# Službeni list C 458/19.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 458 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.19. prosinca 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 458

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.19. prosinca 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2017. – 2018.Dnevne sjednice od 15. do 18. siječnja 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 207, 14.6.2018.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2017. – 2018.Dnevne sjednice od 15. do 18. siječnja 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 207, 14.6.2018.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 207, 14.6.2018.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 16. siječnja 2018. |
| 2018/C 458/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2018. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a (2017/2040(INI)) | 2 |
| 2018/C 458/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2018. o međunarodnom upravljanju oceanima: plan za budućnost naših oceana u okviru ciljeva održivog razvoja do 2030. (2017/2055(INI)) | 9 |
| 2018/C 458/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (2017/2086(INI)) | 34 |
| | Četvrtak, 18. siječnja 2018. |
| 2018/C 458/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o Nigeriji (2018/2513(RSP)) | 43 |
| 2018/C 458/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o slučajevima aktivista za ljudska prava Wua Gana, Xiea Yanga, Leeja Ming-chea, Tashija Wangchuka i tibetanskog redovnika Choekyija (2018/2514(RSP)) | 47 |
| 2018/C 458/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o Demokratskoj Republici Kongu (2018/2515(RSP)) | 52 |
| 2018/C 458/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih u državama članicama (2017/2039(INI)) | 57 |
| 2018/C 458/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o provedbi Direktive 2005/36/EZ u pogledu reguliranja i potrebe za reformom profesionalnih usluga (2017/2073(INI)) | 70 |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski parlament |
| | Četvrtak, 18. siječnja 2018. |
| 2018/C 458/09 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije (D054274-02 – 2017/3013(RPS)) | 76 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 16. siječnja 2018.

2018/C 458/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2018. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a (2017/2040(INI))

2

2018/C 458/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2018. o međunarodnom upravljanju oceanima: plan za budućnost naših oceana u okviru ciljeva održivog razvoja do 2030. (2017/2055(INI))

9

2018/C 458/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (2017/2086(INI))

34

Četvrtak, 18. siječnja 2018.

2018/C 458/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o Nigeriji (2018/2513(RSP))

43

2018/C 458/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o slučajevima aktivista za ljudska prava Wua Gana, Xiea Yanga, Leeja Ming-chea, Tashija Wangchuka i tibetanskog redovnika Choekyija (2018/2514(RSP))

47

2018/C 458/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o Demokratskoj Republici Kongu (2018/2515(RSP))

52

2018/C 458/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih u državama članicama (2017/2039(INI))

57

2018/C 458/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o provedbi Direktive 2005/36/EZ u pogledu reguliranja i potrebe za reformom profesionalnih usluga (2017/2073(INI))

70

MIŠLJENJA

Europski parlament

Četvrtak, 18. siječnja 2018.

2018/C 458/09

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije (D054274-02 – 2017/3013(RPS))

76

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 16. siječnja 2018. |
| 2018/C 458/10 | Amandmani koje je donio Europski parlament 16. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom južnog Pacifika (SPRFMO) (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) | 78 |
| 2018/C 458/11 | Amandmani koje je donio Europski parlament 16. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava tehničkim mjerama, o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1224/2009 i uredbi (EU) br. 1343/2011 i (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) | 87 |
| | Srijeda, 17. siječnja 2018. |
| 2018/C 458/12 | Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa, tehničke pomoći i provoza u pogledu robe s dvojnom namjenom (preinaka) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) | 187 |
| 2018/C 458/13 | Odluka Europskog parlamenta od 17. siječnja 2018. o predloženom imenovanju Eve Lindström za članicu Revizorskog suda (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE)) | 224 |
| 2018/C 458/14 | Odluka Europskog parlamenta od 17. siječnja 2018. o predloženom imenovanju Tonyja Jamesa Murphyja za člana Revizorskog suda (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE)) | 225 |
| 2018/C 458/15 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 17. siječnja 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (preinaka) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) | 226 |
| 2018/C 458/16 | Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2018. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) | 341 |
| 2018/C 458/17 | Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom, izmjeni Direktive 94/22/EZ, Direktive 98/70/EZ, Direktive 2009/31/EZ, Uredbe (EZ) br. 663/2009, Uredbe (EZ) br. 715/2009, Direktive 2009/73/EZ, Direktive Vijeća 2009/119/EZ, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU i Direktive Vijeća (EU) 2015/652 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) | 391 |
| | Četvrtak, 18. siječnja 2018. |
| 2018/C 458/18 | Zakonodavna Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Marakeškog ugovora o olakšanju pristupa objavljenim djelima za osobe koje su slijepe, koje imaju oštećenje vida ili imaju drugih poteškoća u korištenju tiskanim materijalima (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE)) | 498 |
| 2018/C 458/19 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o prijedlogu uredbe Vijeća o priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece (preinaka) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS)) | 499 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 16. siječnja 2018.

2018/C 458/10

Amandmani koje je donio Europski parlament 16. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom južnog Pacifika (SPRFMO) (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD))

78

2018/C 458/11

Amandmani koje je donio Europski parlament 16. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava tehničkim mjerama, o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1224/2009 i uredbi (EU) br. 1343/2011 i (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD))

87

Srijeda, 17. siječnja 2018.

2018/C 458/12

Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa, tehničke pomoći i provoza u pogledu robe s dvojnom namjenom (preinaka) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD))

187

2018/C 458/13

Odluka Europskog parlamenta od 17. siječnja 2018. o predloženom imenovanju Eve Lindström za članicu Revizorskog suda (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

224

2018/C 458/14

Odluka Europskog parlamenta od 17. siječnja 2018. o predloženom imenovanju Tonyja Jamesa Murphyja za člana Revizorskog suda (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

225

2018/C 458/15

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 17. siječnja 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (preinaka) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))

226

2018/C 458/16

Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2018. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))

341

2018/C 458/17

Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom, izmjeni Direktive 94/22/EZ, Direktive 98/70/EZ, Direktive 2009/31/EZ, Uredbe (EZ) br. 663/2009, Uredbe (EZ) br. 715/2009, Direktive 2009/73/EZ, Direktive Vijeća 2009/119/EZ, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU i Direktive Vijeća (EU) 2015/652 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))

391

Četvrtak, 18. siječnja 2018.

2018/C 458/18

Zakonodavna Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Marakeškog ugovora o olakšanju pristupa objavljenim djelima za osobe koje su slijepe, koje imaju oštećenje vida ili imaju drugih poteškoća u korištenju tiskanim materijalima (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

498

2018/C 458/19

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o prijedlogu uredbe Vijeća o priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece (preinaka) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

499

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

19.12.2018

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 458/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2017. – 2018.

Dnevne sjednice od 15. do 18. siječnja 2018.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 207, 14.6.2018.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 16. siječnja 2018.

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/2

---

P8_TA(2018)0002

Provedba makroregionalnih strategija EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2018. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a (2017/2040(INI))

(2018/C 458/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegovu glavu XVIII., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegovu glavu XVIII.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (1) (dalje u tekstu „Uredba o zajedničkim odredbama”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1299/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o posebnim odredbama za potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj cilju „Europska teritorijalna suradnja” (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1302/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1302/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1082/2006 o Europskoj grupaciji za teritorijalnu suradnju (EGTS) u vezi s pojašnjenjem, pojednostavljenjem i poboljšanjem osnivanja i funkcioniranja takvih grupacija (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. travnja 2017. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. travnja 2017. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 16. prosinca 2016. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a (COM(2016)0805) i prateći radni dokument službi Komisije (SWD(2016)0443), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 16. prosinca 2016. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a (COM(2016)0805) i prateći radni dokument službi Komisije (SWD(2016)0443),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2009. o strategiji Europske unije za regiju Baltičkog mora (COM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2009. o strategiji Europske unije za regiju Baltičkog mora (COM(2009)0248),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. prosinca 2010. o strategiji Europske unije za dunavsku regiju (COM(2010)0715), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. prosinca 2010. o strategiji Europske unije za dunavsku regiju (COM(2010)0715),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. lipnja 2014. o strategiji Europske unije za jadransku i jonsku regiju (COM(2014)0357), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. lipnja 2014. o strategiji Europske unije za jadransku i jonsku regiju (COM(2014)0357),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. srpnja 2015. o strategiji Europske unije za alpsku regiju (COM(2015)0366), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. srpnja 2015. o strategiji Europske unije za alpsku regiju (COM(2015)0366),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 20. svibnja 2014. o upravljanju makroregionalnim strategijama (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 20. svibnja 2014. o upravljanju makroregionalnim strategijama (COM(2014)0284),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2015.„Ulaganje u radna mjesta i rast – poboljšano iskorištavanje europskih strukturnih i investicijskih fondova” (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2015.„Ulaganje u radna mjesta i rast – poboljšano iskorištavanje europskih strukturnih i investicijskih fondova” (COM(2015)0639),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2011. o provedbi strategije EU-a za dunavsku regiju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2011. o provedbi strategije EU-a za dunavsku regiju (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2012. o razvoju makroregionalnih strategija EU-a, sadašnjoj praksi i izgledima za budućnost, osobito na Sredozemlju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2012. o razvoju makroregionalnih strategija EU-a, sadašnjoj praksi i izgledima za budućnost, osobito na Sredozemlju (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2012. o strategiji kohezijske politike EU-a za područje Atlantika (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2012. o strategiji kohezijske politike EU-a za područje Atlantika (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. listopada 2015. o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. listopada 2015. o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o Strategiji EU-a za alpsku regiju (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o Strategiji EU-a za alpsku regiju (8),

| — | uzimajući u obzir studiju iz siječnja 2015. „Nova uloga makroregija u europskoj teritorijalnoj suradnji”, koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku, odjel B: Strukturna i kohezijska politika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz siječnja 2015. „Nova uloga makroregija u europskoj teritorijalnoj suradnji”, koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku, odjel B: Strukturna i kohezijska politika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Interacta od veljače 2017. „Added value of macro-regional strategies – programme and project perspective” (Dodana vrijednost makroregionalnih strategija iz perspektive programa i projekata), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Interacta od veljače 2017. „Added value of macro-regional strategies – programme and project perspective” (Dodana vrijednost makroregionalnih strategija iz perspektive programa i projekata),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika te članak 1. stavak 1. točku (e) i Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika te članak 1. stavak 1. točku (e) i Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0389/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0389/2017),

| A. | budući da se makroregija može definirati kao geografsko područje koje obuhvaća regije nekoliko različitih zemalja koje povezuje određeno zajedničko svojstvo ili problem ili više takvih svojstava ili problema (9); |
| --- | --- |

A.

budući da se makroregija može definirati kao geografsko područje koje obuhvaća regije nekoliko različitih zemalja koje povezuje određeno zajedničko svojstvo ili problem ili više takvih svojstava ili problema (9);

| B. | budući da su makroregionalne strategije utvrđene u područjima koja predstavljaju prirodni razvoj EU-a u pogledu prekogranične suradnje; budući da su važne s obzirom na to da su u stanju mobilizirati javne i privatne dionike, civilno društvo i akademsku zajednicu, te mobilizirati sredstva za postizanje zajedničkih ciljeva politika EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da su makroregionalne strategije utvrđene u područjima koja predstavljaju prirodni razvoj EU-a u pogledu prekogranične suradnje; budući da su važne s obzirom na to da su u stanju mobilizirati javne i privatne dionike, civilno društvo i akademsku zajednicu, te mobilizirati sredstva za postizanje zajedničkih ciljeva politika EU-a;

| C. | budući da makroregionalne strategije nude platformu za dublju i opsežniju interakciju na međusektorskoj, regionalnoj i prekograničnoj razini među državama članicama EU-a i susjednim zemljama u svrhu rješavanja zajedničkih izazova, zajedničkog planiranja i poticanja suradnje između različitih partnera i sektora politike te poboljšanja njihove integracije, među ostalim kada je riječ o okolišu i zaštiti biološke raznolikosti, ublažavanju klimatskih promjena i strategijama prilagodbe tim promjenama, zbrinjavanju otpada i opskrbi vodom, pomorsko prostornom planiranju i sustavima integriranog upravljanja obalnim područjem; u tom kontekstu pozdravlja napore za promicanje suradnje između europskih strukturnih i investicijskih fondova te Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA); |
| --- | --- |

C.

budući da makroregionalne strategije nude platformu za dublju i opsežniju interakciju na međusektorskoj, regionalnoj i prekograničnoj razini među državama članicama EU-a i susjednim zemljama u svrhu rješavanja zajedničkih izazova, zajedničkog planiranja i poticanja suradnje između različitih partnera i sektora politike te poboljšanja njihove integracije, među ostalim kada je riječ o okolišu i zaštiti biološke raznolikosti, ublažavanju klimatskih promjena i strategijama prilagodbe tim promjenama, zbrinjavanju otpada i opskrbi vodom, pomorsko prostornom planiranju i sustavima integriranog upravljanja obalnim područjem; u tom kontekstu pozdravlja napore za promicanje suradnje između europskih strukturnih i investicijskih fondova te Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA);

| D. | budući da su makroregije uključene u provedbu relevantnih dugoročnih, međusobno povezanih, međusektorskih političkih aktivnosti te da su povezane s kohezijskom politikom putem makroregionalnih ciljeva utvrđenih u njihovim operativnim programima i da uspostavljaju projekte s pomoću pametnih sinergija; budući da makroregije time učinkovitije doprinose postizanju ciljeva makroregionalnih strategija, privlačenju privatnih ulaganja, iskazivanju povjerenja i pokretanju dijaloga, prekogranične suradnje i solidarnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da su makroregije uključene u provedbu relevantnih dugoročnih, međusobno povezanih, međusektorskih političkih aktivnosti te da su povezane s kohezijskom politikom putem makroregionalnih ciljeva utvrđenih u njihovim operativnim programima i da uspostavljaju projekte s pomoću pametnih sinergija; budući da makroregije time učinkovitije doprinose postizanju ciljeva makroregionalnih strategija, privlačenju privatnih ulaganja, iskazivanju povjerenja i pokretanju dijaloga, prekogranične suradnje i solidarnosti;

| E. | budući da se makroregionalne strategije temelje na načelu „trostrukog ne”, prema kojemu se u okviru postojećeg političkog okvira EU-a ne predviđaju nova financijska sredstva, nove strukture i novo zakonodavstvo; |
| --- | --- |

E.

budući da se makroregionalne strategije temelje na načelu „trostrukog ne”, prema kojemu se u okviru postojećeg političkog okvira EU-a ne predviđaju nova financijska sredstva, nove strukture i novo zakonodavstvo;

| F. | budući da postojeći mehanizmi za suradnju, na razini EU-a i među državama članicama i regijama, omogućuju lakšu provedbu makroregionalnih strategija, osobito u ranim fazama; |
| --- | --- |

F.

budući da postojeći mehanizmi za suradnju, na razini EU-a i među državama članicama i regijama, omogućuju lakšu provedbu makroregionalnih strategija, osobito u ranim fazama;

| G. | budući da Komisija svake dvije godine donosi jedinstveno izvješće o provedbi svih četiriju postojećih makroregionalnih strategija EU-a, u kojemu navodi njihove uspjehe ali i potrebna poboljšanja, pri čemu se sljedeće izvješće očekuje krajem 2018.; budući da Parlament u tom kontekstu smatra da je potrebna procjena aspekata koji se odnose na okoliš, kao jedan od stupova održivog razvoja; |
| --- | --- |

G.

budući da Komisija svake dvije godine donosi jedinstveno izvješće o provedbi svih četiriju postojećih makroregionalnih strategija EU-a, u kojemu navodi njihove uspjehe ali i potrebna poboljšanja, pri čemu se sljedeće izvješće očekuje krajem 2018.; budući da Parlament u tom kontekstu smatra da je potrebna procjena aspekata koji se odnose na okoliš, kao jedan od stupova održivog razvoja;

Makroregionalne strategije kao platforme za suradnju i koordinaciju

| 1. | napominje da se važnost makroregionalnih strategija posebno ističe u svjetlu globalizacijskih procesa zbog kojih pojedinačne zemlje postaju međusobno ovisne, što stvara potrebu za prekograničnim rješenjima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uviđa da je u kontekstu postizanja prethodno utvrđenih ciljeva u određenoj mjeri i dalje teško razriješiti pitanja povezana s različitim elementima o kojima ovisi kvaliteta provedbe, kao što su obvezivanje, preuzimanje odgovornosti, resursi i upravljanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da makroregionalne strategije i dalje daju neprocjenjiv i inovativan doprinos prekograničnoj, međusektorskoj i višerazinskoj suradnji u Europi, čiji potencijal još nije dovoljno istražen, imajući pritom za cilj jačanje povezivosti te učvršćivanje gospodarskih veza i prijenosa znanja među regijama i zemljama; napominje međutim da, kao rezultat procesa postizanja dogovora o zajedničkim djelovanjima na više razina i na višedržavnoj/regionalnoj razini, pristup fondovima EU-a za makroregionalne projekte i dalje ostaje izazov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da su makroregionalne strategije i s njima povezani programi za zaštitu okoliša korisni instrumenti s pomoću kojih koristi od europske suradnje postaju vidljive među građanima te stoga apelira na sve strane da se u potpunosti posvete tim strategijama i odigraju svoju ulogu u njihovoj provedbi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da bi upravljanje na više razina uz odgovarajuću ulogu regija u tom okviru trebalo od samog početka biti okosnica svake makroregionalne strategije i da bi u proces trebalo uključiti regionalne i lokalne zajednice i javne i privatne dionike te dionike iz trećeg sektora; potiče uključene države članice i regije da razviju odgovarajuće strukture upravljanja i organizaciju rada kako bi se olakšala suradnja, uključujući zajedničko planiranje, jačanje mogućnosti financiranja i pristup odozdo prema gore; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče poboljšanu koordinaciju i bolje partnerstvo, i vertikalno i horizontalno, među različitim javnim i privatnim akterima, akademskom zajednicom i nevladinim udrugama, kao i međunarodnim organizacijama koje djeluju u tom području, te različitim politikama na nacionalnoj i regionalnoj razini u cilju lakše i bolje provedbe makroregionalnih strategija i prekogranične suradnje; poziva Komisiju da potiče sudjelovanje tih dionika, među ostalim, u upravnim odborima makroregionalnih strategija, poštujući pritom opću primjenu načela EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava važnost dostatnih ljudskih resursa i administrativnog kapaciteta nadležnih nacionalnih i regionalnih službi kako bi se osiguralo da se političke obveze preobraze u djelotvornu provedbu strategija; u tom smislu ističe vrijednost Programa za potporu strukturnim reformama kojim se na zahtjev države članice može pružiti pomoć izgradnji kapaciteta i stvarna podrška razvoju i financiranju projekata u okviru makroregionalnih strategija; nadalje poziva Komisiju i države članice da aktivno promiču širenje i primjenu dobre upravne prakse i iskustva uspješne provedbe makroregionalnih strategija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe činjenicu da makroregionalne strategije moraju biti dovoljno fleksibilne kako bi se prilagodile nepredviđenim događajima koji mogu utjecati na uključene regije, države članice i EU u cjelini i kako bi na njih učinkovito odgovorile; smatra da bi u provedbi makroregionalnih strategija trebalo uzeti u obzir posebne regionalne i lokalne uvjete; ističe nužnost koordinativne uloge koju Komisija ima u tom pogledu, također u svjetlu preciznije prilagodbe konkretnih ciljeva svake pojedine strategije; |
| --- | --- |

8.

Strategija EU-a za regiju Baltičkog mora (EUSBSR)

| 9. | pozdravlja rezultate koji su postignuti od pokretanja strategije 2009. godine, osobito u pogledu mehanizama za suradnju, ne samo među uključenim regijama i zemljama (npr. unutar Vijeća na relevantnim ministarskim sastancima) nego i unutar samih regija i zemalja, primjerice u parlamentima ili vladama; napominje da je EUSBSR stabilan okvir za suradnju s više od 100 vodećih inicijativa i novih mreža; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe preostale izazove, osobito u pogledu okoliša i povezivosti; apelira na države sudionice da pojačaju napore u borbi protiv onečišćenja (npr. kvaliteta vode i zraka i eutrofikacija) u Baltičkom moru jer je riječ o jednom od najonečišćenijih mora na svijetu; napominje da je postizanje dobrog stanja okoliša do 2020. jedan od glavnih ciljeva djelovanja u okviru politika u tom području; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe važnost mogućnosti povezivanja baltičke regije na energetske mreže kako bi se smanjilo i iskorijenilo energetsko siromaštvo te povećala energetska sigurnost i sigurnost opskrbe; |
| --- | --- |

11.

Strategija EU-a za dunavsku regiju (EUSDR)

| 12. | ističe pozitivan učinak strategije na suradnju među zemljama i regijama sudionicama poboljšanjem mobilnosti i međusobne povezanosti svih vidova prijevoza, promicanjem čiste energije, kulture i održivog turizma, a posebno poticanjem izravnih kontakata među ljudima i postizanja veće kohezije među regijama i zemljama koje sudjeluju u strategijama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da su projekt „Euro access”, inicijativa za čisti Dunav (Keep Danube Clean) te Dunavski dijalog za financiranje jasni pozitivni primjeri za prevladavanje poteškoća u financiranju s kakvima su često suočeni projekti transnacionalne i prekogranične naravi; mišljenja je da bi se u okviru tog dijaloga razlika u razvoju među regijama u slivu Dunava mogla dodatno smanjiti; nadalje smatra da bi ponovno otvaranje Dunavske strateške točke moglo pridonijeti lakšoj provedbi strategije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da je sprečavanje štete koja nastaje zbog velikih poplava i dalje jedan od velikih izazova u području okoliša za zemlje u dunavskoj makroregiji; ističe da bi trebalo razmisliti o dodatnim zajedničkim mjerama za sprečavanje prekograničnog onečišćenja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da su potrebni strateški projekti te naglašava da je ključno održavati visoku razinu političke potpore te povećati resurse i kapacitete nadležnih državnih službi kako bi se riješili preostali problemi; stoga ističe da je potrebno zadržati politički zamah za EUSDR te se pobrinuti da upravljačka skupina EUSDR-a postiže dobre rezultate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | s obzirom na prirodnu povezanost Dunava i Crnog mora poziva zemlje sudionice da poboljšaju koordinaciju EUSDR-a i prekogranične suradnje na Crnom moru te da usko surađuju na rješavanju zajedničkih socioekonomskih, okolišnih i prometnih izazova; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da bi bolje integriran pristup mobilnosti i multimodalnosti u dunavskoj regiji također pozitivno pridonio u pogledu okoliša; |
| --- | --- |

17.

Strategija EU-a za jadransku i jonsku regiju (EUSAIR)

| 18. | ističe specifičnu narav EUSAIR s obzirom na broj potencijalnih zemalja sudionica i zemalja kandidatkinja te smatra da je takav oblik suradnje velika prilika za cijelu regiju; smatra da EUSAIR može dati poticaj procesu proširenja i integracije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sa zabrinutošću upozorava na probleme povezane s nedostatkom stvarne povezanosti između dostupnosti resursa, upravljanja i preuzimanja odgovornosti, čime se sprječava da se ciljevi EUSAIR-a postignu u cijelosti; poziva zemlje sudionice da nadležnim tijelima pruže potporu i prilagođene mjere za provedbu strategije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da je ta regija zadnjih godina posebno pogođena migracijskom krizom; drži da bi EUSAIR s pomoću potrebnih instrumenata i resursa mogao pridonijeti suočavanju s tim izazovima; u tom kontekstu pozdravlja nastojanja Komisije da pronađe rješenja za mobilizaciju financijskih sredstava za aktivnosti povezane s migracijama, uključujući suradnju s trećim zemljama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da je stup održivog turizma u jadranskoj i jonskoj regiji pozitivan instrument za stvaranje održivog gospodarskog rasta u toj regiji te za razvijanje svijesti o okolišnim izazovima i makroregionalnim strategijama; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva relevantne zemlje da daju prednost izgradnji kapaciteta ključnih subjekata koji provode EUSAIR, kao i programskih tijela nadležnih za operativne programe povezane s EUSAIR-om; |
| --- | --- |

22.

Strategija EU-a za alpsku regiju (EUSALP)

| 23. | smatra da je EUSALP dokaz toga kako se makroregionalni koncept može uspješno primjenjivati i na razvijenije regije; poziva dionike da promiču ulaganja u okoliš koja su usmjerena na posljedice klimatskih promjena; nadalje ističe da je alpska regija važno regionalno prometno čvorište te ujedno i jedno od najvećih jedinstvenih prirodnih i rekreacijskih područja koje treba očuvati; stoga naglašava da se treba težiti donošenju održivih i međusobno povezanih prometnih strategija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja upravljačku strukturu koja se trenutačno uspostavlja u okviru strategije, s obzirom na to da su se prvi koraci u provedbi strategije pokazali teškima jer je njihovo upravljanje ovisilo o različitim strukturama, okvirima i rokovima; stoga poziva zemlje sudionice da nastave iskazivati svoju predanost i potporu članovima akcijske skupine EUSALP-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da EUSALP može biti dobar primjer obrasca strategije za teritorijalnu koheziju jer se njime istodobno obuhvaćaju različita posebna područja, proizvodna područja, planinska i ruralna područja i neki od najvažnijih i visoko razvijenih gradova u EU-u te nudi platforma za zajedničko rješavanje izazova s kojima se ta područja suočavaju (klimatske promjene, demografske promjene, bioraznolikost, migracije, globalizacija, održivi turizam i poljoprivreda, opskrba energijom, promet i mobilnost, digitalni jaz); poziva zemlje i regije sudionice da u rješavanju zajedničkih prioriteta posvete dužnu pozornost korištenju programa suradnje INTERREG za alpski prostor i drugih relevantnih fondova; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da je alpska regija okružena brojnim granicama i da je uklanjanje tih prepreka preduvjet za uspješnu suradnju, posebno za tržište rada i gospodarske aktivnosti povezane s malim i srednjim poduzećima; ističe da EUSALP može također pružiti priliku da se osnaži transnacionalna prekogranična suradnja susjednih regija, gradova i lokalnih zajednica te da se izgrade veze i mreže među ljudima, također u pogledu međusobnog povezivanja u području prometa i digitalne pokrivenosti; usto ističe ekološki osjetljivu narav te regije; |
| --- | --- |

26.

Makroregionalna Europa nakon 2020.?

| 27. | ističe da makroregionalne strategije postižu rezultate ako se temelje na dugoročnoj političkoj perspektivi i organizirane su na način da svi javni, posebno regionalne i lokalne vlasti, te privatni dionici i civilno društvo budu stvarno zastupljeni u njima od samog početka, što iziskuje učinkovitu razmjenu informacija, najboljih praksi, znanja i iskustava između makroregija i njihovih regionalnih i lokalnih vlasti; smatra da je potrebno ojačati višerazinsko upravljanje makroregionalnim strategijama, koje bi trebalo biti transparentno, imati učinkovitije mehanizme koordinacije i komuniciranja s javnošću ne bi li te strategije postale prepoznatljive i bile dobro prihvaćene u lokalnim i regionalnim zajednicama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vjeruje da provedba strategije može biti uspješna samo ako se temelji na dugoročnoj viziji i učinkovitoj koordinaciji te strukturama suradnje s potrebnim administrativnim kapacitetom, kao i na zajedničkim dugotrajnim političkim naporima na razini uključenih institucija i ako ima osigurano primjereno financiranje; stoga naglašava potrebu da se poveća djelotvornost ulaganja usklađivanjem, sinergijama i komplementarnošću regionalnih i nacionalnih financijskih sredstava s postojećim instrumentima financiranja EU-a kojima se, osim što se jačaju programi europske teritorijalne suradnje, promiču prekogranični projekti u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova i EFSU-a te s pomoću izravnog financiranja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da bi pojednostavnjenje fondova i postupka za njihovo korištenje u okviru makroregionalnih strategija povećalo njihovu djelotvornost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | predlaže da uključene zemlje otpočetka jasno preuzmu obveze u pogledu financiranja i ljudskih resursa za provedbu makroregionalnih strategija; poziva Komisiju da doprinese boljoj koordinaciji unutar makroregionalnih strategija, da promiče dobre prakse i da osmisli poticaje kako bi se promicalo aktivno sudjelovanje svih zainteresiranih strana kao i njihova koordinacija, također u cilju jačanja veza između politika EU-a i provedbe makroregionalnih strategija; nadalje potiče da se u okviru makroregionalnih strategija iskoriste strategije zelene javne nabave u cilju poticanja ekoloških inovacija, biogospodarstva, razvoja novih poslovnih modela i uporabe sekundarnih sirovina, nalik onima u kružnom gospodarstvu, radi postizanja više razine zaštite okoliša i zdravlja te poticanja bliskih veza između proizvođača i potrošača; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da je potrebna izraženija orijentiranost na rezultate i rješavanje konkretnih problema, uključujući u području zaštite okoliša, kako bi se mogli izraditi planovi s realnim učinkom na teritorij i kako bi se opravdalo ulaganje resursa, koje bi pak trebalo biti usklađeno sa zadanim ciljevima i povezano sa stvarnim potrebama relevantnih teritorija; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na to da se sva pitanja o makroregionalnim strategijama, primjerice pitanje odgovornosti i potrebnih političkih poticaja, riješe u skladu s postupkom s kojim su se prethodno složile sve uključene regije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da treba osnažiti prepoznatljivost i javnu predodžbu aktivnosti koje makroregije u ciljanim regijama poduzimaju, kao i njihove rezultate, i to provođenjem informativnih kampanja i razmjenom najboljih praksi, između ostalog uz pomoć internetskih platformi i društvenih mreža, čime se strategije čini pristupačnijima za opću javnost; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da je iduća revizija višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) mogućnost da se istodobno preispitaju svi ciljevi makroregionalnih strategija kako bi se ojačala njihova povezanost s prioritetima EU-a i učvrstile njihove financijske obveze; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da prilikom iduće revizije pravila o kohezijskoj politici podnese prijedloge kojima se potiče bolja provedba makroregionalnih strategija; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da u okviru sljedećeg izvješća o provedbi makroregionalnih strategija, koje treba biti objavljeno 2018., poduzme temeljitiju analizu, osobito sljedećih tema:






  (a) | djelotvornosti transnacionalnih programa u okviru europske teritorijalne suradnje u cilju financiranja i strateškog poticanja makroregionalnih strategija; |
| --- | --- | --- |

36.

(a)

djelotvornosti transnacionalnih programa u okviru europske teritorijalne suradnje u cilju financiranja i strateškog poticanja makroregionalnih strategija;

| (b) | pokazatelja koji bi se mogli primijeniti u okviru svih makroregionalnih strategija u svrhu veće orijentiranosti na rezultate, boljeg praćenja i ocjenjivanja; |
| --- | --- |

(b)

pokazatelja koji bi se mogli primijeniti u okviru svih makroregionalnih strategija u svrhu veće orijentiranosti na rezultate, boljeg praćenja i ocjenjivanja;

| (c) | mjera za bolje povezivanje s prioritetima EU-a; |
| --- | --- |

(c)

mjera za bolje povezivanje s prioritetima EU-a;

| (d) | pojednostavnjenja provedbe i integriranja programa financiranja; |
| --- | --- |

(d)

pojednostavnjenja provedbe i integriranja programa financiranja;

| (e) | kvalitete uključenosti regionalnih i lokalnih razina vlasti u provedbu makroregionalnih strategija. |
| --- | --- |

(e)

kvalitete uključenosti regionalnih i lokalnih razina vlasti u provedbu makroregionalnih strategija.

| 37. | ističe da poziv na razvoj novih strategija kao što su strategije za Karpate, Atlantik, Sredozemno more ili Iberijski poluotok ne bi trebao odvraćati pozornost s primarnog cilja poboljšane i temeljitije provedbe postojećih makroregionalnih strategija; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podržava načelo „trostrukog ne” za makroregionalne strategije (ne novom zakonodavstvu EU-a, ne novim sredstvima i ne novim strukturama EU-a); međutim predlaže da Komisija u svojem sljedećem izvješću o provedbi makroregionalnih strategija procijeni učinak načela „trostrukog ne” na programe u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe potrebu za teritorijalnim pristupom u vezi s aktivnostima suradnje od slučaja do slučaja, s obzirom na to da su makroregionalne strategije usmjerene na svladavanje teritorijalnih izazova koji se mogu riješiti učinkovitije zajedno; naglašava važnost postizanja sinergija i usklađivanja između različitih sastavnica teritorijalne suradnje u okviru programa europske teritorijalne suradnje i makroregija kako bi se pojačao učinak transnacionalnih programa, objedinili resursi, pojednostavnilo financiranje makroregionalnih strategija i poboljšali ishodi njihove provedbe i učinkovitost uloženih sredstava; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ponovno naglašava predanost EU-a provedbi ciljeva održivog razvoja; ističe važnost usklađivanja ciljeva makroregionalnih strategija s vodećim inicijativama EU-a, kao što su energetska unija, Pariški sporazum o klimatskim promjenama i plavi rast u morskim makroregijama; skreće pozornost na upravljanje rizicima za okoliš, kao što su očuvanje prirode, biološke raznolikosti i ribljih stokova te suzbijanje morskog otpada, kao i razvoj održivog i zelenog turizma; potiče suradnju u području obnovljive energije; u tom kontekstu potiče upotrebu strategija pametne specijalizacije (S3), jačanje malih i srednjih poduzeća i otvaranje kvalitetnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da Parlament od samog početka podržava makroregije s pomoću pilot-projekata i pripremnih djelovanja; međutim posebno ističe iskustvo stečeno u regiji Baltičkog mora, koje pokazuje da dugoročno razmišljanje treba ostati osnova za makroregionalnu suradnju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da u rad Skupine na visokoj razini za makroregionalne strategije uključi Parlament u svojstvu promatrača; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te vladama, nacionalnim i regionalnim parlamentima država članica i trećih zemalja koje sudjeluju u makroregionalnim strategijama. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 259.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 303.

(4)  SL C 188 E, 28.6.2012., str. 30.

(5)  SL C 349 E, 29.11.2013., str. 1;

(6)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 122.

(7)  SL C 355, 20.10.2017., str. 23.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0336.

(9)  Schmitt i dr. (2009), „EU macro-regions and macro-regional strategies – A scoping study” (Makroregije i makroregionalne strategije EU-a – preliminarna studija), elektronički radni dokument NORDREGIO 2009:4.

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/9

---

P8_TA(2018)0004

Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana u kontekstu ciljeva održivoga razvoja do 2030.

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2018. o međunarodnom upravljanju oceanima: plan za budućnost naših oceana u okviru ciljeva održivog razvoja do 2030. (2017/2055(INI))

(2018/C 458/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. studenoga 2016. pod nazivom „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana” (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. studenoga 2016. pod nazivom „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana” (JOIN(2016)0049),

| — | uzimajući u obzir nacrt zaključaka Vijeća od 24. ožujka 2017. pod nazivom „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt zaključaka Vijeća od 24. ožujka 2017. pod nazivom „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 29. ožujka 2017. o zajedničkoj komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod nazivom „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana” (JOIN(2016)0049) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 29. ožujka 2017. o zajedničkoj komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod nazivom „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana” (JOIN(2016)0049) (1),

| — | uzimajući u obzir dokument koji je 25. rujna 2015. usvojila Opća skupština Ujedinjenih naroda (UN) naslovljen „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” te 17 ciljeva održivog razvoja uključenih u taj program, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument koji je 25. rujna 2015. usvojila Opća skupština Ujedinjenih naroda (UN) naslovljen „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” te 17 ciljeva održivog razvoja uključenih u taj program,

| — | uzimajući u obzir cilj održivog razvoja br. 14 iz Programa UN-a za održivi razvoj do 2030., kojim se potiče zaštita i održivo iskorištavanje oceana, mora i morskih resursa u svrhu održivog razvoja; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir cilj održivog razvoja br. 14 iz Programa UN-a za održivi razvoj do 2030., kojim se potiče zaštita i održivo iskorištavanje oceana, mora i morskih resursa u svrhu održivog razvoja;

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Pariški sporazum iz 2015., koji je stupio na snagu 4. studenog 2016., te njegove planirane nacionalno utvrđene doprinose, kojima se namjeravaju smanjiti emisije stakleničkih plinova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Pariški sporazum iz 2015., koji je stupio na snagu 4. studenog 2016., te njegove planirane nacionalno utvrđene doprinose, kojima se namjeravaju smanjiti emisije stakleničkih plinova,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o biološkog raznolikosti, koja je stupila na snagu 29. prosinca 1993., i ciljeve iz Aichija u pogledu Strateškog plana za biološku raznolikost 2011. – 2020., koji su usvojeni u listopadu 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o biološkog raznolikosti, koja je stupila na snagu 29. prosinca 1993., i ciljeve iz Aichija u pogledu Strateškog plana za biološku raznolikost 2011. – 2020., koji su usvojeni u listopadu 2010.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS), koju nadopunjavaju Sporazum o provedbi odredaba UNCLOS-a u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim stokovima i visokomigracijskim ribljim stokovima, Kodeks odgovornog ribarstva Ujedinjenih naroda i zajednička ribarstvena politika Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS), koju nadopunjavaju Sporazum o provedbi odredaba UNCLOS-a u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim stokovima i visokomigracijskim ribljim stokovima, Kodeks odgovornog ribarstva Ujedinjenih naroda i zajednička ribarstvena politika Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) od 3. ožujka 1973., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) od 3. ožujka 1973.,

| — | uzimajući u obzir članak 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir dokument usvojen na konferenciji UN-a o oceanima 9. lipnja 2017. u New Yorku pod naslovom „Naš ocean, naša budućnost: poziv na djelovanje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument usvojen na konferenciji UN-a o oceanima 9. lipnja 2017. u New Yorku pod naslovom „Naš ocean, naša budućnost: poziv na djelovanje”,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. prosinca 2015. naslovljenu „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. prosinca 2015. naslovljenu „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” (COM(2015)0614),

| — | uzimajući u obzir svoj pregovarački mandat od 14. ožujka 2017. za paket o otpadu (2) (prijedlozi za izmjenu Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (3), Direktive 94/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o ambalaži i ambalažnom otpadu (4), Direktive Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (5), Direktive 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o otpadnim vozilima (6), Direktive 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te stavljanju izvan snage Direktive 91/157/EEZ (7) i Direktive 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (OEEO) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoj pregovarački mandat od 14. ožujka 2017. za paket o otpadu (2) (prijedlozi za izmjenu Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (3), Direktive 94/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o ambalaži i ambalažnom otpadu (4), Direktive Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (5), Direktive 2000/53/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o otpadnim vozilima (6), Direktive 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te stavljanju izvan snage Direktive 91/157/EEZ (7) i Direktive 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (OEEO) (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji),

| — | uzimajući u obzir integriranu pomorsku politiku Europske unije iz 2007. (COM(2007)0575) i izvješće o njezinom napretku iz 2012. (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir integriranu pomorsku politiku Europske unije iz 2007. (COM(2007)0575) i izvješće o njezinom napretku iz 2012. (COM(2012)0491),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2011. o uspostavi Programa za potporu daljnjem razvoju integrirane pomorske politike (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2011. o uspostavi Programa za potporu daljnjem razvoju integrirane pomorske politike (9),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. listopada 2009. naslovljenu „Razvoj međunarodne dimenzije integrirane pomorske politike Europske unije” (COM(2009)0536), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. listopada 2009. naslovljenu „Razvoj međunarodne dimenzije integrirane pomorske politike Europske unije” (COM(2009)0536),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 2016/1625 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1406/2002 o osnivanju Europske agencije za pomorsku sigurnost (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 2016/1625 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1406/2002 o osnivanju Europske agencije za pomorsku sigurnost (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (11),

| — | uzimajući u obzir europsku strategiju sigurnosne zaštite u pomorstvu, koju je Europsko vijeće usvojilo 24. lipnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europsku strategiju sigurnosne zaštite u pomorstvu, koju je Europsko vijeće usvojilo 24. lipnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (12),

| — | uzimajući u obzir svoj pregovarački mandat od 15. veljače 2017. za prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoj pregovarački mandat od 15. veljače 2017. za prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o integriranoj politici Europske unije za Arktik (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o integriranoj politici Europske unije za Arktik (14),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o izmjeni Direktive 1999/32/EZ u vezi sa sadržajem sumpora u brodskim gorivima te aktualnu procjenu učinka u pogledu proširenja područja kontrole emisija sumpora u europskim vodama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o izmjeni Direktive 1999/32/EZ u vezi sa sadržajem sumpora u brodskim gorivima te aktualnu procjenu učinka u pogledu proširenja područja kontrole emisija sumpora u europskim vodama,

| — | uzimajući u obzir prijedlog koji su zemlje Baltičkog i Sjevernog mora uputile Međunarodnoj pomorskoj organizaciji (IMO) o uvođenju proglašenih područja kontrole emisija dušikovih oksida (NECA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog koji su zemlje Baltičkog i Sjevernog mora uputile Međunarodnoj pomorskoj organizaciji (IMO) o uvođenju proglašenih područja kontrole emisija dušikovih oksida (NECA),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2000. o lučkim uređajima za prihvat brodskog otpada i ostataka tereta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2000. o lučkim uređajima za prihvat brodskog otpada i ostataka tereta,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. prosinca 2016. o odgovornosti, naknadi štete i financijskom jamstvu za odobalne naftne i plinske djelatnosti (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. prosinca 2016. o odgovornosti, naknadi štete i financijskom jamstvu za odobalne naftne i plinske djelatnosti (15),

| — | uzimajući u obzir političko izvješće Savjetodavnog vijeća europskih akademija znanosti od 28. siječnja 2016. o morskoj održivosti u doba promjene oceana i mora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političko izvješće Savjetodavnog vijeća europskih akademija znanosti od 28. siječnja 2016. o morskoj održivosti u doba promjene oceana i mora,

| — | uzimajući u obzir studiju iz studenoga 2015. napravljenu na zahtjev Odbora Europskog parlamenta za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane o ciljevima smanjenja emisija u međunarodnom zračnom i pomorskom prometu (PE 569.964), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz studenoga 2015. napravljenu na zahtjev Odbora Europskog parlamenta za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane o ciljevima smanjenja emisija u međunarodnom zračnom i pomorskom prometu (PE 569.964),

| — | uzimajući u obzir Prilog „Djelovanje za jačanje prijelaza na čistu energiju” komunikaciji Komisije „Čista energija za sve Europljane” (COM(2016)0860); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prilog „Djelovanje za jačanje prijelaza na čistu energiju” komunikaciji Komisije „Čista energija za sve Europljane” (COM(2016)0860);

| — | uzimajući u obzir četvrtu konferenciju „Naš ocean”, koju je Europska unija organizirala na Malti 5. i 6. listopada 2017.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četvrtu konferenciju „Naš ocean”, koju je Europska unija organizirala na Malti 5. i 6. listopada 2017.;

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. listopada 2010. o integriranoj pomorskoj politici (IPP) – ocjena postignutog napretka i novi izazovi (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. listopada 2010. o integriranoj pomorskoj politici (IPP) – ocjena postignutog napretka i novi izazovi (16),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2014. naslovljenu „Europska strategija za veći rast i radna mjesta u obalnom i pomorskom turizmu” (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2014. naslovljenu „Europska strategija za veći rast i radna mjesta u obalnom i pomorskom turizmu” (COM(2014)0086),

| — | uzimajući u obzir Nacrt zaključaka Vijeća pod naslovom „Prioriteti za politiku EU-a o pomorskom prometu do 2020.: konkurentnost, dekarbonizacija, digitalizacija za osiguravanje globalne povezivosti, učinkovito unutarnje tržište i pomorski klaster na svjetskoj razini” (9976/17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt zaključaka Vijeća pod naslovom „Prioriteti za politiku EU-a o pomorskom prometu do 2020.: konkurentnost, dekarbonizacija, digitalizacija za osiguravanje globalne povezivosti, učinkovito unutarnje tržište i pomorski klaster na svjetskoj razini” (9976/17),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš (EEA) o zaštićenim morskim područjima u europskim morima (EEA 3/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš (EEA) o zaštićenim morskim područjima u europskim morima (EEA 3/2015),

| — | uzimajući u obzir istraživanje Europske komisije iz rujna 2017. naslovljeno „Ostvarivanje potencijala najudaljenijih regija za održiv plavi rast”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Europske komisije iz rujna 2017. naslovljeno „Ostvarivanje potencijala najudaljenijih regija za održiv plavi rast”,

| — | uzimajući u obzir Helsinšku konvenciju o zaštiti morskog okoliša Baltičkog mora iz 1992., koja je stupila na snagu 17. siječnja 2000., Akcijski plan za Baltičko more HELCOM-a, koji su usvojile sve obalne zemlje i EU 2007., i Strategiju EU-a za regiju Baltičkog mora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Helsinšku konvenciju o zaštiti morskog okoliša Baltičkog mora iz 1992., koja je stupila na snagu 17. siječnja 2000., Akcijski plan za Baltičko more HELCOM-a, koji su usvojile sve obalne zemlje i EU 2007., i Strategiju EU-a za regiju Baltičkog mora,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 69/292 Opće skupštine UN-a iz lipnja 2015. o razvoju međunarodnog pravno obvezujućeg instrumenta za očuvanje i održivo korištenje morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 69/292 Opće skupštine UN-a iz lipnja 2015. o razvoju međunarodnog pravno obvezujućeg instrumenta za očuvanje i održivo korištenje morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. rujna 2012. pod naslovom „Plavi rast – mogućnosti održivog rasta u morskom i pomorskom sektoru” (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. rujna 2012. pod naslovom „Plavi rast – mogućnosti održivog rasta u morskom i pomorskom sektoru” (COM(2012)0494),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. siječnja 2014. pod naslovom „Plava energija: Djelovanje potrebno za iskorištavanje potencijala energije europskih mora i oceana do 2020. i kasnije” (COM(2014)0008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. siječnja 2014. pod naslovom „Plava energija: Djelovanje potrebno za iskorištavanje potencijala energije europskih mora i oceana do 2020. i kasnije” (COM(2014)0008),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o plavom rastu: jačanje održivog rasta u morskom sektoru te sektoru pomorskog prometa i turizma u EU-u (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o plavom rastu: jačanje održivog rasta u morskom sektoru te sektoru pomorskog prometa i turizma u EU-u (17),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za ribarstvo (A8-0399/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za ribarstvo (A8-0399/2017),

| A. | budući da je općeprihvaćeno da je zdravlje oceanskog okoliša pod velikom prijetnjom i u opasnosti da se nepovratno uništi ako svjetska zajednica ne poduzme ciljane i koordinirane napore; |
| --- | --- |

A.

budući da je općeprihvaćeno da je zdravlje oceanskog okoliša pod velikom prijetnjom i u opasnosti da se nepovratno uništi ako svjetska zajednica ne poduzme ciljane i koordinirane napore;

| B. | budući da bi gomilanje i širenje morskog otpada moglo predstavljati jednu od najbrže rastućih prijetnji zdravlju svjetskih oceana; budući da mikroplastika izaziva osobitu zabrinutost jer je zbog svoje neznatne veličine dostupna širokom rasponu organizama (morske ptice, ribe, dagnje, pjeskulje i zooplanktoni); budući da procijenjenih 150 milijuna tona plastike koja se nagomilala u svjetskim oceanima nanosi ozbiljnu ekološku i gospodarsku štetu, uključujući obalne zajednice, turizam, pomorski promet i ribolov; |
| --- | --- |

B.

budući da bi gomilanje i širenje morskog otpada moglo predstavljati jednu od najbrže rastućih prijetnji zdravlju svjetskih oceana; budući da mikroplastika izaziva osobitu zabrinutost jer je zbog svoje neznatne veličine dostupna širokom rasponu organizama (morske ptice, ribe, dagnje, pjeskulje i zooplanktoni); budući da procijenjenih 150 milijuna tona plastike koja se nagomilala u svjetskim oceanima nanosi ozbiljnu ekološku i gospodarsku štetu, uključujući obalne zajednice, turizam, pomorski promet i ribolov;

| C. | budući da postojeći pritisci na morski okoliš uključuju oštećivanje staništa i ekosustava, postojane opasne tvari u sedimentima i vodama, degradaciju koraljnih grebena, invazivne vrste, onečišćenje i povećanje količine hranjivih tvari i pomorski promet te iskorištavanje sirovina i pretjerano iskorištavanje morskih vrsta, zakiseljavanje i zagrijavanje voda izazvano klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

C.

budući da postojeći pritisci na morski okoliš uključuju oštećivanje staništa i ekosustava, postojane opasne tvari u sedimentima i vodama, degradaciju koraljnih grebena, invazivne vrste, onečišćenje i povećanje količine hranjivih tvari i pomorski promet te iskorištavanje sirovina i pretjerano iskorištavanje morskih vrsta, zakiseljavanje i zagrijavanje voda izazvano klimatskim promjenama;

| D. | budući da je otprilike od 4,8 do 12,7 milijuna tona plastičnog otpada kao što su ambalaža prehrambenih proizvoda i plastične boce naneseno na obalu samo u 2010. (18), što je otprilike od 1,5 do 4,5 % ukupne svjetske proizvodnje plastike, te da će ukupna količina otpada dovesti do deseterostrukog povećanja ukupne količine plastike koja se odbacuje u more do 2020.; |
| --- | --- |

D.

budući da je otprilike od 4,8 do 12,7 milijuna tona plastičnog otpada kao što su ambalaža prehrambenih proizvoda i plastične boce naneseno na obalu samo u 2010. (18), što je otprilike od 1,5 do 4,5 % ukupne svjetske proizvodnje plastike, te da će ukupna količina otpada dovesti do deseterostrukog povećanja ukupne količine plastike koja se odbacuje u more do 2020.;

| E. | budući da „otpadak” znači otpad male veličine na javno dostupnim područjima koji je namjerno ili zbog nemara nepravilno odbačen u okoliš (na kopnu, u slatkoj vodi ili u moru); |
| --- | --- |

E.

budući da „otpadak” znači otpad male veličine na javno dostupnim područjima koji je namjerno ili zbog nemara nepravilno odbačen u okoliš (na kopnu, u slatkoj vodi ili u moru);

| F. | budući da više od 100 tona plastičnog otpada i mikroplastike onečišćuje naše oceane i ugrožava život u njima; |
| --- | --- |

F.

budući da više od 100 tona plastičnog otpada i mikroplastike onečišćuje naše oceane i ugrožava život u njima;

| G. | budući da bi do 2100. godine bez znatnih promjena više od polovice svjetskih morskih vrsta moglo biti na rubu izumiranja; |
| --- | --- |

G.

budući da bi do 2100. godine bez znatnih promjena više od polovice svjetskih morskih vrsta moglo biti na rubu izumiranja;

| H. | budući da se plastika sve više upotrebljava za potrošačke proizvode te se proizvodnja tog materijala neprestano povećava otkad se počeo široko upotrebljavati prije pola stoljeća, što je dovelo do proizvodnje otprilike 322 milijuna tona plastike u 2015. na globalnoj razini; budući da je sve veća proizvodnja, zajedno s promjenama u načinu na koji rabimo plastiku i demografskim pomacima, dovela do povećanja količine plastičnog otpada koji se baca u naše oceane; budući da će se, prema Programu UN-a za zaštitu okoliša (UNEP), gotovo 33 milijarde tona plastike nagomilati do 2050. ako se taj trend nastavi; |
| --- | --- |

H.

budući da se plastika sve više upotrebljava za potrošačke proizvode te se proizvodnja tog materijala neprestano povećava otkad se počeo široko upotrebljavati prije pola stoljeća, što je dovelo do proizvodnje otprilike 322 milijuna tona plastike u 2015. na globalnoj razini; budući da je sve veća proizvodnja, zajedno s promjenama u načinu na koji rabimo plastiku i demografskim pomacima, dovela do povećanja količine plastičnog otpada koji se baca u naše oceane; budući da će se, prema Programu UN-a za zaštitu okoliša (UNEP), gotovo 33 milijarde tona plastike nagomilati do 2050. ako se taj trend nastavi;

| I. | budući da 80 % morskog otpada potječe s kopna te se stoga problem morskog otpada ne može s vremenom učinkovito riješiti a da se prije toga ne razmotre pitanja u pogledu učinkovite politike i djelovanja radi smanjenja i kontrole otpadaka na kopnu; |
| --- | --- |

I.

budući da 80 % morskog otpada potječe s kopna te se stoga problem morskog otpada ne može s vremenom učinkovito riješiti a da se prije toga ne razmotre pitanja u pogledu učinkovite politike i djelovanja radi smanjenja i kontrole otpadaka na kopnu;

| J. | budući da su najčešći oblici otpadaka filtri cigareta, plastične vrećice, ribolovna oprema poput mreža i sve vrste ambalaže; budući da je od 60 % do 90 % morskog otpada proizvedeno korištenjem jednog plastičnog polimera ili više njih, kao što su polietilen (PE), polietilen tereftalat (EPT), polipropilen (PP) i polivinil klorid (PVC), koji imaju veoma dugo vrijeme razgradnje; budući da će stoga biti potrebna desetljeća ili čak stoljeća da nestane većina plastike koja se danas proizvodi; |
| --- | --- |

J.

budući da su najčešći oblici otpadaka filtri cigareta, plastične vrećice, ribolovna oprema poput mreža i sve vrste ambalaže; budući da je od 60 % do 90 % morskog otpada proizvedeno korištenjem jednog plastičnog polimera ili više njih, kao što su polietilen (PE), polietilen tereftalat (EPT), polipropilen (PP) i polivinil klorid (PVC), koji imaju veoma dugo vrijeme razgradnje; budući da će stoga biti potrebna desetljeća ili čak stoljeća da nestane većina plastike koja se danas proizvodi;

| K. | budući da plastični otpad prouzročuje smrt i bolest morskih divljih vrsta gušenjem, sputavanjem i trovanjem; budući da plastični materijali koje valovi i sunčeva svjetlost razlažu na mikročestice s promjerom manjim od 5 mm završavaju u želucima morskih oblika života kao što su dagnje, crvi i zooplanktoni, pri čemu nanoplastika veličine jedva pola milimetara prodire kroz stanične membrane i jezgre malih morskih životinja; budući da plastični otpad koji je nevidljiv golom oku ulazi u prehrambeni lanac na samom njegovu izvoru; |
| --- | --- |

K.

budući da plastični otpad prouzročuje smrt i bolest morskih divljih vrsta gušenjem, sputavanjem i trovanjem; budući da plastični materijali koje valovi i sunčeva svjetlost razlažu na mikročestice s promjerom manjim od 5 mm završavaju u želucima morskih oblika života kao što su dagnje, crvi i zooplanktoni, pri čemu nanoplastika veličine jedva pola milimetara prodire kroz stanične membrane i jezgre malih morskih životinja; budući da plastični otpad koji je nevidljiv golom oku ulazi u prehrambeni lanac na samom njegovu izvoru;

| L. | budući da, prema UNEP-u, procijenjeni trošak morskog plastičnog otpada za prirodni kapital iznosi otprilike 8 milijardi USD godišnje (19), a ribolov, pomorski promet, turizam i industrija slobodnog vremena samo su neki od brojnih sektora pogođenih morskim onečišćenjem; |
| --- | --- |

L.

budući da, prema UNEP-u, procijenjeni trošak morskog plastičnog otpada za prirodni kapital iznosi otprilike 8 milijardi USD godišnje (19), a ribolov, pomorski promet, turizam i industrija slobodnog vremena samo su neki od brojnih sektora pogođenih morskim onečišćenjem;

| M. | budući da prihvaćanje plastičnih proizvoda koji su označeni kao „biorazgradivi” neće dovesti do znatnog smanjenja ni količine plastike koja ulazi u oceane ni rizika od fizičkih i kemijskih učinaka na morski okoliš sve dok se ne donese međunarodno usuglašena definicija biorazgradivosti (u morskom okruženju); |
| --- | --- |

M.

budući da prihvaćanje plastičnih proizvoda koji su označeni kao „biorazgradivi” neće dovesti do znatnog smanjenja ni količine plastike koja ulazi u oceane ni rizika od fizičkih i kemijskih učinaka na morski okoliš sve dok se ne donese međunarodno usuglašena definicija biorazgradivosti (u morskom okruženju);

| N. | budući da se onečišćenjem hranjivim tvarima (eutrofikacija) koje dolazi iz raznovrsnih izvora, uključujući istjecanje koje je posljedica poljoprivrednih djelatnosti te ispuštanje kanalizacije i otpadnih voda, morski okoliš preplavljuje visokim koncentracijama dušika, fosfora i ostalih hranjivih tvari, što može prouzročiti velika cvjetanja algi, za čiju se razgradnju nakon ugibanja iskorištava kisik, pri čemu dolazi do stvaranja hipoksičnih „mrtvih zona” ili zona osiromašenih kisikom u kojima ribe i ostali morski organizmi ne mogu uspijevati; budući da se procjenjuje da na svijetu trenutačno postoji 500 mrtvih zona, a brojna druga područja trpe štetne učinke velikog onečišćenja hranjivim tvarima; |
| --- | --- |

N.

budući da se onečišćenjem hranjivim tvarima (eutrofikacija) koje dolazi iz raznovrsnih izvora, uključujući istjecanje koje je posljedica poljoprivrednih djelatnosti te ispuštanje kanalizacije i otpadnih voda, morski okoliš preplavljuje visokim koncentracijama dušika, fosfora i ostalih hranjivih tvari, što može prouzročiti velika cvjetanja algi, za čiju se razgradnju nakon ugibanja iskorištava kisik, pri čemu dolazi do stvaranja hipoksičnih „mrtvih zona” ili zona osiromašenih kisikom u kojima ribe i ostali morski organizmi ne mogu uspijevati; budući da se procjenjuje da na svijetu trenutačno postoji 500 mrtvih zona, a brojna druga područja trpe štetne učinke velikog onečišćenja hranjivim tvarima;

| O. | budući da industrijska buka pomorskog prometa, seizmičkog istraživanja i mornaričkog sonara koji se upotrebljava za rutinske vježbe osposobljavanja, koja može dovesti do oštećenja sluha, prikrivanja komunikacije i navigacijskih signala te fizioloških i reproduktivnih problema, ugrožava morske organizme zbog njihova ekstremnog oslanjanja na podvodne zvukove za osnovne životne funkcije, kao što su traženje hrane i mužjaka ili ženke, i nepostojanja bilo kakvog mehanizma kako bi ih se zaštitilo od toga; |
| --- | --- |

O.

budući da industrijska buka pomorskog prometa, seizmičkog istraživanja i mornaričkog sonara koji se upotrebljava za rutinske vježbe osposobljavanja, koja može dovesti do oštećenja sluha, prikrivanja komunikacije i navigacijskih signala te fizioloških i reproduktivnih problema, ugrožava morske organizme zbog njihova ekstremnog oslanjanja na podvodne zvukove za osnovne životne funkcije, kao što su traženje hrane i mužjaka ili ženke, i nepostojanja bilo kakvog mehanizma kako bi ih se zaštitilo od toga;

| P. | budući da gubitak morske bioraznolikosti slabi oceanski ekosustav i njegovu sposobnost odupiranja poremećajima, prilagodbe na klimatske promjene i ispunjavanja uloge globalnog ekološkog regulatora i regulatora klime; budući da klimatske promjene izazvane ljudskim djelovanjem imaju izravan utjecaj na morske vrste izmjenom njihove brojnosti, raznolikosti i distribucije te utjecajem na njihovo hranjenje, razvoj i razmnožavanje, kao i na odnose među vrstama; |
| --- | --- |

P.

budući da gubitak morske bioraznolikosti slabi oceanski ekosustav i njegovu sposobnost odupiranja poremećajima, prilagodbe na klimatske promjene i ispunjavanja uloge globalnog ekološkog regulatora i regulatora klime; budući da klimatske promjene izazvane ljudskim djelovanjem imaju izravan utjecaj na morske vrste izmjenom njihove brojnosti, raznolikosti i distribucije te utjecajem na njihovo hranjenje, razvoj i razmnožavanje, kao i na odnose među vrstama;

| Q. | budući da oceani nadilaze granice i da je zbog aktivnosti i pritisaka koje one izazivaju potrebna je suradnja između vlada u svim morskim regijama kako bi se zajamčila održivost zajedničkih resursa; budući da je zbog brojnosti i složenosti mjera za upravljanje oceanima stoga potreban širok raspon interdisciplinarne stručnosti te regionalna i međunarodna suradnja; |
| --- | --- |

Q.

budući da oceani nadilaze granice i da je zbog aktivnosti i pritisaka koje one izazivaju potrebna je suradnja između vlada u svim morskim regijama kako bi se zajamčila održivost zajedničkih resursa; budući da je zbog brojnosti i složenosti mjera za upravljanje oceanima stoga potreban širok raspon interdisciplinarne stručnosti te regionalna i međunarodna suradnja;

| R. | budući da se isključivi gospodarski pojasevi (IGP) država članica Europske unije protežu na 25,6 milijuna km2 te se gotovo u cijelosti nalaze u najudaljenijim regijama i prekomorskim državama i područjima te čine Europsku uniju najvećim pomorskim područjem na svijetu; budući da stoga Europska unija treba imati vodeću ulogu u uspostavi učinkovitog i ambicioznog međunarodnog upravljanja oceanima; |
| --- | --- |

R.

budući da se isključivi gospodarski pojasevi (IGP) država članica Europske unije protežu na 25,6 milijuna km2 te se gotovo u cijelosti nalaze u najudaljenijim regijama i prekomorskim državama i područjima te čine Europsku uniju najvećim pomorskim područjem na svijetu; budući da stoga Europska unija treba imati vodeću ulogu u uspostavi učinkovitog i ambicioznog međunarodnog upravljanja oceanima;

| S. | budući da se znanstvenim istraživanjima pokazalo da izravni učinci izljeva nafte na morske organizme te biološke sustave i procese mogu obuhvaćati poremećaje u ponašanju i smrt morskih vrsta, cvjetanje mikroorganizama, hipoksiju (smanjenje koncentracija kisika u vodi), toksične učinke kemikalija koje se upotrebljavaju za raspršivanje nafte i odumiranje dubokomorskih koralja; |
| --- | --- |

S.

budući da se znanstvenim istraživanjima pokazalo da izravni učinci izljeva nafte na morske organizme te biološke sustave i procese mogu obuhvaćati poremećaje u ponašanju i smrt morskih vrsta, cvjetanje mikroorganizama, hipoksiju (smanjenje koncentracija kisika u vodi), toksične učinke kemikalija koje se upotrebljavaju za raspršivanje nafte i odumiranje dubokomorskih koralja;

| T. | budući da pomorski promet utječe na globalnu klimu i kvalitetu zraka emisijama CO2 i ostalim emisijama, uključujući dušikove okside, sumporne okside, metan, čestice i crni ugljik; |
| --- | --- |

T.

budući da pomorski promet utječe na globalnu klimu i kvalitetu zraka emisijama CO2 i ostalim emisijama, uključujući dušikove okside, sumporne okside, metan, čestice i crni ugljik;

| U. | budući da traženje, bušenje i prijevoz nafte i plina koji se nalaze u rezervama ispod morskoga dna u mnogim dijelovima svijeta mogu ozbiljno naštetiti osjetljivim morskim područjima i uznemiriti morske vrste; budući da je u mnogim slučajevima dopušteno istraživanje i bušenje nafte i plina u zaštićenim morskim područjima ili nedaleko od njih; |
| --- | --- |

U.

budući da traženje, bušenje i prijevoz nafte i plina koji se nalaze u rezervama ispod morskoga dna u mnogim dijelovima svijeta mogu ozbiljno naštetiti osjetljivim morskim područjima i uznemiriti morske vrste; budući da je u mnogim slučajevima dopušteno istraživanje i bušenje nafte i plina u zaštićenim morskim područjima ili nedaleko od njih;

| V. | budući da članak 191. UFEU-a obvezuje Uniju na visoku razinu zaštite u njezinoj okolišnoj politici, uključujući primjenom načela predostrožnosti i načela „onečišćivač plaća”; |
| --- | --- |

V.

budući da članak 191. UFEU-a obvezuje Uniju na visoku razinu zaštite u njezinoj okolišnoj politici, uključujući primjenom načela predostrožnosti i načela „onečišćivač plaća”;

| W. | budući da su rizici od upotrebe teškog loživog ulja (HFO) u arktičkom pomorskom prometu višestruki: u slučaju izljeva to vrlo gusto gorivo emulgira i tone te može biti preneseno na iznimno velike udaljenosti ako ostane zarobljeno u ledu; izljevi teškog loživog ulja predstavljaju golem rizik za sigurnost opskrbe hranom arktičkih autohtonih zajednica čija prehrana ovisi o ribolovu i lovu; izgaranje teškog loživog ulja stvara sumporove okside i teške metale te velike količine crnog ugljika koji, nakon taloženja u arktičkom ledu, potiču apsorpciju vrućine u ledenoj masi i time ubrzavaju topljenje leda i klimatske promjene; budući da je Međunarodna pomorska organizacija (IMO) zabranila prijevoz i upotrebu teških loživih ulja u morima oko Antarktike; |
| --- | --- |

W.

budući da su rizici od upotrebe teškog loživog ulja (HFO) u arktičkom pomorskom prometu višestruki: u slučaju izljeva to vrlo gusto gorivo emulgira i tone te može biti preneseno na iznimno velike udaljenosti ako ostane zarobljeno u ledu; izljevi teškog loživog ulja predstavljaju golem rizik za sigurnost opskrbe hranom arktičkih autohtonih zajednica čija prehrana ovisi o ribolovu i lovu; izgaranje teškog loživog ulja stvara sumporove okside i teške metale te velike količine crnog ugljika koji, nakon taloženja u arktičkom ledu, potiču apsorpciju vrućine u ledenoj masi i time ubrzavaju topljenje leda i klimatske promjene; budući da je Međunarodna pomorska organizacija (IMO) zabranila prijevoz i upotrebu teških loživih ulja u morima oko Antarktike;

| X. | budući da su emisije dušikova oksida, osobito u lučkim gradovima i obalnim područjima, uvelike izazvane pomorskim prometom te su važan problem za javno zdravlje i zaštitu okoliša u Europi; budući da su ukupne emisije dušikovih oksida iz pomorskog sektora u EU-u i dalje uglavnom neregulirane te se procjenjuje da će već 2020. premašiti kopnene emisije dušikova oksida ako ne dođe do njihova smanjenja (20); |
| --- | --- |

X.

budući da su emisije dušikova oksida, osobito u lučkim gradovima i obalnim područjima, uvelike izazvane pomorskim prometom te su važan problem za javno zdravlje i zaštitu okoliša u Europi; budući da su ukupne emisije dušikovih oksida iz pomorskog sektora u EU-u i dalje uglavnom neregulirane te se procjenjuje da će već 2020. premašiti kopnene emisije dušikova oksida ako ne dođe do njihova smanjenja (20);

| Y. | budući da brodovi obično upotrebljavaju svoje pomoćne motore za proizvodnju električne energije za komunikaciju, osvjetljavanje, prozračivanje i ostalu brodsku opremu kad su usidreni u lukama; budući da je to izgaranje goriva povezano s emisijama niza onečišćivača kao što su sumporni dioksid (SO2), dušikovi oksidi (NOx), crni ugljik i čestice; |
| --- | --- |

Y.

budući da brodovi obično upotrebljavaju svoje pomoćne motore za proizvodnju električne energije za komunikaciju, osvjetljavanje, prozračivanje i ostalu brodsku opremu kad su usidreni u lukama; budući da je to izgaranje goriva povezano s emisijama niza onečišćivača kao što su sumporni dioksid (SO2), dušikovi oksidi (NOx), crni ugljik i čestice;

| Z. | budući da opskrba električnom energijom s kopna podrazumijeva spajanje brodova na električnu mrežu luke dok su na vezu; budući da mješavina energetskih izvora koja se na velikoj većini lokacija upotrebljava za opskrbljivanje električnom energijom s kopna prouzročuje manje emisija nego izgaranje goriva na brodovima (21); budući da se trenutačnim zakonodavstvom kao što je Direktiva (EU) 2016/802 o sumporu jasno prepoznaje upotreba opskrbe električnom energijom s kopna kao alternativa zahtjevu upotrebe goriva s niskim udjelom sumpora, dok se Direktivom 2014/94/EU o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva zahtijeva od država članica da osiguraju prioritetnu instalaciju opreme za opskrbu električnom energijom s kopna u lukama osnovne mreže TEN-T i u ostalim lukama do 31. prosinca 2025.; |
| --- | --- |

Z.

budući da opskrba električnom energijom s kopna podrazumijeva spajanje brodova na električnu mrežu luke dok su na vezu; budući da mješavina energetskih izvora koja se na velikoj većini lokacija upotrebljava za opskrbljivanje električnom energijom s kopna prouzročuje manje emisija nego izgaranje goriva na brodovima (21); budući da se trenutačnim zakonodavstvom kao što je Direktiva (EU) 2016/802 o sumporu jasno prepoznaje upotreba opskrbe električnom energijom s kopna kao alternativa zahtjevu upotrebe goriva s niskim udjelom sumpora, dok se Direktivom 2014/94/EU o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva zahtijeva od država članica da osiguraju prioritetnu instalaciju opreme za opskrbu električnom energijom s kopna u lukama osnovne mreže TEN-T i u ostalim lukama do 31. prosinca 2025.;

| AA. | budući da je prema znanstvenim dokazima iznesenima u petom izvješću o ocjeni (AR5) Međunarodnog panela o klimatskim promjenama (IPCC) zagrijavanje klimatskog sustava nedvojbeno, da su klimatske promjene stvarne, a glavni uzrok zatopljenja koje se primjećuje od sredine 20. stoljeća ljudske su aktivnosti, čije su raširene i konkretne posljedice na klimatske promjene već očite u prirodnim i ljudskim sustavima na svim kontinentima i u svim oceanima; |
| --- | --- |

AA.

budući da je prema znanstvenim dokazima iznesenima u petom izvješću o ocjeni (AR5) Međunarodnog panela o klimatskim promjenama (IPCC) zagrijavanje klimatskog sustava nedvojbeno, da su klimatske promjene stvarne, a glavni uzrok zatopljenja koje se primjećuje od sredine 20. stoljeća ljudske su aktivnosti, čije su raširene i konkretne posljedice na klimatske promjene već očite u prirodnim i ljudskim sustavima na svim kontinentima i u svim oceanima;

| AB. | budući da je 90 % globalne energije vjetra sadržano u turbulenciji nad svjetskim oceanima te da vjetar, valovi i morske struje zajedno sadržavaju energiju koja je 300 puta veća od trenutačne ljudske potrošnje; budući da bi, prema izvješću Europskog udruženja za energiju oceana (EU-OEA), instalirana energija oceana mogla dosegnuti 3,6 GW do 2030. i narasti na gotovo 188 GW do sredine stoljeća, dok bi u 2050. svjetski vodeća industrija energije oceana u Europi mogla spriječiti ispuštanje 136,3 milijuna tona CO2 u atmosferu godišnje te stvoriti 470 000 novih zelenih radnih mjesta; |
| --- | --- |

AB.

budući da je 90 % globalne energije vjetra sadržano u turbulenciji nad svjetskim oceanima te da vjetar, valovi i morske struje zajedno sadržavaju energiju koja je 300 puta veća od trenutačne ljudske potrošnje; budući da bi, prema izvješću Europskog udruženja za energiju oceana (EU-OEA), instalirana energija oceana mogla dosegnuti 3,6 GW do 2030. i narasti na gotovo 188 GW do sredine stoljeća, dok bi u 2050. svjetski vodeća industrija energije oceana u Europi mogla spriječiti ispuštanje 136,3 milijuna tona CO2 u atmosferu godišnje te stvoriti 470 000 novih zelenih radnih mjesta;

| AC. | budući da je IPCC 2015. potvrdio da za ograničavanje klimatskog zagrijavanja na 2 oC, od sad pa sve do kraja stoljeća, trećina izvora nafte, polovica izvora plina i više od 80 % izvora ugljena treba ostati neiskorišteno; |
| --- | --- |

AC.

budući da je IPCC 2015. potvrdio da za ograničavanje klimatskog zagrijavanja na 2 oC, od sad pa sve do kraja stoljeća, trećina izvora nafte, polovica izvora plina i više od 80 % izvora ugljena treba ostati neiskorišteno;

| AD. | budući da se Pariškim sporazumom nastoji „što prije postići najvišu razinu globalnih emisija stakleničkih plinova” radi ograničavanja povećanja globalne prosječne temperature na razinu koja je znatno niža od 2 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju te se ulažu napori u ograničavanje povišenja temperature na 1,5 oC, dok je Svjetska meteorološka organizacija nedavno izvijestila da je 2016. globalno zatopljenje poraslo na velikih 1,1 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju; |
| --- | --- |

AD.

budući da se Pariškim sporazumom nastoji „što prije postići najvišu razinu globalnih emisija stakleničkih plinova” radi ograničavanja povećanja globalne prosječne temperature na razinu koja je znatno niža od 2 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju te se ulažu napori u ograničavanje povišenja temperature na 1,5 oC, dok je Svjetska meteorološka organizacija nedavno izvijestila da je 2016. globalno zatopljenje poraslo na velikih 1,1 oC iznad razine u predindustrijskom razdoblju;

| AE. | budući da bi neispunjavanje cilja iz Pariškog sporazuma o porastu prosječne temperature na razinu koja je znatno niža od 2 oC imalo goleme ekološke posljedice i izazvalo velik ekonomski trošak, uključujući, među ostalim, dostizanje prijelomne točke nakon koje bi razina temperature počela ograničavati prirodnu sposobnost oceana da upijaju ugljik; |
| --- | --- |

AE.

budući da bi neispunjavanje cilja iz Pariškog sporazuma o porastu prosječne temperature na razinu koja je znatno niža od 2 oC imalo goleme ekološke posljedice i izazvalo velik ekonomski trošak, uključujući, među ostalim, dostizanje prijelomne točke nakon koje bi razina temperature počela ograničavati prirodnu sposobnost oceana da upijaju ugljik;

| AF. | budući da treba istaknuti da energija vjetra na moru i energija oceana imaju potencijal u smislu čiste energije (energija valova, energija plime i oseke, termalna energija mora), pod uvjetom da se poštuju okoliš i postojeći ekosustavi; budući da se tom čistom energijom EU-u pruža mogućnost za pokretanje gospodarskog rasta i stvaranje kvalificiranih radnih mjesta, ali i za poboljšanje sigurnosti svoje opskrbe energijom i poticanje konkurentnosti zahvaljujući tehnološkim inovacijama; |
| --- | --- |

AF.

budući da treba istaknuti da energija vjetra na moru i energija oceana imaju potencijal u smislu čiste energije (energija valova, energija plime i oseke, termalna energija mora), pod uvjetom da se poštuju okoliš i postojeći ekosustavi; budući da se tom čistom energijom EU-u pruža mogućnost za pokretanje gospodarskog rasta i stvaranje kvalificiranih radnih mjesta, ali i za poboljšanje sigurnosti svoje opskrbe energijom i poticanje konkurentnosti zahvaljujući tehnološkim inovacijama;

| AG. | budući da će poboljšanje upravljanja oceanima pridonijeti stvaranju jednakih uvjeta poslovanja na globalnoj razini, uključujući za europski sektor energije oceana; |
| --- | --- |

AG.

budući da će poboljšanje upravljanja oceanima pridonijeti stvaranju jednakih uvjeta poslovanja na globalnoj razini, uključujući za europski sektor energije oceana;

| AH. | budući da se morskim onečišćenjem, bez obzira na to je li riječ o izravnom ili neizravnom uvođenju otpada, tvari ili energije, uključujući podvodne izvore zvuka koji dolazi od ljudi, izazivaju ili se mogu izazvati štetni učinci na žive resurse i morske ekosustave, uz posljedice koje obuhvaćaju gubitak biološke raznolikosti, rizike za zdravlje ljudi, prepreke pomorskim aktivnostima i promjenu kvalitete voda; |
| --- | --- |

AH.

budući da se morskim onečišćenjem, bez obzira na to je li riječ o izravnom ili neizravnom uvođenju otpada, tvari ili energije, uključujući podvodne izvore zvuka koji dolazi od ljudi, izazivaju ili se mogu izazvati štetni učinci na žive resurse i morske ekosustave, uz posljedice koje obuhvaćaju gubitak biološke raznolikosti, rizike za zdravlje ljudi, prepreke pomorskim aktivnostima i promjenu kvalitete voda;

| AI. | budući da EU mora preuzeti vodeću ulogu u raspravama i pregovorima u međunarodnim forumima kako bi se zajamčilo da svi dionici preuzmu odgovornost u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova ili onečišćujućih tvari i suoče se s rastućim problemima u vezi s održivim upravljanjem resursima; |
| --- | --- |

AI.

budući da EU mora preuzeti vodeću ulogu u raspravama i pregovorima u međunarodnim forumima kako bi se zajamčilo da svi dionici preuzmu odgovornost u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova ili onečišćujućih tvari i suoče se s rastućim problemima u vezi s održivim upravljanjem resursima;

| AJ. | budući da bi iskorištavanje energije iz obnovljivih morskih izvora moglo pridonijeti cilju energetske autonomije na malim otocima u EU-u; |
| --- | --- |

AJ.

budući da bi iskorištavanje energije iz obnovljivih morskih izvora moglo pridonijeti cilju energetske autonomije na malim otocima u EU-u;

| AK. | budući da je transparentnost u međunarodnim organizacijama ključna značajka za osiguranje demokratske odgovornosti i uključivosti; |
| --- | --- |

AK.

budući da je transparentnost u međunarodnim organizacijama ključna značajka za osiguranje demokratske odgovornosti i uključivosti;

| AL. | budući da mora i oceani imaju potencijal da postanu važni izvori čiste energije; budući da se tom obnovljivom energijom mora pruža mogućnost EU-u za pokretanje gospodarskog rasta i stvaranje kvalificiranih radnih mjesta, ali i za poboljšanje sigurnosti svoje opskrbe energijom i poticanje konkurentnosti zahvaljujući tehnološkim inovacijama; budući da iskorištavanje tog lokalnog resursa ima dimenziju koja je posebno važna za otočne države i regije, a osobito za najudaljenije regije gdje energija oceana može pridonijeti energetskoj samodostatnosti i zamijeniti energiju koja se uz visok trošak proizvodi u dizelskim elektranama; |
| --- | --- |

AL.

budući da mora i oceani imaju potencijal da postanu važni izvori čiste energije; budući da se tom obnovljivom energijom mora pruža mogućnost EU-u za pokretanje gospodarskog rasta i stvaranje kvalificiranih radnih mjesta, ali i za poboljšanje sigurnosti svoje opskrbe energijom i poticanje konkurentnosti zahvaljujući tehnološkim inovacijama; budući da iskorištavanje tog lokalnog resursa ima dimenziju koja je posebno važna za otočne države i regije, a osobito za najudaljenije regije gdje energija oceana može pridonijeti energetskoj samodostatnosti i zamijeniti energiju koja se uz visok trošak proizvodi u dizelskim elektranama;

Bolji okvir za međunarodno upravljanje oceanima

| 1. | podsjeća da oceani i mora imaju ključnu ulogu u održavanju života na Zemlji, održivom razvoju, zapošljavanju i inovacijama, kao i pružanju rekreativnih upotreba i sadržaja; dijeli sve veću zabrinutost u pogledu potrebe za učinkovitijim i integriranijim upravljanjem oceanima i njihovom zaštitom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja zajedničku komunikaciju o međunarodnom upravljanju oceanima i predložene mjere, kojima se naglašava predanost Europske unije postizanju zaštite i održivog korištenja oceana, mora i morskih resursa, kako je utvrđeno u cilju održivog razvoja br. 14 iz Programa UN-a za održivi razvoj do 2030.; prepoznaje transverzalnu prirodu teme i potrebu za koordiniranim i integriranim pristupom kako bi se osiguralo bolje upravljanje oceanima; poziva Europsku uniju da kao globalni dionik preuzme vodeću ulogu u jačanju međunarodnog upravljanja oceanima i da ukloni nedostatke zahvaljujući svojoj stručnosti stečenoj u razvoju održivog pristupa upravljanju oceanima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na integriranu i nedjeljivu narav svih ciljeva održivog razvoja, kao i na njihovu povezanost i sinergije među njima, te ponovno ističe kritičnu važnost svih mjera EU-a koje su vođene programom razvoja do 2030., uključujući načela koja su u njemu potvrđena; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da utvrdi jasne rokove, da po potrebi iznese zakonodavne prijedloge i da surađuje s državama članicama radi poboljšanja suradnje u područjima kao što su istraživanje oceana, izgradnja kapaciteta i prijenos tehnologija, te da uvede mehanizme za potporu koordinaciji, kao i stalno praćenje i ocjenjivanje na razini EU-a, kako bi se uspješno provele mjere navedene u zajedničkoj komunikaciji; naglašava odredbe Ugovora o načelu predostrožnosti i načelu „onečišćivač plaća” te ističe važnost pristupa temeljenog na ekosustavu u okviru svih mjera EU-a o upravljanju oceanima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno ističe snažnu pomorsku dimenziju ciljeva održivog razvoja, posebice, ali ne isključivo, u pogledu cilja br. 14 (čuvanje i održivo iskorištavanje oceana, mora i morskih resursa); |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja i u cijelosti podržava dokument „Naš ocean, naša budućnost: poziv na djelovanje”, usvojen na konferenciji UN-a o oceanima u lipnju 2017., kojim se pruža potpora provedbi cilja održivog razvoja br. 14 o čuvanju i održivom iskorištavanju oceana, mora i morskih resursa za održiv razvoj; s velikim zadovoljstvom prima na znanje 1 328 dobrovoljnih obveza vlada, ostalih međuvladinih organizacija i organizacija civilnog društva, privatnog sektora, akademskih i istraživačkih institucija te znanstvene zajednice usmjerenih k očuvanju oceana i povećanoj razini osviještenosti o važnosti oceana za opstanak ljudi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da Europska unija ima sveobuhvatan skup zakonodavnih alata i alata za upravljanje koji su usmjereni na različite elemente upravljanja oceanima, no da se regionalna mora EU-a, međutim, i dalje nalaze u kritičnom stanju zbog prekomjernog iskorištavanja resursa, organskih i neorganskih onečišćivača koji utječu na zdravlje i produktivnost oceana, gubitka bioraznolikosti, degradacije staništa, invazivnih vrsta, nestajanja obalnih zajednica i sukoba između morskih sektora; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Europsku komisiju da nastavi s djelovanjem u pogledu zajedničke komunikacije o međunarodnom upravljanju oceanima objavljivanjem napretka u vezi s ispitanim aktivnostima i preciznog kalendara nadolazećih aktivnosti, uspostavljanjem poveznice između tih aktivnosti i postojećih europskih inicijativa, kao i postojećih međunarodnih instrumenata; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče Komisiju da Vijeću prema potrebi predloži inicijative o razvoju oceanskih partnerstava s ključnim međunarodnim partnerima radi poticanja cilja poboljšanog globalnog upravljanja i usklađenosti politika te nadograđivanja postojećih okvira bilateralne suradnje kao što su dijalozi na visokoj razini o ribarstvu i pomorstvu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | svjestan je da Konvencija UN-a o pravu mora (UNCLOS) ima ključnu ulogu u pružanju temeljnog pravnog okvira za koordiniranje napora i postizanje dosljednosti u rješavanju globalnih problema povezanih s oceanima; potiče obalne države članice da poštuju svoju obvezu zaštite i očuvanja morskog okoliša i njegovih živućih resursa te obvezu sprečavanja i kontrole morskog onečišćenja koje imaju prema Konvenciji o pravu mora; napominje da su države članice odgovorne za štetu nastalu zbog kršenja njihovih međunarodnih obveza u pogledu borbe protiv takva onečišćenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | traži od država da poboljšaju svoje pravne sustave radi očuvanja oceana; traži da se na međunarodnoj razini prizna pojam ekološke štete od morskog onečišćenja kako bi se omogućila naknada štete kad se utvrdi da je počinjen prekršaj; poziva na uvođenje načela lanca odgovornosti kako bi moglo utvrditi tko je odgovoran za prouzročenu ekološku štetu u cijelom zapovjednom lancu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da EU treba nastojati zajamčiti da odredbe povezane s ribarstvom imaju važnu ulogu u budućem pravno obvezujućem instrumentu u okviru UNCLOS-a u pogledu očuvanja i održivog korištenja morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potiče sve države da postanu stranke relevantnih ribarstvenih instrumenata, posebno Sporazuma FAO-a o sukladnosti, Sporazuma UN-a o pograničnim ribljim stokovima i vrlo migratornim ribljim stokovima te Sporazuma o mjerama države luke za sprječavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, kao i da u potpunosti provedu odredbe tih instrumenata i ostale međunarodne planove djelovanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sa zadovoljstvom pozdravlja napredak koji je EU ostvario u pogledu vanjske dimenzije ZRP-a; ističe da je ta dimenzija, koja obuhvaća i međunarodne sporazume i sporazume o partnerstvu, važan instrument za promicanje okolišnih i socijalnih standarda EU-a te odredbi EU-a za suzbijanje ribolova NNN na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da je u okviru Inicijative za transparentnost u sektoru ribarstva (FITI) nedavno donesen njezin globalni standard; potiče države da se prijave kao kandidati za FITI; poziva EU i njegove države članice da podrže tu inicijativu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da je iznimno važno zajamčiti jednake uvjete za ribolovnu flotu EU-a, posebno s obzirom na visoke ekološke standarde i standarde o održivosti EU-a koje ta plovila moraju poštovati; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ustraje u tome da EU na međunarodnim forumima i u okviru bilateralne suradnje treba promicati iste ekološke standarde za ribarstvo koji vrijede za plovila EU-a, kako se europska flota ne bi našla u nepovoljnom položaju u pogledu okolišne održivosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na rezoluciju UN-a 2749 (XXV) od 17. prosinca 1970., u kojoj se navodi da su „zona dna mora i oceana i njezina podzemlja izvan granica nacionalne nadležnosti, kao i da su njezina bogatstva zajednička baština čovječanstva”, i članak 136. Konvencije iz Montego Baya, kojim se propisuje da su „dno mora i oceana u područjima izvan međunarodne nadležnosti, kao i njihova bogatstva, zajednička baština čovječanstva”; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da potakne države članice da prestanu subvencionirati dozvole za istraživanje i rudarenje u područjima izvan nacionalne nadležnosti i izdavati dozvole za rudarenje na svojim kontinentalnim platoima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nadalje napominje da u pogledu međunarodnog prava o onečišćenju zraka državama članicama prema Konvenciji o pravu mora nije dopušten pregled brodova, čak i kada imaju čvrste dokaze o kršenju propisa; stoga poziva stranke UN-a da poboljšaju pravni okvir Konvencije UN-a o pravu mora kako bi se riješili svi postojeći propusti u upravljanju te uspostavili snažni mehanizmi za primjenu međunarodnog prava okoliša; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva na uspostavu okvira za međunarodnu regulaciju koji se odnosi na borbu protiv nuklearnog otpada i onečišćenja u oceanima i na morskom dnu radi provedbe konkretnih mjera za ograničavanje njihova učinka na okoliš i zdravlje te čišćenje morskog dna; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je prioritet za rješavanje postojećih nedostataka u upravljanju jamčenje transparentnosti, uključujući javnu dostupnost informacija, sudjelovanja dionika, javnog sudjelovanja u donošenju odluka i pristupa pravosuđu u vezi s pitanjima u pogledu okoliša kako se to zahtijeva Aarhuškom konvencijom te legitimnosti organizacija UN-a, uključujući javnu odgovornost predstavnika država u međunarodnim tijelima, kao što su Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodno tijelo za morsko dno; poziva države članice i Komisiju da surađuju u okviru Međunarodnog tijela za morsko dno radi jamčenja transparentnosti njegovih metoda rada i učinkovitog kapaciteta za procjenu okolišnih utjecaja, jamčenja učinkovite zaštite morskog okoliša od štetnih učinaka te kako bi se zaštitio i očuvao morski okoliš kako se to zahtijeva dijelovima XI. i XII. Konvencije UN-a o pravu mora; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice da preuzmu proaktivnu i progresivnu ulogu u međunarodnim tijelima radi iznošenja reformi u pogledu transparentnosti i povećanja ukupne ekološke ambicioznosti poduzetih mjera; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da će bolji okvir za upravljanje oceanima dovesti do jačanja regionalnih i globalnih napora jer će se promicati multilateralni instrumenti o kojima je već postignut dogovor te strategije i njihova bolja provedba; potiče Komisiju da promiče jaču međunarodnu pomorsku suradnju, posebice u pomorskoj znanosti i tehnologiji, u skladu s preporukama OECD-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava potrebu za pojačanom suradnjom, usklađenosti politika i koordinacijom svih vlada i institucija na svim razinama, uključujući koordinaciju međunarodnih organizacija, regionalnih i podregionalnih organizacija i institucija, sustava i programa; u tom pogledu navodi važnu ulogu učinkovitih i transparentnih partnerstava s više dionika i aktivne suradnje vlada s globalnim, regionalnim i podregionalnim tijelima, znanstvenom zajednicom, privatnim sektorom, zajednicom donatora, nevladinim organizacijama, društvenim skupinama, akademskim institucijama i ostalim relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva na jačanje regionalnih okvira u pogledu upravljanja morskim okolišem, osobito s obzirom na cilj održivog razvoja br. 14; poziva Europsku uniju i međunarodne organizacije da, osobito pružanjem službene razvojne pomoći, pojačaju potporu regionalnim organizacijama i postizanju cilja održivog razvoja br. 14 u trećim zemljama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe važnost uključivanja obalnih lokalnih tijela i najudaljenijih regija u postupak približavanja međunarodnog upravljanja oceanima građanima EU-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe potrebu za razvojem sveobuhvatnih strategija za podizanje razine osviještenosti o važnosti oceana za prirodu i kulturu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da je potreban jasan i konkretan plan uključenosti Europske unije na području Arktika, u kojem bi početna točka trebali biti ciljevi očuvanja osjetljivih arktičkih ekosustava i jačanja njihova kapaciteta za otpornost na učinke klimatskih promjena; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da se međunarodni sustavi očuvanja i upravljanja ne odnose na središnji Arktički ocean; naglašava potrebu za usklađenim pristupom Europske unije i država članica kad je riječ o suzbijanju nereguliranog ribolova u Arktičkom oceanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponovo poziva Komisiju i države članice, kao što je to učinio u svojoj Rezoluciji od 16. ožujka 2017. o integriranoj politici Europske unije za Arktik, da poduzmu sve potrebne mjere kako bi imale aktivnu ulogu u omogućavanju međunarodno dogovorene zabrane brodske upotrebe i prijevoza teških loživih ulja u spremnicima goriva na plovilima koja plove arktičkim morima na temelju odredbi Međunarodne konvencije o sprečavanju onečišćenja s brodova (Konvencija MARPOL), koja se trenutačno primjenjuje za reguliranje voda oko Antarktike; poziva Komisiju da svojim stajalištem o međunarodnom upravljanju oceanima obuhvati okolišne, društvene, zdravstvene i klimatske rizike od upotrebe teških loživih ulja; poziva Komisiju da u nedostatku prikladnih međunarodnih mjera iznese prijedloge za pravila o plovilima koja pristaju u lukama EU-a prije putovanja kroz arktičke vode u cilju zabrane upotrebe i prijevoza teških loživih ulja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju i države članice EU-a da aktivno rade na brzom dovršenju dugotrajnog plana rada Međunarodne pomorske organizacije o smanjenju emisija crnog ugljika iz brodova koji plove Arktikom radi usporavanja brzog rasta temperature i sve bržeg topljenja polarnog leda u toj regiji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da promiče jednake uvjete na tržištu rada u pomorskom sektoru te da zajamči pravedan odnos, učinkovito primjenjujući mjerodavne međunarodne konvencije, kao što je Konvencija o radu u ribolovu i Konvencija o pomorskom radu Međunarodne organizacije rada (ILO), i uspostavljajući usklađen socijalni okvir za pomorske aktivnosti u vodama Zajednice; |
| --- | --- |

