țări (14) păstrează un set de date legate de sport care permit obținerea unui grad înalt de precizie la nivelul rezultatelor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Potrivit unui studiu recent (15), sportul reprezintă 2,12 % din PIB-ul UE, iar locurile de muncă din domeniile legate de sport încadrează 5,67 milioane de persoane (2,72 % din ocuparea forței de muncă în UE). Rezultatele studiului arată, de asemenea, că, în timp ce economia trecea printr-o perioadă dificilă, sectorul sportului s-a dovedit a fi foarte rezistent, generând creștere și locuri de muncă (16). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Deși dimensiunea economică a sportului – care corespunde conturilor naționale – este bine reprezentată prin intermediul SSA și al altor sisteme de calcul, contribuția sportului la economie continuă să fie subestimată, deoarece există numeroase alte efecte așa-zise socioeconomice (de exemplu, efectele economice ale sănătății, implicarea voluntarilor, contribuția inovării la creșterea economică și contribuția sportului la dezvoltarea regională) care nu sunt încă reprezentate, dar care au efecte asupra PIB-ului și asupra ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Costurile economice ale bolilor asociate inactivității fizice (17) nu sunt reflectate în conturile naționale (18), chiar dacă aceste implicații economice sunt importante (19), și nu pot fi cuantificate fără metode adecvate. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Activitățile de voluntariat prezintă avantaje semnificative din punct de vedere educațional și aduc o contribuție importantă la dimensiunea economică a sportului (20), contribuție care nu se reflectă în conturile naționale. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Deocamdată, dimensiunea inovării în domeniul sportului (21) nu este îndeajuns de luată în calcul din punctul de vedere al PIB și al ocupării forței de muncă, din cauza lipsei de date. Prin urmare, este importantă generarea unor rezultate empirice fiabile cu privire la impactul pe care inovarea în domeniul sportului îl are asupra dinamicii exporturilor și asupra creșterii economice. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Contribuția sportului la dezvoltarea regională nu este încă suficient de vizibilă și încă nu se conștientizează îndeajuns numeroasele modalități în care sportul și activitatea fizică ar putea constitui mijloace puternice de realizare a obiectivului de coeziune al UE, în special în scopul de a contribui la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Date recente (22) arată modul în care proiectele din domeniul sportului au contribuit la economiile locale, la ocuparea forței de muncă și la coeziunea socială, subliniind, în același timp, faptul că numeroase regiuni din Europa au inclus sportul în cadrul strategiilor lor de specializare inteligentă, |
| --- | --- |

18.

RECUNOSCÂND CĂ:

| 19. | Reprezentarea contribuției sportului la economie în ansamblul său necesită luarea în calcul a unor aspecte suplimentare, printre care se numără cuantificarea efectelor economice ale sănătății, legate de activitatea fizică, recunoașterea avantajului suplimentar oferit de activitățile de voluntariat, contribuția inovării la stimularea potențialului de creștere și analiza impactului proiectelor din domeniul sportului asupra dezvoltării regionale. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Pentru măsurarea efectelor socioeconomice ale sportului sunt necesare metode și abordări suplimentare (23). În scopul obținerii unor rezultate bazate pe elemente concrete la nivel național și european, trebuie să fie disponibile date și constatări comparabile. Toate datele colectate cu privire la aceste aspecte ar trebui să fie defalcate în funcție de gen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Sportul și activitățile fizice contribuie la abordarea provocărilor actuale de la nivel local și regional, în special prin dezvoltarea unor soluții de mobilitate ușoară, prin accelerarea revitalizării zonelor urbane datorită infrastructurilor sportive inteligente sau prin îmbunătățirea coeziunii sociale în comunitățile diverse, |
| --- | --- |

21.

INVITĂ STATELE MEMBRE:

| 22. | Să aibă în vedere stabilirea de SSA sau a altor sisteme de calcul comparabile pentru cuantificarea impactului economic al sportului. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Să sprijine și să difuzeze ideea de extindere a reprezentării dimensiunii economice a sportului, prin includerea aspectelor socioeconomice, în special a voluntariatului, a aspectelor economice ale sănătății și a inovării, la nivel european și la nivel național, și prin consolidarea cooperării transsectoriale. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Să ia în considerare valoarea activităților de voluntariat pentru economia națională și includerea acestui subiect în statistici. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Să întreprindă acțiuni de sensibilizare cu privire la potențialul sportului de a contribui la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă, prin intermediul unor date fiabile. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Să aibă în vedere o colaborare mai strânsă între statele membre și cu Comisia pentru stabilirea de definiții, metode și standarde comparabile în ceea ce privește dimensiunile socioeconomice ale sectorului sportului. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Să promoveze dialogul la nivel național cu privire la integrarea strategiilor de specializare inteligentă, cum ar fi clusterele sportive, dacă este cazul. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Să aibă în vedere includerea sportului și a activităților fizice ca prioritate orizontală în cadrul altor domenii de politică, precum sănătatea, educația, transporturile, urbanismul, politicile sociale și în materie de turism, unde contribuția sportului a fost amplu demonstrată, |
| --- | --- |

28.

INVITĂ COMISIA:

| 29. | Să promoveze și să sprijine acțiuni precum schimbul de date relevante și de cunoștințe metodologice specifice, colectarea de dovezi și agregarea statisticilor sportive, precum și asistența tehnică, care sunt menite să îmbunătățească și să simplifice eforturile depuse de statele membre în vederea cuantificării dimensiunii economice a sportului. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Să inițieze un proces de evaluare a utilizării și a aplicabilității sistemelor de calcul folosite pentru cuantificarea aspectelor socioeconomice ale sportului, care să cuprindă inventarierea cercetărilor existente și colectarea unor exemple de bune practici. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Să susțină, în cadrul unui grup de experți și cu sprijinul Eurostat, dezvoltarea de instrumente care să completeze sau să actualizeze datele deja existente cu privire la dimensiunea economică a sportului, inclusiv aspectele socioeconomice. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Să întreprindă acțiuni de sensibilizare în legătură cu potențialul sportului ca sursă de inovare. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Să sprijine dialogul și să consolideze și mai mult cooperarea, atât în cadrul Comisiei, cât și cu alte instituții ale UE, în ceea ce privește rolul sportului în economiile și societățile moderne, având în vedere îndeosebi contribuția sportului la dezvoltarea regională, |
| --- | --- |

33.

INVITĂ MIȘCAREA SPORTIVĂ:

| 34. | Să sprijine colectarea de date cu privire la contribuția activităților de voluntariat în domeniul sportului și al activității fizice. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Să aibă în vedere facilitarea realizării unei analize economice comparabile privind impactul economic al activităților de voluntariat și al activității fizice, precum și al inactivității fizice. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Să încurajeze schimbul de bune practici privind metodele de măsurare a efectelor socioeconomice cu experții. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  JO C 162, 1.6.2011, p. 1.

(2)  JO C 183, 14.6.2014, p. 12.

(3)  JO C 189, 15.6.2017, p. 5.

(4)  JO C 393, 19.12.2012, p. 20.

(5)  JO C 372, 20.12.2011, p. 24.

(6)  JO C 393, 19.12.2012, p. 22.

(7)  JO C 32, 4.2.2014, p. 2.

(8)  JO C 436, 5.12.2014, p. 2.

(9)  JO C 417, 15.12.2015, p. 46.

(10)  JO C 205, 29.6.2017, p. 46.

(11)  Study on the economic impact of sport through Sport Satellite Accounts (Studiu privind impactul economic al sportului prin intermediul conturilor satelit pentru sport), 2018.

(12)  Grupul de experți în domeniul statisticilor sportive (2011-2014), definiția sportului de la Vilnius.

(13)  Austria, Belgia, Cipru, Germania, Lituania, Țările de Jos, Polonia, Portugalia și Regatul Unit.

(14)  Bulgaria, Franța, Luxemburg, Slovacia și Spania.

(15)  Study on the economic impact of sport through Sport Satellite Accounts (Studiu privind impactul economic al sportului prin intermediul conturilor satelit pentru sport), 2018.

(16)  Constatări confirmate și aici: http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf

(17)  Costuri directe în sistemul de sănătate, pierderi de productivitate, mortalitate și invaliditate profesională cauzate de boli asociate inactivității fizice, de exemplu diabetul de tip II, depresia, afecțiuni ale spatelui sau boli cardiovasculare.

(18)  Conturi și tehnici pentru măsurarea unei activități economice a unei națiuni.

(19)  Astfel cum a fost confirmat de studiul ISCA/CEBR, The Economic Cost of Physical Inactivity in Europe (Costul economic al inactivității fizice în Europa): http://inactivity-time-bom.nowwemove.com/ și de studiul OMS, Physical activity and health: evidence for action (Activitatea fizică și sănătatea: argumente pentru acțiune): http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1

(20)  Study on Volunteering in the European Union (Studiu privind voluntariatul în Uniunea Europeană), 2010.

(21)  Aceasta acoperă procesul de transpunere a unei idei sau a unei invenții într-un anumit produs sau serviciu care creează valoare sau pentru care consumatorii sunt dispuși să plătească.

(22)  Studiu privind contribuția sportului la dezvoltarea regională prin intermediul fondurilor structurale, 2016.

(23)  Planul de acțiune de la Kazan, astfel cum a fost adoptat la 15 iulie 2017 de către UNESCO, stabilește, de asemenea, la acțiunea 2, necesitatea de a dezvolta indicatori comuni pentru măsurarea contribuției educației fizice, a activității fizice și a sportului la îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă prioritare și a țintelor aferente.

---

ANEXĂ

1.

Cartea albă a Comisiei privind sportul (1) pune un accent deosebit pe dimensiunea economică a sportului, subliniind faptul că, pentru elaborarea de politici bazate pe date concrete, sunt necesare informații comparabile la nivelul UE.

2.

Comunicarea Comisiei privind sportul (2) recunoaște importanța conturilor satelit pentru sport (SSA) pentru elaborarea de politici în mod corespunzător și subliniază valoarea sportului ca instrument de dezvoltare regională.

---

(1)  Doc. 11811/07 – COM(2007) 391 final, 12.7.2007.

1

(2)  Doc. 5597/11 – COM(2011) 12 final, 21.1.2011.

2

---

| 13.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 449/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 449/6

---

Concluziile Consiliului

privind recunoașterea reciprocă în materie penală

„Promovarea recunoașterii reciproce prin sporirea încrederii reciproce”

(2018/C 449/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

amintind că, în conformitate cu articolul 82 alineatul (1) din TFUE, cooperarea judiciară în materie penală în cadrul Uniunii se întemeiază pe principiul recunoașterii reciproce a hotărârilor judecătorești și a deciziilor judiciare;

subliniind faptul că, în aplicarea acestui principiu, o autoritate competentă dintr-un stat membru transmite o hotărâre judecătorească sau o decizie judiciară unei autorități competente dintr-un alt stat membru, care execută apoi respectiva decizie ca și când i-ar aparține (sub rezerva normelor aplicabile);

afirmând că principiul recunoașterii reciproce se întemeiază pe încrederea reciprocă dezvoltată prin intermediul valorilor comune ale statelor membre privind respectarea demnității umane, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și drepturile omului, astfel încât fiecare autoritate se poate baza pe faptul că celelalte autorități aplică standarde de protecție a drepturilor echivalente în cadrul sistemelor lor de justiție penală;

subliniind că dreptul la un proces echitabil, inclusiv, printre altele, cerința privind independența sistemului judiciar, are o importanță esențială pentru protecția eficientă a drepturilor fundamentale, întrucât garantează protecția tuturor drepturilor individuale care decurg din dreptul UE și din dreptul național, precum și apărarea valorilor comune ale statelor membre, astfel cum sunt prevăzute la articolul 2 din TUE, în special statul de drept;

subliniind că diverse aspecte – în special de ordin practic sau care țin de caracterul politicilor urmărite – pot afecta încrederea reciprocă și că, prin urmare, este necesar un efort continuu pentru a încuraja și spori această încredere;

considerând că aceste aspecte se referă, printre altele, la diferențele existente în ceea ce privește punerea în aplicare a dreptului Uniunii, statul de drept și domeniile care prezintă o sensibilitate deosebită în raport cu drepturile fundamentale, precum condițiile de detenție și durata arestării preventive;

amintind că, în cadrul reuniunii lor informale din 12 și 13 iulie 2018, miniștrii au discutat despre evoluțiile recente care ridică probleme din perspectiva principiului recunoașterii reciproce, precum și despre jurisprudența relevantă a Curții de Justiție a UE (CJUE);

amintind, de asemenea, că, în cadrul reuniunii CATS din 18 septembrie 2018, delegațiile au discutat un document al Președinției care prezintă problemele și obstacolele apărute în legătură cu aplicarea instrumentelor de recunoaștere reciprocă, precum și propunerile privind acțiunile posibile (documentul 11956/18);

amintind, în sfârșit, faptul că, în cadrul reuniunii Consiliului (Justiție și Afaceri Interne) din 11 octombrie 2018, miniștrii au contribuit cu informații privind bunele practici și măsurile luate pentru a îmbunătăți recunoașterea și încrederea reciprocă, precum și cu informații privind măsurile practice și juridice adoptate pentru a răspunde evoluțiilor recente, în special celor referitoare la jurisprudența CJUE și la jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului (documentul 12492/18),