33.

| 34. | traži donošenje novog međunarodnog sporazuma o uvjetima rada u sektoru ribarstva; podsjeća na to da je potrebno okončati sve oblike ropstva koji još postoje na plovilima i naglašava utjecaj koji loši uvjeti rada mogu imati na pojedince, gospodarske subjekte i morski okoliš; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da razvije oceanska partnerstva s ključnim dionicima u obliku mehanizama multikulturalne suradnje ili bilateralnih dijaloga radi jamčenja bolje koordinacije i suradnje za uspješnu provedbu ciljeva održivog razvoja relevantnih za oceane, promicanje održivog plavog rasta, kao i zaštitu, očuvanje i obnovu morskih ekosustava i bioraznolikosti, uz istodobno smanjenje pritiska na oceane i mora te stvaranje uvjeta za održivo plavo gospodarstvo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče Komisiju da ojača pomorsku suradnju i izgradnju kapaciteta u kontekstu svojeg okvira vanjske politike u pogledu područja kao što su razvojna suradnja i trgovinski sporazumi, osobito sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu, radi izgradnje kapaciteta za borbu protiv učinaka klimatskih promjena i morskog otpada te promicanja boljeg upravljanja oceanima i održivog plavog rasta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EU da slijedi načelo da se u okviru raspodjele ribolovnih resursa u obzir uzmu ekološki i socijalni učinak i potrebe u pogledu sigurnosti opskrbe hranom zemalja u razvoju, kao i težnje tih zemalja da razviju vlastito ribarstvo, istovremeno jamčeći održivu razinu ribolova koja ne dovodi do prekomjernog kapaciteta ribolova, u skladu s ciljem održivog razvoja broj 14; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva EU da u skladu sa ZRP-om svede na najmanju moguću mjeru učinke akvakulture na okoliš tako da osigura održive izvore hrane za životinje i promiče istraživanja usmjerena na smanjenje pritiska na divlje riblje stokove koji se koriste za proizvodnju hrane za životinje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | napominje da je EU najveći svjetski uvoznik ribljih proizvoda i da se određeni dio ulova uvozi iz područja u kojima je ribarstvo mnogo manje održivo nego u vodama EU-a; potiče EU da iskoristi svoj položaj u tom pogledu radi promicanja veće održivosti u svim morskim bazenima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | potiče Komisiju da pozove države članice da prestanu sponzorirati licencije za istraživanje i iskorištavanje dubokomorskog rudarstva u područjima izvan nacionalne nadležnosti i da prestanu izdavati dozvole za dubokomorsko rudarstvo u epikontinentalnom pojasu država članica; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da podupre jačanje međunarodnih inicijativa za borbu protiv trgovine ljudima pomorskim putem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju i države članice da pruže potporu međunarodnom moratoriju na licencije za komercijalno iskorištavanje dubokomorskog rudarstva sve dok se u dovoljnoj mjeri ne prouče i istraže učinci dubokomorskog rudarstva na morski okoliš, bioraznolikost i ljudske aktivnosti na moru te svi mogući rizici postanu jasni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava važnost europske strategije sigurnosne zaštite u pomorstvu i poziva Komisiju da uključi pomorsku sigurnost u vanjsku politiku s obzirom na to da se velik dio trgovine odvija morskim putem, da su više od 70 % vanjskih granica morske granice i da je potrebno zajamčiti sigurnost putnika koji prolaze kroz luke u Uniji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe da je važno i dalje jačati suradnju između Europske agencije za pomorsku sigurnost (EMSA), Frontexa i Europske agencije za kontrolu ribarstva (EFCA) u okviru njihova mandata radi pružanja potpore nacionalnim tijelima država članica koja imaju funkcije obalne straže te promicati pomorsku sigurnost, boriti se protiv prekograničnog kriminala i zaštititi okoliš sprečavanjem i smanjenjem onečišćenja s obalnih objekata za crpljenje nafte i plina; smatra da bi te agencije trebale po potrebi dobiti više sredstava od EU-a kako bi mogle izvršavati te nove zadaće; ističe važnost daljnjeg razvijanja digitalnih rješenja, kao što je olakšavanje aktivnosti pomorske industrije usklađivanjem postupaka prijave te većeg ulaganja u zajedničku infrastrukturu za razmjenu podataka diljem EU-a u korist tijela država članica koja obavljaju funkcije obalne straže i važnost daljnjeg razvijanja napredne pomorske tehnologije, poput integriranih pomorskih usluga EMSA-e, da bi se poboljšali sustavi nadzora i praćenja pomorskih aktivnosti i drugi programi kao što je zajedničko okruženje za razmjenu informacija (CISE) za pomorski nadzor; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da je za stvaranje održivog pomorskog gospodarstva i smanjenje pritisaka na morski okoliš potrebno djelovanje u pogledu klimatskih promjena, onečišćenja mora i oceana koje dolazi s kopna, onečišćenja mora i eutrofikacije, zaštite, očuvanja i obnove morskih ekosustava i bioraznolikosti te održivog korištenja morskih resursa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | izražava zabrinutost zbog činjenice da, iako je u okviru nedavne studije Parlamenta utvrđeno da bi plavo gospodarstvo moglo imati pozitivan socioekonomski učinak (u smislu zapošljavanja, prihoda i bruto dodane vrijednosti), njegov utjecaj na okoliš općenito je negativan u pogledu promjena obalne dinamike, morskog onečišćenja, eutrofikacije, morfologije morskog dna i promjena staništa/ekosustava/biološke raznolikosti; zabrinut je da bi kumulativni teret utjecaja na okoliš mogao naštetiti ribarstvu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva na to da se plavo gospodarstvo usmjeri na ponovnu izgradnju otpornosti obalnih zajednica u cilju obnavljanja proizvodnog potencijala ribarstva, čime bi se podržala sigurnost opskrbe hranom, smanjenje siromaštva i održivo upravljanje živim vodenim resursima; podsjeća da je prije provedbe ikakvih aktivnosti u sektorima plavog gospodarstva potrebno zajamčiti procjenu učinka i cjelokupni proces informiranja i sudjelovanja za sve dionike; ustraje u tome da se plavim gospodarstvom treba doprinijeti postizanju cilja održivog razvoja br. 14, tj. očuvanju i održivom korištenju oceana i morskih resursa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da se ulaganje u plavo gospodarstvo ne bi trebalo oslanjati na neobnovljive resurse, nego se treba usmjeriti na „ekoinovacije”, nepremašivanje stopa prirodnog oporavka, zaštitu prirode te ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih; |
| --- | --- |

48.

| 49. | potiče države članice da ulože daljnje napore u pravovremenu provedbu Okvirne direktive o pomorskoj strategiji kako bi se postiglo dobro stanje okoliša u morskim vodama do 2020., uz posebno nastojanje da se izbjegne šteta za obalni i morski okoliš od svih vrsta onečišćenja mora, uključujući onečišćenje hranjivim tvarima, morskog otpada te da se ukinu štetne subvencije kojima se potiče neodrživi ribolov i pojača globalna borba protiv morskog otpada i plastike; |
| --- | --- |

49.

| 50. | smatra da je sprečavanje, oporaba i recikliranje morskog plastičnog otpada velik međunarodni izazov i poziva Komisiju da uspostavi mjere kao što su jačanje potpora za istraživanja i uvrštavanje ovog pitanja u spektar održivog „plavog gospodarstva” kako bi EU postao pokretač inovativnih rješenja i kako bi preuzeo vodeću ulogu na globalnoj razini; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva države članice da brzo provedu Okvirnu direktivu za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalnim područjima kako bi se omogućio potpun i usklađen razvoj različitih pomorskih aktivnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | potiče Komisiju da snažno integrira pitanja povezana s upravljanjem oceanima u svoje politike pružanja pomoći i razvojne politike; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podsjeća na to da je sektor ribarstva iznimno važan kao jedna od glavnih tradicionalnih ljudskih djelatnosti koje se obavljaju u morskom okruženju, što znači da je neophodan dio integrirane pomorske politike; ističe da je ribarstvo sektor koji je najviše pogođen brojnim drugim načinima iskorištavanja mora, kao i raznim aktivnostima koje se ondje odvijaju, poput pomorskog prijevoza i turizma, urbanog i priobalnog razvoja, iskorištavanja sirovina i izvora energije i rudarenja na morskom dnu, te ekološkim pojavama kao što su onečišćenje mora (plastika, odbačene ribarske mreže, izljevi nafte, onečišćenje bukom, izljevi balastnih voda, nekontrolirano traženje i crpljenje nafte i plina itd.) i klimatske promjene (podizanje razine mora i temperature morske površine, poplave obala, sve veća kiselost oceana itd.); |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava važnost žena u industriji morskih prehrambenih proizvoda s obzirom na to da one, prema podacima FAO-a, čine polovicu ukupnog radno sposobnog stanovništva u toj industriji; poziva EU da poticanjem pravednih cijena proizvoda ribarstva i promicanjem omogućavanja boljeg pristupa javnoj potpori i financijskim sredstvima ženama koje su aktivne u ribarstvu promiče i štiti žene u ribolovnim djelatnostima i industrijama povezanima s ribarstvom, uključujući tijekom pregovora s trećim zemljama o korištenju sektorske potpore u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu, u postupku razvoja instrumenata pomoći i na različitim međunarodnim forumima; |
| --- | --- |

54.

| 55. | očekuje predstojeću strategiju Komisije o plastici i bilo koje druge mjere, uključujući nedavno objavljeni akcijski plan, usmjerene na borbu protiv morskog otpada; poziva na to da strategija o plastici u kružnom gospodarstvu bude vrlo ambiciozna kako bi se na primjeren način riješio problem morskog otpada na izvoru te potiče Komisiju da predstavi konkretne zakonodavne i obvezujuće mjere u tom području, osobito u pogledu ekološkog dizajna plastike i mikroplastike, te mjeru za smanjenje količine iskorištenih proizvoda koji se odlažu na kopnu, osobito u blizini rijeka, ostalih plovnih putova i obale; izražava svoju duboku zabrinutost zbog razmjera tog problema; poziva Komisiju i države članice da se pridruže i podupru međunarodnu koaliciju za smanjenje onečišćenja plastičnim vrećicama osnovanu na konferenciji COP 22 u Marakešu u studenome 2016.; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ponavlja potrebu za dobro promišljenom politikom proizvoda kojom se povećava očekivano trajanje proizvoda, njegova trajnost, mogućnost ponovne upotrebe i recikliranja kako je istaknuto u Rezoluciji Parlamenta od 9. srpnja 2015. o učinkovitoj upotrebi resursa: prijelaz na cirkularnu ekonomiju (22) i dodatno naglašava da ju je potrebno hitno primijeniti na jednokratne plastične proizvode i pakiranja u predstojećoj strategiji o plastici s obzirom na štetu koju ti proizvodi kao morski otpad nanose okolišu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | potiče Komisiju da pruži potporu pri razvoju regionalnih rješenja te da promiče nacionalne mjere za rješavanje problema morskog otpada u cilju njegova uklanjanja; također potiče Komisiju da doprinese uspostavi pilot-projekata radi prikupljanja morskog otpada s pomoću čišćenja plaža i kampanja kojima se ribare potiče na prikupljanje otpada te da ribarima u Europi pruži financijsku potporu za prikupljanje morskog otpada; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zahtijeva od Komisije da predloži novo zakonodavstvo radi rješavanja problema onečišćenja mikroplastikom u svim njezinim oblicima, osobito zabranjivanjem sastojaka od mikroplastike u svim proizvodima za osobnu njegu i jamčenjem da sva poduzeća koja upotrebljavaju plastične proizvodne pelete provedu prikladne protokole za smanjenje istjecanja peleta; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da je onečišćenje plastičnim bocama za jednokratnu upotrebu velik uzrok onečišćenja mora i potiče Komisiju da razmotri uvođenje sustava kaucije za jednokratne spremnike za piće po uzoru na njemački model; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Europsku uniju i države članice da se pridruže međunarodnoj koaliciji za smanjenje onečišćenja plastičnim vrećicama i pruže joj potporu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pozdravlja namjeru Komisije da promiče međunarodno prihvaćen plan za suočavanje s posljedicama zagrijavanja oceana, rasta razine mora i zakiseljavanja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva države članice da promiču resursnu učinkovitost, recikliranje i podizanje razine osviještenosti o morskom otpadu s pomoću nacionalnih kampanja za podizanje razine osviještenosti, obrazovnih programa i suradnje između škola i sveučilišta u pogledu tih pitanja; |
| --- | --- |

62.

| 63. | podsjeća da se zalaže za ambiciozan paket kružnog gospodarstva s ciljevima za smanjenje morskog otpada u Europskoj uniji od 30 % do 2025. i 50 % do 2030. godine te većim ciljevima za recikliranje plastične ambalaže; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države članice da zadrže istu razinu ambicije kao EU kad je riječ o smanjenju morskog otpada; |
| --- | --- |

64.

| 65. | potiče Komisiju da pojača napore za suzbijanje morskog otpada u Europi i svijetu rješavanjem problema kopnenih i morskih izvora, i to rješavanjem problema nezakonitog bacanja otpada kao što je ribolovna oprema, i pružanjem financijske potpore za skupljanje morskog otpada; potiče Komisiju da smanji morski otpad iz pomorskog sektora, osobito promicanjem usklađenog sustava pokrivanja troškova za sve smeće u svim europskim lukama tijekom revizije Direktive 2000/59/EZ o lučkim uređajima za prihvat brodskog otpada i ostataka tereta; poziva na veće financiranje istraživanja o distribuciji i utjecaju morskog otpada i učinkovitosti međunarodnih, regionalnih i podregionalnih strategija za borbu protiv morskog otpada i ostalih onečišćivača; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe da se načelo predostrožnosti Unije treba primjenjivati u slučaju bilo kakva budućeg potencijalnog istraživanja dubokomorskog rudarstva; zabrinut je jer Komisija ustraje u tome da je dubokomorsko rudarstvo jedan od prioritetnih sektora Unije za plavi rast s obzirom na postojeće znanstvene dokaze o znatnim i neizmjenjivim okolišnim rizicima koji su s njime povezani; zabrinut je zbog toga što bi daljnje promicanje dubokomorskog rudarstva moglo negativno utjecati na mjere koje se zahtijevaju u okviru cilja održivog razvoja br. 12 (prijelaz na održivu potrošnju i proizvodnju); |
| --- | --- |

66.

| 67. | ističe da se načelo predostrožnosti mora primjenjivati na novi sektor dubokomorskog rudarstva i smatra da EU, s obzirom na znanstvena upozorenja o znatnoj i potencijalno nepovratnoj šteti po okoliš, ne bi trebao podupirati razvoj te industrije, nego bi umjesto toga trebao uložiti u održive alternative, posebno u prijelazu na održivu potrošnju i proizvodnju, na što se poziva u cilju održivog razvoja br. 12 u okviru Programa za održivi razvoj do 2030.; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe da se ne bi trebalo dopustiti istraživanje ili bušenje nafte ili plina u zaštićenim morskih područjima ili blizu njih ili u ranjivim područjima visoke vrijednosti u smislu očuvanja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo i poziva Komisiju da predloži snažne mjere za sprečavanje otpuštanja mikročestica i makročestica u morski okoliš, koje obuhvaćaju smanjenje istjecanja otpada za 50 % do 2020., zakonodavne mjere za industriju kao što su zabrane plastike za jednokratnu upotrebu (kada su dostupne prirodne alternative) i možda međunarodni pravni instrument; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva države članice te lokalne i regionalne vlasti da podrže inovativne tehnološke i financijske inicijative za rješavanje onečišćenja oceana i mora kako bi se promicali učinkoviti sustavi oporabe otpada, osobito plastičnog, koji nastaje u pomorskom prometu u lukama, da bi se podigla razina osviještenosti pomorskog sektora o posljedicama odlaganja plastičnog otpada u more te da bi se prevladale najveće prepreke za provedbu Konvencije MARPOL; |
| --- | --- |

70.

| 71. | naglašava da bi EU trebao predvoditi globalnu inicijativu za nadzor i znatno smanjenje morskog otpada u oceanima; napominje da su se države članice obvezale na ispunjenje ciljeva Direktive 2008/56/EZ (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji), kojom je propisano da svojstva i količine morskog otpada ne štete obalnom i morskom okolišu (deskriptor 10.); |
| --- | --- |

71.

| 72. | potiče borbu protiv svih izvora onečišćenja oceana i morskog dna, uključujući onečišćenje bukom, te provedbu konkretnih aktivnosti na međunarodnoj razini za čišćenje oceana i morskog dna; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja odlučnost Komisije u pogledu uspostave djelovanja na međunarodnoj razini za praćenje posljedica zagrijavanja oceana, rasta razina mora i zakiseljavanja voda; poziva na jačanje i razvoj međunarodnih znanstvenih programa namijenjenih za nadzor nad temperaturom, salinitetom i apsorpcijom topline oceana, kao i na uspostavu svjetske mreže za promatranje oceana kako bi se poboljšalo praćenje globalnih promjena u oceanima i omogućilo bolje predviđanje učinaka klimatskih promjena na funkcioniranje oceana, apsorpciju ugljika i upravljanje živim morskim resursima; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ističe važnost uspostave pristupa plastičnim proizvodima koji se temelji na životnom ciklusu, uključujući uzimanje u obzir razgradnje različitih polimera i stope fragmentacije (u morskom okolišu), koji bi se trebao postići internalizacijom okolišnih i društvenih troškova proizvoda (internalizacija troškova), poboljšanjem postupka zatvaranja kruga pri razvoju i proizvodnji proizvoda i postupaka, kao i u lancima životnog ciklusa plastičnih proizvoda, poboljšanjem vijeka trajanja proizvoda, promicanjem zelene javne i privatne nabave, promicanjem, među ostalim, načela i okvira zelenog inženjerstva, ekološkog dizajna i ekološkog označivanja te jačanjem sposobnosti privatnih dionika, uključujući mala i srednja poduzeća, da prijeđu na proizvodne procese koji su prihvatljiviji za okoliš; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pozdravlja predanost Komisije borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (ribolov NNN) u njezinu akcijskom programu o upravljaju oceanima; potiče Komisiju da nastavi borbu protiv ribolova NNN u svim regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom i ostalim relevantnim forumima; smatra da bi trebalo objaviti koja se plovila pod zastavom EU-a bave nezakonitim, neprijavljenim i nereguliranim ribolovom, kako je predviđeno Uredbom o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu; potiče EU da izvrši pritisak na treće zemlje da poduzmu mjere za sprečavanje ulaska nezakonito, neprijavljeno i neregulirano ulovljene ribe na njihova tržišta; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva na bolju suradnju među regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom (RFMO-i) te potiče njihove ugovorne strane da im zajamče dostatna sredstva i da ih ojačaju; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom da:






  (a) | nastave redovito provoditi neovisne revizije rezultata i da u potpunosti provedu preporuke iz tih revizija rezultata; |
| --- | --- | --- |

77.

(a)

nastave redovito provoditi neovisne revizije rezultata i da u potpunosti provedu preporuke iz tih revizija rezultata;

| (b) | u potpunosti provedu preporuke s Druge konferencije o nastavku revizije Sporazuma UN-a o pograničnim ribljim stokovima i vrlo migratornim ribljim stokovima; |
| --- | --- |

(b)

u potpunosti provedu preporuke s Druge konferencije o nastavku revizije Sporazuma UN-a o pograničnim ribljim stokovima i vrlo migratornim ribljim stokovima;

| (c) | usklade mjere, a posebno mjere praćenja, kontrole i nadzora te provedbene mjere, među ostalim i utvrđivanjem odvraćajućih kazni i sankcija; |
| --- | --- |

(c)

usklade mjere, a posebno mjere praćenja, kontrole i nadzora te provedbene mjere, među ostalim i utvrđivanjem odvraćajućih kazni i sankcija;

| 78. | poziva države članice da usvoje važan paket prijedloga Europskog parlamenta i Europske komisije u kontekstu revizije Direktive 2008/98/EZ o otpadu, koji zajedno tvore novu dosljednu politiku EU-a za podjelu odgovornosti među svim dionicima za otpatke i sprečavanje njihova bacanja na kopnu i u morskom okolišu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | potiče Europsku komisiju da uspostavi istinsku politiku prilagodbe na klimatske promjene u obalnim i morskim područjima, osobito uspostavom konkretnih mjera zaštite obalnih i morskih ekosustava; |
| --- | --- |

79.

| 80. | podsjeća da od siječnja 2016. sva plovila iz EU-a čija ukupna dužina premašuje 24 metra ili bruto tonaža 100 tona koja se upotrebljavaju za ribolov u vodama EU-a i sva plovila iz EU-a čija ukupna dužina premašuje 15 metara koja se upotrebljavaju za ribolov izvan europskih voda moraju imati registracijski broj pri Međunarodnoj pomorskoj organizaciji kako bi se poboljšala identifikacija plovila kao alat u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; potiče EU da uvede zahtjev u pogledu registracijskog broja pri Međunarodnoj pomorskoj organizaciji za plovila koja nisu iz EU-a u skladu sa zahtjevima za plovila iz EU-a (čija dužina premašuje 15 metara), koji bi se trebao navoditi na potvrdama o ulovu za uvoz, kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za sve i pomoglo državama članicama; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisiju i države članice da u skladu s nacionalnim okolnostima promiču troškovno učinkovite mjere i instrumente te suradnju na svim razinama u pogledu ekološki prihvatljivih aktivnosti uklanjanja morskog otpada iz rijeka i obalnih i morskih područja koje se temelje na riziku; u tom pogledu potiče Komisiju i države članice da olakšaju financiranje, javno-privatna partnerstva i izgradnju kapaciteta te da razviju i upotrebljavaju međunarodne kriterije za zajedničke mjere uklanjanja, čišćenje i obnovu, uključujući kriterije u pogledu količina, populacije, osjetljivosti ekosustava i izvedivosti; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ističe potrebu za integracijom razmatranja u pogledu rada na moru i ljudskih prava u okviru globalnog upravljanja oceanima; poziva Komisiju da poduzme ciljane napore radi promicanja standarda dostojanstvenog rada u svjetskoj ribarskoj industriji na temelju prepoznavanja poveznice između kršenja prava radnika i ljudskih prava te neodrživih i destruktivnih ribolovnih praksi, osobito nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; poziva Komisiju da poduzme mjere za sprečavanje ulaska morskih prehrambenih proizvoda u čijem su ulovu sudjelovali radnici koji su bili žrtve trgovine ljudima ili ostalih kršenja prava radnika ili ljudskih prava na tržišta u EU-u i da surađuje sa subjektima u industriji kako bi se potaknula upotreba mehanizama postupanja s dužnom pažnjom radi omogućavanja izdvajanja takvih proizvoda iz lanaca opskrbe; poziva države članice da zajamče prenošenje Konvencije ILO-a C188 (Konvencija o radu u ribolovu) u svoje nacionalno pravo te da je provedu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ističe da je bolje prikupljanje i recikliranje krutog otpada na kopnu glavno rješenje problema morskog otpada s obzirom na to da većina morskog otpada potječe s kopna; nadalje smatra da bi EU u svim međunarodnim forumima, sporazumima i institucijama, trebao promicati dosljedan pristup gospodarenju otpadom kad god je to moguće; stoga poziva države članice da što prije završe rad na paketu kružnog gospodarstva i da bez odgode provedu ambiciozne ciljeve za recikliranje i usklade se s ciljevima za smanjenje morskog otpada u EU-u; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisiju da u okviru međunarodnih foruma radi na razvoju jasnog okvira za održivost za biorazgradivu plastiku u svim prirodnim okruženjima, uključujući definicije i standarde; |
| --- | --- |

84.

| 85. | smatra da države članice i Komisija moraju poduzeti odvažnije korake pri postupanju s nezakonitim izvozom i odlaganjem plastičnog otpada, uključujući strožu provedbu propisa EU-a o pošiljkama, kao i strože sustave praćenja i inspekcija u lukama i svim objektima za obradu otpada koji će se baviti transferima za koje se sumnja da su nezakoniti i boriti se protiv izvoza otpada pod izlikom ponovne upotrebe (uglavnom u pogledu otpadnih vozila i OEEO-a), te pri jamčenju da su izvozi upućeni samo onim objektima koji ispunjavaju zahtjeve ekološki razumnog upravljanja koji su utvrđeni u članku 49. Uredbe o pošiljkama otpada; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva države članice da osnaže obrazovanje i mjere za podizanje razine osviještenosti o morskom otpadu, upotrebi plastike i učinku ponašanja pojedinačnih potrošača na okoliš uvođenjem elemenata u obrazovne programe na svim razinama, pružanjem obrazovnih i informativnih materijala usmjerenih na određene interesne i dobne skupine radi promicanja promjene ponašanja i organiziranjem opsežnih informativnih kampanja namijenjenih građanima; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ističe potrebu za smanjenjem istjecanja dušika i fosfora u oceane, čime bi se smanjila eutrofikacija koja je rezultat ljudskog djelovanja, uvođenjem temeljnih izmjena europskog poljoprivrednog modela s pomoću, između ostaloga, ograničenja upotrebe gnojiva, optimizacije upotrebe hranjivih tvari s potrebama usjeva, opreznog planiranja upotrebe gnojiva i uvođenjem održivijih poljoprivrednih oblika, kao i s pomoću smanjenja atmosferskih izvora dušika, boljeg pročišćavanja kanalizacije i otpadnih voda te bolje kontrole raspršenih gradskih izvora hranjivih tvari, kao što je istjecanje s ulica i iz kolektora oborinskih voda, uz istodobno rješavanje pritiska na ekosustave u okviru revizije na sredini razdoblja zajedničke poljoprivredne politike; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu sve odgovarajuće mjere za olakšavanje usvajanja međunarodnih propisa kako bi se ograničila buka industrijskih aktivnosti kao što su pomorski promet i seizmička istraživanja, osobito u biološki osjetljivim staništima, na primjer predlaganjem priloga o onečišćenju bukom Konvenciji MARPOL, sličnog nedavno dodanom prilogu o onečišćenju zraka; |
| --- | --- |

88.

| 89. | napominje da je nerazborito i kontraproduktivno iskorištavati nove izvore fosilnih goriva, osobito ako se oni nalaze u ekološki ranjivim područjima, zbog obveza preuzetih u okviru Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ističe da su sve vode osjetljive na odobalno bušenje radi crpljenja fosilnih goriva; naglašava da upotreba fosilnih goriva dodatno pridonosi klimatskim promjenama koje prijete našem planetu i ubrzava ih; smatra da EU mora surađivati s međunarodnim partnerima radi ostvarenja poštenog prijelaza s odobalnog bušenja i tako pridonijeti cilju niskougljičnog gospodarstva; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ističe da bi se pri izdavanju bilo koje nove licencije za istraživanje nafte ili plina trebalo pridržavati strogih zaštitnih regulatornih standarda u području zaštite okoliša i sigurnosti za istraživanje, traženje i proizvodnju nafte, što bi trebalo uključivati obvezujuće obveze u pogledu stavljanja izvan pogona istraživačke infrastrukture, koja općenito ima ograničeni životni vijek; |
| --- | --- |

91.

| 92. | naglašava velik potencijal energije dobivene iskorištavanjem kretanja valova te plime i oseke ili gradijenata temperature i slanosti oceana i mora; napominje da energija oceana dugoročno ima potencijal postati jedan od najkompetitivnijih i troškovno učinkovitih oblika proizvodnje energije; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pozdravlja napredak koji su države članice postigle u pogledu uvođenja prostornog planiranja morskog područja; ističe da su potrebni daljnji napori za dosljednu provedbu Direktive 2014/89/EU kako bi se dao primjer za uvođenje prostornog planiranja morskog područja na globalnoj razini; stoga poziva države članice da najkasnije do 31. ožujka 2021. izrade svoje prostorne planove morskog područja; ističe da to ima međunarodnu i transnacionalnu dimenziju te poziva Komisiju da započne izradu prijedloga međunarodnih smjernica, uzimajući u obzir važnost sinergija i interakcija između kopna i mora te s tim povezane procese, kao što je integrirano obalno upravljanje, te da predvodi međunarodni forum o prostornom planiranju morskog područja, u kojem će sudjelovati svi relevantni dionici i treće zemlje, da promiče prostorno planiranje morskog područja na globalnoj razini i iznese najbolje prakse kako bi se ojačala međunarodna suradnja, poboljšalo upravljanje, očuvanje i iskorištavanje oceana, povećala transparentnost te poboljšalo obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

93.

| 94. | napominje da je zbog povećane aktivnosti u priobalnim i morskim vodama potrebna provedba prostornog planiranja morskog područja; poziva Komisiju da radi na sastavljanju međunarodnih smjernica o prostornom planiranju morskog područja i da pomogne u proširenju zaštićenih morskih područja diljem svijeta s pomoću sredstava u okviru programa Obzor 2020. i LIFE; |
| --- | --- |

94.

| 95. | potiče Komisiju da podrži međunarodne napore za zaštitu morske bioraznolikosti, posebno u okviru aktualnih pregovora o novom pravno obvezujućem instrumentu za očuvanje i održivo korištenje morske bioraznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti; poziva Komisiju na jačanje zakonodavstva radi očuvanja i jamčenja održivih upotreba morske biološke raznolikosti u područjima koja su u nadležnosti država članica Europske unije; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala podržati Konvenciju o biološkoj raznolikosti i Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka te naglašava da je potreban koordiniran pristup provedbi odluka donesenih u okviru tih konvencija radi zaštite morskih vrsta i biološke raznolikosti te veća usklađenost međunarodnog djelovanja i djelovanja na europskoj razini; ističe važnost dodatne zaštite morskih vrsta u okviru Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka te potrebu za strogim poštovanjem Konvencije u pogledu morskih vrsta koje su njome već zaštićene; |
| --- | --- |

96.

| 97. | napominje važnost biološke raznolikosti kao okosnice naših oceana, u kojima ima važnu ulogu u održavanju produktivnosti i funkcionalnosti morskih ekosustava; |
| --- | --- |

97.

| 98. | napominje da se zajedničkom ribarstvenom politikom (ZRP) treba osigurati održavanje stopa ribolovne smrtnosti na razinama koje omogućavaju oporavak ribljih stokova, i to iznad razina na kojima se može ostvariti najviši održiv prinos; ističe potrebu za održivim praksama upravljanja ribarstvom u okviru provedbe mjera upravljanja te mjera praćenja, kontrole i provedbe koje se temelje na najboljim dostupnim znanstvenim mišljenjima; smatra da bi se dodatnim mjerama moglo zahtijevati podupiranje potrošnje ribe dobivene iz ribarstva kojim se održivo upravlja te s pomoću zaštitnih pristupa i pristupa temeljenih na ekosustavu; pozdravlja održive inovacije sektora ribarstva, kao i ulaganje u selektivne tehnike ribolova te njihov razvoj i uvođenje; |
| --- | --- |

98.

| 99. | podsjeća da je za djelotvornu borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (ribolov NNN) ključno zajamčiti da nijedna vrsta morskih proizvoda proizašlih iz takvih aktivnosti ne može dospjeti na tržišta; potiče EU da u okviru svih svojih partnerstava i svih međunarodnih foruma promiče zabranu morskih proizvoda ulovljenih ribolovom NNN na što je više moguće tržišta, čime bi se smanjila profitabilnost takvih aktivnosti; |
| --- | --- |

99.

| 100. | ističe da je važno nastaviti i proširiti bilateralna partnerstva kako bi borba protiv ribolova NNN i prekomjernog iskorištavanja ribljih stokova bila djelotvorna jer bi u protivnom djelovanje EU-a moglo imati samo ograničeni učinak na aktualnu situaciju; |
| --- | --- |

100.

| 101. | predlaže da bi države članice i treće zemlje trebale dosljednije i djelotvornije provjeravati dokumentaciju o ulovu (certifikati o ulovu) i pošiljke kako bi se zajamčilo da je riba ulovljena na zakonit način; potiče države da poduzmu mjere za bolju koordinaciju između borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te trgovinske i tržišne politike; naglašava da bi EU u svim međunarodnim sferama trebao promicati, podupirati i provoditi potrebne mjere za iskorjenjivanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; |
| --- | --- |

101.

| 102. | pohvaljuje međunarodno vodstvo EU-a za konkretan napredak postignut u borbi protiv ribolova NNN te njegovu snažnu predanost provedbi djelotvornih mjera protiv te pojave; podsjeća na nastojanja EU-a da ojača svoja međunarodna djelovanja protiv ribolova NNN na bilateralnoj, regionalnoj i multilateralnoj razini, među ostalim i nastavkom bilateralnih dijaloga s partnerima iz trećih zemalja, upotrebom instrumenata za praćenje plovilâ te jačanjem uloge ključnih međunarodnih agencija kao što je Interpol; poziva vlasti država članica da aktivno podupru rad Komisije na uspostavi elektroničkog alata za upravljanje certifikatima o ulovu; |
| --- | --- |

102.

| 103. | napominje da se Uredbom EU-a o uspostavi sustava za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (Uredba IUU) postigao određeni napredak, ali da bi njezinu provedbu u svim državama članicama trebalo poboljšati te da je potrebna veća koordinacija s trećim zemljama kako bi se zajamčilo da ulovljena riba ne može nezakonito ući na europsko tržište; također potiče EU da izvrši pritisak na treće zemlje da poduzmu mjere za sprečavanje ulaska nezakonito, neprijavljeno i neregulirano ulovljene ribe na njihova tržišta; |
| --- | --- |

103.

| 104. | naglašava da je važno rano početi rješavati problem invazivnih vrsta s obzirom na njihov sve veći utjecaj na ribarstvo i produktivnost oceana te biološku raznolikost i s obzirom na opasnost koju te vrste predstavljaju za njih, kao i na ulogu koje one imaju u remećenju prirodnih ekosustava; poziva države članice da osnaže svoju međusobnu suradnju i suradnju s trećim zemljama, među ostalim i usklađenim i kooperativnim djelovanjem te razmjenom informacija, podataka i najboljih praksi; |
| --- | --- |

104.

| 105. | napominje da je razmjena balastnih voda moguća metoda da se izbjegne uvođenje invazivnih stranih vrsta; napominje da će unatoč skorom stupanju na snagu Konvencije Međunarodne pomorske organizacije o balastnim vodama, kojom se taj problem namjerava kontrolirati i držati pod nadzorom, njezina uspješna provedba ovisiti o raširenoj ratifikaciji; |
| --- | --- |

105.

| 106. | potiče Komisiju da preuzme vodeću ulogu i da na globalnoj razini promiče prostorno planiranje morskog područja koje se temelji na ekosustavu radi smanjenja pritiska na morski okoliš i olakšavanja razvoja održivih plavih gospodarstava; |
| --- | --- |

106.

| 107. | potiče Komisiju da poveća rad te osnaži suradnju i koordinaciju u pogledu razvoja interoperabilnih postupaka dokumentiranja ulova i sljedivosti ribljih proizvoda; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva Komisiju i države članice da odlučno djeluju kako bi se zabranili određeni oblici subvencija za ribarstvo koji pridonose prekomjernom kapacitetu i izlovu, uklonile subvencije koje pridonose nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu te da se suzdrže od uvođenja novih takvih subvencija, uključujući ubrzavanjem rada na okončanju pregovora pri Svjetskoj trgovinskoj organizaciji o tom pitanju, prepoznajući pritom da bi prikladno i učinkovito povlašteno i različito postupanje prema zemljama u razvoju i najmanje razvijenim zemljama trebalo biti sastavni dio tih pregovora; |
| --- | --- |

108.

| 109. | pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala pružiti mogućnosti financiranja za uspostavu zaštićenih morskih područja i razmjenu najboljih praksi kao doprinosa ostvarivanju globalnog cilja od 10 % morskih i obalnih područja koja će se do 2020. proglasiti zaštićenim morskim područjima, kako je utvrđeno u cilju održivog razvoja br. 14.5; napominje da zaštićena morska područja imaju ekološke i socioekonomske prednosti te predstavljaju važan alat za upravljanje ribolovnim aktivnostima i jamčenje zaštite mrijestilišta; posebno podsjeća na važnost ekološki i biološki značajnih područja, kako su definirana Konvencijom o biološkoj raznolikosti, te na potrebu da se ta područja očuvaju kako bi se podržali zdravi oceani koji dobro funkcioniraju i mnoge prednosti koje oni nude; pozdravlja namjeru Komisije da promiče i jača mjere za upravljanje zaštićenim morskim područjima, osobito razvojem koherentnih i povezanih mreža takvih područja; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poziva EU i njegove države članice da se obvežu na ulaganje u društveni kapital kako bi se osiguralo bolje upravljanje oceanskim i obalnim resursima; osobito snažno potiče sudjelovanje žena i mladih u programima oceanske pismenosti i savjetovanjima s oceanskim dionicima; |
| --- | --- |

110.

| 111. | ističe potrebu za time da Komisija predloži mjere za daljnje jačanje istraživačkih i inovacijskih aktivnosti povezanih s morem i pomorstvom u okviru Obzora 2020. i nasljednika tog programa; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poziva Komisiju i države članice da pojačaju svoje napore u provedbi i jamčenju sveobuhvatnog pristupa kako bi se zajamčila ekološka usklađenost i povezivost mreža zaštićenih morskih područja te njihovo učinkovito osmišljavanje, ocjena i upravljanje u okviru procesa učinkovitog prostornog planiranja kako bi postigle svoj puni potencijal za zaštitu morske i obalne bioraznolikosti; žali jer utvrđeni potpuno zaštićeni morski rezervati trenutačno čine manje od 3 % svjetskih oceana; poziva države članice da povećaju broj utvrđenih zaštićenih morskih područja, poštujući cilj održivog razvoja br. 14 u svrhu jamčenja očuvanja najmanje 10 % morskih i obalnih područja; potiče države članice da razviju koherentne i povezane mreže zaštićenih morskih područja; poziva Komisiju i Vijeće da u pregovorima o očuvanju i održivoj upotrebi biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije upotrijebe rezultate znanstvenih radova o biološkoj raznolikosti koji se odnose na kriterije uspostave zaštićenih morskih područja; naposljetku potiče države članice da zajamče komplementarnost alata i razviju pomorsko prostorno planiranje kako bi se zaštićena morska područja bolje kombinirala s drugim učinkovitim mjerama očuvanja; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ističe važnost zaštite bioraznolikosti jamčenjem da ekološki usklađena mreža zaštićenih morskih područja, zona očuvanja i morskih područja Natura 2000, kojom se učinkovito upravlja, obuhvaća barem 10 % svih europskih mora i morskih područja do 2020. radi usklađivanja s ciljem održivog razvoja br. 14.5.; potiče, gdje je to moguće, napredak prema 30 % zaštićenog morskog područja do 2030., u skladu sa smjernicama IUCN-a i Svjetskog kongresa parkova; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva na jačanje mreže Natura 2000 u morskom okolišu utvrđivanjem i upravljanjem takvim područjima, osobito na otvorenom moru; ponavlja svoj poziv na uspostavu posebnog održivog uređaja za zaštitu biološke raznolikosti na jednakoj osnovi u najudaljenijim francuskim regijama; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poziva na jačanje napora kako bi se poboljšala oceanska pismenost u Europi s pomoću uže suradnje i razmjene među istraživačima, dionicima, donositeljima odluka i javnosti, uz snažniju usmjerenost na obrazovne programe o važnosti oceana i mora, kao i informacije o karijerama u plavom gospodarstvu; |
| --- | --- |

115.

| 116. | potiče države članice da povećaju zaštitu i otpornost morskih i obalnih ekosustava, osobito koraljnih grebena i šuma mangrova, te da u tom kontekstu sudjeluju u međunarodnoj inicijativi za koraljne grebene; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poziva države članice da pruže potporu najmanje razvijenim zemljama i osobito malim otočnim zemljama u razvoju radi bolje provedbe Konvencije MARPOL, čime će se zaštiti okoliš i izvori zarade ljudi u lučkim područjima; |
| --- | --- |

117.

| 118. | poziva Komisiju i države članice da s pomoću različitih fondova Zajednice ostvare ulaganja potrebna za uspostavu uvjeta za razvoj obnovljive energije mora kako bi se u cijelosti oslobodio potencijal europskih mora; |
| --- | --- |

118.

| 119. | poziva Komisiju da poveća napore na međunarodnoj razini u pogledu uspostave usklađenog regulatornog okvira za istraživanje i iskorištavanje dubokomorskih minerala, koji bi se trebao temeljiti na načelu predostrožnosti; |
| --- | --- |

119.

| 120. | poziva Komisiju i države članice da provedu prioritetne aktivnosti usvojene na konferenciji stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti u pogledu morske i obalne biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

120.

| 121. | smatra da je potrebno primijeniti paket „Erika IV” o pomorskoj sigurnosti radi sprečavanja daljnjih velikih pomorskih katastrofa te da bi se s pomoću tog paketa trebala u okviru europskog zakonodavstva prepoznati ekološka šteta nanesena morskim vodama; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poziva Komisiju da u okviru prava EU-a zajamči priznavanje postojanja ekoloških šteta koje se razlikuju od gospodarskih šteta, materijalne i nematerijalne štete te da pridonese njihovu priznavanju na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

122.

| 123. | poziva Komisiju da dodatno uskladi svoju unutarnju i vanjsku politiku u pogledu upravljanja i zaštite resursa, biološke raznolikosti i oceana; |
| --- | --- |

123.

| 124. | naglašava da razvoj obnovljive energije mora na otočnim područjima predstavlja istinsku mogućnost za održiv razvoj tih područja, ali i značajan potencijal za EU i ostatak svijeta; poziva Komisiju da pokrene inicijativu za svjetsku strategiju za otočna područja namijenjenu za razvoj novog gospodarskog modela koji će biti prilagođen njihovim posebnostima i utemeljen na energetskoj autonomiji i razvoju obnovljive energije mora; |
| --- | --- |

124.

| 125. | poziva države članice i Komisiju da s pomoću različitih fondova Zajednice podupru potrebna ulaganja u otočnim i najudaljenijim regijama kako bi se omogućio razvoj obnovljive energije mora i tako pridonijelo energetskoj autonomiji tih područja; |
| --- | --- |

125.

| 126. | poziva Komisiju da podupre osposobljavanje i kompetencije u novim zanimanjima povezanima s održivim plavim gospodarstvom te da ih promiče osobito u regijama sa snažnim potencijalom kao što su morske, otočne i najudaljenije regije; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poziva na uspostavu europske integrirane politike u pogledu oceana koja je korisna iz unutarnje i vanjske perspektive, povezuje sve politike koje se odnose na ocean (istraživanje, okoliš, energija, promet, ribarstvo, kohezijska politika, politika susjedstva, međunarodna trgovina itd.) i koja je utemeljena na temeljnim ciljevima za očuvanje morskog okoliša i jamčenje održivog razvoja; |
| --- | --- |

127.

Rješavanje problema sve većih emisija iz pomorskog prometa

| 128. | napominje da se čak i u Trećoj studiji Međunarodne pomorske organizacije o stakleničkim plinovima iz 2014. navodi da se predviđa da će, ovisno o budućim ekonomskim i energetskim promjenama, pomorske emisije CO2 do 2050. porasti za 50 do 250 %, dok se u studiji Parlamenta iz 2015. pod nazivom „Ciljevi smanjenja emisija za međunarodni zračni i pomorski promet” (Emission Reduction Targets for International Aviation and Shipping) navodi da bi dodatno odgađanje akcijskog plana Međunarodne pomorske organizacije za borbu protiv klimatskih promjena moglo do 2050. dovesti do znatnog porasta udjela pomorskih emisija CO2 unutar globalnih emisija stakleničkih plinova na 17 % za pomorski promet; stoga ističe da bi samo na pomorski promet otpao velik udio preostalog proračuna emisija stakleničkih plinova za ograničavanje porasta temperature znatno ispod 2 oC; |
| --- | --- |

128.

| 129. | ističe potrebu za hitnim globalnim djelovanjem kako bi se ublažili štetni učinci rastućih razina atmosferskog ugljika na oceanske ekosustave i zdravlje oceana, osobito u kontekstu Pariškog sporazuma, usvojenog u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama; naglašava da su tim štetnim učincima, koji mogu biti kumulativne prirode, obuhvaćeni rastuće temperature oceana, zakiseljavanje oceana i obale, rast razine mora, promjene u cirkulaciji oceana i erozija obalnog tla te ekstremne meteorološke pojave, smanjenje pokrivenosti polarnim ledom, promjene slanosti, dostupnost hranjivih tvari i deoksigenacija; ističe važnost koju ekosustavi koji dobro funkcioniraju imaju za poboljšanje otpornosti oceana; ponavlja da je hitno potrebno uhvatiti se u koštac s tim učincima koji narušavaju ključnu ulogu oceana kao regulatora klime, ponora ugljika, izvora bioraznolikosti te ključnog pružatelja hrane, izvora zarade, energije i usluga ekosustava; |
| --- | --- |

129.

| 130. | ponavlja da su u skladu s Pariškim sporazumom svi gospodarski sektori obvezni doprinijeti smanjenju emisija CO2; potiče Međunarodnu pomorsku organizaciju da do 2018. donese jasan cilj za emisije i kratkoročne hitne mjere smanjenja radi smanjenja međunarodnih pomorskih emisija CO2 na svjetskoj razini u skladu s ciljevima utvrđenima u Pariškom sporazumu; nadalje napominje da će se bez usporedivog sustava koji bi se primjenjivao u okviru Međunarodne pomorske organizacije, emisije CO2 emitirane u lukama Unije te tijekom putovanja u luke pristajanja Unije i iz njih obračunavati s pomoću sustava EU-a za trgovanje emisijama ili usporedivog čvrstog mehanizma cijena koji će se početi primjenjivati što prije, a najkasnije 2023.; |
| --- | --- |

130.

| 131. | ponavlja da bi se upotreba biološkog ukapljenog prirodnog plina trebala promicati kao sredstvo za dekarbonizaciju sektora pomorskog prometa te da bi upotreba bioplina ponajprije trebala biti rezervirana za sektor pomorskog prometa, u kojemu biološki ukapljeni prirodni plin predstavlja postojeće napredno obnovljivo gorivo; smatra da bi se razvoj infrastrukture utvrđen u Direktivi 2014/94/EU trebao prilagoditi za upotrebu biološkog ukapljenog prirodnog plina u pomorskom sektoru, u kojemu trenutačno postoji samo nekoliko drugih mogućnosti u pogledu obnovljive energije; |
| --- | --- |

131.

| 132. | ističe ulogu koju prirodni plin, osobito ukapljeni prirodni plin, može imati za prijelaz na dekarbonizaciju prometnog sektora, osobito kad je riječ o pomorskom prometu, pridonošenjem smanjenju emisija CO2 i onečišćivača zraka; |
| --- | --- |

132.

| 133. | poziva Komisiju i države članice da procijene i promiču primjenu ograničenja brzine brodova na razini Međunarodne pomorske organizacije u cilju smanjenja emisija, vodeći računa o Projektnom indeksu energetske učinkovitosti (EEDI) i Planu upravljanja energetskom učinkovitošću broda (SEEMP) te uzimajući u obzir činjenicu da je ograničenje brzine u cestovnom i željezničkom prometu uobičajeno; ističe da su unutarnje i vanjske prednosti manjih brzina brodova veće od troškova; napominje da je smanjenje putne brzine relativno jednostavno nadzirati i provesti, i da ono za dionike predstavlja malo administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

133.

| 134. | ističe da opskrba energijom s kopna ima ključnu ulogu za zeleniji pomorski promet jer se njome brodovima omogućava da ugase svoje motore i spoje se na električnu mrežu kako bi dobili električnu energiju za aktivnosti mirovanja, istovara i utovara u lukama i na vezu; poziva Komisiju i države članice da pojačaju svoje napore za poticanje i podupiranje upotrebe opskrbe električnom energijom s kopna za sve brodove koji posjećuju europske luke, čime bi se uklonile emisije brodskih motora u lučkim vodama i smanjili onečišćivači i emisije stakleničkih plinova, kao i buka, vibracije te trošenje i habanje motora; |
| --- | --- |

134.

| 135. | poziva na uspostavu globalnog mehanizma utemeljenog na tržištu, kao što je mehanizam za određivanje cijena emisija u okviru Međunarodne pomorske organizacije za međunarodne emisije iz pomorskog sektora, posebno uzimajući u obzir regije koje u potpunosti ovise o pomorskom prometu, naročito najudaljenije i otočne regije i države; |
| --- | --- |

135.

| 136. | s obzirom na vrlo brz razvoj znanstvenih spoznaja o utjecaju CO2 i drugih spojeva iz pomorskog prometa na svjetsku klimu, traži da Međunarodni panel o klimatskim promjenama zajedno s Međunarodnom pomorskom organizacijom provede procjenu utjecaja pomorskog prometa, po uzoru na posebno izvješće tog panela za sektor zračnog prometa pod nazivom „Zrakoplovstvo i globalna atmosfera”; |
| --- | --- |

136.

| 137. | poziva Komisiju i države članice da aktivno rade na brzom dovršetku dugotrajnog plana rada Međunarodne pomorske organizacije o smanjenju emisija crnog ugljika iz pomorskog prometa u području Arktika radi usporavanja brzog povećanja temperature u polarnim regijama; |
| --- | --- |

137.

| 138. | poziva Komisiju da najkasnije do 2020. predstavi prijedlog kojim se razmatra upotreba i instalacija električne energije proizvedene na kopnu za brodove na vezu u lukama EU-a radi smanjenja emisija unutar lučkih područja; |
| --- | --- |

138.

| 139. | naglašava važnost revizije Direktive o lučkim uređajima za prihvat (2000/59/EZ) te poziva države članice i Komisiju da u partnerstvu s Međunarodnom pomorskom organizacijom, trećim zemljama i industrijom donesu strategiju za dekarbonizaciju pomorskog sektora kako bi se ispunili ciljevi Pariškog sporazuma i zadovoljila potreba za uspostavom međunarodnog sustava za praćenje, izvješćivanje i provjeravanje emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

139.

| 140. | potiče Komisiju da promiče potrebne fiskalne okolnosti za poticanje opskrbljivanja brodova u lukama EU-a električnom energijom s kopna i uvođenja obnovljivih tehnologija, osobito jedra, baterija i gorivih ćelija, u pomorskom sektoru, posebno za pomorski promet na kraćim relacijama; |
| --- | --- |

140.

| 141. | poziva odgovarajuća tijela da u cijelom EU-u osiguraju jednake uvjete za sve u pogledu emisija sumporova oksida i dušikova oksida prilagodbom predmetnih graničnih vrijednosti na najniže postojeće razine; |
| --- | --- |

141.

| 142. | poziva Komisiju da istraži i predloži mjere za znatno smanjenje emisija dušikova oksida postojećeg brodovlja, uključujući procjenu utjecaja mogućeg uvođenja nameta u pogledu dušikova oksida, te da financira sustav za brzo i učinkovito ostvarenje znatnih smanjenja; |
| --- | --- |

142.

| 143. | poziva države članice i Komisiju da predlože pravne i tehničke mjere za daljnje smanjenje emisija čestica i crnog ugljika; |
| --- | --- |

143.

| 144. | ističe važnost najudaljenijih regija u pomorskom kontekstu, prije svega zahvaljujući njihovoj lokaciji u Atlantskom i Indijskom oceanu, kao laboratorija za proučavanje i sprečavanje učinaka klimatskih promjena na biološku raznolikost i morske ekosustave, u kojima leži velik potencijal za razvoj obnovljivih izvora energije i plavih biotehnologija; ističe potrebu za uspostavom inovativnih programa i osiguravanjem prikladnog financiranja otvaranja centara za istraživanje i razvoj u najudaljenijim regijama; u tu svrhu poziva na uspostavu pomorskog klastera najudaljenijih regija; |
| --- | --- |

144.

Jačanje međunarodnog istraživanja oceana i povezanih podataka

| 145. | naglašava da je važno razviti inovativne usluge za javne i privatne dionike, kao što su centri i mreže za znanje, radi stjecanja dobrog znanja o stanju okoliša u morskim vodama, poboljšanja razmjene znanstvenih podataka, najboljih praksi i vještina te cjelovite provedbe mjera iz Plana za znanje o moru 2020. (SWD(2014)0149); u tom kontekstu pozdravlja potpunu operativnost usluge programa Copernicus za praćenje morskog okoliša i međuvladinu Skupinu za promatranje Zemlje (GEO – Group on Earth Observations); potiče Komisiju da uspostavi kapacitete koji se temelje na programu Copernicus za praćenje emisija stakleničkih plinova, uključujući emisije CO2, jer bi to imalo znatnu dodanu vrijednost za borbu protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

145.

| 146. | sa zanimanjem očekuje prijedloge Komisije za koordinaciju istraživačkih i promatračkih aktivnosti EU-a s međunarodnim partnerima te za ispitivanje načina poboljšanja kvalitete istraživanja, među ostalim proširenjem postojećih alata i aktivnosti EU-a u vezi s istraživanjem i promatranjem, uključujući Europski pomorski opservatorij i mrežu podataka (EMODnet), kako bi se uspostavila zajednička baza podataka, Europski program za promatranje Zemlje (Copernicus) i Europski globalni sustav za promatranje (EuroGOOS) i zajedničku inicijativu za izradu programa „Zdrava i produktivna mora i oceani”, s ciljem stvaranja međunarodne mreže podataka o morskom i pomorskom okolišu; |
| --- | --- |

146.

| 147. | poziva na puno europsko pravno odobrenje i integraciju inovativnih, dokazanih i selektivnih ribolovnih tehnika, koje treba pratiti u bliskoj suradnji sa znanstvenim institutima i bez protekcionizma na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

147.

| 148. | poziva na više ulaganja u znanstveno istraživanje kako bismo bolje razumjeli naše oceane; napominje da je 95 % tog područja i dalje neistraženo; |
| --- | --- |

148.

| 149. | naglašava da je važno da se istraživanja i podaci dobiveni u okviru morskih znanosti i tehnologije dijele sa znanstvenim zajednicama iz trećih zemalja; naglašava da je iznimno važno promicati daljnja ulaganja u znanost o moru u trećim zemljama i uspostaviti međunarodne mreže u okviru kojih je moguća razmjena rezultata i informacija kako bi se razvilo održivije ribarstvo, bolje upravljalo oceanima i riješili zajednički problemi povezani s oceanima; |
| --- | --- |

149.

| 150. | napominje sa zabrinutošću da su mali otoci veoma osjetljivi na eroziju obalnog tla jer bi rast razine mora, hidrološki ciklus i trendovi u pogledu morskog ekosustava zbog klimatskih promjena mogli imati snažan utjecaj na njihov obalni okoliš; naglašava da postojeći veliki europski sabirni centri za podatke ne sadržavaju skupove podataka o ravnoteži mase sedimenta koji su potrebni za razumijevanje obalnih promjena i erozije na razini malih otoka; ističe, stoga, hitnu potrebu za razvojem i upotrebom vrhunskih tehnologija za prikupljanje, ocjenjivanje i praćenje parametara erozije obalnog tla, obalnih i morskih uvjeta te okolišnih parametara koji se odnose na male otoke EU-a; poziva Komisiju i države članice da pruže potporu takvim projektima; |
| --- | --- |

150.

| 151. | ističe važnost poznavanja morskog dna, morskih vrsta i staništa te prikupljanja geoloških, batimetrijskih, seizmičkih, vulkanskih, kemijskih, hidroloških, atmosferskih i meteoroloških podataka o oceanima, osobito u pogledu razvoja obnovljive energije mora te uspostave zaštićenih morskih područja; u tom pogledu potiče promatranje i znanstveno istraživanje oceana, uz poštovanje okoliša i morskih ekosustava i u cilju održivog razvoja; |
| --- | --- |

151.

| 152. | napominje da je iznimno važno zajamčiti točnost podataka u sektoru ribarstva jer je to osnovni preduvjet za dobro upravljanje oceanima; naglašava da je nužno osigurati odgovarajuća i realna financijska sredstva kako bi se zajamčilo ispunjenje tog cilja; smatra nužnim poboljšati suradnju i koordinaciju s međunarodnim partnerima na temelju primjera EMODnet-a te u skladu s priopćenjem skupine G7 iz Tsukube; |
| --- | --- |

152.

| 153. | potiče dodjeljivanje više resursa za poboljšanje znanja o moru i razumijevanja oceana, osobito u pogledu znanstvenog istraživanja mora, prikupljanja novih podataka, platformi za razmjenu znanja i podataka, te za promicanje razvoja politike i donošenja odluka koje se temelji na najboljim dostupnim znanstvenim dokazima; ponavlja važnost pristupa koji se temelji na predostrožnosti ako prikladni znanstveni dokazi nisu dostupni; |
| --- | --- |

153.

| 154. | poziva države članice i Komisiju na promicanje znanstveno utemeljenog znanja, razmjene podataka i prijenosa tehnologija u cilju doprinosa zaštiti i održivoj upotrebi oceana; poziva na nastavak provedbe i jačanje na svjetskoj razini inicijativa, suradnje i ulaganja za pomorska istraživanja i inovacije; |
| --- | --- |

154.

| 155. | naglašava da bi se upravljanje oceanima trebalo temeljiti na najboljem dostupnom znanju te stoga poziva na više istraživanja i inovacija radi upravljanja oceanima i njihovim resursima na način kojim se jamči očuvanje i obnova morskih ekosustava, uključujući održivost iskorištavanja njihovih resursa; |
| --- | --- |

155.

| 156. | ističe potrebu za nastavljanjem istraživanja opasnosti koju za oceanski okoliš predstavljaju katastrofalni izljevi nafte i kumulativni učinci sve češćih izljeva kako bi se zajamčilo da se odluke o provedbi aktivnosti odobalnog istraživanja i iskorištavanja temelje na točnim i ažuriranim znanstvenim saznanjima; |
| --- | --- |

156.

| 157. | poziva Komisiju i države članice da pojačaju istraživačke aktivnosti, potaknu multidisciplinarne pristupe i partnerstva između gospodarskih i javnih dionika kako bi se razvilo znanstveno znanje o oceanima; |
| --- | --- |

157.

| 158. | naglašava potrebu za dodjeljivanjem više sredstava znanstvenom istraživanju mora, kao što su interdisciplinarno istraživanje i trajno promatranje oceana i obale, kao i prikupljanju i razmjeni podataka i znanja, uključujući tradicionalne načine, radi povećanja našeg znanja o oceanima, boljeg razumijevanja odnosa klime te zdravlja i produktivnosti oceana, jačanja razvoja usklađenih sustava ranog upozoravanja o ekstremnim meteorološkim događajima i pojavama te promicanja donošenja odluka temeljenih na najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama, poticanja znanstvenih i tehnoloških inovacija, kao i poboljšanja doprinosa morske bioraznolikosti razvoju zemalja u razvoju, osobito malih otočnih zemalja u razvoju i najslabije razvijenih zemalja; |
| --- | --- |

158.

| 159. | poziva Europsku komisiju da na europskoj razini uspostavi, a na međunarodnoj razini promiče, istraživanja, promatranje, prikupljanje i razmjenu podataka u pogledu aktivnosti vulkanskih otoka i oceanskih vulkana i njihove veze s oceanima; naglašava vodeću ulogu koju u tom području mogu imati najudaljenije regije; |
| --- | --- |

159.

| 160. | ističe da obnovljiva energija mora i oceana ima znatan potencijal za ostvarivanje klimatskih i energetskih ciljeva i diversifikaciju izvora energije; naglašava da je potrebno dodatno istraživanje o valovima, strujama i slanosti, kao i razvoj prikladnih kriterija okolišne održivosti; |
| --- | --- |

160.

| 161. | podsjeća da je jedan od ciljeva strategije za plavi razvoj poboljšanje spoznaja u području oceanografije; poziva Komisiju i države članice da predlože partnerstva u području morskog istraživanja i znanosti s međunarodnim dionicima te da ojačaju već postojeća, kao što je na primjer BlueMed; |
| --- | --- |

161.

| 162. | pozdravlja potporu EU-a preko programa za istraživanje mora i pomorstva te za inovacije koje se financiraju okvirnim programom; zahtijeva od Komisije da zadrži tu potporu; |
| --- | --- |

162.

| 163. | poziva na dodjeljivanje dovoljno financijskih sredstava za istraživačke i inovacijske mjere povezane s morem i pomorstvom, osobito za mjere kojima su obuhvaćeni svi sektore u okviru posebne misije za istraživanje i inovacije u pogledu oceana; |
| --- | --- |

163.

| 164. | podržava nastavak provedbe odredbi iz Izjave iz Galwaya iz 2013. i potiče uspostavu sličnih oblika suradnje s trećim zemljama; |
| --- | --- |

164.

| 165. | naglašava da je promicanje dodatnih ulaganja u morsku znanost zajedno s trećim zemljama, u skladu s Izjavom iz Galwaya iz 2013., kao i ulaganja u zajedničke istraživačke projekte u zemljama u razvoju i uspostavu međunarodnih mreža s pomoću kojih se mogu razmjenjivati rezultati i informacije, iznimno važno za razvoj boljeg i održivijeg upravljanja ribolovom i morskim ekosustavima te za rješavanje zajedničkih izazova u pogledu oceana; |
| --- | --- |

165.

| 166. | ponavlja važnost suradnje s međunarodnim partnerima kako bi se ojačalo kartiranje, praćenje i istraživanje u Sredozemnom moru, Crnom moru i Atlantskom oceanu u skladu s inicijativom BLUEMED i Izjavama iz Belema i Galwaya te s globalnim ili regionalnim savezima kao što je Belmontski forum; |
| --- | --- |

166.

| 167. | pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala predložiti usklađivanje EMODneta s ostalim međunarodnim naporima u pogledu prikupljanja podataka o moru do 2018.; podsjeća u tom kontekstu na važnost predanosti Unije ciljevima održivog razvoja UN-a te osobito ciljevima održivog razvoja 14.A i 14.A.1, kao i priopćenju ministara znanosti i tehnologije iz skupine G7 iz Tsukube; potiče Komisiju i države članice da podsjete međunarodne partnere na njihove obveze u pogledu promicanja dostupne, interoperabilne i otvorene znanosti; poziva Komisiju da redovito izvješćuje Parlament o napretku prema istinski globalnim platformama za promatranje oceana; |
| --- | --- |

167.

| 168. | poziva, u skladu s pozivom na djelovanje UN-a „Naš ocean, naša budućnost”, na detaljnu procjenu stanja oceana koja se temelji na znanosti i sustavima tradicionalnog znanja; |
| --- | --- |

168.

| 169. | ističe potrebu za prijelazom na sustave promatranja oceana, pristup podacima o moru i rukovanje velikim količinama podataka koji služe svrsi u skladu s priopćenjem iz Tsukube; |
| --- | --- |

169.

| 170. | potiče dodjeljivanje više resursa za poboljšanje znanja o moru i razumijevanja oceana, osobito u pogledu znanstvenog istraživanja mora, prikupljanja novih podataka, platformi za razmjenu znanja i podataka, te za promicanje razvoja politike i donošenja odluka koje se temelji na najboljim dostupnim znanstvenim dokazima; ponavlja važnost pristupa koji se temelji na predostrožnosti u slučajevima kada prikladni znanstveni dokazi nisu dostupni; |
| --- | --- |

170.

| 171. | poziva države članice, regionalne i lokalne vlasti te privatne subjekte da se prvenstveno usredotoče na inovacijske projekte, plave tehnologije i upotrebu čistih izvora energije radi promicanja i bolje prilagodbe ekološke infrastrukture i pomorskog prometa te zaštite ekosustava i biološke raznolikosti oceana preko Europskog fonda za strateška ulaganja, programa Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe; nadalje, poziva države članice da se usredotoče na alternativna i nekonvencionalna goriva za plovila, kao što je ukapljeni prirodni plin (UPP), te na projekt plavih koridora UPP-a koji povezuju otoke da bi se uz upotrebu postojećih sredstava poticala i prilagodila infrastruktura, poput terminala za UPP, kao tehnologija za premošćivanje; potiče Komisiju da razvija partnerstva s glavnim dionicima u području oceana kao instrumente za jačanje suradnje, dosljednosti i koordinacije politika u pogledu pitanja od zajedničkog interesa u područjima koja su od ključne važnosti za upravljanje oceanima kao što su plavi rast i razmjena najboljih praksi; |
| --- | --- |

171.

| 172. | napominje da automatizacija i digitalizacija pomorskog sektora podrazumijevaju poboljšanje digitalnih vještina i kvalifikacija te naglašava da je to prilika za privlačenje mladih; poziva Komisiju da predstavi inicijative u tom području, da razvije zajedničke inicijative za priznavanje kvalifikacija i da promiče razne morske i pomorske aktivnosti; |
| --- | --- |

172.

| 173. | žali što u zajedničkoj komunikaciji o međunarodnom upravljanju oceanima uopće nije spomenut obalni i pomorski turizam, imajući na umu njegov utjecaj na obalne, otočne i najudaljenije regije te na sektor lokalnog turizma, koji uglavnom obuhvaća mala i srednja poduzeća; poziva na provedbu europske strategije za turizam u okviru Međunarodnog foruma za oceane, kojom bi se regije, ali i lokalne vlasti obalnih područja, uključile u paneuropski dijalog za razmjenu najboljih praksi u području pametnog upravljanja obalnim i pomorskim turizmom; ustraje u tome da se u strategiji Komisije o plastici i drugom pomorskom otpadu ne smiju iz vida ispustiti obalna područja jer poremećaji u morskom okolišu izuzetno negativno utječu na privlačnost za turiste, a u najudaljenijim regijama imaju neizbježan gospodarski i klimatski učinak na sve aktivnosti; |
| --- | --- |

173.

| 174. | poziva da se pojačaju napori za poticanje istraživanja i inovacija kojima se omogućuje bolje upravljanje oceanima na način kojim se osigurava očuvanje i obnavljanje morskog okoliša i, među ostalim, održivosti tih resursa, kao i znanje o oceanima u Europi i svijetu tješnjom suradnjom i razmjenom među istraživačima, dionicima, donositeljima odluka i javnosti u cilju poboljšanja obrazovanja o oceanima i mogućnostima zaposlenja u plavom gospodarstvu; poziva na detaljnu procjenu stanja oceana na temelju znanosti i tradicionalnih sustava znanja u skladu s dokumentom UN-a naslovljenim: „Naši oceani, naša budućnost: poziv na djelovanje”; |
| --- | --- |

174.

| 175. | naglašava da je važno uključiti lokalne vlasti obalnih područja i najudaljenijih regija kako bi se međunarodno upravljanje oceanima približilo građanima Europske unije; |
| --- | --- |

175.

o

o o

| 176. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

176.

---

(1)  SL C 209, 30.6.2017., str. 60.

(2)  Vidjeti usvojene tekstove, P8_TA(2017)0069, P8_TA(2017)0070, P8_TA(2017)0071 i P8_TA(2017)0072.

(3)  SL L 312, 22.11.2008., str. 3.

(4)  SL L 365, 31.12.1994., str. 10.

(5)  SL L 182, 16.7.1999., str. 1.

(6)  SL L 269, 21.10.2000., str. 34.

(7)  SL L 266, 26.9.2006., str. 1.

(8)  SL L 197, 24.7.2012., str. 38.

(9)  SL L 321, 5.12.2011., str. 1.

(10)  SL L 251, 16.9.2016., str. 77.

(11)  SL L 257, 28.8.2014., str. 135.

(12)  SL L 123, 19.5.2015., str. 55.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0035.

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0093.

(15)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0478.

(16)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 70.

(17)  SL C 75, 26.2.2016., str. 24.

(18)  „Unos plastičnog otpada s kopna u ocean”, Jenna R. Jambeck, Roland Geyer, Chris Wilcox, Theodore R. Siegler, Miriam Perryman, Anthony Andrady, Ramani Narayan, Kara Lavender Law, Science, svezak 347., izdanje 6223, 13. veljače 2015., str. 768 – 771.

(19)  Morski plastični otpad i mikroplastika, UNEP: https://wedocs.unep.org/rest/bitstreams/11700/retrieve

(20)  Europska agencija za okoliš, „Utjecaj međunarodnog pomorskog prometa na kvalitetu zraka i ubrzavanje klimatskih promjena u Europi”, 2013.

(21)  Winkel, R., Weddige, U., Johnson, D., Hoen, V. i Papaefthimiou, S. (2015.), „Opskrba električnom energijom s kopna u Europi: moguće prednosti i prednosti za okoliš”, Energy Policy, DOI: http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0301421515300240

(22)  SL C 265, 11.8.2017., str. 65.

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/34

---

P8_TA(2018)0005

Žene, jednakost spolova i klimatska pravda

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. siječnja 2018. o ženama, rodnoj ravnopravnosti i pravednoj klimatskoj politici (2017/2086(INI))

(2018/C 458/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima donesenu 10. prosinca 1948. te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove fakultativne protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima donesenu 10. prosinca 1948. te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove fakultativne protokole,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju iz 1995. i Platformu za djelovanje u okviru Četvrte svjetske konferencije o ženama, a posebno kritično područje K (Žene i okoliš), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju iz 1995. i Platformu za djelovanje u okviru Četvrte svjetske konferencije o ženama, a posebno kritično područje K (Žene i okoliš),

| — | uzimajući u obzir Demografsko istraživanje za prilagodbu klimatskim promjenama (DECA) koje je izradio Fond Ujedinjenih naroda za stanovništvo (UNFPA), u kojem se spajaju podaci o stanovništvu sa zemljopisnim značajkama klimatskih nepogoda, čime se osigurava politički instrument za smanjenje rizika od nastanka katastrofa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Demografsko istraživanje za prilagodbu klimatskim promjenama (DECA) koje je izradio Fond Ujedinjenih naroda za stanovništvo (UNFPA), u kojem se spajaju podaci o stanovništvu sa zemljopisnim značajkama klimatskih nepogoda, čime se osigurava politički instrument za smanjenje rizika od nastanka katastrofa,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o suzbijanju dezertifikacije koja je stupila na snagu u prosincu 1996., osobito članak 5. njezinih Općih odredbi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o suzbijanju dezertifikacije koja je stupila na snagu u prosincu 1996., osobito članak 5. njezinih Općih odredbi,

| — | uzimajući u obzir 18. konferenciju stranaka (COP 18) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), koja je održana u Dohi (Katar) od 26. studenoga do 8. prosinca 2012. (Odluka 23/CP.18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 18. konferenciju stranaka (COP 18) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), koja je održana u Dohi (Katar) od 26. studenoga do 8. prosinca 2012. (Odluka 23/CP.18),

| — | uzimajući u obzir 20. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 20), održanu u Limi (Peru) od 1. do 12. prosinca 2014., a posebno Program rada u području roda iz Lime (Odluka 18/CP.20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 20. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 20), održanu u Limi (Peru) od 1. do 12. prosinca 2014., a posebno Program rada u području roda iz Lime (Odluka 18/CP.20),

| — | uzimajući u obzir 21. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 21), održanu u Parizu (Francuska) od 30. studenoga do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 21. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 21), održanu u Parizu (Francuska) od 30. studenoga do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 8. Pariškog sporazuma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. Pariškog sporazuma,

| — | uzimajući u obzir 22. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 22), održanu u Marakešu (Maroko) od 7. do 18. studenoga 2016. te njezinu odluku o rodu i klimatskim promjenama kojom se proširuje Program rada u području roda iz Lime iz 2014. (Odluka 21/CP.22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 22. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP 22), održanu u Marakešu (Maroko) od 7. do 18. studenoga 2016. te njezinu odluku o rodu i klimatskim promjenama kojom se proširuje Program rada u području roda iz Lime iz 2014. (Odluka 21/CP.22),

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., koji je donesen u rujnu 2015. i stupio na snagu 1. siječnja 2016., a posebno ciljeve održivog razvoja 1., 4., 5. i 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., koji je donesen u rujnu 2015. i stupio na snagu 1. siječnja 2016., a posebno ciljeve održivog razvoja 1., 4., 5. i 13.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju br. 35/20 Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava od 22. lipnja 2017. o ljudskim pravima i klimatskim promjenama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju br. 35/20 Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava od 22. lipnja 2017. o ljudskim pravima i klimatskim promjenama,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavke 2. i 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavke 2. i 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. lipnja 2012. o rodnoj ravnopravnosti i okolišu: unaprjeđenje donošenja odluka, kvalifikacija i konkurentnosti u području politike ublažavanja klimatskih promjena u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. lipnja 2012. o rodnoj ravnopravnosti i okolišu: unaprjeđenje donošenja odluka, kvalifikacija i konkurentnosti u području politike ublažavanja klimatskih promjena u EU-u,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za ravnopravnost spolova za razdoblje 2016. – 2020., koji je Vijeće donijelo 26. listopada 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za ravnopravnost spolova za razdoblje 2016. – 2020., koji je Vijeće donijelo 26. listopada 2015.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2014. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2014. – COP 20 u Limi u Peruu (1.–12. prosinca 2014.) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2014. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2014. – COP 20 u Limi u Peruu (1.–12. prosinca 2014.) (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. listopada 2015.„Put prema novom međunarodnom sporazumu o klimi u Parizu” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. listopada 2015.„Put prema novom međunarodnom sporazumu o klimi u Parizu” (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. travnja 2012. o ženama i klimatskim promjenama (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. travnja 2012. o ženama i klimatskim promjenama (3),

| — | uzimajući u obzir „Stajalište o novom sporazumu o klimi iz 2015.” koje je 1. lipnja 2015. objavila organizacija Women and Gender Constituency (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Stajalište o novom sporazumu o klimi iz 2015.” koje je 1. lipnja 2015. objavila organizacija Women and Gender Constituency (4),

| — | uzimajući u obzir izvješće koje je 26. siječnja 2017.objavio Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) pod nazivom „Rodni aspekti u području okoliša i klimatskih promjena” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće koje je 26. siječnja 2017.objavio Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) pod nazivom „Rodni aspekti u području okoliša i klimatskih promjena” (5),

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Ženeve o ljudskim pravima u klimatskim aktivnostima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Ženeve o ljudskim pravima u klimatskim aktivnostima,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova te mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za razvoj (A8-0403/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova te mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za razvoj (A8-0403/2017),

| A. | budući da do klimatskih promjena dolazi na svjetskoj razini, ali da one imaju veći razarajući utjecaj na države i zajednice koje su najmanje odgovorne za globalno zagrijavanje; budući da je njihov utjecaj veći na stanovništvo koje se za osiguravanje sredstava za život najviše oslanja na prirodne izvore i/ili koje ima najmanji kapacitet za odgovor na elementarne nepogode kao što su suše, odroni tla, poplave i uragani; budući da će oni s manje financijskih sredstava za prilagodbu biti najviše pogođeni i najviše trpjeti učinke klimatskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da do klimatskih promjena dolazi na svjetskoj razini, ali da one imaju veći razarajući utjecaj na države i zajednice koje su najmanje odgovorne za globalno zagrijavanje; budući da je njihov utjecaj veći na stanovništvo koje se za osiguravanje sredstava za život najviše oslanja na prirodne izvore i/ili koje ima najmanji kapacitet za odgovor na elementarne nepogode kao što su suše, odroni tla, poplave i uragani; budući da će oni s manje financijskih sredstava za prilagodbu biti najviše pogođeni i najviše trpjeti učinke klimatskih promjena;

| B. | budući da muškarci i žene različito doživljavaju utjecaj klimatskih promjena; budući da su žene ugroženije te suočene s većim rizicima i opterećenjem iz različitih razloga, od nejednakog pristupa resursima, obrazovanju, mogućnostima zapošljavanja i pravima na zemljište do društvenih i kulturnih normi te njihovih različitih intersekcijskih iskustava; |
| --- | --- |

B.

budući da muškarci i žene različito doživljavaju utjecaj klimatskih promjena; budući da su žene ugroženije te suočene s većim rizicima i opterećenjem iz različitih razloga, od nejednakog pristupa resursima, obrazovanju, mogućnostima zapošljavanja i pravima na zemljište do društvenih i kulturnih normi te njihovih različitih intersekcijskih iskustava;

| C. | budući da su žene posebno ugrožene zbog klimatskih promjena koje na njih djeluju neproporcionalno zbog njihovih društvenih uloga, kao što su osiguranje vode, hrane i loživih materijala za obitelj te skrb za druge; budući da su žene odgovorne za više od 70 % poslova vezanih uz vodu i upravljanje vodom diljem svijeta; budući da u regijama najviše pogođenima klimatskim promjenama 70 % svih žena radi u poljoprivrednom sektoru, a ipak rijetko sudjeluju u izradi klimatskih politika; |
| --- | --- |

C.

budući da su žene posebno ugrožene zbog klimatskih promjena koje na njih djeluju neproporcionalno zbog njihovih društvenih uloga, kao što su osiguranje vode, hrane i loživih materijala za obitelj te skrb za druge; budući da su žene odgovorne za više od 70 % poslova vezanih uz vodu i upravljanje vodom diljem svijeta; budući da u regijama najviše pogođenima klimatskim promjenama 70 % svih žena radi u poljoprivrednom sektoru, a ipak rijetko sudjeluju u izradi klimatskih politika;

| D. | budući da je prema procjenama UN-a 781 milijun osoba u dobi od 15 godina ili više i dalje nepismeno, a gotovo dvije trećine njih su žene (6), dok je pristup informacijama i obrazovanju putem odgovarajućih komunikacijskih kanala ključan da bi se zajamčila autonomnost žena, osobito tijekom prirodnih katastrofa; |
| --- | --- |

D.

budući da je prema procjenama UN-a 781 milijun osoba u dobi od 15 godina ili više i dalje nepismeno, a gotovo dvije trećine njih su žene (6), dok je pristup informacijama i obrazovanju putem odgovarajućih komunikacijskih kanala ključan da bi se zajamčila autonomnost žena, osobito tijekom prirodnih katastrofa;

| E. | budući da u poljoprivrednom sektoru u Africi žene proizvode više od 90 % osnovnih prehrambenih namirnica, dok istodobno posjeduju samo oko 1 % obradivog zemljišta; |
| --- | --- |

E.

budući da u poljoprivrednom sektoru u Africi žene proizvode više od 90 % osnovnih prehrambenih namirnica, dok istodobno posjeduju samo oko 1 % obradivog zemljišta;

| F. | budući da katastrofe imaju veliki utjecaj na obrazovanje, zdravlje, strukturno siromaštvo i raseljavanje stanovništva; |
| --- | --- |

F.

budući da katastrofe imaju veliki utjecaj na obrazovanje, zdravlje, strukturno siromaštvo i raseljavanje stanovništva;

| G. | budući da UN procjenjuje da žene čine 70 % od 1,3 milijarde ljudi diljem svijeta koji žive u siromaštvu; budući da siromašno stanovništvo češće živi u rubnim područjima izloženima poplavama, porastu razine mora i olujama; budući da je tijekom prirodnih nepogoda vjerojatnost smrtnosti 14 puta veća za žene i djecu nego za muškarce; |
| --- | --- |

G.

budući da UN procjenjuje da žene čine 70 % od 1,3 milijarde ljudi diljem svijeta koji žive u siromaštvu; budući da siromašno stanovništvo češće živi u rubnim područjima izloženima poplavama, porastu razine mora i olujama; budući da je tijekom prirodnih nepogoda vjerojatnost smrtnosti 14 puta veća za žene i djecu nego za muškarce;

| H. | budući da se utjecajima klimatskih promjena pogoršava rodna nejednakost povezana s diskriminacijom, prijetnjama zdravlju, gubitkom sredstava za život, raseljavanjem, migracijom, siromaštvom, trgovanjem ljudima, nasiljem, seksualnim iskorištavanjem, nesigurnošću opskrbe hranom te pristupom infrastrukturi i temeljnim uslugama; budući da postoji potreba za rodno osviještenim pristupom kojim bi se analiza klimatskih utjecaja povezala s kritičkim razmišljanjem o obrascima potrošnje i njihovu učinku na klimatske promjene; |
| --- | --- |

H.

budući da se utjecajima klimatskih promjena pogoršava rodna nejednakost povezana s diskriminacijom, prijetnjama zdravlju, gubitkom sredstava za život, raseljavanjem, migracijom, siromaštvom, trgovanjem ljudima, nasiljem, seksualnim iskorištavanjem, nesigurnošću opskrbe hranom te pristupom infrastrukturi i temeljnim uslugama; budući da postoji potreba za rodno osviještenim pristupom kojim bi se analiza klimatskih utjecaja povezala s kritičkim razmišljanjem o obrascima potrošnje i njihovu učinku na klimatske promjene;

| I. | budući da se nejednakim sudjelovanjem žena u postupcima donošenja odluka i na tržištu rada povećavaju nejednakosti te ženama često onemogućava potpuno sudjelovanje u donošenju politika u području klime, njihovom planiranju i provedbi te doprinošenje tom procesu; budući da žene nisu samo žrtve, nego i nosioci promjena pri izradi strategija ublažavanja i prilagodbe u svojim zajednicama i na pozicijama na kojima se donose odluke te im se stoga takvo djelovanje mora omogućiti; |
| --- | --- |

I.

budući da se nejednakim sudjelovanjem žena u postupcima donošenja odluka i na tržištu rada povećavaju nejednakosti te ženama često onemogućava potpuno sudjelovanje u donošenju politika u području klime, njihovom planiranju i provedbi te doprinošenje tom procesu; budući da žene nisu samo žrtve, nego i nosioci promjena pri izradi strategija ublažavanja i prilagodbe u svojim zajednicama i na pozicijama na kojima se donose odluke te im se stoga takvo djelovanje mora omogućiti;

| J. | budući da se Pekinškom platformom za djelovanje iz 1995. (BPfA) jasno utvrdila veza između roda, okoliša i održivog razvoja te se potvrdilo da žene imaju stratešku ulogu u razvoju održivih i ekološki prihvatljivih obrazaca potrošnje i proizvodnje, uključujući potrebu da žene ravnopravno sudjeluju u donošenju odluka o okolišu na svim razinama; |
| --- | --- |

J.

budući da se Pekinškom platformom za djelovanje iz 1995. (BPfA) jasno utvrdila veza između roda, okoliša i održivog razvoja te se potvrdilo da žene imaju stratešku ulogu u razvoju održivih i ekološki prihvatljivih obrazaca potrošnje i proizvodnje, uključujući potrebu da žene ravnopravno sudjeluju u donošenju odluka o okolišu na svim razinama;

| K. | budući da je u članku 5. Općih odredbi Konvencije o suzbijanju dezertifikacije prepoznata uloga žena u ruralnim zajednicama i regijama koje su u najvećoj mjeri pogođene dezertifikacijom i sušom te se potiče jednako sudjelovanje muškaraca i žena u borbi protiv dezertifikacije i posljedica suše; |
| --- | --- |

K.

budući da je u članku 5. Općih odredbi Konvencije o suzbijanju dezertifikacije prepoznata uloga žena u ruralnim zajednicama i regijama koje su u najvećoj mjeri pogođene dezertifikacijom i sušom te se potiče jednako sudjelovanje muškaraca i žena u borbi protiv dezertifikacije i posljedica suše;

| L. | budući da ostvarenje ravnoteže spolova i konstruktivnog sudjelovanja žena u bilo kojem procesu u konačnici ovisi o ispravljanju strukturalnih temelja rodno uvjetovane nejednakosti; |
| --- | --- |

L.

budući da ostvarenje ravnoteže spolova i konstruktivnog sudjelovanja žena u bilo kojem procesu u konačnici ovisi o ispravljanju strukturalnih temelja rodno uvjetovane nejednakosti;

| M. | budući da su stranke UNFCCC-a na 18. konferenciji (COP 18) odlučile (Odluka 23/CP.18) usvojiti cilj ravnoteže spolova u tijelima uspostavljenim u skladu s Konvencijom i Kyotskim protokolom kako bi se povećalo sudjelovanje žena, zajamčila učinkovitija politika za klimatske promjene kojom se u jednakoj mjeri odgovara na potrebe žena i muškaraca te kako bi se pratio napredak u postizanju cilja ravnoteže spolova u promicanju rodno osviještene klimatske politike; |
| --- | --- |

M.

budući da su stranke UNFCCC-a na 18. konferenciji (COP 18) odlučile (Odluka 23/CP.18) usvojiti cilj ravnoteže spolova u tijelima uspostavljenim u skladu s Konvencijom i Kyotskim protokolom kako bi se povećalo sudjelovanje žena, zajamčila učinkovitija politika za klimatske promjene kojom se u jednakoj mjeri odgovara na potrebe žena i muškaraca te kako bi se pratio napredak u postizanju cilja ravnoteže spolova u promicanju rodno osviještene klimatske politike;

| N. | budući da su žene još uvijek nedovoljno zastupljene u tijelima nadležnim za odlučivanje o klimatskim promjenama na nacionalnoj razini u državama članicama EU-a, ali ne i u odgovarajućim glavnim upravama Komisije, kao što su GU za klimatsku politiku i GU za energetiku, u kojima 40 % funkcija u svakom od njih obnašaju žene; |
| --- | --- |

N.

budući da su žene još uvijek nedovoljno zastupljene u tijelima nadležnim za odlučivanje o klimatskim promjenama na nacionalnoj razini u državama članicama EU-a, ali ne i u odgovarajućim glavnim upravama Komisije, kao što su GU za klimatsku politiku i GU za energetiku, u kojima 40 % funkcija u svakom od njih obnašaju žene;

| O. | budući da se Programom rada u području roda, koji je donesen na 20. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP 20) u Limi (Odluka 18/CP.20), stranke poziva da poboljšaju ravnotežu spolova u svom zastupanju i promiču rodnu osjetljivost u izradi i provedbi klimatske politike; budući da se stranke potiče da podupiru osposobljavanje i podizanje svijesti muških i ženskih delegata o pitanjima povezanima s ravnotežom spolova i klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

O.