ADOPTĂ URMĂTOARELE CONCLUZII:

| 1. | Li se amintește statelor membre că eficiența și eficacitatea instrumentelor UE de recunoaștere reciprocă, în special a celor care îmbracă forma juridică a deciziilor-cadru sau a directivelor, depind în mare măsură de legislația națională relevantă care este elaborată și adoptată în conformitate cu aceste instrumente. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Statelor membre li se solicită să ia act de importanța punerii în aplicare în timp util și în mod corect a directivelor privind drepturile procedurale (1), pentru a garanta dreptul la un proces echitabil. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Statele membre ar trebui să continue să asigure independența și imparțialitatea instanțelor judecătorești și a judecătorilor, întrucât acestea țin de esența dreptului fundamental la un proces echitabil, astfel cum este garantat prin articolul 47 al doilea paragraf din cartă. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Li se amintește statelor membre că, în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, refuzul de a executa o decizie sau o hotărâre care a fost emisă în temeiul unui instrument de recunoaștere reciprocă poate fi justificat numai în circumstanțe excepționale și ținând seama de faptul că, în temeiul principiului supremației dreptului Uniunii, statele membre nu pot pretinde din partea unui alt stat membru un nivel național de protecție a drepturilor fundamentale mai ridicat decât cel asigurat de dreptul Uniunii. În consecință, orice caz de neexecutare întemeiat pe o încălcare a drepturilor fundamentale ar trebui aplicat în mod restrictiv, urmând abordarea stabilită de CJUE în cadrul jurisprudenței sale. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Statele membre sunt încurajate să dispună de măsuri legislative care permit, dacă este cazul, să se recurgă la măsuri alternative detenției, în vederea reducerii populației din centrele lor de detenție, promovând astfel obiectivul reabilitării sociale și oferind în același timp un răspuns faptului că încrederea reciprocă este adesea împiedicată de condițiile precare de detenție și de problema suprapopulării penitenciarelor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Statele membre și Comisia sunt încurajate să promoveze formarea continuă a judecătorilor, a procurorilor și a altor practicieni, inclusiv în domeniul drepturilor fundamentale în cadrul procedurilor penale, întrucât acest lucru poate îmbunătăți aplicarea instrumentelor UE bazate pe recunoașterea reciprocă, să stimuleze încrederea reciprocă în cadrul spațiului judiciar european, prin organizarea de seminare de formare judiciară și de schimburi de experiență, și să acorde atenția cuvenită finanțării adecvate a activităților de formare în acest domeniu la nivel național și european, în special a celor organizate de Rețeaua europeană de formare judiciară (EJTN). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Statele membre sunt încurajate să desemneze anumiți practicieni – care pot fi puncte naționale de contact pentru Rețeaua judiciară europeană (RJE) – din cadrul sistemului lor jurisdicțional drept specialiști în domeniul cooperării judiciare în materie penală, pentru ca aceștia să poată oferi sprijin altor practicieni în ceea ce privește aplicarea tuturor instrumentelor relevante, inclusiv a instrumentelor UE bazate pe principiul recunoașterii reciproce. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Statele membre sunt încurajate – atunci când este posibil, cu sprijin financiar din partea UE – să promoveze schimburile dintre practicienii din diferite state membre și să stimuleze alte contacte între aceștia, deoarece acest lucru poate spori încrederea reciprocă și poate promova aplicarea eficientă a principiului recunoașterii reciproce. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Statele membre sunt încurajate să facă schimb de bune practici pentru a îmbunătăți recunoașterea și încrederea reciprocă, inclusiv în cadrul Grupului de lucru pentru cooperare în materie penală sau al CATS. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Statele membre sunt încurajate să elaboreze orientări (fără caracter obligatoriu) privind aplicarea instrumentelor de recunoaștere reciprocă ale UE, pentru a-i ajuta pe practicieni să înțeleagă cum trebuie să fie interpretată și aplicată legislația națională de punere în aplicare a instrumentelor UE. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Statele membre sunt invitate să încurajeze practicienii să utilizeze pe deplin posibilitățile oferite de RJE și de Eurojust, în conformitate cu mandatul fiecăreia dintre acestea, pentru a ajuta practicienii să utilizeze mecanismele cooperării judiciare în materie penală. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Statele membre sunt invitate în mod special să încurajeze practicienii să utilizeze instrumentele practice pentru cooperarea judiciară și formularele și certificatele (electronice) ale instrumentelor de recunoaștere reciprocă care sunt disponibile pe site-ul RJE, întrucât acest lucru poate facilita aplicarea acestor instrumente. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Statele membre sunt invitate să încurajeze practicienii care acționează în calitate de autorități de executare în procedurile de recunoaștere reciprocă să intre în dialog și să se consulte direct cu autoritățile emitente din alte state membre ori de câte ori este necesar, în special înainte de a lua în considerare posibilitatea de a nu recunoaște sau executa o decizie sau o hotărâre care este transmisă în cadrul unor astfel de proceduri. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Statele membre sunt invitate să se asigure că punctele de contact ale RJE au capacitatea de a-și îndeplini sarcinile care le revin în calitate de puncte de contact ale RJE împreună cu atribuțiile și sarcinile lor obișnuite, astfel cum a fost subliniat în raportul final al celei de a șasea runde de evaluări reciproce (Recomandarea nr. 7), astfel încât RJE să poată continua să își exercite rolul în mod eficient, inclusiv în domeniul recunoașterii reciproce. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Statele membre care au formulat o declarație (rezervă) în legătură cu un instrument de recunoaștere reciprocă sunt invitate să verifice dacă această declarație poate fi retrasă, astfel încât să se promoveze o aplicare uniformă a instrumentului în cauză. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Statele membre sunt invitate să promoveze participarea activă a reprezentanților competenți la conferința privind suprapopularea penitenciarelor, care va fi organizată de Consiliul Europei, cu sprijinul Comisiei Europene, la 24 și 25 aprilie 2019, precum și la conferința privind provocările actuale cu care se confruntă sistemele penitenciare europene, care va avea loc în cadrul președinției române a Consiliului Uniunii Europene. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Statele membre și Comisia sunt invitate să creeze cu prioritate sistemul de schimb digital de probe electronice, care va reprezenta un mod sigur de a transmite cererile și răspunsurile privind ordinul european de anchetă și asistența judiciară reciprocă. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Comisia este invitată să își exercite competențele, atunci când este cazul, pentru a asigura că instrumentele UE privind cooperarea judiciară în materie penală și drepturile procedurale sunt puse în aplicare corect și în timp util. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Comisia este invitată să ofere orientări practice privind jurisprudența recentă a CJUE, în special în ceea ce privește jurisprudența bazată pe cauza Aranyosi, precum și privind modul în care practicienii pot găsi surse de informare relevante care să conțină informații obiective, fiabile și actualizate în mod corespunzător referitoare la penitenciarele și la condițiile de detenție din statele membre. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Consiliul invită statele membre să ia în considerare posibilitatea de a asigura traducerea în limba lor oficială a fișei informative a Consiliului Europei privind condițiile de detenție și tratamentul deținuților și de a oferi aceste traduceri Consiliului Europei în vederea publicării pe site-ul acestuia. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Comisia este invitată ca, în urma consultării cu statele membre, să dezvolte în continuare și să își actualizeze periodic manualul privind mandatul european de arestare, inclusiv ținând seama de jurisprudența recentă a CJUE și de bunele practici pentru aplicarea corectă a acestuia, și să elaboreze manuale privind celelalte instrumente de recunoaștere reciprocă, atunci când vor fi fost puse în aplicare integral de statele membre, de exemplu decizia-cadru privind sancțiunile privative de libertate (2) și decizia-cadru privind probațiunea (3), precum și, în viitor, directiva privind ordinul european de anchetă (4) și regulamentul privind ordinele de indisponibilizare și de confiscare (5), astfel încât să promoveze punerea în aplicare corectă a acestor instrumente. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Comisia este invitată să comunice RJE notificările transmise de statele membre cu privire la instrumentele UE de recunoaștere reciprocă și la alte instrumente relevante pentru cooperarea judiciară în materie penală, în cel puțin o limbă de largă circulație a UE, astfel ca RJE să le poată publica pe site-ul său. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Comisia este încurajată să continue să organizeze reuniuni cu experții și practicienii pentru a discuta despre aspecte legate de recunoașterea reciprocă, să intensifice, în cazul în care se consideră că este util, frecvența și intensitatea acestor reuniuni și să pună rezultatele lor la dispoziția practicienilor. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Comisia este invitată să promoveze utilizarea optimă a fondurilor în cadrul programelor financiare ale UE, în cazul în care acestea sunt puse la dispoziție, pentru a consolida și promova cooperarea judiciară dintre statele membre, inclusiv în vederea modernizării centrelor de detenție din statele membre, și să ajute statele membre să soluționeze problema condițiilor de detenție necorespunzătoare, întrucât aceasta poate afecta în mod negativ aplicarea instrumentelor de recunoaștere reciprocă. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Comisia, Consiliul și Parlamentul European sunt încurajate să elaboreze instrumentele privind recunoașterea reciprocă, inclusiv formularele sau certificatele, într-un mod mai clar, mai precis și mai ușor de utilizat și să urmărească asigurarea unei coerențe sporite în cadrul respectivei elaborări, astfel încât să faciliteze aplicarea acestor instrumente de către practicieni. Atunci când este cazul, ar trebui să se solicite sprijinul Eurojustului și al RJE în acest sens. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Eurojustul este încurajat să își continue activitatea operațională și strategică în ceea ce privește instrumentele de recunoaștere reciprocă, pentru a facilita aplicarea acestora. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Eurojustul și RJE sunt invitate să continue să joace un rol activ în eliminarea obstacolelor din calea recunoașterii reciproce și în identificarea bunelor practici în această materie și să continue să acorde atenție în mod regulat instrumentelor de recunoaștere reciprocă în cadrul întâlnirilor pe care le au cu practicienii. |
| --- | --- |

27.

| 28. | RJE este încurajată să continue, printre altele, să își îmbunătățească site-ul cu informații practice privind instrumentele de recunoaștere reciprocă, dat fiind că acest lucru s-a dovedit a fi un instrument foarte util pentru practicieni. |
| --- | --- |

28.

| 29. | EJTN este încurajată să continue să organizeze activități de formare privind dreptul Uniunii, inclusiv în ceea ce privește relevanța Cartei drepturilor fundamentale pentru funcționarea instrumentelor de recunoaștere reciprocă în materie penală, precum și schimburi între practicieni. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Consiliul este invitat să decidă că modul de funcționare în practică a anumitor instrumente de recunoaștere reciprocă va reprezenta subiectul celei de a noua runde de evaluări reciproce. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Președinția este invitată să continue să acorde atenția corespunzătoare, inclusiv la nivel politic, chestiunii recunoașterii reciproce și încrederii reciproce, în special prin asigurarea unui schimb de opinii periodic cu privire la acest subiect, astfel încât să promoveze aplicarea instrumentelor bazate pe principiul recunoașterii reciproce. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  Directivele 2010/64/UE, 2012/13/UE, 2013/48/UE, (UE) 2016/343, (UE) 2016/800 și (UE) 2016/1919, pentru statele membre care au obligații în temeiul acestora.

(2)  Decizia-cadru 2008/909/JAI.

(3)  Decizia-cadru 2008/947/JAI.

(4)  Directiva 2014/41/UE.

(5)  Regulamentul (UE) 2018/1805.

---

Comisia Europeană

| 13.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 449/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 449/10

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

12 decembrie 2018

(2018/C 449/03)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1346 |
| JPY | yen japonez | 128,67 |
| DKK | coroana daneză | 7,4641 |
| GBP | lira sterlină | 0,90135 |
| SEK | coroana suedeză | 10,3595 |
| CHF | franc elvețian | 1,1286 |
| ISK | coroana islandeză | 140,00 |
| NOK | coroana norvegiană | 9,7265 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,866 |
| HUF | forint maghiar | 323,43 |
| PLN | zlot polonez | 4,2986 |
| RON | leu românesc nou | 4,6571 |
| TRY | lira turcească | 6,0893 |
| AUD | dolar australian | 1,5732 |
| CAD | dolar canadian | 1,5170 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,8693 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6573 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5577 |
| KRW | won sud-coreean | 1 280,62 |
| ZAR | rand sud-african | 16,1475 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,8155 |
| HRK | kuna croată | 7,3895 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 562,32 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7538 |
| PHP | peso Filipine | 59,714 |
| RUB | rubla rusească | 75,2467 |
| THB | baht thailandez | 37,192 |
| BRL | real brazilian | 4,3881 |
| MXN | peso mexican | 22,7639 |
| INR | rupie indiană | 81,6900 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1346

JPY

yen japonez

128,67

DKK

coroana daneză

7,4641

GBP

lira sterlină

0,90135

SEK

coroana suedeză

10,3595

CHF

franc elvețian

1,1286

ISK

coroana islandeză

140,00

NOK

coroana norvegiană

9,7265

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,866

HUF

forint maghiar

323,43

PLN

zlot polonez

4,2986

RON

leu românesc nou

4,6571

TRY

lira turcească

6,0893

AUD

dolar australian

1,5732

CAD

dolar canadian

1,5170

HKD

dolar Hong Kong

8,8693

NZD

dolar neozeelandez

1,6573

SGD

dolar Singapore

1,5577

KRW

won sud-coreean

1 280,62

ZAR

rand sud-african

16,1475

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,8155

HRK

kuna croată

7,3895

IDR

rupia indoneziană

16 562,32

MYR

ringgit Malaiezia

4,7538

PHP

peso Filipine

59,714

RUB

rubla rusească

75,2467

THB

baht thailandez

37,192

BRL

real brazilian

4,3881

MXN

peso mexican

22,7639

INR

rupie indiană

81,6900

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 13.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 449/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 449/11

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 6 decembrie 2018

privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a unei cereri de înregistrare a unei denumiri menționate la articolul 49 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului

„Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) (DOP)

(2018/C 449/04)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 50 alineatul (2) litera (a),

întrucât:

| (1) | Bulgaria a transmis Comisiei o cerere de protejare a denumirii „Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) în conformitate cu articolul 49 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Bulgaria a transmis Comisiei o cerere de protejare a denumirii „Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) în conformitate cu articolul 49 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| (2) | În conformitate cu articolul 50 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea și a ajuns la concluzia că aceasta îndeplinește condițiile stabilite în regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 50 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea și a ajuns la concluzia că aceasta îndeplinește condițiile stabilite în regulamentul respectiv.

| (3) | Pentru a permite prezentarea de acte de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, documentul unic și trimiterea la publicarea caietului de sarcini al produsului, menționate la articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv, pentru denumirea „Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha), ar trebui să fie publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a permite prezentarea de acte de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, documentul unic și trimiterea la publicarea caietului de sarcini al produsului, menționate la articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv, pentru denumirea „Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha), ar trebui să fie publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

DECIDE:

Articol unic

Documentul unic și trimiterea la publicarea caietului de sarcini al produsului, menționate la articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, pentru denumirea „Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha) (DOP) sunt cuprinse în anexa la prezenta decizie.

În conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, publicarea prezentei decizii conferă dreptul de opoziție la înregistrarea denumirii menționate la primul paragraf din prezentul articol în termen de trei luni de la data publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 6 decembrie 2018.

Pentru Comisie

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---

ANEXĂ

DOCUMENT UNIC

„СТРАНДЖАНСКИ МАНОВ МЕД” (STRANDZHANSKI MANOV MED)/„MAНОВ МЕД ОТ СТРАНДЖА” (MANOV MED OT STRANDZHA)

Nr. UE: PDO-BG-02306 – 12.4.2017

DOP ( X ) IGP ( )

1.   Denumirea (denumirile)

„Странджански манов мед” (Strandzhanski manov med)/„Maнов мед от Странджа” (Manov med ot Strandzha)

2.   Statul membru sau țara terță

Bulgaria

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   
  Tipul de produs

Clasa 1.4. Alte produse de origine animală (ouă, miere, diverse produse lactate, cu excepția untului etc.)

3.2.   
  Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

„Strandzhanski manov med” este o miere produsă de albine melifere din secrețiile provenite din părțile vii ale plantelor și din excrețiile lăsate pe acestea de insectele care se hrănesc prin sucțiune de plante, pe care albinele le colectează, le transformă prin combinarea cu substanțe specifice proprii, le depun, le deshidratează, le depozitează și le lasă la maturat în celule de faguri în aria geografică indicată la punctul 4. Produsul denumit „Strandzhanski manov med” se obține de fapt din „secrețiile zaharoase” excretate de anumite insecte, precum și din seva ghindelor de stejar pe care o colectează albinele.

Caracteristici organoleptice:

Aspect: opacă, ușor opalescentă, fără urme de larve sau alte impurități mecanice și fără să prezinte semne de fermentație.

Culoare: cafeniu sau cafeniu închis spre negru, cu reflexii verzui. După cristalizare, culoarea poate varia până la cafeniu deschis sau gri.

Consistență: masă vâscoasă, lichidă, semicristalizată sau cristalizată.

Gust: dulce, cu ușoare note acide și amare.

Miros: fructe coapte și caramel.

Caracteristici ale compoziției mierii:

Caracteristici fizico-chimice:

| conținut de fructoză și glucoză | minimum 45 g/100 g |
| --- | --- |
| conținut de zaharoză | maximum 5 g/100 g |
| conținut de umiditate | maximum 19 % |
| conținut de substanțe insolubile în apă | maximum 0,1 g/100 g |
| conductivitate electrică | trebuie să depășească 0,95 mS/cm |
| aciditate liberă | maximum 50 mEq de acid la 1 000 g |
| activitate diastazică | mai mare de 12 (pe scala Schade) după obținerea mierii |
| conținut de hidroximetilfurfural (HMF) | maximum 10 mg/kg după obținerea mierii |

conținut de fructoză și glucoză

minimum 45 g/100 g

conținut de zaharoză

maximum 5 g/100 g

conținut de umiditate

maximum 19 %

conținut de substanțe insolubile în apă

maximum 0,1 g/100 g

conductivitate electrică

trebuie să depășească 0,95 mS/cm

aciditate liberă

maximum 50 mEq de acid la 1 000 g

activitate diastazică

mai mare de 12 (pe scala Schade) după obținerea mierii

conținut de hidroximetilfurfural (HMF)

maximum 10 mg/kg după obținerea mierii

„Strandzhanski manov med” se distinge de mierea de nectar mai ales prin conductivitatea sa electrică ridicată ca urmare a conținutului său important de micronutrienți: potasiu (1 568-1 676 mg/kg), magneziu (149-169 mg/kg), litiu (0,11-0,33 mg/kg), mangan (34-51 mg/kg) și de antioxidanți: conținut fenolic (56-165 mg/kg). Ea se caracterizează printr-un conținut ridicat de melezitoză (între 4 % și 11 %) și de erloză. O altă particularitate este prezența quercetinului și a kestozei. „Strandzhanski manov med” se caracterizează și prin faptul că prezintă elemente de secreții zaharoase (HDE), în special spori fungici, conidii și hife, care rezultă din procesul specific de producere și de recoltare a produsului.

Caracteristicile polenului:

„Strandzhanski manov med” este o miere din secreție zaharoasă conținând polen de origini botanice diverse. Printre multitudinea de specii de plante care cresc în masivul Strandzha se numără: Trifolium (trifoi), Vicia (măzăriche), Lotus (ghizdei), Tilia (tei), Echium (familia Boraginaceae), genul Rubus (mur), Matricaria (familia Asteraceae), genul Daucus (familia Umbelliferae), genul Potentilla (rozacee), genul Paliurus (păliur), genul Dorycnium (familia Fabaceae), Brassicaceae, Clematis (curpen), Cistus (Cistus salviifolius și trandafir roz de stâncă), Plantago (pătlagină) și Chenopodiaceae.

Caracteristicile polenului în cazul „Strandzhanski manov med” sunt influențate de prezența, în regiunea Strandzha, a unor specii de plante specifice care nu se găsesc în alte părți din Bulgaria. Acestea sunt: Ophrys reinholdii, Verbascum bugulifolium, Teucrium lamiifolium, Cistus laurifolius, Hypericum androsaemum, Stachys thracica și Epimedium pubigerum. Aceste caracteristici sunt, de asemenea, influențate de specii de relicve de floră din era terțiară, care erau larg răspândite în masivul Strandzha în era respectivă, cum ar fi Cicer montbretii, Erica arborea, moșmonul, iarba-neagră, Cistus salviifolius, sunătoarea etc.

Șapte dintre aceste specii sunt răspândite în Europa doar în masivul Strandzha și în Caucaz: Colchicum autumnale, Daphne pontica, afinul caucazian, Rhododendron ponticum, Quercus hartwissiana (stejarul de Strandzha), Veronica turrilliana și Quercus polycarpa.

3.3.   
  Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrănirea albinelor nu este permisă în perioada de recoltare a mierii. Albinele pot fi hrănite primăvara și după colectarea mierii înainte de sosirea iernii, în cantitățile necesare pentru a constitui rezerve, astfel încât să se asigure supraviețuirea coloniei pe timpul iernii. Coloniile de albine pot fi hrănite cu zahăr, turte de zahăr și siropuri de zahăr. Albinele pot fi hrănite și cu miere din producția proprie. Producătorii trebuie să se asigure că rezervele pentru iarnă nu sunt utilizate la fabricarea surplusului de miere („Strandzhanski manov med”).

3.4.   
  Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

„Strandzhanski manov med” se obține în stupinele situate în pădurile de stejar din masivul Strandzha (stupine în principal staționare), în mod obligatoriu în aria geografică delimitată. „Strandzhanski manov med” se recoltează în lunile iunie, iulie și august. Pe tot parcursul anului, coloniile de albine trebuie să se afle în aria geografică delimitată.

„Strandzhanski manov med” se obține urmând următoarele etape:

| 1. | transportul ramelor sigilate până la mierărie; |
| --- | --- |

1.

transportul ramelor sigilate până la mierărie;

| 2. | descăpăcirea și centrifugarea fagurilor de miere; |
| --- | --- |

2.

descăpăcirea și centrifugarea fagurilor de miere;

| 3. | filtrarea și vărsarea în recipientele pentru depozitare; |
| --- | --- |

3.

filtrarea și vărsarea în recipientele pentru depozitare;

| 4. | transportul recipientelor de miere până la depozit. |
| --- | --- |

4.

transportul recipientelor de miere până la depozit.

Toate etapele de producție trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată, pentru a asigura calitatea produsului și trasabilitatea sa deplină.

3.5.   
  Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pentru a se asigura calitatea și trasabilitatea completă a produsului, mierea se ambalează în aria geografică delimitată la punctul 4, iar greutatea nu trebuie să depășească 1 500 g.

Pentru a se garanta calitatea și, în special, pentru a se păstra proprietățile organoleptice și fizico-chimice ale „Strandzhanski manov med”, ambalarea și etichetarea trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată, deoarece transportul produsului către un loc situat în afara acestei arii ar putea, în caz de temperaturi ridicate, să antreneze modificarea calității produsului. Toate procesele trebuie să aibă loc în aria geografică delimitată pentru a se evita orice amestec cu alte tipuri de miere care nu beneficiază de această denumire de origine protejată, precum și pentru a proteja produsul împotriva absorbției de mirosuri străine. „Strandzhanski manov med” nu trebuie să fie transportat în afara ariei geografice pentru a fi ambalat, deoarece este un produs higroscopic și, prin urmare, trebuie neapărat ferit de umiditate, care poate duce la degradarea proprietăților sale organoleptice și fizico-chimice.

Se interzice vânzarea „Strandzhanski manov med” în vrac.

3.6.   
  Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea

—

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

„Strandzhanski manov med” este produsă în următoarele localități: Sozopol, Primorsko, Tsarevo, Malko Tarnovo și Sredets.

5.   Legătura cu aria geografică

5.1.   
  Specificitatea ariei geografice

Aria geografică cuprinde masivul Strandzha și este caracterizată de un climat maritim umed sau temperat continental. Regiunea are parte de o climă blândă, cu cețuri frecvente primăvara și vara, care persistă uneori până dimineața târziu, cu temperaturi moderate și un grad ridicat de umiditate a aerului. Aceste caracteristici favorizează dizolvarea pe suprafața frunzelor a substanțelor secretate care sunt colectate de insecte. Ceața moderată împiedică pierderea picăturilor de sevă, deoarece, atunci când ceața este mai densă, picăturile se măresc și cad de pe frunze. Combinația dintre factorii climatici – umiditatea oceanică înregistrată în apropierea zonei montane, fără precipitații abundente, clima relativ mai caldă, fără temperaturi extreme, precum și proximitatea mării și a pădurilor de stejar – creează condiții excelente pentru insectele producătoare de secreții zaharoase, și anume afidele [Lachnus roboris, L. pallipes, Monelliopsis caryae, Tuberculatus (tuberculoide) querceus și T. annulatus], Curculio Glandium și Cydia Splendana.

Situarea geografică deosebită a masivului – în apropierea a trei mari bazine hidrografice (Marea Neagră, Marea Egee și Marea Marmara) –, precum și factorii climatici rezultați (umiditatea relativ ridicată a aerului și temperaturile moderate), la care se adaugă trecutul său paleontologic (absența înghețului în cuaternar) explică prezența unor specii de plante care s-au combinat într-un mod unic pe continent. Pătrunderea maselor de aer umed dinspre mare către interiorul masivului Strandzha este favorizată de vârfuri muntoase rotunjite, de ravene adânci și de văi ale râurilor. În masivul Strandzha este prezentă până astăzi o vegetație care avea o arie mare de răspândire în Europa acum mai multe milioane de ani, în era terțiară.

Flora din masivul Strandzha diferă de formațiunile vegetale europene și seamănă bine cu flora pontică din Caucaz și din Asia Mică. Ea conține o multitudine de specii endemice și de relicve de floră din era terțiară, a căror identificare este posibilă cu ajutorul analizei spectrului polinic. Regiunea Strandzha cuprinde un număr mare de zone, de rezervații și de habitate naturale protejate care alcătuiesc un mediu propice pentru albinele melifere și pentru dezvoltarea apiculturii. Regiunea Strandzha este recunoscută ca fiind unul dintre cele cinci situri din Uniunea Europeană care trebuie conservate cu prioritate, ea fiind inclusă în rețeaua ecologică paneuropeană Natura 2000. Regiunea este acoperită în principal de păduri de fag și de stejar, aparținând, în mare parte, speciilor Quercus petraea (gorun, 47,8 %) și Quercus frainetto (gârniță, 41,8 %), care asigură alimentația insectelor producătoare de secreții zaharoase, și anume afidele și gărgărițele.

Solurile sărace – soluri brune roșcate de pădure și soluri podzolice galbene – și absența activităților industriale permit limitarea culturilor agricole care ar putea influența, în timpul perioadei de înflorire, calitatea mierii.

5.2.   
  Factori umani

Apicultura a fost dintotdeauna o ocupație des întâlnită în regiunea Strandzha. Ea a constituit un mijloc de subzistență încă din vremuri străvechi, fapt atestat de prezența coșnițelor și a știubeielor începând de la sfârșitul secolului al XIX-lea și până astăzi. Apicultorii respectă următoarele etape, în special pentru a garanta producția mierii din secreție zaharoasă:

Prima etapă

Albinele colectează secrețiile zaharoase, provenite în principal din pădurile de stejar, și le prelucrează pentru a le transforma în mierea matură: „Strandzhanski manov med”. În timpul principalei perioade de colectare a secrețiilor zaharoase de către albine, pentru a separa surplusul de miere, peste cuibul albinelor se așază magazine pentru miere și/sau suprastructuri.

A doua etapă

Odată ce mierea s-a maturizat suficient de mult în faguri, aceștia sunt luați din stup și transportați la locul desemnat pentru centrifugare.