budući da se Programom rada u području roda, koji je donesen na 20. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP 20) u Limi (Odluka 18/CP.20), stranke poziva da poboljšaju ravnotežu spolova u svom zastupanju i promiču rodnu osjetljivost u izradi i provedbi klimatske politike; budući da se stranke potiče da podupiru osposobljavanje i podizanje svijesti muških i ženskih delegata o pitanjima povezanima s ravnotežom spolova i klimatskim promjenama;

| P. | budući da se Pariškim sporazumom (COP 21) utvrđuje da stranke trebaju uvažavati svoje obveze, među ostalim u pogledu ljudskih prava i rodne ravnopravnosti, pri poduzimanju mjera za suzbijanje klimatskih promjena u okviru provedbe Sporazuma; |
| --- | --- |

P.

budući da se Pariškim sporazumom (COP 21) utvrđuje da stranke trebaju uvažavati svoje obveze, među ostalim u pogledu ljudskih prava i rodne ravnopravnosti, pri poduzimanju mjera za suzbijanje klimatskih promjena u okviru provedbe Sporazuma;

| Q. | budući da će mehanizmi za financiranje mjera prilagodbe i ublažavanja radi ublažavanja gubitka i štete ili raseljavanja uzrokovanog klimom biti učinkovitiji ako obuhvate potpuno sudjelovanje žena u procesima izrade, donošenja i provedbe odluka, uključujući sudjelovanje lokalnih žena; budući da se uvažavanjem znanja žena, uključujući njihovo poznavanje lokalnih i autohtonih sredina, može ostvariti napredak u upravljanju nepogodama, povećati biološka raznolikost, poboljšati upravljanje vodama, povećati sigurnost opskrbe hranom, spriječiti dezertifikacija, zaštititi šume, osigurati brz prelazak na tehnologije koje koriste energiju iz obnovljivih izvora i pružiti podrška javnom zdravstvu; |
| --- | --- |

Q.

budući da će mehanizmi za financiranje mjera prilagodbe i ublažavanja radi ublažavanja gubitka i štete ili raseljavanja uzrokovanog klimom biti učinkovitiji ako obuhvate potpuno sudjelovanje žena u procesima izrade, donošenja i provedbe odluka, uključujući sudjelovanje lokalnih žena; budući da se uvažavanjem znanja žena, uključujući njihovo poznavanje lokalnih i autohtonih sredina, može ostvariti napredak u upravljanju nepogodama, povećati biološka raznolikost, poboljšati upravljanje vodama, povećati sigurnost opskrbe hranom, spriječiti dezertifikacija, zaštititi šume, osigurati brz prelazak na tehnologije koje koriste energiju iz obnovljivih izvora i pružiti podrška javnom zdravstvu;

| R. | budući da su stranke Pariškog sporazuma priznale da su klimatske promjene razlog zabrinutosti cijelog čovječanstva; budući da bi stranke pri poduzimanju mjera u borbi protiv klimatskih promjena trebale poštovati, promicati i uzimati u obzir svoje obveze u pogledu ljudskih prava, prava na zdravlje, prava autohtonih naroda, lokalnih zajednica, migranata, djece, osoba s invaliditetom i ugroženih društvenih skupina, pravo na razvoj te rodnu ravnopravnost, osnaživanje žena i međugeneracijsku pravičnost; |
| --- | --- |

R.

budući da su stranke Pariškog sporazuma priznale da su klimatske promjene razlog zabrinutosti cijelog čovječanstva; budući da bi stranke pri poduzimanju mjera u borbi protiv klimatskih promjena trebale poštovati, promicati i uzimati u obzir svoje obveze u pogledu ljudskih prava, prava na zdravlje, prava autohtonih naroda, lokalnih zajednica, migranata, djece, osoba s invaliditetom i ugroženih društvenih skupina, pravo na razvoj te rodnu ravnopravnost, osnaživanje žena i međugeneracijsku pravičnost;

| S. | budući da se klimatskom pravdom povezuju ljudska prava i razvoj, štite prava najugroženijih skupina te jamči pravedna podjela opterećenja i koristi koje donose klimatske promjene i njihovih posljedica; |
| --- | --- |

S.

budući da se klimatskom pravdom povezuju ljudska prava i razvoj, štite prava najugroženijih skupina te jamči pravedna podjela opterećenja i koristi koje donose klimatske promjene i njihovih posljedica;

| T. | budući da se u ciljevima održivog razvoja UN-a potvrđuje veza između postizanja rodne ravnopravnosti i ostvarivanja svih ciljeva održivog razvoja, uključujući cilj 13. o klimatskim promjenama, te da se osigurava mogućnost borbe protiv glavnih uzroka slabijeg socioekonomskog položaja žena, čime se jača njihova otpornost na klimatske promjene; |
| --- | --- |

T.

budući da se u ciljevima održivog razvoja UN-a potvrđuje veza između postizanja rodne ravnopravnosti i ostvarivanja svih ciljeva održivog razvoja, uključujući cilj 13. o klimatskim promjenama, te da se osigurava mogućnost borbe protiv glavnih uzroka slabijeg socioekonomskog položaja žena, čime se jača njihova otpornost na klimatske promjene;

| U. | budući da bi do 2030. utjecaj klimatskih promjena u regijama kao što su supsaharska Afrika i južna Azija mogao uzrokovati ekstremno siromaštvo više od 100 milijuna ljudi, čime bi se potpirilo sukobe i povećalo raseljavanje; budući da bi prema Konvenciji o suzbijanju dezertifikacije 135 milijuna ljudi moglo do 2045. biti raseljeno zbog dezertifikacije; budući da Međunarodna organizacija UN-a za migracije u svojoj procjeni dokaza navodi da se do 2050. broj osoba raseljenih zbog klimatskih promjena mogao varirati između 25 milijuna do milijarde osoba, s tim da se najčešće spominje procijenjena brojka od 200 milijuna ljudi; |
| --- | --- |

U.

budući da bi do 2030. utjecaj klimatskih promjena u regijama kao što su supsaharska Afrika i južna Azija mogao uzrokovati ekstremno siromaštvo više od 100 milijuna ljudi, čime bi se potpirilo sukobe i povećalo raseljavanje; budući da bi prema Konvenciji o suzbijanju dezertifikacije 135 milijuna ljudi moglo do 2045. biti raseljeno zbog dezertifikacije; budući da Međunarodna organizacija UN-a za migracije u svojoj procjeni dokaza navodi da se do 2050. broj osoba raseljenih zbog klimatskih promjena mogao varirati između 25 milijuna do milijarde osoba, s tim da se najčešće spominje procijenjena brojka od 200 milijuna ljudi;

| V. | budući da su rodna ravnopravnost, socijalna pravda i pravo na razvoj svojstveni pojmu klimatske pravde; budući da su žene konkretno najozbiljnije ugrožene raseljavanjem zbog klimatskih promjena premda teret klimatskih promjena snosi društvo kao cjelina; |
| --- | --- |

V.

budući da su rodna ravnopravnost, socijalna pravda i pravo na razvoj svojstveni pojmu klimatske pravde; budući da su žene konkretno najozbiljnije ugrožene raseljavanjem zbog klimatskih promjena premda teret klimatskih promjena snosi društvo kao cjelina;

| W. | budući da klimatske promjene povećavaju intenzitet i učestalost elementarnih nepogoda koje mogu dovesti do gubitka imovine, gubitka gospodarskih djelatnosti kojima se ostvaruje prihod, gubitka pristupa ključnim zdravstvenim uslugama i povećane opasnosti od rodno uvjetovanog nasilja; budući da se prevladavajućim nejednakostima često smanjuje sposobnost žena da se nose s posljedicama elementarnih nepogoda; budući da je zbog klimatskih promjena izglednije pogoršanje takvih nejednakosti, što vodi do daljnje ugroženosti i raseljavanja; |
| --- | --- |

W.

budući da klimatske promjene povećavaju intenzitet i učestalost elementarnih nepogoda koje mogu dovesti do gubitka imovine, gubitka gospodarskih djelatnosti kojima se ostvaruje prihod, gubitka pristupa ključnim zdravstvenim uslugama i povećane opasnosti od rodno uvjetovanog nasilja; budući da se prevladavajućim nejednakostima često smanjuje sposobnost žena da se nose s posljedicama elementarnih nepogoda; budući da je zbog klimatskih promjena izglednije pogoršanje takvih nejednakosti, što vodi do daljnje ugroženosti i raseljavanja;

| X. | budući da se mnogi utjecaji još uvijek mogu spriječiti provedbom brzog, uključivog i rodno osviještenog razvojnog plana usmjerenog na ublažavanje promjena klimatskih uvjeta i prilagodbu na njih; |
| --- | --- |

X.

budući da se mnogi utjecaji još uvijek mogu spriječiti provedbom brzog, uključivog i rodno osviještenog razvojnog plana usmjerenog na ublažavanje promjena klimatskih uvjeta i prilagodbu na njih;

| Y. | budući da se predviđa da će zbog utjecaja klimatskih promjena doći do većeg raseljavanja ljudi koje se ne uklapa u parametre trenutnih međunarodnih okvira; budući da će odgovor na raseljavanje uzrokovano klimom biti iznimno važan izazov koji zahtijeva složenu i sveobuhvatnu globalnu strategiju utemeljenu na poštovanju ljudskih prava; |
| --- | --- |

Y.

budući da se predviđa da će zbog utjecaja klimatskih promjena doći do većeg raseljavanja ljudi koje se ne uklapa u parametre trenutnih međunarodnih okvira; budući da će odgovor na raseljavanje uzrokovano klimom biti iznimno važan izazov koji zahtijeva složenu i sveobuhvatnu globalnu strategiju utemeljenu na poštovanju ljudskih prava;

| Z. | budući da je činjenica da je Vijeće UN-a za ljudska prava 2017. usvojilo dokument „Ključne poruke o ljudskim pravima i klimatskim promjenama” važan iskorak u bavljenju štetnim utjecajima na potpuno i učinkovito uživanje ljudskih prava; budući da Program održivog razvoja do 2030. i Pariški sporazum svjetskim vođama nude međusektorski normativni temelj za razvoj okvira kojim se može učinkovito odgovoriti na raseljavanje zbog klime oslanjajući se na postojeće instrumente UN-a; |
| --- | --- |

Z.

budući da je činjenica da je Vijeće UN-a za ljudska prava 2017. usvojilo dokument „Ključne poruke o ljudskim pravima i klimatskim promjenama” važan iskorak u bavljenju štetnim utjecajima na potpuno i učinkovito uživanje ljudskih prava; budući da Program održivog razvoja do 2030. i Pariški sporazum svjetskim vođama nude međusektorski normativni temelj za razvoj okvira kojim se može učinkovito odgovoriti na raseljavanje zbog klime oslanjajući se na postojeće instrumente UN-a;

| AA. | budući da EU ima jasan zakonodavni okvir kojim se zahtijeva poštovanje i promicanje rodne ravnopravnosti te ljudskih prava u unutarnjim i vanjskim politikama EU-a; budući da klimatska politika EU-a može znatno utjecati na zaštitu ljudskih prava i promicanje rodno osjetljivih klimatskih politika na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

AA.

budući da EU ima jasan zakonodavni okvir kojim se zahtijeva poštovanje i promicanje rodne ravnopravnosti te ljudskih prava u unutarnjim i vanjskim politikama EU-a; budući da klimatska politika EU-a može znatno utjecati na zaštitu ljudskih prava i promicanje rodno osjetljivih klimatskih politika na svjetskoj razini;

| AB. | budući da u EU može, u skladu s ovlastima koje su mu dodijeljene Ugovorima, učinkovito poboljšati pravno i političko okruženje radi potpore klimatskoj pravdi i aktivno sudjelovati u razvoju međunarodnog okvira za zaštitu ljudskih prava osoba koje su raseljene zbog klimatskih uvjeta; konstatira da su se EU i države članice obvezale na uključivanje rodne perspektive u budući globalni pakt o sigurnoj, propisnoj i zakonitoj migraciji; |
| --- | --- |

AB.

budući da u EU može, u skladu s ovlastima koje su mu dodijeljene Ugovorima, učinkovito poboljšati pravno i političko okruženje radi potpore klimatskoj pravdi i aktivno sudjelovati u razvoju međunarodnog okvira za zaštitu ljudskih prava osoba koje su raseljene zbog klimatskih uvjeta; konstatira da su se EU i države članice obvezale na uključivanje rodne perspektive u budući globalni pakt o sigurnoj, propisnoj i zakonitoj migraciji;

| AC. | budući da Konvencija o statusu izbjeglica iz 1951. ne sadrži kategoriju „klimatskih izbjeglica”; |
| --- | --- |

AC.

budući da Konvencija o statusu izbjeglica iz 1951. ne sadrži kategoriju „klimatskih izbjeglica”;

| 1. | uviđa da je rodna ravnopravnost preduvjet održivog razvoja i učinkovitog upravljanja klimatskim izazovima; ističe da žene nisu samo žrtve, već i snažne nositeljice promjena, koje uz potpuno sudjelovanje mogu oblikovati i provesti učinkovite klimatske strategije i/ili rješenja povezana s prilagodbom i ublažavanjem te ojačati otpornost na klimatske promjene jer imaju različita područja iskustva i praktično međusektorsko znanje, od poljoprivrede, šumarstva i ribarstva do energetske infrastrukture i održivih gradova; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da sudjelovanje žena na tržištu rada u ruralnim područjima uključuje širok spektar radnih mjesta koja nadilaze tradicionalnu poljoprivredu i u vezi s tim naglašava da žene u ruralnim područjima mogu biti nositeljice promjene u prelasku na održivu i ekološku poljoprivredu te da mogu imati važnu ulogu u stvaranju zelenih poslova; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da uvede programe zahvaljujući kojima prijenos suvremenih tehnologija te znanja i vještina može pomoći zajednicama i regijama u razvoju da se prilagode klimatskim promjenama, uz sudjelovanje žena koje predstavljaju do 70 % poljoprivredne radne snage u zemljama s učestalim nepogodama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uvjeren je da je osnaživanje žena u ruralnim područjima u pogledu pristupa zemljištu, kreditima i održivim metodama uzgoja ključno za jačanje otpornosti na klimatske promjene, uključujući zaštitu ekosustava, vodnih resursa i plodnosti tla; poziva Komisiju i države članice da u svojim razvojnim politikama štite te aspekte, među ostalim planovima javnog ulaganja i odobravanjem odgovornih privatnih ulaganja uz korištenje okvira poput Vodećih načela o poslovanju i ljudskim pravima iz Globalnog sporazuma UN-a i Akcijskog plana UNCTAD-a za ulaganje u ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uviđa da žene i djevojčice najbolje poznaju vlastite okolnosti i potrebe te da se stoga s njima treba savjetovati u vezi sa svim pitanjima koja se na odnose na njih; shvaća da se prema EIGE-u žene statistički više brinu za klimatske promjene; prepoznaje da su žene kao nositeljice novih ideja, čelnice, organizatorice, odgajateljice i njegovateljice stoljećima pronalazile načine da se brinu za svoje obitelji i zadovolje njihove potrebe u teškim situacijama te da imaju veliki potencijal da i u budućnosti budu inovativne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da vodi računa o socijalnim i okolišnim učincima svoje trgovinske politike i vanjske razvojne politike, uključujući učinak svojih mjera na žene; također poziva Komisiju da ustraje na obvezujućem statusu društvenih i okolišnih normi sadržanih u poglavljima o održivom razvoju trgovinskih sporazuma o kojima pregovara; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prepoznaje da su razvojne politike u područjima zdravstva, obrazovanja i osnaživanja, uz politiku zašite okoliša, temelj održivog razvoja i, u konačnici, rješavanja klimatskih promjena; prepoznaje da će način na koji su te politike uključene u rješavanje rastućih trendova, primjerice urbanizacije, imati velik učinak na klimatske promjene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da se u cilju održivog razvoja br. 13 („poduzeti hitne mjere za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka”) spominje sudjelovanje žena u klimatskim mjerama u okviru cilja (13.b) koji glasi: „promicanje mehanizama za jačanje sposobnosti učinkovitog planiranja i upravljanja u svezi s klimatskim promjenama u najnerazvijenijim zemljama, što podrazumijeva i fokusiranje na žene i mlade te lokalne i marginalizirane zajednice”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali zbog toga što su svi doprinosi stranaka UNFCCC-a radu na rodnim pitanjima dobrovoljni; poziva Komisiju da zajedno s državama članicama ponovo istakne potporu za razvoj, donošenje i financiranje akcijskog plana UNFCCC-a za ravnopravnost spolova (GAP), koji treba nadopuniti sveobuhvatnim višegodišnjim programom rada koji obuhvaća financiranje, prioritetna područja djelovanja, rokove, ključne pokazatelje postignuća, određivanje odgovornih dionika te mehanizme praćenja i preispitivanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju i države članice da posluže kao primjer i donesu ciljeve i rokove za ostvarenje cilja ravnoteže spolova u delegacijama pri UNFCCC-u; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe potrebu za poduzimanjem posebnih privremenih mjera radi poticanja ostvarivanja cilja ravnoteže spolova u formalnim i neformalnim tijelima uspostavljenima u skladu s Okvirnom konvencijom Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) i Kyotskim protokolom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju i države članice da u skladu s obvezama EU-a u pogledu rodne ravnopravnosti i ljudskih prava osiguraju da daljnji nacionalno utvrđeni doprinosi EU-a uključuju dosljedno izvješćivanje o dimenzijama rodne ravnopravnosti i ljudskih prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice da poštuju Odluku 21/CP.22 o rodu i klimatskim promjenama, kojom se „stranke pozivaju na određivanje kontaktne točke na nacionalnoj razini za pitanja roda u okviru pregovora o klimatskim promjenama, njihovoj provedbi i praćenju”, te da pruže podršku kontaktnim točkama za pitanja roda u trećim i partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prepoznaje da žene koje ne obavljaju samo većinu neplaćenih poslova u kućanstvu i skrbe o obitelji, već ujedno donose većinu svakodnevnih potrošačkih odluka te stoga mogu, ako im se daju točne informacije i mogućnost izbora, svojim odlukama utjecati na održivost; konstatira da su, na primjer, istraživanja pokazala da odabirom lokalnih prehrambenih namirnica potrošači mogu smanjiti emisije stakleničkih plinova do 5 %; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na svoju rezoluciju od 16. studenoga 2011. o konferenciji o klimatskim promjenama u Durbanu (COP 17) (7) i obvezu preuzetu tom rezolucijom da „teži zastupljenosti žena s najmanje 40 % u svim relevantnim tijelima” za financiranje borbe protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju i države članice da zauzmu rodno osviješten pristup temeljen na ljudskim pravima u radu Varšavske radne skupine za borbu protiv raseljavanja, koja je u okviru 22. konferencije stranaka (COP 22) UNFCCC-a zadužena za izradu preporuka za integrirane pristupe u cilju sprječavanja, smanjivanja i rješavanja pitanja raseljavanja povezanog sa štetnim utjecajima klimatskih promjena i koja potvrđuje da žene i djevojčice pripadaju najugroženijim skupinama raseljenima zbog klimatskih promjena i da su stoga posebno izložene riziku trgovanja ljudima i rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da klimatske promjene uključi u sve razvojne programe na svim razinama; nadalje, traži veću uključenost žena iz ruralnih i autohtonih zajednica u postupke odlučivanja, planiranje, provedbu i oblikovanje politika i razvojnih programa koji se odnose na klimatske promjene; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da zajedno s državama članicama osigura rodno osjetljiv pristup u okviru svojeg rada na platformi o raseljavanju u slučaju katastrofe (inicijativa Nansen) i u svom „Planu za zaštitu osoba koje su raseljene u drugu državu u kontekstu katastrofe i klimatskih promjena”; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i države članice da izrade pokazatelje i prikupljaju podatke razvrstane po spolu pri planiranju, provedbi, praćenju i ocjeni politika, programa i projekata u području klimatskih promjena primjenom alata poput rodne analize, procjena utjecaja na spolove, rodne ravnopravnosti pri izradi proračuna te indeksa za rodna pitanja i okoliš (EGI), među ostalim i putem ojačanog Europskog instituta za ravnopravnost spolova; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju i države članice da daju doprinos globalnom paktu za sigurne, propisne i zakonite migracije u cilju zaštite klimatske pravde tako da se klimatske promjene prepoznaju kao uzrok migracije, da se daje doprinos temeljen na ljudskim pravima i rodna ravnopravnost uključi u cijeli pakt, u skladu s potrebama osoba raseljenih zbog klimatskih promjena; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na temeljnu obvezu br. 4, kao jednu od obveza EU-u preuzetih na Svjetskom sastanku na vrhu o humanitarnoj pomoći, da se osigura rodna osviještenost pri izradi humanitarnih programa; poziva Komisiju da osigura uključivanje te obveze u provedbu Programa ECHO-a za pripravnost u slučaju katastrofe i provedbu Akcijskog plana za otpornost u zemljama sklonim krizama (2013. – 2020.) i u pokazatelj otpornosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | strogo osuđuje uporabu seksualnog nasilja nad raseljenim ženama i ženama migranticama; smatra da osobitu pozornost treba posvetiti ženama i djevojčicama migranticama koje su bile izložene nasilju tijekom putovanja, osiguravajući im pristup službama za psihološku i medicinsku pomoć; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i države članice da relevantne programe usmjere na područja pogođena nesrećama, da pojačaju svoje napore za pružanje pomoći tim regijama i da rade na rješavanju problema koje su ondje prouzročile nesreće, a da istodobno posebnu pozornost posvete položaju žena i djece koji su najviše pogođeni posljedicama nesreća; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva sve dionike da potiču osnaživanje žena i njihovu osviještenost poboljšanjem njihova znanja o zaštiti prije, tijekom i nakon nesreća povezanih s klimatskim promjenama, uz njihovo aktivno uključivanje u predviđanje nesreća, sustave ranog upozoravanja i sprečavanje rizika jer je to važan dio njihove uloge u jačanju otpornosti za slučaj prirodne nepogode; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju i države članice da u suradnji s organizacijama civilnog društva na terenu podupru, jačaju i provode mehanizme praćenja u centrima za prihvat raseljenih osoba i migranata, u kojima ne vladaju uvijek potrebni minimalni uvjeti za sprečavanje nasilja seksualne naravi, i to kako bi se zaustavila svaka vrsta uznemiravanja žena i djevojčica; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da surađuje s organizacijama civilnog društva i organizacijama za zaštitu ljudskih prava kako bi se osiguralo poštovanje ljudskih prava izbjeglica i raseljenih osoba u prihvatnim centrima, posebno kada je riječ o ranjivim ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prepoznaje mogućnosti objedinjavanja ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe tim promjenama s ciljevima gospodarskog osnaživanja žena, osobito u zemljama u razvoju; poziva Komisiju i države članice da u odgovarajućim projektima i mehanizmima, primjerice u programu UN-a za smanjenje emisija povezanih s krčenjem šuma (UN-REDD), istraže kako bi se ženama mogle ponuditi plaćene prilike za poslove obavljanja usluga u području okoliša koje trenutačno obavljaju na dobrovoljnoj osnovi, kao što su pošumljavanje ili ponovno pošumljavanje iskrčenog zemljišta i očuvanje prirodnih resursa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva EU i države članice da s ciljem daljnjeg unapređenja zastupljenosti žena u pregovorima o UNFCCC-u osiguraju financijska sredstva za osposobljavanje i sudjelovanje ženskih delegata; poziva Komisiju da olakša i podrži umrežavanje ženskih organizacija i aktivnosti civilnog društva u pogledu osmišljavanja i provedbe politika u vezi s klimatskim promjenama; poziva Komisiju da se pobrine da žene budu ravnopravne sudionice i korisnice svih savjetovanja, programa i financiranja u vezi s klimatskim promjenama koji se na nacionalnim i lokalnim razinama organiziraju uz potporu EU-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju i glavne uprave zadužene za rodnu ravnopravnost, razvoj, energetiku i klimu da na strukturiran i sustavan način uključe rodnu ravnopravnost u svoju politiku u vezi s klimatskim promjenama i energetsku politiku za EU te da se ne usmjeravaju isključivo na vanjsku dimenziju; poziva posebno Glavnu upravu za pravosuđe i zaštitu potrošača (JUST) te Glavnu upravu za međunarodnu suradnju i razvoj (DEVCO) da povećaju razinu osviještenosti o rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena i da rade na njima zato što su te teme povezane s klimatskom pravdom; ističe da Glavna uprava za klimatsku politiku (CLIMA) treba dodijeli sredstva kako bi se popunilo radno mjesto kontakt osobe za rodna pitanja; poziva EU i države članice da razviju načelo „klimatske pravde”; naglašava činjenicu da bi najveća nepravda koja bi proizišla iz našeg neuspjeha da učinkovito riješimo pitanje klimatskih promjena bile štetne posljedice za siromašne zemlje i stanovništvo, a osobito žene; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju i države članice da u svojim izvješćima u sklopu općeg periodičnog pregleda koje podnose Vijeću UN-a za ljudska prava izvješćuju o učincima na rodna pitanja i ljudska prava te o klimatskom djelovanju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje da su se financijske obveze EU-a povezane s rodnom ravnopravnošću i osnaživanjem žena povećale, ali da se nije povećala sposobnost ljudskih resursa da se nose sa sve većim opsega posla; ističe da EU mora pokazati snažnu institucionalnu posvećenost rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena u vezi s klimatskim promjenama, prije svega kako je utvrđeno sveobuhvatnim politikama kojima se uređuje razvojna suradnja, tj. ciljevima održivog razvoja i Akcijskim planom EU-a za ravnopravnost spolova (GAP); |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali zbog toga što rodna ravnopravnost i klimatske promjene nisu prioritetno područje u akcijskom planu EU-a GAP II. o rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena; konstatira da rodno osjetljivi pokazatelji nisu na odgovarajući način razvijeni ni uključeni u izvješćivanje o rezultatima te da unutarnja odgovornost za rezultate povezane s rodnom ravnopravnošću i osnaživanjem žena te njihovo financiranje i dalje slabi; primjećuje da je najmanji napredak ostvaren u pogledu cilja 20. akcijskog plana EU-a GAP II. koji se odnosi na jednaka prava žena na sudjelovanje u postupcima donošenja odluka o klimatskim pitanjima i pitanjima zaštite okoliša te utjecaja na njih i poziva Komisiju da poveća napore za provedbu tog cilja; podsjeća na to da akcijski plan EU-a GAP II. osigurava program vanjske politike EU-a s četiri stupa, uključujući vodoravni stup o promjenama institucijske kulture službi Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) u smjeru učinkovitijeg ispunjavanja obveza EU-a, uz puno poštovanje načela ravnopravnosti žena i muškaraca; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uviđa da samo poboljšanje tehničkih smjernica neće biti dovoljno da se promijeni učinkovitost EU-a u pogledu rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da preuzme inicijativu za izradu sveobuhvatne komunikacije naslovljene „Rodna ravnopravnost i klimatske promjene – jačanje otpornosti i promicanje klimatske pravde u strategijama ublažavanja i prilagodbe” kako bi se bavilo pitanjem posvećenosti institucija rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena te postojećim nedostacima međuinstitucijske koordinacije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva svoje parlamentarne odbore da jačaju rodno osviještenu politiku pri radu u svojim područjima nadležnosti za međusektorska pitanja o klimatskim promjenama, održivom razvoju i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da financiranje prilagodbe klimatskim promjenama i ublažavanja njihovih učinaka mora odražavati rodnu dimenziju; pozdravlja nedavni napredak u pogledu rodne politike u području višestranih mehanizama financiranja; pozdravlja, usto, inicijative privatnog sektora kojima se nastoji povećati društveno odgovorno poslovanje uvođenjem premije za projekte koji zadovoljavaju kriterije održivosti, uključujući promicanje sredstava za život i prilika za obrazovanje žena; međutim, dodaje da se prema Programu UN-a za razvoj (UNDP) samo 0,01 % cjelokupnog svjetskog financiranja dodjeljuje projektima koji se ujedno bave klimatskim promjenama i pravima žena; poziva EU i njegove države članice da osiguraju da njihovi programi za klimatske promjene zadovoljavaju najviše međunarodne standarde o ljudskim pravima i ne dovode u pitanje rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da se trima financijskim mehanizmima iz UNFCCC-a, odnosno Zelenim klimatskim fondom, Globalnim fondom za okoliš i Fondom za prilagodbu, treba omogućiti pristup dodatnom financiranju za klimatsku ulagačku politiku koja bolje odražava rodnu dimenziju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | osobito potiče EU da razvojnu pomoć uvjetuje uključivanjem kriterija koji se temelje na ljudskim pravima te da uspostavi nove rodno osjetljive kriterije za politike u području klimatskih promjena; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva da se mjerama u pogledu rodne osjetljivosti zajamči da se žene ne smatraju samo korisnicama mjera borbe protiv klimatskih promjena, nego poduzetnicama u području tehnologija koje se koriste čistom energijom; pozdravlja poziv Komisije na podnošenje prijedloga o ženama i održivoj energiji, za koji se na raspolaganje stavlja 20 milijuna EUR za provedbu aktivnosti kojima se promiče žensko poduzetništvo u sektoru održive energije u zemljama u razvoju te potiče Komisiju da u budućnosti poveća taj iznos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na osposobljavanje za službenike EU-a usmjereno na rodnu ravnopravnost, osobito za one koji se bave razvojnim i klimatskim politikama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zahtijeva da se ozbiljno shvati raseljavanje potaknuto klimatskim promjenama; otvoren je za raspravu o uvođenju odredbe o „klimatskim migracijama”; poziva da se sazove stručno povjerenstvo kako bi se to pitanje razmotrilo na međunarodnoj razini i poziva da se pitanje klimatskih migracija uvrsti u međunarodne rasprave; poziva na snažniju međunarodnu suradnju kako bi se zajamčila otpornost na klimatske promjene; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja vodeće programske inicijative organizacije UN Women te projekte i programe Globalnog saveza za borbu protiv klimatskih promjena kojima se stvara horizontalna veza između roda i klimatskih promjena; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja rad posebnog predstavnika UN-a za ljudska prava i okoliš te Vijeća UN-a za ljudska prava u tom području te poziva Komisiju i države članice da pruže potporu tim naporima, među ostalim i pružanjem financijske pomoći; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  SL C 289, 9.8.2016., str. 27.

(2)  SL C 349, 17.10.2017., str. 67.

(3)  SL C 258 E, 7.9.2013., str. 91.

(4)  http://womengenderclimate.org/wp-content/uploads/2015/06/WGC_FINAL_1June.pdf

(5)  http://eige.europa.eu/rdc/eige-publications/gender-environment-and-climate-change

(6)  Ujedinjeni narodi, „The World's Women 2015” (Žene u svijetu 2015.), https://unstats.un.org/unsd/gender/chapter3/chapter3.html

(7)  SL C 153 E, 31.5.2013., str. 83.

---

Četvrtak, 18. siječnja 2018.

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/43

---

P8_TA(2018)0013

Nigerija

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o Nigeriji (2018/2513(RSP))

(2018/C 458/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nigeriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Nigeriji,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981., koju je Nigerija ratificirala 22. lipnja 1983., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981., koju je Nigerija ratificirala 22. lipnja 1983.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Savezne Republike Nigerije, a posebno odredbe o zaštiti slobode vjeroispovijesti iz poglavlja IV. o pravu na slobodu mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Savezne Republike Nigerije, a posebno odredbe o zaštiti slobode vjeroispovijesti iz poglavlja IV. o pravu na slobodu mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2014. o otmicama u Nigeriji i od 9. veljače 2015. o izborima u Nigeriji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 12. svibnja 2014. o otmicama u Nigeriji i od 9. veljače 2015. o izborima u Nigeriji,

| — | uzimajući u obzir obraćanje predsjednika Muhamadua Buharija Europskom parlamentu 3. veljače 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obraćanje predsjednika Muhamadua Buharija Europskom parlamentu 3. veljače 2016.,

| — | uzimajući u obzir odluku, koja je stupila na snagu 29. svibnja 2014., o uvrštavanju Boko Harama na EU-ov popis terorističkih organizacija na temelju Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 583/2014 оd 28. svibnja 2014. o 214. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o određenim posebnim mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al-Qaidom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku, koja je stupila na snagu 29. svibnja 2014., o uvrštavanju Boko Harama na EU-ov popis terorističkih organizacija na temelju Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 583/2014 оd 28. svibnja 2014. o 214. izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 881/2002 o određenim posebnim mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata povezanih s mrežom Al-Qaidom,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 7. svibnja 2017. o oslobađanju djevojčica koje je u Nigeriji oteo Boko Haram, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini od 7. svibnja 2017. o oslobađanju djevojčica koje je u Nigeriji oteo Boko Haram,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere i uvjerenja iz 1981., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere i uvjerenja iz 1981.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., koji je Nigerija ratificirala 29. listopada 1993., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., koji je Nigerija ratificirala 29. listopada 1993.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta iz 1989. koju je Nigerija ratificirala u travnju 1991., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta iz 1989. koju je Nigerija ratificirala u travnju 1991.,

| — | uzimajući u obzir drugu reviziju Sporazuma iz Cotonoua koji je Nigerija ratificirala 27. rujna 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugu reviziju Sporazuma iz Cotonoua koji je Nigerija ratificirala 27. rujna 2010.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir da je Europski parlament nagradu Saharov za slobodu mišljenja 2005. godine dodijelio borkinji za ljudska prava Hauwi Ibrahim, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je Europski parlament nagradu Saharov za slobodu mišljenja 2005. godine dodijelio borkinji za ljudska prava Hauwi Ibrahim,

| — | uzimajući u obzir rezultate nigerijskih predsjedničkih izbora održanih u ožujku 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate nigerijskih predsjedničkih izbora održanih u ožujku 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da će prema procjenama UN-a Nigerija, najmnogoljudnija afrička zemlja (broj stanovnika se od 1950. do danas povećao s 33 milijuna na oko 190 milijuna) i kulturno najraznolikija nacija, do 2050. biti treća zemlja na svijetu po broju stanovnika, odmah nakon Kine i Indije; |
| --- | --- |

A.

budući da će prema procjenama UN-a Nigerija, najmnogoljudnija afrička zemlja (broj stanovnika se od 1950. do danas povećao s 33 milijuna na oko 190 milijuna) i kulturno najraznolikija nacija, do 2050. biti treća zemlja na svijetu po broju stanovnika, odmah nakon Kine i Indije;

| B. | budući da je Nigerija dom najveće skupine kršćana u Africi; |
| --- | --- |

B.

budući da je Nigerija dom najveće skupine kršćana u Africi;

| C. | budući da je udio muslimana i kršćana u stanovništvu Nigerije gotovo jednak; |
| --- | --- |

C.

budući da je udio muslimana i kršćana u stanovništvu Nigerije gotovo jednak;

| D. | budući da prema procjenama u sjevernoj Nigeriji živi 30 milijuna kršćana, koji čine najveću vjersku manjinu u toj pretežno muslimanskoj regiji; |
| --- | --- |

D.

budući da prema procjenama u sjevernoj Nigeriji živi 30 milijuna kršćana, koji čine najveću vjersku manjinu u toj pretežno muslimanskoj regiji;

| E. | budući da je Ured Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih poslova (OCHA) u studenom 2017. izvijestio da na sjeveroistoku Nigerije 8,5 milijuna ljudi treba pomoć od životne važnosti i da je 2017. godine 6,9 milijuna ljudi primilo humanitarnu pomoć; |
| --- | --- |

E.

budući da je Ured Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih poslova (OCHA) u studenom 2017. izvijestio da na sjeveroistoku Nigerije 8,5 milijuna ljudi treba pomoć od životne važnosti i da je 2017. godine 6,9 milijuna ljudi primilo humanitarnu pomoć;

| F. | budući da središnji dio zemlje stradava zbog dugogodišnjih ekonomskih i političkih napetosti među etničkim i vjerskim zajednicama, a da je nedavno nasilje potaknuto borbom za vlast i pristup zemljištu između stočarskih i ratarskih zajednica; |
| --- | --- |

F.

budući da središnji dio zemlje stradava zbog dugogodišnjih ekonomskih i političkih napetosti među etničkim i vjerskim zajednicama, a da je nedavno nasilje potaknuto borbom za vlast i pristup zemljištu između stočarskih i ratarskih zajednica;

| G. | budući da su od 2009. mir i stabilnost u sjevernoj Nigeriji ugroženi zbog stalnih napada, ubojstava i otmica islamističke skupine Boko Haram; |
| --- | --- |

G.

budući da su od 2009. mir i stabilnost u sjevernoj Nigeriji ugroženi zbog stalnih napada, ubojstava i otmica islamističke skupine Boko Haram;

| H. | budući da je više od 20 000 ljudi ubijeno i više od 2 milijuna raseljeno, među ostalim u susjedne zemlje, otkad je Boko Haram započeo s napadima; |
| --- | --- |

H.

budući da je više od 20 000 ljudi ubijeno i više od 2 milijuna raseljeno, među ostalim u susjedne zemlje, otkad je Boko Haram započeo s napadima;

| I. | budući da je u travnju 2014. Boko Haram iz škole u Chiboku na sjeveru Nigerije oteo 276 djevojčica od kojih su neke ponovo vraćene svojim obiteljima, ali velik broj njih otmičari još drže u svojim rukama na nepoznatoj lokaciji; |
| --- | --- |

I.

budući da je u travnju 2014. Boko Haram iz škole u Chiboku na sjeveru Nigerije oteo 276 djevojčica od kojih su neke ponovo vraćene svojim obiteljima, ali velik broj njih otmičari još drže u svojim rukama na nepoznatoj lokaciji;

| J. | budući da Boko Haram žene i djevojčice pretvara u roblje, siluje, radikalizira i prisiljava na „brakove”; budući da su mnoge žrtve koje su preživjele ta strašna iskustva sad trudne sa svojim silovateljima; |
| --- | --- |

J.

budući da Boko Haram žene i djevojčice pretvara u roblje, siluje, radikalizira i prisiljava na „brakove”; budući da su mnoge žrtve koje su preživjele ta strašna iskustva sad trudne sa svojim silovateljima;

| K. | budući da su snage sigurnosti također optužene za prekid mirnih prosvjeda i skupova, u nekim slučajevima nasilno i uz prekomjernu upotrebu sile; |
| --- | --- |

K.

budući da su snage sigurnosti također optužene za prekid mirnih prosvjeda i skupova, u nekim slučajevima nasilno i uz prekomjernu upotrebu sile;

| L. | budući da su proteklih godina oteti brojni svećenici i redovnice te da je, među ostalim, 13. studenog 2017. oteto i nedavno pušteno šest redovnica iz samostana Euharistijskog Srca Isusova; |
| --- | --- |

L.

budući da su proteklih godina oteti brojni svećenici i redovnice te da je, među ostalim, 13. studenog 2017. oteto i nedavno pušteno šest redovnica iz samostana Euharistijskog Srca Isusova;

| M. | budući da je u Omokuu više od 14 osoba ubijeno i mnogo njih ranjeno na povratku s mise na Staru godinu u ranim jutarnjim satima; budući da u posljednje vrijeme raste broj ubijenih kršćana i muslimana, što pokazuje zabrinjavajući položaj obiju vjera u zemlji; |
| --- | --- |

M.

budući da je u Omokuu više od 14 osoba ubijeno i mnogo njih ranjeno na povratku s mise na Staru godinu u ranim jutarnjim satima; budući da u posljednje vrijeme raste broj ubijenih kršćana i muslimana, što pokazuje zabrinjavajući položaj obiju vjera u zemlji;

| N. | budući da je sukoba između stočara i poljoprivrednika u Nigeriji brojčano sve više, da su se oni proširili i zaoštrili tijekom proteklog desetljeća i danas predstavljaju prijetnju za opstanak zemlje; budući da su tisuće ljudi ubijene, zajednice su uništene i velik je broj poljoprivrednika i stočara izgubio život i imovinu za vrijeme eskalacije ubojstava i razaranja u kojoj nisu uništena samo sredstva za život nego je ugrožena i nacionalna kohezija; |
| --- | --- |

N.

budući da je sukoba između stočara i poljoprivrednika u Nigeriji brojčano sve više, da su se oni proširili i zaoštrili tijekom proteklog desetljeća i danas predstavljaju prijetnju za opstanak zemlje; budući da su tisuće ljudi ubijene, zajednice su uništene i velik je broj poljoprivrednika i stočara izgubio život i imovinu za vrijeme eskalacije ubojstava i razaranja u kojoj nisu uništena samo sredstva za život nego je ugrožena i nacionalna kohezija;

| O. | budući da je dugoročno gledano stočarstvo ugroženo zbog velikog rasta stanovništva, širenja poljoprivrede i gubitka pašnjaka i staza za goveda; budući da se istodobno stočarstvo ne može napustiti ili zabraniti jer postoje snažni kulturni, politički i ekonomski razlozi za njegovo postojanje; |
| --- | --- |

O.

budući da je dugoročno gledano stočarstvo ugroženo zbog velikog rasta stanovništva, širenja poljoprivrede i gubitka pašnjaka i staza za goveda; budući da se istodobno stočarstvo ne može napustiti ili zabraniti jer postoje snažni kulturni, politički i ekonomski razlozi za njegovo postojanje;

| P. | budući da je Međunarodni kazneni sud izjavio da postoji opravdana sumnja za pretpostavku da je Boko Haram u Nigeriji počinio zločine protiv čovječnosti iz članka 7. Rimskog statuta, uključujući ubojstva i progon; |
| --- | --- |

P.

budući da je Međunarodni kazneni sud izjavio da postoji opravdana sumnja za pretpostavku da je Boko Haram u Nigeriji počinio zločine protiv čovječnosti iz članka 7. Rimskog statuta, uključujući ubojstva i progon;

| Q. | budući da Nigerija ima složen pravni sustav, kojim se povezuju opće, običajno i vjersko pravo kao i više razina vlasti, zbog čega nastaje zahtjevno okružje za pravilnu provedbu ljudskih prava; |
| --- | --- |

Q.

budući da Nigerija ima složen pravni sustav, kojim se povezuju opće, običajno i vjersko pravo kao i više razina vlasti, zbog čega nastaje zahtjevno okružje za pravilnu provedbu ljudskih prava;

| R. | budući da odgovornost, pravda, vladavina prava i borba protiv nekažnjavanja čine osnovne elemente na kojima se temelje napori za uspostavu mira i rješavanje sukoba, pomirenje i obnovu; |
| --- | --- |

R.

budući da odgovornost, pravda, vladavina prava i borba protiv nekažnjavanja čine osnovne elemente na kojima se temelje napori za uspostavu mira i rješavanje sukoba, pomirenje i obnovu;

| S. | budući da je u Nigeriji dopuštena smrtna kazna; budući da je 2016. u Nigeriji 527 osoba osuđeno na smrt, što je tri puta više nego 2015.; budući da od 2006. de facto postoji moratorij na smrtnu kaznu, iako je taj moratorij prekinut 2013. i 2016.; |
| --- | --- |

S.

budući da je u Nigeriji dopuštena smrtna kazna; budući da je 2016. u Nigeriji 527 osoba osuđeno na smrt, što je tri puta više nego 2015.; budući da od 2006. de facto postoji moratorij na smrtnu kaznu, iako je taj moratorij prekinut 2013. i 2016.;

| T. | budući da je Neovisno nacionalno izborno povjerenstvo Nigerije najavilo da će se 16. veljače 2019. održati predsjednički i parlamentarni izbori; |
| --- | --- |

T.

budući da je Neovisno nacionalno izborno povjerenstvo Nigerije najavilo da će se 16. veljače 2019. održati predsjednički i parlamentarni izbori;

| U. | budući da se prema indeksu percepcije korupcije za 2016. koji je objavila organizacija Transparency International Nigerija nalazi na 136. mjestu od 175 zemalja; |
| --- | --- |

U.

budući da se prema indeksu percepcije korupcije za 2016. koji je objavila organizacija Transparency International Nigerija nalazi na 136. mjestu od 175 zemalja;

| V. | budući da u skladu s člankom 8. Sporazuma iz Cotonoua EU redovito vodi politički dijalog s Nigerijom o ljudskim pravima i demokratskim načelima, uključujući etničku, vjersku i rasnu diskriminaciju; |
| --- | --- |

V.

budući da u skladu s člankom 8. Sporazuma iz Cotonoua EU redovito vodi politički dijalog s Nigerijom o ljudskim pravima i demokratskim načelima, uključujući etničku, vjersku i rasnu diskriminaciju;

| 1. | duboko je zabrinut zbog sve većih međuetničkih sukoba stočara i poljoprivrednika u središnjem dijelu Nigerije zbog čega su se povećali sigurnosni izazovi s kojima se Nigerija već suočava te žali zbog toga što nije postignut stvarni napredak u rješavanju tih pitanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | snažno osuđuje porast nasilja nad kršćanima i muslimanima u Nigeriji, uključujući napade na vjerske institucije i vjernike, kao što je nedavno ubojstvo najmanje 48 kršćana u selima savezne države Plateau i bombaški napad na džamiju u gradu Mubiju na sjeveroistoku Nigerije u kojem je poginulo najmanje 50 ljudi; poziva predsjednika Buharija i nigerijsku vladu da povećaju svoje napore kako bi se zaustavilo nasilje, zaštitilo pravo Nigerijaca da slobodno prakticiraju svoju vjeru i snažnije zaštitila prava svih svojih građana u skladu sa zakonima i Ustavom zemlje; izražava sućut obiteljima svih žrtava kontinuiranog nasilja; povrh toga, podsjeća da je sve do 1970-ih postojao miran suživot stočara i poljoprivrednika te žali da se sadašnje nasilje zbog pristupa zemljištu koje se zaoštrilo jer više nema učinkovitih mehanizama posredovanja prikazuje kao vjerski sukob, što je pojednostavljen prikaz događaja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na vladu da se usredotoči na poštovanje ljudskih prava i dostojanstva u svim politikama kako bi se zajamčio miran suživot građana neovisno o njihovoj vjeri, vjerovanju ili političkoj pripadnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva nigerijsku vladu da pregovara o okviru nacionalne politike kojim bi se zaštitili interesi poljoprivrednika i stočara te poziva međunarodne partnere da povećaju ulaganja u sprečavanje i rješavanje sukoba među zajednicama, odnosno između uzgajivača goveda i poljoprivrednika podupiranjem suradnje u okviru zajedničkih ekonomskih inicijativa i inicijativa za upravljanje prirodnim resursima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog neprestanog nasilja i napada u sjevernoj Nigeriji koji su usmjereni na kršćanske zajednice; napominje da Boko Haram neselektivno napada muslimane, kršćane i pripadnike drugih vjera; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da je nigerijska vojska povratila teritorij koji je držao Boko Haram te uhitila neke od njegovih članova, ali da su nevojnički napori vlade da zaustave Boko Haram i dalje u povojima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na Buharijevu vladu da brani svoje građane od terorizma, no ustraje u tome da se takve akcije moraju provoditi uz potpuno poštovanje ljudskih prava i vladavine prava; pohvaljuje napredak koji je učinila Buharijeva vlada u vezi sa sigurnosnim izazovima s kojima se Nigerija suočava te u borbi protiv korupcije; nudi potporu za postizanje tog cilja i nastojanje da se prekine veza između koruptivnih praksi i terorizma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | no podsjeća da se mjerama koje vlada poduzima protiv Boko Harama i drugih terorističkih organizacija ne bi smjelo dodatno potpirivati nasilje; s tim u vezi poziva na reformu nigerijskih snaga državne sigurnosti, uključujući policiju, i provedbu istraga protiv osoba koje su odgovorne za kršenja ljudskih prava, među ostalim za izvansudska pogubljenja, mučenje, proizvoljna uhićenja i zlostavljanje u cilju iznuđivanja priznanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva nigerijsku vladu da riješi temeljne uzroke nasilja jamčenjem jednakih prava za sve građane i nediskriminirajućim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osuđuje seksualno i rodno uvjetovano nasilje nad ženama i djevojčicama te napade Boko Harama i drugih terorističkih skupina na žene i djecu radi otmica, prisilnog braka, silovanja i radi toga da ih koriste kao bombaše samoubojice; povrh toga, izražava zabrinutost zbog toga što je zbog neodgovarajuće humanitarne pomoći u izbjegličkim kampovima također došlo do visokih razina iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva nigerijske vlasi da pruže potrebnu psihološku potporu žrtvama zla radikalizacije, osobito ženama, djeci i mladima, prije njihove reintegracije u društvo; poziva sve međunarodne aktere da poduzmu zajedničke napore za sprečavanje radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma i za izradu programa rehabilitacije i deradikalizacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče na veći napredak u rješavanju problema korupcije koja desetljećima upropaštava nigerijsko društvo i smatra da bez strogih mjera za iskorjenjivanje takvih zločina Buharijeva vlada neće moći ostvariti širi politički, ekonomski i socijalni plan; apelira na nigerijske vlasti da ojačaju mjere za rješavanje problema korupcije te naglašava da će, ako to ne učine, to značiti još godine siromaštva, nejednakosti, štete za ugled, smanjenih vanjskih ulaganja te manjeg broja životnih mogućnosti za njihove građane; podsjeća da korupcija dovodi do nezadovoljstva javnim institucijama i smanjene legitimnosti vlade u očima građana; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na poboljšanje efikasnosti i neovisnosti nigerijskog pravosudnog sustava kako bi se omogućila učinkovita primjena kaznenog pravosuđa za borbu protiv nasilja, terorizma i korupcije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apelira na nigerijske vlasti da provedu moratorij na smrtnu kaznu u cilju njezina ukidanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća vladu Nigerije na njezinu odgovornost da zajamči održavanje izbora u skladu s međunarodnim obvezama zemlje u pogledu ljudskih prava te da poduzme sve potrebne mjere kako bi osigurala slobodne, transparentne i vjerodostojne izbore; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da prate reintegraciju nigerijskih povratnika iz Libije i zajamče da se predviđena sredstva EU-a troše učinkovito; poziva Komisiju da obavještava Parlament o tim mjerama reintegracije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, predsjedniku Savezne Republike Nigerije, predsjedniku Afričke unije, Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a, Panafričkom parlamentu i predstavnicima Gospodarske zajednice zapadnoafričkih država (ECOWAS). |
| --- | --- |

17.

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/47

---

P8_TA(2018)0014

Slučajevi aktivista za ljudska prava Wua Gana, Xiea Yanga, Leea Ming-chea, Tashija Wangchuka i tibetanskog redovnika Choekyija

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o slučajevima aktivista za ljudska prava Wua Gana, Xiea Yanga, Leeja Ming-chea, Tashija Wangchuka i tibetanskog redovnika Choekyija (2018/2514(RSP))

(2018/C 458/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kini, posebno one od 13. ožujka 2014. o prioritetima EU-a za 25. sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava (1), od 16. prosinca 2015. o odnosima između EU-a i Kine (2), od 24. studenoga 2016. o slučaju Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini (3), od 15. prosinca 2016. o slučajevima tibetanske budističke akademije Larung Gar i Ilhama Tohtija (4) te od 6. srpnja 2017. o slučajevima dobitnika Nobelove nagrade Liua Xiaoboa i Leeja Ming-chea (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kini, posebno one od 13. ožujka 2014. o prioritetima EU-a za 25. sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava (1), od 16. prosinca 2015. o odnosima između EU-a i Kine (2), od 24. studenoga 2016. o slučaju Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini (3), od 15. prosinca 2016. o slučajevima tibetanske budističke akademije Larung Gar i Ilhama Tohtija (4) te od 6. srpnja 2017. o slučajevima dobitnika Nobelove nagrade Liua Xiaoboa i Leeja Ming-chea (5),

| — | uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Kine pokrenuto 2003. godine i zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 22. lipnja 2016. naslovljenu „Elementi nove strategije EU-a za Kinu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Kine pokrenuto 2003. godine i zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 22. lipnja 2016. naslovljenu „Elementi nove strategije EU-a za Kinu”,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu između EU-a i Kine održan 1. i 2. lipnja 2017. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu između EU-a i Kine održan 1. i 2. lipnja 2017. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir novi Zakon o nacionalnoj sigurnosti koji je Stalni odbor Svekineskog narodnog kongresa usvojio 1. srpnja 2015. te drugi nacrt novog Zakona o upravljanju stranim nevladinim organizacijama objavljen 5. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi Zakon o nacionalnoj sigurnosti koji je Stalni odbor Svekineskog narodnog kongresa usvojio 1. srpnja 2015. te drugi nacrt novog Zakona o upravljanju stranim nevladinim organizacijama objavljen 5. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 36. Ustava Narodne Republike Kine, kojim se svim građanima jamči pravo na slobodu vjeroispovijedi, te njegov članak 4. kojim se potvrđuju prava manjinskih narodnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 36. Ustava Narodne Republike Kine, kojim se svim građanima jamči pravo na slobodu vjeroispovijedi, te njegov članak 4. kojim se potvrđuju prava manjinskih narodnosti,

| — | uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima započet 1995. godine i njegov 35. krug održan 22. i 23. lipnja 2017. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima započet 1995. godine i njegov 35. krug održan 22. i 23. lipnja 2017. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir dodjelu nagrade Saharov za slobodu mišljenja Weiju Jingshengu 1996. odnosno Huu Jiji 2008. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dodjelu nagrade Saharov za slobodu mišljenja Weiju Jingshengu 1996. odnosno Huu Jiji 2008. godine,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku / europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 27. prosinca 2017. o presudama protiv Wua Gana i Xiea Yanga u Kini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku / europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 27. prosinca 2017. o presudama protiv Wua Gana i Xiea Yanga u Kini,

| — | uzimajući u obzir lokalnu izjavu koju je Delegacija Europske unije dala na Međunarodni dan ljudskih prava, 8. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalnu izjavu koju je Delegacija Europske unije dala na Međunarodni dan ljudskih prava, 8. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966. godine,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da bi promicanje i zaštita općih ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali i dalje biti u središtu dugotrajnog odnosa EU-a i Kine, u skladu s obvezom EU-a da štiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s izraženim interesom Kine da se tih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji; |
| --- | --- |

A.

budući da bi promicanje i zaštita općih ljudskih prava, demokracije i vladavine prava trebali i dalje biti u središtu dugotrajnog odnosa EU-a i Kine, u skladu s obvezom EU-a da štiti te vrijednosti u svojem vanjskom djelovanju te u skladu s izraženim interesom Kine da se tih vrijednosti pridržava u vlastitom razvoju i međunarodnoj suradnji;

| B. | budući da se stanje ljudskih prava u Kini dodatno pogoršalo otkad je vlast preuzeo predsjednik Xi Jinping, a da vlada povećava svoje neprijateljstvo prema mirnom neslaganju, slobodi izražavanja i vjeroispovijedi te vladavini prava; budući da su kineske vlasti zatočile i da kazneno gone stotine boraca za ljudska prava, odvjetnika i novinara; |
| --- | --- |

B.

budući da se stanje ljudskih prava u Kini dodatno pogoršalo otkad je vlast preuzeo predsjednik Xi Jinping, a da vlada povećava svoje neprijateljstvo prema mirnom neslaganju, slobodi izražavanja i vjeroispovijedi te vladavini prava; budući da su kineske vlasti zatočile i da kazneno gone stotine boraca za ljudska prava, odvjetnika i novinara;

| C. | budući da je 26. prosinca 2017. sud u Tianjinu osudio aktivista Wua Gana na osam godina zatvora temeljem optužbi za podrivanje državne vlasti; budući da je Wu Gan provodio rutinsku kampanju, na internetu i izvan njega, o osjetljivim pitanjima koja se odnose na zlouporabu ovlasti vlade; budući da je, prema mišljenju njegova odvjetnika, Wu Gan odbio dogovor s vlastima koje bi mu izrekle uvjetnu osudu u slučaju da je priznao krivnju; |
| --- | --- |

C.

budući da je 26. prosinca 2017. sud u Tianjinu osudio aktivista Wua Gana na osam godina zatvora temeljem optužbi za podrivanje državne vlasti; budući da je Wu Gan provodio rutinsku kampanju, na internetu i izvan njega, o osjetljivim pitanjima koja se odnose na zlouporabu ovlasti vlade; budući da je, prema mišljenju njegova odvjetnika, Wu Gan odbio dogovor s vlastima koje bi mu izrekle uvjetnu osudu u slučaju da je priznao krivnju;

| D. | budući da istoga dana odvjetnik za ljudska prava Xie Yang u Hunanu također osuđen, ali mu nije izrečena kaznenopravna sankcija nakon što je prije toga priznao krivnju po optužbi za subverzivnu djelatnost; budući da je Wu Gan uhićen nekoliko mjeseci ranije u dotad nezabilježenoj akciji protiv odvjetnika i branitelja ljudskih prava 2015. godine, kada su stotine ljudi, uključujući Xiea Yanga, u cijeloj zemlji tijekom nekoliko tjedana ispitivane ili pritvarane; budući da postoje navodi da su osobe koje su provodile ispitivanje Xiea Yanga mučile, tukle i prijetile mu; |
| --- | --- |

D.

budući da istoga dana odvjetnik za ljudska prava Xie Yang u Hunanu također osuđen, ali mu nije izrečena kaznenopravna sankcija nakon što je prije toga priznao krivnju po optužbi za subverzivnu djelatnost; budući da je Wu Gan uhićen nekoliko mjeseci ranije u dotad nezabilježenoj akciji protiv odvjetnika i branitelja ljudskih prava 2015. godine, kada su stotine ljudi, uključujući Xiea Yanga, u cijeloj zemlji tijekom nekoliko tjedana ispitivane ili pritvarane; budući da postoje navodi da su osobe koje su provodile ispitivanje Xiea Yanga mučile, tukle i prijetile mu;

| E. | budući da je 28. studenoga 2017. drugostupanjski sud u Yueyangu osudio demokratskog aktivista Leeja Ming-chea na pet godina zatvora nakon što ga je proglasio krivim na osnovi optužbe za „podrivanje državne vlasti” i oduzeo mu na dvije godine sva politička prava u Kini; budući da je vjerojatno da je javno priznanje Leeja Ming-chea dano pod pritiskom kineskih vlasti; budući da je Lee Ming-che nestao 19. ožujka 2017., nakon što je iz Macaa prešao u Zhuhai u pokrajini Guangdong; |
| --- | --- |

E.

budući da je 28. studenoga 2017. drugostupanjski sud u Yueyangu osudio demokratskog aktivista Leeja Ming-chea na pet godina zatvora nakon što ga je proglasio krivim na osnovi optužbe za „podrivanje državne vlasti” i oduzeo mu na dvije godine sva politička prava u Kini; budući da je vjerojatno da je javno priznanje Leeja Ming-chea dano pod pritiskom kineskih vlasti; budući da je Lee Ming-che nestao 19. ožujka 2017., nakon što je iz Macaa prešao u Zhuhai u pokrajini Guangdong;

| F. | budući da je Tashi Wangchuk, tibetanski trgovac i odvjetnik za jezična prava, pritvoren 27. siječnja 2016. nakon što se pojavio u videu New York Timesa zagovarajući pravo Tibetanaca na učenje i studij na materinjem jeziku; budući da je u ožujku 2016. Tashi Wangchuk optužen za „poticanje separatizma” i da mu prijeti kazna zatvora u trajanju do 15 godina iako je tim novinama izričito rekao da ne poziva na neovisnost Tibeta; |
| --- | --- |

F.

budući da je Tashi Wangchuk, tibetanski trgovac i odvjetnik za jezična prava, pritvoren 27. siječnja 2016. nakon što se pojavio u videu New York Timesa zagovarajući pravo Tibetanaca na učenje i studij na materinjem jeziku; budući da je u ožujku 2016. Tashi Wangchuk optužen za „poticanje separatizma” i da mu prijeti kazna zatvora u trajanju do 15 godina iako je tim novinama izričito rekao da ne poziva na neovisnost Tibeta;

| G. | budući da je 2015. tibetanski redovnik Choekyi iz samostana Phurbu u okrugu Seda (pokrajina Sečuan) zatvoren jer je slavio rođendan prognanog duhovnog vođe dalaj lame; budući da je nakon podizanja optužnice Choekyi nakratko zadržan u zatvoru u okrugu Kangding u prefekturi Ganzi, a zatim je poslan u zatvor Mianyang u Sečuanu na odsluženje četverogodišnje zatvorske kazne; budući da je prema medijskim izvorima Choekyi imao problema s bubrezima, žuticu i druge zdravstvene tegobe koje su se zbog njegova zatvaranja pogoršale; |
| --- | --- |

G.

budući da je 2015. tibetanski redovnik Choekyi iz samostana Phurbu u okrugu Seda (pokrajina Sečuan) zatvoren jer je slavio rođendan prognanog duhovnog vođe dalaj lame; budući da je nakon podizanja optužnice Choekyi nakratko zadržan u zatvoru u okrugu Kangding u prefekturi Ganzi, a zatim je poslan u zatvor Mianyang u Sečuanu na odsluženje četverogodišnje zatvorske kazne; budući da je prema medijskim izvorima Choekyi imao problema s bubrezima, žuticu i druge zdravstvene tegobe koje su se zbog njegova zatvaranja pogoršale;

| H. | budući da se odvjetnici za ljudska prava i dalje suočavaju sa zastrašivanjem i zatvorom, kao u slučajevima istaknutih odvjetnika Li Yuhan, koja je u izolaciji od studenoga 2017., i Wanga Quanzhanga, koji je uhićen u srpnju 2015. i držan u izolaciji više od 800 dana, a navodno je bio i podvrgnut mučenju; budući da braniteljima ljudskih prava koji kao podnositelji predstavki putuju u velike gradove radi pokretanja lokalnih pitanja prijeti pritvaranje i zatvor, kao Li Xiaoling, koja je zatočena od lipnja 2017. iako i dalje boluje od teškog oblika glaukoma; budući da su branitelji ljudskih prava koji pružaju platformu za podnositelje predstavki i ostale borce za ljudska prava, poput Ding Lingjie, Liua Feiyuea i Zhena Jianghue, također zatočeni; |
| --- | --- |

H.

budući da se odvjetnici za ljudska prava i dalje suočavaju sa zastrašivanjem i zatvorom, kao u slučajevima istaknutih odvjetnika Li Yuhan, koja je u izolaciji od studenoga 2017., i Wanga Quanzhanga, koji je uhićen u srpnju 2015. i držan u izolaciji više od 800 dana, a navodno je bio i podvrgnut mučenju; budući da braniteljima ljudskih prava koji kao podnositelji predstavki putuju u velike gradove radi pokretanja lokalnih pitanja prijeti pritvaranje i zatvor, kao Li Xiaoling, koja je zatočena od lipnja 2017. iako i dalje boluje od teškog oblika glaukoma; budući da su branitelji ljudskih prava koji pružaju platformu za podnositelje predstavki i ostale borce za ljudska prava, poput Ding Lingjie, Liua Feiyuea i Zhena Jianghue, također zatočeni;

| I. | budući da je kineska vlada donijela nove zakone, posebno Zakon o državnoj sigurnosti, Zakon o suzbijanju terorizma, Zakon o kibersigurnosti i Zakon o upravljaju stranim nevladinim organizacijama, kojima se javni aktivizam i mirno kritiziranje vlade označava kao prijetnja državnoj sigurnosti, jača cenzura, nadzor i kontrola pojedinaca i društvenih skupina te pojedinci odvraćaju od javnoga zalaganja za ljudska prava; |
| --- | --- |

I.

budući da je kineska vlada donijela nove zakone, posebno Zakon o državnoj sigurnosti, Zakon o suzbijanju terorizma, Zakon o kibersigurnosti i Zakon o upravljaju stranim nevladinim organizacijama, kojima se javni aktivizam i mirno kritiziranje vlade označava kao prijetnja državnoj sigurnosti, jača cenzura, nadzor i kontrola pojedinaca i društvenih skupina te pojedinci odvraćaju od javnoga zalaganja za ljudska prava;

| J. | budući da se Vijeće u strateškom okviru i akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju obvezalo da će EU promicati demokraciju, vladavinu prava i „ljudska prava u svim područjima svojega vanjskog djelovanja, bez ikakve iznimke” i da će „ljudska prava postaviti u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere”; |
| --- | --- |

J.

budući da se Vijeće u strateškom okviru i akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju obvezalo da će EU promicati demokraciju, vladavinu prava i „ljudska prava u svim područjima svojega vanjskog djelovanja, bez ikakve iznimke” i da će „ljudska prava postaviti u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere”;

| 1. | i dalje je iznimno zabrinut zbog načina na koji kineska vlada postupa s braniteljima ljudskih prava, aktivistima i odvjetnicima; podsjeća Kinu na odgovornosti koje ima kao svjetska sila i poziva vlasti u Pekingu da se pobrinu da se u svim okolnostima poštuju ljudska prava i temeljne slobode u skladu s Općom deklaracijom o ljudskim pravima i drugim međunarodnim instrumentima o ljudskim pravima koje je Kina potpisala ili ratificirala; potiče vlasti u Pekingu, osim toga, da okončaju sve oblike uznemiravanja svih branitelja ljudskih prava u zemlji kako bi oni mogli neometano obavljati svoj posao; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva kineske vlasti da odmah i bezuvjetno oslobode sve branitelje ljudskih prava, aktiviste, odvjetnike, novinare i podnositelje predstavki koji su pritvoreni zbog svog rada u području ljudskih prava, te da prekinu akcije koje protiv njih trenutačno provode u vidu zadržavanja, sudskog uznemiravanja i zastrašivanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vladu Narodne Republike Kine da odmah i bezuvjetno oslobodi Wua Gana jer se on nalazi u zatvoru isključivo zbog mirnog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i okupljanja, a da se do njegova puštanja na slobodu pobrine da on ima redovne i neograničene kontakte s obitelji i odvjetnicima po vlastitom izboru te da ne bude podvrgnut mučenju ili drugim oblicima zlostavljanja; poziva na brzu, djelotvornu i nepristranu istragu mučenja u Kini i privođenje odgovornih pravdi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava potrebu da se provede istraga o navodima o mučenju Xiea Yanga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva kineske vlasti da smjesta i bezuvjetno oslobode Leeja Ming-chea, a da se do njegova puštanja na slobodu pobrinu za njegovu zaštitu od mučenja i drugih oblika zlostavljanja i da mu se dopusti kontakt s obitelji, odvjetnicima po njegovu izboru i odgovarajuća zdravstvena skrb; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava duboku zabrinutost zbog uhićenja i pritvaranja Tashija Wangchuka, kao i zbog njegova ograničenog prava na odvjetnika, nedostatka dokaza protiv njega i nepravilnosti u kaznenoj istrazi; poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu Tashija Wangchuka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva kineske vlasti da smjesta i bezuvjetno puste na slobodu tibetanskog redovnika Choekyija; apelira na kinesku vladu da dopusti njegovoj obitelji i odvjetnicima koje sam odabere da ga posjećuju, a posebno da mu pruže odgovarajuću zdravstvenu skrb; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva kinesku vladu da poštuje vlastiti Ustav, a posebno njegov članak 4., kojim se jamči zaštita nacionalnih manjina; članak 35., kojim se štiti sloboda govora, tiska i okupljanja, udruživanja, održavanja povorki i demonstracija; članak 36., kojim se priznaje pravo na slobodu vjeroispovijedi, te članak 41., kojim se jamči pravo na kritiziranje i davanja prijedloga u vezi s bilo kojim državnim tijelom ili službenikom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva kinesku vladu na dijalog s njegovom svetosti dalaj lamom i njegovim predstavnicima te izražava svoju potporu mirnom rješavanju pitanja Tibeta dijalogom i pregovorima kako bi se Tibetu u okviru kineskoga Ustava dala stvarna autonomija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nadalje, osuđuje protubudističku kampanju koja se provodi s pomoću pristupa „patriotskog obrazovanja”, uključujući mjere za državno upravljanje tibetanskim budističkim samostanima; zabrinut je zbog kineskoga Kaznenog zakona koji se zloupotrebljava za progon Tibetanaca i budista, čija se vjerska aktivnost izjednačuje sa „separatizmom”; žali zbog činjenice da su se uvjeti za prakticiranje budizma u Tibetu znatno pogoršali nakon tibetanskih prosvjeda u ožujku 2008., a kineska je vlada usvojila masovniji pristup „patriotskog obrazovanja”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zabrinut je zbog usvajanja paketa zakona o sigurnosti i njihova utjecaja na manjine u Kini, posebno Zakona o suzbijanju terorizma, koji bi mogao dovesti do kažnjavanja mirnog izražavanja tibetanske kulture i vjere, te Zakona o upravljanju međunarodnim nevladinim organizacijama, kojim će se skupine koje promiču ljudska prava staviti pod strogu kontrolu vlade, zbog toga što to predstavlja striktnu provedbu pristupa „odozgo prema dolje” umjesto da se potiče partnerstvo između lokalne i središnje vlasti te civilnog društva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da se kineske vlasti moraju pobrinuti za to da se svima koji su zadržani u izolaciji odmah omogući kontakt s njihovim članovima obitelji i odvjetnicima, kao i da uvjeti za sve zatočene zadovoljavaju standarde iz „Skupa načela za zaštitu svih osoba u bilo kojem obliku zatočenja ili zatvora” („Body of Principles for the Protection of All Persons under Any Form of Detention or Imprisonment”) usvojenog rezolucijom Opće skupštine UN-a br. 43/173 od 9. prosinca 1988., a to podrazumijeva i pristup zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | iznimno je zabrinut zbog navoda o mučenju aktivista za ljudska prava; stoga poziva kinesku vladu da svesrdno poštuje apsolutnu i neotuđivu zabranu mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, u skladu s člancima 2. i 16. Konvencije UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kazni (UNCAT), koju je Kina ratificirala 4. listopada 1988.; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče kinesku vladu da, kako se približava 20. godišnjica potpisivanja Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, taj pakt ratificira i zajamči njegovu potpunu primjenu, među ostalim i okončanjem svih oblika zloporaba, te da prema potrebi prilagodi svoje zakonodavstvo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na to da je važno da EU prilikom svakog dijaloga o političkim i ljudskim pravima s kineskim vlastima, pa dakle i prilikom godišnjih dijaloga o ljudskim pravima, pokreće pitanje kršenja ljudskih prava u Kini, posebno pitanje manjina u Tibetu i Xinjiangu, u skladu s opredjeljenjem Europske unije da bude sigurna, jasna i jedinstvena u svom pristupu toj zemlji; međutim, žali zbog nedostatka konkretnih rezultata godišnjih dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Kine; nadalje podsjeća da se Kina u okviru trenutačnog procesa reformi i većeg angažmana u svijetu uključila u međunarodni okvir za ljudska prava potpisavši niz međunarodnih sporazuma o ljudskim pravima; stoga poziva da se dijalog s Kinom nastavi kako bi ona ispunila te obveze; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice da zauzmu čvrst pristup Kini koji se temelji na vrijednostima te od njih očekuje da neće poduzimati jednostrane inicijative ili radnje kojima bi se mogla ugroziti povezanost, učinkovitost i dosljednost djelovanja EU-a; duboko žali zbog toga što EU-a nije dao izjavu o ljudskim pravima u Kini na sastanku Vijeća UN-a za ljudska prava u Ženevi u lipnju 2017.; pozdravlja usvajanje izjave na sljedećoj sjednici te očekuje da će EU nastaviti isticati Kinu kao zemlju koja iziskuje pozornost Vijeća UN-a za ljudska prava sve dok bude odbijala smislene reforme u području prava; nadalje poziva EU i njegove države članice da istaknu veliku zabrinutost na predstojećem općem periodičnom pregledu koji se odnosi na Kinu, a posebno da se pobrinu za slobodno sudjelovanje kineskog civilnog društva u tom procesu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i države članice da usvoje zaključke Vijeća za vanjske poslove o Kini, u kojima se naglašava ključna važnost ljudskih prava u odnosima EU-a i Kine, te da prenesu jasan osjećaj zabrinutosti zbog negativnih trendova u Kini u tom pogledu, zajedno s očekivanjem da će kineske vlasti kao odgovor poduzeti konkretne korake; naglašava da bi ti zaključci obvezali 28 država članica EU-a i institucije EU-a na zajedničku poruku i pristup u vezi s ljudskim pravima u Kini; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Narodne Republike Kine. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  SL C 378, 9.11.2017., str. 239.

(2)  SL C 399, 24.11.2017., str. 92.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0444.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0505.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0308.

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/52

---

P8_TA(2018)0015

Demokratska Republika Kongo

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o Demokratskoj Republici Kongu (2018/2515(RSP))

(2018/C 458/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Demokratskoj Republici Kongu (DR Kongo), posebno rezolucije od 14. lipnja 2017. (1), 2. veljače 2017. (2) i 1. prosinca 2016. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Demokratskoj Republici Kongu (DR Kongo), posebno rezolucije od 14. lipnja 2017. (1), 2. veljače 2017. (2) i 1. prosinca 2016. (3),

| — | uzimajući u obzir izjave Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, i njezine glasnogovornice o stanju u DR Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, i njezine glasnogovornice o stanju u DR Kongu,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice ESVD-a od 9. studenog 2017. o objavljivanju izbornog kalendara za DR Kongo; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice ESVD-a od 9. studenog 2017. o objavljivanju izbornog kalendara za DR Kongo;

| — | uzimajući u obzir rezoluciju o tehničkoj pomoći i izgradnji kapaciteta u području ljudskih prava u DR Kongu koju je 29. rujna 2017. usvojilo Vijeće UN-a za ljudska prava, kao i izvješće glavnog tajnika o Misiji Ujedinjenih naroda za stabilizaciju stanja u DR Kongu (MONUSCO) iz listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju o tehničkoj pomoći i izgradnji kapaciteta u području ljudskih prava u DR Kongu koju je 29. rujna 2017. usvojilo Vijeće UN-a za ljudska prava, kao i izvješće glavnog tajnika o Misiji Ujedinjenih naroda za stabilizaciju stanja u DR Kongu (MONUSCO) iz listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir završne primjedbe od 9. studenog 2017. u okviru četvrtog periodičnog pregleda provedbe Međunarodnog pakta UN-a o građanskim i političkim pravima u DR Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završne primjedbe od 9. studenog 2017. u okviru četvrtog periodičnog pregleda provedbe Međunarodnog pakta UN-a o građanskim i političkim pravima u DR Kongu,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2348 (2017) o obnavljanju mandata MONUSCO-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2348 (2017) o obnavljanju mandata MONUSCO-a,

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2282 od 11. prosinca 2017. kojom se do 12. prosinca 2018. produljuju sankcije protiv pojedinaca odgovornih za nasilje i ozbiljne povrede ljudskih prava u DR Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2282 od 11. prosinca 2017. kojom se do 12. prosinca 2018. produljuju sankcije protiv pojedinaca odgovornih za nasilje i ozbiljne povrede ljudskih prava u DR Kongu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. ožujka i 11. prosinca 2017. o DR Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 6. ožujka i 11. prosinca 2017. o DR Kongu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. lipnja 2017. o angažmanu EU-a s civilnim društvom u vanjskim odnosima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. lipnja 2017. o angažmanu EU-a s civilnim društvom u vanjskim odnosima,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 15. lipnja 2016. o predizbornom i sigurnosnom stanju u DR Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 15. lipnja 2016. o predizbornom i sigurnosnom stanju u DR Kongu,

| — | uzimajući u obzir da je Europski parlament nagradu Saharov za slobodu mišljenja 2014. godine dodijelio dr. Denisu Mukwegeu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je Europski parlament nagradu Saharov za slobodu mišljenja 2014. godine dodijelio dr. Denisu Mukwegeu,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1981.,

| — | uzimajući u obzir smjernice o slobodi udruživanja i okupljanja Afričkog povjerenstva za ljudska prava i prava naroda iz svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice o slobodi udruživanja i okupljanja Afričkog povjerenstva za ljudska prava i prava naroda iz svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Ustav DR Konga, koji je usvojen 18. veljače 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav DR Konga, koji je usvojen 18. veljače 2006.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je godinu dana nakon potpisivanja Silvestarskog političkog dogovora 31. prosinca 2016. opće stanje diljem DR Konga i dalje sve lošije, uz nasilnu represiju, ubojstva i raširene slučajeve kršenja ljudskih prava; budući da je 2017. bila jedna od najnasilnijih godina u novijoj povijesti DR Konga; |
| --- | --- |

A.

budući da je godinu dana nakon potpisivanja Silvestarskog političkog dogovora 31. prosinca 2016. opće stanje diljem DR Konga i dalje sve lošije, uz nasilnu represiju, ubojstva i raširene slučajeve kršenja ljudskih prava; budući da je 2017. bila jedna od najnasilnijih godina u novijoj povijesti DR Konga;

| B. | budući da je UN klasificirao stanje u DR Kongu kao humanitarnu krizu trećeg, ujedno i najvišeg stupnja; budući da je 8. ožujka 2017. visoki povjerenik UN-a za ljudska prava Zeid Ra’ad Al Hussein pozvao na osnivanje istražnog povjerenstva u cilju istraživanja nasilja u provinciji Kasai; |
| --- | --- |

B.

budući da je UN klasificirao stanje u DR Kongu kao humanitarnu krizu trećeg, ujedno i najvišeg stupnja; budući da je 8. ožujka 2017. visoki povjerenik UN-a za ljudska prava Zeid Ra’ad Al Hussein pozvao na osnivanje istražnog povjerenstva u cilju istraživanja nasilja u provinciji Kasai;

| C. | budući da je politička kriza dodatno produbljena nakon što je predsjednik Kabila 2016. odbio odstupiti s dužnosti nakon završetka Ustavom određenog mandata; budući da je u okviru Silvestarskog političkog dogovora, postignutog pod okriljem Nacionalne biskupske konferencije Konga, dogovoreno da će se izbori održati do prosinca 2017.; budući da taj rok nije ispunjen te da je Neovisno nacionalno izborno povjerenstvo (CENI) objavilo da će se izbori održati 23. prosinca 2018.; |
| --- | --- |

C.

budući da je politička kriza dodatno produbljena nakon što je predsjednik Kabila 2016. odbio odstupiti s dužnosti nakon završetka Ustavom određenog mandata; budući da je u okviru Silvestarskog političkog dogovora, postignutog pod okriljem Nacionalne biskupske konferencije Konga, dogovoreno da će se izbori održati do prosinca 2017.; budući da taj rok nije ispunjen te da je Neovisno nacionalno izborno povjerenstvo (CENI) objavilo da će se izbori održati 23. prosinca 2018.;

| D. | budući da CENI nastavlja s logističkim pripremama za izbore, među ostalim s proračunskim aranžmanima i registrom birača; |
| --- | --- |

D.

budući da CENI nastavlja s logističkim pripremama za izbore, među ostalim s proračunskim aranžmanima i registrom birača;

| E. | budući da su prosvjedi protiv političke situacije naišli na izrazito nasilan otpor vladinih snaga; |
| --- | --- |

E.

budući da su prosvjedi protiv političke situacije naišli na izrazito nasilan otpor vladinih snaga;

| F. | budući da je Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava (OHCHR) primijetio „postojanje namjere za gušenje građanskih i političkih prava” od strane sigurnosnih snaga, uključujući upotrebu streljiva, suzavca i gumenih metaka protiv civila, među ostalim i ministranata, pri čemu je UN-u uskraćen pristup bolnicama, mrtvačnicama i objektima za pritvaranje te je spriječen u promatranju izbora; |
| --- | --- |

F.

budući da je Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava (OHCHR) primijetio „postojanje namjere za gušenje građanskih i političkih prava” od strane sigurnosnih snaga, uključujući upotrebu streljiva, suzavca i gumenih metaka protiv civila, među ostalim i ministranata, pri čemu je UN-u uskraćen pristup bolnicama, mrtvačnicama i objektima za pritvaranje te je spriječen u promatranju izbora;

| G. | budući da DR Kongo još nije ratificirao Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju; |
| --- | --- |

G.

budući da DR Kongo još nije ratificirao Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju;

| H. | budući da su nastavljeni oružani sukobi između kongoanske vojske i lokalnih paravojnih postrojbi, osobito u provinciji Kasai; budući da su posljedice toga duboka humanitarna kriza, ubojstva, mučenja i silovanja, uništavanje domova, zdravstvenih ustanova i škola te otkriće 40 masovnih grobnica u Kasaiju; budući da nije postignut napredak u privođenju počinitelja pravdi; |
| --- | --- |

H.

budući da su nastavljeni oružani sukobi između kongoanske vojske i lokalnih paravojnih postrojbi, osobito u provinciji Kasai; budući da su posljedice toga duboka humanitarna kriza, ubojstva, mučenja i silovanja, uništavanje domova, zdravstvenih ustanova i škola te otkriće 40 masovnih grobnica u Kasaiju; budući da nije postignut napredak u privođenju počinitelja pravdi;

| I. | budući da DR Kongo globalno ima najveći broj novih interno raseljenih osoba uslijed sukoba; budući da je od siječnja 2017. unutar DR Konga raseljeno više od 1,9 milijuna ljudi, čime je ukupan broj raseljenih osoba u zemlji dosegnuo 4,25 milijuna, ponajviše u provincijama Kasai, Tanganyika i Kivu; budući da DR Kongo također prima izbjeglice koji bježe iz Burundija, Srednjoafričke Republike i Južnog Sudana; budući da je EU izdvojio pet milijuna EUR u hitnoj pomoći žrtvama nasilja u Kasaiju; |
| --- | --- |

I.

budući da DR Kongo globalno ima najveći broj novih interno raseljenih osoba uslijed sukoba; budući da je od siječnja 2017. unutar DR Konga raseljeno više od 1,9 milijuna ljudi, čime je ukupan broj raseljenih osoba u zemlji dosegnuo 4,25 milijuna, ponajviše u provincijama Kasai, Tanganyika i Kivu; budući da DR Kongo također prima izbjeglice koji bježe iz Burundija, Srednjoafričke Republike i Južnog Sudana; budući da je EU izdvojio pet milijuna EUR u hitnoj pomoći žrtvama nasilja u Kasaiju;

| J. | budući da je u ožujku 2017. smanjen broj postrojbi u okviru misije MONUSCO, a da je u lipnju 2017. njezin proračun smanjen za 8 %; |
| --- | --- |

J.

budući da je u ožujku 2017. smanjen broj postrojbi u okviru misije MONUSCO, a da je u lipnju 2017. njezin proračun smanjen za 8 %;

| K. | budući da su vlasti DR Konga sustavno zlostavljale organizacije civilnog društva i borce za ljudska prava, među ostalim Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, Katoličku crkvu i Comité Laïc de Coordination (CLC); budući da je, prema skupinama koje se bore za ljudska prava, u DR Kongu trenutačno u zatočeništvu najmanje 358 političkih zatvorenika; |
| --- | --- |

K.

budući da su vlasti DR Konga sustavno zlostavljale organizacije civilnog društva i borce za ljudska prava, među ostalim Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, Katoličku crkvu i Comité Laïc de Coordination (CLC); budući da je, prema skupinama koje se bore za ljudska prava, u DR Kongu trenutačno u zatočeništvu najmanje 358 političkih zatvorenika;

| L. | budući da je 29. i 30. prosinca 2017. sedmero boraca za ljudska prava – Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji i Arciel Beni, svi povezani s pokretom civilnog društva Filimbi – uhićeno i zatočeno bez naloga te budući da nije poznato gdje se nalazi Palmer Kabeya, još jedan borac za ljudska prava; |
| --- | --- |

L.

budući da je 29. i 30. prosinca 2017. sedmero boraca za ljudska prava – Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji i Arciel Beni, svi povezani s pokretom civilnog društva Filimbi – uhićeno i zatočeno bez naloga te budući da nije poznato gdje se nalazi Palmer Kabeya, još jedan borac za ljudska prava;

| M. | budući da se povećava učestalost otmica humanitarnih radnika i pripadnika mirovnih snaga te napada na njih, čime se humanitarne organizacije prisiljavaju na odgodu isporuke pomoći i obustavu djelovanja; |
| --- | --- |

M.

budući da se povećava učestalost otmica humanitarnih radnika i pripadnika mirovnih snaga te napada na njih, čime se humanitarne organizacije prisiljavaju na odgodu isporuke pomoći i obustavu djelovanja;

| N. | budući da tri nacrta zakona predstavljena u Nacionalnoj skupštini DR Konga (o regulaciji nevladinih organizacija, o borcima za ljudska prava i o borbi protiv terorizma) u sadašnjem obliku nisu u skladu s regionalnim i međunarodnim standardima ljudskih prava te predstavljaju nezapamćenu prijetnju neovisnom djelovanju civilnog društva u DR Kongu; |
| --- | --- |

N.

budući da tri nacrta zakona predstavljena u Nacionalnoj skupštini DR Konga (o regulaciji nevladinih organizacija, o borcima za ljudska prava i o borbi protiv terorizma) u sadašnjem obliku nisu u skladu s regionalnim i međunarodnim standardima ljudskih prava te predstavljaju nezapamćenu prijetnju neovisnom djelovanju civilnog društva u DR Kongu;

| O. | budući da je EU odlučio do prosinca 2018. produljiti restriktivne mjere protiv pojedinaca usvojene zbog ometanja izbornog procesa i povreda ljudskih prava; |
| --- | --- |

O.

budući da je EU odlučio do prosinca 2018. produljiti restriktivne mjere protiv pojedinaca usvojene zbog ometanja izbornog procesa i povreda ljudskih prava;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja humanitarnog, političkog i sigurnosnog stanja u DR Kongu; snažno osuđuje sve povrede ljudskih prava i činove nasilja, osobito nad mirnim prosvjednicima, među ostalim i zabranu mirnih javnih prosvjeda te politike zastrašivanja, uhićenja i pritvaranja svih protivnika režima; poziva vlasti DR Konga da smjesta i bezuvjetno oslobode sve zatvorenike savjesti te da provedu neovisnu istragu u vezi s nasilnim gušenjem prosvjeda u prosincu 2017. te otkrivenim masovnim grobnicama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da vlada DR Konga snosi primarnu odgovornost za zaštitu civila koji se nalaze na njezinu teritoriju i pod njezinom jurisdikcijom, što se odnosi i na zločine protiv čovječnosti i ratne zločine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava izrazitu zabrinutost zbog dokaza koje su predstavile organizacije za ljudska prava, osobito istražnog izvješća Međunarodne federacije za ljudska prava iz prosinca 2017. o masakrima u Kasaiju, prema kojemu sigurnosne snage DR Konga i paravojne postrojbe koje imaju potporu vlade u provinciji Kasai provode „namjernu strategiju terora i uništavanja koja dovodi do zločina protiv čovječnosti”; poziva Međunarodni kazneni sud i UN da istraže te navode; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava zabrinutost zbog položaja žena i djece u DR Kongu; oštro osuđuje upotrebu silovanja, seksualnog nasilja i mučenja; izražava zabrinutost zbog navoda o tome da paravojne postrojbe uz kongoansku potporu nezakonito novače i zapošljavaju djecu vojnike te smatra da prestanak korištenja djece vojnika mora biti prioritet kongoanskih vlasti i međunarodne zajednice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava duboko žaljenje zbog činjenice da izbori nisu održani do kraja 2017., kako je dogovoreno; podsjeća da su kongoanske vlasti i institucije odgovorne za efektivnu provedbu novog izbornog kalendara, u skladu s Ustavom DR Konga i Silvestarskim političkim dogovorom; ustraje u tome da se transparentni, slobodni i pravedni predsjednički i parlamentarni izbori održe 23. prosinca 2018.; podsjeća da CENI mora biti neovisna, nepristrana i uključiva institucija te poziva vladu DR Konga da osigura dostatna sredstva; nadalje, poziva CENI i vladu da uvedu kvartalne rokove za izborni kalendar u cilju praćenja napretka te kao jasan znak da se vlada obvezala održati izbore; podsjeća da isključivo vjerodostojni izbori nude izlaz iz krize; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da protivnicima u egzilu mora biti omogućen siguran i bezuvjetan povratak te da svaki građanin mora imati pravo kandidirati se na izborima; pozdravlja osnivanje, uz sudjelovanje Afričke unije, Međunarodne organizacije za frankofoniju, Južnoafričke razvojne zajednice i UN-a, koordinirane skupine stručnjaka zaduženih za pružanje podrške provedbi izbornog procesa i olakšavanje isporuke financijske, logističke i tehničke pomoći DR Kongu; podržava doprinos EU-a izbornom procesu u DR Kongu i poziva EU da izborno financiranje uvjetuje time da vlada DR Konga mora provesti konkretne mjere kojima pokazuje jasnu političku volju za održanje izbora 23. prosinca 2018., uključujući, ponajprije, objavu realističnog izbornog proračuna te jamstva u području svih temeljnih prava i sloboda za sve političke stranke i organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | oštro osuđuje sve oblike zlostavljanja i prijetnji protiv civilnog društva i nevladinih organizacija; posebno izražava zabrinutost zbog nedavnih prijetnji smrću upućenih predstavnicima Međunarodne federacije za ljudska prava i srodnih organizacija; poziva vlasti DR Konga i sigurnosne snage da u potpunosti poštuju uvjete iz Sporazuma iz Cotonoua, kao i iz Silvestarskog političkog dogovora, osobito prava pojedinaca na ostvarivanje slobode izražavanja, okupljanja i prosvjedovanja; poziva vlasti DR Konga da što prije ratificiraju Afričku povelju o demokraciji, izborima i upravljanju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ne odobrava nacrte zakona predstavljenih u Nacionalnoj skupštini DR Konga o regulaciji nevladinih organizacija, borcima za ljudska prava i borbi protiv terorizma; potiče vlasti DR Konga da u potpunosti poštuju zakonodavni postupak te da usklade nacrte zakona s međunarodnim i regionalnim standardima zaštite i promicanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU, države članice i međunarodnu zajednicu da pruže veću potporu i zaštitu borcima za ljudska prava; poziva vlasti DR Konga da istraže i privedu pravdi osobe koje napadaju borce za ljudska prava i guše demokratske prosvjede; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja najavu glavnog tajnika UN-a o provedbi istrage u vezi s napadom paravojnih postrojbi Savezničkih demokratskih snaga na postrojbe MONUSCO-a 7. prosinca 2017., u kojemu je 15 pripadnika mirovnih snaga u pokrajini Sjeverni Kivu izgubilo život; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava zabrinutost zbog nedavnog smanjenja broja postrojbi UN-a i proračunskih rezova; poziva Vijeće sigurnosti UN-a i države članice UN-a da se pobrinu da MONUSCO primi odgovarajuća sredstva za izvršenje zadaća koje su mu povjerene njegovim mandatom; podsjeća da mandat MONUSCO-a uključuje doprinos zaštiti civila i pružanje podrške provedbi političkog sporazuma; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče EU i njegove države članice da kao prioritet utvrde vrijednosti ljudskih prava; ponovno ističe važnost utvrđivanja individualne odgovornosti za povrede ljudskih prava i druge postupke kojima se ugrožava mirno okončanje sukoba u DR Kongu; pozdravlja, u tom pogledu, korištenje ciljanih sankcija EU-a te poziva EU da razmotri dodatna sredstva, kao što je navedeno u Sporazumu iz Cotonoua, u slučaju da se stanje nastavi pogoršavati i da se ne postigne znatan napredak u pronalasku mirnog rješenja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da je u travnju 2015. Ibrahim Thiaw, zamjenik izvršnog direktora Programa Ujedinjenih naroda za okoliš, izjavio da se svake godine eksploatiraju prirodni resursi u vrijednosti od više od milijardu američkih dolara i da većina zarade od toga, do 98 % dobiti, ide u ruke međunarodnih grupacija, dok se preostalih 2 % koristi za financiranje naoružanih skupina u DR Kongu; poziva Komisiju i države članice da poduzmu potrebne mjere protiv europskih poduzeća koja se ne pridržavaju međunarodnih standarda ili ne pružaju odgovarajuću odštetu žrtvama kršenja ljudskih prava za koja su izravno ili neizravno odgovorna; poziva da se hitno provede sporazum o uredbi EU-a o mineralima iz područja zahvaćenih sukobima (Uredba (EU) 2017/821 (4)) koji su države članice postigle 15. lipnja 2016. i da se na razini Europske unije i Ujedinjenih naroda nastavi rad u cilju daljnjeg razvoja međunarodnog zakonodavstva u tom području; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja da daje podršku Afričkoj uniji, Međunarodnoj organizaciji za frankofoniju i Južnoafričkoj razvojnoj zajednici te, posebice, Angoli, kao akterima koji potiču politički dijalog u DR Kongu i cijeloj regiji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava zabrinutost zbog izbijanja epidemije kolere te poziva na pružanje veće humanitarne pomoći u borbi protiv nje; poziva EU i države članice da šalju više financijske i humanitarne pomoći preko pouzdanih organizacija kako bi se zadovoljile hitne potrebe stanovništva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, Vijeću ministara i Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu te predsjedniku, premijeru i parlamentu Demokratske Republike Konga. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0264.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0017.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0479.

(4)  SL L 130, 19.5.2017., str. 1.

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/57

---

P8_TA(2018)0018

Provedba Inicijative za zapošljavanje mladih u državama članicama

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih u državama članicama (2017/2039(INI))

(2018/C 458/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/779 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 u pogledu dodatnog iznosa početnog predfinanciranja koji se isplaćuje za operativne programe koji dobivaju potporu iz Inicijative za zapošljavanje mladih (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/779 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 u pogledu dodatnog iznosa početnog predfinanciranja koji se isplaćuje za operativne programe koji dobivaju potporu iz Inicijative za zapošljavanje mladih (2),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi programa Jamstvo za mlade (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi programa Jamstvo za mlade (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. listopada 2016. naslovljenu „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. listopada 2016. naslovljenu „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 3/2015 iz ožujka 2015. naslovljeno „Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 3/2015 iz ožujka 2015. naslovljeno „Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 5/2017 Europskog revizorskog suda iz ožujka 2017. naslovljeno: „Nezaposlenost mladih – donose li politike EU-a promjene? Procjena programa „Garancija za mlade” i Inicijative za zapošljavanje mladih”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće br. 5/2017 Europskog revizorskog suda iz ožujka 2017. naslovljeno: „Nezaposlenost mladih – donose li politike EU-a promjene? Procjena programa „Garancija za mlade” i Inicijative za zapošljavanje mladih”,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 24. listopada 2017. o kontroliranju trošenja i praćenje troškovne učinkovitosti programa Jamstva za mlade EU-a (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 24. listopada 2017. o kontroliranju trošenja i praćenje troškovne učinkovitosti programa Jamstva za mlade EU-a (4),

| — | uzimajući u obzir dubinsku analizu svojeg resornog odjela za proračunska pitanja od 3. veljače 2016. naslovljenu „Ocjena Inicijative za zapošljavanje mladih”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dubinsku analizu svojeg resornog odjela za proračunska pitanja od 3. veljače 2016. naslovljenu „Ocjena Inicijative za zapošljavanje mladih”,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 10. lipnja 2016. za preporuku Vijeća o uspostavi programa Jamstvo za vještine (COM(2016)0382), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 10. lipnja 2016. za preporuku Vijeća o uspostavi programa Jamstvo za vještine (COM(2016)0382),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. o Inicijativi o mogućnostima za mlade (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. svibnja 2012. o Inicijativi o mogućnostima za mlade (5),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 10. ožujka 2014. o kvalitativnom okviru za pripravništvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 10. ožujka 2014. o kvalitativnom okviru za pripravništvo,

| — | uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju, njezin Dodatni protokol i revidiranu verziju koja je stupila na snagu 1. srpnja 1999., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju, njezin Dodatni protokol i revidiranu verziju koja je stupila na snagu 1. srpnja 1999.,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 8 koji glasi „promovirati uključiv i održiv gospodarski rast, punu zaposlenost i dostojanstven rad za sve”, koje je 2015. godine usvojio UN i koji se odnose na cijeli svijet, uključujući EU, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 8 koji glasi „promovirati uključiv i održiv gospodarski rast, punu zaposlenost i dostojanstven rad za sve”, koje je 2015. godine usvojio UN i koji se odnose na cijeli svijet, uključujući EU,

| — | uzimajući u obzir izvješće kojem je autor Jean-Claude Juncker, u bliskoj suradnji s Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom, Marijem Draghijem i Martinom Schulzom od 22. lipnja 2015. o dovršavanju europske gospodarske i monetarne unije („Izvješće petorice predsjednika”), dokument Komisije za razmatranje o socijalnoj dimenziji Europe od 26. travnja 2017. i 31. svibnja 2017. o produbljivanju europske monetarne unije te Bijelu knjigu Komisije od 1. ožujka 2017. o budućnosti Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće kojem je autor Jean-Claude Juncker, u bliskoj suradnji s Donaldom Tuskom, Jeroenom Dijsselbloemom, Marijem Draghijem i Martinom Schulzom od 22. lipnja 2015. o dovršavanju europske gospodarske i monetarne unije („Izvješće petorice predsjednika”), dokument Komisije za razmatranje o socijalnoj dimenziji Europe od 26. travnja 2017. i 31. svibnja 2017. o produbljivanju europske monetarne unije te Bijelu knjigu Komisije od 1. ožujka 2017. o budućnosti Europe,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. o uspostavi europskog stupa socijalnih prava (COM(2017)0250 i Preporuku Komisije (EU) 2017/761 od 26. travnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. o uspostavi europskog stupa socijalnih prava (COM(2017)0250 i Preporuku Komisije (EU) 2017/761 od 26. travnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (6),

| — | uzimajući u obzir rad i istraživanje Eurofounda, Cedefopa, Međunarodne organizacije rada, Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj, Europske konfederacije sindikata, Europskog sindikalnog instituta, Konfederacije europske poslovne zajednice (BusinessEurope), Europskog udruženja obrtnika, malih i srednjih poduzetnika, Europskog centra za poduzeća u javnom vlasništvu i od općeg gospodarskog interesa, mreže Eurocities i Europskog foruma mladih, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad i istraživanje Eurofounda, Cedefopa, Međunarodne organizacije rada, Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj, Europske konfederacije sindikata, Europskog sindikalnog instituta, Konfederacije europske poslovne zajednice (BusinessEurope), Europskog udruženja obrtnika, malih i srednjih poduzetnika, Europskog centra za poduzeća u javnom vlasništvu i od općeg gospodarskog interesa, mreže Eurocities i Europskog foruma mladih,

| — | uzimajući u obzir govor predsjednika Junckera o stanju Unije održan 13. rujna 2017., Smjernice za ujedinjeniju, snažniju i demokratskiju Uniju (nacrt Programa rada Komisije do kraja 2018.) i pismo namjere Komisije upućeno Antoniju Tajaniju i estonskom premijeru Jüriju Ratasu od 13. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor predsjednika Junckera o stanju Unije održan 13. rujna 2017., Smjernice za ujedinjeniju, snažniju i demokratskiju Uniju (nacrt Programa rada Komisije do kraja 2018.) i pismo namjere Komisije upućeno Antoniju Tajaniju i estonskom premijeru Jüriju Ratasu od 13. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za prava žena i jednakost spolova(A8-0406/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za prava žena i jednakost spolova(A8-0406/2017),

| A. | budući da se zbog financijske i gospodarske krize stopa nezaposlenosti mladih popela s 15 % u 2008. godini na najvišu vrijednost od 24 % početkom 2013. i da ta prosječna stopa prikriva velike razlike među državama članicama i regijama; budući da su stope nezaposlenosti mladih u 2013. ostale blizu 10 % u Njemačkoj, Austriji i Nizozemskoj, a u Italiji, Španjolskoj, Hrvatskoj i Grčkoj dosegle su najviše vrijednosti blizu ili znatno više od 40 %; |
| --- | --- |

A.

budući da se zbog financijske i gospodarske krize stopa nezaposlenosti mladih popela s 15 % u 2008. godini na najvišu vrijednost od 24 % početkom 2013. i da ta prosječna stopa prikriva velike razlike među državama članicama i regijama; budući da su stope nezaposlenosti mladih u 2013. ostale blizu 10 % u Njemačkoj, Austriji i Nizozemskoj, a u Italiji, Španjolskoj, Hrvatskoj i Grčkoj dosegle su najviše vrijednosti blizu ili znatno više od 40 %;

| B. | budući da su mjere usmjerene na smanjenje javne potrošnje pokazale negativan utjecaj, posebice na mlade zbog rezova u obrazovanju, obučavanju, stvaranju radnih mjesta i službama za pružanje potpore; |
| --- | --- |

B.

budući da su mjere usmjerene na smanjenje javne potrošnje pokazale negativan utjecaj, posebice na mlade zbog rezova u obrazovanju, obučavanju, stvaranju radnih mjesta i službama za pružanje potpore;

| C. | budući da su politike koje pogađaju mlade razvijane bez uključivanja dotičnih mladih osoba i njihovih predstavnika; |
| --- | --- |

C.

budući da su politike koje pogađaju mlade razvijane bez uključivanja dotičnih mladih osoba i njihovih predstavnika;

| D. | budući da se zbog dugih razdoblja nezaposlenosti mladi mogu osjećati marginalizirani, izolirani, odsječeni od društva te da nezaposlenost mladih može imati „učinak s trajnim posljedicama”, što znači da postoji veća vjerojatnost da će ponovno postati nezaposleni, da će imati niže prihode i slabije izglede u karijeri u svojem radnom vijeku; budući da zanemarivanje mladih predstavlja ogroman gubitak javnih i privatnih ulaganja te vodi sveopćoj nesigurnosti zaposlenja i gubitku vještina, s obzirom na neiskorišten i oslabljen ljudski potencijal koji je s tim povezan; |
| --- | --- |

D.

budući da se zbog dugih razdoblja nezaposlenosti mladi mogu osjećati marginalizirani, izolirani, odsječeni od društva te da nezaposlenost mladih može imati „učinak s trajnim posljedicama”, što znači da postoji veća vjerojatnost da će ponovno postati nezaposleni, da će imati niže prihode i slabije izglede u karijeri u svojem radnom vijeku; budući da zanemarivanje mladih predstavlja ogroman gubitak javnih i privatnih ulaganja te vodi sveopćoj nesigurnosti zaposlenja i gubitku vještina, s obzirom na neiskorišten i oslabljen ljudski potencijal koji je s tim povezan;

| E. | budući da je 2012. trećina zaposlenih u Europi bila ili prekvalificirana ili nedovoljno kvalificirana za svoj posao (7) i budući da su mladi zaposleni često formalno prekvalificirani, a istodobno, češće nego stariji radnici, imaju poslove koji ne odgovaraju njihovim vještinama; |
| --- | --- |

E.

budući da je 2012. trećina zaposlenih u Europi bila ili prekvalificirana ili nedovoljno kvalificirana za svoj posao (7) i budući da su mladi zaposleni često formalno prekvalificirani, a istodobno, češće nego stariji radnici, imaju poslove koji ne odgovaraju njihovim vještinama;

| F. | budući da mladim radnicima prijeti viši rizik od toga da se nađu na nesigurnom radnom mjestu; budući da su izgledi radnog odnosa s više negativnih strana dvostruko veći za radnike mlađe od 25 godina, nego za radnike u dobi od 50 godina ili starije (8); |
| --- | --- |

F.

budući da mladim radnicima prijeti viši rizik od toga da se nađu na nesigurnom radnom mjestu; budući da su izgledi radnog odnosa s više negativnih strana dvostruko veći za radnike mlađe od 25 godina, nego za radnike u dobi od 50 godina ili starije (8);

| G. | budući da uspješan prijelaz iz škole na radno mjesto i iz neaktivnosti na radno mjesto te pronalazak prvog pravog posla osnažuju i motiviraju mlade ljude, a to im pomaže i da razviju osobne i profesionalne vještine kako bi postali neovisni, samosvjesni građani i da dobro započnu svoje karijere; |
| --- | --- |

G.

budući da uspješan prijelaz iz škole na radno mjesto i iz neaktivnosti na radno mjesto te pronalazak prvog pravog posla osnažuju i motiviraju mlade ljude, a to im pomaže i da razviju osobne i profesionalne vještine kako bi postali neovisni, samosvjesni građani i da dobro započnu svoje karijere;

| H. | budući da je stopa nezaposlenosti mladih u 28 država članica EU-a, nakon dostizanja najviše vrijednosti od 24 % u 2013., bila u konstantnom padu i pala na razinu ispod 17 % u 2017.; budući da je razina nezaposlenosti mladih ostala visoka te da je ta razina niža od 11 % u samo nekoliko država članica (Austrija, Češka, Nizozemska, Malta, Mađarska i Njemačka) te da među državama članicama vladaju ozbiljne razlike; |
| --- | --- |

H.

budući da je stopa nezaposlenosti mladih u 28 država članica EU-a, nakon dostizanja najviše vrijednosti od 24 % u 2013., bila u konstantnom padu i pala na razinu ispod 17 % u 2017.; budući da je razina nezaposlenosti mladih ostala visoka te da je ta razina niža od 11 % u samo nekoliko država članica (Austrija, Češka, Nizozemska, Malta, Mađarska i Njemačka) te da među državama članicama vladaju ozbiljne razlike;

| I. | budući da analiza raščlanjivanja po spolovima rada na puno i nepuno radno vrijeme diljem Europe otkriva da je u razdoblju 2007. do 2017. razlika između spolova ostala ista te da muškarci i dalje čine oko 60 % zaposlenih na puno radno vrijeme u dobi od 15 do 24 godine, ali čine samo oko 40 % iste dobne skupine zaposlenih na nepuno radno vrijeme; |
| --- | --- |

I.

budući da analiza raščlanjivanja po spolovima rada na puno i nepuno radno vrijeme diljem Europe otkriva da je u razdoblju 2007. do 2017. razlika između spolova ostala ista te da muškarci i dalje čine oko 60 % zaposlenih na puno radno vrijeme u dobi od 15 do 24 godine, ali čine samo oko 40 % iste dobne skupine zaposlenih na nepuno radno vrijeme;

| J. | budući da je, nažalost, kao statistička činjenica stopa nezaposlenosti mladih općenito otprilike dvaput veća od prosječne opće stope nezaposlenosti, i tijekom razdoblja gospodarskog rasta i za vrijeme recesija; |
| --- | --- |

J.

budući da je, nažalost, kao statistička činjenica stopa nezaposlenosti mladih općenito otprilike dvaput veća od prosječne opće stope nezaposlenosti, i tijekom razdoblja gospodarskog rasta i za vrijeme recesija;

Inicijativa za zapošljavanje mladih i Garancija za mlade

| K. | budući da je 22. travnja 2013. Vijeće u obliku preporuke uspostavilo Garanciju za mlade, kojom se države članice obvezuju da će mladima omogućiti kvalitetno zaposlenje, nastavak školovanja, naukovanje ili stažiranje u roku od četiri mjeseca od gubitka zaposlenja ili završetka formalnog obrazovanja; |
| --- | --- |

K.

budući da je 22. travnja 2013. Vijeće u obliku preporuke uspostavilo Garanciju za mlade, kojom se države članice obvezuju da će mladima omogućiti kvalitetno zaposlenje, nastavak školovanja, naukovanje ili stažiranje u roku od četiri mjeseca od gubitka zaposlenja ili završetka formalnog obrazovanja;

| L. | budući da bi mnoge države članice, s obzirom na to da nisu imale mnogo uspjeha s regulativama i prilikama koje su dosad bile dostupne u borbi protiv nezaposlenosti mladih, trebale staviti veći naglasak na učinkovitu upotrebu financijskih sredstava i alata dostupnih u okviru Europskog socijalnog fonda; |
| --- | --- |

L.

budući da bi mnoge države članice, s obzirom na to da nisu imale mnogo uspjeha s regulativama i prilikama koje su dosad bile dostupne u borbi protiv nezaposlenosti mladih, trebale staviti veći naglasak na učinkovitu upotrebu financijskih sredstava i alata dostupnih u okviru Europskog socijalnog fonda;

| M. | budući da je u veljači 2013. Vijeće pristalo uspostaviti Inicijativu za zapošljavanje mladih koja je pokrenuta kao glavni proračunski instrument EU-a povezan s Europskim socijalnim fondom i to kako bi se pomoglo određenim regijama u državama članicama u kojima su stope nezaposlenosti mladih posebno visoke, ponajprije uvođenjem programa u okviru Garancije za mlade; |
| --- | --- |

M.

budući da je u veljači 2013. Vijeće pristalo uspostaviti Inicijativu za zapošljavanje mladih koja je pokrenuta kao glavni proračunski instrument EU-a povezan s Europskim socijalnim fondom i to kako bi se pomoglo određenim regijama u državama članicama u kojima su stope nezaposlenosti mladih posebno visoke, ponajprije uvođenjem programa u okviru Garancije za mlade;

| N. | budući da je provođenje programa Garancije za mlade obveza preuzeta na razini EU-a, dok je Inicijativa za zapošljavanje mladih usmjerena na one države članice i regije u kojima stope nezaposlenosti iznose više od 25 %, za što uvjete ispunjava 20 država članica, bilo djelomice ili potpuno; |
| --- | --- |

N.

budući da je provođenje programa Garancije za mlade obveza preuzeta na razini EU-a, dok je Inicijativa za zapošljavanje mladih usmjerena na one države članice i regije u kojima stope nezaposlenosti iznose više od 25 %, za što uvjete ispunjava 20 država članica, bilo djelomice ili potpuno;

| O. | budući da se zbog potrebe za brzom mobilizacijom sredstava uplate u proračun Inicijative za zapošljavanje mladih za 2014. i 2015. koncentrirale na početku tog razdoblja kako bi se maksimizirao učinak mjera financiranih iz Inicijative za zapošljavanje; budući da je zbog kašnjenja u provedbi na nacionalnoj i regionalnoj razini pojačano financiranje na početku razdoblja kao mjera nije postiglo dovoljan učinak; budući da je 2015. stopa predfinanciranja uvjetno povećana s 1 % na 30 % te da je većina država članica koje su ispunjavale uvjete tu mjeru uspješno primijenila; |
| --- | --- |

O.

budući da se zbog potrebe za brzom mobilizacijom sredstava uplate u proračun Inicijative za zapošljavanje mladih za 2014. i 2015. koncentrirale na početku tog razdoblja kako bi se maksimizirao učinak mjera financiranih iz Inicijative za zapošljavanje; budući da je zbog kašnjenja u provedbi na nacionalnoj i regionalnoj razini pojačano financiranje na početku razdoblja kao mjera nije postiglo dovoljan učinak; budući da je 2015. stopa predfinanciranja uvjetno povećana s 1 % na 30 % te da je većina država članica koje su ispunjavale uvjete tu mjeru uspješno primijenila;

| P. | budući da je glavna ambicija Inicijative za zapošljavanje mladih i Jamstva za mlade doprijeti do mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju se (skupina NEET) koji su u najvećoj opasnosti od isključivanja te istovremeno uzeti u obzir činjenicu da su izrazom „NEET” obuhvaćene razne podskupine mladih ljudi s različitim potrebama; |
| --- | --- |

P.

budući da je glavna ambicija Inicijative za zapošljavanje mladih i Jamstva za mlade doprijeti do mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju se (skupina NEET) koji su u najvećoj opasnosti od isključivanja te istovremeno uzeti u obzir činjenicu da su izrazom „NEET” obuhvaćene razne podskupine mladih ljudi s različitim potrebama;

| Q. | budući da je Garancija za mlade osmišljena kako bi se skupina NEET učinkovito uključila na tržište rada tako što će se ponuditi individualizirani pristupi koji vode kvalitetnim ponudama za zaposlenje i unapređenju zapošljivosti mladih te kako bi se u širem kontekstu podržalo mlade u prijelazu iz škole na posao te riješio problem neusklađenosti dostupnih vještina s potrebama tržišta rada; budući da su odgovarajuće strategije informiranja koje se provode u državama članicama u tom pogledu potrebne; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Garancija za mlade osmišljena kako bi se skupina NEET učinkovito uključila na tržište rada tako što će se ponuditi individualizirani pristupi koji vode kvalitetnim ponudama za zaposlenje i unapređenju zapošljivosti mladih te kako bi se u širem kontekstu podržalo mlade u prijelazu iz škole na posao te riješio problem neusklađenosti dostupnih vještina s potrebama tržišta rada; budući da su odgovarajuće strategije informiranja koje se provode u državama članicama u tom pogledu potrebne;

| R. | budući da je Međunarodna organizacija rada u 2015. procijenila da je trošak provedbe Garancije za mlade u 28 država članica EU-a 45 milijardi EUR; budući da je Garanciji za mlade u programskom razdoblju 2014. – 2020. dodijeljen skroman proračun od 6,4 milijardi EUR kako bi se nadopunila, a ne zamijenila nacionalna financijska sredstva; |
| --- | --- |

R.

budući da je Međunarodna organizacija rada u 2015. procijenila da je trošak provedbe Garancije za mlade u 28 država članica EU-a 45 milijardi EUR; budući da je Garanciji za mlade u programskom razdoblju 2014. – 2020. dodijeljen skroman proračun od 6,4 milijardi EUR kako bi se nadopunila, a ne zamijenila nacionalna financijska sredstva;

| S. | budući da je Komisija predložila povećanje proračuna Inicijative za zapošljavanje mladih za 1 milijardu EUR koju bi popratila 1 milijarda EUR odobrenih sredstava iz ESF-a, u okviru revizije višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2017. – 2020.; budući da je, nakon postizanja dogovora između Parlamenta i Vijeća, ta brojka povećana na 1,2 milijardi EUR; budući da je 5. rujna 2017. Parlament usvojio nacrt izmjene proračuna br. 3/2017 kako bi se u 2017. osiguralo dodatnih 500 milijuna EUR za Inicijativu za zapošljavanje mladih financiranih iz globalne marže za obveze te izrazio žaljenje zbog kašnjenja u proračunskom postupku 2017. uzrokovanom blokadom i kasnim odobrenjem revizije VFO-a u sredini razdoblja u Vijeću; |
| --- | --- |

S.

budući da je Komisija predložila povećanje proračuna Inicijative za zapošljavanje mladih za 1 milijardu EUR koju bi popratila 1 milijarda EUR odobrenih sredstava iz ESF-a, u okviru revizije višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2017. – 2020.; budući da je, nakon postizanja dogovora između Parlamenta i Vijeća, ta brojka povećana na 1,2 milijardi EUR; budući da je 5. rujna 2017. Parlament usvojio nacrt izmjene proračuna br. 3/2017 kako bi se u 2017. osiguralo dodatnih 500 milijuna EUR za Inicijativu za zapošljavanje mladih financiranih iz globalne marže za obveze te izrazio žaljenje zbog kašnjenja u proračunskom postupku 2017. uzrokovanom blokadom i kasnim odobrenjem revizije VFO-a u sredini razdoblja u Vijeću;

| T. | budući da je Europski revizorski sud u svom prvom tematskom izvješću o Garanciji za mlade izrazio zabrinutost u pogledu primjerenosti financiranja (i na nacionalnoj razini i na razini EU-a), definicije „kvalitetne ponude”, nedostatka strategije s jasnim etapama i ciljevima te praćenja rezultata programa i izvještavanja o njima; budući da je isto tako izrazio zabrinutost zbog nedovoljnog uspjeha partnerskog pristupa u razvoju Garancije za mlade sadržanom u Preporuci Vijeća od 22. travnja 2013.; |
| --- | --- |

T.

budući da je Europski revizorski sud u svom prvom tematskom izvješću o Garanciji za mlade izrazio zabrinutost u pogledu primjerenosti financiranja (i na nacionalnoj razini i na razini EU-a), definicije „kvalitetne ponude”, nedostatka strategije s jasnim etapama i ciljevima te praćenja rezultata programa i izvještavanja o njima; budući da je isto tako izrazio zabrinutost zbog nedovoljnog uspjeha partnerskog pristupa u razvoju Garancije za mlade sadržanom u Preporuci Vijeća od 22. travnja 2013.;

| U. | budući da su istinski učinkoviti mehanizmi potrebni za raspravu o poteškoćama u primjeni programa Jamstva za mlade i njihovo rješavanje te da je potrebno da se države članice čvrsto obvežu da će provoditi Jamstvo za mlade u njegovu punom opsegu, uzimajući u obzir posebno lokalne uvjete i omogućavanje razvoja vještina i uspostavljanje primjerenih struktura za evaluaciju; |
| --- | --- |

U.

budući da su istinski učinkoviti mehanizmi potrebni za raspravu o poteškoćama u primjeni programa Jamstva za mlade i njihovo rješavanje te da je potrebno da se države članice čvrsto obvežu da će provoditi Jamstvo za mlade u njegovu punom opsegu, uzimajući u obzir posebno lokalne uvjete i omogućavanje razvoja vještina i uspostavljanje primjerenih struktura za evaluaciju;

| V. | budući da su u tematskom izvješću Europskog revizorskog suda o Garanciji za mlade prepoznati neki zajednički kriteriji „kvalitetne ponude” te da je Slovačka svoju definiciju koja sadrži odredbe o minimalnom radnom vremenu i održivosti zaposlenja nakon prestanka potpore iz Inicijative za zapošljavanje mladih učinila pravno obvezujućom te uzimajući u obzir zdravstveno stanje primatelja; |
| --- | --- |

V.

budući da su u tematskom izvješću Europskog revizorskog suda o Garanciji za mlade prepoznati neki zajednički kriteriji „kvalitetne ponude” te da je Slovačka svoju definiciju koja sadrži odredbe o minimalnom radnom vremenu i održivosti zaposlenja nakon prestanka potpore iz Inicijative za zapošljavanje mladih učinila pravno obvezujućom te uzimajući u obzir zdravstveno stanje primatelja;

| W. | budući da je Europski revizorski sud u svojem drugom nedavno objavljenom tematskom izvješću o Inicijativi za zapošljavanje mladih i Garanciji za mlade, sastavljenom na temelju uzorka od sedam država članica, istaknuo zabrinutost time što je teško doći do potpunih podataka te što je napredak u provedbi Garancije za mlade ograničen i što rezultati nisu ispunili početna očekivanja; budući da su Inicijativa za zapošljavanje mladih i Garancija za mlade jedni od najinovativnijih i najambicioznijih političkih odgovora na nezaposlenost mladih nakon gospodarske krize i da bi stoga njihova provedba u nadolazećim godinama trebala uživati daljnju financijsku i političku podršku EU-a, nacionalnih i regionalnih institucija; |
| --- | --- |

W.

budući da je Europski revizorski sud u svojem drugom nedavno objavljenom tematskom izvješću o Inicijativi za zapošljavanje mladih i Garanciji za mlade, sastavljenom na temelju uzorka od sedam država članica, istaknuo zabrinutost time što je teško doći do potpunih podataka te što je napredak u provedbi Garancije za mlade ograničen i što rezultati nisu ispunili početna očekivanja; budući da su Inicijativa za zapošljavanje mladih i Garancija za mlade jedni od najinovativnijih i najambicioznijih političkih odgovora na nezaposlenost mladih nakon gospodarske krize i da bi stoga njihova provedba u nadolazećim godinama trebala uživati daljnju financijsku i političku podršku EU-a, nacionalnih i regionalnih institucija;

| X. | budući da se troškovna učinkovitost Inicijative za zapošljavanje mladih i konačni cilj Garancije mladih da mladi zasnuju održiv radni odnos mogu postići samo ako se operacije pravilno nadziru na temelju pouzdanih i usporedivih podataka, ako su programi usmjereni na rezultate i ako se prilagodbe vrše u slučajevima u kojima se otkriju neučinkovite i skupe mjere; |
| --- | --- |

X.

budući da se troškovna učinkovitost Inicijative za zapošljavanje mladih i konačni cilj Garancije mladih da mladi zasnuju održiv radni odnos mogu postići samo ako se operacije pravilno nadziru na temelju pouzdanih i usporedivih podataka, ako su programi usmjereni na rezultate i ako se prilagodbe vrše u slučajevima u kojima se otkriju neučinkovite i skupe mjere;

| Y. | budući da je potrebno više napora od strane država članica kako bi se ciljano podržalo mlade ljude najudaljenije ili potpuno odvojene od tržišta rada, poput mladih ljudi s invaliditetom; |
| --- | --- |

Y.

budući da je potrebno više napora od strane država članica kako bi se ciljano podržalo mlade ljude najudaljenije ili potpuno odvojene od tržišta rada, poput mladih ljudi s invaliditetom;

| Z. | budući da bi Inicijativa za zapošljavanje mladih i Garancija za mlade trebali igrati središnju ulogu u ostvarenju ključnih načela Europskog stupa socijalnih prava; |
| --- | --- |

Z.

budući da bi Inicijativa za zapošljavanje mladih i Garancija za mlade trebali igrati središnju ulogu u ostvarenju ključnih načela Europskog stupa socijalnih prava;

| AA. | budući da predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker u svojem govoru o stanju Unije za 2017. nije spomenuo stanje nezaposlenosti mladih u Europi koje je i dalje alarmantno; budući da je u pismu namjere priloženom govoru o stanju Unije za 2017. prepoznata uloga Garancije za mlade kao pomoći za otvaranje radnih mjesta u EU-u; budući da bi borba protiv nezaposlenosti, a posebice nezaposlenosti mladih trebala ostati prioritet za djelovanje EU-a; |
| --- | --- |

AA.

budući da predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker u svojem govoru o stanju Unije za 2017. nije spomenuo stanje nezaposlenosti mladih u Europi koje je i dalje alarmantno; budući da je u pismu namjere priloženom govoru o stanju Unije za 2017. prepoznata uloga Garancije za mlade kao pomoći za otvaranje radnih mjesta u EU-u; budući da bi borba protiv nezaposlenosti, a posebice nezaposlenosti mladih trebala ostati prioritet za djelovanje EU-a;

| AB. | budući da su prijavljena kašnjenja u isplatama u okviru mjera financiranih iz Inicijative za zapošljavanje mladih koja su često uzrokovana prekasnim osnivanjem upravljačkih tijela ili nedovoljnim upravnim kapacitetima nacionalnih ili regionalnih tijela; |
| --- | --- |

AB.

budući da su prijavljena kašnjenja u isplatama u okviru mjera financiranih iz Inicijative za zapošljavanje mladih koja su često uzrokovana prekasnim osnivanjem upravljačkih tijela ili nedovoljnim upravnim kapacitetima nacionalnih ili regionalnih tijela;

| AC. | budući da bi mjere iz Inicijative za zapošljavanje mladih i Garancije za mlade poput stažiranja i naukovanja trebale pomoći u olakšavanju prijelaza na tržište rada te nikad ne bi trebale biti zamjena za redovite ugovore o radu; |
| --- | --- |

AC.

budući da bi mjere iz Inicijative za zapošljavanje mladih i Garancije za mlade poput stažiranja i naukovanja trebale pomoći u olakšavanju prijelaza na tržište rada te nikad ne bi trebale biti zamjena za redovite ugovore o radu;

| AD. | budući da, kad je riječ o mladim ženama u ruralnim područjima, nezakonito zapošljavanje ili neprijavljivanje statusa nezaposlene osobe dovodi do nepreciznih statističkih podataka i do razlika u mirovinama; budući da ta praksa negativno utječe na društvo u cjelini, a posebno na dobrobit žena, te na druge oblike socijalnog osiguranja i mogućnosti za promjene karijere ili buduće mogućnosti zapošljavanja; |
| --- | --- |

AD.

budući da, kad je riječ o mladim ženama u ruralnim područjima, nezakonito zapošljavanje ili neprijavljivanje statusa nezaposlene osobe dovodi do nepreciznih statističkih podataka i do razlika u mirovinama; budući da ta praksa negativno utječe na društvo u cjelini, a posebno na dobrobit žena, te na druge oblike socijalnog osiguranja i mogućnosti za promjene karijere ili buduće mogućnosti zapošljavanja;

| AE. | budući da je 16 milijuna osoba iz skupine NEET sudjelovalo u programu Garancija za mlade, a Inicijativom za zapošljavanje mladih pružena je izravna potpora za više od 1,6 milijuna mladih ljudi u EU-u; |
| --- | --- |

AE.

budući da je 16 milijuna osoba iz skupine NEET sudjelovalo u programu Garancija za mlade, a Inicijativom za zapošljavanje mladih pružena je izravna potpora za više od 1,6 milijuna mladih ljudi u EU-u;

| AF. | budući da su u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih države članice donijele više od 132 mjere za tržište rada koje su usmjerene na mlade osobe; |
| --- | --- |

AF.

budući da su u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih države članice donijele više od 132 mjere za tržište rada koje su usmjerene na mlade osobe;

| AG. | budući da je 75 % ukupnog proračuna Inicijative za zapošljavanje mladih odobreno, a 19 % su države članice već uložile, zbog čega je stopa izvršenja proračuna Inicijative za zapošljavanje mladih najviša među europskim strukturnim i investicijskim fondovima; |
| --- | --- |

AG.

budući da je 75 % ukupnog proračuna Inicijative za zapošljavanje mladih odobreno, a 19 % su države članice već uložile, zbog čega je stopa izvršenja proračuna Inicijative za zapošljavanje mladih najviša među europskim strukturnim i investicijskim fondovima;

| AH. | budući da više izvješća o provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih pokazuje da se, unatoč zabrinutosti u pogledu dostatnosti financiranja i procjene ukupnih potrebnih ulaganja, raspoloživa sredstva uspješno usmjeravaju prema zadovoljavanju regionalnih potreba te da su usmjerena na konkretne regije i skupine korisnika; |
| --- | --- |

AH.

budući da više izvješća o provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih pokazuje da se, unatoč zabrinutosti u pogledu dostatnosti financiranja i procjene ukupnih potrebnih ulaganja, raspoloživa sredstva uspješno usmjeravaju prema zadovoljavanju regionalnih potreba te da su usmjerena na konkretne regije i skupine korisnika;

| AI. | budući da Komisija od uspostave europske strategije zapošljavanja 1997. podupire niz mjera osmišljenih za poboljšanje mogućnosti zapošljavanja i obrazovanja za mlade (9); budući da su od krize napori EU-a posebno usmjereni na Garanciju za mlade i Inicijativu za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

AI.

budući da Komisija od uspostave europske strategije zapošljavanja 1997. podupire niz mjera osmišljenih za poboljšanje mogućnosti zapošljavanja i obrazovanja za mlade (9); budući da su od krize napori EU-a posebno usmjereni na Garanciju za mlade i Inicijativu za zapošljavanje mladih;

| AJ. | budući da se Garancija za mlade financira iz ESF-a, nacionalnih proračuna i Inicijative za zapošljavanje mladih, dok se Inicijativom za zapošljavanje mladih mogu financirati izravno otvaranje radnih mjesta, naukovanje, stažiranje i daljnje obrazovanje za ciljane skupine Inicijative za zapošljavanje mladih u regijama koje za to ispunjavaju uvjete; budući da za mjere Inicijative za zapošljavanje mladih rok trajanja nije unaprijed definiran, dok se u okviru Garancije za mlade zahtijeva da se ponuda da u roku od četiri mjeseca; |
| --- | --- |

AJ.

budući da se Garancija za mlade financira iz ESF-a, nacionalnih proračuna i Inicijative za zapošljavanje mladih, dok se Inicijativom za zapošljavanje mladih mogu financirati izravno otvaranje radnih mjesta, naukovanje, stažiranje i daljnje obrazovanje za ciljane skupine Inicijative za zapošljavanje mladih u regijama koje za to ispunjavaju uvjete; budući da za mjere Inicijative za zapošljavanje mladih rok trajanja nije unaprijed definiran, dok se u okviru Garancije za mlade zahtijeva da se ponuda da u roku od četiri mjeseca;

| AK. | budući da je Garancija za mlade dovela do provedbe strukturnih reformi u državama članicama kako bi, ponajprije, modeli obrazovanja i osposobljavanja bili prilagođeniji tržištu rada u cilju ostvarivanja njezinih ciljeva; |
| --- | --- |

AK.

budući da je Garancija za mlade dovela do provedbe strukturnih reformi u državama članicama kako bi, ponajprije, modeli obrazovanja i osposobljavanja bili prilagođeniji tržištu rada u cilju ostvarivanja njezinih ciljeva;

| AL. | budući da vanjski čimbenici poput konkretne gospodarske situacije ili modela proizvodnje svake pojedinačne regije utječu na postizanje ciljeva utvrđenih u Garanciji za mlade; |
| --- | --- |

AL.

budući da vanjski čimbenici poput konkretne gospodarske situacije ili modela proizvodnje svake pojedinačne regije utječu na postizanje ciljeva utvrđenih u Garanciji za mlade;

Uvod

| 1. | vjeruje da Garancija za mlade mora biti prvi korak prema potrebama za poslom mladih osoba; podsjeća da poslodavci imaju obvezu sudjelovati u procesu osiguravanja pristupačnih programa strukovnog obrazovanja, početničkih poslova i kvalitetnih stažiranja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da aspekt kvalitete pristojnih radnih mjesta za mlade osobe ne smije nikada biti doveden u pitanje; ističe da temeljni radni standardi i drugi standardi povezani s kvalitetom rada poput radnog vremena, minimalne plaće, socijalne sigurnosti te zdravlja i sigurnosti na poslu moraju biti u središtu pri poduzimanju napora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje znatne razlike u gospodarskim rezultatima u smislu i gospodarskog rasta i povećanja zaposlenosti u 28 država članica EU-a, što zahtijeva odlučan politički odgovor; primjećuje da određene države članice zaostaju u provedbi potrebnih strukturnih reformi; napominje da se radna mjesta stvaraju provođenjem zdravih gospodarskih politika, kao i politika zapošljavanja i ulaganja, koje su u konačnici u nadležnosti država članica; izražava svoju zabrinutost zbog dugoročnog učinka gospodarskog razvoja regija u kojima dolazi do odljeva mozgova; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da u sklopu provedbenih pravila za Inicijativu za zapošljavanje mladih države članice moraju birati između različitih načina provedbe programa (namjenski program, prioritetne osi u okviru postojećeg operativnog programa ili dio nekoliko različitih prioritetnih osi); ističe da je, s obzirom na različite mogućnosti provedbe te na temelju dobivenih rezultata, potrebna razmjena najboljih praksi u cilju njihovog uključivanja u buduće faze programa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sa zabrinutošću napominje da se u tematskom izvješću Europskog revizorskog suda br. 5/2017 navodi da postoji rizik da financijska sredstva EU-a jednostavno zamjenjuju nacionalna financijska sredstva, a da ne stvaraju dodanu vrijednost; podsjeća na to da je u skladu s načelom dodatnosti cilj Inicijative za zapošljavanje mladih nadopuniti nacionalna financijska sredstva, a ne zamijeniti politike i financijska sredstva država članica za borbu protiv nezaposlenosti mladih; ističe da se samo proračunom Inicijative za zapošljavanje mladih ne može ostvariti ambicija da se svim mladim ljudima ponudi kvalitetno zaposlenje, nastavak školovanja, naukovanje ili stažiranje u roku od četiri mjeseca nakon gubitka posla i završetka formalnog obrazovanja, niti je taj program ikada bio tako zamišljen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava kako je potrebno da Inicijativa za zapošljavanje mladih bude pokretač u prvom redu reformi politika, a onda i bolje koordinacije u područjima zapošljavanja i obrazovanja, prije svega u državama članicama koje se suočavaju s visokim stopama nezaposlenosti mladih, s ciljem osiguravanja da te države članice uvedu integrirane, sveobuhvatne i dugoročne pristupe rješavanju nezaposlenosti mladih koji bi povećali zapošljivost mladih, dali im bolje prilike i doveli do održivog zapošljavanja, a ne da provode niz fragmentiranih (postojećih) politika; smatra da su Inicijativa za zapošljavanje mladih i Garancija za mlade moćni alati u borbi protiv socijalne isključenost skupina najmarginaliziranijih mladih osoba; vjeruje da je važno raditi na postizanju ciljeva strategije Europa 2020. u pogledu zapošljavanja, stope prekida školovanja i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da je u skladu s Preporukom Vijeća o uspostavi programa Jamstvo za mlade definirano šest smjernica na kojima bi se trebali temeljiti programi Garancije za mlade: izgradnja partnerskih pristupa, mjere rane intervencije i aktivacije, mjere potpore s ciljem uključivanja u tržište rada, korištenje sredstava Unije, procjena i stalno poboljšanje reformi i inicijativa; ističe da je, prema izvješćima o ocjeni, vrlo malo država članica dalo podatke o tim aspektima i njihovoj punoj ocjeni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da bi trebalo uložiti više i u domaću i u prekograničnu mobilnost kako bi se smanjila stopa nezaposlenosti mladih te riješio problem neusklađenosti vještina; poziva na bolje usklađivanje ponude posla i vještina sa zahtjevima tako što će se olakšati mobilnost među regijama (uključujući prekogranične regije); prepoznaje da države članice moraju posvetiti posebnu pozornost osiguravanju bolje povezanosti sustava obrazovanja s tržištem rada u prekograničnim regijama, primjerice promicanjem obrazovanja na jezicima susjednih zemalja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da je visoka stopa nezaposlenosti mladih uzrokovana: učincima svjetske gospodarske krize na tržišta rada, ranim napuštanjem školovanja bez dovoljnih kvalifikacija, nedostatkom relevantnih vještina i radnog iskustva, sve većom prisutnošću nesigurnih oblika kratkoročnog zaposlenja nakon čega slijede razdoblja nezaposlenosti, ograničenim mogućnostima osposobljavanja i nedovoljnim ili neadekvatnim aktivnim programima tržišta rada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da praćenje Inicijative za zapošljavanje mladih mora biti podržano pouzdanim podacima; smatra da su trenutačno dostupni podaci o praćenju i rezultatima nedovoljni za sveobuhvatnu procjenu provedbe i postignutih rezultata Inicijative za zapošljavanje mladih kao glavnog financijskog instrumenta Garancije za mlade, posebice zbog početnih kašnjenja u uspostavi operativnih programa u državama članicama i činjenice da se još uvijek nalaze u relativno ranim fazama provedbe; ustraje u tome da je potrebno zadržati zaposlenost mladih kao jedan od prioriteta djelovanja EU-a; međutim, zabrinut je zbog podataka o učincima Inicijative za zapošljavanje mladih i Garancije za mlade kao politika Unije za rješavanja problema nezaposlenosti mladih iznesenih u nedavnom izvješću Europskog revizorskog suda, ali pritom uzima u obzir ograničeno teritorijalno i vremensko područje primjene tih programa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | stajališta je da bi strategija za povećanje zaposlenosti mladih, kako bi bila istinski učinkovita, trebala uključivati okrugle stolove na kojima bi sudjelovali zainteresirane strane, uzimati u obzir teritorijalni kontekst u kojem bi se strategija trebala provoditi i osigurati ciljano osposobljavanje koje ispunjava potrebe poduzeća, a istovremeno je uravnoteženo s nastojanjima i vještinama mladih osoba; ističe da bi se istom strategijom trebalo osigurati visokokvalitetno osposobljavanje i potpuna transparentnost u dodjeli financijskih sredstava agencijama za osposobljavanje te da bi se korištenje tih sredstava trebalo pomno nadzirati; |
| --- | --- |

11.

| 12. | žali zbog činjenice što su se države članice na spomenuto odlučile obvezati samo u obliku neobvezujućeg instrumenta Preporuke Vijeća; ističe da je cilj Garancije za mlade u mnogim državama članicama još daleko od ostvarenja; |
| --- | --- |

12.

Dopiranje do najisključenijih mladih osoba

| 13. | napominje da mlade osobe s invaliditetom nisu obuhvaćene niti područjem primjene Inicijative za zapošljavanje mladih niti Garancije za mlade; poziva Komisiju i države članice da prilagode svoje operativne programe kako bi osigurale da mjere Inicijative za zapošljavanje mladih i Garancije za mlade budu stvarno dostupne svim osobama s invaliditetom, da osiguraju jednakost pristupa mladim osobama s invaliditetom i ispune potrebe pojedinaca; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da su za dopiranje do skupine NEET potrebni snažni i kontinuirani napori nacionalnih tijela i međusektorska suradnja jer je skupina NEET heterogena, a njezini pripadnici imaju različite potrebe i vještine; stoga naglašava potrebu za točnim i sveobuhvatnim podacima o svim pripadnicima skupine NEET s ciljem njihovog registriranja i učinkovitijeg dopiranja do njih jer bi se pomoću raščlanjenih podataka, uključujući podatke po regijama, moglo prepoznati koje bi skupine trebale biti ciljne i kako bi se inicijative za zapošljavanje mogle bolje prilagoditi primateljima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vjeruje da Garancija za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih nisu zamjene za korištenje makroekonomskih instrumenata i drugih politika za poticanje zaposlenosti mladih; dodaje da je pri procjeni provedbe i učinka Garancije za mlade važno imati na umu različite da u državama članicama vladaju različite makroekonomske klime i stanja proračuna; smatra da je potrebno iscrtati dugoročan program strukturnih reformi za Garanciju za mlade ako će se produživati njegovo trajanje; naglašava jasnu potrebu za učinkovitijom koordinacijom među različitim državama članicama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podržava razvoj jedinstvenih kontaktnih točaka kako bi se osiguralo da su sve usluge i smjernice lako dostupne i besplatne za mlade ljude te da se nalaze na jednom mjestu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zabrinut je zbog početnih primjedbi da je potrebno poboljšati registraciju i dopiranje do svih pripadnika skupine NEET, posebice onih neaktivnih i onih za koje se pokazalo da ih je teško ponovno integrirati; poziva države članice da uspostave prikladne i prilagođene strategije dopiranja do svih pripadnika skupine NEET te da provode integriran pristup u smjeru individualiziranije pomoći i usluga dostupnih za podupiranje mladih ljudi koji se suočavaju s višestrukim preprekama; poziva države članice da obrate posebnu pozornost na potrebe ugroženih pripadnika skupine NEET te da uklone negativne stavove pune predrasuda prema njima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe potrebu da se mjere prilagode lokalnim potrebama kako bi se povećao njihov učinak; poziva države članice da provedu posebne mjere zapošljavanja mladih u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice da brzo poboljšaju priopćavanje informacija o postojećim programima potpore mladim osobama, a posebice skupinama najudaljenijima od tržišta rada, i to kampanjama za podizanje osviještenosti, koristeći se i tradicionalnim i modernim medijskim kanalima poput socijalnih mreža; |
| --- | --- |

19.

Osiguravanje kvalitete ponuda u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih

| 20. | prima na znanje pozive na definiranje pojma kvalitetne ponude u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; ističe potrebu za izradom sveobuhvatne, usuglašene definicije kojom bi se u obzir uzeto rad Odbora za zapošljavanje Vijeća u suradnji s Komisijom, Međunarodne organizacije rada i relevantnih dionika; ističe da je kvalitetna ponuda višedimenzionalna mjera koja vodi održivoj, dobro prilagođenoj integraciji sudionika na tržištu rada koja se postiže razvijanjem vještina te da bi trebala odgovarati razini kvalifikacija i profilu sudionika te uzimati u obzir potrebe za zapošljavanjem; poziva države članice da osiguraju da se relevantna socijalna zaštita, pravila o radnim uvjetima i razine naknada primjenjuju na sve sudionike; skreće pozornost na standarde kvalitete navedene u Smjernicama za evaluaciju Inicijative za zapošljavanje mladih koje je Komisija izdala 2015. i u kojima se utvrđuju značajke ponuda za zapošljavanje, njihova relevantnosti za potrebe sudionika, ishodi za tržište rada nakon dobivanja ponuda te udio ponuda koje nisu prihvaćene ili su prijevremeno napuštene kao relevantni pokazatelji za procjenu kvalitete zaposlenja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da Međunarodna organizacija rada „dostojanstven rad” definira kao „rad koji je produktivan i koji nudi pravedan prihod, uz sigurno radno mjesto i socijalnu zaštitu, bolje izglede za osobni razvoj i socijalnu integraciju, slobodu ljudi u vezi s izražavanjem vlastitih problema, organiziranjem i sudjelovanjem u odlukama koje utječu na njihov život te jednake prilike za sve žene i muškarce” te da ti minimalni standardi u slučaju zaposlenih mladih osoba nisu ispunjeni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da bi mlade osobe isto tako trebale sudjelovati u praćenju kvalitete ponuda; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da se u kvalitetnom pripravničkom ugovoru mora poštovati kvalitetna okvirna ponuda sljedećih jamstava: pripravništvo se mora temeljiti na pisanom ugovoru u kojem su sadržane transparentne informacije o pravim i obvezama ugovornih strana te definirani konkretni ciljevi i značajke visokokvalitetnog osposobljavanja mora biti postavljen mentor ili nadzornik koji će ocjenjivati rezultate pripravnika po završetku pripravništva pripravništvo mora imati određeno trajanje, duljina trajanja pripravništva kod istog poslodavca mora biti ograničena, a ugovor bi trebao sadržavati jasne odredbe o pokriću socijalnim osiguranjem te o naknadi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče države članice da postupno ažuriraju i revidiraju operativne programe Inicijative za zapošljavanje mladih uz uključivanje socijalnih partnera i organizacija mladih kako bi dodatno poboljšale svoje djelovanje na temelju stvarnih potreba mladih osoba i tržišta rada; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da je moguće utvrditi troši li se dobro proračun Inicijative za zapošljavanje mladih i postiže li se cilj Garancije za mlade da mladi zasnuju održiv radni odnos samo ako se operacije pomno i transparentno nadziru na temelju pouzdanih i usporedivih podataka te ako se državama članicama koje nisu postigle nikakav napredak na to ambicioznije skrene pozornost; poziva države članice da hitno unaprijede praćenje, izvješćivanje i kvalitetu podataka te da zajamče prikupljanje pouzdanih i usporedivih podataka i brojki o trenutnom stanju provedbe Inicijative za zapošljavanje mladih te ih pravovremeno stave na raspolaganje, i to češće nego što se to zahtijeva u okviru njihove godišnje obveze izvješćivanja definirane u članku 19. stavku 2. Uredbe o ESF-u; poziva Komisiju da revidira svoje smjernice o prikupljanju podataka u skladu s preporukama Europskog revizorskog suda i kako bi se smanjio rizik od precjenjivanja rezultata; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje prijedlog različitih vrsta programa koji su osmišljeni u državama članicama u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; smatra da su u nekim državama članicama nacionalni propisi dvosmisleni u pogledu ciljeva i pristupa te nejasno sročeni te da je preko njih ponuđen ograničen izbor mogućnosti za promicanje zapošljavanja; smatra da su njihovo znatno diskrecijsko pravo i izostanak jasnih mehanizama nadzora povremeno dovodili do zamjene radnih mjesta ponudama u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zabrinut je zbog dojava o neprimjerenoj uporabi mjera financiranih iz Inicijative za zapošljavanje mladih, uključujući kašnjenje u isplati naknada mladim osobama i zloupotrebe pripravništava tj. njihovo prekomjerno korištenje; izražava svoju spremnost za borbu protiv takvih praksi; smatra da se opetovano korištenje Garancije za mlade ne bi trebalo kositi s namjerom aktivacije tržišta i ciljem trajnijeg uključivanja mladih u tržište rada; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju i države članice da prepoznaju, razmjenjuju i šire najbolje prakse usmjerene na uzajamno učenje politika koje doprinose osmišljavanju i provedbi politika utemeljenih na dokazima; ističe da promjene na tržištu rada i u digitalizaciji gospodarstva pozivaju na novi pristup politikama zapošljavanja mladih; ističe da je u sklopu Inicijative za zapošljavanje mladih potrebno poraditi na učinkovitim alatima za smanjivanje nezaposlenosti mladih te se ne bi trebale reciklirati neučinkovite politike zapošljavanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponavlja da se u Preporuci Vijeća o uspostavi programa Jamstvo za mlade partnerski pristup smatra ključnim problemom u provedbi programa Garancija za mlade i dopiranja do pripadnika skupine NEET; poziva države članice da primjenjuju partnerski pristup tako da aktivno utvrđuju i uključuju relevantne dionike i da učinkovitije promiču program Garancija za mlade među poduzećima, posebice MSP-ovima i manjim obiteljskim poduzećima; ističe da iskustva iz država članica koje su već usvojile pristupe slične Garanciji za mlade prije uvođenja tog programa pokazuju da je uspješan pristup uz sudjelovanje dionika važan za njegovu uspješnu provedbu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe važnost organizacija mladih kao posrednika između mladih osoba i javnih službi za zapošljavanje; u tom kontekstu potiče države članice da blisko surađuju s organizacijama mladih na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini pri objašnjavanju, planiranju, provedbi i ocjenjivanju Inicijative za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe važnost vještih i moderniziranih javnih službi za zapošljavanje u pružanju prilagođenih usluga osobama iz skupine NEET; poziva države članice da pri provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih na razini EU-a bolje koordiniraju svoje javne službe za zapošljavanje u okviru Europske mreže javnih službi za zapošljavanje; potiče razvoj daljnjih sinergija između javnih i privatnih poslodavaca, poduzeća i obrazovnih sustava; potiče široku upotrebu usluga e-uprave kako bi se smanjila birokracija; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da izradi procjenu godišnjih troškova učinkovite provedbe Garancije za mlade po državama članicama, uzimajući u obzir procjenu Međunarodne organizacije rada (ILO); |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da je ključno povećati broj pripravništava dostupnih u okviru Garancije za mlade jer čine samo 4,1 % dosad prihvaćenih ponuda; |
| --- | --- |

33.

Završne primjedbe

| 34. | ističe potrebu za strategijom preoblikovanja Inicijative za zapošljavanje mladih iz protukriznog instrumenta u stabilniji financijski instrument EU-a za rješavanje problema nezaposlenosti mladih u razdoblju nakon 2020., osiguravajući pritom brzu i jednostavnu mobilizaciju sredstava i zahtjev za sufinanciranje kako bi se istaknula primarna odgovornost država članica; napominje da bi se proširenjem Inicijative za zapošljavanje mladih trebale uzeti u obzir napomene Europskog revizorskog suda; ističe da je ukupni cilj programa održiva integracija mladih osoba na tržište rada; naglašava potrebu za postavljanjem jasnih mjerljivih ciljeva; ističe da bi se o tim elementima trebalo raspravljati u kontekstu sljedećeg VFO-a kako bi se osigurali kontinuitet, troškovna učinkovitost i dodana vrijednost; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponavlja svoju podršku Inicijativi za zapošljavanje mladih; ističe da su apsolutno nužni daljnji napori te nastavak političkih i financijskih obveza za rješavanje nezaposlenosti mladih; posebice podsjeća na važnost osiguravanja financijskih sredstava u iznosu od najmanje 700 milijuna EUR za Inicijativu za zapošljavanje mladih u razdoblju od 2018. do 2020., kao što je dogovoreno u okviru revizije VFO-a u sredini razdoblja; također poziva na dodjelu dostatnih odobrenih sredstava za plaćanje kako bi se osigurala pravilna i pravovremena provedba Inicijative za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava potrebu za poboljšanjem kvalitete ponuda u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih i Garancije za mlade te poziva na buduću raspravu o prihvatljivim dobnim skupinama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da je potrebno postići napredak u smjeru donošenja preporuke s pravnom osnovnom u člancima 292. i 153. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te poduzeti niz informativnih mjera poput stvaranja lako dostupnih mrežnih stranica koje se ažuriraju s relevantnim informacijama o pravilima koja se odnose na pripravništva u svakoj državi članici kako bi okvir za kvalitetu zapošljavanja mladih postao operativan; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uviđa da je Inicijativa za zapošljavanje mladih financijski instrument namijenjen nadopunjavanju inicijativa država članica za borbu s visokim razinama nezaposlenosti mladih i da bi države članice trebale uložiti veće napore kako bi bolje povezala obrazovne sustave i tržišta rada da bolje uključe mlade osobe na tržišta rada na održiv način; pozdravlja mjere i politike uvedene kako bi se riješio problem postojećih neusklađenosti vještina; prepoznaje da korištenje vještina i dalje predstavlja izazov diljem Europe i stoga smatra da je potrebno osigurati bolju usklađenost traženih i dostupnih vještina; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da su Inicijativa za zapošljavanje mladih i Garancija za mlade ključne za učinkovitu provedbu ključnih principa europskog stupa socijalnih prava, posebice br. 1 o obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju, br. 4 o aktivnoj potpori zapošljavanju, br. 5 o sigurnom i prilagodljivom zaposlenju, br. 6 o plaćama, br. 8 o socijalnom dijalogu i uključenosti radnika, br. 10 o zdravom, sigurnom i dobro prilagođenom radnom okruženju te zaštiti podataka, br. 12 o socijalnoj zaštiti, br. 13. o naknadi za nezaposlene, i br. 14. o minimalnom dohotku, |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju i države članice da udvostruče napore koje poduzimaju zajedno s Međunarodnom organizacijom rada kako bi pružile prilagođene informacije i izgradile nacionalne kapacitete za provedbu i procjenu programa Garancije za mlade u sljedećim aspektima: osiguravanju pune i održive provedbe inicijative, poboljšanju njezine mogućnost da dopre do neregistriranih pripadnika skupine NEET te mladih ljudi s niskim razinama vještina, izgradnji kapaciteta i poboljšanju kvalitete ponuda; |
| --- | --- |

40.

| 41. | napominje da je, u očekivanju da Komisija objavi konačne podatke koje su joj dostavile države članice, broj mladih ljudi koji su završili program u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih krajem 2015. procijenjen na 203 000, što predstavlja 4 % sudionika; izražava zabrinutost zbog visokog broja sudionika u Inicijativi za zapošljavanje mladih koji nisu dovršili program u nekim državama članicama; vjeruje da je važno ojačati poticaje kako bi se osiguralo da mlade osobe Inicijativu za zapošljavanje mladih smatraju korisnom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća da bi se kroz Inicijativu za zapošljavanje mladih trebala pružiti financijska potpora za mjere kojima se potiče uključivanje pripadnika skupine NEET na tržište rada, uključujući plaćena pripravništva, stažiranja i naukovanja, ali da to ne bi trebala postati zamjena za stvarni plaćeni radni odnos; |
| --- | --- |

42.

| 43. | predlaže uvođenje dežurne telefonske linije za kršenja prava mladih osoba na razini EU-a kako bi izravno Komisiji mogle prijaviti bilo kakvo negativno iskustvo sa sudjelovanjem u Inicijativi za zapošljavanje mladih i Garancijom za mlade, omogućavajući prikupljanje informacija i istraživanje dojava o praksama zloupotrebe u provedbi politika koje financira EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja prijedlog osnivanja europskog nadzornog tijela za rad, koje je predsjednik Juncker spomenuo u svom govoru o stanju Unije za 2017., kako bi se ojačala suradnja među tijelima za nadzor tržišta rada na svim razinama i bolje rješavalo prekogranične situacije, kao i ostale inicijative za potporu pravičnoj mobilnosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uviđa uspjeh Inicijative za zapošljavanje mladih u smanjenju stopa nezaposlenosti mladih, a posebno u osiguranju ravnoteže spolova, s obzirom na to da je ta inicijativa obuhvatila oko 48 % muškaraca i 52 % žena; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva na potpunu provedbu Direktive 2000/78/EZ o jednakom postupanju pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja i Direktive 2010/41/EU o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra neophodnim da Komisija i države članice iznesu pozitivne mjere kako bi se osiguralo da mlade žene i djevojke dobiju kvalitetne ponude za zaposlenje te da se ne zapošljavaju ili ne budu zaglavljene na nesigurnim, potplaćenim i privremenim radnim mjestima na kojima imaju ograničena radnička prava ili ih uopće nemaju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice da prikupe statističke podatke razvrstane po spolu kako bi Komisija mogla pokrenuti procjenu učinka Inicijative za zapošljavanje mladih i njezina utjecaja na ravnotežu spolova, u cilju temeljite evaluacije i analize njezine provedbe; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice da iznađu načine pružanja podrške mladim ženama koje se žele ponovno uključiti na tržište rada ili u sustav obrazovanja osiguravanjem rodne ravnopravnosti pri zapošljavanju, napredovanja u karijeri, usklađenosti poslovnog i privatnog života te usluga skrbi za djecu i odrasle osobe, kao i promicanjem jednake plaće za rad jednake vrijednosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva države članice da ulože više truda u poboljšavanje mjera u okviru obrazovnih sustava kako bi pomogle ugroženim mladim osobama da ostanu zaštićene; |
| --- | --- |

50.

| 51. | sa zabrinutošću primjećuje da se u najnovijim izvješćima o procjeni (10) ističe da je u prvoj fazi provedbe Inicijative za zapošljavanje mladih fokus uglavnom bio na visokoobrazovanim mladim osobama iz skupine NEET, a ne na niskokvalificiranim, neaktivnim osobama koje nisu registrirane u javnim službama za zapošljavanje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva države članice da odgovore na taj veliki nedostatak u provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih tako što će razviti, između ostalog, posebne naknadne mjere u cilju provedbe politika za mlade koje su u većoj mjeri utemeljene na dokazima, učinkovitije i kontinuirane; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice da se pobrinu da njihovo zakonodavstvo omogućava svim mladim ljudima iz utvrđene dobne skupine da se registriraju i zaista sudjeluju u Inicijativi za zapošljavanje mladih (11); |
| --- | --- |

53.

| 54. | skreće pozornost na to da nema pravila o transparentnosti zapošljavanja, trajanja i priznavanja ponuda za stažiranje na otvorenom tržištu te ističe da je samo nekoliko država članica utvrdilo minimalne kriterije kvalitete, pa i za potrebe praćenja programa Garancija za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uviđa da je ulaganjima iz proračuna EU-a u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih postignut namjeravani učinak i da se ubrzalo proširenje tržišta rada za mlade ljude; smatra da Inicijativa za zapošljavanje mladih predstavlja jasnu dodanu vrijednost EU-a s obzirom na to da se mnogi programi za zapošljavanje mladih ne bi mogli primijeniti bez angažmana EU-a; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primjećuje da su prvotno dodijeljena sredstva za Inicijativu za zapošljavanje mladih unutar višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. iznosila 6,4 milijarde EUR, od čega 3,2 milijarde iz namjenske proračunske linije, a preostali, jednaki iznos iz Europskog socijalnog fonda; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe da je, u kontekstu revizije VFO-a u sredini programskog razdoblja, dodatni iznos od 1,2 milijarde EUR za razdoblje 2017. – 2020. za Inicijativu za zapošljavanje mladih dobio političku potporu, dok će jednak iznos biti osiguran iz Europskog socijalnog fonda; međutim, ističe da će se konačna odobrena sredstva za taj program odrediti tijekom predstojećeg godišnjeg proračunskog postupka; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pozdravlja činjenicu da je na zahtjev Europskog parlamenta rezultat postupka mirenja za proračun EU-a za 2018. bio odluka da se prvotno predložena posebna sredstva za Inicijativu za zapošljavanje mladih povećaju novim odobrenim sredstvima u iznosu od 116,7 milijuna EUR, zbog čega ukupna sredstva iznose 350 milijuna EUR u 2018.; prima na znanje jednostranu obvezu Komisije da predloži daljnje povećanje financiranja Inicijative za zapošljavanje mladih izmjenom proračuna ako apsorpcijska sposobnost Inicijative za zapošljavanje mladih omogući povećanje; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da ukupni proračun za Inicijativu za zapošljavanje mladih nije dovoljan za zadovoljavanje stvarne potražnje i ne pruža sredstva koja su potrebna kako bi se osiguralo da se programom dopre do ciljane publike; podsjeća da je u prosjeku sudjelovalo samo 42 % mladih iz skupine NEET, a u nekim državama članicama ta je brojka bila manja od 20 %; stoga poziva na znatno povećanje sredstava za Inicijativu za zapošljavanje mladih u okviru sljedećeg VFO-a i da države članice u svojim nacionalnim proračunima osmisle programe za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da osigura dosljednost u ulaganjima za zapošljavanje mladih poticanjem sinergija između dostupnih izvora i donošenjem dosljednih pravila prikupljenih u sveobuhvatnom vodiču u cilju jamčenja većeg učinka, sinergija, učinkovitosti i pojednostavljenja na terenu; podsjeća da je prioritet smanjiti administrativno opterećenje za upravna tijela; ističe važnost izvješća po državama članicama o financiranju aktivnosti vezanih uz program Garancija za mlade kojima se također prati sinergija između nacionalnih proračuna i proračuna EU-a, kao potrebe za boljom koordinacijom i tješnjom suradnjom među ključnim dionicima u procesu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisiju da poboljša planiranje ulaganja za zapošljavanje mladih nakon 2020. tako što će u potpunosti primjenjivati pristup koji se upotrebljava u planiranju fondova ESI, pri čemu financiranje podliježe sveobuhvatnom preliminarnom planiranju i ex ante procjeni nakon kojih slijedi zaključivanje partnerskog sporazuma; smatra da takav pristup povećava učinak proračuna EU-a; prima na znanje uspješnu provedbu Inicijative za zapošljavanje mladih u državama članicama s namjenskim operativnim programima i značajnim doprinosima iz nacionalnih i regionalnih proračuna; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nadalje, poziva Komisiju da preoblikuje sadašnji mehanizam fokusirajući se na jednoobrazne rezultate i reviziju učinkovitosti tijekom godišnjeg i završnog izvješćivanja kako bi se bolje nadzirao učinak proračuna EU-a; poziva na primjenu zajedničkih pokazatelja u cijelom EU-a, poput udjela sudionika Inicijative za zapošljavanje mladih koji zahvaljujući mjerama koje financira EU ulaze na primarno tržište rada; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naglašava, međutim, da zbog reformiranog planiranja i izvješćivanja ne bi trebalo doći ni do kašnjenja u izvršenju proračuna ni do prekomjernog administrativnog opterećenja upravljačkih tijela, a posebno krajnjih korisnika; |
| --- | --- |

63.

| 64. | priznaje da se postojećim administrativnim opterećenjem ugrožava ulagački kapacitet proračuna EU-a, posebno u slučaju instrumenata s kraćim razdobljem provedbe kao što je Inicijativa za zapošljavanje mladih; stoga poziva da se postupci javnih natječaja pojednostavne te da naglasak bude na bržoj pripremi javnih natječaja i kraćim postupcima za žalbu na odluke; primjećuje pozitivan učinak upotrebe opcija pojednostavljenog financiranja u rashodima Inicijative za zapošljavanje mladih; poziva da se u cijelom EU-u za projekte Inicijative za zapošljavanje mladih uvedu opcije pojednostavljenog financiranja kako bi se smanjila birokracija i značajno ubrzalo izvršenje proračuna. |
| --- | --- |

64.

| 65. | ističe da je Inicijativa za zapošljavanje mladih odsad najuspješniji među svim europskim strukturnim i investicijskim fondovima u pogledu financijske provedbe; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja činjenicu da je mjerama Inicijative za zapošljavanje mladih pružena potpora više od 1,6 milijuna mladih te da je došlo do konsolidacije aktivnosti država članica u iznosu od više od 4 milijarde EUR; |
| --- | --- |

66.

| 67. | napominje da nedostatak informacija o potencijalnim troškovima provedbe programa u državi članici može rezultirati razinom financiranja koja nije dovoljna da bi se program proveo i da bi ispunio svoje ciljeve; poziva države članice da provedu ex ante analizu i izrade pregled troškova provedbe Garancije za mlade; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu potrebne mjere za uspostavu modernijeg sustava praćenja preostalog financiranja Inicijative za zapošljavanje mladih koji neće uzrokovati toliko administrativnog opterećenja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva da se pozornost usmjeri na rezultate Inicijative za zapošljavanje mladih, i to utvrđivanjem konkretnih pokazatelja u obliku novih usluga i mjera potpore tržištu rada uspostavljenih programom u državama članicama te broja ponuđenih ugovora na neodređeno vrijeme; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vjeruje da bi se radi ocjenjivanja uspješnosti programa trebali ocijeniti svi aspekti, uključujući financijsku isplativost programa; prima na znanje ranije procjene Međunarodne organizacije rada i Eurofounda i traži od Komisije da potvrdi ili ažurira te procjene; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisiju i države članice da postave realne i ostvarive ciljeve, da ocijene razinu nejednakosti, da analiziraju tržište prije provedbe programa, da poboljšaju sustave nadzora i obavješćivanja; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 470.

(2)  SL L 126, 21.5.2015., str. 1.

(3)  SL C 120, 26.4.2013., str. 1.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0390.

(5)  SL C 264 E, 13.9.2013., str. 69.

(6)  SL L 113, 29.4.2017., str. 56.

(7)  Izvješće Komisije naslovljeno „Razvoj na području zapošljavanja i socijalne politike u Europi 2013.” iz prosinca 2013.

(8)  Izvješće Eurofounda iz kolovoza 2014. naslovljeno „Strukovni profili i radni uvjeti: skupine u višestruko nepovoljnom položaju”.

(9)  Ostale mjere uključuju inicijativu „Mladi u pokretu” pokrenutu u rujnu 2010., „Inicijativu o mogućnostima za mlade” pokrenutu u prosincu 2011. i akcijske timove za mlade uspostavljene u siječnju 2012.

(10)  Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 5/2017 o provedbi Garancije za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih. Konačno izvješće Glavnoj upravi Europske komisije za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje iz lipnja 2016. o prvim rezultatima Inicijative za zapošljavanje mladih. Komunikacija Komisije od 4. listopada 2016. o temi „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646). Dubinska analiza EPRS-a iz lipnja 2016. naslovljena „Incijativa za zapošljavanje mladih: europska evaluacija provedbe”.

(11)  Zakonodavni okvir nekih država neke mlade ljude, posebno one s teškim invaliditetom, smatra „nesposobnima za rad”. Oni se ne mogu registrirati u javnim službama za zapošljavanje te stoga ne mogu sudjelovati u Inicijativi za zapošljavanje mladih.

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/70

---

P8_TA(2018)0019

Provedba Direktive o stručnim kvalifikacijama i potreba za reformom profesionalnih usluga

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o provedbi Direktive 2005/36/EZ u pogledu reguliranja i potrebe za reformom profesionalnih usluga (2017/2073(INI))

(2018/C 458/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 45., 49. i 56. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 45., 49. i 56. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebice njezine članke 15. i 16., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, posebice njezine članke 15. i 16.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (1),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. siječnja 2017. o preporukama za reformu regulative u području profesionalnih usluga (COM(2016)0820), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 10. siječnja 2017. o preporukama za reformu regulative u području profesionalnih usluga (COM(2016)0820),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. o ocjenjivanju nacionalnih propisa o pristupu profesijama (COM(2013)0676), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. listopada 2013. o ocjenjivanju nacionalnih propisa o pristupu profesijama (COM(2013)0676),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o strategiji jedinstvenog tržišta (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o strategiji jedinstvenog tržišta (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. lipnja 2017. o Europskom programu za ekonomiju suradnje (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. lipnja 2017. o Europskom programu za ekonomiju suradnje (3),

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2017. o godišnjem izvješću o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2017. (4), |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2017. o godišnjem izvješću o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2017. (4),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 31. svibnja 2017. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 31. svibnja 2017. (5),

| — | uzimajući u obzir konačno priopćenje Radne skupine za podršku poslovanju slobodnih profesija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačno priopćenje Radne skupine za podršku poslovanju slobodnih profesija,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0401/2017),

| A. | budući da slobodno kretanje radnika, sloboda poslovnog nastana i sloboda pružanja usluga unutar EU-a čine temelj jedinstvenog tržišta i donose mnogo koristi građanima i poduzećima; |
| --- | --- |

A.

budući da slobodno kretanje radnika, sloboda poslovnog nastana i sloboda pružanja usluga unutar EU-a čine temelj jedinstvenog tržišta i donose mnogo koristi građanima i poduzećima;

| B. | budući da, iako usluge čine 71 % BDP-a i 68 % ukupnog broja zaposlenih, puni potencijal jedinstvenog tržišta u pogledu usluga još uvijek nije iskorišten; |
| --- | --- |

B.

budući da, iako usluge čine 71 % BDP-a i 68 % ukupnog broja zaposlenih, puni potencijal jedinstvenog tržišta u pogledu usluga još uvijek nije iskorišten;

| C. | budući da u nedostatku usklađenosti države članice mogu slobodno odlučivati o reguliranju profesija, pod uvjetom da su nacionalne mjere transparentne, nediskriminirajuće, opravdane i proporcionalne; |
| --- | --- |

C.

budući da u nedostatku usklađenosti države članice mogu slobodno odlučivati o reguliranju profesija, pod uvjetom da su nacionalne mjere transparentne, nediskriminirajuće, opravdane i proporcionalne;

| D. | budući da pametno donošenje propisa, opravdano zaštitom legitimnih ciljeva od javnog interesa, može imati pozitivne učinke na unutarnje tržište i osigurati visoku razinu zaštite potrošača i bolju kvalitetu usluga; budući da stoga deregulacija ne bi smjela biti sama sebi svrhom; |
| --- | --- |

D.

budući da pametno donošenje propisa, opravdano zaštitom legitimnih ciljeva od javnog interesa, može imati pozitivne učinke na unutarnje tržište i osigurati visoku razinu zaštite potrošača i bolju kvalitetu usluga; budući da stoga deregulacija ne bi smjela biti sama sebi svrhom;

| E. | budući da je reguliranje profesija u mnogim slučajevima opravdano, a neopravdane prepreke profesionalnim uslugama štetne za temeljna prava građana i gospodarstva država članica; budući da stoga reguliranje profesija mora biti redovito usklađivano kako bi se u obzir uzele tehnološka, društvena ili tržišna kretanja; |
| --- | --- |

E.

budući da je reguliranje profesija u mnogim slučajevima opravdano, a neopravdane prepreke profesionalnim uslugama štetne za temeljna prava građana i gospodarstva država članica; budući da stoga reguliranje profesija mora biti redovito usklađivano kako bi se u obzir uzele tehnološka, društvena ili tržišna kretanja;

| F. | budući da su Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija predviđeni automatsko priznavanje određenog broja profesija na temelju usklađenih minimalnih zahtjeva za osposobljavanja, opći sustav priznavanja stručnih kvalifikacija, automatski sustav priznavanja stručnog iskustva i novi sustav prekograničnog pružanja usluga u kontekstu reguliranih profesija; |
| --- | --- |

F.

budući da su Direktivom 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija predviđeni automatsko priznavanje određenog broja profesija na temelju usklađenih minimalnih zahtjeva za osposobljavanja, opći sustav priznavanja stručnih kvalifikacija, automatski sustav priznavanja stručnog iskustva i novi sustav prekograničnog pružanja usluga u kontekstu reguliranih profesija;

| G. | budući da je Direktiva 2005/36/EZ izmijenjena 2013. uvođenjem transparentnosti i uzajamne ocjene u članku 59. za sve regulirane profesije u državama članicama, neovisno o tome jesu li regulirane na osnovi nacionalnih propisa ili na osnovi propisa usklađenih na razini EU-a u cilju postizanja proporcionalnog regulatornog okvira opravdanog ciljevima od općeg interesa; |
| --- | --- |

G.

budući da je Direktiva 2005/36/EZ izmijenjena 2013. uvođenjem transparentnosti i uzajamne ocjene u članku 59. za sve regulirane profesije u državama članicama, neovisno o tome jesu li regulirane na osnovi nacionalnih propisa ili na osnovi propisa usklađenih na razini EU-a u cilju postizanja proporcionalnog regulatornog okvira opravdanog ciljevima od općeg interesa;

| H. | budući da države članice još uvijek nisu u potpunosti provele sve odredbe Direktive 2005/36/EZ, a posebice članak 59., čak ni nakon isteka roka; |
| --- | --- |

H.

budući da države članice još uvijek nisu u potpunosti provele sve odredbe Direktive 2005/36/EZ, a posebice članak 59., čak ni nakon isteka roka;

| I. | budući da su države članice morale do 18. siječnja 2016. Komisiji podnijeti nacionalne akcijske planove s informacijama o odlukama o zadržavanju ili izmjeni propisa o profesijama; budući da šest država članica još uvijek nije dostavilo svoje nacionalne akcijske planove; |
| --- | --- |

I.

budući da su države članice morale do 18. siječnja 2016. Komisiji podnijeti nacionalne akcijske planove s informacijama o odlukama o zadržavanju ili izmjeni propisa o profesijama; budući da šest država članica još uvijek nije dostavilo svoje nacionalne akcijske planove;

| J. | budući da je u skladu s člankom 59. Direktive 2005/36/EZ Komisija trebala do 18. siječnja 2017. podnijeti zaključke o uzajamnoj ocjeni i, po potrebi, prijedloge za daljnje inicijative; |
| --- | --- |

J.

budući da je u skladu s člankom 59. Direktive 2005/36/EZ Komisija trebala do 18. siječnja 2017. podnijeti zaključke o uzajamnoj ocjeni i, po potrebi, prijedloge za daljnje inicijative;

| K. | budući da je 10. siječnja 2017. Komisija predstavila komunikaciju o potrebi za reformama u području profesionalnih usluga, u kojoj analizira propise o profesijama u sedam sektora djelovanja i daje preporuke državama članicama u tom pogledu; |
| --- | --- |

K.

budući da je 10. siječnja 2017. Komisija predstavila komunikaciju o potrebi za reformama u području profesionalnih usluga, u kojoj analizira propise o profesijama u sedam sektora djelovanja i daje preporuke državama članicama u tom pogledu;

| L. | budući da je uzajamnim ocjenjivanjem otkriveno da se razina regulacije profesija znatno razlikuje među državama članicama; budući da su potrebna daljnja pojašnjenja, posebno u slučajevima kada države članice najave uvođenje novih oblika propisa o profesijama nakon završetka ocjenjivanja; |
| --- | --- |

L.

budući da je uzajamnim ocjenjivanjem otkriveno da se razina regulacije profesija znatno razlikuje među državama članicama; budući da su potrebna daljnja pojašnjenja, posebno u slučajevima kada države članice najave uvođenje novih oblika propisa o profesijama nakon završetka ocjenjivanja;

Propisi o profesijama u Europskoj uniji i stanje primjene članka 59. Direktive 2005/36/EZ

| 1. | ističe da regulirane profesije imaju temeljnu ulogu u gospodarstvu EU-a, znatno pridonoseći stopi zaposlenosti, kao i mobilnosti radne snage te dodanoj vrijednosti Unije; nadalje, smatra da su visoka kvaliteta profesionalnih usluga i djelotvorno regulatorno okruženje od najveće važnosti za očuvanje gospodarskog, socijalnog i kulturnog modela EU-a te za jačanje konkurentnosti EU-a u smislu rasta, inovacija i otvaranja radnih mjesta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da više od 5 500 reguliranih profesija diljem EU-a, uz znatne razlike među državama članicama, čini 22 % radne snage u svim sektorima djelatnosti, kao što su zdravstvene i socijalne usluge, poslovne usluge, građevinarstvo, mrežne usluge, prijevoz, turizam, nekretnine, javne usluge i obrazovanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja inicijativu Komisije kojom se državama članicama daju smjernice u kontekstu uzajamnog ocjenjivanja, uključujući organizaciju temeljitih rasprava provedenih s nacionalnim tijelima, te kojom se naglašava potreba da nacionalna tijela uključe sve zainteresirane strane kako bi se prikupile relevantne informacije o učinku propisa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi komunikacija Komisije od 10. siječnja 2017. mogla pomoći državama članicama da bolje reguliraju profesionalne usluge i da razmjenjuju najbolje prakse radi razumijevanja odluka o regulativi koje su donijele druge države članice, uzimajući u obzir činjenicu da neke države članice donose temeljitije propise o profesijama od drugih; međutim, ističe potrebu za ocjenom kvalitete propisa, s obzirom na to da su za sveobuhvatnu ocjenu funkcioniranja regulatornog okruženja u svakoj državi članici potrebni i elementi izvan puke gospodarske analize; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali što neke države članice nisu proslijedile informacije o profesijama koje reguliraju i zahtjevima za pristup tim profesijama; poziva države članice da znatno poboljšaju postupak obavješćivanja u kontekstu Direktive o stručnim kvalifikacijama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da bi se poboljšanjem transparentnosti i usporedivosti nacionalnih zahtjeva kojima se uređuje pristup reguliranim profesijama ili njihovo obavljanje mogla omogućiti veća profesionalna mobilnost te da bi prema tome i u skladu s Direktivom 2005/36/EZ svi nacionalni zahtjevi trebali biti proslijeđeni i objavljeni u bazi podataka o reguliranim profesijama na jasan i razumljiv način; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prepoznaje poboljšanja koje je Komisija uvela u baze podataka o reguliranim profesijama, uključujući stvaranje interaktivne karte kojom se građanima omogućuje provjera zahtjeva za pristup profesiji diljem EU-a i jednostavniji vizualni prikaz reguliranih profesija u određenoj državi članici; poziva Komisiju na dodatno poboljšanje baze podataka o reguliranim profesijama kako bi se olakšalo pravovremeno i točno priopćavanje informacija od strane nadležnih tijela te tako povećala transparentnost za građane EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da postoje neujednačenosti među državama članicama u pogledu broja reguliranih profesija i područja djelatnosti obuhvaćenih sličnim profesijama, čime se objašnjavaju različiti oblici propisa o profesijama koje je odabrala svaka država članica; poziva Komisiju na poboljšanje usporedivosti različitih profesija i određivanje zajedničkog skupa djelatnosti za svaku profesiju navedenu u bazi podataka radi olakšavanja dobrovoljnog usklađivanja diljem EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali što određen broj država članica nije podnio nacionalni akcijski plan, kao što to zahtijeva Direktiva 2005/36/EZ, te poziva te države članice da to učine bez nepotrebnog odgađanja; napominje da se podneseni nacionalni akcijski planovi razlikuju u pogledu razine temeljitosti i detalja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice da u potpunosti primijene članak 59. Direktive 2005/36/EZ i da pojačaju svoje napore za jamčenje veće transparentnosti svojih propisa o profesijama, što je ključno za mobilnost stručnjaka diljem EU-a, jer potpuna slika profesija reguliranih na nacionalnoj razini ili razini EU-a može biti dostupna samo uz potpune informacije od svih država članica; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali što se neke države članice nisu na odgovarajući način savjetovale s relevantnim dionicima za vrijeme pripreme nacionalnih akcijskih planova; smatra da je transparentan protok informacija između javnih institucija i dionika potreban radi djelotvornog rješavanja problema i izazova koji utječu na profesije; poziva na veće sudjelovanje svih dionika u budućnosti, ne samo u cilju izrade nacionalnih akcijskih planova nego i prije reforme propisa o profesijama, kako bi se svim dotičnim stranama omogućilo da izraze svoje mišljenje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da bi djelotvorni propisi o profesijama trebali biti korisni i potrošačima i stručnjacima; podsjeća da države članice mogu slobodno uvesti nove propise ili izmijeniti postojeće propise kojima se ograničava pristup reguliranim profesijama ili njihovo obavljanje, odražavajući svoju viziju za društvo i njihov socioekonomski kontekst, sve dok su opravdani ciljevima od javnog interesa; smatra da regulativa u području profesionalnih usluga koja je proporcionalna i prilagođena tržišnoj stvarnosti može dovesti do poboljšanja dinamike tržišta, nižih cijena za potrošače te poboljšanog i djelotvornijeg sektorskog funkcioniranja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra istovremeno da diskriminatorni, neopravdani i neproporcionalni zahtjevi mogu biti osobito nepravedni, posebno za mlade stručnjake, te mogu ometati tržišno natjecanje i imati negativan učinak na primatelje usluga, uključujući potrošače; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uviđa ulogu reguliranja profesija u postizanju visoke razine zaštite ciljeva od javnog interesa, bilo onih izričito spomenutih u Ugovoru, kao što su javna politika, javna sigurnost ili javno zdravlje, bilo onih koji čine prevladavajuće razloge od javnog interesa, uključujući one koji su prihvaćeni u sudskoj praksi Suda, kao što su očuvanje financijske ravnoteže sustava socijalne sigurnosti, zaštita potrošača, primatelja usluga i radnika, jamstvo odgovarajuće sudske zaštite, pravednost trgovinskih transakcija, borba protiv prijevara, sprečavanje utaje ili izbjegavanja poreza, učinkovitost fiskalnog nadzora, sigurnost cestovnog prometa, jamčenje kvalitete obrtništva, promicanje istraživanja i razvoja, zaštita okoliša i urbanog okoliša, zdravlje životinja, intelektualno vlasništvo, zaštita i očuvanje nacionalne povijesne i umjetničke baštine, ciljevi socijalne i kulturne politike; priznaje diskrecijsku ovlast država članica u utvrđivanju načina za postizanje navedenog, u skladu s načelima nediskriminacije i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primjećuje da u pogledu rizika za potrošače, stručnjake ili treće strane države članice mogu pridržati određene djelatnosti samo za kvalificirane stručnjake, osobito ako ne postoje manje ograničavajuća sredstva za postizanje istog rezultata; naglašava da se u takvim slučajevima propisima koji su specifični za određene profesije mora osigurati stvarni nadzor zakonitog obavljanja regulirane profesije i, po potrebi, njezinih etičkih pravila; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potvrđuje u tom pogledu odnos između prijedloga za ispitivanje proporcionalnosti kojim se utvrđuju pravila o zajedničkom okviru za provođenje ocjena proporcionalnosti prije uvođenja novih ili izmjene postojećih mjera kojima se uređuju regulirane profesije i preporuka za reformu koje se temelje na ocjeni nacionalnih propisa u sedam sektora djelatnosti; poziva države članice da ocijene i, ako je to potrebno, prilagode svoje propise o profesijama u skladu s posebnim preporukama za reformu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da preporuke za reformu ne mogu zamijeniti provedbene mjere te poziva Komisiju da kao čuvarica Ugovorâ poduzme mjere i pokrene postupke u pogledu povrede prava ako utvrdi diskriminatorne, neopravdane ili neproporcionalne propise; |
| --- | --- |

17.