După centrifugare, mierea trece, timp de cel puțin 24 de ore, printr-un proces de filtrare, omogenizare și purificare în decantoare.

A treia etapă

Mierea este păstrată în recipiente destinate conservării produselor alimentare. Transferul mierii dintr-un recipient în altul, ambalarea și etichetarea au loc în incinte curate și adecvate. Mierea cristalizată este lichefiată prin încălzire la o temperatură care nu trebuie să depășească 42 °C, temperatură atinsă în stup în timpul recoltării mierii. La această temperatură este menținută activitatea diastazică.

5.3.   
  Specificitatea produsului

Caracterul unic al „Strandzhanski manov med” rezultă în principal din caracteristicile sale fizico-chimice, ale polenului și organoleptice.

O caracteristică a produsului „Strandzhanski manov med” este conductivitatea sa electrică deosebit de ridicată în comparație cu alte tipuri de miere din secreție zaharoasă: trebuie să depășească 0,95 mS/cm.

Mierea se caracterizează printr-o activitate diastazică ridicată (ca urmare compoziției enzimatice bogate obținute în urma prelucrării secundare realizate de afide și gărgărițe) și printr-un conținut scăzut de hidroximetilfurfural (HMF).

Aceste caracteristici se datorează pădurilor de stejar întinse (mai mult de 70 % din teritoriul regiunii) care, în combinație cu temperaturile blânde și umiditatea ridicată a aerului, creează condiții favorabile pentru dezvoltarea unei mari suprafețe foliare, un mediu propice pentru afide și gărgărițe. În special excrețiile lor, precum și secrețiile provenind din părțile vii ale plantelor sunt colectate de albine și transformate în miere.

Spectrul polinic în cazul „Strandzhanski manov med”, inclusiv polenul speciilor de plante care cresc numai în regiunea Strandzha (a se vedea punctul 3.2), distinge această miere de mierea produsă în alte părți, ceea ce se datorează direct legăturii dintre „Strandzhanski manov med” și masivul Strandzha. Studiile axate pe spectrul polinic au făcut posibilă definirea markerilor geografici – specii endemice și relicve de floră din era terțiară – care, prin prezența lor sau prin frecvența prezenței lor în spectrul polinic, definesc limitele geografice ale regiunii.

Este deosebit de important ca stupinele să fie amplasate în aria geografică delimitată pe tot parcursul anului; acestea sunt, prin urmare, fixe.

Comparativ cu mierea de nectar, „Strandzhanski manov med” are o culoare semnificativ mai închisă, o aromă deosebită și un gust ușor acid și amar.

5.4.   
  Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP)

„Strandzhanski manov med” este un produs strâns legat de regiunea sa de origine, fiind rezultatul interdependenței bioecologice și al echilibrului dintre populațiile de afide și de gărgărițe care produc secrețiile zaharoase, al prezenței unor întinse păduri de stejar și de fag și al climei blânde specifice. Vegetația forestieră locală permite în special hrănirea insectelor producătoare de secreții zaharoase, iar blândețea climei specifică regiunii Strandzha (umiditatea suficientă a aerului, temperaturile moderate, cețurile din timpul primăverii și al verii) favorizează secrețiile zaharoase și colectarea lor de către albine. Regiunea Strandzha se caracterizează prin faptul că principala hrană a albinelor în lunile iunie, iulie și august este secreția zaharoasă de stejar. În timpul recoltării secrețiilor zaharoase, în masivul Strandzha nu înflorește nicio altă specie producătoare de nectar, cum ar fi pâlcuri de salcâm, de tei etc., astfel încât mierea din secreție zaharoasă nu se poate amesteca cu mierea de nectar. Compoziția secrețiilor zaharoase cu care se hrănesc albinele este la originea conținutului de micronutrienți și de antioxidanți, mai ridicat în această miere decât în mierea de nectar. Intensitatea culorii și gustul ușor amărui și acid se datorează microflorei prezente în secrețiile zaharoase și perioadei de recoltare.

Statutul de arie naturală protejată al masivului Strandzha determină interzicerea agriculturii intensive și contribuie la puritatea produsului. Complexul fitogeografic al masivului Strandzha este unic în Europa. Spectrul polinic în cazul „Strandzhanski manov med” se deosebește de alte tipuri de miere prin polenul provenit de la plantele tipice pentru regiunea respectivă sau care cresc numai acolo. Printre speciile endemice pontice a căror repartizare este limitată la coasta sudică a Mării Negre între masivul Strandzha, Munții Pontici și Caucaz se numără, în special, Rhododendron ponticum, Daphne pontica și Ilex colchica, ale căror polenuri se regăsesc în caracteristicile polenului din „Strandzhanski manov med”. Vegetația unică influențează, de asemenea, caracteristicile organoleptice ale mierii și aroma acesteia și constituie legătura naturală dintre mediu și produs.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

http://www.mzh.government.bg/bg/politiki-i-programi/politiki-i-strategii/politiki-po-agrohranitelnata-veriga/zashiteni-naimenovaniya/zayavlenie-za-znp-strandzhanski-manov-medmanov-med-ot-strandzha/

---

| 13.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 449/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 449/17

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 6 decembrie 2018

privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a cererii de înregistrare a unei denumiri menționate la articolul 49 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului

[„Paška sol” (DOP)]

(2018/C 449/05)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 50 alineatul (2) litera (a),

întrucât:

| (1) | Croația a transmis Comisiei o cerere de protecție a denumirii „Paška sol” în conformitate cu articolul 49 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Croația a transmis Comisiei o cerere de protecție a denumirii „Paška sol” în conformitate cu articolul 49 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| (2) | În conformitate cu articolul 50 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea și a ajuns la concluzia că aceasta îndeplinește condițiile stabilite în regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 50 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea și a ajuns la concluzia că aceasta îndeplinește condițiile stabilite în regulamentul respectiv.

| (3) | Pentru a se permite depunerea de acte de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, documentul unic și trimiterea la publicarea caietului de sarcini al produsului menționate la articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv pentru denumirea „Paška sol” ar trebui publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se permite depunerea de acte de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, documentul unic și trimiterea la publicarea caietului de sarcini al produsului menționate la articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv pentru denumirea „Paška sol” ar trebui publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

DECIDE:

Articol unic

Documentul unic și trimiterea la publicarea caietului de sarcini al produsului menționate la articolul 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 pentru denumirea „Paška sol” (DOP) sunt incluse în anexa la prezenta decizie.

În conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, publicarea prezentei decizii conferă dreptul de opoziție la înregistrarea denumirii menționate la primul paragraf al prezentului articol în termen de trei luni de la data publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 6 decembrie 2018.

Pentru Comisie

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

---

ANEXĂ

DOCUMENT UNIC

„PAŠKA SOL”

Nr. UE: PDO-HR-02178-15.9.2016

DOP ( X ) IGP ( )

1.   Denumirea (denumirile)

„Paška sol”

2.   Statul membru sau țara terță

Croația

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   Tipul de produs

Clasa 1.8. Alte produse enumerate în anexa I la tratat (condimente etc.)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Protecția denumirii „Paška sol” se referă la două produse: sarea fină de mare și floarea de sare.

Sarea fină de mare „Paška sol” este sarea de mare nemăcinată obținută din apa de mare din golful Pag, care se scurge neîntrerupt într-un sistem de bazine de evaporare până ce se cristalizează în câmpiile de sare din insula Pag. Sarea ia forma unor cristale mici, regulate, cubice, de culoare albă și conține minerale și oligoelemente. Majoritatea cristalelor au o dimensiune de până la 1 mm, astfel încât peste 98 % din toate cristalele pot trece printr-o sită cu ochiuri de 1,3 mm. Gustul este concentrat, sărat, lipsit de amăreală.

Compoziție:

| Proporția clorurii de sodiu în substanța uscată totală (%) | > 98,0 |
| --- | --- |
| Conținutul de apă (%) | < 0,40 |
| Magneziu (%) | 0,02 -0,20 |
| Calciu (%) | 0,01 -0,10 |
| Potasiu (%) | > 0,02 |
| Arsen (mg/kg) | < 0,25 |
| Cadmiu (mg/kg) | < 0,25 |
| Plumb (mg/kg) | < 0,20 |
| Mercur (mg/kg) | < 0,10 |
| Granulație | Proporția de reziduuri într-o sită cu ochiurile având un diametru de 1,3 mm este mai mică de 2 %. |

Proporția clorurii de sodiu în substanța uscată totală (%)

> 98,0

Conținutul de apă (%)

< 0,40

Magneziu (%)

0,02 -0,20

Calciu (%)

0,01 -0,10

Potasiu (%)

> 0,02

Arsen (mg/kg)

< 0,25

Cadmiu (mg/kg)

< 0,25

Plumb (mg/kg)

< 0,20

Mercur (mg/kg)

< 0,10

Granulație

Proporția de reziduuri într-o sită cu ochiurile având un diametru de 1,3 mm este mai mică de 2 %.

Floarea de sare „Paška sol” este un produs din faza inițială de producție a sării fine de mare, și anume din timpul obținerii de apă de mare concentrată. Are un gust ușor dulceag și o textură crocantă și foarte friabilă. Culoarea este albă spre galben pal și se datorează nivelurilor ridicate de minerale. Gustul său este distinctiv, este mai puțin sărată decât sarea de bucătărie și conține mai multe minerale naturale (magneziu, calciu, potasiu, iod). Cât privește granulația florii de sare „Paška sol”, aceasta este mai grunjoasă decât sarea fină de mare „Paška sol”; cristalele sale au formă de cochilii și se fărâmițează ușor când sunt frecate între vârfurile degetelor.

Compoziție:

| Proporția clorurii de sodiu în substanța uscată totală (%) | > 97,0 |
| --- | --- |
| Conținutul de apă (%) | < 2,00 |
| Magneziu (%) | > 0,07 |
| Calciu (%) | 0,02 -0,20 |
| Potasiu (%) | > 0,05 |
| Arsen (mg/kg) | < 0,25 |
| Cadmiu (mg/kg) | < 0,25 |
| Plumb (mg/kg) | < 0,30 |
| Mercur (mg/kg) | < 0,10 |

Proporția clorurii de sodiu în substanța uscată totală (%)

> 97,0

Conținutul de apă (%)

< 2,00

Magneziu (%)

> 0,07

Calciu (%)

0,02 -0,20

Potasiu (%)

> 0,05

Arsen (mg/kg)

< 0,25

Cadmiu (mg/kg)

< 0,25

Plumb (mg/kg)

< 0,30

Mercur (mg/kg)

< 0,10

3.3.   Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate procesele de producție a produsului „Paška sol”, de la utilizarea bazinului până la prelucrarea sării (obținerea de apă de mare saturată, cristalizare, uscare și cernere), trebuie să se desfășoare în aria geografică definită.

3.5.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

3.6.   Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

—

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

„Paška sol” este produsă în câmpiile de sare din Pag, în golful cu același nume, care sunt înconjurate din toate părțile de suprafața de uscat a insulei Pag. Golful Pag este legat de apele canalului Velebit prin strâmtoarea Pag. Câmpiile de sare se află la 3 km de orașul Pag, între granițele administrative ale cantonului Zadar.

5.   Legătura cu aria geografică

Specificitatea ariei geografice

Caracteristicile specifice ale produsului „Paška sol” sunt rezultatul condițiilor climatice ale ariei geografice delimitate și al faptului că respectivele câmpii de sare se află într-un loc izolat, departe de toate zonele intens industrializate și supuse activităților agricole intense.

Întreaga suprafață a insulei Pag este deosebită, în primul rând pentru că este o insulă, iar câmpiile de sare sunt situate în zona golfului Pag, un loc cu caracteristici distinctive, fiind înconjurate din toate părțile de suprafața de uscat a insulei. În plus, transportul sării produse în acest loc se face destul de ușor, deoarece insula Pag este legată de continent printr-un pod.

Aria geografică delimitată se bucură de o climă mediteraneeană predominant blândă, cu precipitații reduse și peste 2 500 de ore de soare pe an. Climatul mediteraneean blând este caracterizat de veri secetoase și fierbinți și de ierni blânde, cu umiditate ridicată.

Situarea geografică ideală a insulei Pag și a câmpiilor sale de sare lângă muntele Velebit este caracterizată de un schimb continuu și rapid de curenți de aer care rezultă din curenții naturali produși de mistral (un vânt care bate ziua dinspre nord-vest) și burin (un vânt dinspre nord-est care suflă seara devreme și noaptea). Mistralul este un vânt răcoros care aduce vreme stabilă ce temperează arșița verii, pe când burinul este un vânticel nocturn care suflă dinspre uscat spre mare.

Întreaga suprafață vastă pe care sunt situate câmpiile de sare Pag și întinsul golf Pag cu apă puțin adâncă aflat în jurul câmpiilor de sare sunt acoperite de un strat de sol lutos gros impermeabil, deosebit de propice obținerii de „Paška sol”.

Caracterul distinctiv al „Paška sol” se datorează și factorilor umani. Tehnicile și priceperea speciale ale vodari (astfel cum sunt numiți de localnicii din Pag) în ceea ce privește întreținerea bazinelor de sare și obținerea saramurii au fost transmise din generație în generație. Datorită unei experiențe de mulți ani, vodari știu să aleagă momentul optim pentru recoltarea florii de sare fără a perturba echilibrul de la suprafața apei de mare saturate sau a saramurii și evitând crearea de valuri care ar rupe „crusta” cristalizată de la suprafața bazinului sau cristalele florii de sare. În acest fel, floarea de sare este împiedicată să cadă pe fundul bazinului și să se spargă.