Korisnost pokazatelja restriktivnosti i potreba za promicanjem visoke kvalitete usluga u Europi

| 18. | prima na znanje činjenicu da je Komisija izdala novi pokazatelj restriktivnosti te pozdravlja poboljšanje u odnosu na postojeći pokazatelj restriktivnosti regulacije tržišta dobara OECD-a putem detaljne analize dotičnih sektora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da bi se taj pokazatelj, kojim se ukazuje na opći regulatorni intenzitet u državama članicama samo na temelju kvantitativnih podataka povezanih s postojećim preprekama slobodnom kretanju, trebao smatrati isključivo indikativnim alatom, a ne alatom na temelju kojeg se mogu donositi zaključci o tome jesu li stroži propisi u nekim državama članicama neproporcionalni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da opća analiza učinka propisa u državama članicama treba biti podložna ne samo kvantitativnoj, već i kvalitativnoj ocjeni koja obuhvaća ciljeve od općeg interesa i kvalitetu pružene usluge, uključujući moguće neizravne koristi za građane i tržište rada; napominje da je pokazatelj restriktivnosti popraćen dodatnom analizom kojom se pružaju dodatne informacije o stvarnom stanju na terenu te potiče države članice da razmotre taj pokazatelj, zajedno s kvalitativnim podatcima kako bi se usporedio njihov učinak u odabranim sektorima djelatnosti; |
| --- | --- |

20.

Budućnost reguliranih profesija

| 21. | naglašava potrebu ne samo za učinkovitim regulatornim okvirom u EU-u i državama članicama, nego i za učinkovitim i usklađenim politikama usmjerenima na podupiranje stručnjaka u EU-u te jačanje konkurentnosti, inovacijskih sposobnosti i kvalitete profesionalnih usluga u EU-u; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da stručnjaci mogu obavljati regulirane profesije bilo kao fizičke, bilo kao pravne osobe u obliku profesionalnog društva te da je sagledavanje iz obiju perspektiva važno pri provedbi novih politika; u tom smislu uvjeren je da bi se ekonomski alati trebali kombinirati s politikama usmjerenima na jačanje poduzetništva i ljudskog kapitala u profesionalnim uslugama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i države članice da zajedno s profesionalnim organizacijama u svojim područjima nadležnosti na odgovarajući način odgovore na preporuke Radne skupine za podršku poslovanju slobodnih profesija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava važnost obrazovanja, razvoja vještina i izobrazbe u području poduzetništva kako bi se osiguralo da stručnjaci u EU-u ostanu konkurentni i sposobni suočiti se s korjenitim promjenama koje utječu na slobodne profesije kao posljedica inovacija, digitalizacije i globalizacije; ističe usku povezanost između znanja stručnjaka i kvalitete pružene usluge; napominje važnu ulogu koju u tom pogledu trebaju imati visoko obrazovanje i istraživačke institucije, uključujući kroz projekte u području digitalne pismenosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da je potrebna bolja usporedivost razine profesionalnih kvalifikacija kako bi se povećala ujednačenost dokaza formalnih kvalifikacija diljem EU-a te tako stvorili ravnopravniji uvjeti za mlade s fakultetskom diplomom koji ulaze u profesije, čime se olakšava njihova mobilnost diljem EU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice da provedu odgovarajuću analizu tržišta u cilju osiguravanja brže prilagodbe pružatelja usluga potrebama tržišta te da razviju politike kojima će se profesionalne usluge u EU-u u narednim desetljećima učiniti konkurentnima na globalnoj razini; |
| --- | --- |

26.

Inovacije i digitalizacija u profesionalnim uslugama

| 27. | primjećuje da znanstveni napredak, tehnološke inovacije i digitalizacija imaju znatan učinak na profesionalne usluge, s obzirom na to da su stvorili nove prilike za stručnjake, ali i nove izazove za tržište rada i kvalitetu usluga; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja činjenicu da je Komisija prepoznala potrebu za razmatranjem učinaka novih tehnologija na profesionalne usluge, osobito u pravnom i računovodstvenom sektoru u kojima bi se postupci mogli unaprijediti; osobito napominje da treba posvetiti posebnu pozornost rizicima proizašlima iz takve promjene za primatelje usluga, uključujući potrošače, koji ne smiju biti isključeni iz novih tehnologija; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da je malo vjerojatno da će u donošenju etičkih i moralnih odluka nove tehnologije zamijeniti ljude; u tom pogledu ističe da bi pravila o organizaciji profesija, uključujući pravila o nadzoru koji provode javna tijela ili profesionalna udruženja, mogla imati važnu ulogu i pridonijeti pravednijoj podjeli koristi od digitalizacije; napominje da se u nekim područjima mehanizmima koji se temelje na tržištu, kao što su povratne informacije od potrošača, također može pridonijeti poboljšanju kvalitete određene usluge; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da propisi o profesionalnim uslugama moraju odgovarati svojoj svrsi te da ih je potrebno redovito preispitivati kako bi se u obzir uzele tehničke inovacije i digitalizacija; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da nastavi redovito obavještavati Parlament o stanju u pogledu usklađenosti država članica s Direktivom 2005/36/EZ; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te parlamentima i vladama država članica. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  SL L 255, 30.9.2005., str. 22.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0237.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0271.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0040.

(5)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

MIŠLJENJA

Europski parlament

Četvrtak, 18. siječnja 2018.

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/76

---

P8_TA(2018)0012

Neulaganje prigovora na delegirani akt: uspostava Registra Unije

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije (D054274-02 – 2017/3013(RPS))

(2018/C 458/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije (D054274-02), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije (D054274-02),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (1), a posebno njezine članke 12. i 19., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (1), a posebno njezine članke 12. i 19.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje od 30. studenoga 2017. koje je donio odbor naveden u članku 23. stavku 1. navedene direktive, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje od 30. studenoga 2017. koje je donio odbor naveden u članku 23. stavku 1. navedene direktive,

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 5. prosinca 2017. kojim se od Parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na nacrt uredbe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 5. prosinca 2017. kojim se od Parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na nacrt uredbe,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 11. siječnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 11. siječnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 5.a Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5.a Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (2),

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke koju je podnio Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke koju je podnio Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavak 4. točku (d) i članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavak 4. točku (d) i članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 17. siječnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 17. siječnja 2018.,

| A. | budući da je u cilju zaštite okolišnog integriteta sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama operaterima zrakoplova i drugim subjektima u tom sustavu zabranjeno koristiti se emisijskim jedinicama koje je izdala država članica za koju u pogledu zračnih operatora i drugih subjekata postoje obveze koje istječu te da u tu svrhu treba donijeti potrebne zaštitne mjere; |
| --- | --- |

A.

budući da je u cilju zaštite okolišnog integriteta sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama operaterima zrakoplova i drugim subjektima u tom sustavu zabranjeno koristiti se emisijskim jedinicama koje je izdala država članica za koju u pogledu zračnih operatora i drugih subjekata postoje obveze koje istječu te da u tu svrhu treba donijeti potrebne zaštitne mjere;

| B. | budući da se člankom 19. Direktive 2003/87/EZ Komisiji dodjeljuju ovlasti za donošenje mjera u pogledu standardiziranog i zaštićenog sustava registara, u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 19. Direktive 2003/87/EZ Komisiji dodjeljuju ovlasti za donošenje mjera u pogledu standardiziranog i zaštićenog sustava registara, u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom;

| C. | budući da je Komisija 8. prosinca 2017. Parlamentu formalno podnijela nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije („nacrt mjere u okviru regulatornog postupka s kontrolom”), čime je započeto razdoblje kontrole u trajanju od tri mjeseca tijekom kojih Parlament može uložiti prigovor na taj nacrt akta; |
| --- | --- |

C.

budući da je Komisija 8. prosinca 2017. Parlamentu formalno podnijela nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 389/2013 o uspostavi Registra Unije („nacrt mjere u okviru regulatornog postupka s kontrolom”), čime je započeto razdoblje kontrole u trajanju od tri mjeseca tijekom kojih Parlament može uložiti prigovor na taj nacrt akta;

| D. | budući da bi zaštitne mjere iz nacrta mjere u okviru regulatornog postupka s kontrolom trebale hitno stupiti na snagu da bi se počele primjenjivati kako bi se emisijske jedinice mogle besplatno dodjeljivati, dobivati u zamjenu za međunarodne jedinice ili nuditi na dražbi tijekom 2018. i da, ako se u potpunosti iskoriste tri mjeseca koja su Parlamentu na raspolaganju za kontrolu, ne bi ostalo dovoljno vremena da nacrt mjere u okviru regulatornog postupka s kontrolom stupi na snagu prije izdavanja emisijskih jedinica za 2018.; |
| --- | --- |

D.

budući da bi zaštitne mjere iz nacrta mjere u okviru regulatornog postupka s kontrolom trebale hitno stupiti na snagu da bi se počele primjenjivati kako bi se emisijske jedinice mogle besplatno dodjeljivati, dobivati u zamjenu za međunarodne jedinice ili nuditi na dražbi tijekom 2018. i da, ako se u potpunosti iskoriste tri mjeseca koja su Parlamentu na raspolaganju za kontrolu, ne bi ostalo dovoljno vremena da nacrt mjere u okviru regulatornog postupka s kontrolom stupi na snagu prije izdavanja emisijskih jedinica za 2018.;

| 1. | izjavljuje da neće ulagati prigovor na nacrt uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Komisiji i, radi obavijesti, Vijeću. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 275, 25.10.2003., str. 32.

(2)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 16. siječnja 2018.

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/78 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/78

---

P8_TA(2018)0001

Mjere za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjive na području primjene Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom južnog Pacifika ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 16. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom južnog Pacifika (SPRFMO) (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 458/10)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7 a) | Pri provedbi mjera za očuvanje i upravljanje koje je donio SPRFMO Unija i države članice trebale bi raditi na promicanju aktivnosti priobalnog ribolova i upotrebe ribolovnih alata i tehnika koji su selektivni i imaju smanjeni utjecaj na okoliš, uključujući alat i tehnike koji se upotrebljavaju u tradicionalnom i artizanalnom ribolovu, doprinoseći na taj način primjerenom životnom standardu lokalnih gospodarstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7 a)

Pri provedbi mjera za očuvanje i upravljanje koje je donio SPRFMO Unija i države članice trebale bi raditi na promicanju aktivnosti priobalnog ribolova i upotrebe ribolovnih alata i tehnika koji su selektivni i imaju smanjeni utjecaj na okoliš, uključujući alat i tehnike koji se upotrebljavaju u tradicionalnom i artizanalnom ribolovu, doprinoseći na taj način primjerenom životnom standardu lokalnih gospodarstava.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovom Uredbom utvrđuju se odredbe o upravljanju, očuvanju i kontroli povezane s ribolovom pograničnih
  vrsta
  na području primjene Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom južnog Pacifika (SPRFMO). | Ovom Uredbom utvrđuju se odredbe o upravljanju, očuvanju i kontroli povezane s ribolovom pograničnih
  ribljih stokova
  na području primjene Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom južnog Pacifika (SPRFMO). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom Uredbom utvrđuju se odredbe o upravljanju, očuvanju i kontroli povezane s ribolovom pograničnih
  vrsta
  na području primjene Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom južnog Pacifika (SPRFMO).

Ovom Uredbom utvrđuju se odredbe o upravljanju, očuvanju i kontroli povezane s ribolovom pograničnih
  ribljih stokova
  na području primjene Konvencije Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom južnog Pacifika (SPRFMO).

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | ribarska plovila trećih zemalja koja zatraže pristup ili nad kojima se provodi inspekcijski pregled u lukama Unije i koja prenose proizvode ribarstva sakupljene na području primjene Konvencije SPRFMO-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

ribarska plovila trećih zemalja koja zatraže pristup ili nad kojima se provodi inspekcijski pregled u lukama Unije i koja prenose proizvode ribarstva sakupljene na području primjene Konvencije SPRFMO-a.

| (c) | ribarska plovila trećih zemalja koja zatraže pristup
  lukama Unije
  ili nad kojima se provodi inspekcijski pregled u lukama Unije i koja prenose proizvode ribarstva sakupljene na području primjene Konvencije SPRFMO-a. |
| --- | --- |

(c)

ribarska plovila trećih zemalja koja zatraže pristup
  lukama Unije
  ili nad kojima se provodi inspekcijski pregled u lukama Unije i koja prenose proizvode ribarstva sakupljene na području primjene Konvencije SPRFMO-a.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | „područje primjene Konvencije SPRFMO-a” znači zemljopisno područje
  otvorenog mora južno od 10o S, sjeverno od područja primjene Konvencije CCAMLR kako je definirano
  u 
  Konvenciji o očuvanju antarktičkih morskih živih resursa (CCAMLR), istočno od područja primjene
  Konvencije
  SIOFA-e kako je definirano u Sporazumu
  o 
  ribarstvu južnog Indijskog oceana te zapadno od ribolovnih područja
  u 
  nadležnosti južnoameričkih država
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

„područje primjene Konvencije SPRFMO-a” znači zemljopisno područje
  otvorenog mora južno od 10o S, sjeverno od područja primjene Konvencije CCAMLR kako je definirano
  u 
  Konvenciji o očuvanju antarktičkih morskih živih resursa (CCAMLR), istočno od područja primjene
  Konvencije
  SIOFA-e kako je definirano u Sporazumu
  o 
  ribarstvu južnog Indijskog oceana te zapadno od ribolovnih područja
  u 
  nadležnosti južnoameričkih država
  ;

| (1) | „područje primjene Konvencije SPRFMO-a” znači zemljopisno područje
  utvrđeno
  u 
  članku 5.
  Konvencije o 
  očuvanju i gospodarenju ribolovnim resursima na otvorenom moru
  u 
  južnom Pacifiku
  ; |
| --- | --- |

(1)

„područje primjene Konvencije SPRFMO-a” znači zemljopisno područje
  utvrđeno
  u 
  članku 5.
  Konvencije o 
  očuvanju i gospodarenju ribolovnim resursima na otvorenom moru
  u 
  južnom Pacifiku
  ;

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | „ribarsko plovilo” znači svako plovilo
  bilo koje veličine
  koje se upotrebljava ili je namijenjeno za
  gospodarsko iskorištavanje ribolovnih resursa
  , uključujući
  pomoćne brodove,
  plovila za preradu ribe,
  plovila koja se upotrebljavaju za prekrcaj te transportna
  plovila
  opremljena za prijevoz proizvoda ribarstva, osim kontejnerskih plovila
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

„ribarsko plovilo” znači svako plovilo
  bilo koje veličine
  koje se upotrebljava ili je namijenjeno za
  gospodarsko iskorištavanje ribolovnih resursa
  , uključujući
  pomoćne brodove,
  plovila za preradu ribe,
  plovila koja se upotrebljavaju za prekrcaj te transportna
  plovila
  opremljena za prijevoz proizvoda ribarstva, osim kontejnerskih plovila
  ;

| (2) | „ribarsko plovilo” znači svako plovilo koje se upotrebljava ili je namijenjeno za
  ribolov
  , uključujući plovila za preradu ribe,
  pomoćne brodove, transportna plovila i sva druga
  plovila
  koja su izravno uključena u ribolovne aktivnosti
  ; |
| --- | --- |

(2)

„ribarsko plovilo” znači svako plovilo koje se upotrebljava ili je namijenjeno za
  ribolov
  , uključujući plovila za preradu ribe,
  pomoćne brodove, transportna plovila i sva druga
  plovila
  koja su izravno uključena u ribolovne aktivnosti
  ;

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | „otisak pridnenog ribolova” znači površina na području primjene Konvencije SPRFMO-a na kojoj se u 
  određenom vremenskom razdoblju obavlja
  pridneni ribolov; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

„otisak pridnenog ribolova” znači površina na području primjene Konvencije SPRFMO-a na kojoj se u 
  određenom vremenskom razdoblju obavlja
  pridneni ribolov;

| (7) | „otisak pridnenog ribolova” znači površina na području primjene Konvencije SPRFMO-a na kojoj se u 
  razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006. obavljao
  pridneni ribolov; |
| --- | --- |

(7)

„otisak pridnenog ribolova” znači površina na području primjene Konvencije SPRFMO-a na kojoj se u 
  razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006. obavljao
  pridneni ribolov;

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | „uspostavljeno ribarstvo” znači ribarstvo koje u prethodnih deset godina nije bilo zatvoreno i na kojemu se obavlja ribolov odnosno na kojemu se obavlja ribolov određenom vrstom alata ili tehnikom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Briše se.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | „velike pelagijske lebdeće (plovuće) mreže” (lebdeće (plovuće) jednostruke mreže stajaćice) znači jednostruka mreža stajaćica ili druga mreža, ili kombinacija mreža, koja je dulja od 2,5 kilometara i čija je svrha zapetljati, zarobiti ili zaplesti ribu plutanjem na površini ili u vodi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10a)

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 10.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10b) | „dubinske mreže stajaćice” (mreža poponica, pričvršćene mreže, usidrene mreže, tonuće mreže) znači spletovi jednostrukih, dvostrukih ili trostrukih mrežnih zastora koji se postavljaju okomito na morskom dnu ili blizu njega, u koje se riba zabode, zaplete ili zarobi. Dubinske mreže stajaćice sastoje se od jednostrukih ili, manje uobičajeno, dvostrukih ili trostrukih mreža postavljenih na istu okvirnu užad. Nekoliko se vrsta mreža može kombinirati tako da čine jedan ribolovni alat. Te se mreže mogu koristiti ili same ili, što je uobičajenije, u većem broju poredanom u nizu („serija” mreža). Ribolovni alat može se pričvrstiti ili usidriti na dno ili može plutati, bilo slobodno bilo povezan s plovilom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10b)

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | „ribolovne aktivnosti
  NNN” znači
  sve
  ribolovne aktivnosti
  koje su nezakonite, neprijavljene i neregularne kako je definirano
  u članku 2. Uredbe (EZ) br. 1005/2008; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

„ribolovne aktivnosti
  NNN” znači
  sve
  ribolovne aktivnosti
  koje su nezakonite, neprijavljene i neregularne kako je definirano
  u članku 2. Uredbe (EZ) br. 1005/2008;

| (11) | „ribolov
  NNN” znači ribolovne aktivnosti
  definirane
  u članku 2.
  točki 1.
  Uredbe (EZ) br. 1005/2008; |
| --- | --- |

(11)

„ribolov
  NNN” znači ribolovne aktivnosti
  definirane
  u članku 2.
  točki 1.
  Uredbe (EZ) br. 1005/2008;

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | „osjetljivi morski ekosustav” znači svaki morski ekosustav čija je cjelovitost, u skladu s najpouzdanijim dostupnim znanstvenim informacijama i s načelom predostrožnosti, ugrožena zbog znatnih nepovoljnih učinaka uzrokovanih fizičkim kontaktom s alatom za pridneni ribolov tijekom uobičajenih ribolovnih postupaka, a među ostalim obuhvaća grebene, podmorske planine, hidrotermalne izvore te dubokomorske koralje i spužve. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

„osjetljivi morski ekosustav” znači svaki morski ekosustav čija je cjelovitost, u skladu s najpouzdanijim dostupnim znanstvenim informacijama i s načelom predostrožnosti, ugrožena zbog znatnih nepovoljnih učinaka uzrokovanih fizičkim kontaktom s alatom za pridneni ribolov tijekom uobičajenih ribolovnih postupaka, a među ostalim obuhvaća grebene, podmorske planine, hidrotermalne izvore te dubokomorske koralje i spužve.

| (16) | „osjetljivi morski ekosustav” znači svaki morski ekosustav čija je cjelovitost
  (tj. struktura ili funkcija ekosustava)
  , u skladu s najpouzdanijim dostupnim znanstvenim informacijama i s načelom predostrožnosti, ugrožena zbog znatnih nepovoljnih učinaka uzrokovanih fizičkim kontaktom s alatom za pridneni ribolov tijekom uobičajenih ribolovnih postupaka, a među ostalim obuhvaća grebene, podmorske planine, hidrotermalne izvore te dubokomorske koralje i spužve. |
| --- | --- |

(16)

„osjetljivi morski ekosustav” znači svaki morski ekosustav čija je cjelovitost
  (tj. struktura ili funkcija ekosustava)
  , u skladu s najpouzdanijim dostupnim znanstvenim informacijama i s načelom predostrožnosti, ugrožena zbog znatnih nepovoljnih učinaka uzrokovanih fizičkim kontaktom s alatom za pridneni ribolov tijekom uobičajenih ribolovnih postupaka, a među ostalim obuhvaća grebene, podmorske planine, hidrotermalne izvore te dubokomorske koralje i spužve.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Članak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 6.a




  Dodjela ribolovnih mogućnosti za čileanski šnjur




  U skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013 pri dodjeli ribolovnih mogućnosti za stokove čileanskog šnjura koje su im na raspolaganju, države članice upotrebljavaju transparentne i objektivne kriterije, uključujući one okolišne, društvene i gospodarske prirode, te nastoje pravedno raspodijeliti nacionalne kvote među različitim segmentima flote uzimajući posebno u obzir tradicionalni i artizanalni ribolov te pružati poticaje za ribarska plovila Unije koja se koriste alatom za selektivni ribolov ili ribolovnim tehnikama sa smanjenim utjecajem na okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 6.a

Dodjela ribolovnih mogućnosti za čileanski šnjur

U skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013 pri dodjeli ribolovnih mogućnosti za stokove čileanskog šnjura koje su im na raspolaganju, države članice upotrebljavaju transparentne i objektivne kriterije, uključujući one okolišne, društvene i gospodarske prirode, te nastoje pravedno raspodijeliti nacionalne kvote među različitim segmentima flote uzimajući posebno u obzir tradicionalni i artizanalni ribolov te pružati poticaje za ribarska plovila Unije koja se koriste alatom za selektivni ribolov ili ribolovnim tehnikama sa smanjenim utjecajem na okoliš.

Amandman 13

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 6.

Članak 7. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Ribarskim plovilima Unije zabranjeno je izbacivanje iznutrica tijekom spuštanja i izvlačenja. Ako to nije moguće, plovila moraju skupljati otpad dva sata ili dulje. | 6.   Ribarskim plovilima Unije zabranjeno je izbacivanje iznutrica tijekom spuštanja i izvlačenja. Ako to nije moguće
  i ako je potrebno izbaciti biološki otpad zbog operativne sigurnosti
  , plovila moraju skupljati otpad dva sata ili dulje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Ribarskim plovilima Unije zabranjeno je izbacivanje iznutrica tijekom spuštanja i izvlačenja. Ako to nije moguće, plovila moraju skupljati otpad dva sata ili dulje.

6.   Ribarskim plovilima Unije zabranjeno je izbacivanje iznutrica tijekom spuštanja i izvlačenja. Ako to nije moguće
  i ako je potrebno izbaciti biološki otpad zbog operativne sigurnosti
  , plovila moraju skupljati otpad dva sata ili dulje.

Amandman 14

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 4.

Članak 8. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Ribarskim
  plovilima Unije zabranjeno je izbacivanje iznutrica tijekom spuštanja i izvlačenja. | 4.   
  Kad je to moguće, ribarskim
  plovilima Unije zabranjeno je izbacivanje iznutrica tijekom spuštanja i izvlačenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   
  Ribarskim
  plovilima Unije zabranjeno je izbacivanje iznutrica tijekom spuštanja i izvlačenja.

4.   
  Kad je to moguće, ribarskim
  plovilima Unije zabranjeno je izbacivanje iznutrica tijekom spuštanja i izvlačenja.

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 5.

Članak 8. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   
  Ribarska
  plovila Unije dužna su iznutrice pretvoriti u hranu za ribe i zadržati sav otpadni materijal, a izbacivati smiju samo tekući otpad i otpadnu vodu. Ako to nije moguće, ribarska plovila moraju skupljati otpad dva sata ili dulje. | 5.   
  Kad je to moguće i primjereno, ribarska
  plovila Unije dužna su iznutrice pretvoriti u hranu za ribe i zadržati sav otpadni materijal, a izbacivati smiju samo tekući otpad i otpadnu vodu Ako to nije moguće, ribarska plovila moraju skupljati otpad dva sata ili dulje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   
  Ribarska
  plovila Unije dužna su iznutrice pretvoriti u hranu za ribe i zadržati sav otpadni materijal, a izbacivati smiju samo tekući otpad i otpadnu vodu. Ako to nije moguće, ribarska plovila moraju skupljati otpad dva sata ili dulje.

5.   
  Kad je to moguće i primjereno, ribarska
  plovila Unije dužna su iznutrice pretvoriti u hranu za ribe i zadržati sav otpadni materijal, a izbacivati smiju samo tekući otpad i otpadnu vodu Ako to nije moguće, ribarska plovila moraju skupljati otpad dva sata ili dulje.

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 6.

Članak 8. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   
  Nakon
  svake ribolovne operacije mreže se moraju očistiti radi uklanjanja zaglavljenih riba i pridnenog materijala kako bi se izbjegao kontakt s pticama tijekom postavljanja alata. | 6.   
  Kad je to moguće, nakon
  svake ribolovne operacije mreže se moraju očistiti radi uklanjanja zaglavljenih riba i pridnenog materijala kako bi se izbjegao kontakt s pticama tijekom postavljanja alata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   
  Nakon
  svake ribolovne operacije mreže se moraju očistiti radi uklanjanja zaglavljenih riba i pridnenog materijala kako bi se izbjegao kontakt s pticama tijekom postavljanja alata.

6.   
  Kad je to moguće, nakon
  svake ribolovne operacije mreže se moraju očistiti radi uklanjanja zaglavljenih riba i pridnenog materijala kako bi se izbjegao kontakt s pticama tijekom postavljanja alata.

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 9. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | sve podatke o primijećenim interakcijama s morskim pticama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

sve podatke o primijećenim interakcijama s morskim pticama.

sve podatke o primijećenim interakcijama s morskim pticama.

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 2. – točka b

Članak 10. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | prosječna razina ulova u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

prosječna razina ulova u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006.;

| (b) | prosječna
  godišnja
  razina ulova u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006.; |
| --- | --- |

(b)

prosječna
  godišnja
  razina ulova u razdoblju od 1. siječnja 2002. do 31. prosinca 2006.;

godišnja

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Glava 3. – poglavlje II.a (novo)

Glava 3. – poglavlje II.a (novo)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Poglavlje II.a |
| | Mreže stajaćice |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Poglavlje II.a

Poglavlje II.a

Mreže stajaćice

Mreže stajaćice

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17.a (novi)

Članak 17.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 17. |
| | Mreže stajaćice |
| | 1.
     
  Upotreba velikih pelagijskih lebdećih (plovućih) mreža, kao i svih dubinskih jednostrukih mreža stajaćica zabranjena je na cijelom području primjene Konvencije SPRFMO-a. |
| | 2.
     
  Države članice zastave čija plovila opremljena mrežama stajaćicama žele proći kroz područje primjene Konvencije SPRFMO-a: |
| | (a) | obavještavaju najmanje 36 sati prije ulaska u područje primjene Konvencije SPRFMO-a o toj namjeri Tajništvo SPRFMO-a, među ostalim i o predviđenim datumima ulaska i izlaska te duljini mreže stajaćice kojom je plovilo opremljeno; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 17.

Članak 17.

Mreže stajaćice

Mreže stajaćice

1.
     
  Upotreba velikih pelagijskih lebdećih (plovućih) mreža, kao i svih dubinskih jednostrukih mreža stajaćica zabranjena je na cijelom području primjene Konvencije SPRFMO-a.

2.
     
  Države članice zastave čija plovila opremljena mrežama stajaćicama žele proći kroz područje primjene Konvencije SPRFMO-a:

(a)

(a)

obavještavaju najmanje 36 sati prije ulaska u područje primjene Konvencije SPRFMO-a o toj namjeri Tajništvo SPRFMO-a, među ostalim i o predviđenim datumima ulaska i izlaska te duljini mreže stajaćice kojom je plovilo opremljeno;

obavještavaju najmanje 36 sati prije ulaska u područje primjene Konvencije SPRFMO-a o toj namjeri Tajništvo SPRFMO-a, među ostalim i o predviđenim datumima ulaska i izlaska te duljini mreže stajaćice kojom je plovilo opremljeno;

| (b) | osiguravaju da su njihova plovila opremljena sustavom za praćenje plovila (VMS) i da se o njima prikupljaju podaci svaka dva sata tijekom njihova boravka u području primjene Konvencije SPRFMO-a; |
| --- | --- |

(b)

(b)

osiguravaju da su njihova plovila opremljena sustavom za praćenje plovila (VMS) i da se o njima prikupljaju podaci svaka dva sata tijekom njihova boravka u području primjene Konvencije SPRFMO-a;

osiguravaju da su njihova plovila opremljena sustavom za praćenje plovila (VMS) i da se o njima prikupljaju podaci svaka dva sata tijekom njihova boravka u području primjene Konvencije SPRFMO-a;

| (c) | podnose Tajništvu SPRFMO-a izvješća o VMS položaju u roku od 30 dana nakon što plovilo napusti područje primjene Konvencije SPRFMO-a i |
| --- | --- |

(c)

(c)

podnose Tajništvu SPRFMO-a izvješća o VMS položaju u roku od 30 dana nakon što plovilo napusti područje primjene Konvencije SPRFMO-a i

podnose Tajništvu SPRFMO-a izvješća o VMS položaju u roku od 30 dana nakon što plovilo napusti područje primjene Konvencije SPRFMO-a i

| (d) | ako se mreže stajaćice slučajno izgube ili padnu s plovila u more, što prije i u svakom slučaju najkasnije u roku od 48 sati nakon gubitka alata Tajništvu SPRFMO-a prijavljuju datum, vrijeme, položaj i duljinu (u metrima) izgubljenih mreža stajaćica. |
| --- | --- |

(d)

(d)

ako se mreže stajaćice slučajno izgube ili padnu s plovila u more, što prije i u svakom slučaju najkasnije u roku od 48 sati nakon gubitka alata Tajništvu SPRFMO-a prijavljuju datum, vrijeme, položaj i duljinu (u metrima) izgubljenih mreža stajaćica.

ako se mreže stajaćice slučajno izgube ili padnu s plovila u more, što prije i u svakom slučaju najkasnije u roku od 48 sati nakon gubitka alata Tajništvu SPRFMO-a prijavljuju datum, vrijeme, položaj i duljinu (u metrima) izgubljenih mreža stajaćica.

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 5.

Članak 18. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Neovisno o članku 15. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ribarska plovila Unije koja nisu uvrštena u registar plovila SPRFMO-a ne smiju obavljati ribolov vrsta
  koje se love
  na području primjene Konvencije SPRFMO-a. | 5.   Neovisno o članku 15. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ribarska plovila Unije koja nisu uvrštena u registar plovila SPRFMO-a ne smiju obavljati ribolov vrsta
  u nadležnosti SPRFMO-a
  na području primjene Konvencije SPRFMO-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Neovisno o članku 15. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ribarska plovila Unije koja nisu uvrštena u registar plovila SPRFMO-a ne smiju obavljati ribolov vrsta
  koje se love
  na području primjene Konvencije SPRFMO-a.

5.   Neovisno o članku 15. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ribarska plovila Unije koja nisu uvrštena u registar plovila SPRFMO-a ne smiju obavljati ribolov vrsta
  u nadležnosti SPRFMO-a
  na području primjene Konvencije SPRFMO-a.

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 4.

Članak 19. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ovim člankom ne dovode
  se
  u pitanje članci 21. i 22. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 te članak 4., stavci 3. i 4 Uredbe (EZ) br. 1005/2008. | 4.   Ovim
  se
  člankom ne dovode u pitanje članci 21. i 22. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 te članak 4., stavci 3. i 4 Uredbe (EZ) br. 1005/2008. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ovim člankom ne dovode
  se
  u pitanje članci 21. i 22. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 te članak 4., stavci 3. i 4 Uredbe (EZ) br. 1005/2008.

4.   Ovim
  se
  člankom ne dovode u pitanje članci 21. i 22. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 te članak 4., stavci 3. i 4 Uredbe (EZ) br. 1005/2008.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1. – točka c

Članak 25. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | određuje kontaktnu točku za
  slanje
  izvješćâ o inspekcijskim pregledima na temelju članka 11. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

određuje kontaktnu točku za
  slanje
  izvješćâ o inspekcijskim pregledima na temelju članka 11. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008.

slanje

| (c) | određuje kontaktnu točku za
  primanje
  izvješćâ o inspekcijskim pregledima na temelju članka 11. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008. |
| --- | --- |

(c)

određuje kontaktnu točku za
  primanje
  izvješćâ o inspekcijskim pregledima na temelju članka 11. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008.

primanje

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1.

Članak 30. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice dužne su najmanje
  120
   dana prije godišnjeg sastanka Komisiji dostaviti sve dokumentirane informacije o mogućim slučajevima kada ribarska plovila nisu poštovala mjere očuvanja i upravljanja SPRFMO-a na području primjene Konvencije SPRFMO-a tijekom protekle dvije godine. Komisija je dužna ispitati te informacije i, ako je potrebno, proslijediti ih Tajništvu SPRFMO-a najmanje
  90
   dana prije godišnjeg sastanka. | Države članice dužne su najmanje
  150
   dana prije godišnjeg sastanka Komisiji dostaviti sve dokumentirane informacije o mogućim slučajevima kada ribarska plovila nisu poštovala mjere očuvanja i upravljanja SPRFMO-a na području primjene Konvencije SPRFMO-a tijekom protekle dvije godine. Komisija je dužna ispitati te informacije i, ako je potrebno, proslijediti ih Tajništvu SPRFMO-a najmanje
  120
   dana prije godišnjeg sastanka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice dužne su najmanje
  120
   dana prije godišnjeg sastanka Komisiji dostaviti sve dokumentirane informacije o mogućim slučajevima kada ribarska plovila nisu poštovala mjere očuvanja i upravljanja SPRFMO-a na području primjene Konvencije SPRFMO-a tijekom protekle dvije godine. Komisija je dužna ispitati te informacije i, ako je potrebno, proslijediti ih Tajništvu SPRFMO-a najmanje
  90
   dana prije godišnjeg sastanka.

120

90

Države članice dužne su najmanje
  150
   dana prije godišnjeg sastanka Komisiji dostaviti sve dokumentirane informacije o mogućim slučajevima kada ribarska plovila nisu poštovala mjere očuvanja i upravljanja SPRFMO-a na području primjene Konvencije SPRFMO-a tijekom protekle dvije godine. Komisija je dužna ispitati te informacije i, ako je potrebno, proslijediti ih Tajništvu SPRFMO-a najmanje
  120
   dana prije godišnjeg sastanka.

150

120

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30.a – stavak 2.

Članak 30.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Tijela nadležna za ribarsko
  plovilo koje plovi pod zastavom određene države članice
  koja su od Komisije primila obavijest o uvrštavanju tog plovila na nacrt popisa SPRFMO-a plovila NNN dužna su obavijestiti
  vlasnika plovila o njegovu uvrštavanju na nacrt popisa SPRFMO-a plovila NNN te o mogućim posljedicama ako se to uvrštavanje potvrdi u okviru popisa plovila NNN koji donese SPRFMO. | 2.   
  Kad primi obavijest da je
  plovilo koje plovi pod zastavom određene države članice
  uvršteno u nacrt popisa SPRFMO-a plovila NNN, Komisija o tome obavještava tijela predmetne države članice, koja potom obavještavaju
  vlasnika plovila o njegovu uvrštavanju na nacrt popisa SPRFMO-a plovila NNN te o mogućim posljedicama ako se to uvrštavanje potvrdi u okviru popisa plovila NNN koji donese SPRFMO. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Tijela nadležna za ribarsko
  plovilo koje plovi pod zastavom određene države članice
  koja su od Komisije primila obavijest o uvrštavanju tog plovila na nacrt popisa SPRFMO-a plovila NNN dužna su obavijestiti
  vlasnika plovila o njegovu uvrštavanju na nacrt popisa SPRFMO-a plovila NNN te o mogućim posljedicama ako se to uvrštavanje potvrdi u okviru popisa plovila NNN koji donese SPRFMO.

2.   
  Kad primi obavijest da je
  plovilo koje plovi pod zastavom određene države članice
  uvršteno u nacrt popisa SPRFMO-a plovila NNN, Komisija o tome obavještava tijela predmetne države članice, koja potom obavještavaju
  vlasnika plovila o njegovu uvrštavanju na nacrt popisa SPRFMO-a plovila NNN te o mogućim posljedicama ako se to uvrštavanje potvrdi u okviru popisa plovila NNN koji donese SPRFMO.

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32.c – stavak 1. – točka e

Članak 32.c – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | datum
  i 
  vrijeme utvrđivanja pozicije
  (UTC); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

datum
  i 
  vrijeme utvrđivanja pozicije
  (UTC);

datum

vrijeme utvrđivanja pozicije

| (e) | položaj (zemljopisna širina
  i 
  dužina), datum i vrijeme
  (UTC); |
| --- | --- |

(e)

položaj (zemljopisna širina
  i 
  dužina), datum i vrijeme
  (UTC);

položaj (zemljopisna širina

dužina), datum i vrijeme

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0377/2017).

1

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/87

---

P8_TA(2018)0003

Očuvanje ribolovnih resursa i zaštita morskih ekosustava putem tehničkih mjera ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 16. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava tehničkim mjerama, o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1224/2009 i uredbi (EU) br. 1343/2011 i (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 458/11)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| UREDBA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava
  putem tehničkih mjera
  , o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1224/2009 i 
  uredbi (EU) br. 1343/2011 i
  (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005 | Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava
  tehničkim mjerama
  , o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1224/2009 i 
  Uredbe
  (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005
  te Uredbe Komisije (EZ) br. 494/2002 |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

UREDBA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava
  putem tehničkih mjera
  , o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1224/2009 i 
  uredbi (EU) br. 1343/2011 i
  (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005

Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava
  tehničkim mjerama
  , o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1224/2009 i 
  Uredbe
  (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005
  te Uredbe Komisije (EZ) br. 494/2002

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | Pojednostavnjenje postojećih pravila potrebno je za bolje razumijevanje i usklađenost operatera, nacionalnih vlasti i dionika. Trebalo bi poštovati postupak savjetovanja sa savjetodavnim vijećima u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013, te obratiti pažnju kako bi se osiguralo da se u potpunosti poštuju svi ciljevi očuvanja i održivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.a)

Pojednostavnjenje postojećih pravila potrebno je za bolje razumijevanje i usklađenost operatera, nacionalnih vlasti i dionika. Trebalo bi poštovati postupak savjetovanja sa savjetodavnim vijećima u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013, te obratiti pažnju kako bi se osiguralo da se u potpunosti poštuju svi ciljevi očuvanja i održivosti.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.b) | Pojednostavnjenje postojećih pravila o tehničkim mjerama ne bi smjelo dovesti do slabljenja standarda očuvanja i održivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.b)

Pojednostavnjenje postojećih pravila o tehničkim mjerama ne bi smjelo dovesti do slabljenja standarda očuvanja i održivosti.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Postoji potreba za razvojem okvira za reguliranje tehničkih mjera. Tim bi okvirom trebalo utvrditi opća pravila za primjenu u svim vodama Unije i osigurati izradu tehničkih mjera kojima se uzimaju u obzir regionalne posebnosti ribarstva u procesu regionalizacije koji je uveden ZRP-om. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Postoji potreba za razvojem okvira za reguliranje tehničkih mjera. Tim bi okvirom trebalo utvrditi opća pravila za primjenu u svim vodama Unije i osigurati izradu tehničkih mjera kojima se uzimaju u obzir regionalne posebnosti ribarstva u procesu regionalizacije koji je uveden ZRP-om.

| (3) | Postoji potreba za razvojem okvira za reguliranje tehničkih mjera. Tim bi okvirom trebalo utvrditi opća pravila za primjenu u svim vodama Unije i osigurati izradu tehničkih mjera kojima se uzimaju u obzir regionalne posebnosti ribarstva u procesu regionalizacije koji je uveden ZRP-om.
  Taj bi proces trebao omogućiti učinkovito spajanje općih pravila i lokalnih situacija te situacija po zonama. Međutim, treba osigurati da taj proces ne dovede do oblika ponovne nacionalizacije ZRP-a i važno je da savjetodavna vijeća budu i dalje jamci regionalizacije kroz pristup na razini Unije u skladu s uvodnom izjavom 14. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Postoji potreba za razvojem okvira za reguliranje tehničkih mjera. Tim bi okvirom trebalo utvrditi opća pravila za primjenu u svim vodama Unije i osigurati izradu tehničkih mjera kojima se uzimaju u obzir regionalne posebnosti ribarstva u procesu regionalizacije koji je uveden ZRP-om.
  Taj bi proces trebao omogućiti učinkovito spajanje općih pravila i lokalnih situacija te situacija po zonama. Međutim, treba osigurati da taj proces ne dovede do oblika ponovne nacionalizacije ZRP-a i važno je da savjetodavna vijeća budu i dalje jamci regionalizacije kroz pristup na razini Unije u skladu s uvodnom izjavom 14. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Okvirom bi trebalo obuhvatiti ulov i iskrcavanje ribolovnih resursa te upravljanje ribolovnim alatima i međudjelovanje ribolovnih aktivnosti i morskih ekosustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Okvirom bi trebalo obuhvatiti ulov i iskrcavanje ribolovnih resursa te upravljanje ribolovnim alatima i međudjelovanje ribolovnih aktivnosti i morskih ekosustava.

| (4) | Okvirom bi trebalo obuhvatiti ulov i iskrcavanje ribolovnih resursa te upravljanje ribolovnim alatima i međudjelovanje ribolovnih aktivnosti i morskih ekosustava
  i također uzeti u obzir socioekonomsku dinamiku
  . |
| --- | --- |

(4)

Okvirom bi trebalo obuhvatiti ulov i iskrcavanje ribolovnih resursa te upravljanje ribolovnim alatima i međudjelovanje ribolovnih aktivnosti i morskih ekosustava
  i također uzeti u obzir socioekonomsku dinamiku
  .

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Prema potrebi, tehničke bi se mjere trebale primjenjivati na rekreacijski ribolov koji može imati znatan utjecaj na stokove riba i školjaka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Prema potrebi, tehničke bi se mjere trebale primjenjivati na rekreacijski ribolov koji može imati znatan utjecaj na stokove riba i školjaka
  .

| (6) | Rekreacijski ribolov može imati znatan utjecaj na morski okoliš, stokove riba i druge vrste te bi stoga trebao biti podložan tehničkim mjerama
  . |
| --- | --- |

(6)

Rekreacijski ribolov može imati znatan utjecaj na morski okoliš, stokove riba i druge vrste te bi stoga trebao biti podložan tehničkim mjerama
  .

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | Ribe koje ulove rekreativni ribari (ribolov na udicu) imaju visoku stopu preživljavanja nakon što ih se vrati u more, dok se znanstvenim dokazima ne dokaže suprotno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

Ribe koje ulove rekreativni ribari (ribolov na udicu) imaju visoku stopu preživljavanja nakon što ih se vrati u more, dok se znanstvenim dokazima ne dokaže suprotno.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.b) | Obveza iskrcavanja u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 primjenjuje se na sve ulove vrsta koje podliježu ograničenjima ulova. Međutim, ako se primjerci tih vrsta ulove i odmah oslobode u rekreacijskom ribolovu te znanstveni dokazi pokazuju visoke stope preživljavanja tih vrsta, što može biti slučaj kod riba koje su ulovili rekreacijski ribari koji se koriste udičarskom opremom, trebalo bi biti moguće izuzeti predmetni ribolov od obveze iskrcavanja primjenom postupaka utvrđenih u toj Uredbi, posebno usvajanjem odgovarajućih mjera u okviru višegodišnjih planova i/ili planova za odbačeni ulov. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.b)

Obveza iskrcavanja u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 primjenjuje se na sve ulove vrsta koje podliježu ograničenjima ulova. Međutim, ako se primjerci tih vrsta ulove i odmah oslobode u rekreacijskom ribolovu te znanstveni dokazi pokazuju visoke stope preživljavanja tih vrsta, što može biti slučaj kod riba koje su ulovili rekreacijski ribari koji se koriste udičarskom opremom, trebalo bi biti moguće izuzeti predmetni ribolov od obveze iskrcavanja primjenom postupaka utvrđenih u toj Uredbi, posebno usvajanjem odgovarajućih mjera u okviru višegodišnjih planova i/ili planova za odbačeni ulov.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Tehničkim bi se mjerama trebalo doprinijeti postizanju ciljeva ZRP-a
  u pogledu obavljanja ribolova na razinama najvećeg održivog prinosa, smanjenja neželjenog ulova i uklanjanja odbačenog ulova te doprinijeti postizanju dobrog stanja okoliša utvrđenog u Direktivi 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (18). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Tehničkim bi se mjerama trebalo doprinijeti postizanju ciljeva ZRP-a
  u pogledu obavljanja ribolova na razinama najvećeg održivog prinosa, smanjenja neželjenog ulova i uklanjanja odbačenog ulova te doprinijeti postizanju dobrog stanja okoliša utvrđenog u Direktivi 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (18).

| (7) | Tehničkim bi se mjerama trebalo doprinijeti postizanju ciljeva ZRP-a. |
| --- | --- |

(7)

Tehničkim bi se mjerama trebalo doprinijeti postizanju ciljeva ZRP-a.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | Tehničke mjere trebaju biti razmjerne ciljevima koji senjima žele postići . Prije njihova donošenja potrebno je uzeti u obzir njihov potencijalni gospodarski i društveni utjecaj. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

Tehničke mjere trebaju biti razmjerne ciljevima koji senjima žele postići . Prije njihova donošenja potrebno je uzeti u obzir njihov potencijalni gospodarski i društveni utjecaj.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.b) | Izvršavanje i provođenje tehničkih mjera, operativnih programa i kada je potrebno, izdavanje dozvola i ograničenja u vezi s konstrukcijom plovila i određenih ribolovnih alata i upravljanjem njima ne smije utjecati na postizanje većih zdravstvenih i sigurnosnih standarda za plovila koja provode ribolovne operacije i ribolovne aktivnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.b)

Izvršavanje i provođenje tehničkih mjera, operativnih programa i kada je potrebno, izdavanje dozvola i ograničenja u vezi s konstrukcijom plovila i određenih ribolovnih alata i upravljanjem njima ne smije utjecati na postizanje većih zdravstvenih i sigurnosnih standarda za plovila koja provode ribolovne operacije i ribolovne aktivnosti.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.c) | Tehničke mjere donesene na temelju ove Uredbe trebale bi biti usklađene sa Strateškim planom biološke raznolikosti za razdoblje od 2011. do 2020. donesenom u okviru Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti i dati doprinos provedbi strategije EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020., posebno u pogledu cilja održive uporabe ribolovnih resursa i s njim povezanih mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.c)

Tehničke mjere donesene na temelju ove Uredbe trebale bi biti usklađene sa Strateškim planom biološke raznolikosti za razdoblje od 2011. do 2020. donesenom u okviru Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti i dati doprinos provedbi strategije EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020., posebno u pogledu cilja održive uporabe ribolovnih resursa i s njim povezanih mjera.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Tehničkim mjerama trebalo bi posebno
  pružiti zaštitu agregacijama
  nedorasle ribe i ribe u mrijestu korištenjem selektivnih ribolovnih alata i mjera izbjegavanja. Tehničkim mjerama trebalo bi isto tako na najmanju moguću mjeru
  svesti
  i ako je moguće
  ukloniti utjecaje
  ribolovnih alata na morski ekosustav, a osobito na osjetljive vrste i staništa.
  Njima bi se
  trebalo doprinijeti i uvođenju mjera upravljanja u svrhu usklađivanja s obvezama iz Direktive Vijeća 92/43/EEZ (19), Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (20) i Direktive 2008/56/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Tehničkim mjerama trebalo bi posebno
  pružiti zaštitu agregacijama
  nedorasle ribe i ribe u mrijestu korištenjem selektivnih ribolovnih alata i mjera izbjegavanja. Tehničkim mjerama trebalo bi isto tako na najmanju moguću mjeru
  svesti
  i ako je moguće
  ukloniti utjecaje
  ribolovnih alata na morski ekosustav, a osobito na osjetljive vrste i staništa.
  Njima bi se
  trebalo doprinijeti i uvođenju mjera upravljanja u svrhu usklađivanja s obvezama iz Direktive Vijeća 92/43/EEZ (19), Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (20) i Direktive 2008/56/EZ.

| (8) | Tehničkim mjerama trebalo bi posebno
  doprinijeti zaštiti agregacija
  nedorasle ribe i ribe u mrijestu korištenjem selektivnih ribolovnih alata i mjera izbjegavanja. Tehničkim mjerama trebalo bi isto tako
  doprinijeti smanjenju
  na najmanju moguću mjeru i ako je moguće
  uklanjanju negativnih utjecaja
  ribolovnih alata na morski ekosustav, a osobito na osjetljive vrste i staništa.
  Trebalo bi dodjeljivati poticaje za korištenje ribolovnih alata i praksi koji nisu štetni za okoliš. Tehničkim mjerama
  trebalo
  bi
  doprinijeti i uvođenju mjera upravljanja u svrhu usklađivanja s obvezama iz Direktive Vijeća 92/43/EEZ (19), Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (20) i Direktive 2008/56/EZ. |
| --- | --- |

(8)

Tehničkim mjerama trebalo bi posebno
  doprinijeti zaštiti agregacija
  nedorasle ribe i ribe u mrijestu korištenjem selektivnih ribolovnih alata i mjera izbjegavanja. Tehničkim mjerama trebalo bi isto tako
  doprinijeti smanjenju
  na najmanju moguću mjeru i ako je moguće
  uklanjanju negativnih utjecaja
  ribolovnih alata na morski ekosustav, a osobito na osjetljive vrste i staništa.
  Trebalo bi dodjeljivati poticaje za korištenje ribolovnih alata i praksi koji nisu štetni za okoliš. Tehničkim mjerama
  trebalo
  bi
  doprinijeti i uvođenju mjera upravljanja u svrhu usklađivanja s obvezama iz Direktive Vijeća 92/43/EEZ (19), Direktive 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (20) i Direktive 2008/56/EZ.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | Trebalo bi se uhvatiti u koštac sa slučajnim ulovom osjetljivih vrsta na način kojim bi se obuhvatile sve vrste ribolova i ribolovnih alata s obzirom na strogu razinu zaštite koja im se jamči Direktivama 92/43/EEZ, 2009/147/EZ i 2008/56/EZ, njihovu veliku ranjivost i obvezu postizanja dobrog ekološkog stanja do 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

Trebalo bi se uhvatiti u koštac sa slučajnim ulovom osjetljivih vrsta na način kojim bi se obuhvatile sve vrste ribolova i ribolovnih alata s obzirom na strogu razinu zaštite koja im se jamči Direktivama 92/43/EEZ, 2009/147/EZ i 2008/56/EZ, njihovu veliku ranjivost i obvezu postizanja dobrog ekološkog stanja do 2020.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Radi
  procijene
  učinkovitosti tehničkih mjera, trebalo bi utvrditi
  ciljane vrijednosti koje
  se odnose na
  razine neželjenog ulova, na razinu usputnog ulova
  osjetljivih vrsta i na
  opseg staništa na morskom dnu
  na
  koja ribolov štetno djeluje
  , a koji odražavaju ciljeve ZRP-a
  , zakonodavstvo
  Unije u području okoliša (posebno
  Direktivu Vijeća
  92/43 i 
  Direktivu
  2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) (21)

  i međunarodnu najbolju praksu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Radi
  procijene
  učinkovitosti tehničkih mjera, trebalo bi utvrditi
  ciljane vrijednosti koje
  se odnose na
  razine neželjenog ulova, na razinu usputnog ulova
  osjetljivih vrsta i na
  opseg staništa na morskom dnu
  na
  koja ribolov štetno djeluje
  , a koji odražavaju ciljeve ZRP-a
  , zakonodavstvo
  Unije u području okoliša (posebno
  Direktivu Vijeća
  92/43 i 
  Direktivu
  2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) (21)

  i međunarodnu najbolju praksu
  .

| (9) | Radi
  procjene
  učinkovitosti tehničkih mjera, trebalo bi utvrditi
  pokazatelje uspješnosti koji
  se odnose na
  smanjenje ulova ribe manje od minimalne referentne veličine za očuvanje i slučajni ulov
  osjetljivih vrsta
  , kao
  i na
  smanjenje negativnih ekoloških učinaka
  na
  morska staništa kao rezultat ribolova
  , a koji odražavaju ciljeve ZRP-a
  i zakonodavstva
  Unije u području okoliša (posebno
  Direktiva
  92/43
  /EEZ, Direktiva 2009/147/EZ
  i 
  Direktiva
  2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) (21). |
| --- | --- |

(9)

Radi
  procjene
  učinkovitosti tehničkih mjera, trebalo bi utvrditi
  pokazatelje uspješnosti koji
  se odnose na
  smanjenje ulova ribe manje od minimalne referentne veličine za očuvanje i slučajni ulov
  osjetljivih vrsta
  , kao
  i na
  smanjenje negativnih ekoloških učinaka
  na
  morska staništa kao rezultat ribolova
  , a koji odražavaju ciljeve ZRP-a
  i zakonodavstva
  Unije u području okoliša (posebno
  Direktiva
  92/43
  /EEZ, Direktiva 2009/147/EZ
  i 
  Direktiva
  2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) (21).

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | Države članice trebale bi se u najvećoj mogućoj mjeri koristiti dostupnim mjerama iz Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  kako bi se dala potpora ribarima u provođenju tehničkih mjera i zajamčilo uzimanje u obzir socioekonomskih ciljeva ZRP-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.a)

Države članice trebale bi se u najvećoj mogućoj mjeri koristiti dostupnim mjerama iz Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  kako bi se dala potpora ribarima u provođenju tehničkih mjera i zajamčilo uzimanje u obzir socioekonomskih ciljeva ZRP-a.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Trebalo bi zabraniti određene destruktivne ribolovne alate ili metode u kojima se rabe eksplozivi, otrovi, omamljujuće tvari, električna struja, pneumatski čekići ili drugi udarni instrumenti; povlačne naprave i trgajuće ribolovne alate za skupljanje crvenog koralja ili ostalih vrsta koralja i koraljima sličnih vrsta te određene podvodne puške
  , osim u konkretnom slučaju povlačne mreže (koće) s električnim impulsima koja se može rabiti u strogo određenim uvjetima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Trebalo bi zabraniti određene destruktivne ribolovne alate ili metode u kojima se rabe eksplozivi, otrovi, omamljujuće tvari, električna struja, pneumatski čekići ili drugi udarni instrumenti; povlačne naprave i trgajuće ribolovne alate za skupljanje crvenog koralja ili ostalih vrsta koralja i koraljima sličnih vrsta te određene podvodne puške
  , osim u konkretnom slučaju povlačne mreže (koće) s električnim impulsima koja se može rabiti u strogo određenim uvjetima
  .

| (11) | Trebalo bi zabraniti određene destruktivne ribolovne alate ili metode u kojima se rabe eksplozivi, otrovi, omamljujuće tvari, električna struja, pneumatski čekići ili drugi udarni instrumenti; povlačne naprave i trgajuće ribolovne alate za skupljanje crvenog koralja ili ostalih vrsta koralja i koraljima sličnih vrsta te određene podvodne puške.
  U tom je pogledu nužno zajamčiti odgovarajuće poznavanje učinaka inovativnih ribolovnih alata, uključujući kumulativne učinke, prije široke uporabe tih ribolovnih alata. Dodatno, trebalo bi uvesti sustav praćenja, kontrole i evaluacije koji će osim za potrebe evaluacije služiti i za provođenje i istraživanje. Konačno, trenutačne dozvole trebalo bi prije davanja trajne pozitivne ocjene podvrgnuti ponovnoj znanstvenoj procjeni. |
| --- | --- |

(11)

Trebalo bi zabraniti određene destruktivne ribolovne alate ili metode u kojima se rabe eksplozivi, otrovi, omamljujuće tvari, električna struja, pneumatski čekići ili drugi udarni instrumenti; povlačne naprave i trgajuće ribolovne alate za skupljanje crvenog koralja ili ostalih vrsta koralja i koraljima sličnih vrsta te određene podvodne puške.
  U tom je pogledu nužno zajamčiti odgovarajuće poznavanje učinaka inovativnih ribolovnih alata, uključujući kumulativne učinke, prije široke uporabe tih ribolovnih alata. Dodatno, trebalo bi uvesti sustav praćenja, kontrole i evaluacije koji će osim za potrebe evaluacije služiti i za provođenje i istraživanje. Konačno, trenutačne dozvole trebalo bi prije davanja trajne pozitivne ocjene podvrgnuti ponovnoj znanstvenoj procjeni.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11.a) | Postoji potreba za detaljnim i kvantificiranim znanjem o učincima inovativnih ribolovnih alata, kao i njihove kumulativne učinke na morski okoliš i vrste, prije prihvaćanja njihova korištenja u komercijalne svrhe. Nužno je uspostavljanje učinkovitog programa praćenja i evaluacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11.a)

Postoji potreba za detaljnim i kvantificiranim znanjem o učincima inovativnih ribolovnih alata, kao i njihove kumulativne učinke na morski okoliš i vrste, prije prihvaćanja njihova korištenja u komercijalne svrhe. Nužno je uspostavljanje učinkovitog programa praćenja i evaluacije.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Za određene
  rijetke
  riblje vrste
  , poput nekih vrsta morskih pasa i raža
  , čak bi i ograničen ribolovni napor mogao dovesti do ozbiljnog rizika za njihovo očuvanje. Za zaštitu tih vrsta trebalo bi uvesti opću zabranu njihova ribolova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Za određene
  rijetke
  riblje vrste
  , poput nekih vrsta morskih pasa i raža
  , čak bi i ograničen ribolovni napor mogao dovesti do ozbiljnog rizika za njihovo očuvanje. Za zaštitu tih vrsta trebalo bi uvesti opću zabranu njihova ribolova.

| (15) | Za određene riblje vrste
  koje su rijetke ili koje su zbog svojih bioloških karakteristika osobito ugrožene prekomjernim iskorištavanjem
  , čak bi i ograničen ribolovni napor mogao dovesti do ozbiljnog rizika za njihovo očuvanje. Za zaštitu tih vrsta trebalo bi uvesti opću zabranu njihova ribolova. |
| --- | --- |

(15)

Za određene riblje vrste
  koje su rijetke ili koje su zbog svojih bioloških karakteristika osobito ugrožene prekomjernim iskorištavanjem
  , čak bi i ograničen ribolovni napor mogao dovesti do ozbiljnog rizika za njihovo očuvanje. Za zaštitu tih vrsta trebalo bi uvesti opću zabranu njihova ribolova.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Kako bi pomogle sektoru ulova u provedbi obveze iskrcavanja, države članice trebale bi donijeti mjere kojima bi se olakšalo skladištenje morskih vrsta manjih od minimalne referentne veličine za očuvanje i pronalaženje tržišta za njih. Te bi mjere trebale obuhvaćati podršku za ulaganje u izgradnju i prilagodbu iskrcajnih mjesta i zakloništa ili podršku za ulaganje radi ostvarivanja dodane vrijednosti za proizvode ribarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Kako bi pomogle sektoru ulova u provedbi obveze iskrcavanja, države članice trebale bi donijeti mjere kojima bi se olakšalo skladištenje morskih vrsta manjih od minimalne referentne veličine za očuvanje i pronalaženje tržišta za njih. Te bi mjere trebale obuhvaćati podršku za ulaganje u izgradnju i prilagodbu iskrcajnih mjesta i zakloništa ili podršku za ulaganje radi ostvarivanja dodane vrijednosti za proizvode ribarstva.

| (21) | Kako bi pomogle sektoru ulova u provedbi obveze iskrcavanja
  i njezinim potpunim poštovanjem zajamčile jednake tržišne uvjete
  , države članice trebale bi donijeti mjere kojima bi se olakšalo skladištenje morskih vrsta manjih od minimalne referentne veličine za očuvanje i pronalaženje tržišta za njih. Te bi mjere trebale obuhvaćati podršku za ulaganje u izgradnju i prilagodbu iskrcajnih mjesta i zakloništa ili podršku za ulaganje radi ostvarivanja dodane vrijednosti za proizvode ribarstva. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi pomogle sektoru ulova u provedbi obveze iskrcavanja
  i njezinim potpunim poštovanjem zajamčile jednake tržišne uvjete
  , države članice trebale bi donijeti mjere kojima bi se olakšalo skladištenje morskih vrsta manjih od minimalne referentne veličine za očuvanje i pronalaženje tržišta za njih. Te bi mjere trebale obuhvaćati podršku za ulaganje u izgradnju i prilagodbu iskrcajnih mjesta i zakloništa ili podršku za ulaganje radi ostvarivanja dodane vrijednosti za proizvode ribarstva.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | U slučajevima u kojima znanstveni savjeti upućuju na to postoji znatni neželjeni ulov vrsta
  koje ne podliježu ograničenjima ulova, a stoga ni primjeni obveze iskrcavanja
  , države članice trebale bi provesti pilot-projekte u cilju otkrivanja načina za smanjenje takvog ulova te uvođenja odgovarajućih tehničkih mjera za postizanje tog cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

U slučajevima u kojima znanstveni savjeti upućuju na to postoji znatni neželjeni ulov vrsta
  koje ne podliježu ograničenjima ulova, a stoga ni primjeni obveze iskrcavanja
  , države članice trebale bi provesti pilot-projekte u cilju otkrivanja načina za smanjenje takvog ulova te uvođenja odgovarajućih tehničkih mjera za postizanje tog cilja.

| (23) | U slučajevima u kojima znanstveni savjeti upućuju na to
  da
  postoji znatni neželjeni ulov vrsta, države članice trebale bi provesti pilot-projekte u cilju otkrivanja načina za smanjenje takvog ulova te uvođenja odgovarajućih tehničkih mjera za postizanje tog cilja. |
| --- | --- |

(23)

U slučajevima u kojima znanstveni savjeti upućuju na to
  da
  postoji znatni neželjeni ulov vrsta, države članice trebale bi provesti pilot-projekte u cilju otkrivanja načina za smanjenje takvog ulova te uvođenja odgovarajućih tehničkih mjera za postizanje tog cilja.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Ako nema tehničkih mjera na regionalnoj razini, trebali bi se primjenjivati utvrđeni osnovni standardi. Ti bi osnovni standardi trebali proizlaziti iz postojećih tehničkih mjera, uzimajući u obzir savjete STECF-a i mišljenja dionika. Trebali bi obuhvaćati osnovne veličine oka mrežnog tega za povlačne ribolovne alate i mirujuće mreže, minimalne referentne veličine za očuvanje, zabranjena ili ograničena područja, mjere za očuvanje prirode radi
  ublažavanja usputnog
  ulova morskih sisavaca i morskih ptica na određenim područjima i sve druge regionalno specifične
  mjera
  koje trenutačno postoje, a koje su potrebne da bi se osiguralo daljnje ostvarivanje ciljeva očuvanja, sve dok se takve mjere ne uvedu u okviru regionalizacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Ako nema tehničkih mjera na regionalnoj razini, trebali bi se primjenjivati utvrđeni osnovni standardi. Ti bi osnovni standardi trebali proizlaziti iz postojećih tehničkih mjera, uzimajući u obzir savjete STECF-a i mišljenja dionika. Trebali bi obuhvaćati osnovne veličine oka mrežnog tega za povlačne ribolovne alate i mirujuće mreže, minimalne referentne veličine za očuvanje, zabranjena ili ograničena područja, mjere za očuvanje prirode radi
  ublažavanja usputnog
  ulova morskih sisavaca i morskih ptica na određenim područjima i sve druge regionalno specifične
  mjera
  koje trenutačno postoje, a koje su potrebne da bi se osiguralo daljnje ostvarivanje ciljeva očuvanja, sve dok se takve mjere ne uvedu u okviru regionalizacije.

| (24) | Ako nema tehničkih mjera na regionalnoj razini, trebali bi se primjenjivati utvrđeni osnovni standardi. Ti bi osnovni standardi trebali proizlaziti iz postojećih tehničkih mjera, uzimajući u obzir savjete STECF-a i mišljenja dionika. Trebali bi obuhvaćati osnovne veličine oka mrežnog tega za povlačne ribolovne alate i mirujuće mreže, minimalne referentne veličine za očuvanje, zabranjena ili ograničena područja, mjere za očuvanje prirode radi
  svođenja na najnižu moguću razinu, i gdje je to moguće, uklanjanja slučajnog
  ulova morskih sisavaca i morskih ptica na određenim područjima i sve druge regionalno specifične
  mjere
  koje trenutačno postoje, a koje su potrebne da bi se osiguralo daljnje ostvarivanje ciljeva očuvanja, sve dok se takve mjere ne uvedu u okviru regionalizacije. |
| --- | --- |

(24)

Ako nema tehničkih mjera na regionalnoj razini, trebali bi se primjenjivati utvrđeni osnovni standardi. Ti bi osnovni standardi trebali proizlaziti iz postojećih tehničkih mjera, uzimajući u obzir savjete STECF-a i mišljenja dionika. Trebali bi obuhvaćati osnovne veličine oka mrežnog tega za povlačne ribolovne alate i mirujuće mreže, minimalne referentne veličine za očuvanje, zabranjena ili ograničena područja, mjere za očuvanje prirode radi
  svođenja na najnižu moguću razinu, i gdje je to moguće, uklanjanja slučajnog
  ulova morskih sisavaca i morskih ptica na određenim područjima i sve druge regionalno specifične
  mjere
  koje trenutačno postoje, a koje su potrebne da bi se osiguralo daljnje ostvarivanje ciljeva očuvanja, sve dok se takve mjere ne uvedu u okviru regionalizacije.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Države članice u suradnji s 
  dionicima mogu
  sastaviti zajedničke preporuke za odgovarajuće tehničke mjere koje odstupaju od osnovnih standarda u skladu s procesom regionalizacije utvrđenim u ZRP-u. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Države članice u suradnji s 
  dionicima mogu
  sastaviti zajedničke preporuke za odgovarajuće tehničke mjere koje odstupaju od osnovnih standarda u skladu s procesom regionalizacije utvrđenim u ZRP-u.

| (25) | Države članice u 
  uskoj
  suradnji s 
  odgovarajućim savjetodavnim vijećima trebale bi biti u mogućnosti
  sastaviti zajedničke preporuke za odgovarajuće tehničke mjere
  utemeljene na najboljem dostupnom znanstvenom savjetu
  koje odstupaju od osnovnih standarda
  kako bi se tehničke mjere prilagodile regionalnim posebnostima ribarstva
  u skladu s procesom regionalizacije utvrđenim u ZRP-u
  , čak i kad ne postoji višegodišnji plan upravljanja
  . |
| --- | --- |

(25)

Države članice u 
  uskoj
  suradnji s 
  odgovarajućim savjetodavnim vijećima trebale bi biti u mogućnosti
  sastaviti zajedničke preporuke za odgovarajuće tehničke mjere
  utemeljene na najboljem dostupnom znanstvenom savjetu
  koje odstupaju od osnovnih standarda
  kako bi se tehničke mjere prilagodile regionalnim posebnostima ribarstva
  u skladu s procesom regionalizacije utvrđenim u ZRP-u
  , čak i kad ne postoji višegodišnji plan upravljanja
  .

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Te
  regionalne tehničke mjere trebale bi biti najmanje jednake
  osnovnim standardima u smislu načina iskorištavanja
  i 
  zaštite osjetljivih vrsta i staništa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Te
  regionalne tehničke mjere trebale bi biti najmanje jednake
  osnovnim standardima u smislu načina iskorištavanja
  i 
  zaštite osjetljivih vrsta i staništa
  .

| (26) | Regionalizacija se treba iskoristiti za stvaranje prilagođenih mjera kojima se uzimaju u obzir posebnosti svakog ribolovnog područja, uključujući zaštitu njihovih osjetljivih vrsta i staništa. Te
  regionalne tehničke mjere trebale bi biti
  održive i
  najmanje
  zajamčiti
  jednake
  načine iskorištavanja i razinu zaštite kao
  i 
  osnovni standardi. Donošenje bilo kakvih regionalnih tehničkih mjera trebalo bi se temeljiti na najboljim dostupnim znanstvenim savjetima. |
| --- | --- |

(26)

Regionalizacija se treba iskoristiti za stvaranje prilagođenih mjera kojima se uzimaju u obzir posebnosti svakog ribolovnog područja, uključujući zaštitu njihovih osjetljivih vrsta i staništa. Te
  regionalne tehničke mjere trebale bi biti
  održive i
  najmanje
  zajamčiti
  jednake
  načine iskorištavanja i razinu zaštite kao
  i 
  osnovni standardi. Donošenje bilo kakvih regionalnih tehničkih mjera trebalo bi se temeljiti na najboljim dostupnim znanstvenim savjetima.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26.a) | Odluke koje donose regionalne skupine država članica u okviru regionalizacije trebale bi ispunjavati iste standarde demokratskog nadzora kao i u dotičnim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26.a)

Odluke koje donose regionalne skupine država članica u okviru regionalizacije trebale bi ispunjavati iste standarde demokratskog nadzora kao i u dotičnim državama članicama.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26.b) | Regionalizacija bi se trebala koristiti kao alat za poticanje sudjelovanja svih relevantnih dionika, među ostalim i nevladinih organizacija, i jačanje uloge ribara i njihova angažmana kako bi mogli djelovati u uskoj suradnji s državama članicama, savjetodavnim vijećima i znanstvenicima u cilju izrade prilagođenih mjera kojima se uzimaju u obzir posebnosti svakog ribolovnog područja i štite njihovi ekološki uvjeti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26.b)

Regionalizacija bi se trebala koristiti kao alat za poticanje sudjelovanja svih relevantnih dionika, među ostalim i nevladinih organizacija, i jačanje uloge ribara i njihova angažmana kako bi mogli djelovati u uskoj suradnji s državama članicama, savjetodavnim vijećima i znanstvenicima u cilju izrade prilagođenih mjera kojima se uzimaju u obzir posebnosti svakog ribolovnog područja i štite njihovi ekološki uvjeti.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (27.a) | Ako postoji izravan upravljački interes koji se odnosi na jednu državu članicu, uz prethodno savjetovanje s odgovarajućim savjetodavnim vijećima mogu se podnijeti prijedlozi za pojedinačne tehničke mjere kako bi se izmijenile važeće mjere očuvanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27.a)

Ako postoji izravan upravljački interes koji se odnosi na jednu državu članicu, uz prethodno savjetovanje s odgovarajućim savjetodavnim vijećima mogu se podnijeti prijedlozi za pojedinačne tehničke mjere kako bi se izmijenile važeće mjere očuvanja.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Pri sastavljanju zajedničkih preporuka o uvođenju selektivnih ribolovnih alata s obzirom na veličinu i vrstu čija se veličina oka mrežnog tega razlikuje od one predviđene
  u višegodišnjim planovima,
  regionalne skupine država članica trebale bi osigurati da se takvim ribolovnim alatima postižu najmanje slična, ako ne i poboljšana, razina selektivnosti kao osnovnim ribolovnim alatima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Pri sastavljanju zajedničkih preporuka o uvođenju selektivnih ribolovnih alata s obzirom na veličinu i vrstu čija se veličina oka mrežnog tega razlikuje od one predviđene
  u višegodišnjim planovima,
  regionalne skupine država članica trebale bi osigurati da se takvim ribolovnim alatima postižu najmanje slična, ako ne i poboljšana, razina selektivnosti kao osnovnim ribolovnim alatima.

| (28) | Pri sastavljanju zajedničkih preporuka o uvođenju selektivnih ribolovnih alata s obzirom na veličinu i vrstu čija se veličina oka mrežnog tega razlikuje od one predviđene
  osnovnim standardima
  regionalne skupine država članica trebale bi osigurati da se takvim ribolovnim alatima postižu najmanje slična, ako ne i poboljšana, razina selektivnosti kao osnovnim ribolovnim alatima. |
| --- | --- |

(28)

Pri sastavljanju zajedničkih preporuka o uvođenju selektivnih ribolovnih alata s obzirom na veličinu i vrstu čija se veličina oka mrežnog tega razlikuje od one predviđene
  osnovnim standardima
  regionalne skupine država članica trebale bi osigurati da se takvim ribolovnim alatima postižu najmanje slična, ako ne i poboljšana, razina selektivnosti kao osnovnim ribolovnim alatima.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Sastavljanjem zajedničkih preporuka za izmjenu ili uspostavu novih zabranjenih ili ograničenih područja
  u višegodišnjim planovima
  za zaštitu agregacija nedorasle ribe i ribe u mrijestu, regionalne skupine država članica trebale bi u svojim zajedničkim preporukama utvrditi specifikacije, opseg, trajanje i ograničenja ribolovnih alata te kontrolne i nadzorne mehanizme. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Sastavljanjem zajedničkih preporuka za izmjenu ili uspostavu novih zabranjenih ili ograničenih područja
  u višegodišnjim planovima
  za zaštitu agregacija nedorasle ribe i ribe u mrijestu, regionalne skupine država članica trebale bi u svojim zajedničkim preporukama utvrditi specifikacije, opseg, trajanje i ograničenja ribolovnih alata te kontrolne i nadzorne mehanizme.

| (29) | Sastavljanjem zajedničkih preporuka za izmjenu ili uspostavu novih zabranjenih ili ograničenih područja za zaštitu agregacija nedorasle ribe i ribe u mrijestu, regionalne skupine država članica trebale bi u svojim zajedničkim preporukama utvrditi specifikacije, opseg, trajanje i ograničenja ribolovnih alata te kontrolne i nadzorne mehanizme. |
| --- | --- |

(29)

Sastavljanjem zajedničkih preporuka za izmjenu ili uspostavu novih zabranjenih ili ograničenih područja za zaštitu agregacija nedorasle ribe i ribe u mrijestu, regionalne skupine država članica trebale bi u svojim zajedničkim preporukama utvrditi specifikacije, opseg, trajanje i ograničenja ribolovnih alata te kontrolne i nadzorne mehanizme.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Pri sastavljanju zajedničkih preporuka za izmjene ili uspostavu minimalnih referentnih veličina za očuvanje
  u višegodišnjim planovima,
  regionalne skupine država članica trebale bi
  osigurati neugroženost
  ciljeva ZRP-a
  i poštovanje
  zaštite nedoraslih morskih vrsta istodobno osiguravajući da ne dođe do poremećaja na tržištu i da se ne stvori tržište riba manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Pri sastavljanju zajedničkih preporuka za izmjene ili uspostavu minimalnih referentnih veličina za očuvanje
  u višegodišnjim planovima,
  regionalne skupine država članica trebale bi
  osigurati neugroženost
  ciljeva ZRP-a
  i poštovanje
  zaštite nedoraslih morskih vrsta istodobno osiguravajući da ne dođe do poremećaja na tržištu i da se ne stvori tržište riba manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje.

| (30) | Pri sastavljanju zajedničkih preporuka za izmjene ili uspostavu minimalnih referentnih veličina za očuvanje regionalne skupine država članica trebale bi
  doprinijeti ostvarivanju
  ciljeva ZRP-a
  punim poštovanjem
  zaštite nedoraslih morskih vrsta istodobno osiguravajući da ne dođe do poremećaja na tržištu i da se ne stvori tržište riba manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje. |
| --- | --- |

(30)

Pri sastavljanju zajedničkih preporuka za izmjene ili uspostavu minimalnih referentnih veličina za očuvanje regionalne skupine država članica trebale bi
  doprinijeti ostvarivanju
  ciljeva ZRP-a
  punim poštovanjem
  zaštite nedoraslih morskih vrsta istodobno osiguravajući da ne dođe do poremećaja na tržištu i da se ne stvori tržište riba manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Uvođenje zabrana ribolova u stvarnom vremenu zajedno s odredbama o izmjeni mjesta ribolova kao dodatna mjera za zaštitu agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu trebalo bi dopustiti kao mogućnost koja će se razviti u okviru zajedničkih preporuka. Uvjete za uspostavu i ukidanje takvih područja te kontrolne i nadzorne mehanizme trebalo bi utvrditi u odgovarajućim zajedničkim preporukama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Uvođenje zabrana ribolova u stvarnom vremenu zajedno s odredbama o izmjeni mjesta ribolova kao dodatna mjera za zaštitu agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu trebalo bi dopustiti kao mogućnost koja će se razviti u okviru zajedničkih preporuka. Uvjete za uspostavu i ukidanje takvih područja te kontrolne i nadzorne mehanizme trebalo bi utvrditi u odgovarajućim zajedničkim preporukama.

| (31) | Uvođenje zabrana ribolova u stvarnom vremenu zajedno s odredbama o izmjeni mjesta ribolova kao dodatna mjera za zaštitu agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu
  ili osjetljivih vrsta
  trebalo bi dopustiti kao mogućnost koja će se razviti u okviru zajedničkih preporuka. Uvjete za uspostavu i ukidanje takvih područja
  , uključujući izuzeća prema potrebi,
  te kontrolne i nadzorne mehanizme trebalo bi utvrditi u odgovarajućim zajedničkim preporukama. |
| --- | --- |

(31)

Uvođenje zabrana ribolova u stvarnom vremenu zajedno s odredbama o izmjeni mjesta ribolova kao dodatna mjera za zaštitu agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu
  ili osjetljivih vrsta
  trebalo bi dopustiti kao mogućnost koja će se razviti u okviru zajedničkih preporuka. Uvjete za uspostavu i ukidanje takvih područja
  , uključujući izuzeća prema potrebi,
  te kontrolne i nadzorne mehanizme trebalo bi utvrditi u odgovarajućim zajedničkim preporukama.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | Na temelju znanstvene procjene učinka inovativnih ribolovnih alata, koju je propisno ocijenio STECF, uporaba tih alata ili proširenje uporabe
  na nove ribolovne alate, poput povlačne mreže (koće) s električnim impulsima,
  mogla bi se uvrstiti kao mogućnost u zajedničke preporuke regionalnih skupina država članica. Uporaba inovativnih ribolovnih alata ne bi se smjela dopustiti ako znanstvena procjena pokaže da će ona dovesti do štetnih utjecaja na osjetljiva staništa
  i
  neciljane vrste. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

Na temelju znanstvene procjene učinka inovativnih ribolovnih alata, koju je propisno ocijenio STECF, uporaba tih alata ili proširenje uporabe
  na nove ribolovne alate, poput povlačne mreže (koće) s električnim impulsima,
  mogla bi se uvrstiti kao mogućnost u zajedničke preporuke regionalnih skupina država članica. Uporaba inovativnih ribolovnih alata ne bi se smjela dopustiti ako znanstvena procjena pokaže da će ona dovesti do štetnih utjecaja na osjetljiva staništa
  i
  neciljane vrste.

| (32) | Na temelju znanstvene procjene učinka inovativnih ribolovnih alata, koju je propisno ocijenio STECF,
  uključujući potencijalni negativni učinak određenih ribolovnih alata,
  uporaba tih alata ili proširenje uporabe
  inovativnih alata
  mogla bi se uvrstiti kao mogućnost u zajedničke preporuke regionalnih skupina država članica. Uporaba inovativnih ribolovnih alata ne bi se smjela dopustiti ako znanstvena procjena pokaže da će ona dovesti do
  izravnih ili kumulativnih
  štetnih utjecaja na
  morska staništa, a posebno
  osjetljiva staništa
  ili
  neciljane vrste
  ili ugroziti postizanje dobrog ekološkog stanja morskih voda
  . |
| --- | --- |

(32)

Na temelju znanstvene procjene učinka inovativnih ribolovnih alata, koju je propisno ocijenio STECF,
  uključujući potencijalni negativni učinak određenih ribolovnih alata,
  uporaba tih alata ili proširenje uporabe
  inovativnih alata
  mogla bi se uvrstiti kao mogućnost u zajedničke preporuke regionalnih skupina država članica. Uporaba inovativnih ribolovnih alata ne bi se smjela dopustiti ako znanstvena procjena pokaže da će ona dovesti do
  izravnih ili kumulativnih
  štetnih utjecaja na
  morska staništa, a posebno
  osjetljiva staništa
  ili
  neciljane vrste
  ili ugroziti postizanje dobrog ekološkog stanja morskih voda
  .

Amandman 268

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 32.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (32a) | Regionalne skupine trebale bi razviti dodatne mjere ublažavanja na temelju vrste alata, uz primjenu znanstvenih savjeta i najbolje prakse kako bi se na najmanju moguću mjeru sveo i, gdje je to moguće, eliminirao usputni ulov morskih ptica i morskih sisavaca, u skladu s Direktivom Vijeća 92/43/EEZ i Direktivom Vijeća 79/409/EEZ

   (1a)

  te Sporazumom o očuvanju malih kitova Baltičkog i Sjevernog mora od 17. ožujka 1992. kako je izmijenjen (ASCOBANS). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32a)

Regionalne skupine trebale bi razviti dodatne mjere ublažavanja na temelju vrste alata, uz primjenu znanstvenih savjeta i najbolje prakse kako bi se na najmanju moguću mjeru sveo i, gdje je to moguće, eliminirao usputni ulov morskih ptica i morskih sisavaca, u skladu s Direktivom Vijeća 92/43/EEZ i Direktivom Vijeća 79/409/EEZ

   (1a)

  te Sporazumom o očuvanju malih kitova Baltičkog i Sjevernog mora od 17. ožujka 1992. kako je izmijenjen (ASCOBANS).

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Kako bi se
  usputni
  ulov osjetljivih vrsta i utjecaji ribolovnih alata na osjetljiva staništa sveli na najmanju moguću mjeru, regionalne skupine država članica trebale bi izraditi dodatne mjere ublažavanja za smanjenje utjecaja ribolova na osjetljive vrste i staništa. Ako znanstveni dokazi pokažu da postoji ozbiljna prijetnja stanju očuvanosti tih vrsta i staništa, države članice trebale bi uvesti dodatna ograničenja u vezi s konstrukcijom određenih ribolovnih alata i upravljanjem njima ili čak uvesti potpunu zabranu njihove uporabe u određenoj regiji. Konkretno, takve bi se odredbe mogle primijeniti na uporabu lebdećih (plovućih) mreža, što je u određenim područjima dovelo do znatnog ulova kitova i morskih ptica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Kako bi se
  usputni
  ulov osjetljivih vrsta i utjecaji ribolovnih alata na osjetljiva staništa sveli na najmanju moguću mjeru, regionalne skupine država članica trebale bi izraditi dodatne mjere ublažavanja za smanjenje utjecaja ribolova na osjetljive vrste i staništa. Ako znanstveni dokazi pokažu da postoji ozbiljna prijetnja stanju očuvanosti tih vrsta i staništa, države članice trebale bi uvesti dodatna ograničenja u vezi s konstrukcijom određenih ribolovnih alata i upravljanjem njima ili čak uvesti potpunu zabranu njihove uporabe u određenoj regiji. Konkretno, takve bi se odredbe mogle primijeniti na uporabu lebdećih (plovućih) mreža, što je u određenim područjima dovelo do znatnog ulova kitova i morskih ptica.

| (33) | Kako bi se
  slučajni
  ulov osjetljivih vrsta i utjecaji ribolovnih alata na osjetljiva staništa sveli na najmanju moguću mjeru
  i, gdje je to moguće, uklonili
  , regionalne skupine država članica trebale bi izraditi dodatne mjere ublažavanja za smanjenje utjecaja ribolova na osjetljive vrste i staništa. Ako znanstveni dokazi pokažu da postoji ozbiljna prijetnja stanju očuvanosti tih vrsta i staništa, države članice trebale bi uvesti dodatna ograničenja u vezi s konstrukcijom određenih ribolovnih alata i upravljanjem njima, ili čak uvesti potpunu zabranu njihove uporabe u određenoj regiji
  radi zaštite morskog okoliša, lokalnih ribljih stokova i dotičnih lokalnih obalnih zajednica
  . Konkretno, takve bi se odredbe mogle primijeniti na uporabu lebdećih (plovućih) mreža, što je u određenim područjima dovelo do znatnog ulova kitova i morskih ptica. |
| --- | --- |

(33)

Kako bi se
  slučajni
  ulov osjetljivih vrsta i utjecaji ribolovnih alata na osjetljiva staništa sveli na najmanju moguću mjeru
  i, gdje je to moguće, uklonili
  , regionalne skupine država članica trebale bi izraditi dodatne mjere ublažavanja za smanjenje utjecaja ribolova na osjetljive vrste i staništa. Ako znanstveni dokazi pokažu da postoji ozbiljna prijetnja stanju očuvanosti tih vrsta i staništa, države članice trebale bi uvesti dodatna ograničenja u vezi s konstrukcijom određenih ribolovnih alata i upravljanjem njima, ili čak uvesti potpunu zabranu njihove uporabe u određenoj regiji
  radi zaštite morskog okoliša, lokalnih ribljih stokova i dotičnih lokalnih obalnih zajednica
  . Konkretno, takve bi se odredbe mogle primijeniti na uporabu lebdećih (plovućih) mreža, što je u određenim područjima dovelo do znatnog ulova kitova i morskih ptica.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 35.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (35) | Kako bi se zadržale postojeće detaljne preporuke koje je dogovorila Komisija za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC), ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u vezi s popisima osjetljivih morskih ekosustava i posebnim tehničkim mjerama koje se odnose na određene mjere za zaštitu plavog manjića i bodečnjaka. Komisiju bi trebalo ovlastiti i za donošenje delegiranih akata u vezi s uvrštenjem u pravo Unije budućih izmjena tih mjera koje donosi NEAFC, koje su predmet određenih točno definiranih elemenata ove Uredbe koji nisu ključni i koje postaju obvezujuće za Uniju u skladu s uvjetima te Konvencije. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(35)

Kako bi se zadržale postojeće detaljne preporuke koje je dogovorila Komisija za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC), ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u vezi s popisima osjetljivih morskih ekosustava i posebnim tehničkim mjerama koje se odnose na određene mjere za zaštitu plavog manjića i bodečnjaka. Komisiju bi trebalo ovlastiti i za donošenje delegiranih akata u vezi s uvrštenjem u pravo Unije budućih izmjena tih mjera koje donosi NEAFC, koje su predmet određenih točno definiranih elemenata ove Uredbe koji nisu ključni i koje postaju obvezujuće za Uniju u skladu s uvjetima te Konvencije. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka.

Briše se.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (36) | Kako se ne bi ometalo znanstveno istraživanje,
  umjetno
  poribljavanje ili premještanje, odredbe ove Uredbe ne bi trebalo primjenjivati na operacije koje bi mogle biti potrebne za obavljanje tih aktivnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36)

Kako se ne bi ometalo znanstveno istraživanje,
  umjetno
  poribljavanje ili premještanje, odredbe ove Uredbe ne bi trebalo primjenjivati na operacije koje bi mogle biti potrebne za obavljanje tih aktivnosti.

| (36) | Kako se ne bi ometalo znanstveno istraživanje,
  neposredno
  poribljavanje ili premještanje, odredbe ove Uredbe ne bi trebalo primjenjivati na operacije koje bi mogle biti potrebne za obavljanje tih aktivnosti. |
| --- | --- |

(36)

Kako se ne bi ometalo znanstveno istraživanje,
  neposredno
  poribljavanje ili premještanje, odredbe ove Uredbe ne bi trebalo primjenjivati na operacije koje bi mogle biti potrebne za obavljanje tih aktivnosti.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 37.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (37) | Ako dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebno hitno djelovanje kako bi se zaštitile morske vrste, Komisija bi u opravdanim slučajevima trebala moći donijeti odmah primjenjive delegirane akte kojima se uvode tehničke mjere za ublažavanje takvih prijetnji, pored ove Uredbe ili odstupajući od nje, ili tehničke mjere koje su inače utvrđene u skladu s pravom Unije. Te bi mjere trebalo oblikovati posebno za rješavanje neočekivanih promjena uzoraka stokova kao rezultat visokih ili niskih razina obnove nedorasle ribe u stok, pružanje zaštite za ribe u mrijestu ili školjke kad su stokovi na vrlo niskim razinama ili druge promjene stanja očuvanosti ribljeg stoka koje bi mogle ugroziti stanje stoka.
  One
  bi mogle obuhvaćati ograničenja uporabe povlačnih ili mirujućih ribolovnih alata ili ribolovnih aktivnosti na pojedinim područjima ili tijekom određenih razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37)

Ako dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebno hitno djelovanje kako bi se zaštitile morske vrste, Komisija bi u opravdanim slučajevima trebala moći donijeti odmah primjenjive delegirane akte kojima se uvode tehničke mjere za ublažavanje takvih prijetnji, pored ove Uredbe ili odstupajući od nje, ili tehničke mjere koje su inače utvrđene u skladu s pravom Unije. Te bi mjere trebalo oblikovati posebno za rješavanje neočekivanih promjena uzoraka stokova kao rezultat visokih ili niskih razina obnove nedorasle ribe u stok, pružanje zaštite za ribe u mrijestu ili školjke kad su stokovi na vrlo niskim razinama ili druge promjene stanja očuvanosti ribljeg stoka koje bi mogle ugroziti stanje stoka.
  One
  bi mogle obuhvaćati ograničenja uporabe povlačnih ili mirujućih ribolovnih alata ili ribolovnih aktivnosti na pojedinim područjima ili tijekom određenih razdoblja.

| (37) | Ako
  najbolji
  dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebno hitno djelovanje kako bi se zaštitile morske vrste
  i staništa
  , Komisija bi u opravdanim slučajevima trebala moći donijeti odmah primjenjive delegirane akte kojima se uvode tehničke mjere za ublažavanje takvih prijetnji, pored ove Uredbe ili odstupajući od nje, ili tehničke mjere koje su inače utvrđene u skladu s pravom Unije. Te bi mjere trebalo oblikovati posebno za rješavanje neočekivanih promjena uzoraka stokova kao rezultat visokih ili niskih razina obnove nedorasle ribe u stok
  ili slučajnog ulova osjetljivih vrsta
  , pružanje zaštite za ribe u mrijestu ili školjke kad su stokovi na vrlo niskim razinama ili druge promjene stanja očuvanosti ribljeg stoka
  ili osjetljivih vrsta
  koje bi mogle ugroziti stanje stoka
  , kao i za rješavanje propadanja populacija vrsta i staništa zbog utjecaja ribolova, odnosno osiguranje svih drugih mjera očuvanja koje su potrebne
  .
  Takve
  bi
  mjere
  mogle obuhvaćati ograničenja uporabe povlačnih ili mirujućih ribolovnih alata ili ribolovnih aktivnosti na pojedinim područjima ili tijekom određenih razdoblja. |
| --- | --- |

(37)

Ako
  najbolji
  dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebno hitno djelovanje kako bi se zaštitile morske vrste
  i staništa
  , Komisija bi u opravdanim slučajevima trebala moći donijeti odmah primjenjive delegirane akte kojima se uvode tehničke mjere za ublažavanje takvih prijetnji, pored ove Uredbe ili odstupajući od nje, ili tehničke mjere koje su inače utvrđene u skladu s pravom Unije. Te bi mjere trebalo oblikovati posebno za rješavanje neočekivanih promjena uzoraka stokova kao rezultat visokih ili niskih razina obnove nedorasle ribe u stok
  ili slučajnog ulova osjetljivih vrsta
  , pružanje zaštite za ribe u mrijestu ili školjke kad su stokovi na vrlo niskim razinama ili druge promjene stanja očuvanosti ribljeg stoka
  ili osjetljivih vrsta
  koje bi mogle ugroziti stanje stoka
  , kao i za rješavanje propadanja populacija vrsta i staništa zbog utjecaja ribolova, odnosno osiguranje svih drugih mjera očuvanja koje su potrebne
  .
  Takve
  bi
  mjere
  mogle obuhvaćati ograničenja uporabe povlačnih ili mirujućih ribolovnih alata ili ribolovnih aktivnosti na pojedinim područjima ili tijekom određenih razdoblja.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji radi ažuriranja popisa riba i školjaka čiji je usmjeren ribolov zabranjen, ažuriranja popisa osjetljivih područja u kojima bi ribolov trebalo ograničiti, donošenja tehničkih mjera u okviru višegodišnjih planova te donošenja tehničkih mjera u okviru privremenih planova za odbačeni ulov. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka. Pri pripremi i izradi delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobnu, pravovremenu i primjerenu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji radi ažuriranja popisa riba i školjaka čiji je usmjeren ribolov zabranjen, ažuriranja popisa osjetljivih područja u kojima bi ribolov trebalo ograničiti, donošenja tehničkih mjera u okviru višegodišnjih planova te donošenja tehničkih mjera u okviru privremenih planova za odbačeni ulov. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka. Pri pripremi i izradi delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobnu, pravovremenu i primjerenu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

| (38) | Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji radi
  definiranja, u svrhu utvrđivanja pokazatelja uspješnosti za tehničke mjere u odnosu na ulov ribe ispod minimalne referentne veličine za očuvanje, ključnih ribolovnih aktivnosti i razina ulova koje se primjenjuju na te ključne ribolovne aktivnosti,
  ažuriranja popisa riba i školjaka čiji je usmjeren ribolov zabranjen, ažuriranja popisa osjetljivih područja u kojima bi ribolov trebalo ograničiti, donošenja tehničkih mjera u okviru višegodišnjih planova
  ili izvan okvira višegodišnjih planova ako je to potrebno
  te donošenja tehničkih mjera u okviru privremenih planova za odbačeni ulov. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući
  i
  ona na razini stručnjaka
  i na temelju procjene STECF-a
  . Pri pripremi i izradi delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobnu, pravovremenu i primjerenu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(38)

Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji radi
  definiranja, u svrhu utvrđivanja pokazatelja uspješnosti za tehničke mjere u odnosu na ulov ribe ispod minimalne referentne veličine za očuvanje, ključnih ribolovnih aktivnosti i razina ulova koje se primjenjuju na te ključne ribolovne aktivnosti,
  ažuriranja popisa riba i školjaka čiji je usmjeren ribolov zabranjen, ažuriranja popisa osjetljivih područja u kojima bi ribolov trebalo ograničiti, donošenja tehničkih mjera u okviru višegodišnjih planova
  ili izvan okvira višegodišnjih planova ako je to potrebno
  te donošenja tehničkih mjera u okviru privremenih planova za odbačeni ulov. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući
  i
  ona na razini stručnjaka
  i na temelju procjene STECF-a
  . Pri pripremi i izradi delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobnu, pravovremenu i primjerenu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | Do
  kraja 2020.
  i svake treće godine nakon toga Komisija bi trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o provedbi ove Uredbe na temelju podataka koje dostave države članice i odgovarajuća savjetodavna vijeća te nakon evaluacije STECF-a. U tom bi se izvješću trebalo procijeniti u kojoj mjeri su tehničke mjere, na regionalnoj razini i na razini Unije, doprinijele ostvarivanju ciljeva i postizanju
  ciljanih vrijednosti
  ove Uredbe. Na temelju tog izvješća, ako na regionalnoj razini postoje dokazi da ciljevi
  i ciljane vrijednosti
  nisu
  ispunjeni
  , države članice u toj regiji trebale bi dostaviti plan i navesti korektivne mjere koje će se poduzeti kako bi se osiguralo ispunjavanje tih ciljeva i 
  ciljanih vrijednosti
  . Komisija bi također na temelju tog izvješća trebala Europskom parlamentu i Vijeću predložiti sve potrebne izmjene ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

Do
  kraja 2020.
  i svake treće godine nakon toga Komisija bi trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o provedbi ove Uredbe na temelju podataka koje dostave države članice i odgovarajuća savjetodavna vijeća te nakon evaluacije STECF-a. U tom bi se izvješću trebalo procijeniti u kojoj mjeri su tehničke mjere, na regionalnoj razini i na razini Unije, doprinijele ostvarivanju ciljeva i postizanju
  ciljanih vrijednosti
  ove Uredbe. Na temelju tog izvješća, ako na regionalnoj razini postoje dokazi da ciljevi
  i ciljane vrijednosti
  nisu
  ispunjeni
  , države članice u toj regiji trebale bi dostaviti plan i navesti korektivne mjere koje će se poduzeti kako bi se osiguralo ispunjavanje tih ciljeva i 
  ciljanih vrijednosti
  . Komisija bi također na temelju tog izvješća trebala Europskom parlamentu i Vijeću predložiti sve potrebne izmjene ove Uredbe.

| (40) | Do ... [tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]
  i svake treće godine nakon toga Komisija bi trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o provedbi ove Uredbe na temelju podataka koje dostave države članice i odgovarajuća savjetodavna vijeća te nakon evaluacije STECF-a. U tom bi se izvješću trebalo procijeniti u kojoj mjeri su tehničke mjere, na regionalnoj razini i na razini Unije, doprinijele ostvarivanju ciljeva i postizanju
  razina pokazatelja uspješnosti iz
  ove Uredbe. Na temelju tog izvješća, ako na regionalnoj razini postoje dokazi da ciljevi
  nisu ispunjeni ili da pokazatelji uspješnosti
  nisu
  na zadovoljavajućoj razini
  , države članice u toj regiji trebale bi dostaviti plan i navesti korektivne mjere koje će se poduzeti kako bi se osiguralo ispunjavanje tih ciljeva i 
  poboljšanje razina pokazatelja uspješnosti
  . Komisija bi također na temelju tog izvješća trebala Europskom parlamentu i Vijeću predložiti sve potrebne izmjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Do ... [tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]
  i svake treće godine nakon toga Komisija bi trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o provedbi ove Uredbe na temelju podataka koje dostave države članice i odgovarajuća savjetodavna vijeća te nakon evaluacije STECF-a. U tom bi se izvješću trebalo procijeniti u kojoj mjeri su tehničke mjere, na regionalnoj razini i na razini Unije, doprinijele ostvarivanju ciljeva i postizanju
  razina pokazatelja uspješnosti iz
  ove Uredbe. Na temelju tog izvješća, ako na regionalnoj razini postoje dokazi da ciljevi
  nisu ispunjeni ili da pokazatelji uspješnosti
  nisu
  na zadovoljavajućoj razini
  , države članice u toj regiji trebale bi dostaviti plan i navesti korektivne mjere koje će se poduzeti kako bi se osiguralo ispunjavanje tih ciljeva i 
  poboljšanje razina pokazatelja uspješnosti
  . Komisija bi također na temelju tog izvješća trebala Europskom parlamentu i Vijeću predložiti sve potrebne izmjene ove Uredbe.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 42.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (42) | Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 (29), (EZ)
  No
  1098/2007 (30), (EZ) br. 1224/2009 (31) i 
  uredbe (EU) br. 1343/2011

   (32)

  i
  (EU) br. 1380/2013 (33) Europskog parlamenta i Vijeća trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42)

Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 (29), (EZ)
  No
  1098/2007 (30), (EZ) br. 1224/2009 (31) i 
  uredbe (EU) br. 1343/2011

   (32)

  i
  (EU) br. 1380/2013 (33) Europskog parlamenta i Vijeća trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.

| (42) | Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 (29), (EZ)
  br.
  1098/2007 (30), (EZ) br. 1224/2009 (31) i 
  Uredbu
  (EU) br. 1380/2013 (33) Europskog parlamenta i Vijeća trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(42)

Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 (29), (EZ)
  br.
  1098/2007 (30), (EZ) br. 1224/2009 (31) i 
  Uredbu
  (EU) br. 1380/2013 (33) Europskog parlamenta i Vijeća trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 43.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (43) | Kako bi se dopunila ili izmijenila postojeća detaljna pravila kojima se prenose preporuke dogovorene unutar Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM), Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu tehničkih mjera u Uredbi (EZ) br. 1343/2011. Komisiju bi trebalo ovlastiti i za donošenje delegiranih akata u vezi s uvrštenjem u pravo Unije budućih izmjena tih mjera koje donosi GFCM, koje su predmet određenih točno definiranih elemenata ove Uredbe koji nisu ključni i koje postaju obvezujuće za Uniju u skladu s uvjetima Sporazuma o GFCM-u. Uredbu (EU) br. 1343/2011 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(43)

Kako bi se dopunila ili izmijenila postojeća detaljna pravila kojima se prenose preporuke dogovorene unutar Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM), Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu tehničkih mjera u Uredbi (EZ) br. 1343/2011. Komisiju bi trebalo ovlastiti i za donošenje delegiranih akata u vezi s uvrštenjem u pravo Unije budućih izmjena tih mjera koje donosi GFCM, koje su predmet određenih točno definiranih elemenata ove Uredbe koji nisu ključni i koje postaju obvezujuće za Uniju u skladu s uvjetima Sporazuma o GFCM-u. Uredbu (EU) br. 1343/2011 trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka.

Briše se.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | upravljanjem ribolovnim alatima i međudjelovanjem
  ribolovnih
  aktivnosti i morskih ekosustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

upravljanjem ribolovnim alatima i međudjelovanjem
  ribolovnih
  aktivnosti i morskih ekosustava.

| (b) | upotrebom
  ribolovnih
  alata. |
| --- | --- |

(b)

upotrebom
  ribolovnih
  alata.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | međudjelovanjem tih alata s morskim ekosustavima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ba)

međudjelovanjem tih alata s morskim ekosustavima.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Ova
  se Uredba primjenjuje na aktivnosti koje obavljaju ribarska plovila Unije i državljani država članica, ne dovodeći u pitanje primarnu odgovornost države zastave, u ribolovnim zonama iz članka 5. te na ribarska plovila koja plove pod zastavom trećih zemalja, i registrirana su u njima, pri obavljanju ribolova u vodama Unije. | 1.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 29., ova
  se Uredba primjenjuje na
  sve ribolovne
  aktivnosti
  (rekreacijske i komercijalne)
  koje obavljaju ribarska plovila Unije i državljani država članica, ne dovodeći u pitanje primarnu odgovornost države zastave, u ribolovnim zonama iz članka 5. te na ribarska plovila koja plove pod zastavom trećih zemalja, i registrirana su u njima, pri obavljanju ribolova u vodama Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   
  Ova
  se Uredba primjenjuje na aktivnosti koje obavljaju ribarska plovila Unije i državljani država članica, ne dovodeći u pitanje primarnu odgovornost države zastave, u ribolovnim zonama iz članka 5. te na ribarska plovila koja plove pod zastavom trećih zemalja, i registrirana su u njima, pri obavljanju ribolova u vodama Unije.

1.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 29., ova
  se Uredba primjenjuje na
  sve ribolovne
  aktivnosti
  (rekreacijske i komercijalne)
  koje obavljaju ribarska plovila Unije i državljani država članica, ne dovodeći u pitanje primarnu odgovornost države zastave, u ribolovnim zonama iz članka 5. te na ribarska plovila koja plove pod zastavom trećih zemalja, i registrirana su u njima, pri obavljanju ribolova u vodama Unije.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2.

Članak 2. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Članci 7. i 14. te dio A priloga V. do X. primjenjuju
  se i na rekreacijski ribolov. | 2.   
  Ova Uredba primjenjuje
  se i na rekreacijski ribolov. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Članci 7. i 14. te dio A priloga V. do X. primjenjuju
  se i na rekreacijski ribolov.

2.   
  Ova Uredba primjenjuje
  se i na rekreacijski ribolov.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Kao alati za pružanje podrške provedbi zajedničke ribarstvene politike (ZRP), tehničke
  mjere doprinose ciljevima ZRP-a utvrđenima u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  , a posebno u stavcima 2., 3. i 5. točkama (a) i (j) tog članka
  . | 1.   
  Tehničke
  mjere doprinose ciljevima ZRP-a utvrđenima u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Kao alati za pružanje podrške provedbi zajedničke ribarstvene politike (ZRP), tehničke
  mjere doprinose ciljevima ZRP-a utvrđenima u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  , a posebno u stavcima 2., 3. i 5. točkama (a) i (j) tog članka
  .

1.   
  Tehničke
  mjere doprinose ciljevima ZRP-a utvrđenima u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 3. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Osim toga, tehničkim
  mjerama posebno
  se
  : | 2.   
  Tehničkim se
  mjerama posebno
  doprinosi postizanju sljedećih ciljeva
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Osim toga, tehničkim
  mjerama posebno
  se
  :

2.   
  Tehničkim se
  mjerama posebno
  doprinosi postizanju sljedećih ciljeva
  :

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka a

Članak 3. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | optimiziraju
  načini iskorištavanja kako bi se pružila zaštita agregacijama nedoraslih morskih vrsta i morskih vrsta u mrijestu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

optimiziraju
  načini iskorištavanja kako bi se pružila zaštita agregacijama nedoraslih morskih vrsta i morskih vrsta u mrijestu;

optimiziraju

| (a) | osiguravaju održivi
  načini iskorištavanja kako bi se pružila zaštita agregacijama nedoraslih morskih vrsta i morskih vrsta u mrijestu;
  i pružaju odgovarajući zaštitni mehanizmi; |
| --- | --- |

(a)

osiguravaju održivi
  načini iskorištavanja kako bi se pružila zaštita agregacijama nedoraslih morskih vrsta i morskih vrsta u mrijestu;
  i pružaju odgovarajući zaštitni mehanizmi;

osiguravaju održivi

i pružaju odgovarajući zaštitni mehanizmi;

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka b

Članak 3. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | osigurava da se
  usputni
  ulov morskih vrsta navedenih u direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ
  i drugih osjetljivih vrsta
  koji proizlazi iz ribolova svede na najmanju moguću mjeru i, ako je moguće, ukloni
  tako da ne predstavlja prijetnju stanju očuvanosti tih vrsta
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

osigurava da se
  usputni
  ulov morskih vrsta navedenih u direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ
  i drugih osjetljivih vrsta
  koji proizlazi iz ribolova svede na najmanju moguću mjeru i, ako je moguće, ukloni
  tako da ne predstavlja prijetnju stanju očuvanosti tih vrsta
  ;

usputni

i drugih osjetljivih vrsta

tako da ne predstavlja prijetnju stanju očuvanosti tih vrsta

| (b) | osigurava da se
  slučajni
  ulov
  osjetljivih
  morskih vrsta
  , posebno onih
  navedenih u direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ, koji proizlazi iz ribolova svede na najmanju moguću mjeru i, ako je moguće, ukloni; |
| --- | --- |

(b)

osigurava da se
  slučajni
  ulov
  osjetljivih
  morskih vrsta
  , posebno onih
  navedenih u direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ, koji proizlazi iz ribolova svede na najmanju moguću mjeru i, ako je moguće, ukloni;

slučajni

osjetljivih

, posebno onih

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka c

Članak 3. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | osigurava da se okolišni učinci ribarstva na morska staništa svedu na najmanju moguću mjeru i, ako je moguće, uklone
  tako da ne predstavljaju prijetnju stanju očuvanosti tih staništa
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

osigurava da se okolišni učinci ribarstva na morska staništa svedu na najmanju moguću mjeru i, ako je moguće, uklone
  tako da ne predstavljaju prijetnju stanju očuvanosti tih staništa
  ;

tako da ne predstavljaju prijetnju stanju očuvanosti tih staništa

| (c) | osigurava da se
  negativni
  okolišni učinci ribarstva na morska staništa svedu na najmanju moguću mjeru i, ako je moguće, uklone
  , uključujući s pomoću odgovarajućih poticaja
  ; |
| --- | --- |

(c)

osigurava da se
  negativni
  okolišni učinci ribarstva na morska staništa svedu na najmanju moguću mjeru i, ako je moguće, uklone
  , uključujući s pomoću odgovarajućih poticaja
  ;

negativni

, uključujući s pomoću odgovarajućih poticaja

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka d

Članak 3. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | doprinosi uvođenju mjera
  upravljanja ribarstvom u svrhu usklađenosti s obvezama iz direktiva 92/43/EEZ, 2009/147/EZ, 2008/56/EZ i 2000/60/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

doprinosi uvođenju mjera
  upravljanja ribarstvom u svrhu usklađenosti s obvezama iz direktiva 92/43/EEZ, 2009/147/EZ, 2008/56/EZ i 2000/60/EZ.

doprinosi uvođenju mjera

| (d) | uvode mjere
  upravljanja ribarstvom u svrhu usklađenosti s obvezama iz direktiva 92/43/EEZ, 2009/147/EZ, 2008/56/EZ i 2000/60/EZ. |
| --- | --- |

(d)

uvode mjere
  upravljanja ribarstvom u svrhu usklađenosti s obvezama iz direktiva 92/43/EEZ, 2009/147/EZ, 2008/56/EZ i 2000/60/EZ.

uvode mjere

Amandmani 294 i 300

Amandmani 294 i 300

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka da (nova)

Članak 3. – stavak 2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (d a) | osigurava ispunjavanje uvjeta opisanih u deskriptorima 1., 3., 4. i 6. iz Odluke Komisije 2010/477/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d a)

(d a)

osigurava ispunjavanje uvjeta opisanih u deskriptorima 1., 3., 4. i 6. iz Odluke Komisije 2010/477/EU.

osigurava ispunjavanje uvjeta opisanih u deskriptorima 1., 3., 4. i 6. iz Odluke Komisije 2010/477/EU.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – naslov

Članak 4. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 4. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Tehničke
  mjere
  usmjerene su na ostvarivanje sljedećih ciljanih vrijednosti
  : | 1.   
  Kako bi se procijenilo doprinose li tehničke
  mjere
  postizanju ciljeva iz članka 3., koriste se sljedeći pokazatelji uspješnosti
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Tehničke
  mjere
  usmjerene su na ostvarivanje sljedećih ciljanih vrijednosti
  :

1.   
  Kako bi se procijenilo doprinose li tehničke
  mjere
  postizanju ciljeva iz članka 3., koriste se sljedeći pokazatelji uspješnosti
  :

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a

Članak 4. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | osiguravanje da
  ulov morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina
  za očuvanje ne prelazi 5 % po količini u skladu s člankom 2. stavkom 2. i člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

osiguravanje da
  ulov morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina
  za očuvanje ne prelazi 5 % po količini u skladu s člankom 2. stavkom 2. i člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  ;

osiguravanje da

za očuvanje ne prelazi 5 % po količini u skladu s člankom 2. stavkom 2. i člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013

| (a) | mjera u kojoj se
  ulov morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina
  postupno smanjuje na posebne razine za ključne ribolovne aktivnosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

mjera u kojoj se
  ulov morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina
  postupno smanjuje na posebne razine za ključne ribolovne aktivnosti
  ;

mjera u kojoj se

postupno smanjuje na posebne razine za ključne ribolovne aktivnosti

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b

Članak 4. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | osiguravanje da usputni
  ulov morskih sisavaca, morskih gmazova, morskih ptica i drugih vrsta koje se ne iskorištavaju u komercijalne svrhe
  ne prelazi razinu predviđenu zakonodavstvom Unije i međunarodnim sporazumima
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

osiguravanje da usputni
  ulov morskih sisavaca, morskih gmazova, morskih ptica i drugih vrsta koje se ne iskorištavaju u komercijalne svrhe
  ne prelazi razinu predviđenu zakonodavstvom Unije i međunarodnim sporazumima
  ;

osiguravanje da usputni

ne prelazi razinu predviđenu zakonodavstvom Unije i međunarodnim sporazumima

| (b) | mjera u kojoj se slučajni
  ulov morskih sisavaca, morskih gmazova, morskih ptica i drugih vrsta koje se ne iskorištavaju u komercijalne svrhe
  postupno smanjuje i ako je moguće uklanja
  ; |
| --- | --- |

(b)

mjera u kojoj se slučajni
  ulov morskih sisavaca, morskih gmazova, morskih ptica i drugih vrsta koje se ne iskorištavaju u komercijalne svrhe
  postupno smanjuje i ako je moguće uklanja
  ;

mjera u kojoj se slučajni

postupno smanjuje i ako je moguće uklanja

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka c

Članak 4. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | osiguravanje da
  okolišni učinci ribolovnih aktivnosti na staništa na morskom dnu
  ne prelaze razine potrebne
  za postizanje dobrog stanja okoliša za svaku vrstu staništa ocijenjenu u okviru Direktive 2008/56/EZ u svakoj morskoj regiji ili podregiji u odnosu na kvalitetu staništa i prostorni doseg unutar kojeg treba postići potrebne razine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

osiguravanje da
  okolišni učinci ribolovnih aktivnosti na staništa na morskom dnu
  ne prelaze razine potrebne
  za postizanje dobrog stanja okoliša za svaku vrstu staništa ocijenjenu u okviru Direktive 2008/56/EZ u svakoj morskoj regiji ili podregiji u odnosu na kvalitetu staništa i prostorni doseg unutar kojeg treba postići potrebne razine.

osiguravanje da

ne prelaze razine potrebne

| (c) | mjera u kojoj se negativni
  okolišni učinci ribolovnih aktivnosti na
  morska staništa, uključujući osjetljiva
  staništa na morskom dnu
  , svode na najmanju moguću razinu i zadržavaju ispod razina potrebnih
  za postizanje dobrog stanja okoliša
  , posebno
  za svaku vrstu staništa ocijenjenu u okviru Direktive 2008/56/EZ u svakoj morskoj regiji ili podregiji u odnosu na kvalitetu staništa i prostorni doseg unutar kojeg treba postići potrebne razine; |
| --- | --- |

(c)

mjera u kojoj se negativni
  okolišni učinci ribolovnih aktivnosti na
  morska staništa, uključujući osjetljiva
  staništa na morskom dnu
  , svode na najmanju moguću razinu i zadržavaju ispod razina potrebnih
  za postizanje dobrog stanja okoliša
  , posebno
  za svaku vrstu staništa ocijenjenu u okviru Direktive 2008/56/EZ u svakoj morskoj regiji ili podregiji u odnosu na kvalitetu staništa i prostorni doseg unutar kojeg treba postići potrebne razine;

mjera u kojoj se negativni

morska staništa, uključujući osjetljiva

, svode na najmanju moguću razinu i zadržavaju ispod razina potrebnih

, posebno

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđivanjem u svrhu točke (a) stavka 1. ovog članka sljedećeg: |
| | (a) | ključnih ribolovnih aktivnosti navedenih u toj točki; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđivanjem u svrhu točke (a) stavka 1. ovog članka sljedećeg:

(a)

(a)

ključnih ribolovnih aktivnosti navedenih u toj točki;

ključnih ribolovnih aktivnosti navedenih u toj točki;

| (b) | razina trenutnih ulova morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje za svaku od tih ključnih ribolovnih aktivnosti, na temelju podataka koje su države članice dostavile za razdoblje od 2013. do 2015.; |
| --- | --- |

(b)

(b)

razina trenutnih ulova morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje za svaku od tih ključnih ribolovnih aktivnosti, na temelju podataka koje su države članice dostavile za razdoblje od 2013. do 2015.;

razina trenutnih ulova morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje za svaku od tih ključnih ribolovnih aktivnosti, na temelju podataka koje su države članice dostavile za razdoblje od 2013. do 2015.;

| (c) | posebnih razina na koje treba smanjiti ulov morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje za svaku od tih ključnih ribolovnih aktivnosti kako bi se ostvario cilj jamčenja održivih načina iskorištavanja i pružila zaštita nedoraslih morskih vrsta. |
| --- | --- |

(c)

(c)

posebnih razina na koje treba smanjiti ulov morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje za svaku od tih ključnih ribolovnih aktivnosti kako bi se ostvario cilj jamčenja održivih načina iskorištavanja i pružila zaštita nedoraslih morskih vrsta.

posebnih razina na koje treba smanjiti ulov morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje za svaku od tih ključnih ribolovnih aktivnosti kako bi se ostvario cilj jamčenja održivih načina iskorištavanja i pružila zaštita nedoraslih morskih vrsta.

Pri utvrđivanju posebnih razina iz točke (c) prvog podstavka vodi se računa o najboljim dostupnim znanstvenim savjetima, uključujući onima STECF-a, kao i o postojećim i budućim tehničkim mogućnostima u odnosu na izbjegavanje ulova morskih vrsta manjih od minimalne referentne veličine za očuvanje.

Pri utvrđivanju posebnih razina iz točke (c) prvog podstavka vodi se računa o najboljim dostupnim znanstvenim savjetima, uključujući onima STECF-a, kao i o postojećim i budućim tehničkim mogućnostima u odnosu na izbjegavanje ulova morskih vrsta manjih od minimalne referentne veličine za očuvanje.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.b (novi)

Članak 4. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Za potrebe delegiranih akata iz stavka 1.a, države članice mogu dostaviti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 do ... [12 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b
     
  Za potrebe delegiranih akata iz stavka 1.a, države članice mogu dostaviti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 do ... [12 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe].

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.c (novi)

Članak 4. – stavak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Ako u roku navedenom u stavku 1.b ovog članka nije dostavljena zajednička preporuka ili ako se smatra da zajednička preporuka koju su dostavile države članice nije u skladu s ciljevima ove Uredbe, Komisija do... [18 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe], i odstupajući od članka 18. stavka 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013, donosi delegirane akte kojima se ova Uredba dopunjuje utvrđivanjem elemenata iz prvog podstavka stavka 1.a ovog članka, u skladu s člankom 32. ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.c
     
  Ako u roku navedenom u stavku 1.b ovog članka nije dostavljena zajednička preporuka ili ako se smatra da zajednička preporuka koju su dostavile države članice nije u skladu s ciljevima ove Uredbe, Komisija do... [18 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe], i odstupajući od članka 18. stavka 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013, donosi delegirane akte kojima se ova Uredba dopunjuje utvrđivanjem elemenata iz prvog podstavka stavka 1.a ovog članka, u skladu s člankom 32. ove Uredbe.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.d (novi)

Članak 4. – stavak 1.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.d
     
  Kako bi se postiglo postupno smanjenje ulova morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje na razine kojima se osiguravaju održivi načini iskorištavanja, posebne razine iz točke (c) prvog podstavka stavka 1.a preispituju se svake tri godine, pritom koristeći postupak iz stavaka 1.a, 1.b i 1.c, i one se moraju dodatno smanjiti, ako je to primjereno, u skladu s najboljim dostupnim znanstvenim savjetima i postojećim i budućim tehničkim mogućnostima za izbjegavanje takvih ulova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.d
     
  Kako bi se postiglo postupno smanjenje ulova morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje na razine kojima se osiguravaju održivi načini iskorištavanja, posebne razine iz točke (c) prvog podstavka stavka 1.a preispituju se svake tri godine, pritom koristeći postupak iz stavaka 1.a, 1.b i 1.c, i one se moraju dodatno smanjiti, ako je to primjereno, u skladu s najboljim dostupnim znanstvenim savjetima i postojećim i budućim tehničkim mogućnostima za izbjegavanje takvih ulova.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Opseg ostvarenosti tih ciljanih vrijednosti preispituje
  se u 
  okviru
  procesa izvješćivanja iz članka 34. | 2.   
  Procjena iz stavka 1. provodi
  se u 
  kontekstu
  procesa izvješćivanja iz članka 34. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Opseg ostvarenosti tih ciljanih vrijednosti preispituje
  se u 
  okviru
  procesa izvješćivanja iz članka 34.

2.   
  Procjena iz stavka 1. provodi
  se u 
  kontekstu
  procesa izvješćivanja iz članka 34.

Amandman 346

Amandman 346

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4.a (novi)

Članak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 4.a |
| | Socioekonomski ciljevi |
| | Kako bi se pri donošenju i provođenju tehničkih mjera i mjera očuvanja uzeli u obzir socioekonomski ciljevi iz članka 2. stavka 5. točaka (c), (f) i (i) Uredbe (EU) br. 1380/2013, države članice opsežno koriste mjere iz članaka 38., 39. i 40. Uredbe (EU) br. 508/2014. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 4.a

Članak 4.a

Socioekonomski ciljevi

Socioekonomski ciljevi

Kako bi se pri donošenju i provođenju tehničkih mjera i mjera očuvanja uzeli u obzir socioekonomski ciljevi iz članka 2. stavka 5. točaka (c), (f) i (i) Uredbe (EU) br. 1380/2013, države članice opsežno koriste mjere iz članaka 38., 39. i 40. Uredbe (EU) br. 508/2014.

Kako bi se pri donošenju i provođenju tehničkih mjera i mjera očuvanja uzeli u obzir socioekonomski ciljevi iz članka 2. stavka 5. točaka (c), (f) i (i) Uredbe (EU) br. 1380/2013, države članice opsežno koriste mjere iz članaka 38., 39. i 40. Uredbe (EU) br. 508/2014.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka a

Članak 5. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | „Sjeverno more” znači
  zone
  ICES-a (34) II.a, III.a i IV.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

„Sjeverno more” znači
  zone
  ICES-a (34) II.a, III.a i IV.;

zone

34

| (a) | „Sjeverno more” znači
  vode Unije u zonama
  ICES-a (34) II.a, III.a i IV.; |
| --- | --- |

(a)

„Sjeverno more” znači
  vode Unije u zonama
  ICES-a (34) II.a, III.a i IV.;

vode Unije u zonama

34

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka c

Članak 5. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | „sjeverozapadne vode” znači
  potpodručja ICES-a V. (isključujući V.a i
  vode
  koje ne pripadaju Uniji u
   V.
  b)
  , VI. i VII.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

„sjeverozapadne vode” znači
  potpodručja ICES-a V. (isključujući V.a i
  vode
  koje ne pripadaju Uniji u
   V.
  b)
  , VI. i VII.;

potpodručja ICES-a V. (isključujući V.a i

koje ne pripadaju Uniji u

b)

| (c) | „sjeverozapadne vode” znači vode
  Unije u potpodručjima ICES-a
   V., VI. i VII.; |
| --- | --- |

(c)

„sjeverozapadne vode” znači vode
  Unije u potpodručjima ICES-a
   V., VI. i VII.;

Unije u potpodručjima ICES-a

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka g

Članak 5. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | „najudaljenije regije” znači vode oko najudaljenijih regija iz članka 349. prvog stavka Ugovora
  ,
  podijeljene u tri morska bazena: zapadni Atlantik, istočni Atlantik i Indijski ocean
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

„najudaljenije regije” znači vode oko najudaljenijih regija iz članka 349. prvog stavka Ugovora
  ,
  podijeljene u tri morska bazena: zapadni Atlantik, istočni Atlantik i Indijski ocean
  ;

„najudaljenije regije” znači vode oko najudaljenijih regija iz članka 349. prvog stavka Ugovora

podijeljene u tri morska bazena: zapadni Atlantik, istočni Atlantik i Indijski ocean

| (g) | „vode Europske unije u Indijskom oceanu i u zapadnom Atlantiku” znači vode oko Guadalupea
  ,
  Francuske Gvajane, Martiniquea, Mayottea, Réuniona i Saint-Martina pod suverenošću ili jurisdikcijom države članice
  ; |
| --- | --- |

(g)

„vode Europske unije u Indijskom oceanu i u zapadnom Atlantiku” znači vode oko Guadalupea
  ,
  Francuske Gvajane, Martiniquea, Mayottea, Réuniona i Saint-Martina pod suverenošću ili jurisdikcijom države članice
  ;

„vode Europske unije u Indijskom oceanu i u zapadnom Atlantiku” znači vode oko Guadalupea

Francuske Gvajane, Martiniquea, Mayottea, Réuniona i Saint-Martina pod suverenošću ili jurisdikcijom države članice

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 1.

Članak 6. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | „način iskorištavanja” znači način raspoređivanja
  ribolovnog pritiska
  na dobni profil stoka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

„način iskorištavanja” znači način raspoređivanja
  ribolovnog pritiska
  na dobni profil stoka;

ribolovnog pritiska

| (1) | „način iskorištavanja” znači način raspoređivanja
  ribolovne smrtnosti
  na dobni profil stoka
  i na profil stoka u pogledu dimenzija
  ; |
| --- | --- |

(1)

„način iskorištavanja” znači način raspoređivanja
  ribolovne smrtnosti
  na dobni profil stoka
  i na profil stoka u pogledu dimenzija
  ;

ribolovne smrtnosti

i na profil stoka u pogledu dimenzija

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 2.

Članak 6. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | „selektivnost” znači
  količinski izraz predstavljen kao
  vjerojatnost ulova određene
  veličine ribe određenom veličinom oka mrežnog tega (ili udice)
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

„selektivnost” znači
  količinski izraz predstavljen kao
  vjerojatnost ulova određene
  veličine ribe određenom veličinom oka mrežnog tega (ili udice)
  ;

količinski izraz predstavljen kao

veličine ribe određenom veličinom oka mrežnog tega (ili udice)

| (2) | „selektivnost” znači vjerojatnost ulova određene
  vrste ili veličine ribe ribolovnim alatom s određenim karakteristikama
  ; |
| --- | --- |

(2)

„selektivnost” znači vjerojatnost ulova određene
  vrste ili veličine ribe ribolovnim alatom s određenim karakteristikama
  ;

vrste ili veličine ribe ribolovnim alatom s određenim karakteristikama

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 3.

Članak 6. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | znači mogućnost da se određenom ribolovnom metodom ciljaju i love ribe ili školjke prema veličini i vrsti tijekom ribolovne operacije, čime se omogućuje da se neciljane vrste izbjegnu ili puste neozlijeđene; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

(3)

znači mogućnost da se određenom ribolovnom metodom ciljaju i love ribe ili školjke prema veličini i vrsti tijekom ribolovne operacije, čime se omogućuje da se neciljane vrste izbjegnu ili puste neozlijeđene;

Briše se.

Briše se.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 4.

Članak 6. – stavak 1. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | „usmjeren ribolov” znači
  ribolov
  određene vrste ili
  kombinacije
  vrsta pri
  kojem ukupan ulov te vrste / tih vrsta čini više od 50 % gospodarske vrijednosti ulova
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

„usmjeren ribolov” znači
  ribolov
  određene vrste ili
  kombinacije
  vrsta pri
  kojem ukupan ulov te vrste / tih vrsta čini više od 50 % gospodarske vrijednosti ulova
  ;

ribolov

kombinacije

kojem ukupan ulov te vrste / tih vrsta čini više od 50 % gospodarske vrijednosti ulova

| (4) | „usmjeren ribolov” znači
  ribolovni napor usmjeren na ulov
  određene vrste ili
  skupine
  vrsta, pri
  čemu se točan sastav razlikuje od ribolova do ribolova, dok se posebna pravila o minimalnim tehničkim specifikacijama veličine oka mrežnog tega i selektivnim ribolovnim uređajima uspostavljaju na regionalnoj razini
  ; |
| --- | --- |

(4)

„usmjeren ribolov” znači
  ribolovni napor usmjeren na ulov
  određene vrste ili
  skupine
  vrsta, pri
  čemu se točan sastav razlikuje od ribolova do ribolova, dok se posebna pravila o minimalnim tehničkim specifikacijama veličine oka mrežnog tega i selektivnim ribolovnim uređajima uspostavljaju na regionalnoj razini
  ;

ribolovni napor usmjeren na ulov

skupine

čemu se točan sastav razlikuje od ribolova do ribolova, dok se posebna pravila o minimalnim tehničkim specifikacijama veličine oka mrežnog tega i selektivnim ribolovnim uređajima uspostavljaju na regionalnoj razini

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | „stanje očuvanosti vrste” znači stanje očuvanosti vrste kako je definirano u članku 1. točki (i) Direktive 92/43/EEZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5.a)

(5.a)

„stanje očuvanosti vrste” znači stanje očuvanosti vrste kako je definirano u članku 1. točki (i) Direktive 92/43/EEZ;

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.b) | „stanje očuvanosti staništa” znači stanje očuvanosti prirodnog staništa kako je definirano u članku 1. točki (e) Direktive 92/43/EEZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5.b)

(5.b)

„stanje očuvanosti staništa” znači stanje očuvanosti prirodnog staništa kako je definirano u članku 1. točki (e) Direktive 92/43/EEZ;

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 7.

Članak 6. – stavak 1. – točka 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | „osjetljiva vrsta” znači vrsta na čije stanje očuvanosti, uključujući njezino stanište, distribuciju, veličinu populacije
  i
  stanje populacije, štetno utječu pritisci koji proizlaze iz ljudskih aktivnosti, uključujući ribolovne aktivnosti. Osjetljive vrste posebno obuhvaćaju vrste navedene u prilozima II. i IV. Direktivi 92/43/EEC, vrste obuhvaćene Direktivom 2009/147/EZ i vrste čija je zaštita potrebna za postizanje dobrog stanja okoliša u skladu s Direktivom 2008/56/EZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(7)

„osjetljiva vrsta” znači vrsta na čije stanje očuvanosti, uključujući njezino stanište, distribuciju, veličinu populacije
  i
  stanje populacije, štetno utječu pritisci koji proizlaze iz ljudskih aktivnosti, uključujući ribolovne aktivnosti. Osjetljive vrste posebno obuhvaćaju vrste navedene u prilozima II. i IV. Direktivi 92/43/EEC, vrste obuhvaćene Direktivom 2009/147/EZ i vrste čija je zaštita potrebna za postizanje dobrog stanja okoliša u skladu s Direktivom 2008/56/EZ;

i

| (7) | „osjetljiva vrsta” znači vrsta na čije stanje očuvanosti, uključujući njezino stanište, distribuciju, veličinu populacije
  ili
  stanje populacije, štetno utječu pritisci koji proizlaze iz ljudskih aktivnosti, uključujući ribolovne aktivnosti. Osjetljive vrste posebno obuhvaćaju vrste navedene u prilozima II. i IV. Direktivi 92/43/EEC, vrste obuhvaćene Direktivom 2009/147/EZ i vrste čija je zaštita potrebna za postizanje dobrog stanja okoliša u skladu s Direktivom 2008/56/EZ; |
| --- | --- |

(7)

„osjetljiva vrsta” znači vrsta na čije stanje očuvanosti, uključujući njezino stanište, distribuciju, veličinu populacije
  ili
  stanje populacije, štetno utječu pritisci koji proizlaze iz ljudskih aktivnosti, uključujući ribolovne aktivnosti. Osjetljive vrste posebno obuhvaćaju vrste navedene u prilozima II. i IV. Direktivi 92/43/EEC, vrste obuhvaćene Direktivom 2009/147/EZ i vrste čija je zaštita potrebna za postizanje dobrog stanja okoliša u skladu s Direktivom 2008/56/EZ;

ili

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 8.

Članak 6. – stavak 1. – točka 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | „male pelagijske vrste” znači skuša, haringa (sleđ), šaru, inćun, srdela, ugotica pučinka, srebrnjak, papalina, kljunčica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(8)

„male pelagijske vrste” znači skuša, haringa (sleđ), šaru, inćun, srdela, ugotica pučinka, srebrnjak, papalina, kljunčica;

| (8) | „male pelagijske vrste” znači
  , među ostalim,
  skuša, haringa (sleđ), šaru, inćun, srdela, ugotica pučinka, srebrnjak, papalina, kljunčica
  , bukva, srdela golema i madeirska srdela golema
  ; |
| --- | --- |

(8)

„male pelagijske vrste” znači
  , među ostalim,
  skuša, haringa (sleđ), šaru, inćun, srdela, ugotica pučinka, srebrnjak, papalina, kljunčica
  , bukva, srdela golema i madeirska srdela golema
  ;

, među ostalim,

, bukva, srdela golema i madeirska srdela golema

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 9.a (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | „tradicijski ribolov pasivnim ribolovnim alatima” znači nekomercijalne ribolovne aktivnosti kojima se živi morski resursi ograničeno iskorištavaju na lokalnoj razini, isključivo za osobne potrebe i isključivo uz korištenje tradicijskih ribolovnih alata i tehnika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9.a)

(9.a)

„tradicijski ribolov pasivnim ribolovnim alatima” znači nekomercijalne ribolovne aktivnosti kojima se živi morski resursi ograničeno iskorištavaju na lokalnoj razini, isključivo za osobne potrebe i isključivo uz korištenje tradicijskih ribolovnih alata i tehnika;

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 10.

Članak 6. – stavak 1. – točka 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | „savjetodavna vijeća” znači skupine dionika uspostavljene u okviru
  ZRP-a za promicanje uravnotežene zastupljenosti svih dionika
  i 
  za doprinos postizanju ciljeva ZRP-a
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(10)

„savjetodavna vijeća” znači skupine dionika uspostavljene u okviru
  ZRP-a za promicanje uravnotežene zastupljenosti svih dionika
  i 
  za doprinos postizanju ciljeva ZRP-a
  ;

ZRP-a za promicanje uravnotežene zastupljenosti svih dionika

za doprinos postizanju ciljeva ZRP-a

| (10) | „savjetodavna vijeća” znači skupine dionika uspostavljene u okviru
  članka 43. Uredbe (EU) br. 1380/2013 koje provode svoje aktivnosti u skladu s člankom 44.
  i 
  45. te Uredbe i njezinim Prilogom III
  ; |
| --- | --- |

(10)

„savjetodavna vijeća” znači skupine dionika uspostavljene u okviru
  članka 43. Uredbe (EU) br. 1380/2013 koje provode svoje aktivnosti u skladu s člankom 44.
  i 
  45. te Uredbe i njezinim Prilogom III
  ;

članka 43. Uredbe (EU) br. 1380/2013 koje provode svoje aktivnosti u skladu s člankom 44.

45. te Uredbe i njezinim Prilogom III

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 11.

Članak 6. – stavak 1. – točka 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | „povlačna mreža (koća)” znači ribolovni alat koji se aktivno povlači s jednog ili s više plovila i 
  sastoji se od mreže s tijelom u obliku stošca ili piramide (tijelo povlačne mreže (koće))
  sa stražnje strane
  zatvorenim
  vrećom (sakom);
  „povlačni ribolovni alat” znači sve povlačne mreže (koće), danske potegače i slični ribolovni alat s tijelom u obliku stošca ili piramide sa stražnje strane zatvorenim vrećom (sakom) ili koje se sastoji od dva duga krila, tijela i vreće (sake) te koji se aktivno kreće u vodi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(11)

„povlačna mreža (koća)” znači ribolovni alat koji se aktivno povlači s jednog ili s više plovila i 
  sastoji se od mreže s tijelom u obliku stošca ili piramide (tijelo povlačne mreže (koće))
  sa stražnje strane
  zatvorenim
  vrećom (sakom);
  „povlačni ribolovni alat” znači sve povlačne mreže (koće), danske potegače i slični ribolovni alat s tijelom u obliku stošca ili piramide sa stražnje strane zatvorenim vrećom (sakom) ili koje se sastoji od dva duga krila, tijela i vreće (sake) te koji se aktivno kreće u vodi;

sastoji se od mreže s tijelom u obliku stošca ili piramide (tijelo povlačne mreže (koće))

zatvorenim

„povlačni ribolovni alat” znači sve povlačne mreže (koće), danske potegače i slični ribolovni alat s tijelom u obliku stošca ili piramide sa stražnje strane zatvorenim vrećom (sakom) ili koje se sastoji od dva duga krila, tijela i vreće (sake) te koji se aktivno kreće u vodi;

| (11) | „povlačna mreža (koća)” znači ribolovni alat koji se
  sastoji od mreže koja se
  aktivno povlači s jednog ili s više plovila i 
  koji je
  sa stražnje strane
  zatvoren
  vrećom (sakom); |
| --- | --- |

(11)

„povlačna mreža (koća)” znači ribolovni alat koji se
  sastoji od mreže koja se
  aktivno povlači s jednog ili s više plovila i 
  koji je
  sa stražnje strane
  zatvoren
  vrećom (sakom);

sastoji od mreže koja se

koji je

zatvoren

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 11.a (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11.a) | „povlačni ribolovni alat” znači sve povlačne mreže (koće), danske potegače i slični ribolovni alat [...] koji aktivno u vodi pokreću jedno ili više plovila ili drugi mehanički sustavi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(11.a)

(11.a)

„povlačni ribolovni alat” znači sve povlačne mreže (koće), danske potegače i slični ribolovni alat [...] koji aktivno u vodi pokreću jedno ili više plovila ili drugi mehanički sustavi;

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 12.

Članak 6. – stavak 1. – točka 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | „pridnena povlačna mreža (koća)” znači povlačna mreža (koća) oblikovana i opremljena za rad na morskom dnu ili blizu njega; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(12)

„pridnena povlačna mreža (koća)” znači povlačna mreža (koća) oblikovana i opremljena za rad na morskom dnu ili blizu njega;

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.);

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 13.

Članak 6. – stavak 1. – točka 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | „pridnena povlačna mreža (koća) kojom se upravlja s pomoću dvaju plovila” znači pridnena povlačna mreža (koća) koju vuku dva broda istodobno, a svaki povlači jednu stranu povlačne mreže (koće). Vodoravni otvor povlačne mreže (koće) održava se razmakom između dvaju plovila koja vuku ribolovni alat; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(13)

„pridnena povlačna mreža (koća) kojom se upravlja s pomoću dvaju plovila” znači pridnena povlačna mreža (koća) koju vuku dva broda istodobno, a svaki povlači jednu stranu povlačne mreže (koće). Vodoravni otvor povlačne mreže (koće) održava se razmakom između dvaju plovila koja vuku ribolovni alat;

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 15.

Članak 6. – stavak 1. – točka 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | „povlačna mreža (koća) s gredom” znači povlačna mreža (koća) čija su usta otvorena vodoravno s pomoću
  čelične ili drvene cijevi (
  grede
  ) i koja je opremljena donjim lancima
  ,
  mrežama strugačama i lancima strugačima i koja se aktivno povlači po dnu
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(15)

„povlačna mreža (koća) s gredom” znači povlačna mreža (koća) čija su usta otvorena vodoravno s pomoću
  čelične ili drvene cijevi (
  grede
  ) i koja je opremljena donjim lancima
  ,
  mrežama strugačama i lancima strugačima i koja se aktivno povlači po dnu
  ;

čelične ili drvene cijevi (

) i koja je opremljena donjim lancima

mrežama strugačama i lancima strugačima i koja se aktivno povlači po dnu

| (15) | „povlačna mreža (koća) s gredom” znači povlačna mreža (koća) čija su usta otvorena vodoravno s pomoću grede,
  krila ili drugih sličnih pomagala
  ; |
| --- | --- |

(15)

„povlačna mreža (koća) s gredom” znači povlačna mreža (koća) čija su usta otvorena vodoravno s pomoću grede,
  krila ili drugih sličnih pomagala
  ;

krila ili drugih sličnih pomagala

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 16.

Članak 6. – stavak 1. – točka 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | „povlačna mreža (koća) s električnim impulsima” znači
  ribolovna tehnika
  u kojoj se za lov
  ribe koristi električno polje. Ribolovni alat povlačne mreže (koće) s električnim impulsima sastoji se od niza elektroda pričvršćenih na ribolovni alat u smjeru povlačenja koje emitiraju kratke
  električne
  impulse
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(16)

„povlačna mreža (koća) s električnim impulsima” znači
  ribolovna tehnika
  u kojoj se za lov
  ribe koristi električno polje. Ribolovni alat povlačne mreže (koće) s električnim impulsima sastoji se od niza elektroda pričvršćenih na ribolovni alat u smjeru povlačenja koje emitiraju kratke
  električne
  impulse
  ;

ribolovna tehnika

ribe koristi električno polje. Ribolovni alat povlačne mreže (koće) s električnim impulsima sastoji se od niza elektroda pričvršćenih na ribolovni alat u smjeru povlačenja koje emitiraju kratke

impulse

| (16) | „povlačna mreža (koća) s električnim impulsima” znači
  povlačna mreža (koća)
  u kojoj se za lov
  morskih bioloških resursa koriste impulsi
  električne
  struje
  ; |
| --- | --- |

(16)

„povlačna mreža (koća) s električnim impulsima” znači
  povlačna mreža (koća)
  u kojoj se za lov
  morskih bioloških resursa koriste impulsi
  električne
  struje
  ;

povlačna mreža (koća)

morskih bioloških resursa koriste impulsi

struje

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 17.a (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.a) | „obalne potegače” znači okružujuće i povlačne mreže koje se postavljaju s plovila i koje se povlače s obale ili plovila privezanog za obalu ili usidrenog uz obalu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(17.a)

(17.a)

„obalne potegače” znači okružujuće i povlačne mreže koje se postavljaju s plovila i koje se povlače s obale ili plovila privezanog za obalu ili usidrenog uz obalu;

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 20.

Članak 6. – stavak 1. – točka 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | „mirujuća mreža” znači svaka vrsta jednostruke mreže stajaćice, zaplećuće mreže ili trostruke mreže stajaćice koja se pričvrsti za morsko dno (mreže stajaćice ili fiksne mreže)
  ili plovi sa strujom (lebdeće (plovuće) mreže) za ribom koja dopliva
  ,
  zapetlja
  se ili
  zaglavi
  u mreži; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(20)

„mirujuća mreža” znači svaka vrsta jednostruke mreže stajaćice, zaplećuće mreže ili trostruke mreže stajaćice koja se pričvrsti za morsko dno (mreže stajaćice ili fiksne mreže)
  ili plovi sa strujom (lebdeće (plovuće) mreže) za ribom koja dopliva
  ,
  zapetlja
  se ili
  zaglavi
  u mreži;

ili plovi sa strujom (lebdeće (plovuće) mreže) za ribom koja dopliva

zapetlja

zaglavi

| (20) | „mirujuća mreža” znači svaka vrsta jednostruke mreže stajaćice, zaplećuće mreže ili trostruke mreže stajaćice koja se pričvrsti za morsko dno (mreže stajaćice ili fiksne mreže)
  kako bi riba doplivala
  ,
  zapetljala
  se ili
  zaglavila
  u mreži; |
| --- | --- |

(20)

„mirujuća mreža” znači svaka vrsta jednostruke mreže stajaćice, zaplećuće mreže ili trostruke mreže stajaćice koja se pričvrsti za morsko dno (mreže stajaćice ili fiksne mreže)
  kako bi riba doplivala
  ,
  zapetljala
  se ili
  zaglavila
  u mreži;

kako bi riba doplivala

zapetljala

zaglavila

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 21.

Članak 6. – stavak 1. – točka 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | „lebdeća (plovuća) mreža” znači mreža
  koja se sastoji od jednog ili više komada mrežnog tega koji zajedno vise usporedno na zajedničkoj plutnji
  koju na površini vode ili na određenoj udaljenosti ispod nje drže plovci i koja plovi zajedno sa strujom, bilo samostalno ili zajedno s brodom na koji može biti pričvršćena. Može biti opremljena uređajima čija je namjena stabilizirati mrežu ili ograničiti njezino plutanje
  poput plutajućeg sidra ili sidra na dnu pričvršćenog na samo jedan kraj mreže
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(21)

„lebdeća (plovuća) mreža” znači mreža
  koja se sastoji od jednog ili više komada mrežnog tega koji zajedno vise usporedno na zajedničkoj plutnji
  koju na površini vode ili na određenoj udaljenosti ispod nje drže plovci i koja plovi zajedno sa strujom, bilo samostalno ili zajedno s brodom na koji može biti pričvršćena. Može biti opremljena uređajima čija je namjena stabilizirati mrežu ili ograničiti njezino plutanje
  poput plutajućeg sidra ili sidra na dnu pričvršćenog na samo jedan kraj mreže
  ;

koja se sastoji od jednog ili više komada mrežnog tega koji zajedno vise usporedno na zajedničkoj plutnji

poput plutajućeg sidra ili sidra na dnu pričvršćenog na samo jedan kraj mreže

| (21) | „lebdeća (plovuća) mreža” znači mreža koju na površini vode ili na određenoj udaljenosti ispod nje drže plovci i koja plovi zajedno sa strujom, bilo samostalno ili zajedno s brodom na koji može biti pričvršćena. Može biti opremljena uređajima čija je namjena stabilizirati mrežu ili ograničiti njezino plutanje; |
| --- | --- |

(21)

„lebdeća (plovuća) mreža” znači mreža koju na površini vode ili na određenoj udaljenosti ispod nje drže plovci i koja plovi zajedno sa strujom, bilo samostalno ili zajedno s brodom na koji može biti pričvršćena. Može biti opremljena uređajima čija je namjena stabilizirati mrežu ili ograničiti njezino plutanje;

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 22.

Članak 6. – stavak 1. – točka 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | „pridnena mreža
  stajaćica” znači mreža sastavljena od jednog komada mrežnog tega, koju u vodi uspravno rastegnutu drže plovci i utezi.
  Hvata žive vodene resurse tako da ih zapetlja te se bilo kojim sredstvom učvrsti ili se može učvrstiti za morsko dno; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(22)

„pridnena mreža
  stajaćica” znači mreža sastavljena od jednog komada mrežnog tega, koju u vodi uspravno rastegnutu drže plovci i utezi.
  Hvata žive vodene resurse tako da ih zapetlja te se bilo kojim sredstvom učvrsti ili se može učvrstiti za morsko dno;

„pridnena mreža

Hvata žive vodene resurse tako da ih zapetlja te se bilo kojim sredstvom učvrsti ili se može učvrstiti za morsko dno;

| (22) | „mreža
  stajaćica” znači
  mirujuća
  mreža sastavljena od jednog komada mrežnog tega, koju u vodi uspravno rastegnutu drže plovci i utezi; |
| --- | --- |

(22)

„mreža
  stajaćica” znači
  mirujuća
  mreža sastavljena od jednog komada mrežnog tega, koju u vodi uspravno rastegnutu drže plovci i utezi;

„mreža

mirujuća

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 23.

Članak 6. – stavak 1. – točka 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | „pridnena zaplećuća
  mreža stajaćica” znači
  jedan komad
  mrežnog tega
  namješten
  tako da mrežni teg visi na užadi kako bi se još više olabavila nego jednostruka mreža stajaćica.
  Zaplećuće mreže obično manje plutaju na glavnom užetu i ne stoje visoko pri ribolovu kao prosječna pridnena mreža stajaćica, već se nekim sredstvom učvrste ili se mogu učvrstiti za morsko dno; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(23)

„pridnena zaplećuća
  mreža stajaćica” znači
  jedan komad
  mrežnog tega
  namješten
  tako da mrežni teg visi na užadi kako bi se još više olabavila nego jednostruka mreža stajaćica.
  Zaplećuće mreže obično manje plutaju na glavnom užetu i ne stoje visoko pri ribolovu kao prosječna pridnena mreža stajaćica, već se nekim sredstvom učvrste ili se mogu učvrstiti za morsko dno;

„pridnena zaplećuća

jedan komad

namješten

Zaplećuće mreže obično manje plutaju na glavnom užetu i ne stoje visoko pri ribolovu kao prosječna pridnena mreža stajaćica, već se nekim sredstvom učvrste ili se mogu učvrstiti za morsko dno;

| (23) | „zaplećuća
  mreža stajaćica” znači
  mirujuća mreža koja se sastoji od komada
  mrežnog tega
  namještenog
  tako da mrežni teg visi na užadi kako bi se još više olabavila nego jednostruka mreža stajaćica. |
| --- | --- |

(23)

„zaplećuća
  mreža stajaćica” znači
  mirujuća mreža koja se sastoji od komada
  mrežnog tega
  namještenog
  tako da mrežni teg visi na užadi kako bi se još više olabavila nego jednostruka mreža stajaćica.

„zaplećuća

mirujuća mreža koja se sastoji od komada

namještenog

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 24.

Članak 6. – stavak 1. – točka 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | „pridnena trostruka
  mreža stajaćica” znači mreža sastavljena od dvaju ili više slojeva mreže s dva vanjska sloja velike veličine oka mrežnog tega i okvira
  sitnije
  veličine oka mrežnog teka, koji se nalazi između njih
  , te se nekim sredstvom učvrsti ili se može učvrstiti za morsko dno
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(24)

„pridnena trostruka
  mreža stajaćica” znači mreža sastavljena od dvaju ili više slojeva mreže s dva vanjska sloja velike veličine oka mrežnog tega i okvira
  sitnije
  veličine oka mrežnog teka, koji se nalazi između njih
  , te se nekim sredstvom učvrsti ili se može učvrstiti za morsko dno
  ;

„pridnena trostruka

sitnije

, te se nekim sredstvom učvrsti ili se može učvrstiti za morsko dno

| (24) | „trostruka
  mreža stajaćica” znači
  mirujuća
  mreža sastavljena od dvaju ili više slojeva mreže s dva vanjska sloja velike veličine oka mrežnog tega i okvira
  manje
  veličine oka mrežnog teka, koji se nalazi između njih; |
| --- | --- |

(24)

„trostruka
  mreža stajaćica” znači
  mirujuća
  mreža sastavljena od dvaju ili više slojeva mreže s dva vanjska sloja velike veličine oka mrežnog tega i okvira
  manje
  veličine oka mrežnog teka, koji se nalazi između njih;

„trostruka

mirujuća

manje

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 26.

Članak 6. – stavak 1. – točka 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | „parangal” znači ribolovni alat sastavljen od glavne uzice (osnova),
  ponekad velike
  duljine, na koju se u 
  pravilnim
  razmacima
  pričvršćuju udice s mamcem ili bez njega
  . Glavna uzica (osnova) postavlja se vodoravno ili blizu dna, okomito ili tako da pluta na površini; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(26)

„parangal” znači ribolovni alat sastavljen od glavne uzice (osnova),
  ponekad velike
  duljine, na koju se u 
  pravilnim
  razmacima
  pričvršćuju udice s mamcem ili bez njega
  . Glavna uzica (osnova) postavlja se vodoravno ili blizu dna, okomito ili tako da pluta na površini;

ponekad velike

pravilnim

pričvršćuju udice s mamcem ili bez njega

| (26) | „parangal” znači ribolovni alat sastavljen od glavne uzice (osnova),
  promjenjive
  duljine, na koju se u razmacima
  određenima prema ciljanoj vrsti pričvršćuju udice
  . Glavna uzica (osnova) postavlja se vodoravno ili blizu dna, okomito ili tako da pluta na površini; |
| --- | --- |

(26)

„parangal” znači ribolovni alat sastavljen od glavne uzice (osnova),
  promjenjive
  duljine, na koju se u razmacima
  određenima prema ciljanoj vrsti pričvršćuju udice
  . Glavna uzica (osnova) postavlja se vodoravno ili blizu dna, okomito ili tako da pluta na površini;

promjenjive

određenima prema ciljanoj vrsti pričvršćuju udice

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 27.

Članak 6. – stavak 1. – točka 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | „vrše i košare” znači zamke u obliku kaveza ili košara, napravljene od raznih materijala za ulov rakova ili riba, postavljene na morsko dno bilo pojedinačno
  ili
  u redovima koji su s pomoću užadi (konopi plutače) povezani s plutačama na površini koje pokazuju njihov položaj te imaju jedan ili više otvora ili ulaza; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(27)

„vrše i košare” znači zamke u obliku kaveza ili košara, napravljene od raznih materijala za ulov rakova ili riba, postavljene na morsko dno bilo pojedinačno
  ili
  u redovima koji su s pomoću užadi (konopi plutače) povezani s plutačama na površini koje pokazuju njihov položaj te imaju jedan ili više otvora ili ulaza;

ili

| (27) | „vrše i košare” znači zamke u obliku kaveza ili košara, napravljene od raznih materijala za ulov rakova
  , mekušaca
  ili riba, postavljene na morsko dno
  ili obješene iznad njega,
  bilo pojedinačno
  bilo
  u redovima koji su s pomoću užadi (konopi plutače) povezani s plutačama na površini koje pokazuju njihov položaj te imaju jedan ili više otvora ili ulaza; |
| --- | --- |

(27)

„vrše i košare” znači zamke u obliku kaveza ili košara, napravljene od raznih materijala za ulov rakova
  , mekušaca
  ili riba, postavljene na morsko dno
  ili obješene iznad njega,
  bilo pojedinačno
  bilo
  u redovima koji su s pomoću užadi (konopi plutače) povezani s plutačama na površini koje pokazuju njihov položaj te imaju jedan ili više otvora ili ulaza;

, mekušaca

ili obješene iznad njega,

bilo

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 28.

Članak 6. – stavak 1. – točka 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | „ručni povraz” znači
  ribolovna tehnika u kojoj se
  jednostruki ručni povraz
  drži rukama.
  Na
  povraz
  se stavlja jedan ili više mamaca ili udica s mamcima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(28)

„ručni povraz” znači
  ribolovna tehnika u kojoj se
  jednostruki ručni povraz
  drži rukama.
  Na
  povraz
  se stavlja jedan ili više mamaca ili udica s mamcima;

ribolovna tehnika u kojoj se

drži rukama.

povraz

| (28) | „ručni povraz” znači jednostruki ručni povraz na
  koji
  se stavlja jedan ili više mamaca ili udica s mamcima; |
| --- | --- |

(28)

„ručni povraz” znači jednostruki ručni povraz na
  koji
  se stavlja jedan ili više mamaca ili udica s mamcima;

koji

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 29.

Članak 6. – stavak 1. – točka 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | „križ Sv. Andrije” znači strugač koji na način slično škarama
  skuplja
  primjerice školjkaše ili crvene koralje s morskog dna; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(29)

„križ Sv. Andrije” znači strugač koji na način slično škarama
  skuplja
  primjerice školjkaše ili crvene koralje s morskog dna;

skuplja

| (29) | „križ Sv. Andrije” znači strugač koji
  može
  na način slično škarama
  skupljati
  primjerice školjkaše ili crvene koralje s morskog dna; |
| --- | --- |

(29)

„križ Sv. Andrije” znači strugač koji
  može
  na način slično škarama
  skupljati
  primjerice školjkaše ili crvene koralje s morskog dna;

može

skupljati

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 30.

Članak 6. – stavak 1. – točka 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | „vreća (saka)” znači stražnji dio povlačne mreže (koće), koji je valjkastog oblika tj. opseg mu je u svim dijelovima isti, ili stožastog oblika. Sastoji se od jedne ili više ploča (komada mrežnog tega)
  iste veličine oka mrežnog tega
  koje su pričvršćene jedna za drugu uzduž njihovih strana
  u osi povlačne mreže (koće) šavom na koji se može postaviti bočno uže
  . U regulatorne svrhe, to se smatra kao zadnjih 50 oka mrežnog tega; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(30)

„vreća (saka)” znači stražnji dio povlačne mreže (koće), koji je valjkastog oblika tj. opseg mu je u svim dijelovima isti, ili stožastog oblika. Sastoji se od jedne ili više ploča (komada mrežnog tega)
  iste veličine oka mrežnog tega
  koje su pričvršćene jedna za drugu uzduž njihovih strana
  u osi povlačne mreže (koće) šavom na koji se može postaviti bočno uže
  . U regulatorne svrhe, to se smatra kao zadnjih 50 oka mrežnog tega;

iste veličine oka mrežnog tega

u osi povlačne mreže (koće) šavom na koji se može postaviti bočno uže

| (30) | „vreća (saka)” znači stražnji dio povlačne mreže (koće), koji je valjkastog oblika tj. opseg mu je u svim dijelovima isti, ili stožastog oblika. Sastoji se od jedne ili više ploča (komada mrežnog tega) koje su pričvršćene jedna za drugu uzduž njihovih strana. U regulatorne svrhe, to se smatra kao zadnjih 50 oka mrežnog tega; |
| --- | --- |

(30)

„vreća (saka)” znači stražnji dio povlačne mreže (koće), koji je valjkastog oblika tj. opseg mu je u svim dijelovima isti, ili stožastog oblika. Sastoji se od jedne ili više ploča (komada mrežnog tega) koje su pričvršćene jedna za drugu uzduž njihovih strana. U regulatorne svrhe, to se smatra kao zadnjih 50 oka mrežnog tega;

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 31.

Članak 6. – stavak 1. – točka 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | „veličina oka mrežnog tega” znači
  veličina oka mrežnog tega svake vreće (sake) povlačnog ribolovnog alata izmjerena u skladu s postupkom iz Uredbe Komisije (EZ) br. 517/2008

   (40)

  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(31)

„veličina oka mrežnog tega” znači
  veličina oka mrežnog tega svake vreće (sake) povlačnog ribolovnog alata izmjerena u skladu s postupkom iz Uredbe Komisije (EZ) br. 517/2008

   (40)

  ;

veličina oka mrežnog tega svake vreće (sake) povlačnog ribolovnog alata izmjerena u skladu s postupkom iz Uredbe Komisije (EZ) br. 517/2008

40

;

| (31) | „veličina oka mrežnog tega” znači: |
| --- | --- |

(31)

„veličina oka mrežnog tega” znači:

| (a) | kod mreža s čvorom: najveća udaljenost između dvaju suprotnih čvorova na istom oku mrežnog tega kada je u potpunosti raširen; |
| --- | --- |

(a)

(a)

kod mreža s čvorom: najveća udaljenost između dvaju suprotnih čvorova na istom oku mrežnog tega kada je u potpunosti raširen;

kod mreža s čvorom: najveća udaljenost između dvaju suprotnih čvorova na istom oku mrežnog tega kada je u potpunosti raširen;

| (b) | kod mreža bez čvora: udaljenost između dvaju suprotnih vrhova po najduljoj osi na istom oku mrežnog tega kada je u potpunosti raširen; |
| --- | --- |

(b)

(b)

kod mreža bez čvora: udaljenost između dvaju suprotnih vrhova po najduljoj osi na istom oku mrežnog tega kada je u potpunosti raširen;

kod mreža bez čvora: udaljenost između dvaju suprotnih vrhova po najduljoj osi na istom oku mrežnog tega kada je u potpunosti raširen;

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 32.

Članak 6. – stavak 1. – točka 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | „kvadratno mrežno oko” znači
  oblik mrežnog tega koji nastaje postavljanjem mrežnog tega s 45o odstupanja od smjera N tako da rešetke idu usporedno i na 90o

  u odnosu na
  os povlačne mreže (koće)
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(32)

„kvadratno mrežno oko” znači
  oblik mrežnog tega koji nastaje postavljanjem mrežnog tega s 45o odstupanja od smjera N tako da rešetke idu usporedno i na 90o

  u odnosu na
  os povlačne mreže (koće)
  ;

oblik mrežnog tega koji nastaje postavljanjem mrežnog tega s 45o

o

os povlačne mreže (koće)

| (32) | „kvadratno mrežno oko” znači
  četverokutno oko koje se sastoji od dva skupa usporednih stranica oka iste nominalne dužine pri čemu je jedan niz usporedan s uzdužnom osi mreže, a drugi je pod pravim kutom
  u odnosu na
  nju
  ; |
| --- | --- |

(32)

„kvadratno mrežno oko” znači
  četverokutno oko koje se sastoji od dva skupa usporednih stranica oka iste nominalne dužine pri čemu je jedan niz usporedan s uzdužnom osi mreže, a drugi je pod pravim kutom
  u odnosu na
  nju
  ;

četverokutno oko koje se sastoji od dva skupa usporednih stranica oka iste nominalne dužine pri čemu je jedan niz usporedan s uzdužnom osi mreže, a drugi je pod pravim kutom

nju

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 33.

Članak 6. – stavak 1. – točka 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | „romboidno mrežno oko” znači
  uobičajeni romboidan oblik oka mrežnog tega
  u 
  sloju mrežnog tega
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(33)

„romboidno mrežno oko” znači
  uobičajeni romboidan oblik oka mrežnog tega
  u 
  sloju mrežnog tega
  ;

uobičajeni romboidan oblik oka mrežnog tega

sloju mrežnog tega

| (33) | „romboidno mrežno oko” znači
  mrežno oko sastavljeno od četiriju stranica jednake duljine,
  u 
  kojem su dvije dijagonale oka okomite na uzdužnu os mreže, a jedna je usporedna s njom
  ; |
| --- | --- |

(33)

„romboidno mrežno oko” znači
  mrežno oko sastavljeno od četiriju stranica jednake duljine,
  u 
  kojem su dvije dijagonale oka okomite na uzdužnu os mreže, a jedna je usporedna s njom
  ;

mrežno oko sastavljeno od četiriju stranica jednake duljine,

kojem su dvije dijagonale oka okomite na uzdužnu os mreže, a jedna je usporedna s njom

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 36.

Članak 6. – stavak 1. – točka 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (36) | „sito mreže” znači uređaj pričvršćen na cijeli opseg povlačne mreže (koće) za ulov kozica blizu grede, koji se sužava prema vrhu gdje se pričvršćuje na dno okvira povlačne mreže (koće) za ulov kozica. Izlazna rupa odrezana je na mjestu spoja sita mreže i vreće (sake), čime se vrstama i jedinkama koje su prevelike da prođu kroz sito omogućuje da pobjegnu, dok kozice mogu proći kroz sito i ući u vreću (saku); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(36)

(36)

„sito mreže” znači uređaj pričvršćen na cijeli opseg povlačne mreže (koće) za ulov kozica blizu grede, koji se sužava prema vrhu gdje se pričvršćuje na dno okvira povlačne mreže (koće) za ulov kozica. Izlazna rupa odrezana je na mjestu spoja sita mreže i vreće (sake), čime se vrstama i jedinkama koje su prevelike da prođu kroz sito omogućuje da pobjegnu, dok kozice mogu proći kroz sito i ući u vreću (saku);

Briše se.

Briše se.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 38.

Članak 6. – stavak 1. – točka 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | „vrijeme u moru” znači razdoblje od trenutka
  polaganja mreža po
  prvi put u vodu do trenutka
  njihova potpunog izvlačenja
  na ribarsko plovilo; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(38)

„vrijeme u moru” znači razdoblje od trenutka
  polaganja mreža po
  prvi put u vodu do trenutka
  njihova potpunog izvlačenja
  na ribarsko plovilo;

polaganja mreža po

njihova potpunog izvlačenja

| (38) | „vrijeme u moru” znači razdoblje od trenutka
  kada se mreža
  prvi put
  stavlja
  u vodu do trenutka
  kada je potpuno izvučena
  na ribarsko plovilo; |
| --- | --- |

(38)

„vrijeme u moru” znači razdoblje od trenutka
  kada se mreža
  prvi put
  stavlja
  u vodu do trenutka
  kada je potpuno izvučena
  na ribarsko plovilo;

kada se mreža

stavlja

kada je potpuno izvučena

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 39.

Članak 6. – stavak 1. – točka 39.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (39) | „senzori za praćenje ribolovnih alata” znači daljinski elektronski senzori koji se
  mogu postaviti na povlačne mreže (koće) ili okružujuće mreže plivarice
  radi praćenja ključnih parametara
  učinkovitosti
  , kao što
  je
  udaljenost između ploha povlačne mreže (koće) ili
  veličina
  ulova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(39)

„senzori za praćenje ribolovnih alata” znači daljinski elektronski senzori koji se
  mogu postaviti na povlačne mreže (koće) ili okružujuće mreže plivarice
  radi praćenja ključnih parametara
  učinkovitosti
  , kao što
  je
  udaljenost između ploha povlačne mreže (koće) ili
  veličina
  ulova;

mogu postaviti na povlačne mreže (koće) ili okružujuće mreže plivarice

učinkovitosti

je

veličina

| (39) | „senzori za praćenje ribolovnih alata” znači daljinski elektronski senzori koji se
  pričvršćuju
  radi praćenja ključnih parametara, kao što
  su
  udaljenost između ploha povlačne mreže (koće) ili
  količina
  ulova; |
| --- | --- |

(39)

„senzori za praćenje ribolovnih alata” znači daljinski elektronski senzori koji se
  pričvršćuju
  radi praćenja ključnih parametara, kao što
  su
  udaljenost između ploha povlačne mreže (koće) ili
  količina
  ulova;

pričvršćuju

su

količina

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 39.a (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka 39.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (39.a) | „konop s utezima” znači uzica s udicama s mamcem i utegom, zbog kojeg brže tone te je time vrijeme izloženosti morskim pticama kraće; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(39.a)

(39.a)

„konop s utezima” znači uzica s udicama s mamcem i utegom, zbog kojeg brže tone te je time vrijeme izloženosti morskim pticama kraće;

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 40.

Članak 6. – stavak 1. – točka 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | „akustični odvraćajući uređaji” znači daljinski uređaji koji
  se rabe da
  bi vrste poput morskih sisavaca
  bile svjesne prisutnosti
  ribolovnih alata
  i da bi ih se na to upozorilo na emitiranjem zvučnih signala
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(40)

„akustični odvraćajući uređaji” znači daljinski uređaji koji
  se rabe da
  bi vrste poput morskih sisavaca
  bile svjesne prisutnosti
  ribolovnih alata
  i da bi ih se na to upozorilo na emitiranjem zvučnih signala
  ;

se rabe da

bile svjesne prisutnosti

i da bi ih se na to upozorilo na emitiranjem zvučnih signala

| (40) | „akustični odvraćajući uređaji” znači daljinski uređaji koji
  emitiraju zvučne signale kako
  bi
  odvraćali
  vrste poput morskih sisavaca
  od
  ribolovnih alata; |
| --- | --- |

(40)

„akustični odvraćajući uređaji” znači daljinski uređaji koji
  emitiraju zvučne signale kako
  bi
  odvraćali
  vrste poput morskih sisavaca
  od
  ribolovnih alata;

emitiraju zvučne signale kako

odvraćali

od

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 42.

Članak 6. – stavak 1. – točka 42.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (42) | „sortiranje po veličini” znači praksa odbacivanja jeftine ribe koja podliježe ograničenjima ulova, premda bi se zakonski
  mogla
  iskrcati, radi povećanja ukupne gospodarske ili novčane vrijednosti ribe vraćene u luku; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(42)

„sortiranje po veličini” znači praksa odbacivanja jeftine ribe koja podliježe ograničenjima ulova, premda bi se zakonski
  mogla
  iskrcati, radi povećanja ukupne gospodarske ili novčane vrijednosti ribe vraćene u luku;

mogla

| (42) | „sortiranje po veličini” znači praksa odbacivanja jeftine ribe koja podliježe ograničenjima ulova, premda bi se zakonski
  trebala
  iskrcati, radi povećanja ukupne gospodarske ili novčane vrijednosti ribe vraćene u luku; |
| --- | --- |

(42)

„sortiranje po veličini” znači praksa odbacivanja jeftine ribe koja podliježe ograničenjima ulova, premda bi se zakonski
  trebala
  iskrcati, radi povećanja ukupne gospodarske ili novčane vrijednosti ribe vraćene u luku;

trebala

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 43.a (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka 43.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (43.a) | „značajno štetni utjecaji” znači značajno štetni utjecaji kako su definirani u točki (c) članka 2. Uredbe (EZ) br. 734/2008; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(43.a)

(43.a)

„značajno štetni utjecaji” znači značajno štetni utjecaji kako su definirani u točki (c) članka 2. Uredbe (EZ) br. 734/2008;

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 45.a (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka 45.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (45.a) | „pokazatelji uspješnosti” znači niz parametara čija je svrha procijeniti učinkovitost tehničkih mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(45.a)

(45.a)

„pokazatelji uspješnosti” znači niz parametara čija je svrha procijeniti učinkovitost tehničkih mjera.

Amandmani 303 i 349

Amandmani 303 i 349

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka b

Članak 7. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | električnom strujom
  osim pri uporabi povlačne mreže (koće) s električnim impulsima kako je navedeno u članku 24. i dijelu E Priloga V.
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

električnom strujom
  osim pri uporabi povlačne mreže (koće) s električnim impulsima kako je navedeno u članku 24. i dijelu E Priloga V.
  ;

osim pri uporabi povlačne mreže (koće) s električnim impulsima kako je navedeno u članku 24. i dijelu E Priloga V.

| (b) | električnom strujom; |
| --- | --- |

(b)

električnom strujom;

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka g

Članak 7. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | svim vrstama projektila; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

svim vrstama projektila;

| (g) | svim vrstama projektila
  , uz iznimku onih koji se upotrebljavaju za usmrćivanje tune ulovljene kavezima ili zamkama tunarama te harpuna i podvodnih pušaka koje se koriste u rekreacijskom ribolovu bez akvalunga od izlaska do zalaska sunca
  ; |
| --- | --- |

(g)

svim vrstama projektila
  , uz iznimku onih koji se upotrebljavaju za usmrćivanje tune ulovljene kavezima ili zamkama tunarama te harpuna i podvodnih pušaka koje se koriste u rekreacijskom ribolovu bez akvalunga od izlaska do zalaska sunca
  ;

, uz iznimku onih koji se upotrebljavaju za usmrćivanje tune ulovljene kavezima ili zamkama tunarama te harpuna i podvodnih pušaka koje se koriste u rekreacijskom ribolovu bez akvalunga od izlaska do zalaska sunca

Amandman 296

Amandman 296

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

Članak 7. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Neovisno o odredbama članka 2. ovaj članak se primjenjuje na međunarodne vode i na vode trećih zemalja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Neovisno o odredbama članka 2. ovaj članak se primjenjuje na međunarodne vode i na vode trećih zemalja.

Neovisno o odredbama članka 2. ovaj članak se primjenjuje na međunarodne vode i na vode trećih zemalja.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Niti jedan dio povlačnog ribolovnog alata ne smije
  biti izrađen od veličine
  oka mrežnog tega koja je manja od veličine oka mrežnog tega vreće (sake). Ta se odredba ne primjenjuje na mrežne uređaje koji se rabe za pričvršćivanje senzora za praćenje ribolovnih alata. | 1.   Niti jedan dio povlačnog ribolovnog alata ne smije
  imati veličinu
  oka mrežnog tega koja je manja od veličine oka mrežnog tega vreće (sake). Ta se odredba ne primjenjuje na mrežne uređaje koji se rabe za pričvršćivanje senzora za praćenje ribolovnih alata
  niti na selektivne uređaje za poboljšanje selektivnosti morskih vrsta s obzirom na veličinu ili vrstu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Niti jedan dio povlačnog ribolovnog alata ne smije
  biti izrađen od veličine
  oka mrežnog tega koja je manja od veličine oka mrežnog tega vreće (sake). Ta se odredba ne primjenjuje na mrežne uređaje koji se rabe za pričvršćivanje senzora za praćenje ribolovnih alata.

1.   Niti jedan dio povlačnog ribolovnog alata ne smije
  imati veličinu
  oka mrežnog tega koja je manja od veličine oka mrežnog tega vreće (sake). Ta se odredba ne primjenjuje na mrežne uređaje koji se rabe za pričvršćivanje senzora za praćenje ribolovnih alata
  niti na selektivne uređaje za poboljšanje selektivnosti morskih vrsta s obzirom na veličinu ili vrstu
  .

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3.

Članak 9. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Zabranjuje se
  izrada vreće (sake) ili pričvršćivanje
  uređaja koji blokira ili na drugi način smanjuje veličinu oka mrežnog tega vreće (sake) ili bilo koji dio povlačnog ribolovnog alata. Ta odredba ne isključuje uporabu navedenih uređaja koji se rabe za smanjenje trošenja i habanja, jačanje ili ograničavanje bijega ulova u prednjem dijela povlačnih ribolovnih alata. | 3.   Zabranjuje se
  upotreba ili prijevoz na ribarskom plovilu
  uređaja koji blokira ili na drugi način smanjuje veličinu oka mrežnog tega vreće (sake) ili bilo koji dio povlačnog ribolovnog alata. Ta odredba ne isključuje uporabu navedenih uređaja koji se rabe za smanjenje trošenja i habanja, jačanje ili ograničavanje bijega ulova u prednjem dijela povlačnih ribolovnih alata
  , niti ugradnju uređaja namijenjenih kontroli ulova
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Zabranjuje se
  izrada vreće (sake) ili pričvršćivanje
  uređaja koji blokira ili na drugi način smanjuje veličinu oka mrežnog tega vreće (sake) ili bilo koji dio povlačnog ribolovnog alata. Ta odredba ne isključuje uporabu navedenih uređaja koji se rabe za smanjenje trošenja i habanja, jačanje ili ograničavanje bijega ulova u prednjem dijela povlačnih ribolovnih alata.

3.   Zabranjuje se
  upotreba ili prijevoz na ribarskom plovilu
  uređaja koji blokira ili na drugi način smanjuje veličinu oka mrežnog tega vreće (sake) ili bilo koji dio povlačnog ribolovnog alata. Ta odredba ne isključuje uporabu navedenih uređaja koji se rabe za smanjenje trošenja i habanja, jačanje ili ograničavanje bijega ulova u prednjem dijela povlačnih ribolovnih alata
  , niti ugradnju uređaja namijenjenih kontroli ulova
  .

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – naslov

Članak 10. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4. – alineja 1.

Članak 10. – stavak 4. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | tunja dugokrilca (Thunnus alalunga), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

tunja dugokrilca (Thunnus alalunga),

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 5.

Članak 10. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Zabranjuje se korištenje svih pridnenih mreža stajaćica, zaplećućih mreža i trostrukih mreža stajaćica na svim položajima u kojima je ucrtana dubina veća od
  600
  metara. | 5.   Zabranjuje se korištenje svih pridnenih mreža stajaćica, zaplećućih mreža i trostrukih mreža stajaćica na svim položajima u kojima je ucrtana dubina veća od
  200
  metara. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Zabranjuje se korištenje svih pridnenih mreža stajaćica, zaplećućih mreža i trostrukih mreža stajaćica na svim položajima u kojima je ucrtana dubina veća od
  600
  metara.

5.   Zabranjuje se korištenje svih pridnenih mreža stajaćica, zaplećućih mreža i trostrukih mreža stajaćica na svim položajima u kojima je ucrtana dubina veća od
  200
  metara.

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 5.a (novi)

Članak 10. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Neovisno o stavku 5.: |
| | (a) | posebna odstupanja iz Priloga V. dijela C točke 6., Priloga VI. dijela C točaka 6. i 9. te Priloga VII. dijela C točke 4. primjenjuju se ako je ucrtana dubina između 200 i 600 metara; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Neovisno o stavku 5.:

(a)

(a)

posebna odstupanja iz Priloga V. dijela C točke 6., Priloga VI. dijela C točaka 6. i 9. te Priloga VII. dijela C točke 4. primjenjuju se ako je ucrtana dubina između 200 i 600 metara;

posebna odstupanja iz Priloga V. dijela C točke 6., Priloga VI. dijela C točaka 6. i 9. te Priloga VII. dijela C točke 4. primjenjuju se ako je ucrtana dubina između 200 i 600 metara;

| (b) | u ribolovnoj zoni utvrđenoj u članku 5. točki (e) dopušteno je postavljanje pridnenih mreža stajaćica, zaplećućih mreža i trostrukih mreža stajaćica na svim položajima u kojima je ucrtana dubina veća od 200 metara. |
| --- | --- |

(b)

(b)

u ribolovnoj zoni utvrđenoj u članku 5. točki (e) dopušteno je postavljanje pridnenih mreža stajaćica, zaplećućih mreža i trostrukih mreža stajaćica na svim položajima u kojima je ucrtana dubina veća od 200 metara.

u ribolovnoj zoni utvrđenoj u članku 5. točki (e) dopušteno je postavljanje pridnenih mreža stajaćica, zaplećućih mreža i trostrukih mreža stajaćica na svim položajima u kojima je ucrtana dubina veća od 200 metara.

Amandman 272

Amandman 272

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 5.b (novi)

Članak 10. – stavak 5.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.b
     
  Zabranjuje se korištenje svih pridnenih mreža stajaćica, zaplećućih mreža ili trostrukih mreža stajaćica na lokacijama koje su određene u skladu s Direktivama 92/43/EEZ, 2009/147/EZ i 2008/56/EZ ako to štetno utječe na stanje očuvanosti osjetljivih vrsta i staništa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.b
     
  Zabranjuje se korištenje svih pridnenih mreža stajaćica, zaplećućih mreža ili trostrukih mreža stajaćica na lokacijama koje su određene u skladu s Direktivama 92/43/EEZ, 2009/147/EZ i 2008/56/EZ ako to štetno utječe na stanje očuvanosti osjetljivih vrsta i staništa.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3.

Članak 11. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako se ulove kao
  usputni
  ulov, vrste iz
  stavaka 1. i
  2. ne smiju se ozlijediti i primjerci se moraju odmah pustiti u more. | 3.   Ako se ulove kao
  slučajni
  ulov, vrste iz
  stavka
  2. ne smiju se ozlijediti i primjerci se moraju odmah pustiti u more. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako se ulove kao
  usputni
  ulov, vrste iz
  stavaka 1. i
  2. ne smiju se ozlijediti i primjerci se moraju odmah pustiti u more.

3.   Ako se ulove kao
  slučajni
  ulov, vrste iz
  stavka
  2. ne smiju se ozlijediti i primjerci se moraju odmah pustiti u more.

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3.a (novi)

Članak 11. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Stavak 3. ne primjenjuje se ako država članica koja je država zastave ima službeni program koji obuhvaća prikupljanje i znanstveno istraživanje primjeraka vrsta navedenih u Prilogu I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Stavak 3. ne primjenjuje se ako država članica koja je država zastave ima službeni program koji obuhvaća prikupljanje i znanstveno istraživanje primjeraka vrsta navedenih u Prilogu I.

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 4.

Članak 11. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako najbolji dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebna izmjena popisa u Prilogu I. dodavanjem novih vrsta koje treba zaštititi, Komisija je ovlaštena donijeti takve izmjene delegiranim aktima u skladu s člankom 32. | 4.   Ako najbolji dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebna izmjena popisa u Prilogu I. dodavanjem novih vrsta koje treba zaštititi
  ili brisanjem vrsta za koje više nije potrebno da budu na popisu
  , Komisija je ovlaštena donijeti takve izmjene delegiranim aktima u skladu s člankom 32. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ako najbolji dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebna izmjena popisa u Prilogu I. dodavanjem novih vrsta koje treba zaštititi, Komisija je ovlaštena donijeti takve izmjene delegiranim aktima u skladu s člankom 32.

4.   Ako najbolji dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebna izmjena popisa u Prilogu I. dodavanjem novih vrsta koje treba zaštititi
  ili brisanjem vrsta za koje više nije potrebno da budu na popisu
  , Komisija je ovlaštena donijeti takve izmjene delegiranim aktima u skladu s člankom 32.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 5.

Članak 11. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   
  Mjere donesene
  u skladu sa stavkom 4. ovog članka
  usmjerene su na ostvarivanje ciljane vrijednosti
  iz članka 4. stavka 1. točke (b). | 5.   
  Mjerama donesenima
  u skladu sa stavkom 4. ovog članka
  trebala bi prethoditi ocjena pokazatelja uspješnosti
  iz članka 4. stavka 1. točke (b). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   
  Mjere donesene
  u skladu sa stavkom 4. ovog članka
  usmjerene su na ostvarivanje ciljane vrijednosti
  iz članka 4. stavka 1. točke (b).

5.   
  Mjerama donesenima
  u skladu sa stavkom 4. ovog članka
  trebala bi prethoditi ocjena pokazatelja uspješnosti
  iz članka 4. stavka 1. točke (b).

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – naslov

Članak 12. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2.