Specificitatea produsului

Sarea fină de mare „Paška sol” se cristalizează în condiții controlate în evaporatoare cu vid și nu este supusă procesului de măcinare; proprietățile sale speciale rezultă mai degrabă din metoda de producție datorită căreia sarea păstrează toate mineralele și oligoelementele prezente în apa de mare de înaltă calitate. Sarea fină de mare „Paška sol” este complet albă, cu cristale de formă cubică regulată și granule de 1,3 mm. Această sare nu este supusă procesului de măcinare, spre deosebire de sarea obținută în mod tradițional (prin cristalizare în bazine), care trebuie măcinată, are granule inegale, conține impurități diverse și are culoare gălbuie.

Floarea de sare „Paška sol” constă în cristale foarte mici care sunt albe către galben pal în mod natural, datorită cristalizării naturale la suprafața mării în bazine sărate în condiții ideale (vreme foarte călduroasă și însorită, fără vânt și precipitații). Doar stratul superior subțire de cristale ca niște fulgi este recoltat sau este adunat cu o unealtă manuală tradițională – o plasă cu un mâner de lemn atașat la un cadru de lamă de lopată acoperit cu o plasă de metal inoxidabil cu orificii foarte fine. Floarea de sare se recoltează numai în decurs de câteva ore dimineața devreme și seara târziu; după aceea, floarea de sare se usucă la soare. Floarea de sare „Paška sol” este foarte friabilă față de sarea fină de mare „Paška sol”, se fărâmițează ușor atunci când este frecată între degete și are granule mai mari. Floarea de sare conține niveluri mai ridicate de iod, calciu, magneziu și potasiu naturale.

În comparație cu alte săruri de mare care au fost studiate, proporția de metale grele din „Paška sol” este de o sută de ori mai mică decât nivelul permis, în timp ce proporția de minerale este mai mare decât în alte săruri produse în evaporatoare cu vid (studiul științific „Calitatea apei de mare în golful Pag” din 2011 al Centrului pentru Cercetare Marină din cadrul Institutului Ruđer Bošković).

Primele atestate menționând producția de „Paška sol” datează de foarte mult timp. Autorii Koludrović și Franić afirmă că „Paška sol” era menționată deja în secolul IX: „Vitală pentru hrana oamenilor și a animalelor, sarea a început să facă foarte devreme obiectul schimburilor comerciale, cele mai vechi acte notariale menționând detalii privind vânzarea și cumpărarea «Paška sol»”. (Koludrović A., Franić M., Sol i morske solane [Sarea și câmpiile de sare], 1954, Zagreb). Usmiani, autorul cărții „Câmpiile de sare din Pag – producția și comerțul în perioada 1797-1813”, scria: „În Veneția s-a consumat întotdeauna «Paška sol», deoarece era albă și pură, acordându-i-se acestui produs o mare importanță în cadrul potențialului comercial și financiar general al regiunii, în special al insulei Pag înseși” (Usmiani A., Paška solana – proizvodnja i trgovina od 1797. do 1813. godine, 1984). Denumirea „Paška sol” a fost utilizată întotdeauna, astfel cum reiese din diverse documente istorice, și este încă folosită în limbajul comercial și cotidian (Račun Solane Pag).

Legătura cauzală dintre produs și aria geografică

Elementele care creează microclimatul regiunii geografice de pe insula Pag, amplasarea favorabilă a câmpiilor de sare, metoda specifică de producție a sării fine de mare și a florii de sare și mai multe secole de tradiție în producerea sării influențează calitatea specifică a produsului final „Paška sol”.

Câmpiile de sare sau bazinele sărate se află în golful natural de mică adâncime al insulei Pag, unde curenții sunt slabi. Fundul golfului este acoperit cu un strat de sol lutos impermeabil, astfel încât, în combinație cu vânturile permanente (mistralul și burinul) care bat în lunile de primăvară și vară, condițiile sunt favorabile pentru evaporarea rapidă a apei de mare în bazine și pentru uscarea sării.

Apa de mare din golful Pag este excepțional de pură și de bine filtrată, întrucât fundul golfului Pag este bogat în crustacee și moluște, care sunt purificatori naturali. De aceea, apa de mare are un conținut foarte scăzut de metale grele, mult sub media Mării Mediterane și mult mai mic decât concentrațiile utilizate pentru a stabili standardele de calitate pentru mediul marin [studiul științific Kvaliteta mora u Paškom zaljevu (Calitatea apei de mare în golful Pag) din 2011 al Centrului pentru Cercetare Marină din cadrul Institutului Ruđer Bošković].

Specificitatea metodei de producție a „Paška sol” constă în faptul că apa de mare saturată, înainte de a trece printr-un proces controlat de cristalizare în evaporatoare cu vid, rămâne un timp în bazinele de acumulare. Ca urmare, apa de mare saturată nu are impurități organice și anorganice formate de microorganisme marine sau transportate de vânt și de păsări care să fie apoi depozitate pe fundul bazinului. Consecința acestei metode specifice de producție este aceea că procesul de cristalizare controlată a sării are ca rezultat cristale pure, lipsite de materii străine organice și anorganice; acestea sunt de formă cubică regulată (cristalele nu se sparg), albe, cu gust concentrat, sărat, lipsit de amăreală.

Calitatea specifică a „Paška sol” se datorează și faptului că apa de mare din golful Pag, din care se produce „Paška sol”, și mediul marin al acestui golf sunt de calitate ridicată datorită conținutului foarte scăzut de metale grele; cercetarea științifică a fost realizată pe această bază. Institutul pentru Oceanografie și Resurse Piscicole a descoperit, în urma cercetării, că valorile care indică conținutul de metale grele al apei de mare din golful Pag sunt semnificativ mai reduse decât valorile medii pentru metale grele din apele Mării Mediterane. Prin urmare, „Paška sol” are și un conținut considerabil mai scăzut de metale grele și niveluri mai mari de minerale decât alte tipuri de sare [studiul științific din 2009 Kakvoća morske vode u Paškom zaljevu (Calitatea apei de mare în golful Pag) al Institutului pentru Oceanografie și Resurse Piscicole din Split].

În plus, factorii umani asigură la rândul lor calitatea ridicată a produsului final, deoarece tradiția producerii sării fine de mare și a florii de sare „Paška sol” se bazează pe abilitățile și experiența acumulată în mulți ani în ceea ce privește întreținerea bazinelor de sare și obținerea saramurii pentru produsul final „Paška sol”.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

http://www.mps.hr/datastore/filestore/82/Izmijenjena-Specifikacija-proizvoda-Paska-sol.pdf

---

| 13.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 449/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 449/22

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 6 decembrie 2018

privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a cererii de modificare a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol menționate la articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

[Graves supérieures (DOP)]

(2018/C 449/06)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 97 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Franța a prezentat o cerere de modificare a caietului de sarcini al denumirii „Graves supérieures”, în conformitate cu articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Franța a prezentat o cerere de modificare a caietului de sarcini al denumirii „Graves supérieures”, în conformitate cu articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

| (2) | Comisia a examinat această cerere și a constatat că sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolele 93-96, la articolul 97 alineatul (1) și la articolele 100, 101 și 102 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a examinat această cerere și a constatat că sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolele 93-96, la articolul 97 alineatul (1) și la articolele 100, 101 și 102 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

| (3) | Pentru a se permite depunerea unor declarații de opoziție în conformitate cu articolul 98 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, ar trebui, prin urmare, ca cererea de modificare a caietului de sarcini al denumirii „Graves supérieures” să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se permite depunerea unor declarații de opoziție în conformitate cu articolul 98 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, ar trebui, prin urmare, ca cererea de modificare a caietului de sarcini al denumirii „Graves supérieures” să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

DECIDE:

Articol unic

Cererea de modificare a caietului de sarcini al denumirii „Graves supérieures” (DOP) în conformitate cu articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 figurează în anexa la prezenta decizie.

În conformitate cu articolul 98 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, publicarea prezentei decizii conferă dreptul de opoziție față de modificarea caietului de sarcini menționată la primul paragraf al prezentului articol timp de două luni de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 6 decembrie 2018.

Pentru Comisie

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

---

ANEXĂ

„GRAVES SUPÉRIEURES”

PDO-FR-A1014-AM02

Data depunerii cererii: 7 martie 2016

CERERE DE MODIFICARE A CAIETULUI DE SARCINI

1.   Normele aplicabile modificării

Articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 – Modificare care nu este minoră

2.   Descrierea și justificarea modificării

2.1.   
  Arealul geografic

Capitolul 1 secțiunea IV punctul 1 din caietul de sarcini se modifică după cum urmează:

| — | după cuvântul: „Virelade”, se adaugă cuvintele: „și pe o parte din teritoriul comunei Coimères care corespunde secțiunii A «des Herrères» de pe prima pagină a cadastrului (planul revizuit din 1934) certificat ca fiind conform cu planul cadastral actualizat din 5 noiembrie 2010”. Scopul acestei modificări este de a include în arealul geografic o parte a teritoriului comunei Coimères, includerea fiind justificată de utilizarea continuă în scopuri viticole, de modalitățile similare de conducere a viței-de-vie și de plantarea într-o zonă foarte asemănătoare, atât din punctul de vedere al peisajului, cât și din punct de vedere topografic, hidrologic, geologic și pedologic, cu plantațiile viticole vecine cu denumirea „Graves supérieures”. Din punct de vedere geografic, această parte a comunei Coimères este situată chiar în continuarea arealului geografic al DOP „Graves supérieures”.
  Cererea de introducere a comunei Coimères a fost inițiată în 1938, imediat după recunoașterea la nivel național a denumirii, ca urmare a unei omisiuni semnalate de către un operator la momentul respectiv. Însă apoi, în pofida deciziilor favorabile succesive ale organismelor de decizie naționale cu privire la includerea acestei comune în arealul geografic al denumirii, decizia nu a fost niciodată transcrisă în textele oficiale. Astfel, adăugarea acestei comune în prezent are ca scop simpla remediere a unei omisiuni care datează de mult timp. |
| --- | --- |

—

după cuvântul: „Virelade”, se adaugă cuvintele: „și pe o parte din teritoriul comunei Coimères care corespunde secțiunii A «des Herrères» de pe prima pagină a cadastrului (planul revizuit din 1934) certificat ca fiind conform cu planul cadastral actualizat din 5 noiembrie 2010”. Scopul acestei modificări este de a include în arealul geografic o parte a teritoriului comunei Coimères, includerea fiind justificată de utilizarea continuă în scopuri viticole, de modalitățile similare de conducere a viței-de-vie și de plantarea într-o zonă foarte asemănătoare, atât din punctul de vedere al peisajului, cât și din punct de vedere topografic, hidrologic, geologic și pedologic, cu plantațiile viticole vecine cu denumirea „Graves supérieures”. Din punct de vedere geografic, această parte a comunei Coimères este situată chiar în continuarea arealului geografic al DOP „Graves supérieures”.

Cererea de introducere a comunei Coimères a fost inițiată în 1938, imediat după recunoașterea la nivel național a denumirii, ca urmare a unei omisiuni semnalate de către un operator la momentul respectiv. Însă apoi, în pofida deciziilor favorabile succesive ale organismelor de decizie naționale cu privire la includerea acestei comune în arealul geografic al denumirii, decizia nu a fost niciodată transcrisă în textele oficiale. Astfel, adăugarea acestei comune în prezent are ca scop simpla remediere a unei omisiuni care datează de mult timp.

| — | se elimină cuvintele „Martignas-sur-Jalle” și „Saint-Jean-d’Illac”. Scopul acestei modificări este de a exclude din arealul geografic comunele Martignas-sur-Jalle și Saint-Jean-d’Illac, unde nu mai există producție viticolă și nicio podgorie sau parcelă delimitată care să contribuie la DOP.
  Punctul 6 din documentul unic se modifică în consecință. |
| --- | --- |

—

se elimină cuvintele „Martignas-sur-Jalle” și „Saint-Jean-d’Illac”. Scopul acestei modificări este de a exclude din arealul geografic comunele Martignas-sur-Jalle și Saint-Jean-d’Illac, unde nu mai există producție viticolă și nicio podgorie sau parcelă delimitată care să contribuie la DOP.

Punctul 6 din documentul unic se modifică în consecință.

2.2.   
  Arealul parcelat delimitat

În capitolul 1 secțiunea IV punctul 2 din caietul de sarcini, după cuvintele: „din 10 februarie 2011”, se adaugă cuvintele: „și a comisiei sale permanente din 4 septembrie 2013, de către delegația comitetului național”. Scopul acestei modificări este de a adăuga data la care autoritatea națională competentă a aprobat o modificare a arealului parcelat delimitat în cadrul zonei geografice de producție. Delimitarea parcelelor constă în identificarea, în arealul geografic de producție, a parcelelor propice pentru producerea respectivului produs cu denumire de origine protejată.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

2.3.   
  Tărie alcoolică totală în volume

Capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (e) din caietul de sarcini se modifică după cum urmează:

„În cazul vinurilor cu denumire de origine protejată «Graves supérieure», îmbogățirea prin îndulcire fără apă sau prin adăugarea de must concentrat rectificat nu poate avea drept efect creșterea, după îmbogățire, a tăriei alcoolice totale în volume la peste 15 %. Îmbogățirea prin concentrare parțială a musturilor destinate fabricării vinurilor este autorizată în limita unei concentrații de 10 % din volumele astfel îmbogățite. Este permis ca îmbogățirea să ducă la o creștere a tăriei alcoolice totale în volume la un nivel de 19 % vol.”.

Aceste dispoziții sunt în conformitate cu partea II punctul 1 din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, care prevede că „limita maximă a titrului alcoolic total poate depăși 15 % vol. în cazul vinurilor cu denumire de origine protejată care au fost obținute fără îmbogățire, sau îmbogățite numai prin procedurile de concentrare parțială enumerate în anexa VIII partea I secțiunea B punctul 1, cu condiția ca specificațiile referitoare la produs din dosarul tehnic privind denumirea de origine protejată respectivă să permită această posibilitate”.