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako se ulove kao
  usputni
  ulov, vrste iz stavaka 1. ne smiju se ozlijediti i primjerci se moraju odmah pustiti. | 2.   Ako se ulove kao
  slučajni
  ulov, vrste iz stavaka 1. ne smiju se ozlijediti i primjerci se moraju odmah pustiti.
  Subjekti koji upravljaju ribarskim plovilom bilježe i prenose relevantnim tijelima informacije o tim slučajnim ulovima u skladu s Uredbom (EU) 2017/1004 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako se ulove kao
  usputni
  ulov, vrste iz stavaka 1. ne smiju se ozlijediti i primjerci se moraju odmah pustiti.

2.   Ako se ulove kao
  slučajni
  ulov, vrste iz stavaka 1. ne smiju se ozlijediti i primjerci se moraju odmah pustiti.
  Subjekti koji upravljaju ribarskim plovilom bilježe i prenose relevantnim tijelima informacije o tim slučajnim ulovima u skladu s Uredbom (EU) 2017/1004 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  .

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 3.

Članak 12. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Neovisno od stavaka 1. i 2., zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje primjeraka morskih vrsta iz stavka 1. koji su
  ulovljeni kao usputni ulov
  dopušta se ako je ta aktivnost potrebna da bi se osigurala pomoć za oporavak jedinke
  i
  pod uvjetom da
  su
  nadležna nacionalna tijela o tome u potpunosti i unaprijed
  obaviještena
  . | 3.   Neovisno od stavaka 1. i 2., zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje primjeraka morskih vrsta iz stavka 1. koji su
  slučajno ulovljeni
  dopušta se ako je ta aktivnost potrebna da bi se osigurala pomoć za oporavak jedinke
  . Odobrava se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje primjeraka morskih vrsta koji su mrtvi te
  pod uvjetom da
  se mogu koristiti u znanstvene svrhe.
  Nadležna nacionalna tijela o tome
  se
  u potpunosti i unaprijed
  obavještavaju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Neovisno od stavaka 1. i 2., zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje primjeraka morskih vrsta iz stavka 1. koji su
  ulovljeni kao usputni ulov
  dopušta se ako je ta aktivnost potrebna da bi se osigurala pomoć za oporavak jedinke
  i
  pod uvjetom da
  su
  nadležna nacionalna tijela o tome u potpunosti i unaprijed
  obaviještena
  .

3.   Neovisno od stavaka 1. i 2., zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje primjeraka morskih vrsta iz stavka 1. koji su
  slučajno ulovljeni
  dopušta se ako je ta aktivnost potrebna da bi se osigurala pomoć za oporavak jedinke
  . Odobrava se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje primjeraka morskih vrsta koji su mrtvi te
  pod uvjetom da
  se mogu koristiti u znanstvene svrhe.
  Nadležna nacionalna tijela o tome
  se
  u potpunosti i unaprijed
  obavještavaju
  .

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 3.a (novi)

Članak 12. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se ako država članica koja je država zastave ima službeni program koji obuhvaća prikupljanje i znanstveno istraživanje primjeraka morskih ptica, morskih gmazova i morskih sisavaca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se ako država članica koja je država zastave ima službeni program koji obuhvaća prikupljanje i znanstveno istraživanje primjeraka morskih ptica, morskih gmazova i morskih sisavaca.

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 5.

Članak 12. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Mjere donesene u skladu sa stavkom 4. ovog članka usmjerene su na ostvarivanje
  ciljane vrijednosti
  iz članka 4. stavka 1. točke (b). | 5.   Mjere donesene u skladu sa stavkom 4. ovog članka usmjerene su na ostvarivanje
  ciljeva ove Uredbe u vezi s pokazateljima uspješnosti
  iz članka 4. stavka 1. točke (b). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Mjere donesene u skladu sa stavkom 4. ovog članka usmjerene su na ostvarivanje
  ciljane vrijednosti
  iz članka 4. stavka 1. točke (b).

5.   Mjere donesene u skladu sa stavkom 4. ovog članka usmjerene su na ostvarivanje
  ciljeva ove Uredbe u vezi s pokazateljima uspješnosti
  iz članka 4. stavka 1. točke (b).

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 5.a (novi)

Članak 12. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Države članice prate učinkovitost mjera iz ovog članka o smanjivanju slučajnog ulova na najmanju moguću mjeru i Komisiju izvješćuju o napretku do... [dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] i nakon toga svake tri godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Države članice prate učinkovitost mjera iz ovog članka o smanjivanju slučajnog ulova na najmanju moguću mjeru i Komisiju izvješćuju o napretku do... [dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] i nakon toga svake tri godine.

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Zabranjuje se korištenje ribolovnih alata navedenih u Prilogu II. na odgovarajućim područjima navedenima u tom Prilogu. | 1.   Zabranjuje se korištenje ribolovnih alata navedenih u Prilogu II. na odgovarajućim područjima navedenima u tom Prilogu.
  Države članice provode odgovarajuću procjenu kada se ribolovni alati koriste u posebnim područjima očuvanja u okviru Direktive 92/43/EEZ i u posebnim područjima zaštite u okviru Direktive 2009/147/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Zabranjuje se korištenje ribolovnih alata navedenih u Prilogu II. na odgovarajućim područjima navedenima u tom Prilogu.

1.   Zabranjuje se korištenje ribolovnih alata navedenih u Prilogu II. na odgovarajućim područjima navedenima u tom Prilogu.
  Države članice provode odgovarajuću procjenu kada se ribolovni alati koriste u posebnim područjima očuvanja u okviru Direktive 92/43/EEZ i u posebnim područjima zaštite u okviru Direktive 2009/147/EZ.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.a (novi)

Članak 13. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Zabranjeno je namjerno narušavanje, pogoršavanje stanja ili uništavanje osjetljivih staništa i područja razmnožavanja ili odmaranja osjetljivih vrsta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Zabranjeno je namjerno narušavanje, pogoršavanje stanja ili uništavanje osjetljivih staništa i područja razmnožavanja ili odmaranja osjetljivih vrsta.

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2.

Članak 13. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako najbolji dostupni znanstveni savjeti preporučuju izmjenu popisa područja u Prilogu II.
  , uključujući dodavanje novih područja
  , Komisija je ovlaštena donijeti takve izmjene delegiranim aktima u skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. stavku 2. i članku 11. stavku 3. Uredbe (EU) 1380/2013. Pri
  donošenju
  takvih izmjena, Komisija posvećuje posebnu pozornost ublažavanju štetnih učinaka premještanja ribolovne aktivnosti na druga osjetljiva područja. | 2.   Ako najbolji dostupni znanstveni savjeti preporučuju
  žurnu
  izmjenu popisa područja u Prilogu II., Komisija je ovlaštena donijeti takve izmjene delegiranim aktima u skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. stavku 2. i članku 11. stavku 3. Uredbe (EU)
  br.
  1380/2013. Pri
  iznošenju prijedloga
  takvih izmjena, Komisija
  prijedlog delegiranog akta popraćuje sveobuhvatnom kartom osjetljivog područja i
  posvećuje posebnu pozornost ublažavanju štetnih
  okolišnih, društvenih i gospodarskih
  učinaka premještanja ribolovne aktivnosti na druga osjetljiva područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako najbolji dostupni znanstveni savjeti preporučuju izmjenu popisa područja u Prilogu II.
  , uključujući dodavanje novih područja
  , Komisija je ovlaštena donijeti takve izmjene delegiranim aktima u skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. stavku 2. i članku 11. stavku 3. Uredbe (EU) 1380/2013. Pri
  donošenju
  takvih izmjena, Komisija posvećuje posebnu pozornost ublažavanju štetnih učinaka premještanja ribolovne aktivnosti na druga osjetljiva područja.

2.   Ako najbolji dostupni znanstveni savjeti preporučuju
  žurnu
  izmjenu popisa područja u Prilogu II., Komisija je ovlaštena donijeti takve izmjene delegiranim aktima u skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. stavku 2. i članku 11. stavku 3. Uredbe (EU)
  br.
  1380/2013. Pri
  iznošenju prijedloga
  takvih izmjena, Komisija
  prijedlog delegiranog akta popraćuje sveobuhvatnom kartom osjetljivog područja i
  posvećuje posebnu pozornost ublažavanju štetnih
  okolišnih, društvenih i gospodarskih
  učinaka premještanja ribolovne aktivnosti na druga osjetljiva područja.

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3.

Članak 13. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako se takva
  staništa pojave
  u vodama pod suverenitetom ili u nadležnošću države članice, ta je država članica ovlaštena uspostaviti zabranjena područja ili uvesti druge mjere očuvanja za zaštitu tih staništa u skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te su mjere u skladu s ciljevima iz članka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i najmanje su jednako stroge kao mjere u okviru prava Unije. | 3.   Ako se takva
  područja iz Priloga II. nalaze
  u vodama pod suverenitetom ili u nadležnošću države članice, ta je država članica ovlaštena uspostaviti zabranjena područja ili uvesti druge mjere očuvanja za zaštitu tih staništa u skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te su mjere u skladu s ciljevima iz članka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i najmanje su jednako stroge kao mjere u okviru prava Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako se takva
  staništa pojave
  u vodama pod suverenitetom ili u nadležnošću države članice, ta je država članica ovlaštena uspostaviti zabranjena područja ili uvesti druge mjere očuvanja za zaštitu tih staništa u skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te su mjere u skladu s ciljevima iz članka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i najmanje su jednako stroge kao mjere u okviru prava Unije.

3.   Ako se takva
  područja iz Priloga II. nalaze
  u vodama pod suverenitetom ili u nadležnošću države članice, ta je država članica ovlaštena uspostaviti zabranjena područja ili uvesti druge mjere očuvanja za zaštitu tih staništa u skladu s postupkom utvrđenim u članku 11. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te su mjere u skladu s ciljevima iz članka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i najmanje su jednako stroge kao mjere u okviru prava Unije.

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 4.a (novi)

Članak 13. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Države članice donose mjere za zaštitu područja u vodama pod njihovim suverenitetom ili jurisdikcijom u kojima se pojavljuju ili je vjerojatno da će se pojaviti osjetljivi morski ekosustavi, kako su utvrđeni u članku 2. točki (b) Uredbe (EZ) br. 734/2008, te zabranjuju pridnene ribolovne aktivnosti u tim područjima, osim ako se najboljim dostupnim znanstvenim savjetima ne dokaže da takve aktivnosti nemaju značajno štetan utjecaj na te ekosustave. Takve su mjere u skladu s rezolucijama koje je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda, posebno rezolucijama 61/105 i 64/72 te su najmanje jednakovrijedne u smislu razine zaštite osjetljivih morskih ekosustava koja je propisana Uredbom (EZ) br. 734/2008. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Države članice donose mjere za zaštitu područja u vodama pod njihovim suverenitetom ili jurisdikcijom u kojima se pojavljuju ili je vjerojatno da će se pojaviti osjetljivi morski ekosustavi, kako su utvrđeni u članku 2. točki (b) Uredbe (EZ) br. 734/2008, te zabranjuju pridnene ribolovne aktivnosti u tim područjima, osim ako se najboljim dostupnim znanstvenim savjetima ne dokaže da takve aktivnosti nemaju značajno štetan utjecaj na te ekosustave. Takve su mjere u skladu s rezolucijama koje je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda, posebno rezolucijama 61/105 i 64/72 te su najmanje jednakovrijedne u smislu razine zaštite osjetljivih morskih ekosustava koja je propisana Uredbom (EZ) br. 734/2008.

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka a

Članak 14. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | osiguravanja zaštite nedoraslih morskih vrsta u skladu s člankom 15. stavkom 11. i člankom 15. stavkom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

osiguravanja zaštite nedoraslih morskih vrsta u skladu s člankom 15. stavkom 11. i člankom 15. stavkom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (a) | osiguravanja zaštite nedoraslih morskih vrsta
  , kako bi se zajamčilo da je većina ulovljene ribe dosegla dob za mrijest prije nego što je ulovljena, te
  u skladu s člankom 15. stavkom 11. i člankom 15. stavkom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanja zaštite nedoraslih morskih vrsta
  , kako bi se zajamčilo da je većina ulovljene ribe dosegla dob za mrijest prije nego što je ulovljena, te
  u skladu s člankom 15. stavkom 11. i člankom 15. stavkom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

, kako bi se zajamčilo da je većina ulovljene ribe dosegla dob za mrijest prije nego što je ulovljena, te

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 14. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | zabrane stavljanja na tržište nedoraslih morskih vrsta u svrhu ljudske potrošnje u skladu s člankom 2. stavkom 5. točkom (b) i člankom 15. stavkom 11. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

zabrane stavljanja na tržište nedoraslih morskih vrsta u svrhu ljudske potrošnje u skladu s člankom 2. stavkom 5. točkom (b) i člankom 15. stavkom 11. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

zabrane stavljanja na tržište nedoraslih morskih vrsta u svrhu ljudske potrošnje u skladu s člankom 2. stavkom 5. točkom (b) i člankom 15. stavkom 11. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14.a (novi)

Članak 14.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 14.a |
| | Uvezeni proizvodi ribarstva namijenjeni ljudskoj potrošnji |
| | Riblji proizvodi uvezeni i namijenjeni prehrani ljudi, a koji su ulovljeni izvan voda Unije u područjima, potpodručjima i zonama iz članka 5., moraju biti u skladu s minimalnim referentnim veličinama za očuvanje utvrđenima u prilozima ovoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 14.a

Članak 14.a

Uvezeni proizvodi ribarstva namijenjeni ljudskoj potrošnji

Uvezeni proizvodi ribarstva namijenjeni ljudskoj potrošnji

Riblji proizvodi uvezeni i namijenjeni prehrani ljudi, a koji su ulovljeni izvan voda Unije u područjima, potpodručjima i zonama iz članka 5., moraju biti u skladu s minimalnim referentnim veličinama za očuvanje utvrđenima u prilozima ovoj Uredbi.

Riblji proizvodi uvezeni i namijenjeni prehrani ljudi, a koji su ulovljeni izvan voda Unije u područjima, potpodručjima i zonama iz članka 5., moraju biti u skladu s minimalnim referentnim veličinama za očuvanje utvrđenima u prilozima ovoj Uredbi.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 1.

Članak 15. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice uvode mjere za olakšavanje skladištenja ulova manjeg od minimalnih referentnih veličina za očuvanje ili pronalaženja tržišta za njega u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te mjere
  mogu obuhvatiti
  podršku za ulaganje u izgradnju i prilagodbu iskrcajnih mjesta i zakloništa
  ili
  podršku za ulaganje radi dodavanja vrijednosti proizvodima ribarstva. | Države članice uvode
  odgovarajuće
  mjere za olakšavanje skladištenja ulova manjeg od minimalnih referentnih veličina za očuvanje ili pronalaženja tržišta za njega u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te mjere
  obuhvaćaju
  podršku za ulaganje u izgradnju i prilagodbu iskrcajnih mjesta i zakloništa
  , kao i
  podršku za ulaganje radi dodavanja vrijednosti proizvodima ribarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice uvode mjere za olakšavanje skladištenja ulova manjeg od minimalnih referentnih veličina za očuvanje ili pronalaženja tržišta za njega u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te mjere
  mogu obuhvatiti
  podršku za ulaganje u izgradnju i prilagodbu iskrcajnih mjesta i zakloništa
  ili
  podršku za ulaganje radi dodavanja vrijednosti proizvodima ribarstva.

mogu obuhvatiti

ili

Države članice uvode
  odgovarajuće
  mjere za olakšavanje skladištenja ulova manjeg od minimalnih referentnih veličina za očuvanje ili pronalaženja tržišta za njega u skladu s člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te mjere
  obuhvaćaju
  podršku za ulaganje u izgradnju i prilagodbu iskrcajnih mjesta i zakloništa
  , kao i
  podršku za ulaganje radi dodavanja vrijednosti proizvodima ribarstva.

odgovarajuće

obuhvaćaju

, kao i

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Praksa sortiranja po veličini i
  praksa
  sklizanja zabranjene su
  . | 1.   
  Zabranjena je
  praksa
  sortiranja po veličini
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Praksa sortiranja po veličini i
  praksa
  sklizanja zabranjene su
  .

1.   
  Zabranjena je
  praksa
  sortiranja po veličini
  .

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2.

Članak 16. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Stavak 1. ne primjenjuje se na ulov ili vrste koje su izuzete od primjene obveze iskrcavanja u skladu s člankom 15. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013. | 2.   Stavak 1. ne primjenjuje se na
  ribolovne aktivnosti u Sredozemnom moru i na
  ulov ili vrste koje su izuzete od primjene obveze iskrcavanja u skladu s člankom 15. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Stavak 1. ne primjenjuje se na ulov ili vrste koje su izuzete od primjene obveze iskrcavanja u skladu s člankom 15. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

2.   Stavak 1. ne primjenjuje se na
  ribolovne aktivnosti u Sredozemnom moru i na
  ulov ili vrste koje su izuzete od primjene obveze iskrcavanja u skladu s člankom 15. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – naslov

Članak 17. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice provode pilot-projekte u cilju istraživanja metoda kojima bi se neželjeni ulov
  vrsta koje ne podliježu ograničenjima ulova
  izbjegao, sveo na najmanju moguću mjeru ili uklonio. Ti pilot-projekti uzimaju u obzir mišljenja odgovarajućih savjetodavnih vijeća i temelje se na najboljim dostupnim znanstvenim savjetima. | 1.   Države članice provode pilot-projekte u cilju istraživanja metoda kojima bi se neželjeni ulov izbjegao, sveo na najmanju moguću mjeru ili uklonio. Ti pilot-projekti uzimaju u obzir mišljenja odgovarajućih savjetodavnih vijeća i temelje se na najboljim dostupnim znanstvenim savjetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice provode pilot-projekte u cilju istraživanja metoda kojima bi se neželjeni ulov
  vrsta koje ne podliježu ograničenjima ulova
  izbjegao, sveo na najmanju moguću mjeru ili uklonio. Ti pilot-projekti uzimaju u obzir mišljenja odgovarajućih savjetodavnih vijeća i temelje se na najboljim dostupnim znanstvenim savjetima.

1.   Države članice provode pilot-projekte u cilju istraživanja metoda kojima bi se neželjeni ulov izbjegao, sveo na najmanju moguću mjeru ili uklonio. Ti pilot-projekti uzimaju u obzir mišljenja odgovarajućih savjetodavnih vijeća i temelje se na najboljim dostupnim znanstvenim savjetima.

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2.

Članak 17. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako rezultati tih pilot-studija ili drugih znanstvenih savjeta upućuju na to da postoji znatan neželjeni ulov vrsta koje ne podliježu ograničenjima ulova, države članice
  mogu uvesti
  tehničke mjere za smanjenje tog neželjenog ulova u skladu s postupkom iz članka 19. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  . Te tehničke mjere primjenjuju se isključivo na plovila koja plove pod zastavom te države članice. | 2.   Ako rezultati tih pilot-studija ili drugih znanstvenih savjeta upućuju na to da postoji znatan neželjeni ulov vrsta koje ne podliježu ograničenjima ulova, države članice
  uvode
  tehničke mjere za
  izbjegavanje ili što veće
  smanjenje tog neželjenog ulova u skladu s postupkom iz članka 19. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  ili iz članka 18. ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako rezultati tih pilot-studija ili drugih znanstvenih savjeta upućuju na to da postoji znatan neželjeni ulov vrsta koje ne podliježu ograničenjima ulova, države članice
  mogu uvesti
  tehničke mjere za smanjenje tog neželjenog ulova u skladu s postupkom iz članka 19. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  . Te tehničke mjere primjenjuju se isključivo na plovila koja plove pod zastavom te države članice.

2.   Ako rezultati tih pilot-studija ili drugih znanstvenih savjeta upućuju na to da postoji znatan neželjeni ulov vrsta koje ne podliježu ograničenjima ulova, države članice
  uvode
  tehničke mjere za
  izbjegavanje ili što veće
  smanjenje tog neželjenog ulova u skladu s postupkom iz članka 19. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  ili iz članka 18. ove Uredbe.

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2.a (novi)

Članak 17. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  U slučajevima kada druge države članice žele uvesti slične tehničke mjere, moguće je dostavljanje zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  U slučajevima kada druge države članice žele uvesti slične tehničke mjere, moguće je dostavljanje zajedničke preporuke u skladu s člankom 18.

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17.a (novi)

Članak 17.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 17.a |
| | Dokumentacija |
| | Države članice mogu, u skladu s člankom 49. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 uvesti elektronički nadzor u svrhu dokumentiranja ulova, odbacivanja ulova i ribolovnih operacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 17.a

Članak 17.a

Dokumentacija

Dokumentacija

Države članice mogu, u skladu s člankom 49. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 uvesti elektronički nadzor u svrhu dokumentiranja ulova, odbacivanja ulova i ribolovnih operacija.

Države članice mogu, u skladu s člankom 49. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 uvesti elektronički nadzor u svrhu dokumentiranja ulova, odbacivanja ulova i ribolovnih operacija.

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 2. – odjeljak 5.a (novi)

Poglavlje 2. – odjeljak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ODJELJAK 5.a |
| | PRILAGODBA RIBOLOVNIH PLOVILA |
| | Članak 17.b |
| | Prilagodba tonaže |
| | Na novim i postojećim ribolovnim plovilima odobrava se povećanje tonaže plovila radi poboljšanja sigurnosti na brodu, uvjeta rada, higijene i kvalitete proizvoda te povećanje tonaže plovila radi skladištenja neželjenog ulova koji podliježe obvezi iskrcavanja u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 pod uvjetom da se time ne poveća ribolovni kapacitet plovila. Predmetne količine ne uzimaju se u obzir u ocjenjivanju ribolovnog kapaciteta s obzirom na gornje granice utvrđene u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1380/2013 ili u sustavu ulaza i izlaza iz članka 23. te Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ODJELJAK 5.a

ODJELJAK 5.a

PRILAGODBA RIBOLOVNIH PLOVILA

PRILAGODBA RIBOLOVNIH PLOVILA

Članak 17.b

Članak 17.b

Prilagodba tonaže

Prilagodba tonaže

Na novim i postojećim ribolovnim plovilima odobrava se povećanje tonaže plovila radi poboljšanja sigurnosti na brodu, uvjeta rada, higijene i kvalitete proizvoda te povećanje tonaže plovila radi skladištenja neželjenog ulova koji podliježe obvezi iskrcavanja u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 pod uvjetom da se time ne poveća ribolovni kapacitet plovila. Predmetne količine ne uzimaju se u obzir u ocjenjivanju ribolovnog kapaciteta s obzirom na gornje granice utvrđene u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1380/2013 ili u sustavu ulaza i izlaza iz članka 23. te Uredbe.

Na novim i postojećim ribolovnim plovilima odobrava se povećanje tonaže plovila radi poboljšanja sigurnosti na brodu, uvjeta rada, higijene i kvalitete proizvoda te povećanje tonaže plovila radi skladištenja neželjenog ulova koji podliježe obvezi iskrcavanja u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 pod uvjetom da se time ne poveća ribolovni kapacitet plovila. Predmetne količine ne uzimaju se u obzir u ocjenjivanju ribolovnog kapaciteta s obzirom na gornje granice utvrđene u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1380/2013 ili u sustavu ulaza i izlaza iz članka 23. te Uredbe.

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – naslov

Članak 18. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1. – točka g

Članak 18. – stavak 1. – točka g

| (g) | u Prilogu XI. za
  najudaljenije regije
  . |
| --- | --- |

(g)

u Prilogu XI. za
  najudaljenije regije
  .

najudaljenije regije

| (g) | u Prilogu XI. za
  vode Unije u Indijskom oceanu i u zapadnom Atlantiku
  . |
| --- | --- |

(g)

u Prilogu XI. za
  vode Unije u Indijskom oceanu i u zapadnom Atlantiku
  .

vode Unije u Indijskom oceanu i u zapadnom Atlantiku

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

Članak 18. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Međutim, odredbe o veličini oka mrežnog tega utvrđene u dijelu B Prilogâ od V. do XI. primjenjuju se samo ukoliko do... [18 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe], nije donesen delegirani akt u skladu sa stavkom 2. ovog članka kojim se uređuje isto pitanje za predmetne vrste ribolova. U slučaju da dio B jednog Priloga ovoj Uredbi postane primjenjiv, Komisija, ne dovodeći u pitanje točku 4. članka 6. stavka 1., do istog datuma donosi delegirani akt u skladu s člankom 32. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem definicije za „usmjeren ribolov” u svrhu primjene dijela B u odgovarajućoj ribolovnoj zoni i u vezi s predmetnim ribolovom. |
| | Do datuma isteka roka iz drugog podstavka ovog stavka ili do datuma donošenja delegiranog akta iz tog podstavka, ovisno o tome što nastupi ranije, odredbe koje se primjenjuju na veličinu oka mrežnog tega na datum ... [dan prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe

   (*1)

  ] i dalje se primjenjuju u pogledu predmetnih ribolovnih područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Međutim, odredbe o veličini oka mrežnog tega utvrđene u dijelu B Prilogâ od V. do XI. primjenjuju se samo ukoliko do... [18 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe], nije donesen delegirani akt u skladu sa stavkom 2. ovog članka kojim se uređuje isto pitanje za predmetne vrste ribolova. U slučaju da dio B jednog Priloga ovoj Uredbi postane primjenjiv, Komisija, ne dovodeći u pitanje točku 4. članka 6. stavka 1., do istog datuma donosi delegirani akt u skladu s člankom 32. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem definicije za „usmjeren ribolov” u svrhu primjene dijela B u odgovarajućoj ribolovnoj zoni i u vezi s predmetnim ribolovom.

Međutim, odredbe o veličini oka mrežnog tega utvrđene u dijelu B Prilogâ od V. do XI. primjenjuju se samo ukoliko do... [18 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe], nije donesen delegirani akt u skladu sa stavkom 2. ovog članka kojim se uređuje isto pitanje za predmetne vrste ribolova. U slučaju da dio B jednog Priloga ovoj Uredbi postane primjenjiv, Komisija, ne dovodeći u pitanje točku 4. članka 6. stavka 1., do istog datuma donosi delegirani akt u skladu s člankom 32. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem definicije za „usmjeren ribolov” u svrhu primjene dijela B u odgovarajućoj ribolovnoj zoni i u vezi s predmetnim ribolovom.

Do datuma isteka roka iz drugog podstavka ovog stavka ili do datuma donošenja delegiranog akta iz tog podstavka, ovisno o tome što nastupi ranije, odredbe koje se primjenjuju na veličinu oka mrežnog tega na datum ... [dan prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe

   (*1)

  ] i dalje se primjenjuju u pogledu predmetnih ribolovnih područja.

Do datuma isteka roka iz drugog podstavka ovog stavka ili do datuma donošenja delegiranog akta iz tog podstavka, ovisno o tome što nastupi ranije, odredbe koje se primjenjuju na veličinu oka mrežnog tega na datum ... [dan prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe

*1

] i dalje se primjenjuju u pogledu predmetnih ribolovnih područja.

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1.a (novi)

Članak 18. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ako je to potrebno kako bi se ostvarili ciljevi ZRP-a i kako bi se uzele u obzir posebnosti regije, tehničke mjere koje odstupaju od mjera iz stavka 1. ovog članka mogu se usvojiti u okviru višegodišnjeg plana navedenog u člancima 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Ako je to potrebno kako bi se ostvarili ciljevi ZRP-a i kako bi se uzele u obzir posebnosti regije, tehničke mjere koje odstupaju od mjera iz stavka 1. ovog članka mogu se usvojiti u okviru višegodišnjeg plana navedenog u člancima 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 2.

Članak 18. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  U
  skladu s 
  postupkom iz članka
  18. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  države članice mogu dostaviti zajedničke preporuke kojima utvrđuju odgovarajuće tehničke mjere
  na regionalnoj razini koje odstupaju od mjera iz stavka 1. | 2.   
  Ako ne postoji višegodišnji plan za dotične vrste ribolova ili ako u relevantnom višegodišnjem planu nisu predviđene tehničke mjere odnosno nije utvrđen postupak za donošenje takvih tehničkih mjera, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u
  skladu s 
  člankom 32. ove Uredbe i člankom
  18. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  , kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđivanjem odgovarajućih tehničkih mjera
  na regionalnoj razini koje odstupaju od mjera iz stavka 1.
  , a posebno uspostavljanjem veličina oka mrežnog tega koje treba primijeniti na regionalnoj razini. Za potrebe donošenja takvih delegiranih akata države članice mogu dostaviti zajedničku preporuku u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 do... [12 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija objavljuje te zajedničke preporuke neposredno nakon što ih države članice dostave, kao i sve znanstvene procjene provedene kako bi se osigurala njihova sukladnost s člankom 18. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  U
  skladu s 
  postupkom iz članka
  18. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  države članice mogu dostaviti zajedničke preporuke kojima utvrđuju odgovarajuće tehničke mjere
  na regionalnoj razini koje odstupaju od mjera iz stavka 1.

2.   
  Ako ne postoji višegodišnji plan za dotične vrste ribolova ili ako u relevantnom višegodišnjem planu nisu predviđene tehničke mjere odnosno nije utvrđen postupak za donošenje takvih tehničkih mjera, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u
  skladu s 
  člankom 32. ove Uredbe i člankom
  18. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  , kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđivanjem odgovarajućih tehničkih mjera
  na regionalnoj razini koje odstupaju od mjera iz stavka 1.
  , a posebno uspostavljanjem veličina oka mrežnog tega koje treba primijeniti na regionalnoj razini. Za potrebe donošenja takvih delegiranih akata države članice mogu dostaviti zajedničku preporuku u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 do... [12 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija objavljuje te zajedničke preporuke neposredno nakon što ih države članice dostave, kao i sve znanstvene procjene provedene kako bi se osigurala njihova sukladnost s člankom 18. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 2.a (novi)

Članak 18. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Mjere donesene u skladu sa stavcima 1.a i 2.: |
| | (a) | usmjerene su na ostvarivanje ciljeva iz članka 3. ove Uredbe, posebno uzimajući u obzir pokazatelje uspješnosti iz njezina članka 4.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Mjere donesene u skladu sa stavcima 1.a i 2.:

(a)

(a)

usmjerene su na ostvarivanje ciljeva iz članka 3. ove Uredbe, posebno uzimajući u obzir pokazatelje uspješnosti iz njezina članka 4.;

usmjerene su na ostvarivanje ciljeva iz članka 3. ove Uredbe, posebno uzimajući u obzir pokazatelje uspješnosti iz njezina članka 4.;

| (b) | rukovode se načelima dobrog upravljanja iz članka 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

(b)

rukovode se načelima dobrog upravljanja iz članka 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

rukovode se načelima dobrog upravljanja iz članka 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (c) | dodjelom ribolovnih mogućnosti, između ostalog, predviđaju poticaje za ribarska plovila koja koriste selektivne ribolovne alate ili ribolovne tehnike sa smanjenim okolišnim učinkom. i |
| --- | --- |

(c)

(c)

dodjelom ribolovnih mogućnosti, između ostalog, predviđaju poticaje za ribarska plovila koja koriste selektivne ribolovne alate ili ribolovne tehnike sa smanjenim okolišnim učinkom. i

dodjelom ribolovnih mogućnosti, između ostalog, predviđaju poticaje za ribarska plovila koja koriste selektivne ribolovne alate ili ribolovne tehnike sa smanjenim okolišnim učinkom. i

| (d) | najmanje su istovjetne mjerama iz stavka 1. ili, u slučaju pravila o veličinama oka mrežnog tega, mjerama primjenjivima na dan...[dan prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe] u pogledu načina iskorištavanja i razine zaštite predviđene za osjetljive vrste i staništa. |
| --- | --- |

(d)

(d)

najmanje su istovjetne mjerama iz stavka 1. ili, u slučaju pravila o veličinama oka mrežnog tega, mjerama primjenjivima na dan...[dan prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe] u pogledu načina iskorištavanja i razine zaštite predviđene za osjetljive vrste i staništa.

najmanje su istovjetne mjerama iz stavka 1. ili, u slučaju pravila o veličinama oka mrežnog tega, mjerama primjenjivima na dan...[dan prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe] u pogledu načina iskorištavanja i razine zaštite predviđene za osjetljive vrste i staništa.

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 3.

Članak 18. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Tehničke mjere preporučene u skladu sa
  stavkom
  2
  .
  moraju biti najmanje jednake mjerama
  iz stavka
  1
  . u 
  smislu načina iskorištavanja i razine zaštite predviđene za
  osjetljive vrste i staništa. | 3.   
  U skladu s člankom 18.
  stavkom
  5
  .
  Uredbe (EU) br. 1380/2013 države članice temelje zajedničke preporuke
  iz stavka
  2
  .
  ovog članka na najboljem raspoloživom znanstvenom mišljenju. Tim znanstvenim mišljenjem
  u 
  obzir se uzima učinak takvih mjera na ciljane vrste te
  osjetljive vrste i staništa
  , pri čemu se upućuje na prednosti za očuvanje morskih ekosustava
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Tehničke mjere preporučene u skladu sa
  stavkom
  2
  .
  moraju biti najmanje jednake mjerama
  iz stavka
  1
  . u 
  smislu načina iskorištavanja i razine zaštite predviđene za
  osjetljive vrste i staništa.

3.   
  U skladu s člankom 18.
  stavkom
  5
  .
  Uredbe (EU) br. 1380/2013 države članice temelje zajedničke preporuke
  iz stavka
  2
  .
  ovog članka na najboljem raspoloživom znanstvenom mišljenju. Tim znanstvenim mišljenjem
  u 
  obzir se uzima učinak takvih mjera na ciljane vrste te
  osjetljive vrste i staništa
  , pri čemu se upućuje na prednosti za očuvanje morskih ekosustava
  .

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 3.a (novi)

Članak 18. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ne dovodeći u pitanje članak 18. stavke 1., 3. i 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013, Komisija može također donijeti takve delegirane akte ako ne postoji zajednička preporuka iz tih stavaka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Ne dovodeći u pitanje članak 18. stavke 1., 3. i 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013, Komisija može također donijeti takve delegirane akte ako ne postoji zajednička preporuka iz tih stavaka.

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19.

Članak 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 19. | Briše se. |
| Regionalne mjere u okviru višegodišnjih planova | |
| 1.
     
  Komisija je ovlaštena uvesti tehničke mjere na regionalnoj razini radi ostvarivanja ciljeva višegodišnjih planova iz članaka 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te se mjere uvode delegiranim aktima koji se donose u skladu s člankom 32. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EZ) br. 1380/2013. | |
| 2.
     
  Mjerama uvedenima u skladu sa stavkom 1. može se: | |
| (a) | izmijeniti ili dopuniti mjere iz priloga V. do XI.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 19.

Članak 19.

Briše se.

Briše se.

Regionalne mjere u okviru višegodišnjih planova

Regionalne mjere u okviru višegodišnjih planova

1.
     
  Komisija je ovlaštena uvesti tehničke mjere na regionalnoj razini radi ostvarivanja ciljeva višegodišnjih planova iz članaka 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Te se mjere uvode delegiranim aktima koji se donose u skladu s člankom 32. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EZ) br. 1380/2013.

2.
     
  Mjerama uvedenima u skladu sa stavkom 1. može se:

(a)

(a)

izmijeniti ili dopuniti mjere iz priloga V. do XI.;

izmijeniti ili dopuniti mjere iz priloga V. do XI.;

| (b) | odstupiti od mjera iz priloga V. do XI za određeno područje ili razdoblje, pod uvjetom da se može dokazati da te mjere ne koriste očuvanju na tom području ili u tom razdoblju, ili da se alternativnim mjerama postižu isti ciljevi. |
| --- | --- |

(b)

(b)

odstupiti od mjera iz priloga V. do XI za određeno područje ili razdoblje, pod uvjetom da se može dokazati da te mjere ne koriste očuvanju na tom području ili u tom razdoblju, ili da se alternativnim mjerama postižu isti ciljevi.

odstupiti od mjera iz priloga V. do XI za određeno područje ili razdoblje, pod uvjetom da se može dokazati da te mjere ne koriste očuvanju na tom području ili u tom razdoblju, ili da se alternativnim mjerama postižu isti ciljevi.

3.
     
  Višegodišnjim se planom mogu utvrditi vrste tehničkih mjera koje se mogu donijeti u skladu sa stavcima 1. i 2. za odgovarajuću regiju.

4.
     
  Mjere donesene u skladu sa stavcima 1. i 2.

| (a) | usmjerene su ostvarivanju ciljeva i ciljanih vrijednosti iz članaka 3. i 4. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

(a)

usmjerene su ostvarivanju ciljeva i ciljanih vrijednosti iz članaka 3. i 4. ove Uredbe;

usmjerene su ostvarivanju ciljeva i ciljanih vrijednosti iz članaka 3. i 4. ove Uredbe;

| (b) | rukovode se načelima dobrog upravljanja iz članka 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013; i |
| --- | --- |

(b)

(b)

rukovode se načelima dobrog upravljanja iz članka 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013; i

rukovode se načelima dobrog upravljanja iz članka 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013; i

| (c) | dodjelom ribolovnih mogućnosti predviđaju poticaje za ribarska plovila koja koriste selektivne ribolovne alate ili ribolovne tehnike sa smanjenim okolišnim učinkom. |
| --- | --- |

(c)

(c)

dodjelom ribolovnih mogućnosti predviđaju poticaje za ribarska plovila koja koriste selektivne ribolovne alate ili ribolovne tehnike sa smanjenim okolišnim učinkom.

dodjelom ribolovnih mogućnosti predviđaju poticaje za ribarska plovila koja koriste selektivne ribolovne alate ili ribolovne tehnike sa smanjenim okolišnim učinkom.

5.
     
  Pri dostavi zajedničkih preporuka za uvođenje tehničkih mjera iz stavka 1. države članice moraju pružiti znanstvene dokaze kojima se podupire donošenje tih mjera.

6.
     
  Komisija može od STECF-a zatražiti procjenu zajedničkih preporuka iz stavka 5.

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 20. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom
  19
  . radi definiranja selektivnih ribolovnih alata s obzirom na veličinu i vrstu, države članice moraju pružiti dokaze o tome da ti ribolovni alati ispunjavanju najmanje jedan od sljedećih kriterija: | 1.   Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom
  18
  . radi definiranja selektivnih ribolovnih alata s obzirom na veličinu i vrstu, države članice moraju pružiti dokaze o tome da ti ribolovni alati ispunjavanju najmanje jedan od sljedećih kriterija: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom
  19
  . radi definiranja selektivnih ribolovnih alata s obzirom na veličinu i vrstu, države članice moraju pružiti dokaze o tome da ti ribolovni alati ispunjavanju najmanje jedan od sljedećih kriterija:

1.   Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom
  18
  . radi definiranja selektivnih ribolovnih alata s obzirom na veličinu i vrstu, države članice moraju pružiti dokaze o tome da ti ribolovni alati ispunjavanju najmanje jedan od sljedećih kriterija:

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 21. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom
  19
  . radi izmjene zabranjenih ili ograničenih područja navedenih u dijelu C priloga V. do VIII. i X. i dijelu B Priloga XI.
  ili
  uspostave novih zabranjenih ili ograničenih područja države članice moraju u te zajedničke preporuke uvrstiti sljedeće elemente u vezi s tim zabranjenim ili ograničenim područjima: | Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom
  18
  . radi izmjene zabranjenih ili ograničenih područja navedenih u dijelu C priloga V. do VIII. i X. i dijelu B Priloga XI., uspostave novih zabranjenih ili ograničenih područja
  ili radi njihova ukidanja
  države članice moraju u te zajedničke preporuke uvrstiti sljedeće elemente u vezi s tim zabranjenim ili ograničenim područjima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom
  19
  . radi izmjene zabranjenih ili ograničenih područja navedenih u dijelu C priloga V. do VIII. i X. i dijelu B Priloga XI.
  ili
  uspostave novih zabranjenih ili ograničenih područja države članice moraju u te zajedničke preporuke uvrstiti sljedeće elemente u vezi s tim zabranjenim ili ograničenim područjima:

19

ili

Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom
  18
  . radi izmjene zabranjenih ili ograničenih područja navedenih u dijelu C priloga V. do VIII. i X. i dijelu B Priloga XI., uspostave novih zabranjenih ili ograničenih područja
  ili radi njihova ukidanja
  države članice moraju u te zajedničke preporuke uvrstiti sljedeće elemente u vezi s tim zabranjenim ili ograničenim područjima:

18

ili radi njihova ukidanja

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1.a (novi)

Članak 21. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako države članice ne donesu zajedničke preporuke, Komisija može u skladu s člankom 32. donijeti delegirane akte kojima se na temelju najboljeg raspoloživog znanstvenog mišljenja uspostavljaju zabranjena ili ograničena područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako države članice ne donesu zajedničke preporuke, Komisija može u skladu s člankom 32. donijeti delegirane akte kojima se na temelju najboljeg raspoloživog znanstvenog mišljenja uspostavljaju zabranjena ili ograničena područja.

Ako države članice ne donesu zajedničke preporuke, Komisija može u skladu s člankom 32. donijeti delegirane akte kojima se na temelju najboljeg raspoloživog znanstvenog mišljenja uspostavljaju zabranjena ili ograničena područja.

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 1.

Članak 22. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Zajedničke preporuke koje države članice dostave u skladu s člankom
  19
  . radi izmjene ili uspostave minimalnih referentnih veličina za očuvanje u dijelu A priloga V. do X. moraju biti u skladu s ciljevima osiguravanja zaštite nedoraslih morskih vrsta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Zajedničke preporuke koje države članice dostave u skladu s člankom
  19
  . radi izmjene ili uspostave minimalnih referentnih veličina za očuvanje u dijelu A priloga V. do X. moraju biti u skladu s ciljevima osiguravanja zaštite nedoraslih morskih vrsta.

19

| 1. | Zajedničke preporuke koje države članice dostave u skladu s člankom
  18
  . radi izmjene ili uspostave minimalnih referentnih veličina za očuvanje u dijelu A priloga V. do X. moraju biti u skladu s ciljevima osiguravanja zaštite nedoraslih morskih vrsta.
  Zajedničke preporuke temelje se na najboljem dostupnom znanstvenom mišljenju te se njima u obzir uzimaju biološki aspekti, a posebno veličina vrste u odrasloj dobi. Zajedničkim preporukama ne dovode se u pitanje provedbene odredbe i odredbe o nadzoru povezane s iskrcajem proizvoda ribarstva i njihovim stavljanjem na tržište. |
| --- | --- |

1.

Zajedničke preporuke koje države članice dostave u skladu s člankom
  18
  . radi izmjene ili uspostave minimalnih referentnih veličina za očuvanje u dijelu A priloga V. do X. moraju biti u skladu s ciljevima osiguravanja zaštite nedoraslih morskih vrsta.
  Zajedničke preporuke temelje se na najboljem dostupnom znanstvenom mišljenju te se njima u obzir uzimaju biološki aspekti, a posebno veličina vrste u odrasloj dobi. Zajedničkim preporukama ne dovode se u pitanje provedbene odredbe i odredbe o nadzoru povezane s iskrcajem proizvoda ribarstva i njihovim stavljanjem na tržište.

18

Zajedničke preporuke temelje se na najboljem dostupnom znanstvenom mišljenju te se njima u obzir uzimaju biološki aspekti, a posebno veličina vrste u odrasloj dobi. Zajedničkim preporukama ne dovode se u pitanje provedbene odredbe i odredbe o nadzoru povezane s iskrcajem proizvoda ribarstva i njihovim stavljanjem na tržište.

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 23. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Zajedničke preporuke koje države članice dostave u skladu s člankom
  19
  . radi omogućivanja uspostave zabrane ribolova u stvarnom vremenu i donošenja odredaba o izmjeni mjesta ribolova radi zaštite agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu ili školjaka moraju sadržavati sljedeće elemente: | Zajedničke preporuke koje države članice dostave u skladu s člankom
  18
  . radi omogućivanja uspostave zabrane ribolova u stvarnom vremenu i donošenja odredaba o izmjeni mjesta ribolova radi zaštite agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu ili školjaka
  ili osjetljivih vrsta
  moraju sadržavati sljedeće elemente: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zajedničke preporuke koje države članice dostave u skladu s člankom
  19
  . radi omogućivanja uspostave zabrane ribolova u stvarnom vremenu i donošenja odredaba o izmjeni mjesta ribolova radi zaštite agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu ili školjaka moraju sadržavati sljedeće elemente:

19

Zajedničke preporuke koje države članice dostave u skladu s člankom
  18
  . radi omogućivanja uspostave zabrane ribolova u stvarnom vremenu i donošenja odredaba o izmjeni mjesta ribolova radi zaštite agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu ili školjaka
  ili osjetljivih vrsta
  moraju sadržavati sljedeće elemente:

18

ili osjetljivih vrsta

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1.a (novi)

Članak 23. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a. | Ako zabrane ribolova u stvarnom vremenu ili izmjene mjesta ribolova utječu na plovila samo jedne države članice, na temelju najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja donose se mjere za smanjenje tog utjecaja na takva plovila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.

1a.

Ako zabrane ribolova u stvarnom vremenu ili izmjene mjesta ribolova utječu na plovila samo jedne države članice, na temelju najboljeg dostupnog znanstvenog mišljenja donose se mjere za smanjenje tog utjecaja na takva plovila.

Amandmani 304 i 154

Amandmani 304 i 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 1.

Članak 24. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom
  19
  . radi omogućivanja ili produljenja uporabe inovativnih ribolovnih alata, uključujući povlačnu mrežu (koću) s impulsima kako je opisano u dijelu E Priloga V. unutar određenog morskog bazena, države članice moraju pružiti procjenu mogućih učinaka uporabe takvih ribolovnih alata na ciljane vrste i na osjetljive vrste i staništa. | 1.   Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom
  18
  . radi omogućivanja ili produljenja uporabe inovativnih ribolovnih alata unutar određenog morskog bazena, države članice moraju pružiti procjenu mogućih učinaka uporabe takvih ribolovnih alata na ciljane vrste i na osjetljive vrste i staništa. |
| | Takva procjena temelji se na uporabi inovativnog alata tijekom probnog razdoblja ograničenog na najviše 5 % plovila koja se trenutno bave tom ribolovnom aktivnošću i na razdoblje od najmanje četiri godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom
  19
  . radi omogućivanja ili produljenja uporabe inovativnih ribolovnih alata, uključujući povlačnu mrežu (koću) s impulsima kako je opisano u dijelu E Priloga V. unutar određenog morskog bazena, države članice moraju pružiti procjenu mogućih učinaka uporabe takvih ribolovnih alata na ciljane vrste i na osjetljive vrste i staništa.

1.   Pri dostavi zajedničkih preporuka u skladu s člankom
  18
  . radi omogućivanja ili produljenja uporabe inovativnih ribolovnih alata unutar određenog morskog bazena, države članice moraju pružiti procjenu mogućih učinaka uporabe takvih ribolovnih alata na ciljane vrste i na osjetljive vrste i staništa.

Takva procjena temelji se na uporabi inovativnog alata tijekom probnog razdoblja ograničenog na najviše 5 % plovila koja se trenutno bave tom ribolovnom aktivnošću i na razdoblje od najmanje četiri godine.

Takva procjena temelji se na uporabi inovativnog alata tijekom probnog razdoblja ograničenog na najviše 5 % plovila koja se trenutno bave tom ribolovnom aktivnošću i na razdoblje od najmanje četiri godine.

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 3.

Članak 24. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Uporaba inovativnih ribolovnih alata
  ne
  dopušta se ako
  te procjene pokazuju
  da
  će
  njihova uporaba dovesti do štetnih utjecaja na osjetljiva staništa
  i
  neciljane vrste. | 3.   Uporaba inovativnih ribolovnih alata dopušta se
  samo na komercijalnoj razini
  ako
  procjena iz stavka 1. pokazuje
  da
  u usporedbi s postojećim reguliranim ribolovnim alatom i tehnikama,
  njihova uporaba
  neće
  dovesti do
  izravnih ili kumulativnih
  štetnih utjecaja na
  morska staništa, uključujući
  osjetljiva staništa
  , ili
  neciljane vrste. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Uporaba inovativnih ribolovnih alata
  ne
  dopušta se ako
  te procjene pokazuju
  da
  će
  njihova uporaba dovesti do štetnih utjecaja na osjetljiva staništa
  i
  neciljane vrste.

3.   Uporaba inovativnih ribolovnih alata dopušta se
  samo na komercijalnoj razini
  ako
  procjena iz stavka 1. pokazuje
  da
  u usporedbi s postojećim reguliranim ribolovnim alatom i tehnikama,
  njihova uporaba
  neće
  dovesti do
  izravnih ili kumulativnih
  štetnih utjecaja na
  morska staništa, uključujući
  osjetljiva staništa
  , ili
  neciljane vrste.

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1. – alineja 2.a (nova)

Članak 25. – stavak 1. – alineja 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | dostaviti podatke o učinkovitosti postojećih mjera ublažavanja i nadzora koji se primjenjuje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

dostaviti podatke o učinkovitosti postojećih mjera ublažavanja i nadzora koji se primjenjuje;

dostaviti podatke o učinkovitosti postojećih mjera ublažavanja i nadzora koji se primjenjuje;

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1.a (novi)

Članak 25. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice jamče odgovarajuće savjetovanje s ribarima na koje se te mjere izravno odnose. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice jamče odgovarajuće savjetovanje s ribarima na koje se te mjere izravno odnose.

Države članice jamče odgovarajuće savjetovanje s ribarima na koje se te mjere izravno odnose.

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 1. – točka da (nova)

Članak 26. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | odstupanja usvojena na temelju članka 15. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

odstupanja usvojena na temelju članka 15. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

odstupanja usvojena na temelju članka 15. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2.

Članak 26. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Mjere iz stavka 1. usmjerene su na ostvarivanje ciljeva iz članka 3., a posebno zaštitu na agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu ili školjaka. | 2.   Mjere iz stavka 1. usmjerene su na ostvarivanje ciljeva iz članka 3., a posebno zaštitu na agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu ili školjaka.
  One moraju biti najmanje jednako stroge kao tehničke mjere koje se primjenjuju na temelju prava Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Mjere iz stavka 1. usmjerene su na ostvarivanje ciljeva iz članka 3., a posebno zaštitu na agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu ili školjaka.

2.   Mjere iz stavka 1. usmjerene su na ostvarivanje ciljeva iz članka 3., a posebno zaštitu na agregacija nedorasle ribe ili ribe u mrijestu ili školjaka.
  One moraju biti najmanje jednako stroge kao tehničke mjere koje se primjenjuju na temelju prava Unije.

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26.a (novi)

Članak 26.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 26.a |
| | Pilot-projekti za potpuno dokumentiranje ulova i odbačenog ulova |
| | 1.
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđivanjem pilot-projekata za izradu sustava potpunog dokumentiranja ulova i odbačenog ulova koji se temelji na mjerljivim ciljevima i ciljanim vrijednostima za potrebe upravljanja ribarstvom na temelju rezultata. |
| | 2.
     
  Pilot-projekti iz stavka 1. ovog članka mogu odstupati od mjera iz dijela B priloga V. do XI. za određeno područje i najdulje jednu godinu, pod uvjetom da se može dokazati da su ti pilot-projekti usmjereni na ostvarivanje ciljeva iz članka 3. i da su u skladu s pokazateljima uspješnosti iz članka 4., a osobito da su usmjereni na poboljšanje ribolovnog alata ili praksi ili da na drugi način smanjuju njegov okolišni učinak. To jednogodišnje razdoblje može se pod istim uvjetima produljiti za još jednu godinu. Ograničeno je na najviše 5 % plovila koja se bave tom ribolovnom aktivnošću po državi članici. |
| | 3.
     
  Ako podnose zajedničke preporuke za utvrđivanje pilot-projekata iz stavka 1., države članice pružaju znanstvene dokaze kojima se podupire donošenje tih projekata. STEFC ocjenjuje te zajedničke preporuke i objavljuje tu preporuku. U roku od šest mjeseci od zaključenja projekta države članice dostavljaju Komisiji izvješće u kojem se navode rezultati, uključujući detaljnu procjenu promjena selektivnosti i drugih okolišnih učinaka. |
| | 4.
     
  STECF ocjenjuje izvješće iz stavka 3. Ako STECF zaključi da se novim alatom ili praksama uspješno postižu ciljevi iz stavka 2., Komisija može podnijeti prijedlog u skladu s UFEU-om kako bi se odobrila opća upotreba tog alata ili praksi. Ocjena STEFC-a se objavljuje. |
| | 5.
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 32. kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđivanjem tehničke specifikacije sustava za potpuno dokumentiranje ulova i odbačenog ulova iz stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 26.a

Članak 26.a

Pilot-projekti za potpuno dokumentiranje ulova i odbačenog ulova

Pilot-projekti za potpuno dokumentiranje ulova i odbačenog ulova

1.
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđivanjem pilot-projekata za izradu sustava potpunog dokumentiranja ulova i odbačenog ulova koji se temelji na mjerljivim ciljevima i ciljanim vrijednostima za potrebe upravljanja ribarstvom na temelju rezultata.

2.
     
  Pilot-projekti iz stavka 1. ovog članka mogu odstupati od mjera iz dijela B priloga V. do XI. za određeno područje i najdulje jednu godinu, pod uvjetom da se može dokazati da su ti pilot-projekti usmjereni na ostvarivanje ciljeva iz članka 3. i da su u skladu s pokazateljima uspješnosti iz članka 4., a osobito da su usmjereni na poboljšanje ribolovnog alata ili praksi ili da na drugi način smanjuju njegov okolišni učinak. To jednogodišnje razdoblje može se pod istim uvjetima produljiti za još jednu godinu. Ograničeno je na najviše 5 % plovila koja se bave tom ribolovnom aktivnošću po državi članici.

3.
     
  Ako podnose zajedničke preporuke za utvrđivanje pilot-projekata iz stavka 1., države članice pružaju znanstvene dokaze kojima se podupire donošenje tih projekata. STEFC ocjenjuje te zajedničke preporuke i objavljuje tu preporuku. U roku od šest mjeseci od zaključenja projekta države članice dostavljaju Komisiji izvješće u kojem se navode rezultati, uključujući detaljnu procjenu promjena selektivnosti i drugih okolišnih učinaka.

4.
     
  STECF ocjenjuje izvješće iz stavka 3. Ako STECF zaključi da se novim alatom ili praksama uspješno postižu ciljevi iz stavka 2., Komisija može podnijeti prijedlog u skladu s UFEU-om kako bi se odobrila opća upotreba tog alata ili praksi. Ocjena STEFC-a se objavljuje.

5.
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 32. kojima se dopunjuje ova Uredba utvrđivanjem tehničke specifikacije sustava za potpuno dokumentiranje ulova i odbačenog ulova iz stavka 1.

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje IV.

Poglavlje IV.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| POGLAVLJE IV. | Briše se. |
| REGIONALNE ORFANIZACIJE ZA UPRAVLJANJE RIBARSTVOM | |
| Članak 28. | |
| Komisija za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC) | |
| Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. u cilju: | |
| (a) | prijenosa u pravo Unije određenih tehničkih mjera koje je dogovorila Komisija za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC), uključujući i popise osjetljivih morskih ekosustava i posebne tehničke mjere koje se odnose na ribarstvo za plavog manjića i bodečnjake iz preporuka NEAFC-a 05 2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015 i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

POGLAVLJE IV.

POGLAVLJE IV.

Briše se.

Briše se.

REGIONALNE ORFANIZACIJE ZA UPRAVLJANJE RIBARSTVOM

REGIONALNE ORFANIZACIJE ZA UPRAVLJANJE RIBARSTVOM

Članak 28.

Članak 28.

Komisija za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC)

Komisija za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC)

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. u cilju:

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. u cilju:

(a)

(a)

prijenosa u pravo Unije određenih tehničkih mjera koje je dogovorila Komisija za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC), uključujući i popise osjetljivih morskih ekosustava i posebne tehničke mjere koje se odnose na ribarstvo za plavog manjića i bodečnjake iz preporuka NEAFC-a 05 2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015 i

prijenosa u pravo Unije određenih tehničkih mjera koje je dogovorila Komisija za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC), uključujući i popise osjetljivih morskih ekosustava i posebne tehničke mjere koje se odnose na ribarstvo za plavog manjića i bodečnjake iz preporuka NEAFC-a 05 2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015 i

| (b) | donošenja drugih tehničkih mjera o dopuni ili izmjeni određenih elementa zakonodavnih akata koji nisu ključni, a kojima se prenose preporuke NEAFC-a. |
| --- | --- |

(b)

(b)

donošenja drugih tehničkih mjera o dopuni ili izmjeni određenih elementa zakonodavnih akata koji nisu ključni, a kojima se prenose preporuke NEAFC-a.

donošenja drugih tehničkih mjera o dopuni ili izmjeni određenih elementa zakonodavnih akata koji nisu ključni, a kojima se prenose preporuke NEAFC-a.

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 29. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Tehničke mjere predviđene ovom Uredbom ne primjenjuju se na ribolovne operacije koje se provode
  isključivo
  u 
  svrhu
  znanstvenih istraživanja, pod sljedećim uvjetima: | 1.   Tehničke mjere predviđene ovom Uredbom ne primjenjuju se na ribolovne operacije koje se provode u 
  kontekstu
  znanstvenih istraživanja, pod sljedećim uvjetima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Tehničke mjere predviđene ovom Uredbom ne primjenjuju se na ribolovne operacije koje se provode
  isključivo
  u 
  svrhu
  znanstvenih istraživanja, pod sljedećim uvjetima:

1.   Tehničke mjere predviđene ovom Uredbom ne primjenjuju se na ribolovne operacije koje se provode u 
  kontekstu
  znanstvenih istraživanja, pod sljedećim uvjetima:

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 2. – točka b

Članak 29. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | se prodaju u svrhe koje nisu izravna ljudska potrošnja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

se prodaju u svrhe koje nisu izravna ljudska potrošnja.

| (b) | se
  ako je riječ o ribi manjoj od minimalne referentne veličine za očuvanje,
  prodaju u svrhe koje nisu izravna ljudska potrošnja. |
| --- | --- |

(b)

se
  ako je riječ o ribi manjoj od minimalne referentne veličine za očuvanje,
  prodaju u svrhe koje nisu izravna ljudska potrošnja.

ako je riječ o ribi manjoj od minimalne referentne veličine za očuvanje,

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – naslov

Članak 30. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1.

Članak 30. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Tehničke mjere predviđene ovom Uredbom ne primjenjuju se na ribolovne operacije koje se obavljaju isključivo u svrhu
  umjetnog
  poribljavanja ili premještanja morskih vrsta, pod uvjetom da se te operacije obavljaju uz dozvolu i pod nadzorom države članice ili država članica koje imaju izravan upravljački interes. | 1.   Tehničke mjere predviđene ovom Uredbom ne primjenjuju se na ribolovne operacije koje se obavljaju isključivo u svrhu
  neposrednog
  poribljavanja ili premještanja morskih vrsta, pod uvjetom da se te operacije obavljaju uz dozvolu i pod nadzorom države članice ili država članica koje imaju izravan upravljački interes. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Tehničke mjere predviđene ovom Uredbom ne primjenjuju se na ribolovne operacije koje se obavljaju isključivo u svrhu
  umjetnog
  poribljavanja ili premještanja morskih vrsta, pod uvjetom da se te operacije obavljaju uz dozvolu i pod nadzorom države članice ili država članica koje imaju izravan upravljački interes.

1.   Tehničke mjere predviđene ovom Uredbom ne primjenjuju se na ribolovne operacije koje se obavljaju isključivo u svrhu
  neposrednog
  poribljavanja ili premještanja morskih vrsta, pod uvjetom da se te operacije obavljaju uz dozvolu i pod nadzorom države članice ili država članica koje imaju izravan upravljački interes.

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2.

Članak 30. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako se
  umjetno
  poribljavanje ili premještanje obavlja u vodama druge države članice ili drugih država članica, Europsku komisiju i sve te države članice obavješćuje se najmanje mjesec dana unaprijed o namjeri obavljanja takvih ribolovnih operacija. | 2.   Ako se
  neposredno
  poribljavanje ili premještanje obavlja u vodama druge države članice ili drugih država članica, Europsku komisiju i sve te države članice obavješćuje se najmanje mjesec dana unaprijed o namjeri obavljanja takvih ribolovnih operacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako se
  umjetno
  poribljavanje ili premještanje obavlja u vodama druge države članice ili drugih država članica, Europsku komisiju i sve te države članice obavješćuje se najmanje mjesec dana unaprijed o namjeri obavljanja takvih ribolovnih operacija.

2.   Ako se
  neposredno
  poribljavanje ili premještanje obavlja u vodama druge države članice ili drugih država članica, Europsku komisiju i sve te države članice obavješćuje se najmanje mjesec dana unaprijed o namjeri obavljanja takvih ribolovnih operacija.

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 1.

Članak 31. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebno hitno djelovanje da bi se zaštitile morske vrste, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. radi ublažavanja takvih prijetnji. Ti se akti mogu posebno odnositi na ograničenja uporabe ribolovnih alata ili ribolovnih aktivnosti na određenim područjima ili u određenim razdobljima. | 1.   Ako dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebno hitno djelovanje da bi se zaštitile morske vrste
  ili morska staništa
  , Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. radi ublažavanja takvih prijetnji. Ti se akti mogu posebno odnositi na ograničenja uporabe ribolovnih alata ili ribolovnih aktivnosti na određenim područjima ili u određenim razdobljima
  ili na bilo koje druge potrebne mjere očuvanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebno hitno djelovanje da bi se zaštitile morske vrste, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. radi ublažavanja takvih prijetnji. Ti se akti mogu posebno odnositi na ograničenja uporabe ribolovnih alata ili ribolovnih aktivnosti na određenim područjima ili u određenim razdobljima.

1.   Ako dostupni znanstveni savjeti upućuju na to da je potrebno hitno djelovanje da bi se zaštitile morske vrste
  ili morska staništa
  , Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. radi ublažavanja takvih prijetnji. Ti se akti mogu posebno odnositi na ograničenja uporabe ribolovnih alata ili ribolovnih aktivnosti na određenim područjima ili u određenim razdobljima
  ili na bilo koje druge potrebne mjere očuvanja
  .

Amandman 273

Amandman 273

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 2. – točka ba (nova)

Članak 31. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | pružanju zaštite za osjetljive vrste i staništa ako postoje dokazi o ozbiljnoj prijetnji njihovom očuvanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

pružanju zaštite za osjetljive vrste i staništa ako postoje dokazi o ozbiljnoj prijetnji njihovom očuvanju.

pružanju zaštite za osjetljive vrste i staništa ako postoje dokazi o ozbiljnoj prijetnji njihovom očuvanju.

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 3.

Članak 31. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Delegirani akti iz stavka 1. primjenjuju se u razdoblju od najviše
  tri
  godine, ne dovodeći u pitanje
  stavak 6
  .
  članka 32
  . | 3.   Delegirani akti iz stavka 1. primjenjuju se u razdoblju od najviše
  dvije
  godine, ne dovodeći u pitanje
  članak 32
  .
  stavak 6
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Delegirani akti iz stavka 1. primjenjuju se u razdoblju od najviše
  tri
  godine, ne dovodeći u pitanje
  stavak 6
  .
  članka 32
  .

3.   Delegirani akti iz stavka 1. primjenjuju se u razdoblju od najviše
  dvije
  godine, ne dovodeći u pitanje
  članak 32
  .
  stavak 6
  .

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 1.

Članak 34. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Do
  kraja 2020.
  i svake treće godine nakon toga Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Uredbe na temelju informacija koje dostave države članice i odgovarajuća savjetodavna vijeća i nakon evaluacije STECF-a. U tom se izvješću procjenjuje u kojoj su mjeri tehničke mjere, na regionalnoj razni i na razini Unije, doprinijele ostvarivanju ciljeva iz članka 3.
  i postizanju ciljanih vrijednosti
  iz članka 4. | 1.   Do
  ... [tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe]
  i svake treće godine nakon toga Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Uredbe na temelju informacija koje dostave države članice i odgovarajuća savjetodavna vijeća i nakon evaluacije STECF-a. U tom se izvješću procjenjuje u kojoj su mjeri tehničke mjere, na regionalnoj razni i na razini Unije, doprinijele ostvarivanju ciljeva iz članka 3.
  na temelju pokazatelja uspješnosti
  iz članka 4. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Do
  kraja 2020.
  i svake treće godine nakon toga Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Uredbe na temelju informacija koje dostave države članice i odgovarajuća savjetodavna vijeća i nakon evaluacije STECF-a. U tom se izvješću procjenjuje u kojoj su mjeri tehničke mjere, na regionalnoj razni i na razini Unije, doprinijele ostvarivanju ciljeva iz članka 3.
  i postizanju ciljanih vrijednosti
  iz članka 4.

1.   Do
  ... [tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe]
  i svake treće godine nakon toga Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Uredbe na temelju informacija koje dostave države članice i odgovarajuća savjetodavna vijeća i nakon evaluacije STECF-a. U tom se izvješću procjenjuje u kojoj su mjeri tehničke mjere, na regionalnoj razni i na razini Unije, doprinijele ostvarivanju ciljeva iz članka 3.
  na temelju pokazatelja uspješnosti
  iz članka 4.

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 2.

Članak 34. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Na temelju tog izvješća, ako na regionalnoj razini postoje dokazi da ciljevi i ciljane vrijednosti nisu ispunjeni u roku
  šest
  mjeseci od dana podnošenja izvješća iz stavka 1., države članice u toj regiji dostavljaju plan i navode korektivne mjere koje će se poduzeti kako bi se osiguralo ispunjavanje
  tih ciljeva
  i 
  ciljanih vrijednosti
  . | 2.   Na temelju tog izvješća, ako na regionalnoj razini postoje dokazi da ciljevi nisu ispunjeni
  ili da su premašene posebne razine ulova manjeg od minimalnih referentnih veličina za očuvanje za ključne ribolovne aktivnosti iz članka 4. stavka 1. točke (a),
  u roku
  dvanaest
  mjeseci od dana podnošenja izvješća iz stavka 1., države članice u toj regiji dostavljaju plan i navode korektivne mjere koje će se poduzeti kako bi se osiguralo ispunjavanje
  ciljeva iz članka 3.
  i 
  omogućilo smanjenje ulova morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje iz članka 4. stavka 1. točke (a)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Na temelju tog izvješća, ako na regionalnoj razini postoje dokazi da ciljevi i ciljane vrijednosti nisu ispunjeni u roku
  šest
  mjeseci od dana podnošenja izvješća iz stavka 1., države članice u toj regiji dostavljaju plan i navode korektivne mjere koje će se poduzeti kako bi se osiguralo ispunjavanje
  tih ciljeva
  i 
  ciljanih vrijednosti
  .

2.   Na temelju tog izvješća, ako na regionalnoj razini postoje dokazi da ciljevi nisu ispunjeni
  ili da su premašene posebne razine ulova manjeg od minimalnih referentnih veličina za očuvanje za ključne ribolovne aktivnosti iz članka 4. stavka 1. točke (a),
  u roku
  dvanaest
  mjeseci od dana podnošenja izvješća iz stavka 1., države članice u toj regiji dostavljaju plan i navode korektivne mjere koje će se poduzeti kako bi se osiguralo ispunjavanje
  ciljeva iz članka 3.
  i 
  omogućilo smanjenje ulova morskih vrsta manjih od minimalnih referentnih veličina za očuvanje iz članka 4. stavka 1. točke (a)
  .

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 2.a (novi)

Članak 34. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija pomaže državama članicama u uspostavi nacionalnog akcijskog plana kako bi se riješile teškoće utvrđene u provedbi novih tehničkih mjera za ispunjenje zahtjeva iz članka 4. Države članice poduzimaju sve potrebne mjere za provedbu tog akcijskog plana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Komisija pomaže državama članicama u uspostavi nacionalnog akcijskog plana kako bi se riješile teškoće utvrđene u provedbi novih tehničkih mjera za ispunjenje zahtjeva iz članka 4. Države članice poduzimaju sve potrebne mjere za provedbu tog akcijskog plana.

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 3.a (novi)

Članak 34. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ako izvješće pokaže da država članica nije ispunila svoje obveze u pogledu kontrole i prikupljanja podataka, Komisija može prekinuti ili suspendirati isplatu sredstava iz EFPR-a za tu državu članicu u skladu s člancima 100. i 101. Uredbe (EU) br. 508/2014. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Ako izvješće pokaže da država članica nije ispunila svoje obveze u pogledu kontrole i prikupljanja podataka, Komisija može prekinuti ili suspendirati isplatu sredstava iz EFPR-a za tu državu članicu u skladu s člancima 100. i 101. Uredbe (EU) br. 508/2014.

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 1. – točka a

Članak 35. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | članci 3., 8., 9., 10., 11., 12., 14., 15., 16. i 25. brišu se; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

članci 3., 8., 9., 10., 11., 12., 14., 15., 16. i 25. brišu se;

| (a) | članci 3., 8., 9., 10., 11., 12.,
  članak 13. stavak 3. drugi podstavak i članci
  14., 15., 16. i 25. brišu se; |
| --- | --- |

(a)

članci 3., 8., 9., 10., 11., 12.,
  članak 13. stavak 3. drugi podstavak i članci
  14., 15., 16. i 25. brišu se;

članak 13. stavak 3. drugi podstavak i članci

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36.

Članak 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 36. | Briše se. |
| Izmjene Uredbe (EZ) br. 1098/2007 | |
| U Uredbi (EZ) br. 1098/2007 brišu se članci 8. i 9. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 36.

Članak 36.

Briše se.

Briše se.

Izmjene Uredbe (EZ) br. 1098/2007

Izmjene Uredbe (EZ) br. 1098/2007

U Uredbi (EZ) br. 1098/2007 brišu se članci 8. i 9.

U Uredbi (EZ) br. 1098/2007 brišu se članci 8. i 9.

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 1. – točka b

Članak 37. – stavak 1. – točka b

Uredba (EZ) br. 1224/2009

Članak 54.c – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | se na plovilu istodobno ne drži niti ne rabi povlačni ribolovni alat s veličinom oka mrežnog tega manjom od
  80
  milimetara ili jedna ili više okružujućih mreža plivarica ili sličan ribolovni alat; ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

se na plovilu istodobno ne drži niti ne rabi povlačni ribolovni alat s veličinom oka mrežnog tega manjom od
  80
  milimetara ili jedna ili više okružujućih mreža plivarica ili sličan ribolovni alat; ili

80

| (a) | se na plovilu istodobno ne drži niti ne rabi povlačni ribolovni alat s veličinom oka mrežnog tega manjom od
  70
  milimetara ili jedna ili više okružujućih mreža plivarica ili sličan ribolovni alat; ili |
| --- | --- |

(a)

se na plovilu istodobno ne drži niti ne rabi povlačni ribolovni alat s veličinom oka mrežnog tega manjom od
  70
  milimetara ili jedna ili više okružujućih mreža plivarica ili sličan ribolovni alat; ili

70

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 1. – točka b

Članak 37. – stavak 1. – točka b

Uredba (EZ) br. 1224/2009

Članak 54.c – stavak 2. – točka b – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| sortirana riba smrznuta je
  odmah
  nakon sortiranja, a 
  nesortirana
  riba vraćena
  je
  u more; i | sortirana riba smrznuta je nakon sortiranja, a 
  nijedna sortirana
  riba
  nije
  vraćena u more; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

sortirana riba smrznuta je
  odmah
  nakon sortiranja, a 
  nesortirana
  riba vraćena
  je
  u more; i

odmah

nesortirana

je

sortirana riba smrznuta je nakon sortiranja, a 
  nijedna sortirana
  riba
  nije
  vraćena u more; i

nijedna sortirana

nije

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 1. – točka b

Članak 37. – stavak 1. – točka b

Uredba (EZ) br. 1224/2009

Članak 54.c – stavak 2. – točka b – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| oprema je ugrađena i smještena na plovilu tako da omogući
  neposredno
  zamrzavanje i ne dopušta vraćanje morskih vrsta u more. | oprema je ugrađena i smještena na plovilu tako da omogući zamrzavanje i ne dopušta vraćanje morskih vrsta u more. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

oprema je ugrađena i smještena na plovilu tako da omogući
  neposredno
  zamrzavanje i ne dopušta vraćanje morskih vrsta u more.

neposredno

oprema je ugrađena i smještena na plovilu tako da omogući zamrzavanje i ne dopušta vraćanje morskih vrsta u more.

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 1. – točka b

Članak 37. – stavak 1. – točka b

Uredba (EZ) br. 1224/2009

Članak 54.c – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Nadležno tijelo države zastave odobrava planove koćarica hladnjača kako bi se zajamčilo da su u skladu s važećim pravilima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Nadležno tijelo države zastave odobrava planove koćarica hladnjača kako bi se zajamčilo da su u skladu s važećim pravilima.

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38.

Članak 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 38. | Briše se. |
| Izmjena Uredbe (EU) br. 1343/2011 | |
| Članak 26. Uredbe (EZ) br. 1343/2011 mijenja se kako slijedi: | |
| (1) | dodaje se sljedeća točka:









  „(h) | tehničke mjere u člancima 4., 10., 12., 15., 15.a, 16., 16.b, 16.c, 16.d, 16.f, 16.g, 16.h, 16.i, 16.j i 16.k.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 38.

Članak 38.

Briše se.

Briše se.

Izmjena Uredbe (EU) br. 1343/2011

Izmjena Uredbe (EU) br. 1343/2011

Članak 26. Uredbe (EZ) br. 1343/2011 mijenja se kako slijedi:

Članak 26. Uredbe (EZ) br. 1343/2011 mijenja se kako slijedi:

(1)

(1)

dodaje se sljedeća točka:

„(h)

„(h)

tehničke mjere u člancima 4., 10., 12., 15., 15.a, 16., 16.b, 16.c, 16.d, 16.f, 16.g, 16.h, 16.i, 16.j i 16.k.”;

tehničke mjere u člancima 4., 10., 12., 15., 15.a, 16., 16.b, 16.c, 16.d, 16.f, 16.g, 16.h, 16.i, 16.j i 16.k.”;

| (2) | dodaje se sljedeći stavak:



  „Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 27. u cilju prijenosa u pravo Unije drugih tehničkih mjera koje je uspostavio GFCM, a koje su postale obvezne za Uniju te zamjene ili izmjene određenih elemenata zakonodavnih akata koji nisu ključni, a kojima se prenose GFCM-ove preporuke o tehničkim mjerama.” |
| --- | --- |

(2)

(2)

dodaje se sljedeći stavak:

„Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 27. u cilju prijenosa u pravo Unije drugih tehničkih mjera koje je uspostavio GFCM, a koje su postale obvezne za Uniju te zamjene ili izmjene određenih elemenata zakonodavnih akata koji nisu ključni, a kojima se prenose GFCM-ove preporuke o tehničkim mjerama.”

„Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 27. u cilju prijenosa u pravo Unije drugih tehničkih mjera koje je uspostavio GFCM, a koje su postale obvezne za Uniju te zamjene ili izmjene određenih elemenata zakonodavnih akata koji nisu ključni, a kojima se prenose GFCM-ove preporuke o tehničkim mjerama.”

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 40. – stavak 1.

Članak 40. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uredbe (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005 stavljaju se izvan snage. | Uredbe (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005
  kao i Uredba Komisije (EZ) br. 494/2002

   (1a) stavljaju se izvan snage. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uredbe (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005 stavljaju se izvan snage.

Uredbe (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005
  kao i Uredba Komisije (EZ) br. 494/2002

   (1a) stavljaju se izvan snage.

kao i Uredba Komisije (EZ) br. 494/2002

1a

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka n a (nova)

Prilog I. – točka n a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (na) | nosata ozimica (Coregonus oxyrinchus) u potpodručju ICES-a IV.b (vode Unije); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(na)

(na)

nosata ozimica (Coregonus oxyrinchus) u potpodručju ICES-a IV.b (vode Unije);

nosata ozimica (Coregonus oxyrinchus) u potpodručju ICES-a IV.b (vode Unije);

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka n b (nova)

Prilog I. – točka n b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (nb) | jadranska jesetra (Acipenser naccarii) i atlantska jesetra (Acipenser sturio) u vodama Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(nb)

(nb)

jadranska jesetra (Acipenser naccarii) i atlantska jesetra (Acipenser sturio) u vodama Unije;

jadranska jesetra (Acipenser naccarii) i atlantska jesetra (Acipenser sturio) u vodama Unije;

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka o

Prilog I. – točka o

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (o) | ženka jastoga (Palinuridae spp) i ženka hlapa (Homarus gammarus) u svim vodama Unije osim ako se rabe u svrhe neposrednog poribljavanja ili premještanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(o)

ženka jastoga (Palinuridae spp) i ženka hlapa (Homarus gammarus) u svim vodama Unije osim ako se rabe u svrhe neposrednog poribljavanja ili premještanja;

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka p

Prilog I. – točka p

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (p) | prastac
  (Lithophaga lithophaga) kamotočac (Pholas dactylus) u vodama Unije Sredozemnog mora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(p)

prastac
  (Lithophaga lithophaga) kamotočac (Pholas dactylus) u vodama Unije Sredozemnog mora.

prastac

| (p) | prstac
  (Lithophaga lithophaga)
  , plemenita periska (Pinna nobilis) i
  kamotočac (Pholas dactylus) u vodama Unije Sredozemnog mora; |
| --- | --- |

(p)

prstac
  (Lithophaga lithophaga)
  , plemenita periska (Pinna nobilis) i
  kamotočac (Pholas dactylus) u vodama Unije Sredozemnog mora;

prstac

, plemenita periska (Pinna nobilis) i

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka p a (nova)

Prilog I. – točka p a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (pa) | igličasti ježinac (Centrostephanus longispinus). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(pa)

(pa)

igličasti ježinac (Centrostephanus longispinus).

igličasti ježinac (Centrostephanus longispinus).

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 5.a (nova)

Prilog IV. – točka 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5a. | Veličina rakovice (babice) mjeri se kako je prikazano na slici 5.a, kao duljina oklopa duž središnje crte, od ruba oklopa između rostruma do stražnjeg ruba oklopa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5a.

5a.

Veličina rakovice (babice) mjeri se kako je prikazano na slici 5.a, kao duljina oklopa duž središnje crte, od ruba oklopa između rostruma do stražnjeg ruba oklopa.

Amandman 188

Amandman 188

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 1.b (nova)

Prilog IV. – točka 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5b. | Veličina velike rakovice (bramburače) mjeri se kako je prikazano na slici 5.b, kao maksimalna širina oklopa mjerena okomito na uzdužnu os oklopa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5b.

5b.

Veličina velike rakovice (bramburače) mjeri se kako je prikazano na slici 5.b, kao maksimalna širina oklopa mjerena okomito na uzdužnu os oklopa.

Amandman 189

Amandman 189

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 1.c (nova)

Prilog IV. – točka 1.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5c. | Veličina valovitog rogaša mjeri se kako je prikazano na slici 5.c, kao duljina školjke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5c.

5c.

Veličina valovitog rogaša mjeri se kako je prikazano na slici 5.c, kao duljina školjke.

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 1.d (nova)

Prilog IV. – točka 1.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5d. | Veličina igluna mjeri se kako je prikazano na slici 5.c, kao duljina između vilice repne peraje i vrha donje čeljusti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5d.

5d.

Veličina igluna mjeri se kako je prikazano na slici 5.c, kao duljina između vilice repne peraje i vrha donje čeljusti.

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – slika 5.a (nova)

Prilog IV. – slika 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Slika 5.a Rakovica (Maia squinado) |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Slika 5.a Rakovica (Maia squinado)

Slika 5.a Rakovica (Maia squinado)

Image

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – slika 5.b (nova)

Prilog IV. – slika 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Slika 5.b Velika rakovica (Cancer pagarus) |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Slika 5.b Velika rakovica (Cancer pagarus)

Slika 5.b Velika rakovica (Cancer pagarus)

Image

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – slika 5.c (nova)

Prilog IV. – slika 5.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Slika 5.c Valoviti rogaš (Buccinum spp) |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Slika 5.c Valoviti rogaš (Buccinum spp)

Slika 5.c Valoviti rogaš (Buccinum spp)

Image

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – slika 5.d (nova)

Prilog IV. – slika 5.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Slika 5.d Iglun (Xiphias gladius) |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Slika 5.d Iglun (Xiphias gladius)

Slika 5.d Iglun (Xiphias gladius)

Image

Amandman 195

Amandman 195

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio A. – tablica 1. – red 14.

Prilog V. – dio A. – tablica 1. – red 14.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Skuše roda Scomber (Scomber spp.) | 20
   cm |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Skuše roda Scomber (Scomber spp.)

Scomber

20
   cm

20

| Izmjena |
| --- |
| Skuše roda Scomber (Scomber spp.) | 30
   cm (1a) |

Izmjena

Izmjena

Skuše roda Scomber (Scomber spp.)

Scomber

30
   cm (1a)

30

1a

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio A. – tablica 1. – red 15.

Prilog V. – dio A. – tablica 1. – red 15.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Haringa (sleđ) (Clupea harengus) | 20 cm |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Haringa (sleđ) (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm

| Izmjena |
| --- |
| Haringa (sleđ) (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Izmjena

Izmjena

Haringa (sleđ) (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm (1a)

1a

Amandman 197

Amandman 197

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 16.

Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 16.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Šaruni (Trachurus spp.) | 15 cm |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Šaruni (Trachurus spp.)

Trachurus

15 cm

| Izmjena |
| --- |
| Šaruni (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Izmjena

Izmjena

Šaruni (Trachurus spp.)

Trachurus

15 cm (1a)

1a

Amandman 198

Amandman 198

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 17.

Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 17.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Inćun (Engraulis encrasicolus) | 12 cm ili 90 jedinki po kilogramu |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Inćun (Engraulis encrasicolus)

Engraulis encrasicolus

12 cm ili 90 jedinki po kilogramu

| Izmjena |
| --- |
| Inćun (Engraulis encrasicolus) | 12 cm ili 90 jedinki po kilogramu (1a) |

Izmjena

Izmjena

Inćun (Engraulis encrasicolus)

Engraulis encrasicolus

12 cm ili 90 jedinki po kilogramu (1a)

1a

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 19.

Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 19.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Srdela (Sardina pilchardus) | 11 cm |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Srdela (Sardina pilchardus)

Sardina pilchardus

11 cm

| Izmjena |
| --- |
| Srdela (Sardina pilchardus) | 11 cm (1a) |

Izmjena

Izmjena

Srdela (Sardina pilchardus)

Sardina pilchardus

11 cm (1a)

1a

Amandman 200

Amandman 200

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 20.

Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 20.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Hlap (Homarus gammarus) | 87 mm |
| Izmjena |
| Hlap (Homarus gammarus) | 87 mm
  (duljina oklopa) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Hlap (Homarus gammarus)

Homarus gammarus

87 mm

Izmjena

Izmjena

Hlap (Homarus gammarus)

Homarus gammarus

87 mm
  (duljina oklopa)

(duljina oklopa)

Amandman 201

Amandman 201

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 34.

Prilog V. – dio A – tablica 1. – red 34.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Jastog (Palinurus spp.) | 95 mm |
| Izmjena |
| Jastog (Palinurus spp.) | 95 mm
  (duljina oklopa) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Jastog (Palinurus spp.)

Palinurus

95 mm

Izmjena

Izmjena

Jastog (Palinurus spp.)

Palinurus

95 mm
  (duljina oklopa)

(duljina oklopa)

Amandman 202

Amandman 202

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio A – tablica 2. – red 13.

Prilog V. – dio A – tablica 2. – red 13.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Škamp (Nephrops norvegicus) | Ukupna duljina 105 mm |
| | Duljina oklopa 32 mm |
| Izmjena |
| Škamp (Nephrops norvegicus) | Ukupna duljina 105 mm |
| | Duljina oklopa 32 mm |
| | Repovi škampa 59 mm |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Škamp (Nephrops norvegicus)

Nephrops norvegicus

Ukupna duljina 105 mm

Duljina oklopa 32 mm

Izmjena

Izmjena

Škamp (Nephrops norvegicus)

Nephrops norvegicus

Ukupna duljina 105 mm

Duljina oklopa 32 mm

Repovi škampa 59 mm

Repovi škampa 59 mm

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio A – tablica 2. – red 14.

Prilog V. – dio A – tablica 2. – red 14.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Skuše roda Scomber (Scomber spp.) | 20 cm |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Skuše roda Scomber (Scomber spp.)

Scomber

20 cm

| Izmjena |
| --- |
| Skuše roda Scomber (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Izmjena

Izmjena

Skuše roda Scomber (Scomber spp.)

Scomber

20 cm (1a)

1a

Amandman 204

Amandman 204

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio A – tablica 2. – red 15.

Prilog V. – dio A – tablica 2. – red 15.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Haringa (sleđ) (Clupea harengus) | 18 cm |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Haringa (sleđ) (Clupea harengus)

Clupea harengus

18 cm

| Izmjena |
| --- |
| Haringa (sleđ) (Clupea harengus) | 18 cm (1a) |

Izmjena

Izmjena

Haringa (sleđ) (Clupea harengus)

Clupea harengus

18 cm (1a)

1a

Amandman 205

Amandman 205

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio A – tablica 2. – red 16.

Prilog V. – dio A – tablica 2. – red 16.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Šaruni (Trachurus spp.) | 15 cm |
| Izmjena |
| Šaruni (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Šaruni (Trachurus spp.)

Trachurus

15 cm

Izmjena

Izmjena

Šaruni (Trachurus spp.)

Trachurus

15 cm (1a)

1a

Amandman 206

Amandman 206

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio B – stavak 1. – tablica – red 2.b (novi)

Prilog V. – dio B – stavak 1. – tablica – red 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| | | |
| Izmjena |
| Najmanje 90 mm | Skagerrak i Kattegat | Ugrađuje se ploha veličine oka mrežnog tega od najmanje 270 mm (u obliku romba) ili 140 mm

   (1a)

  (kvadratno mrežno oko). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Najmanje 90 mm

Najmanje 90 mm

Skagerrak i Kattegat

Skagerrak i Kattegat

Ugrađuje se ploha veličine oka mrežnog tega od najmanje 270 mm (u obliku romba) ili 140 mm

   (1a)

  (kvadratno mrežno oko).

Ugrađuje se ploha veličine oka mrežnog tega od najmanje 270 mm (u obliku romba) ili 140 mm

1a

(kvadratno mrežno oko).

Amandmani 305 i 355

Amandmani 305 i 355

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio B – stavak 1. – tablica – red 4.

Prilog V. – dio B – stavak 1. – tablica – red 4.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Najmanje 80 mm | Zona ICES-a IV.b južno od 54o 30' S i zona ICES-a IV.c | Usmjeren ribolov lista povlačnim mrežama (koćama) s gredom
  ili [povlačnim mrežama (koćama) s impulsima]
  . Ploha veličine oka mrežnog tega od 180 mm ugrađena u gornjoj polovici prednjeg dijela mreže. |
| Izmjena |
| Najmanje 80 mm | Zona ICES-a IV.b južno od 54o 30' S i zona ICES-a IV.c | Usmjeren ribolov lista povlačnim mrežama (koćama) s gredom. Ploha veličine oka mrežnog tega od 180 mm ugrađena u gornjoj polovici prednjeg dijela mreže. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Najmanje 80 mm

Zona ICES-a IV.b južno od 54o 30' S i zona ICES-a IV.c

o

Usmjeren ribolov lista povlačnim mrežama (koćama) s gredom
  ili [povlačnim mrežama (koćama) s impulsima]
  . Ploha veličine oka mrežnog tega od 180 mm ugrađena u gornjoj polovici prednjeg dijela mreže.

ili [povlačnim mrežama (koćama) s impulsima]

Izmjena

Izmjena

Najmanje 80 mm

Zona ICES-a IV.b južno od 54o 30' S i zona ICES-a IV.c

o

Usmjeren ribolov lista povlačnim mrežama (koćama) s gredom. Ploha veličine oka mrežnog tega od 180 mm ugrađena u gornjoj polovici prednjeg dijela mreže.

Amandman 208

Amandman 208

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio B – stavak 1. – tablica – red 4.b (novi)

Prilog V. – dio B – stavak 1. – tablica – red 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| |
| Izmjena |
| Najmanje 40 mm | Cijelo područje | Usmjeren ribolov lignje (85 % ulova) (Loliginidae, Ommastrephidae). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Najmanje 40 mm

Najmanje 40 mm

Cijelo područje

Cijelo područje

Usmjeren ribolov lignje (85 % ulova) (Loliginidae, Ommastrephidae).

Usmjeren ribolov lignje (85 % ulova) (Loliginidae, Ommastrephidae).

Amandman 209

Amandman 209

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio B – stavak 1. – tablica – red 6.