Posibilitatea creșterii tăriei alcoolice totale în volume la un nivel de 19 % vol. în cazul vinurilor îmbogățite a fost introdusă în Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 prin Regulamentul (UE) 2017/2393. Scopul acestei modificări este consolidarea caietului de sarcini, având în vedere că vinurile obținute din struguri supramaturați „Graves supérieures” pot atinge niveluri înalte ale tăriei alcoolice și că legislația impune includerea acestei posibilități în caietul de sarcini.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

2.4.   
  Legătura cu locul de origine

Legătura cu locul de origine

În capitolul 1 secțiunea X punctul 1 al treilea paragraf din caietul de sarcini, numărul „43” este înlocuit de numărul „42”. Această modificare corespunde corectării numărului de comune din arealul geografic în urma retragerii celor două comune, Martignas-sur-Jalle și Saint-Jean-d’Illac, și adăugării unei părți din teritoriul comunei Coimères.

Punctul „Legătura cu locul de origine” din documentul unic se modifică în consecință.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea

Denumirea

Graves supérieures

2.   Tipul indicației geografice

Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului/vinurilor

Descrierea vinului/vinurilor

Vinuri albe liniștite cu zaharuri reziduale provenite din struguri supramaturați, recoltați manual prin selecții succesive, bazate pe soiul Sémillon B, care produce vinuri rotunde, corpolente, de culoare aurie, cu arome de fructe confiate. Eventuala amestecare cu soiurile Sauvignon B și Muscadelle B conferă prospețime.

Tăria alcoolică naturală în volume este de minimum 13,5 %.

Conținutul de zaharuri fermentabile (G+F) este de minimum 34 g/l.

Celelalte criterii analitice respectă reglementările europene.

Caracteristicile analitice generale

| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| --- | --- |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 12 |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru): | 25 |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

12

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru):

25

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici enologice

Practici enologice

(a)   
  Practici enologice esențiale

Practici enologice esențiale

Densitatea și distanța de plantare

Densitatea și distanța de plantare

Practica de cultivare

Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 5 000 de plante per hectar.

Distanța dintre rânduri nu poate fi mai mare de 2 metri, iar distanța dintre butucii de pe același rând nu poate fi mai mică de 0,80 metri.

Reguli privind tăierea viței-de-vie

Reguli privind tăierea viței-de-vie

Practica de cultivare

Tăierea se realizează cel mai târziu în stadiul de frunze desfăcute (stadiul 9 pe scara Lorentz).

Vița-de-vie este tăiată conform următoarelor tehnici, cu maximum 12 ochi pe butuc:

| — | metoda tăierii scurte (utilizând cepul de rod) sau metoda tăierii lungi; |
| --- | --- |

—

metoda tăierii scurte (utilizând cepul de rod) sau metoda tăierii lungi;

| — | metoda tăierii scurte cu 2 coarde sau în formă de evantai cu patru brațe. |
| --- | --- |

—

metoda tăierii scurte cu 2 coarde sau în formă de evantai cu patru brațe.

Recoltarea strugurilor

Recoltarea strugurilor

Restricție aplicabilă procesului de vinificare

Vinurile sunt obținute din struguri supramaturați (prezență de mucegai nobil și/sau stafidire pe plantă), recoltați manual prin selecții succesive.

Îmbogățirea

Îmbogățirea

Practică enologică specifică

Îmbogățirea este autorizată în funcție de normele prevăzute în caietul de sarcini.

(b)   
  Producții maxime

Producții maxime

48 de hectolitri per hectar

6.   Arealul delimitat

Arealul delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea, producerea și maturarea vinurilor sunt realizate pe teritoriul următoarelor comune din departamentul Gironde: Arbanats, Ayguemortes-les-Graves, Beautiran, Bègles, La Brède, Budos, Cabanac-Villagrains, Cadaujac, Canéjan, Castres-Gironde, Cérons, Cestas, Eysines, Gradignan, Guillos, Le Haillan, Illats, Isle-Saint-Georges, Landiras, Langon, Léogeats, Léognan, Martillac, Mazères, Mérignac, Pessac, Podensac, Portets, Pujols-sur-Ciron, Roaillan, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Selve, Saucats, Talence, Toulenne, Villenave-d’Ornon, Virelade și pe o parte din teritoriul comunei Coimères care corespunde secțiunii A „des Herrères” de pe prima pagină a cadastrului (planul revizuit din 1934) certificat ca fiind conform cu planul cadastral actualizat din 5 noiembrie 2010.

7.   Soiurile de viță-de-vie principale

Soiurile de viță-de-vie principale

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Sauvignon B |
| --- | --- |

Sauvignon B

| | Sauvignon gris G |
| --- | --- |

Sauvignon gris G

| | Sémillon B |
| --- | --- |

Sémillon B

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Descrierea legăturii (legăturilor)

Zona geografică a denumirii de origine protejate „Graves supérieures” formează o fâșie de aproximativ zece kilometri lățime pe malul stâng al fluviului Garonne, de la nord de Bordeaux până la sud-est de Langon.

După cum indică numele denumirii, teritoriul „Graves supérieures” este constituit din pietre cu strat granular, pietriș, prundiș mai mare sau mai mic, nisipuri amestecate cu mâl și argile, uneori aflate deasupra unui sol calcaros, dar în general deasupra unui strat de nisip pur sau de gresie bogată în fier (alios) sau deasupra unui strat de argile. Teritoriul cuprinde 42 de comune din departamentul Gironde.

Aceste soluri au apărut ca urmare a unei lungi și complexe istorii geologice, legate direct de nașterea fluviului Garonne, de modificările cursului său și de episoadele glaciare succesive din era cuaternară. Pe parcursul acestor perioade, ghețarii din Pirinei au erodat văile și au pregătit stocul de rocă pe care râurile l-au transportat apoi până în regiunea Bordeaux. Din aceste depuneri succesive nu mai rămân decât rămășițe sub formă de boturi de deal de pietriș de toate dimensiunile și de toate tipurile.

Solurile care s-au format între timp au în comun o mare permeabilitate datorată bogăției lor de pietriș și de pietre cu strat granular. Chiar dacă nu reprezintă singurele soluri de foarte bună calitate utilizate pentru „Graves supérieures”, ele constituie structura aflată la baza produsului și îi conferă acestuia însăși imaginea excelenței. Pantele din acest areal, care favorizează scurgerea apelor, sunt garantul unei asanări perfecte a suprafeței. De altfel, acest drenaj este consolidat de o rețea hidrografică importantă formată din mici râuri care sunt afluenți ai fluviului Garonne. Aceste soluri gestionează în mod strict alimentarea cu apă a viței-de-vie.

Protejată de intemperiile de la vest de către pădurea de pini care joacă un important rol de reglare a temperaturii, de căldurile mari și de excesul de umiditate de către o aerare și o ventilație naturale datorate apropierii de fluviul Garonne, beneficiind de influențele oceanice care moderează gerul din timpul primăverii, plantația vitivinicolă se bucură de o climă deosebită și propice. Peisajele viticole din acest sector, formate din pante line pe care pietrele de culoare deschisă și lucioase reflectă lumina asupra strugurilor, se situează între fluviu și pădurile de pini.

Teritoriu de origine al marilor vinuri albe și al marilor vinuri roșii din regiunea Bordeaux, regiunea Graves supérieures este leagănul practicilor care continuă să fie folosite în zilele noastre. Soiurile de viță-de-vie, cultivate într-o climă oceanică, au avut nevoie, încă din secolele XVII și XVIII, de stâlpi de susținere, iar ulterior s-au generalizat spalierele și un mod de tăiere riguros pentru a se asigura o bună distribuție a recoltei și o suprafață a frunzelor suficientă pentru fotosinteza necesară unei maturități optime.

Respectând tradiția, arealul delimitat pentru cultivarea strugurilor este format din parcele caracterizate printr-o asanare naturală datorată fie calității drenajului, fie poziției lor pe vârf de deal sau în pantă. Este exclusă plantarea pe parcele care, dată fiind poziția lor geografică și topografică, se află departe de fluviul Garonne (nu beneficiază de capacitatea de reglare termică a fluviului) sau sunt înconjurate de pădure (care blochează circulația maselor de aer rece) și sunt expuse înghețului în timpul primăverii.

Parcelele precis delimitate permit dezvoltarea optimă a soiurilor de viță-de-vie locale, selecționate de-a lungul secolelor pentru calitățile lor legate de conservare și de învechire, care răspund nevoii de transportare către locuri îndepărtate a acestor produse.

Vinurile cu denumirea de origine protejată „Graves supérieures” sunt doar vinuri albe cu zaharuri reziduale, bazate pe soiul Sémillon B. Strugurii din acest soi, recoltați manual când sunt supramaturați, prin selecții succesive, produc vinuri rotunde, corpolente, de culoare aurie, cu arome de fructe confiate. Caracteristicile climatice ale arealului geografic al denumirii sunt deosebit de prielnice pentru această tehnică de recoltare. Soiurile Sauvignon B și Muscadelle B, în cazul cărora se aplică aceleași tehnici de recoltare, conferă vinurilor prospețime, dacă sunt adăugate. Această prospețime reflectă, de asemenea, natura solurilor nisipoase sau cu matrice argiloasă caracteristice parcelelor aferente denumirii protejate și conferă, la final, acestor vinuri cu zaharuri reziduale un echilibru potrivit, finețe și note florale și fructate. Deși se învechesc foarte bine în câțiva ani, aceste vinuri pot fi apreciate și tinere.

Pentru a se asigura o recoltă suficientă, fără a supraîncărca butucii de viță-de-vie, garanție a maturității și a concentrației optime a fructelor, densitatea minimă de plantare este ridicată.

Datorită apropierii de portul din Bordeaux, unde în trecut a apărut un comerț puternic pentru a vinde aceste vinuri în întreaga lume, și datorită unor condiții geografice și pedologice originale, denumirea de origine protejată „Graves supérieures” a putut deveni cunoscută la nivel internațional.

9.   Alte condiții esențiale

Alte condiții esențiale

Zona situată în imediata vecinătate

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Tipul de condiție suplimentară:

Derogare legată de producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea, producerea și maturarea vinurilor, este constituită din teritoriul următoarelor comune din departamentul Gironde: Barsac, Beguey, Bieujac, Bommes, Cadillac, Castets en Dorthe, Fargues, Langoiran, Loupiac, Le Pian sur Garonne, Preignac, Rions, Saint-Loubert, Saint-Maixant, Saint-Pierre-d’Aurillac, Sainte-Croix-du-Mont și Sauternes.

Unitatea geografică superioară

Unitatea geografică superioară

Cadrul juridic:

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul de condiție suplimentară:

Tipul de condiție suplimentară:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Descrierea condiției:

Pe eticheta vinurilor care poartă denumirea de origine protejată poate figura unitatea geografică superioară „Vin de Graves”.

Dimensiunile caracterelor cu care este înscrisă această unitate geografică superioară nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, două treimi din dimensiunea caracterelor care formează denumirea de origine protejată.

10.   Link către caietul de sarcini al produsului

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d7275bf9-c6c4-43be-8478-caaef27859df

---

| 13.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 449/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 449/28

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A COMISIEI

din 6 decembrie 2018

privind publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a cererii de aprobare a unei modificări care nu este minoră a unui caiet de sarcini al unui produs, menționată la articolul 53 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, în ceea ce privește denumirea „Liquirizia di Calabria” (DOP)

(2018/C 449/07)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 50 alineatul (2) litera (a), coroborat cu articolul 53 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Italia a trimis o cerere de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al produsului „Liquirizia di Calabria” (DOP), în conformitate cu articolul 49 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012. |
| --- | --- |

(1)

Italia a trimis o cerere de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al produsului „Liquirizia di Calabria” (DOP), în conformitate cu articolul 49 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

| (2) | În conformitate cu articolul 50 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea și a ajuns la concluzia că aceasta îndeplinește condițiile stabilite în regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 50 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea și a ajuns la concluzia că aceasta îndeplinește condițiile stabilite în regulamentul respectiv.

| (3) | Pentru a se permite prezentarea de acte de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini, menționată la articolul 10 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (2), inclusiv documentul unic modificat și trimiterea la publicarea caietului de sarcini relevant al produsului cu denumirea înregistrată „Liquirizia di Calabria” (DOP), ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se permite prezentarea de acte de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, cererea de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini, menționată la articolul 10 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei (2), inclusiv documentul unic modificat și trimiterea la publicarea caietului de sarcini relevant al produsului cu denumirea înregistrată „Liquirizia di Calabria” (DOP), ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

DECIDE:

Articol unic

Cererea de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al produsului, menționată la articolul 10 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014, inclusiv documentul unic modificat și trimiterea la publicarea caietului de sarcini relevant al produsului cu denumirea înregistrată „Liquirizia di Calabria” (DOP), figurează în anexa la prezenta decizie.

În conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, publicarea prezentei decizii conferă dreptul de opoziție față de modificarea menționată la primul paragraf al prezentului articol în termen de trei luni de la data publicării prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 6 decembrie 2018.

Pentru Comisie

Phil HOGAN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 668/2014 al Comisiei din 13 iunie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 179, 19.6.2014, p. 36).

2

---

ANEXĂ

CERERE DE APROBARE A UNEI MODIFICĂRI CARE NU ESTE MINORĂ A CAIETULUI DE SARCINI AL UNEI DENUMIRI DE ORIGINE PROTEJATE/INDICAȚII GEOGRAFICE PROTEJATE

Cerere de aprobare a unei modificări în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

„LIQUIRIZIA DI CALABRIA”

Nr. UE: PDO-IT-00644-AM02 – 10.5.2018

DOP ( X ) IGP ( )

1.   Grupul solicitant și interesul legitim

| Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP |
| --- |
| Corso Luigi Fera, 79 |
| 87100 Cosenza |
| ITALIA |
| liquiriziadicalabria.dop@pecimpresa.it |

Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP

Corso Luigi Fera, 79

87100 Cosenza

ITALIA

liquiriziadicalabria.dop@pecimpresa.it

Consorzio di tutela della Liquirizia di Calabria DOP este abilitat să depună o cerere de modificare în temeiul articolului 13 alineatul (1) din Decretul Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere nr. 12511 din 14 octombrie 2013.

2.   Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Rubrica din caietul de sarcini care face obiectul modificării (modificărilor)

| — | ☐ | Denumirea produsului |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Descrierea produsului |
| — | ☐ | Aria geografică |
| — | ☐ | Dovada originii |
| — | ☒ | Metoda de producție |
| — | ☐ | Legătura |
| — | ☐ | Etichetarea |
| — | ☒ | Altele: [Organismul de control; actualizări normative] |

—

☐

Denumirea produsului

—

☒

Descrierea produsului

—

☐

Aria geografică

—

☐

Dovada originii

—

☒

Metoda de producție

—

☐

Legătura

—

☐

Etichetarea

—

☒

Altele: [Organismul de control; actualizări normative]

4.   Tipul modificării (modificărilor)

| — | ☒ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 |

—

☒

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate, care nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

—

☐

Modificare a caietului de sarcini al unei DOP sau al unei IGP înregistrate pentru care nu a fost publicat un document unic (sau un echivalent al acestuia), modificare ce nu trebuie considerată minoră în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

5.   Modificare (modificări)

Descrierea produsului

Articolul 2 din caietul de sarcini – punctul 3.2 din documentul unic

| — | Pentru tipul „rădăcină proaspătă”, următoarele valori:






  „— | umiditate între 48 % și 52 %; |
| --- | --- | --- |

—

Pentru tipul „rădăcină proaspătă”, următoarele valori:

„—

umiditate între 48 % și 52 %;

| — | conținutul de glicirizină cuprins între 0,60 % și 1,40 %,” |
| --- | --- |

—

conținutul de glicirizină cuprins între 0,60 % și 1,40 %,”

se modifică după cum urmează:

| „— | umiditate ≤ 52 %; |
| --- | --- |

„—

umiditate ≤ 52 %;

| — | conținutul de glicirizină ≤ 1,40 %”. |
| --- | --- |

—

conținutul de glicirizină ≤ 1,40 %”.

Modificarea vizează includerea în circuitul „Liquirizia di Calabria” DOP a tipului „rădăcină proaspătă”, al cărui conținut de umiditate și de glicirizină se situează sub limita minimă prevăzută anterior.

Modificarea valorilor de umiditate pentru tipul „rădăcină proaspătă” este legată de variabilitatea extremă a condițiilor climaticei care, în consecință, au, de asemenea, un efect asupra umidității rădăcinii de lemn-dulce în momentul recoltării; prin urmare, s-a considerat adecvat să se elimine conținutul minim de umiditate, menținând conținutul maxim de umiditate admis.

Prin modificarea conținutului de glicirizină se urmărește includerea în circuitul „Liquirizia di Calabria” DOP a rădăcinilor proaspete cu un conținut de glicirizină mai mic de 0,60 %. Această modificare este în concordanță cu specificitatea produsului, care se distinge pe piață prin valori mai scăzute decât cele ale rădăcinilor cultivate în alte regiuni.

| — | Pentru tipul „rădăcină uscată”, următoarele valori:






  „— | umiditate între 6 % și 12 % |
| --- | --- | --- |

—

Pentru tipul „rădăcină uscată”, următoarele valori:

„—

umiditate între 6 % și 12 %

| — | conținutul de glicirizină cuprins între 1,2 % și 2,4 %.”, |
| --- | --- |

—

conținutul de glicirizină cuprins între 1,2 % și 2,4 %.”,

se modifică după cum urmează:

| „— | umiditate: ≤ 12 %; |
| --- | --- |

„—

umiditate: ≤ 12 %;

| — | conținutul de glicirizină: ≤ 5 % din substanța uscată” |
| --- | --- |

—

conținutul de glicirizină: ≤ 5 % din substanța uscată”

Modificarea urmărește să includă în circuitul „Liquirizia di Calabria” DOP tipul „rădăcină uscată”, cu un nivel de umiditate mai scăzut decât limita minimă prevăzută anterior și să redefinească conținutul de glicirizină prin suprimarea unui interval de valori și introducerea unei singure valori maxime admise, calculată ca procent din substanța uscată.

Cererea de modificare a parametrului privind umiditatea se justifică prin faptul că nivelurile valorilor pentru rădăcina uscată de lemn-dulce sunt strâns legate de condițiile de mediu, de proces și de metodele de ambalare și de depozitare. Prin urmare, existența unei constrângeri privind conținutul minim de umiditate limitează în mod nejustificat sistemul de producție a „Liquirizia di Calabria”.

Cererea de modificare a parametrului referitor la glicirizină este necesară pentru a se asigura coerența cu datele indicate pentru „rădăcina proaspătă”. Cercetările au arătat că valoarea glicirizinei indicată în caietul de sarcini în vigoare pentru rădăcina uscată nu este conformă cu valorile stabilite pentru rădăcina proaspătă. Această eroare trebuie remediată pentru ca informațiile furnizate în caietul de sarcini să fie corecte.

Introducerea unei singure valori maxime admise pentru glicirizină și creșterea acestei valori nu afectează informațiile din documentul unic privind specificitatea produsului, care au permis înregistrarea denumirii „Liquirizia di Calabria”. În orice caz, conținutul maxim de glicirizină din rădăcina ca atare - din care se obține ulterior rădăcina uscată - continuă să respecte valoarea curentă de 1,40 %, care rămâne neschimbată.

| — | Pentru tipul „extract de rădăcină”, următoarea valoare:






  „— | conținutul de glicirizină cuprins între 3 % și 6 %”, |
| --- | --- | --- |

—

Pentru tipul „extract de rădăcină”, următoarea valoare:

„—

conținutul de glicirizină cuprins între 3 % și 6 %”,

se modifică după cum urmează:

| „— | conținutul de glicirizină: ≤ 6 % din substanța uscată”. |
| --- | --- |

„—

conținutul de glicirizină: ≤ 6 % din substanța uscată”.

Modificarea, pe lângă clarificarea faptului că valoarea parametrului se raportează la substanță uscată, ia în considerare rezultatele unui studiu recent realizat ca parte a unui proiect finanțat de Ministerul Cercetării și Învățământului Superior prin PON R&C 2007-2013, care a luat în considerare datele din ultimii 17 ani. Studiul a arătat că, în ultimii 17 ani, concentrația (în procentaj) de glicirizină din extractul rădăcină de lemn-dulce produs în Calabria a scăzut progresiv.

Prin urmare, s-a considerat adecvat să se elimine valoarea minimă a glicirizinei stabilită în caietul de sarcini al produsului. Modificarea confirmă, de asemenea, specificitatea ariei geografice de cultivare, datorită căreia „Liquirizia di Calabria” DOP se deosebește de rădăcinile cultivate în alte zone prin conținutul său de glicirizină în mod clar inferior.

Metoda de producție

Articolul 5 din caietul de sarcini al produsului

Teza următoare:

„Această operațiune se desfășoară în spații deschise, aerisite și însorite sau în spații închise, dar bine aerisite sau în cuptoare cu ventilație, evitând expunerea produsului la temperaturi mai mari de 50 °C, care i-ar altera caracteristicile.”,

se modifică după cum urmează:

„Această operațiune se poate desfășura în spații deschise, aerisite și însorite, în spații închise, dar bine aerisite, în cuptoare cu ventilație și în desicatoare speciale, evitând expunerea produsului la temperaturi mai mari de 60 °C, care i-ar altera caracteristicile.”

De asemenea, s-a adăugat posibilitatea de a utiliza pentru procesul de uscare desicatoare de nouă generație (solare), în scopul adaptării caietului de sarcini al produsului la noile tehnologii din sectorul alimentar.

Modificările aduse acestui articol precizează, de asemenea, limita de temperatură pentru uscarea rădăcinilor de lemn-dulce înainte de introducerea lor pe piață, pentru a garanta calitatea și sănătatea produselor.

În ceea ce privește ultimul punct, ar trebui remarcat faptul că rădăcinile de lemn-dulce uscate și stocate în depozite și uneori pe standurile de vânzare pot fi atacate de coleopterul Anobium punctatum, cunoscut și sub denumirea de „cariu de lemn”.

Anobium punctatum

Au fost realizate studii specifice privind „Liquirizia di Calabria” cu dublul scop de a controla evoluția substanțelor active la 30 °C, 40 °C, 50 °C și la 60 °C, pentru a garanta calitatea produsului, și de a identifica limita de temperatură și timpul maxim de expunere necesare inactivarea parazitului menționat mai sus.

Rezultatele cercetărilor au arătat că uscarea rădăcinilor de lemn-dulce la temperaturi de până la 60 °C nu determină schimbări specifice în compoziția lor, care ar putea afecta calitatea produsului. Studiile au demonstrat că paraziții au cea mai mare toleranță la căldură în faza larvară, dar că expunerea chiar foarte scurtă (de 5 minute) la temperaturi de peste 52 °C provoacă moartea larvelor în procent de 100 %, ceea ce împiedică dezvoltarea din larve a coleopterului în loturile introduse pe piață.

Altele

Altele

Organismul de control

Organismul de control

Denumirea, adresa și datele de contact ale organismului de control responsabil cu verificarea caietului de sarcini au fost incluse la articolul 7 din caietul de sarcini al produsului.

Actualizări legislative

Actualizări legislative

Trimiterile la Regulamentul (CE) nr. 510/2006 au fost înlocuite cu trimiteri la Regulamentul (UE) nr. 1151/2012.

DOCUMENT UNIC

„LIQUIRIZIA DI CALABRIA”

„LIQUIRIZIA DI CALABRIA”

Nr. UE: PDO-IT-00644-AM02 – 10.5.2018

Nr. UE: PDO-IT-00644-AM02 – 10.5.2018

DOP ( X ) IGP ( )

DOP ( X ) IGP ( )

1.   Denumirea

Denumirea

„Liquirizia di Calabria”

2.   Statul membru sau țara terță

Statul membru sau țara terță

Italia

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar

Descrierea produsului agricol sau alimentar

3.1.   
  Tipul de produs

Tipul de produs

Clasa 1.8. Alte produse din anexa I la tratat (condimente etc.)

Clasa 2.3. Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți

3.2.   
  Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1

Denumirea de origine protejată „Liquirizia di Calabria” este rezervată exclusiv lemnului-dulce proaspăt sau uscat și extrasului de lemn-dulce. Acest lemn-dulce trebuie să provină din culturi și plante spontane de Glycyrrhiza glabra (fam. leguminoase), mai exact din „varietatea tipică” denumită „Cordara” în Calabria.

Glycyrrhiza glabra

La momentul punerii în vânzare, „Liquirizia di Calabria” DOP prezintă următoarele caracteristici:

rădăcină proaspătă:

rădăcină proaspătă:

| — | culoare galben-pai; |
| --- | --- |

—

culoare galben-pai;

| — | gust dulce, aromat, intens și persistent; |
| --- | --- |

—

gust dulce, aromat, intens și persistent;

| — | umiditate ≤ 52 %; |
| --- | --- |

—

umiditate ≤ 52 %;

| — | conținut de glicirizină ≤ 1,40 %; |
| --- | --- |

—

conținut de glicirizină ≤ 1,40 %;

rădăcină uscată:

rădăcină uscată:

| — | culoare de la galben-pai la galben-ocru; |
| --- | --- |

—

culoare de la galben-pai la galben-ocru;

| — | gust dulce, de fructe și ușor astringent; |
| --- | --- |

—

gust dulce, de fructe și ușor astringent;

| — | umiditate: ≤ 12 %; |
| --- | --- |

—

umiditate: ≤ 12 %;

| — | conținut de glicirizină: ≤ 5 % din substanța uscată; |
| --- | --- |

—

conținut de glicirizină: ≤ 5 % din substanța uscată;

extract de rădăcină:

extract de rădăcină:

| — | culoare de la nuanța maro a lutului ars și până la negru; |
| --- | --- |

—

culoare de la nuanța maro a lutului ars și până la negru;

| — | gust dulce-amar, aromat, intens și persistent; |
| --- | --- |

—

gust dulce-amar, aromat, intens și persistent;

| — | umiditate între 9 % și 15 %; |
| --- | --- |

—

umiditate între 9 % și 15 %;

| — | conținut de glicirizină: ≤ 6 % din substanța uscată. |
| --- | --- |

—

conținut de glicirizină: ≤ 6 % din substanța uscată.

3.3.   
  Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

Hrană pentru animale (doar în cazul produselor de origine animală) și materii prime (doar în cazul produselor prelucrate)

—

3.4.   
  Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată

Toate etapele producției, de la cultivare la recoltare, inclusiv operațiunile de uscare și prelucrare, trebuie să se desfășoare în aria delimitată la punctul 4.

3.5.   
  Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc. a produsului la care se referă denumirea înregistrată

„Liquirizia di Calabria” (DOP) se comercializează în ambalaje de carton, sticlă, metal, ceramică, polipropilenă, PEHD sau orice alt material acceptat de legislația în vigoare în domeniul ambalării produselor alimentare. Greutatea ambalajelor poate varia între 5g și 25 kg Însă fiecare ambalaj trebuie sigilat în așa fel încât, atunci când este deschis, să se rupă sigiliul.

3.6.   
  Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Norme specifice privind etichetarea produsului la care se referă denumirea înregistrată

Pe etichetă trebuie să figureze logoul denumirii, numărul de ordine atribuit de autoritatea de control, precum și data la care a fost ambalat produsul conținut în fiecare ambalaj individual. Logoul denumirii de origine protejată „Liquirizia di Calabria” reprezintă, stilizat, un romb cu laturile egale și unghiuri de 90°. Întregul logo imprimat trebuie să aibă înălțimea și lățimea de cel puțin 0,5 cm. Logoul denumirii poate fi imprimat în toate culorile.

4.   Delimitarea concisă a ariei geografice

Delimitarea concisă a ariei geografice

Aria de producție a „Liquirizia di Calabria” cuprinde toate teritoriile comunelor menționate în detaliu în caietul de sarcini, în care se înregistrează prezența spontană sau cultivată a plantei Glycyrrhiza glabra, mai exact a varietății tipice denumite „Cordara” în Calabria, până la o altitudine de 650 m deasupra nivelului mării. Această zonă este delimitată la nord de masivul Pollino, care coboară lin înspre nord-est până la teritoriul Rocca Imperiale, care marchează granița cu regiunea Basilicata. Zona cuprinde teritoriile văii Crati, care se întind pe cele două maluri ale fluviului, care curge de la sud la nord, traversează câmpia Sibari și se varsă în partea de nord-est în Marea Ionică. Pe versantul tirenian, zonele în cauză sunt cele cuprinse, de la nord la sud, între teritoriul comunal Falconara Albanese și Nicotera. Pe versantul ionic, sunt incluse, pornind din nord, zonele din câmpia Sibari și din câmpia întinsă din regiunea Crotone, până la extremitatea cea mai îndepărtată a Calabriei.

Glycyrrhiza glabra

5.   Legătura cu aria geografică

Legătura cu aria geografică

Aria istorică de producție a lemnului-dulce era zona de coastă a Calabriei, în special zona principală care cuprinde comunele Villapiana, Cerchiara di Calabria, Cassano Ionio-Sibari, Corigliano Calabro și Rossano, situate în câmpia Sibari, datorită predispoziției naturale a solurilor silicioase din câmpie, bogate în schelet și cu un factor pH neutru. Și din punct de vedere climatic, câmpia Sibari, unde și astăzi se concentrează cea mai mare parte a producției de lemn-dulce, prezintă condiții favorabile răspândirii acestei plante, dat fiind faptul că munții se află aproape și nu bate vântul, iar Pollino și Sila formează o barieră naturală. Plantele de lemn-dulce cresc spontan sau sunt cultivate de-a lungul litoralului și se răspândesc din câmpiile de pe coasta tireniană (Lamezia, Terme, Falerna, Nocera Tirenese...) și de pe cea ionică (Crotone, Isola Capo Rizzuto, Chiaravalle, Badolato, Roccella Ionica...) în zonele colinare din interior, făcându-și loc prin văile principalelor râuri calabreze până la formele de relief din interior care, datorită conformației lor speciale, beneficiază de efectele benefice ale mării, motiv pentru care lemnul-dulce se găsește, cu aceleași caracteristici, chiar și la mai mulți kilometri de coastă.

Clima, mediteraneană prin excelență, cu veri lungi, calde și uscate și ierni blânde, favorizează răspândirea omogenă a variantei tipice (denumită Cordara) a plantei Glycyrrhiza glabra în toată zona respectivă.

Glycyrrhiza glabra

Denumirea de origine protejată „Liquirizia di Calabria” se deosebește în mod clar de alte varietăți asemănătoare din punct de vedere chimico-fizic, datorită prezenței unor metaboliți secundari, printre care se numără substanța activă care definește caracteristicile comerciale și farmaceutice ale produsului: glicirizina. Este vorba de o saponină prezentă în lemnul-dulce din Calabria în procentaj mediu mai mic decât în cazul altor specii și varietăți, acesta fiind însuși motivul pentru care este căutat pe piață. Rezultatele unor studii recente au scos și mai mult în evidență faptul că lemnul-dulce de Calabria este diferit de cel provenit din alte regiuni limitrofe, întrucât conținutul de acid glicirizic este net inferior celui din rădăcinile care provin din alte regiuni, iar conținutul de zaharuri este mai mic. Un alt studiu referitor la fracțiunea volatilă a scos în evidență faptul că există o diferență netă între compoziția lemnului-dulce de Calabria și cea a altor varietăți italiene sau străine. În final, în urma unei comparații cu extracte de lemn-dulce din alte țări, s-a observat că lemnul-dulce de Calabria are o compoziție diferită în ceea ce privește compușii fenolici, atât din punct de vedere calitativ, cât și cantitativ.

Se observă, în special, o cantitate minimă de liquiritigenin și isoliquiritigenin, în timp ce licochalcone A se înregistrează în cantități mai mari, iar în alte eșantioane este fie absent, fie prezent împreună cu licochalcone B.

Calabria este o regiune care, datorită configurației sale geografice și orografice, prezintă caracteristici absolut unice față de toate celelalte regiuni italiene. Situată la extremitatea peninsulei italiene, Calabria este considerată o peninsulă lungă și îngustă, înconjurată de mare pe o lungime de aproximativ 800 km. Calabria este comparabilă cu regiunea Puglia în ceea ce privește anumite aspecte, însă există și elemente care indică faptul că aceste două regiuni sunt total diferite.

De fapt, Calabria este împărțită longitudinal în două părți de lanțurile muntoase înalte ale Apeninilor, element absolut unic în panorama regiunilor italiene. Configurația geografică și orografică a Calabriei creează condiții biologice, pedologice și climatice absolut unice, foarte diferite de restul peninsulei în ceea ce privește temperaturile medii, amplitudinea termică, umiditatea, precipitațiile, vântul, prezența soarelui și radiațiile solare, precum și temperatura solului, elemente amplu prezentate de numeroase studii științifice.

De-a lungul secolelor, acest mediu special a exercitat asupra acestei specii o mare presiune de adaptare, deci selectivă, condiționând performanțele acesteia în ceea ce privește compoziția, nutriția și aromele aflate la originea definirii unui chemotip specific: „Liquirizia di Calabria”.

Acest tip special de lemn-dulce este un semn distinctiv al regiunii Calabria, fapt binecunoscut încă din secolul al XVII-lea, așa cum rezultă din numeroase documente, printre se numără faimosul „Tratat de terapeutică și farmacologie” vol. I (1903), în care se arată că: „Specia din care provine este Glycyrrhiza glabra (Leguminosae, Papillonaceae), din sud-vestul Europei... În unele cazuri, rădăcina este cunoscută sub numele de Liquirizia di Calabria, pentru a marca diferența față de lemnul-dulce din Rusia, mai deschis la culoare, care se obține din Glycyrrhiza Glandulifera sau Echinata, care crește în sud-estul Europei.” În plus, în cea de a paisprezecea ediție (1928) a celebrei Encyclopaedia Britannica, se menționează că „... The preparation of the juice is a widely extended industry along the Mediterranean coast: but the quality best appreciated in Great Britain is Made in Calabria ...”. Opinia exprimată în Encyclopaedia Britannica este confirmată de un raport al Departamentului de Stat al Statelor Unite ale Americii intitulat „The licorice plant” (1985).

Glycyrrhiza glabra

Leguminosae, Papillonaceae

Glycyrrhiza Glandulifera

Echinata

Encyclopaedia Britannica

The preparation of the juice is a widely extended industry along the Mediterranean coast: but the quality best appreciated in Great Britain is Made in Calabria

The licorice plant

Denumirea „Liquirizia di Calabria” desemnează un „produs” complex, născut din interacțiunea naturii cu priceperea omului, care s-a transmis de-a lungul secolelor și care s-a ridicat la rang de tradiție a regiunii Calabria, așa cum reiese din „Dipinto di Saint-Non”, care datează de la sfârșitul secolului al XVIII-lea, din „Stato delle persone in Calabria. I concari”, de Vincenzo Padula (1864), din documentul SVIMEZ „Piante officinali in Calabria: presupposti e prospettive” (1951), din „Pece e liquirizia nei casali cosentini del Settecento: forma d’industrie e forze di lavoro”, de Augusto Placanica (1980), din „I «Conci» e la produzione del succo di liquerizia in Calabria”, de Gennaro Matacena (1986), din „La dolce industria. Conci e liquirizia in provincia di Cosenza dal XVIII al XX secolo”, de Vittorio Marzi și alții (1991) și din multe alte texte publicate în perioada 1700-2000. În cea de a doua jumătate a secolului al XVIII-lea, în Calabria, culturile de lemn-dulce se întindeau de-a lungul întregului litoral al Mării Ionice, în special la frontierele nordice cu Lucania și în vasta câmpie Sibari, unde erau larg răspândite, până la Crotone și Reggio Calabria. Cu toate acestea, se găseau din abundență și în valea Crati, care se deschide de la Cosenza către câmpia Sibari, precum și pe porțiuni întinse din zona de coastă tireniană.

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

Trimitere la publicarea caietului de sarcini

[articolul 6 alineatul (1) al doilea paragraf din prezentul regulament]

Textul consolidat al caietului de sarcini este disponibil la adresa: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

sau

accesând direct pagina principală a site-ului Ministerului Politicilor Agricole, Alimentare și Forestiere (www.politicheagricole.it), făcând clic pe „Qualità” (în partea superioară dreaptă a ecranului), apoi pe „Prodotti DOP, IGP e STG” (pe partea stângă a ecranului) și apoi pe „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE”.

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea AELS de Supraveghere

| 13.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 449/35 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 449/35

---

Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/scont pentru statele AELS, aplicabile începând cu 1 decembrie 2018

[Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității privind ajutoarele de stat și la articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității din 14 iulie 2004 (1)
  ]

(2018/C 449/08)

Ratele de bază se calculează în conformitate cu capitolul privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont din Orientările Autorității privind ajutoarele de stat, astfel cum au fost modificate prin Decizia nr. 788/08/COL a Autorității din 17 decembrie 2008. Pentru a se determina ratele de referință aplicabile, se adaugă la rata de bază marjele corespunzătoare, în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat.

Ratele de bază au fost stabilite după cum urmează:

| | Islanda | Liechtenstein | Norvegia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2017-31.8.2017 | 6,18 | -0,50 | 1,08 |
| 1.9.2017-30.11.2017 | 5,20 | -0,50 | 1,08 |
| 1.12.2017-31.12.2017 | 5,20 | -0,50 | 0,89 |
| 1.1.2018-30.4.2018 | 4,84 | -0,52 | 0,88 |
| 1.5.2018-30.11.2018 | 4,84 | -0,52 | 1,04 |
| 1.12.2018-31.12.2018 | 4,84 | -0,52 | 1,20 |

Islanda

Liechtenstein

Norvegia

1.7.2017-31.8.2017

6,18

-0,50

1,08

1.9.2017-30.11.2017

5,20

-0,50

1,08

1.12.2017-31.12.2017

5,20

-0,50

0,89

1.1.2018-30.4.2018

4,84

-0,52

0,88

1.5.2018-30.11.2018

4,84

-0,52

1,04

1.12.2018-31.12.2018

4,84

-0,52

1,20

---

(1)  JO L 139, 25.5.2006, p. 37 și suplimentul SEE nr. 26, 25.5.2006, p. 1.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 13.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 449/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 449/36

---

Aviz privind taxa antidumping în vigoare la importurile de plăci din ceramică originare din Republica Populară Chineză: schimbarea denumirii unei societăți căreia i se aplică nivelul taxei antidumping corespunzător societăților cooperante neincluse în eșantion

(2018/C 449/09)

Importurile de plăci din ceramică originare din Republica Populară Chineză fac obiectul unei taxe antidumping definitive, instituită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2179 al Comisiei (1).

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd, cod adițional TARIC B221, o societate căreia i se aplică nivelul de 30,6 % al taxei antidumping, corespunzător societăților cooperante neincluse în eșantion, a informat Comisia că și-a schimbat denumirea conform indicațiilor de mai jos.

Societatea a solicitat Comisiei să confirme că schimbarea denumirii nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul individual al taxei aplicat societății sub denumirea sa anterioară.

Comisia a examinat informațiile furnizate și a concluzionat că modificarea denumirii nu afectează în niciun fel constatările expuse în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2179.

Prin urmare, trimiterea din anexa I la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2179 la:

| Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd | B221 |
| --- | --- |

Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd

B221

se interpretează ca trimitere la

| Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd | B221 |
| --- | --- |

Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd

B221

Codul adițional TARIC B221 atribuit anterior societății Tianjin (TEDA) Honghui Industry & Trade Co. Ltd se aplică societății Tianjin Honghui Creative Technology Co., Ltd.

---

(1)  JO L 307, 23.11.2017, p. 25.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 13.12.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 449/37 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 449/37

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9206 – Equistone Partners Europe/Courir)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2018/C 449/10)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Equistone Partners Europe S.A.S („EPE SAS”, Franța); |
| --- | --- |

—

Equistone Partners Europe S.A.S („EPE SAS”, Franța);

| — | Courir France S.A.S („Courir”, Franța). |
| --- | --- |

—

Courir France S.A.S („Courir”, Franța).

EPE SAS dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi Courir.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | EPE SAS este o firmă de investiții înființată sub forma unei societăți pe acțiuni simplificate, care investește în societăți cu valori ale întreprinderii cuprinse între 50 și 500 de milioane EUR; |
| --- | --- |

—

EPE SAS este o firmă de investiții înființată sub forma unei societăți pe acțiuni simplificate, care investește în societăți cu valori ale întreprinderii cuprinse între 50 și 500 de milioane EUR;

| — | Courir comercializează cu amănuntul încălțăminte și, într-o mai mică măsură, încălțăminte sportivă și accesorii în magazine specializate. |
| --- | --- |

—

Courir comercializează cu amănuntul încălțăminte și, într-o mai mică măsură, încălțăminte sportivă și accesorii în magazine specializate.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9206 – Equistone Partners Europe/Courir

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Adresă poștală: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---