Prilog V. – dio B – stavak 1. – tablica – red 6.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Najmanje 16 mm | Cijelo područje | Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta |
| | | Usmjeren ribolov norveške ugotice. Za ribolov norveške ugotice ugrađuje se mreža za sortiranje s prečkom od
  22
   mm. |
| | | Usmjeren ribolov
  vrste Crangon crangon
  .Ugrađuje se mreža za sortiranje
  , sito mreže ili ekvivalentan selektivni uređaj
  . |
| Izmjena |
| Najmanje 16 mm | Cijelo područje | Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta
  (80 % ulova)
  . |
| | | Usmjeren ribolov norveške ugotice
  (50 % ulova)
  . Za ribolov norveške ugotice ugrađuje se mreža za sortiranje s prečkom od
  35
   mm. |
| | | Usmjeren ribolov
  kozica i crvenih kozica (90 % ulova)
  . Ugrađuje se
  odvajajuća mreža ili
  mreža za sortiranje
  u skladu s nacionalnim zakonodavstvom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Najmanje 16 mm

Cijelo područje

Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta

Usmjeren ribolov norveške ugotice. Za ribolov norveške ugotice ugrađuje se mreža za sortiranje s prečkom od
  22
   mm.

22

Usmjeren ribolov
  vrste Crangon crangon
  .Ugrađuje se mreža za sortiranje
  , sito mreže ili ekvivalentan selektivni uređaj
  .

vrste Crangon crangon

, sito mreže ili ekvivalentan selektivni uređaj

Izmjena

Izmjena

Najmanje 16 mm

Cijelo područje

Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta
  (80 % ulova)
  .

(80 % ulova)

Usmjeren ribolov norveške ugotice
  (50 % ulova)
  . Za ribolov norveške ugotice ugrađuje se mreža za sortiranje s prečkom od
  35
   mm.

(50 % ulova)

35

Usmjeren ribolov
  kozica i crvenih kozica (90 % ulova)
  . Ugrađuje se
  odvajajuća mreža ili
  mreža za sortiranje
  u skladu s nacionalnim zakonodavstvom
  .

kozica i crvenih kozica (90 % ulova)

odvajajuća mreža ili

u skladu s nacionalnim zakonodavstvom

Amandman 210

Amandman 210

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio B – stavak 2. – naslov

Prilog V. – dio B – stavak 2. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Osnovne veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Osnovne veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža

| 2. | Osnovne veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža
  i lebdećih (plovućih) mreža |
| --- | --- |

2.

Osnovne veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža
  i lebdećih (plovućih) mreža

i lebdećih (plovućih) mreža

Amandman 211

Amandman 211

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio B – stavak 2. – uvodni dio

Prilog V. – dio B – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U Sjevernome moru i Skagerraku/Kattegatu primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža. | U Sjevernome moru i Skagerraku/Kattegatu primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža
  i lebdećih (plovućih) mreža
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U Sjevernome moru i Skagerraku/Kattegatu primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža.

U Sjevernome moru i Skagerraku/Kattegatu primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža
  i lebdećih (plovućih) mreža
  .

i lebdećih (plovućih) mreža

Amandman 212

Amandman 212

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio C – stavak 1. – točka 1.1.

Prilog V. – dio C – stavak 1. – točka 1.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.1. | Zabranjuje se ribolov hujice svim povlačnim ribolovnim alatom s veličinom oka mrežnog tega vreće (sake) manjom od
  80 mm ili svim mirujućim mrežama s veličinom oka mrežnog tega manjom od 100
   mm na zemljopisnom području koje graniči s istočnom obalom Engleske i Škotske i omeđeno je loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće koordinate, izmjerene prema sustavu WGS84: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.1.

Zabranjuje se ribolov hujice svim povlačnim ribolovnim alatom s veličinom oka mrežnog tega vreće (sake) manjom od
  80 mm ili svim mirujućim mrežama s veličinom oka mrežnog tega manjom od 100
   mm na zemljopisnom području koje graniči s istočnom obalom Engleske i Škotske i omeđeno je loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće koordinate, izmjerene prema sustavu WGS84:

80 mm ili svim mirujućim mrežama s veličinom oka mrežnog tega manjom od 100

| 1.1. | Zabranjuje se ribolov hujice svim povlačnim ribolovnim alatom s veličinom oka mrežnog tega vreće (sake) manjom od
  32
   mm na zemljopisnom području koje graniči s istočnom obalom Engleske i Škotske i omeđeno je loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće koordinate, izmjerene prema sustavu WGS84: |
| --- | --- |

1.1.

Zabranjuje se ribolov hujice svim povlačnim ribolovnim alatom s veličinom oka mrežnog tega vreće (sake) manjom od
  32
   mm na zemljopisnom području koje graniči s istočnom obalom Engleske i Škotske i omeđeno je loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće koordinate, izmjerene prema sustavu WGS84:

32

Amandman 213

Amandman 213

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio C – stavak 2. – točka 2.2. – alineja 1.

Prilog V. – dio C – stavak 2. – točka 2.2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | plovilima čija snaga motora ne prelazi 221 kW i koja rabe pridnene povlačne mreže (koće) ili danske potegače, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

plovilima čija snaga motora ne prelazi 221 kW i koja rabe pridnene povlačne mreže (koće) ili danske potegače,

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 214

Amandman 214

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio C – stavak 2. – točka 2.2. – alineja 2.

Prilog V. – dio C – stavak 2. – točka 2.2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | plovilima u paru čija zajednička snaga motora ne prelazi 221 kW ni u kojem trenutku i koja rabe pridnene povlačne mreže (koće) kojima se upravlja s pomoću dvaju plovila, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

plovilima u paru čija zajednička snaga motora ne prelazi 221 kW ni u kojem trenutku i koja rabe pridnene povlačne mreže (koće) kojima se upravlja s pomoću dvaju plovila,

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 215

Amandman 215

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio C – stavak 2. – točka 2.2. – alineja 3.

Prilog V. – dio C – stavak 2. – točka 2.2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | plovilima čija snaga motora prelazi 221 kW dopušta se uporaba pridnenih povlačnih mreža (koća) ili danskih potegača, a plovilima u paru čija zajednička snaga motora prelazi 221 kW dopušta se uporaba pridnenih povlačnih mreža (koća) kojima se upravlja s pomoću dvaju plovila, pod uvjetom da takva plovila ne obavljaju usmjeren ribolov iverka zlatopjega i lista i da poštuju odgovarajuća pravila o veličini oka mrežnog tega sadržana u dijelu B ovog Priloga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

plovilima čija snaga motora prelazi 221 kW dopušta se uporaba pridnenih povlačnih mreža (koća) ili danskih potegača, a plovilima u paru čija zajednička snaga motora prelazi 221 kW dopušta se uporaba pridnenih povlačnih mreža (koća) kojima se upravlja s pomoću dvaju plovila, pod uvjetom da takva plovila ne obavljaju usmjeren ribolov iverka zlatopjega i lista i da poštuju odgovarajuća pravila o veličini oka mrežnog tega sadržana u dijelu B ovog Priloga.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio C – stavak 6. – točka 6.2.

Prilog V. – dio C – stavak 6. – točka 6.2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.2. | Zabranjuje se usmjeren ribolov dubokomorskih pasa navedenih u Prilogu I. Uredbi (
  EZ
  )
  br. 2347
  /
  2002

   (1) u ucrtanim dubinama manjima od 600 metara. Ako se ulove kao slučajni ulov, dubokomorski psi
  zadržavaju
  se na plovilu. Taj se ulov iskrcava i uračunava u kvote. Ako slučajni ulov dubokomorskih pasa koji su ulovila plovila bilo koje države prelazi 10 tona, tada ta plovila više ne smiju koristiti odstupanja iz točke 6.1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.2.

Zabranjuje se usmjeren ribolov dubokomorskih pasa navedenih u Prilogu I. Uredbi (
  EZ
  )
  br. 2347
  /
  2002

   (1) u ucrtanim dubinama manjima od 600 metara. Ako se ulove kao slučajni ulov, dubokomorski psi
  zadržavaju
  se na plovilu. Taj se ulov iskrcava i uračunava u kvote. Ako slučajni ulov dubokomorskih pasa koji su ulovila plovila bilo koje države prelazi 10 tona, tada ta plovila više ne smiju koristiti odstupanja iz točke 6.1.

EZ

br. 2347

2002

1

zadržavaju

| 6.2. | Zabranjuje se usmjeren ribolov dubokomorskih pasa navedenih u Prilogu I. Uredbi (
  EU
  )
  2016
  /
  2336 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1) u ucrtanim dubinama manjima od 600 metara. Ako se ulove kao slučajni ulov, dubokomorski psi
  čiji je izlov izričito zabranjen pravom Unije, puštaju se natrag u more što je prije moguće. Ulov vrsta dubokomorskih pasa koje podliježu ograničenjima ulova zadržava
  se na plovilu. Taj se ulov iskrcava i uračunava u kvote
  . Ako država članica ne raspolaže dovoljnom kvotom, Komisija može primijeniti članak 105. stavak 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009
  . Ako slučajni ulov dubokomorskih pasa koji su ulovila plovila bilo koje države prelazi 10 tona, tada ta plovila više ne smiju koristiti odstupanja iz točke 6.1. |
| --- | --- |

6.2.

Zabranjuje se usmjeren ribolov dubokomorskih pasa navedenih u Prilogu I. Uredbi (
  EU
  )
  2016
  /
  2336 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1) u ucrtanim dubinama manjima od 600 metara. Ako se ulove kao slučajni ulov, dubokomorski psi
  čiji je izlov izričito zabranjen pravom Unije, puštaju se natrag u more što je prije moguće. Ulov vrsta dubokomorskih pasa koje podliježu ograničenjima ulova zadržava
  se na plovilu. Taj se ulov iskrcava i uračunava u kvote
  . Ako država članica ne raspolaže dovoljnom kvotom, Komisija može primijeniti članak 105. stavak 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009
  . Ako slučajni ulov dubokomorskih pasa koji su ulovila plovila bilo koje države prelazi 10 tona, tada ta plovila više ne smiju koristiti odstupanja iz točke 6.1.

EU

2016

2336 Europskog parlamenta i Vijeća

1

čiji je izlov izričito zabranjen pravom Unije, puštaju se natrag u more što je prije moguće. Ulov vrsta dubokomorskih pasa koje podliježu ograničenjima ulova zadržava

. Ako država članica ne raspolaže dovoljnom kvotom, Komisija može primijeniti članak 105. stavak 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009

Amandman 274

Amandman 274

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio D – podnaslov

Prilog V. – dio D – podnaslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  kitova
  u zoni ICES-a III.a i na potpodručju IV. | Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  morskih sisavaca
  u zoni ICES-a III.a i na potpodručju IV. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  kitova
  u zoni ICES-a III.a i na potpodručju IV.

kitova

Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  morskih sisavaca
  u zoni ICES-a III.a i na potpodručju IV.

morskih sisavaca

Amandman 275

Amandman 275

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio D – stavak 1.a (novi)

Prilog V. – dio D – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Mjere kojima se slučajni ulov morskih ptica svodi na najmanju moguću mjeru |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Mjere kojima se slučajni ulov morskih ptica svodi na najmanju moguću mjeru

| 1. | Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u Sjevernome moru kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate. |
| --- | --- |

1.

1.

Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u Sjevernome moru kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate.

| 2. | Prostorne mjere provode se u Sjevernome moru, gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja u kojima je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne zamijene drugim tehničkim mjerama. |
| --- | --- |

2.

2.

Prostorne mjere provode se u Sjevernome moru, gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja u kojima je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne zamijene drugim tehničkim mjerama.

| 3. | Plovila koja obavljaju ribolov parangalima u Sjevernome moru koriste kombinaciju znanstveno ispitanih tehničkih rješenja kao što su tori konopi, promjene u utezima za konope, zaštita udica i stavljanje parangala za vrijeme mraka s minimalnim svjetlom na palubi potrebnim zbog sigurnosti. Te je kombinacije potrebno odrediti na temelju konfiguracije ribolovnih alata i osjetljivih vrsta koje će flote vjerojatno uloviti. Specifikacija bi trebala biti u skladu sa standardima, kako je utvrđeno međunarodno dogovorenim smjernicama. |
| --- | --- |

3.

3.

Plovila koja obavljaju ribolov parangalima u Sjevernome moru koriste kombinaciju znanstveno ispitanih tehničkih rješenja kao što su tori konopi, promjene u utezima za konope, zaštita udica i stavljanje parangala za vrijeme mraka s minimalnim svjetlom na palubi potrebnim zbog sigurnosti. Te je kombinacije potrebno odrediti na temelju konfiguracije ribolovnih alata i osjetljivih vrsta koje će flote vjerojatno uloviti. Specifikacija bi trebala biti u skladu sa standardima, kako je utvrđeno međunarodno dogovorenim smjernicama.

| 4. | Države članice prate i procjenjuju učinkovitost utvrđenih mjera ublažavanja, uključujući njihovu učinkovitost u pogledu ulova i ribolovnih napora. |
| --- | --- |

4.

4.

Države članice prate i procjenjuju učinkovitost utvrđenih mjera ublažavanja, uključujući njihovu učinkovitost u pogledu ulova i ribolovnih napora.

Amandmani 306, 314, 315 i 356

Amandmani 306, 314, 315 i 356

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – dio E

Prilog V. – dio E

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Briše se. |
| Neovisno o članku 13., ribolov povlačnom mrežom (koćom) s električnim impulsom dopušta se u zonama ICES-a IV.b i IV.c pod uvjetima utvrđenima u skladu s člankom 27. stavkom 1. drugom alinejom ove Uredbe, s obzirom na karakteristike korištenih impulsa i mjere za kontrolu i praćenje koje su na snazi južno od loksodrome povezane sljedećim točkama, izmjerenima prema koordinatnom sustavu WGS84: | |
| — | točku na istočnoj obali Ujedinjene Kraljevine na 55oS |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Briše se.

Briše se.

Neovisno o članku 13., ribolov povlačnom mrežom (koćom) s električnim impulsom dopušta se u zonama ICES-a IV.b i IV.c pod uvjetima utvrđenima u skladu s člankom 27. stavkom 1. drugom alinejom ove Uredbe, s obzirom na karakteristike korištenih impulsa i mjere za kontrolu i praćenje koje su na snazi južno od loksodrome povezane sljedećim točkama, izmjerenima prema koordinatnom sustavu WGS84:

Neovisno o članku 13., ribolov povlačnom mrežom (koćom) s električnim impulsom dopušta se u zonama ICES-a IV.b i IV.c pod uvjetima utvrđenima u skladu s člankom 27. stavkom 1. drugom alinejom ove Uredbe, s obzirom na karakteristike korištenih impulsa i mjere za kontrolu i praćenje koje su na snazi južno od loksodrome povezane sljedećim točkama, izmjerenima prema koordinatnom sustavu WGS84:

—

točku na istočnoj obali Ujedinjene Kraljevine na 55oS

točku na istočnoj obali Ujedinjene Kraljevine na 55o

| — | istočno do 55o S, 5oI |
| --- | --- |

—

istočno do 55o S, 5oI

istočno do 55o

o

| — | sjeverno do 56oS |
| --- | --- |

—

sjeverno do 56oS

sjeverno do 56o

| — | istočno do točke na zapadnoj obali Danske na 56oS |
| --- | --- |

—

istočno do točke na zapadnoj obali Danske na 56oS

istočno do točke na zapadnoj obali Danske na 56o

Amandman 324

Amandman 324

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio A. – tablica – red 14.

Prilog VI. – dio A. – tablica – red 14.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Skuše roda Scomber (Scomber spp.) | 20 cm |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Skuše roda Scomber (Scomber spp.)

20 cm

| Izmjena |
| --- |
| Skuše roda Scomber (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Izmjena

Izmjena

Skuše roda Scomber (Scomber spp.)

20 cm (1a)

1a

Amandman 218

Amandman 218

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio A tablica – red 15.

Prilog VI. – dio A tablica – red 15.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Haringa (sleđ) (Clupea harengus) | 20 cm |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Haringa (sleđ) (Clupea harengus)

20 cm

| Izmjena |
| --- |
| Haringa (sleđ) (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Izmjena

Izmjena

Haringa (sleđ) (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Amandman 219

Amandman 219

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio A – tablica – red 16.

Prilog VI. – dio A – tablica – red 16.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Šaruni (Trachurus spp.) | 15 cm (3) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Šaruni (Trachurus spp.)

15 cm (3)

3

| Izmjena |
| --- |
| Šaruni (Trachurus spp.) | 15 cm (3)


  ,


   (3a) |

Izmjena

Izmjena

Šaruni (Trachurus spp.)

15 cm (3)


  ,


   (3a)

3

,

3a

Amandman 220

Amandman 220

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio A – tablica – red 17.

Prilog VI. – dio A – tablica – red 17.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Inćun (Engraulis encrasicolus) | 12 cm ili 90 jedinki po kilogramu |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Inćun (Engraulis encrasicolus)

12 cm ili 90 jedinki po kilogramu

| Izmjena |
| --- |
| Inćun (Engraulis encrasicolus) | 12 cm ili 90 jedinki po kilogramu (1a) |

Izmjena

Izmjena

Inćun (Engraulis encrasicolus)

12 cm ili 90 jedinki po kilogramu (1a)

1a

Amandman 221

Amandman 221

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio B – stavak 1. – tablica – red 2.

Prilog VI. – dio B – stavak 1. – tablica – red 2.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Najmanje
  120
   mm | Cijelo područje | Nijedan |
| Izmjena |
| Najmanje
  100
   mm (1a) | Cijelo područje | Nijedan |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Najmanje
  120
   mm

120

Cijelo područje

Nijedan

Izmjena

Izmjena

Najmanje
  100
   mm (1a)

100

1a

Cijelo područje

Nijedan

Amandman 223

Amandman 223

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio B – stavak 2. – naslov

Prilog VI. – dio B – stavak 2. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Osnovne veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Osnovne veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža

| 2. | Osnovne veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža
  i lebdećih (plovućih) mreža |
| --- | --- |

2.

Osnovne veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža
  i lebdećih (plovućih) mreža

i lebdećih (plovućih) mreža

Amandman 224

Amandman 224

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio B – stavak 2. – uvodni dio

Prilog VI. – dio B – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U sjeverozapadnim vodama primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža. | U sjeverozapadnim vodama primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža
  i lebdećih (plovućih) mreža
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U sjeverozapadnim vodama primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža.

U sjeverozapadnim vodama primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega mirujućih mreža
  i lebdećih (plovućih) mreža
  .

i lebdećih (plovućih) mreža

Amandman 225

Amandman 225

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio B – stavak 2. – tablica – red 2.

Prilog VI. – dio B – stavak 2. – tablica – red 2.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Najmanje 120 mm (1) | Cijelo područje | Nijedan |
| Izmjena |
| Najmanje 120 mm (1) | Cijelo područje | Nijedan |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Najmanje 120 mm (1)

1

Cijelo područje

Nijedan

Izmjena

Izmjena

Najmanje 120 mm (1)

1

Cijelo područje

Nijedan

Amandman 226

Amandman 226

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio B – tablica – red 4.

Prilog VI. – dio B – tablica – red 4.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Najmanje 50 mm | Cijelo područje | Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta |
| Izmjena |
| Najmanje 50 mm | Cijelo područje | Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta
  (80 % ulova) |
| | | Usmjeren ribolov trlje roda Mullus (50 % ulova) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Najmanje 50 mm

Cijelo područje

Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta

Izmjena

Izmjena

Najmanje 50 mm

Cijelo područje

Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta
  (80 % ulova)

(80 % ulova)

Usmjeren ribolov trlje roda Mullus (50 % ulova)

Usmjeren ribolov trlje roda Mullus (50 % ulova)

Amandman 227

Amandman 227

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio C – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

Prilog VI. – dio C – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Od 1. siječnja do 31. ožujka te od 1. listopada do 31. prosinca zabranjuje se obavljanje svih ribolovnih aktivnosti uporabom svih povlačnih ribolovnih alata ili mirujućih mreža na području omeđenom loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće koordinate, izmjerene prema koordinatnom sustavu WGS84: | Od 1. siječnja do 31. ožujka te od 1. listopada do 31. prosinca zabranjuje se obavljanje svih ribolovnih aktivnosti uporabom svih
  pridnenih
  povlačnih ribolovnih alata ili
  pridnenih
  mirujućih mreža na području omeđenom loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće koordinate, izmjerene prema koordinatnom sustavu WGS84: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Od 1. siječnja do 31. ožujka te od 1. listopada do 31. prosinca zabranjuje se obavljanje svih ribolovnih aktivnosti uporabom svih povlačnih ribolovnih alata ili mirujućih mreža na području omeđenom loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće koordinate, izmjerene prema koordinatnom sustavu WGS84:

Od 1. siječnja do 31. ožujka te od 1. listopada do 31. prosinca zabranjuje se obavljanje svih ribolovnih aktivnosti uporabom svih
  pridnenih
  povlačnih ribolovnih alata ili
  pridnenih
  mirujućih mreža na području omeđenom loksodromama koje uzastopno povezuju sljedeće koordinate, izmjerene prema koordinatnom sustavu WGS84:

pridnenih

pridnenih

Amandman 228

Amandman 228

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio C – stavak 3. – točka 3.2.

Prilog VI. – dio C – stavak 3. – točka 3.2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.2. | Odstupajući od točke 1. dopušta se uporaba pridnenih povlačnih mreža (koća) na području i u razdoblju iz te točke, pod uvjetom da su takve povlačne mreže (koće) opremljene selektivnim uređajima koje je ocijenio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF).
  Ako usputni ulov bakalara koji su obavila bilo koje države članice koja djeluju na području iz točke 3.1. prelaze 10 tona, tada ta plovila ne smiju više loviti na tom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.2.

Odstupajući od točke 1. dopušta se uporaba pridnenih povlačnih mreža (koća) na području i u razdoblju iz te točke, pod uvjetom da su takve povlačne mreže (koće) opremljene selektivnim uređajima koje je ocijenio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF).
  Ako usputni ulov bakalara koji su obavila bilo koje države članice koja djeluju na području iz točke 3.1. prelaze 10 tona, tada ta plovila ne smiju više loviti na tom području.

Ako usputni ulov bakalara koji su obavila bilo koje države članice koja djeluju na području iz točke 3.1. prelaze 10 tona, tada ta plovila ne smiju više loviti na tom području.

| 3.2. | Odstupajući od točke 1. dopušta se uporaba pridnenih povlačnih mreža (koća) na području i u razdoblju iz te točke, pod uvjetom da su takve povlačne mreže (koće) opremljene selektivnim uređajima koje je ocijenio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF). |
| --- | --- |

3.2.

Odstupajući od točke 1. dopušta se uporaba pridnenih povlačnih mreža (koća) na području i u razdoblju iz te točke, pod uvjetom da su takve povlačne mreže (koće) opremljene selektivnim uređajima koje je ocijenio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF).

Amandman 229

Amandman 229

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio C – stavak 9. – naslov

Prilog VI. – dio C – stavak 9. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9. | Uporaba mirujućih mreža u zonama ICES-a V.b, VI.a, VII. b, c, j, k |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.

Uporaba mirujućih mreža u zonama ICES-a V.b, VI.a, VII. b, c, j, k

| 9. | Uporaba mirujućih mreža u zonama ICES-a V.b, VI.a,
  VI.b,
  VII.b, c
  , h
  , j, k |
| --- | --- |

9.

Uporaba mirujućih mreža u zonama ICES-a V.b, VI.a,
  VI.b,
  VII.b, c
  , h
  , j, k

VI.b,

, h

Amandman 230

Amandman 230

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio C – stavak 9. – točka 9.2.

Prilog VI. – dio C – stavak 9. – točka 9.2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.2. | Zabranjuje se usmjeren ribolov dubokomorskih pasa navedenih u Prilogu I. Uredbi (
  EZ
  )
  br. 2347
  /
  20021
  u ucrtanim dubinama manjima od 600 metara. Ako se ulove kao slučajni ulov, dubokomorski psi
  zadržavaju
  se na plovilu. Taj se ulov iskrcava i uračunava u kvote. Ako slučajni ulov dubokomorskih pasa koji su ulovila plovila bilo koje države prelazi 10 tona, tada plovila više ne smiju koristiti odstupanja iz točke 9.1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.2.

Zabranjuje se usmjeren ribolov dubokomorskih pasa navedenih u Prilogu I. Uredbi (
  EZ
  )
  br. 2347
  /
  20021
  u ucrtanim dubinama manjima od 600 metara. Ako se ulove kao slučajni ulov, dubokomorski psi
  zadržavaju
  se na plovilu. Taj se ulov iskrcava i uračunava u kvote. Ako slučajni ulov dubokomorskih pasa koji su ulovila plovila bilo koje države prelazi 10 tona, tada plovila više ne smiju koristiti odstupanja iz točke 9.1.

EZ

br. 2347

20021

zadržavaju

| 9.2. | Zabranjuje se usmjeren ribolov dubokomorskih pasa navedenih u Prilogu I. Uredbi (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  u ucrtanim dubinama manjima od 600 metara. Ako se ulove kao slučajni ulov, dubokomorski psi
  čiji je izlov izričito zabranjen pravom Unije, puštaju se natrag u more što je prije moguće. Ulov vrsta dubokomorskih pasa koje podliježu ograničenjima ulova zadržava
  se na plovilu. Taj se ulov iskrcava i uračunava u kvote
  . Ako država članica ne raspolaže dovoljnom kvotom, Komisija može primijeniti članak 105. stavak 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009
  . Ako slučajni ulov dubokomorskih pasa koji su ulovila plovila bilo koje države prelazi 10 tona, tada plovila više ne smiju koristiti odstupanja iz točke 9.1. |
| --- | --- |

9.2.

Zabranjuje se usmjeren ribolov dubokomorskih pasa navedenih u Prilogu I. Uredbi (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  u ucrtanim dubinama manjima od 600 metara. Ako se ulove kao slučajni ulov, dubokomorski psi
  čiji je izlov izričito zabranjen pravom Unije, puštaju se natrag u more što je prije moguće. Ulov vrsta dubokomorskih pasa koje podliježu ograničenjima ulova zadržava
  se na plovilu. Taj se ulov iskrcava i uračunava u kvote
  . Ako država članica ne raspolaže dovoljnom kvotom, Komisija može primijeniti članak 105. stavak 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009
  . Ako slučajni ulov dubokomorskih pasa koji su ulovila plovila bilo koje države prelazi 10 tona, tada plovila više ne smiju koristiti odstupanja iz točke 9.1.

EU

2016

2336

čiji je izlov izričito zabranjen pravom Unije, puštaju se natrag u more što je prije moguće. Ulov vrsta dubokomorskih pasa koje podliježu ograničenjima ulova zadržava

. Ako država članica ne raspolaže dovoljnom kvotom, Komisija može primijeniti članak 105. stavak 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009

Amandman 276

Amandman 276

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio D – stavak 1. – naslov

Prilog VI. – dio D – stavak 1. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  kitova
  u zonama ICES-a VI.
  a
  i VII.
  d, e, f, g, h i j |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  kitova
  u zonama ICES-a VI.
  a
  i VII.
  d, e, f, g, h i j

kitova

a

d, e, f, g, h i j

| 1. | Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  morskih sisavaca
  u zonama ICES-a VI. i VII. |
| --- | --- |

1.

Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  morskih sisavaca
  u zonama ICES-a VI. i VII.

morskih sisavaca

Amandman 277

Amandman 277

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio D – stavak 2. – točka 2.1. (nova)

Prilog VI. – dio D – stavak 2. – točka 2.1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.1. | Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u sjeverozapadnim vodama kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.1.

2.1.

Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u sjeverozapadnim vodama kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate.

Amandman 278

Amandman 278

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio D – stavak 2. – točka 2.2. (nova)

Prilog VI. – dio D – stavak 2. – točka 2.2. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.2. | Prostorne mjere provode se u sjeverozapadnim vodama gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja za koja se zna da je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne zamijene drugim tehničkim mjerama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.2.

2.2.

Prostorne mjere provode se u sjeverozapadnim vodama gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja za koja se zna da je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne zamijene drugim tehničkim mjerama.

Amandman 279

Amandman 279

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VI. – dio D – stavak 2. – točka 2.3. (nova)

Prilog VI. – dio D – stavak 2. – točka 2.3. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.3. | Države članice prate i procjenjuju učinkovitost utvrđenih mjera ublažavanja, uključujući njihovu učinkovitost u pogledu ulova i ribolovnih napora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.3.

2.3.

Države članice prate i procjenjuju učinkovitost utvrđenih mjera ublažavanja, uključujući njihovu učinkovitost u pogledu ulova i ribolovnih napora.

Amandman 231

Amandman 231

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio A – tablica 1. – red 15.

Prilog VII. – dio A – tablica 1. – red 15.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Haringa (sleđ) (Clupea harengus) | 20 cm |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Haringa (sleđ) (Clupea harengus)

20 cm

| Izmjena |
| --- |
| Haringa (sleđ) (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Izmjena

Izmjena

Haringa (sleđ) (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Amandman 232

Amandman 232

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio A – tablica – red 18.

Prilog VII. – dio A – tablica – red 18.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Lubin (Dicentrarchus labrax) | 42
   cm |
| Izmjena |
| Lubin (Dicentrarchus labrax) | 36
   cm |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Lubin (Dicentrarchus labrax)

42
   cm

42

Izmjena

Izmjena

Lubin (Dicentrarchus labrax)

36
   cm

36

Amandman 233

Amandman 233

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio A – tablica – red 23.

Prilog VII. – dio A – tablica – red 23.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Kapica (Chalamys spp.) | 40 mm |
| Izmjena |
| Kapica (Chlamys spp.,

  Mimachlamys spp.
  ) | 40 mm |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Kapica (Chalamys spp.)

Chalamys spp.

40 mm

Izmjena

Izmjena

Kapica (Chlamys spp.,

  Mimachlamys spp.
  )

Chlamys spp.,

Mimachlamys spp.

40 mm

Amandman 234

Amandman 234

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio A – tablica – red 26.

Prilog VII. – dio A – tablica – red 26.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Filipinska kućica (
  Venerupis

  philippinarum) | 35 mm |
| Izmjena |
| Filipinska kućica (
  Ruditapes

  philippinarum) | 35 mm |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Filipinska kućica (
  Venerupis

  philippinarum)

Venerupis

philippinarum

35 mm

Izmjena

Izmjena

Filipinska kućica (
  Ruditapes

  philippinarum)

Ruditapes

philippinarum

35 mm

Amandman 235

Amandman 235

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio A – tablica – red 34.

Prilog VII. – dio A – tablica – red 34.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Hobotnica (Octopus vulgaris) | 750
  grama (3) |
| Izmjena |
| Hobotnica (Octopus vulgaris) | 1 000 grama (3) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Hobotnica (Octopus vulgaris)

750
  grama (3)

750

3

Izmjena

Izmjena

Hobotnica (Octopus vulgaris)

1 000 grama (3)

3

Amandman 242

Amandman 242

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio C – stavak 4. – točka 4.2.

Prilog VII. – dio C – stavak 4. – točka 4.2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.2. | Zabranjuje se usmjeren ribolov dubokomorskih pasa navedenih u Prilogu I. Uredbi (
  EZ
  )
  br. 2347
  /
  2002
  u ucrtanim dubinama manjima od 600 metara. Ako se ulove kao slučajni ulov, dubokomorski psi
  zadržavaju
  se na plovilu. Taj se ulov iskrcava i uračunava u kvote. Ako slučajni ulov dubokomorskih pasa koji su obavila plovila bilo koje države prelazi 10 tona, tada
  ta
  plovila više ne smiju koristiti odstupanja iz točke 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.2.

Zabranjuje se usmjeren ribolov dubokomorskih pasa navedenih u Prilogu I. Uredbi (
  EZ
  )
  br. 2347
  /
  2002
  u ucrtanim dubinama manjima od 600 metara. Ako se ulove kao slučajni ulov, dubokomorski psi
  zadržavaju
  se na plovilu. Taj se ulov iskrcava i uračunava u kvote. Ako slučajni ulov dubokomorskih pasa koji su obavila plovila bilo koje države prelazi 10 tona, tada
  ta
  plovila više ne smiju koristiti odstupanja iz točke 1.

EZ

br. 2347

2002

zadržavaju

ta

| 4.2. | Zabranjuje se usmjeren ribolov dubokomorskih pasa navedenih u Prilogu I. Uredbi (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  u ucrtanim dubinama manjima od 600 metara. Ako se ulove kao slučajni ulov, dubokomorski psi
  čiji je izlov izričito zabranjen pravom Unije, puštaju se natrag u more što je prije moguće. Ulov vrsta dubokomorskih pasa koje podliježu ograničenjima ulova zadržava
  se na plovilu. Taj se ulov iskrcava i uračunava u kvote. Ako
  država članica ne raspolaže dovoljnom kvotom, Komisija može primijeniti članak 105. stavak 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Ako
  slučajni ulov dubokomorskih pasa koji su obavila plovila bilo koje države prelazi 10 tona, tada plovila više ne smiju koristiti odstupanja iz točke 1. |
| --- | --- |

4.2.

Zabranjuje se usmjeren ribolov dubokomorskih pasa navedenih u Prilogu I. Uredbi (
  EU
  )
  2016
  /
  2336
  u ucrtanim dubinama manjima od 600 metara. Ako se ulove kao slučajni ulov, dubokomorski psi
  čiji je izlov izričito zabranjen pravom Unije, puštaju se natrag u more što je prije moguće. Ulov vrsta dubokomorskih pasa koje podliježu ograničenjima ulova zadržava
  se na plovilu. Taj se ulov iskrcava i uračunava u kvote. Ako
  država članica ne raspolaže dovoljnom kvotom, Komisija može primijeniti članak 105. stavak 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Ako
  slučajni ulov dubokomorskih pasa koji su obavila plovila bilo koje države prelazi 10 tona, tada plovila više ne smiju koristiti odstupanja iz točke 1.

EU

2016

2336

čiji je izlov izričito zabranjen pravom Unije, puštaju se natrag u more što je prije moguće. Ulov vrsta dubokomorskih pasa koje podliježu ograničenjima ulova zadržava

država članica ne raspolaže dovoljnom kvotom, Komisija može primijeniti članak 105. stavak 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Ako

Amandman 243

Amandman 243

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio C – stavak 4. – točka 4.2.a (nova)

Prilog VII. – dio C – stavak 4. – točka 4.2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.2a. | Komisija može, nakon savjetovanja s STECF-om, odlučiti da određene vrste ribolova u zonama ICES VIII., IX. i X. budu izuzete iz područja primjene stavka 4.1. ako se podacima koje dostave države članice ili provedbom posebnog načina upravljanja koji se temelji na regionalizaciji, koji može obuhvaćati smanjenje broja plovila koja provode aktivnosti u tom području, smanjenje mjeseci za ribolov itd., ili višegodišnjim programima, dokaže da pri toj vrsti ribolova dolazi do vrlo male razine slučajnog ulova morskih pasa ili odbačenog ulova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.2a.

4.2a.

Komisija može, nakon savjetovanja s STECF-om, odlučiti da određene vrste ribolova u zonama ICES VIII., IX. i X. budu izuzete iz područja primjene stavka 4.1. ako se podacima koje dostave države članice ili provedbom posebnog načina upravljanja koji se temelji na regionalizaciji, koji može obuhvaćati smanjenje broja plovila koja provode aktivnosti u tom području, smanjenje mjeseci za ribolov itd., ili višegodišnjim programima, dokaže da pri toj vrsti ribolova dolazi do vrlo male razine slučajnog ulova morskih pasa ili odbačenog ulova.

Amandman 280

Amandman 280

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio D – stavak 1. – naslov

Prilog VII. – dio D – stavak 1. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  kitova
  na potpodručjima ICES-a
  VIII
  . i 
  IX.a
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  kitova
  na potpodručjima ICES-a
  VIII
  . i 
  IX.a
  .

kitova

VIII

IX.a

| 1. | Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  morskih sisavaca
  na potpodručjima ICES-a
  VIII
  . i 
  IX
  . |
| --- | --- |

1.

Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  morskih sisavaca
  na potpodručjima ICES-a
  VIII
  . i 
  IX
  .

morskih sisavaca

VIII

IX

Amandman 281

Amandman 281

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio D – stavak 2. – točka 2.1. (nova)

Prilog VII. – dio D – stavak 2. – točka 2.1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.1. | Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u jugozapadnim vodama kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.1.

2.1.

Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u jugozapadnim vodama kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate.

Amandman 282

Amandman 282

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio D. – stavak 2. – točka 2.2. (nova)

Prilog VII. – dio D. – stavak 2. – točka 2.2. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.2. | Prostorne mjere provode se u jugozapadnim vodama gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja u kojima se zna da je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne budu mogle zamijeniti drugim tehničkim mjerama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.2.

2.2.

Prostorne mjere provode se u jugozapadnim vodama gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja u kojima se zna da je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne budu mogle zamijeniti drugim tehničkim mjerama.

Amandman 283

Amandman 283

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – Dio D. – stavak 2. – točka 2.3. (nova)

Prilog VII. – Dio D. – stavak 2. – točka 2.3. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.3. | Države članice prate i procjenjuju učinkovitost utvrđenih mjera ublažavanja, uključujući njihovu učinkovitost u pogledu ulova i ribolovnih napora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.3.

2.3.

Države članice prate i procjenjuju učinkovitost utvrđenih mjera ublažavanja, uključujući njihovu učinkovitost u pogledu ulova i ribolovnih napora.

Amandman 247

Amandman 247

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VIII. – dio B – stavak 2. – tablica – red 2.

Prilog VIII. – dio B – stavak 2. – tablica – red 2.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Najmanje 157 mm | Cijelo područje | Usmjeren ribolov lososa |
| Izmjena |
| Briše se. | | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Najmanje 157 mm

Najmanje 157 mm

Cijelo područje

Cijelo područje

Usmjeren ribolov lososa

Usmjeren ribolov lososa

Izmjena

Izmjena

Briše se.

Briše se.

Amandman 284

Amandman 284

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VIII. – Dio D. – stavak 1. – naslov

Prilog VIII. – Dio D. – stavak 1. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  kitova |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  kitova

kitova

| 1. | Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  morskih sisavaca |
| --- | --- |

1.

Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  morskih sisavaca

morskih sisavaca

Amandman 285

Amandman 285

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VIII. – Dio D. – stavak 1.a (novi)

Prilog VIII. – Dio D. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a. | Mjere kojima se slučajni ulov morskih ptica svodi na najmanju moguću mjeru |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.

1a.

Mjere kojima se slučajni ulov morskih ptica svodi na najmanju moguću mjeru

| 1.1. | Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u Baltičkome moru kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u Baltičkome moru kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate.

| 1.2. | Prostorne mjere provode se u Baltičkome moru gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja u kojima se zna da je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne budu mogle zamijeniti drugim tehničkim mjerama. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Prostorne mjere provode se u Baltičkome moru gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja u kojima se zna da je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne budu mogle zamijeniti drugim tehničkim mjerama.

| 1.3 | Države članice prate i procjenjuju učinkovitost utvrđenih mjera ublažavanja, uključujući njihovu učinkovitost u pogledu ulova i ribolovnih napora. |
| --- | --- |

1.3

1.3

Države članice prate i procjenjuju učinkovitost utvrđenih mjera ublažavanja, uključujući njihovu učinkovitost u pogledu ulova i ribolovnih napora.

Amandman 251

Amandman 251

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IX. – dio B – stavak 1. – tablica – red 2.

Prilog IX. – dio B – stavak 1. – tablica – red 2.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Vreća (saka) kvadratnog mrežnog oka od najmanje 40 mm | Cijelo područje | Saka (vreća) romboidnog mrežnog oka od 50 mm (2) može se koristiti kao alternativni alat za mrežni teg s kvadratnim okom od
  44
   mm na propisno opravdan zahtjev vlasnika plovila |
| Izmjena |
| Vreća (saka) kvadratnog mrežnog oka od najmanje 40 mm | Cijelo područje | Saka (vreća) romboidnog mrežnog oka od 50 mm (2) može se koristiti kao alternativni alat za mrežni teg s kvadratnim okom od
  40
   mm na propisno opravdan zahtjev vlasnika plovila |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Vreća (saka) kvadratnog mrežnog oka od najmanje 40 mm

Cijelo područje

Saka (vreća) romboidnog mrežnog oka od 50 mm (2) može se koristiti kao alternativni alat za mrežni teg s kvadratnim okom od
  44
   mm na propisno opravdan zahtjev vlasnika plovila

2

44

Izmjena

Izmjena

Vreća (saka) kvadratnog mrežnog oka od najmanje 40 mm

Cijelo područje

Saka (vreća) romboidnog mrežnog oka od 50 mm (2) može se koristiti kao alternativni alat za mrežni teg s kvadratnim okom od
  40
   mm na propisno opravdan zahtjev vlasnika plovila

2

40

Amandman 254

Amandman 254

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IX. – dio B – stavak 2.a (novi)

Prilog IX. – dio B – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a. | Postojeća odstupanja od pravila iz stavaka 1., 1.a i 2. ovoga dijela, koja se odnose na okružujuće mreže obuhvaćene planom upravljanja iz članka 19. Uredbe (EZ) br. 1967/2006 i usvojena u skladu s člankom 9. te Uredbe, i dalje su na snazi dok se ne odluči drugačije na temelju članka 18. ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.

2a.

Postojeća odstupanja od pravila iz stavaka 1., 1.a i 2. ovoga dijela, koja se odnose na okružujuće mreže obuhvaćene planom upravljanja iz članka 19. Uredbe (EZ) br. 1967/2006 i usvojena u skladu s člankom 9. te Uredbe, i dalje su na snazi dok se ne odluči drugačije na temelju članka 18. ove Uredbe.

Amandman 255

Amandman 255

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IX. – dio C – stavak 5.

Prilog IX. – dio C – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Zabranjuje se držanje na plovilu ili postavljanje više od 250 vrša ili košara po plovilu za ulov dubokomorskih rakova
  (uključujući Plesionika spp., Pasiphaea spp. ili slične vrste)
  . | Zabranjuje se držanje na plovilu ili postavljanje više od 250 vrša ili košara po plovilu za ulov dubokomorskih rakova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zabranjuje se držanje na plovilu ili postavljanje više od 250 vrša ili košara po plovilu za ulov dubokomorskih rakova
  (uključujući Plesionika spp., Pasiphaea spp. ili slične vrste)
  .

(uključujući Plesionika spp., Pasiphaea spp. ili slične vrste)

Zabranjuje se držanje na plovilu ili postavljanje više od 250 vrša ili košara po plovilu za ulov dubokomorskih rakova.

Amandman 256

Amandman 256

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio C – stavak 5. – podstavak 1.a (novi)

Prilog VII. – dio C – stavak 5. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Flotama vrlo lokalnog karaktera koje koriste artizanalni ribolovni alat daje se odobrenje za ulov dubokomorskih rakova (uključujući Plesionika spp., Pasiphaea spp. ili slične vrste). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Flotama vrlo lokalnog karaktera koje koriste artizanalni ribolovni alat daje se odobrenje za ulov dubokomorskih rakova (uključujući Plesionika spp., Pasiphaea spp. ili slične vrste).

Flotama vrlo lokalnog karaktera koje koriste artizanalni ribolovni alat daje se odobrenje za ulov dubokomorskih rakova (uključujući Plesionika spp., Pasiphaea spp. ili slične vrste).

Amandman 257

Amandman 257

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IX. – dio C – stavak 6.a (novi)

Prilog IX. – dio C – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a. | Ograničenja za ribolov podvodnim puškama



  Zabranjuje se ribolov podvodnim puškama uz upotrebu akvalunge i noću od zalaska sunca do svitanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6a.

6a.

Ograničenja za ribolov podvodnim puškama

Zabranjuje se ribolov podvodnim puškama uz upotrebu akvalunge i noću od zalaska sunca do svitanja.

Zabranjuje se ribolov podvodnim puškama uz upotrebu akvalunge i noću od zalaska sunca do svitanja.

Amandman 286

Amandman 286

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IX. – dio D. – stavak 1. – naslov

Prilog IX. – dio D. – stavak 1. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  kitova |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  kitova

kitova

| 1. | Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  morskih sisavaca |
| --- | --- |

1.

Mjere za smanjenje slučajnog ulova
  morskih sisavaca

morskih sisavaca

Amandman 287

Amandman 287

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IX – dio D. – stavak 2. – točka 2.1. (nova)

Prilog IX – dio D. – stavak 2. – točka 2.1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.1. | Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u Sredozemnome moru kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.1.

2.1.

Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u Sredozemnome moru kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate.

Amandman 288

Amandman 288

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IX – dio D. – stavak 2. – točka 2.2. (nova)

Prilog IX – dio D. – stavak 2. – točka 2.2. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.2. | Prostorne mjere provode se u Sredozemnome moru gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja u kojima se zna da je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne budu mogle zamijeniti drugim tehničkim mjerama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.2.

2.2.

Prostorne mjere provode se u Sredozemnome moru gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja u kojima se zna da je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne budu mogle zamijeniti drugim tehničkim mjerama.

Amandman 289

Amandman 289

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IX – dio D. – stavak 2. – točka 2.3. (nova)

Prilog IX – dio D. – stavak 2. – točka 2.3. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.3. | Države članice prate i procjenjuju učinkovitost utvrđenih mjera ublažavanja, uključujući njihovu učinkovitost u pogledu ulova i ribolovnih napora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.3.

2.3.

Države članice prate i procjenjuju učinkovitost utvrđenih mjera ublažavanja, uključujući njihovu učinkovitost u pogledu ulova i ribolovnih napora.

Amandman 259

Amandman 259

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog X. – dio B – stavak 1. – tablica – red 2.

Prilog X. – dio B – stavak 1. – tablica – red 2.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Najmanje
  50
   mm | Cijelo područje | Kao
  alternativno rješenje mogu se
  rabiti vreće
  (sake)
  kvadratnog mrežnog oka
  veličine
  40 mm
  . |
| Izmjena |
| Najmanje
  40
   mm | Cijelo područje | Vreće (sake) romboidnog
  mrežnog oka veličine
  50
   mm (1a) mogu se
  koristiti kao
  alternativno rješenje
  za kvadratno mrežno oko veličine
  40
  mm na propisno opravdan zahtjev vlasnika plovila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Najmanje
  50
   mm

50

Cijelo područje

Kao
  alternativno rješenje mogu se
  rabiti vreće
  (sake)
  kvadratnog mrežnog oka
  veličine
  40 mm
  .

Kao

rabiti vreće

kvadratnog mrežnog oka

40 mm

Izmjena

Izmjena

Najmanje
  40
   mm

40

Cijelo područje

Vreće (sake) romboidnog
  mrežnog oka veličine
  50
   mm (1a) mogu se
  koristiti kao
  alternativno rješenje
  za kvadratno mrežno oko veličine
  40
  mm na propisno opravdan zahtjev vlasnika plovila.

Vreće (sake) romboidnog

50

1a

koristiti kao

za kvadratno mrežno oko veličine

mm na propisno opravdan zahtjev vlasnika plovila.

Amandman 260

Amandman 260

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog X. – dio B – stavak 2. – tablica – red 2.

Prilog X. – dio B – stavak 2. – tablica – red 2.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Najmanje 400 mm | Cijelo područje | Usmjeren ribolov
  oblića |
| Izmjena |
| Najmanje 400 mm | Cijelo područje | Ribolov
  oblića
  pridnenim mrežama stajaćicama |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Najmanje 400 mm

Cijelo područje

Usmjeren ribolov
  oblića

Usmjeren ribolov

Izmjena

Izmjena

Najmanje 400 mm

Cijelo područje

Ribolov
  oblića
  pridnenim mrežama stajaćicama

Ribolov

pridnenim mrežama stajaćicama

Amandman 261

Amandman 261

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog X. – dio C

Prilog X. – dio C

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Dio C | Briše se. |
| Zabranjena ili ograničena područja | |
| Sezonske zabrane ribolova radi zaštite oblića | |
| Od 15. travnja do 15. lipnja svake godine dopušta se usmjeren ribolov, prekrcavanje, iskrcavanje i prva prodaja oblića u vodama Unije u Crnome moru. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Dio C

Dio C

Briše se.

Briše se.

Zabranjena ili ograničena područja

Zabranjena ili ograničena područja

Sezonske zabrane ribolova radi zaštite oblića

Sezonske zabrane ribolova radi zaštite oblića

Od 15. travnja do 15. lipnja svake godine dopušta se usmjeren ribolov, prekrcavanje, iskrcavanje i prva prodaja oblića u vodama Unije u Crnome moru.

Od 15. travnja do 15. lipnja svake godine dopušta se usmjeren ribolov, prekrcavanje, iskrcavanje i prva prodaja oblića u vodama Unije u Crnome moru.

Amandman 290

Amandman 290

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog X. – Dio D. – stavak 1.a (novi)

Prilog X. – Dio D. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a. | Mjere kojima se slučajni ulov morskih ptica svodi na najmanju moguću mjeru |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.

1a.

Mjere kojima se slučajni ulov morskih ptica svodi na najmanju moguću mjeru

| 1a.1. | Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u Crnome moru kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate. |
| --- | --- |

1a.1.

1a.1.

Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u Crnome moru kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate.

| 1a.2. | Prostorne mjere provode se u Crnome moru gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja u kojima se zna da je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne budu mogle zamijeniti drugim tehničkim mjerama. |
| --- | --- |

1a.2.

1a.2.

Prostorne mjere provode se u Crnome moru gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja u kojima se zna da je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne budu mogle zamijeniti drugim tehničkim mjerama.

| 1a.3. | Države članice prate i procjenjuju učinkovitost utvrđenih mjera ublažavanja, uključujući njihovu učinkovitost u pogledu ulova i ribolovnih napora. |
| --- | --- |

1a.3.

1a.3.

Države članice prate i procjenjuju učinkovitost utvrđenih mjera ublažavanja, uključujući njihovu učinkovitost u pogledu ulova i ribolovnih napora.

Amandman 262

Amandman 262

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog XI. – dio A – naslov

Prilog XI. – dio A – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Osnovne veličine oka mrežnog tega povlačnih ribolovnih alata | 1. | Osnovne veličine oka mrežnog tega povlačnih ribolovnih alata |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Osnovne veličine oka mrežnog tega povlačnih ribolovnih alata

1.

1.

Osnovne veličine oka mrežnog tega povlačnih ribolovnih alata

Amandman 263

Amandman 263

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IX. – dio A – stavak 1. – uvodni dio

Prilog IX. – dio A – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U
  najudaljenijim regijama
  primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega vreće (sake). | U
  vodama Unije u Indijskom oceanu i u zapadnom Atlantiku
  primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega vreće (sake) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U
  najudaljenijim regijama
  primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega vreće (sake).

najudaljenijim regijama

U
  vodama Unije u Indijskom oceanu i u zapadnom Atlantiku
  primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega vreće (sake)

vodama Unije u Indijskom oceanu i u zapadnom Atlantiku

Amandman 264

Amandman 264

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IX. – dio A – tablica – red 3.

Prilog IX. – dio A – tablica – red 3.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Najmanje 45 mm | Sve vode uz obale francuskog departmana Gvajana koje su pod suverenitetom ili u nadležnosti Francuske. | Usmjeren ribolov kozica (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri). |
| Izmjena |
| Najmanje 45 mm | Sve vode uz obale francuskog departmana Gvajana koje su pod suverenitetom ili u nadležnosti Francuske. | Usmjeren ribolov kozica (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri)
  (15 % ulova)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Najmanje 45 mm

Sve vode uz obale francuskog departmana Gvajana koje su pod suverenitetom ili u nadležnosti Francuske.

Usmjeren ribolov kozica (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri).

Izmjena

Izmjena

Najmanje 45 mm

Sve vode uz obale francuskog departmana Gvajana koje su pod suverenitetom ili u nadležnosti Francuske.

Usmjeren ribolov kozica (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri)
  (15 % ulova)
  .

(15 % ulova)

Amandman 265

Amandman 265

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog XI – dio A – tablica – red 4.

Prilog XI – dio A – tablica – red 4.

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| Najmanje 14 mm | Cijelo područje | Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta okružujućim mrežama |
| Izmjena |
| Briše se. | | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Najmanje 14 mm

Najmanje 14 mm

Cijelo područje

Cijelo područje

Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta okružujućim mrežama

Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta okružujućim mrežama

Izmjena

Izmjena

Briše se.

Briše se.

Amandman 266

Amandman 266

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog XI. – dio A – stavak 1.a (novi)

Prilog XI. – dio A – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a. | Osnovne veličine oka mrežnog tega okružujućih mreža |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.

1a.

Osnovne veličine oka mrežnog tega okružujućih mreža

U vodama Unije u Indijskom oceanu i u zapadnom Atlantiku primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega okružujućih mreža

U vodama Unije u Indijskom oceanu i u zapadnom Atlantiku primjenjuju se sljedeće veličine oka mrežnog tega okružujućih mreža

Amandman 267

Amandman 267

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog XI. – dio A – stavak 1.a (novi) – tablica (nova)

Prilog XI. – dio A – stavak 1.a (novi) – tablica (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija |
| --- |
| |
| Izmjena |
| Veličina oka mrežnog tega | Zemljopisna područja | Uvjeti |
| Najmanje 14 mm | Cijelo područje | Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta okružujućim mrežama |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Veličina oka mrežnog tega

Veličina oka mrežnog tega

Zemljopisna područja

Zemljopisna područja

Uvjeti

Uvjeti

Najmanje 14 mm

Najmanje 14 mm

Cijelo područje

Cijelo područje

Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta okružujućim mrežama

Usmjeren ribolov malih pelagijskih vrsta okružujućim mrežama

Amandman 291

Amandman 291

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog XI. – dio B.a (novi)

Prilog XI. – dio B.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Dio Ba |
| | Mjere ublažavanja za osjetljive vrste |
| | 1. | Mjere za smanjenje slučajnog ulova morskih sisavaca |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Dio Ba

Dio Ba

Mjere ublažavanja za osjetljive vrste

Mjere ublažavanja za osjetljive vrste

1.

1.

Mjere za smanjenje slučajnog ulova morskih sisavaca

| 1.1. | Plovilima se zabranjuje korištenje mirujućih mreža, lebdećih (plovućih) mreža, pelagijskih povlačnih mreža (koća) ili povlačnih mreža (koća) s velikim okomitim otvorom ili drugih vrsta ribolova u slučajevima utvrđenog usputnog ulova u najudaljenijim regijama bez istodobne uporabe dokazane tehnologije ublažavanja. Izuzeća je potrebno primijeniti samo za vrste ribolova za koje je utvrđen zanemariv kumulativni usputni ulov. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Plovilima se zabranjuje korištenje mirujućih mreža, lebdećih (plovućih) mreža, pelagijskih povlačnih mreža (koća) ili povlačnih mreža (koća) s velikim okomitim otvorom ili drugih vrsta ribolova u slučajevima utvrđenog usputnog ulova u najudaljenijim regijama bez istodobne uporabe dokazane tehnologije ublažavanja. Izuzeća je potrebno primijeniti samo za vrste ribolova za koje je utvrđen zanemariv kumulativni usputni ulov.

| 1.2. | Točka 1. se ne primjenjuje na ribolovne operacije koje se obavljaju isključivo u svrhu znanstvenih istraživanja, koja se provode uz odobrenje i pod nadležnošću predmetne države članice ili predmetnih država članica, a usmjerena su na izradu novih tehničkih mjera za smanjenje slučajnog ulova ili ubijanja kitova. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Točka 1. se ne primjenjuje na ribolovne operacije koje se obavljaju isključivo u svrhu znanstvenih istraživanja, koja se provode uz odobrenje i pod nadležnošću predmetne države članice ili predmetnih država članica, a usmjerena su na izradu novih tehničkih mjera za smanjenje slučajnog ulova ili ubijanja kitova.

| 1.3. | U okviru namjenskih godišnjih programa praćenja, države članice, s pomoću znanstvenih studija ili pilot-projekata, prate i procjenjuju učinkovitost uređaja za ublažavanje iz točke 1.1. u predmetnim vrstama ribolova i na predmetnim područjima. |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

U okviru namjenskih godišnjih programa praćenja, države članice, s pomoću znanstvenih studija ili pilot-projekata, prate i procjenjuju učinkovitost uređaja za ublažavanje iz točke 1.1. u predmetnim vrstama ribolova i na predmetnim područjima.

| 2. | Mjere kojima se slučajni ulov morskih ptica svodi na najmanju moguću mjeru |
| --- | --- |

2.

2.

Mjere kojima se slučajni ulov morskih ptica svodi na najmanju moguću mjeru

| 2.1. | Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u najudaljenijim regijama kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate. |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Znanstvenoistraživački programi uspostavljaju se u najudaljenijim regijama kako bi se utvrdilo preklapanje osjetljivih vrsta i ribolovnih alata te ribolovnih napora i odredila tehnička rješenja za ribolovne alate.

| 2.2. | Prostorne mjere provode se u najudaljenijim regijama gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja u kojima se zna da je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne budu mogle zamijeniti drugim tehničkim mjerama. |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Prostorne mjere provode se u najudaljenijim regijama gdje su znanstvenim istraživanjima utvrđena područja u kojima se zna da je prisutan slučajni ulov osjetljivih morskih ptica sve dok se te mjere ne budu mogle zamijeniti drugim tehničkim mjerama.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0381/2017).

1

(18)  
  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (SL L 164/19, 25.6.2008., str. 19.).

18

Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (SL L 164/19, 25.6.2008., str. 19.).

(19)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje flore i faune (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

19

(20)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

20

(19)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje flore i faune (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

19

(20)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

20

(21)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

21

(21)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

21

(1a)  
  Uredba (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 20.5.2014., str. 1.).

1a

Uredba (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 20.5.2014., str. 1.).

(1a)  
  Direktiva Vijeća 79/409/EEZ od 2. travnja 1979. o zaštiti divljih ptica (SL L 103, 25.4.1979., str. 1.).

1a

Direktiva Vijeća 79/409/EEZ od 2. travnja 1979. o zaštiti divljih ptica (SL L 103, 25.4.1979., str. 1.).

(29)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1967/2006 od 21. prosinca 2006. o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1626/94 (SL L 409, 30.12.2006., str. 11.).

29

(30)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1098/2007 od 18. rujna 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara u Baltičkome moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove, izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 779/97 (SL L 248, 22.9.2007., str. 1.).

30

(31)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

31

(32)  
  Uredba (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o određenim odredbama za ribolov u području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru (SL L 347, 30.12.2011., str. 44.).

32

Uredba (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o određenim odredbama za ribolov u području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru (SL L 347, 30.12.2011., str. 44.).

(33)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

33

(29)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1967/2006 od 21. prosinca 2006. o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1626/94 (SL L 409, 30.12.2006., str. 11.).

29

(30)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1098/2007 od 18. rujna 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara u Baltičkome moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove, izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 779/97 (SL L 248, 22.9.2007., str. 1.).

30

(31)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

31

(33)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

33

(34)  Zone ICES-a (Međunarodno vijeće za istraživanje mora) zone su u skladu s Uredbom (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u sjeveroistočnom Atlantiku (SL L 87, 31.3.2009., str. 70.).

34

(34)  Zone ICES-a (Međunarodno vijeće za istraživanje mora) zone su u skladu s Uredbom (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u sjeveroistočnom Atlantiku (SL L 87, 31.3.2009., str. 70.).

34

(40)  
  Uredba Komisije (EZ) br. 517/2008 od 10. lipnja 2008. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 850/98 u pogledu određivanja veličine oka mrežnog tega i debljine konca ribarskih mreža (SL L 151, 11.6.2008., str. 5.).

40

Uredba Komisije (EZ) br. 517/2008 od 10. lipnja 2008. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 850/98 u pogledu određivanja veličine oka mrežnog tega i debljine konca ribarskih mreža (SL L 151, 11.6.2008., str. 5.).

(1a)  
  Uredba (EU) 2017/1004 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi okvira Unije za prikupljanje i upotrebu podataka u sektoru ribarstva te upravljanje njima i potporu za znanstveno savjetovanje u vezi sa zajedničkom ribarstvenom politikom, i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 199/2008 (SL L 157, 20.6.2017., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2017/1004 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o uspostavi okvira Unije za prikupljanje i upotrebu podataka u sektoru ribarstva te upravljanje njima i potporu za znanstveno savjetovanje u vezi sa zajedničkom ribarstvenom politikom, i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 199/2008 (SL L 157, 20.6.2017., str. 1.).

(*1)  
  Ako se taj pristup prihvati, članke 35. – 41. treba prilagoditi tijekom pregovora s Vijećem, nakon utvrđivanja mjera koje ostaju primjenjive nakon datuma navedenog ovdje.

*1

Ako se taj pristup prihvati, članke 35. – 41. treba prilagoditi tijekom pregovora s Vijećem, nakon utvrđivanja mjera koje ostaju primjenjive nakon datuma navedenog ovdje.

(1a)  
  Uredba Komisije (EZ) br. 494/2002 od 19. ožujka 2002. o utvrđivanju dodatnih tehničkih mjera za obnavljanje stoka oslića u potpodručjima ICES-a III., IV., V., VI. i VII. te zonama ICES-a VIII. a, b, d, e (SL L 77, 20.3.2002., str. 8.).

1a

Uredba Komisije (EZ) br. 494/2002 od 19. ožujka 2002. o utvrđivanju dodatnih tehničkih mjera za obnavljanje stoka oslića u potpodručjima ICES-a III., IV., V., VI. i VII. te zonama ICES-a VIII. a, b, d, e (SL L 77, 20.3.2002., str. 8.).

(1a)  
  Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

1a

Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

(1a)  
  Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

1a

Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

(1a)  
  Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

1a

Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

(1a)  
  Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

1a

Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

(1a)  
  Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

1a

Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

(1a)  
  Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

1a

Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

(1a)  
  Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

1a

Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

(1a)  
  Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

1a

Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

(1a)  
  U podzoni Kattegat ugrađuje se mrežna ploha kvadratnog mrežnog oka od 120 mm (za povlačne mreže (koće) u razdoblju od 1. listopada do 31. prosinca, a za okružujuće mreže od 1. kolovoza do 31. listopada).

1a

U podzoni Kattegat ugrađuje se mrežna ploha kvadratnog mrežnog oka od 120 mm (za povlačne mreže (koće) u razdoblju od 1. listopada do 31. prosinca, a za okružujuće mreže od 1. kolovoza do 31. listopada).

(1)  Uredba
  Vijeća
  (
  EZ
  )
  br. 2347
  /
  2002
  od
  16
  . prosinca
  2002
  . o 
  određivanju
  posebnih uvjeta
  pristupa i s njima povezanih pravila
  za ribolov
  dubokomorskih stokova
  (SL L 
  351
  ,
  28
  .12.
  2002.
  , str. 
  6.

  ).

1

Vijeća

EZ

br. 2347

2002

16

2002

određivanju

pristupa i s njima povezanih pravila

dubokomorskih stokova

351

28

2002.

6.

(1)  Uredba (
  EU
  )
  2016
  /
  2336 Europskog parlamenta i Vijeća
  od
  14
  . prosinca
  2016
  . o 
  utvrđivanju
  posebnih uvjeta
  za ribolov dubokomorskih stokova u sjeveroistočnom Atlantiku i odredaba
  za ribolov
  u međunarodnim vodama sjeveroistočnog Atlantika te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2347/2002
  (SL L
  354
  ,
  23
  .12.
  2016.
  , str.
  1.

  ).

1

EU

2016

2336 Europskog parlamenta i Vijeća

14

2016

utvrđivanju

za ribolov dubokomorskih stokova u sjeveroistočnom Atlantiku i odredaba

u međunarodnim vodama sjeveroistočnog Atlantika te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2347/2002

354

23

2016.

1.

(1a)  
  Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

1a

Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

(1a)  
  Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

1a

Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

(3)  U vodama Unije na potpodručjima ICES-a, V., VI. južno 56o S i VII., osim zona ICES-a VII.d, e, i f primjenjuje se minimalna referentna veličina za očuvanje od 130 mm.

3

o

(3)  U vodama Unije na potpodručjima ICES-a, V., VI. južno od 56o S i VII., osim zona ICES-a VII.d, e, i f primjenjuje se minimalna referentna veličina za očuvanje od 130 mm.

3

o

(3a)  
  Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

3a

Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

(1a)  
  Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

1a

Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

(1a)  
  Uvodi se postupno tijekom dvogodišnjeg razdoblja od dana stupanja na snagu ove Uredbe. Za zone ICES-a VII.d i VII.e upotrebljava se veličina oka mrežnog tega od najmanje 100 mm.

1a

Uvodi se postupno tijekom dvogodišnjeg razdoblja od dana stupanja na snagu ove Uredbe. Za zone ICES-a VII.d i VII.e upotrebljava se veličina oka mrežnog tega od najmanje 100 mm.

(1)  
  Za usmjeren ribolov grdobine (30 % ulova) koristi se oko mrežnog tega veličine od najmanje 220 mm. Veličina oka mrežnog tega od najmanje 110 mm za usmjeren ribolov kolje i oslića (50 % ulova) u zonama ICES-a VII.d i VII.e

1

Za usmjeren ribolov grdobine (30 % ulova) koristi se oko mrežnog tega veličine od najmanje 220 mm. Veličina oka mrežnog tega od najmanje 110 mm za usmjeren ribolov kolje i oslića (50 % ulova) u zonama ICES-a VII.d i VII.e

(1)  
  Za usmjeren ribolov grdobine (30 % ulova) koristi se oko mrežnog tega veličine od najmanje 220 mm. Veličina oka mrežnog tega od najmanje 110 mm za usmjeren ribolov kolje i oslića (50 % ulova) u zonama ICES-a VII.d i VII.e

1

Za usmjeren ribolov grdobine (30 % ulova) koristi se oko mrežnog tega veličine od najmanje 220 mm. Veličina oka mrežnog tega od najmanje 110 mm za usmjeren ribolov kolje i oslića (50 % ulova) u zonama ICES-a VII.d i VII.e

(1a)  
  Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

1a

Minimalne referentne veličine za očuvanje srdela, inćuna, haringa (sleđeva), šaruna i skuša ne primjenjuju se do granice od 10 % žive mase ukupnog ulova svake od tih vrsta zadržanog na plovilu.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Postotak srdela, inćuna, sleđeva, šnjura i skuša koji su ispod dopuštene lovne veličine izračunava se kao udio u živoj masi svih morskih organizama na plovilu nakon sortiranja ili pri iskrcaju.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

Taj se postotak izračunava na temelju jednog reprezentativnog uzorka ili više njih. Granica od 10 % ne smije se prekoračiti tijekom prekrcaja, iskrcaja, prijevoza, skladištenja, izlaganja ili prodaje.

(3)  U svim vodama u tom dijelu istočnog srednjeg Atlantika koje obuhvaćaju zone 34.1.1, 34.1.2 i 34.1.3 i potpodručje 34.2.0 ribolovne zone 34 regije CECAF primjenjuje se težina bez utrobe od 450 grama.

3

(3)  U svim vodama u tom dijelu istočnog srednjeg Atlantika koje obuhvaćaju zone 34.1.1, 34.1.2 i 34.1.3 i potpodručje 34.2.0 ribolovne zone 34 regije CECAF primjenjuje se težina bez utrobe od 450 grama.

3

(2)  Na plovilu je dopušteno držati ili koristiti samo jednu vrstu mreže (mreža kvadratnog mrežnog oka veličine 40 mm ili mreža romboidnog mrežnog oka veličine 50 mm).

2

(2)  Na plovilu je dopušteno držati ili koristiti samo jednu vrstu mreže (mreža kvadratnog mrežnog oka veličine 40 mm ili mreža romboidnog mrežnog oka veličine 50 mm).

2

(1a)  
  Na plovilu je dopušteno držati ili koristiti samo jednu vrstu mreže (kvadratnog mrežnog oka veličine 40 mm ili romboidnog mrežnog oka veličine 50 mm).

1a

Na plovilu je dopušteno držati ili koristiti samo jednu vrstu mreže (kvadratnog mrežnog oka veličine 40 mm ili romboidnog mrežnog oka veličine 50 mm).

---

Srijeda, 17. siječnja 2018.

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/187 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/187

---

P8_TA(2018)0006

Kontrola izvoza, prijenosa, brokeringa, tehničke pomoći i provoza u pogledu robe s dvojnom namjenom ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa, tehničke pomoći i provoza u pogledu robe s dvojnom namjenom (preinaka) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2018/C 458/12)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Stoga je potreban učinkovit zajednički sustav kontrole izvoza robe s dvojnom namjenom kako bi se osigurala usklađenost s međunarodnim obvezama i odgovornostima država članica i Unije, posebno kad je riječ o neširenju oružja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Stoga je potreban učinkovit zajednički sustav kontrole izvoza robe s dvojnom namjenom kako bi se osigurala usklađenost s međunarodnim obvezama i odgovornostima država članica i Unije, posebno kad je riječ o neširenju oružja.

| (3) | Stoga je potreban učinkovit zajednički sustav kontrole izvoza robe s dvojnom namjenom kako bi se osigurala usklađenost s međunarodnim obvezama i odgovornostima država članica i Unije, posebno kad je riječ o neširenju oružja
  i ljudskim pravima
  . |
| --- | --- |

(3)

Stoga je potreban učinkovit zajednički sustav kontrole izvoza robe s dvojnom namjenom kako bi se osigurala usklađenost s međunarodnim obvezama i odgovornostima država članica i Unije, posebno kad je riječ o neširenju oružja
  i ljudskim pravima
  .

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | S obzirom na pojavu novih
  kategorija robe s dvojnom namjenom te kao odgovor na pozive Europskog parlamenta i 
  naznake
  da su osobe umiješane u organizaciju i počinjenje teških povreda ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava u 
  okviru oružanih sukoba ili unutarnje represije
  odnosno osobe odgovorne za
  to
  nepropisno upotrijebile
  određene tehnologije
  za kibernadzor
  izvezene iz Unije
  , primjereno je kontrolirati izvoz
  tih tehnologija radi zaštite javne sigurnosti i javnog morala
  . Te mjere ne bi trebale premašivati granicu proporcionalnosti. Konkretno, njima se ne bi
  trebao
  spriječiti izvoz informacijske i komunikacijske tehnologije namijenjene za zakonite svrhe, među ostalim za kazneni progon i 
  istraživanje
  u cilju internetske sigurnosti. Komisija
  će
  uz savjetovanje s državama članicama i dionicima izraditi smjernice za potporu praktičnim primjenama tih kontrola. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

S obzirom na pojavu novih
  kategorija robe s dvojnom namjenom te kao odgovor na pozive Europskog parlamenta i 
  naznake
  da su osobe umiješane u organizaciju i počinjenje teških povreda ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava u 
  okviru oružanih sukoba ili unutarnje represije
  odnosno osobe odgovorne za
  to
  nepropisno upotrijebile
  određene tehnologije
  za kibernadzor
  izvezene iz Unije
  , primjereno je kontrolirati izvoz
  tih tehnologija radi zaštite javne sigurnosti i javnog morala
  . Te mjere ne bi trebale premašivati granicu proporcionalnosti. Konkretno, njima se ne bi
  trebao
  spriječiti izvoz informacijske i komunikacijske tehnologije namijenjene za zakonite svrhe, među ostalim za kazneni progon i 
  istraživanje
  u cilju internetske sigurnosti. Komisija
  će
  uz savjetovanje s državama članicama i dionicima izraditi smjernice za potporu praktičnim primjenama tih kontrola.

| (5) | Određena roba za kibernadzor pojavila se kao nova
  kategorija robe s dvojnom namjenom
  koja se koristi za izravno ugrožavanje ljudskih prava, uključujući pravo na privatnost, pravo na zaštitu podataka, slobodu izražavanja
  te
  slobodu okupljanja i udruživanja, praćenjem ili neovlaštenim preuzimanjem podataka bez dobivenog posebnog, informiranog i jasnog odobrenja vlasnika podataka i/ili onesposobljivanjem ili oštećivanjem odabranih podataka.
  Kao odgovor na pozive Europskog parlamenta i 
  dokaze
  da su osobe umiješane u organizaciju i počinjenje teških povreda
  međunarodnog prava u području
  ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava u 
  zemljama u kojima su utvrđene takve povrede,
  odnosno osobe odgovorne za
  njihovo počinjenje,
  nepropisno upotrijebile
  određenu robu
  za kibernadzor, primjereno je kontrolirati izvoz
  te robe. Kontrole bi se trebale temeljiti na jasno definiranim kriterijima
  . Te mjere ne bi trebale premašivati granicu
  potrebe i
  proporcionalnosti. Konkretno, njima se ne bi
  trebao
  spriječiti izvoz informacijske i komunikacijske tehnologije namijenjene za zakonite svrhe, među ostalim za kazneni progon i 
  istraživanje
  u cilju internetske i mrežne sigurnosti u svrhu ovlaštenog testiranja ili zaštite sustava za sigurnost informacija. Komisija bi
  trebala
  uz blisko savjetovanje s državama članicama i dionicima učiniti dostupnima smjernice za potporu praktičnim primjenama tih kontrola nakon stupanja ove Uredbe na snagu.
  Ozbiljna kršenja ljudskih prava odnose se na situacije opisane u poglavlju 2. dijelu 2. točki 2.6. Smjernica za korisnike Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP

   (1a)

  kako ga je odobrilo Vijeće za vanjske poslove 20. srpnja 2015. |
| --- | --- |

(5)

Određena roba za kibernadzor pojavila se kao nova
  kategorija robe s dvojnom namjenom
  koja se koristi za izravno ugrožavanje ljudskih prava, uključujući pravo na privatnost, pravo na zaštitu podataka, slobodu izražavanja
  te
  slobodu okupljanja i udruživanja, praćenjem ili neovlaštenim preuzimanjem podataka bez dobivenog posebnog, informiranog i jasnog odobrenja vlasnika podataka i/ili onesposobljivanjem ili oštećivanjem odabranih podataka.
  Kao odgovor na pozive Europskog parlamenta i 
  dokaze
  da su osobe umiješane u organizaciju i počinjenje teških povreda
  međunarodnog prava u području
  ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava u 
  zemljama u kojima su utvrđene takve povrede,
  odnosno osobe odgovorne za
  njihovo počinjenje,
  nepropisno upotrijebile
  određenu robu
  za kibernadzor, primjereno je kontrolirati izvoz
  te robe. Kontrole bi se trebale temeljiti na jasno definiranim kriterijima
  . Te mjere ne bi trebale premašivati granicu
  potrebe i
  proporcionalnosti. Konkretno, njima se ne bi
  trebao
  spriječiti izvoz informacijske i komunikacijske tehnologije namijenjene za zakonite svrhe, među ostalim za kazneni progon i 
  istraživanje
  u cilju internetske i mrežne sigurnosti u svrhu ovlaštenog testiranja ili zaštite sustava za sigurnost informacija. Komisija bi
  trebala
  uz blisko savjetovanje s državama članicama i dionicima učiniti dostupnima smjernice za potporu praktičnim primjenama tih kontrola nakon stupanja ove Uredbe na snagu.
  Ozbiljna kršenja ljudskih prava odnose se na situacije opisane u poglavlju 2. dijelu 2. točki 2.6. Smjernica za korisnike Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP

   (1a)

  kako ga je odobrilo Vijeće za vanjske poslove 20. srpnja 2015.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Zbog toga je primjereno i revidirati definiciju robe
  s dvojnom namjenom te uvesti definiciju tehnologije
  za kibernadzor. Trebalo bi istaknuti i da kriteriji za procjenu za kontrolu izvoza robe
  s dvojnom namjenom uključuju razmatranje njezine moguće nepropisne upotrebe povezane s terorističkim djelima ili povredama ljudskih prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Zbog toga je primjereno i revidirati definiciju robe
  s dvojnom namjenom te uvesti definiciju tehnologije
  za kibernadzor. Trebalo bi istaknuti i da kriteriji za procjenu za kontrolu izvoza robe
  s dvojnom namjenom uključuju razmatranje njezine moguće nepropisne upotrebe povezane s terorističkim djelima ili povredama ljudskih prava.

| (6) | Zbog toga je primjereno i revidirati definiciju robe za kibernadzor. Trebalo bi istaknuti i da kriteriji za procjenu za kontrolu izvoza robe
  za kibernadzor uzimaju u obzir izravni i neizravni utjecaj te robe na ljudska prava, kako je navedeno u Uputama za korisnike za Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP. Trebalo bi u cilju razvoja kriterija za procjenu uspostaviti tehničku radnu skupinu u suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD) i Radnom skupinom Vijeća za ljudska prava (COHOM). Osim toga, unutar te tehničke radne skupine valja uspostaviti neovisnu skupinu stručnjaka. Kriteriji procjene trebali bi biti javno i lako dostupni. |
| --- | --- |

(6)

Zbog toga je primjereno i revidirati definiciju robe za kibernadzor. Trebalo bi istaknuti i da kriteriji za procjenu za kontrolu izvoza robe
  za kibernadzor uzimaju u obzir izravni i neizravni utjecaj te robe na ljudska prava, kako je navedeno u Uputama za korisnike za Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP. Trebalo bi u cilju razvoja kriterija za procjenu uspostaviti tehničku radnu skupinu u suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD) i Radnom skupinom Vijeća za ljudska prava (COHOM). Osim toga, unutar te tehničke radne skupine valja uspostaviti neovisnu skupinu stručnjaka. Kriteriji procjene trebali bi biti javno i lako dostupni.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | U svrhu definiranja tehnologije za kibernadzor, roba na koju se odnosi ova Uredba trebala bi uključivati opremu za presretanje telekomunikacije, softver za neovlašten ulazak, centre za praćenje, zakonite sustave za presretanje i sustave za zadržavanje podataka povezani s takvim sustavima za presretanje, uređaje za dešifriranje, preuzimanje podataka s tvrdih diskova, zaobilaženje lozinki te analizu biometrijskih podataka kao i sustavi za nadzor mreža internetskog protokola. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

U svrhu definiranja tehnologije za kibernadzor, roba na koju se odnosi ova Uredba trebala bi uključivati opremu za presretanje telekomunikacije, softver za neovlašten ulazak, centre za praćenje, zakonite sustave za presretanje i sustave za zadržavanje podataka povezani s takvim sustavima za presretanje, uređaje za dešifriranje, preuzimanje podataka s tvrdih diskova, zaobilaženje lozinki te analizu biometrijskih podataka kao i sustavi za nadzor mreža internetskog protokola.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.b) | S obzirom na kriterije za ocjenjivanje ljudskih prava, primjereno je pozvati se na Univerzalnu deklaraciju o ljudskim pravima, Povelju Europske unije o temeljnim pravima, Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Rezoluciju Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava o pravu na privatnost od 23. ožujka 2017., Vodeća načela Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima: provođenje okvira Ujedinjenih naroda za zaštitu, poštovanje i pomoć, izvješće posebnog izvjestitelja o pravu na privatnost od 24. ožujka 2017., izvješće posebnog izvjestitelja o promicanju i zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma od 21. veljače 2017. te presudu Europskog suda za ljudska prava Zakharov protiv Rusije od 4. prosinca 2015.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.b)

S obzirom na kriterije za ocjenjivanje ljudskih prava, primjereno je pozvati se na Univerzalnu deklaraciju o ljudskim pravima, Povelju Europske unije o temeljnim pravima, Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Rezoluciju Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava o pravu na privatnost od 23. ožujka 2017., Vodeća načela Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima: provođenje okvira Ujedinjenih naroda za zaštitu, poštovanje i pomoć, izvješće posebnog izvjestitelja o pravu na privatnost od 24. ožujka 2017., izvješće posebnog izvjestitelja o promicanju i zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma od 21. veljače 2017. te presudu Europskog suda za ljudska prava Zakharov protiv Rusije od 4. prosinca 2015.;

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  (Opća uredba o zaštiti podataka) obvezuje voditelje i izvršitelja obrade da provode tehničke mjere kako bi osigurali razinu sigurnosti koja odgovara rizicima obrade, uključujući šifriranje osobnih podataka. Budući da ta Uredba propisuje da se ona primjenjuje na obradu osobnih podataka neovisno o tome odvija li se obrada u Uniji ili ne, postoji snažan poticaj za Uniju da ukloni kriptografsku robu s kontrolnog popisa kako bi olakšala provedbu Opće uredbe o zaštiti podataka i povećala konkurentnost europskih poduzeća u tom kontekstu. Osim toga, trenutačna razina kontrole šifriranja nije u skladu s činjenicom da je šifriranje ključno sredstvo kojim se građanima, poduzećima i vladama omogućuje da zaštite svoje podatke od zločinaca i drugih zlonamjernih aktera, da osigurava pristup uslugama koje su ključne za funkcioniranje jedinstvenog digitalnog tržišta te omogućuje sigurnu komunikaciju koja je potrebna za zaštitu prava na privatnost, prava na zaštitu podataka i slobodu izražavanja, posebno u pogledu branitelja ljudskih prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  (Opća uredba o zaštiti podataka) obvezuje voditelje i izvršitelja obrade da provode tehničke mjere kako bi osigurali razinu sigurnosti koja odgovara rizicima obrade, uključujući šifriranje osobnih podataka. Budući da ta Uredba propisuje da se ona primjenjuje na obradu osobnih podataka neovisno o tome odvija li se obrada u Uniji ili ne, postoji snažan poticaj za Uniju da ukloni kriptografsku robu s kontrolnog popisa kako bi olakšala provedbu Opće uredbe o zaštiti podataka i povećala konkurentnost europskih poduzeća u tom kontekstu. Osim toga, trenutačna razina kontrole šifriranja nije u skladu s činjenicom da je šifriranje ključno sredstvo kojim se građanima, poduzećima i vladama omogućuje da zaštite svoje podatke od zločinaca i drugih zlonamjernih aktera, da osigurava pristup uslugama koje su ključne za funkcioniranje jedinstvenog digitalnog tržišta te omogućuje sigurnu komunikaciju koja je potrebna za zaštitu prava na privatnost, prava na zaštitu podataka i slobodu izražavanja, posebno u pogledu branitelja ljudskih prava.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Trebalo bi pojasniti i uskladiti područje primjene sveobuhvatnih kontrola, koje se u posebnim okolnostima primjenjuju na robu
  s dvojnom namjenom
  koja nije navedena na popisu
  , te bi se njime trebalo uzeti u obzir opasnost od terorizma i povreda ljudskih prava
  . Primjerenom razmjenom informacija i savjetovanjima u pogledu sveobuhvatnih kontrola trebala bi se osigurati učinkovita i dosljedna primjena kontrola u cijeloj Uniji.
  U određenim uvjetima na izvoz tehnologije za kibernadzor trebale bi se primjenjivati i ciljane sveobuhvatne kontrole. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Trebalo bi pojasniti i uskladiti područje primjene sveobuhvatnih kontrola, koje se u posebnim okolnostima primjenjuju na robu
  s dvojnom namjenom
  koja nije navedena na popisu
  , te bi se njime trebalo uzeti u obzir opasnost od terorizma i povreda ljudskih prava
  . Primjerenom razmjenom informacija i savjetovanjima u pogledu sveobuhvatnih kontrola trebala bi se osigurati učinkovita i dosljedna primjena kontrola u cijeloj Uniji.
  U određenim uvjetima na izvoz tehnologije za kibernadzor trebale bi se primjenjivati i ciljane sveobuhvatne kontrole.

| (9) | Trebalo bi pojasniti i uskladiti područje primjene sveobuhvatnih kontrola, koje se u posebnim okolnostima primjenjuju na robu
  za kibernadzor
  koja nije navedena na popisu. Primjerenom razmjenom informacija i savjetovanjima u pogledu sveobuhvatnih kontrola trebala bi se osigurati učinkovita i dosljedna primjena kontrola u cijeloj Uniji.
  Razmjena informacija treba obuhvaćati potporu za razvoj javne platforme i prikupljanje informacija od privatnog sektora, javnih institucija i organizacija civilnog društva. |
| --- | --- |

(9)

Trebalo bi pojasniti i uskladiti područje primjene sveobuhvatnih kontrola, koje se u posebnim okolnostima primjenjuju na robu
  za kibernadzor
  koja nije navedena na popisu. Primjerenom razmjenom informacija i savjetovanjima u pogledu sveobuhvatnih kontrola trebala bi se osigurati učinkovita i dosljedna primjena kontrola u cijeloj Uniji.
  Razmjena informacija treba obuhvaćati potporu za razvoj javne platforme i prikupljanje informacija od privatnog sektora, javnih institucija i organizacija civilnog društva.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Trebalo bi revidirati definiciju brokera kako bi se spriječilo da osobe koje su u nadležnosti Unije izbjegnu kontrole pružanja brokerskih usluga. Kontrole pružanja brokerskih usluga trebalo bi uskladiti kako bi se osigurala njihova učinkovita i dosljedna primjena u cijeloj Uniji te bi se one trebale primjenjivati i kako bi se
  spriječila teroristička djela i
  povrede ljudskih prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Trebalo bi revidirati definiciju brokera kako bi se spriječilo da osobe koje su u nadležnosti Unije izbjegnu kontrole pružanja brokerskih usluga. Kontrole pružanja brokerskih usluga trebalo bi uskladiti kako bi se osigurala njihova učinkovita i dosljedna primjena u cijeloj Uniji te bi se one trebale primjenjivati i kako bi se
  spriječila teroristička djela i
  povrede ljudskih prava.

| (10) | Trebalo bi revidirati definiciju brokera kako bi se spriječilo da osobe koje su u nadležnosti Unije izbjegnu kontrole pružanja brokerskih usluga. Kontrole pružanja brokerskih usluga trebalo bi uskladiti kako bi se osigurala njihova učinkovita i dosljedna primjena u cijeloj Uniji te bi se one trebale primjenjivati i kako bi se
  spriječile
  povrede ljudskih prava. |
| --- | --- |

(10)

Trebalo bi revidirati definiciju brokera kako bi se spriječilo da osobe koje su u nadležnosti Unije izbjegnu kontrole pružanja brokerskih usluga. Kontrole pružanja brokerskih usluga trebalo bi uskladiti kako bi se osigurala njihova učinkovita i dosljedna primjena u cijeloj Uniji te bi se one trebale primjenjivati i kako bi se
  spriječile
  povrede ljudskih prava.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona pojašnjeno je da je pružanje usluga tehničke pomoći koje obuhvaćaju prekogranično kretanje u nadležnosti Unije. Stoga je primjereno pojasniti kontrole primjenjive na usluge tehničke pomoći te uvesti definiciju tih usluga. Kako bi se osigurala djelotvornost i dosljednost, kontrole pružanja usluga tehničke pomoći trebalo bi uskladiti te bi se one trebale primjenjivati i kako bi se
  spriječila teroristička djela i
  povrede ljudskih prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona pojašnjeno je da je pružanje usluga tehničke pomoći koje obuhvaćaju prekogranično kretanje u nadležnosti Unije. Stoga je primjereno pojasniti kontrole primjenjive na usluge tehničke pomoći te uvesti definiciju tih usluga. Kako bi se osigurala djelotvornost i dosljednost, kontrole pružanja usluga tehničke pomoći trebalo bi uskladiti te bi se one trebale primjenjivati i kako bi se
  spriječila teroristička djela i
  povrede ljudskih prava.

| (11) | Stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona pojašnjeno je da je pružanje usluga tehničke pomoći koje obuhvaćaju prekogranično kretanje u nadležnosti Unije. Stoga je primjereno pojasniti kontrole primjenjive na usluge tehničke pomoći te uvesti definiciju tih usluga. Kako bi se osigurala djelotvornost i dosljednost, kontrole
  prije
  pružanja usluga tehničke pomoći trebalo bi uskladiti te bi se one trebale primjenjivati i kako bi se
  spriječile
  povrede ljudskih prava. |
| --- | --- |

(11)

Stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona pojašnjeno je da je pružanje usluga tehničke pomoći koje obuhvaćaju prekogranično kretanje u nadležnosti Unije. Stoga je primjereno pojasniti kontrole primjenjive na usluge tehničke pomoći te uvesti definiciju tih usluga. Kako bi se osigurala djelotvornost i dosljednost, kontrole
  prije
  pružanja usluga tehničke pomoći trebalo bi uskladiti te bi se one trebale primjenjivati i kako bi se
  spriječile
  povrede ljudskih prava.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 12. | Uredbom (EZ) br. 428/2009 predviđena je mogućnost za nadležna tijela država članica da na pojedinačnoj osnovi zabrane provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako imaju opravdane razloge za sumnju na temelju informacija obavještajnih službi ili drugih izvora da roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za širenje oružja za masovno uništenje ili sredstava za njegov prijenos. Kako bi se osigurala djelotvornost i dosljednost, kontrole provoza trebalo bi uskladiti te bi se one trebale primjenjivati i za sprečavanje
  terorističkih djela i
  povreda ljudskih prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

12.

Uredbom (EZ) br. 428/2009 predviđena je mogućnost za nadležna tijela država članica da na pojedinačnoj osnovi zabrane provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako imaju opravdane razloge za sumnju na temelju informacija obavještajnih službi ili drugih izvora da roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za širenje oružja za masovno uništenje ili sredstava za njegov prijenos. Kako bi se osigurala djelotvornost i dosljednost, kontrole provoza trebalo bi uskladiti te bi se one trebale primjenjivati i za sprečavanje
  terorističkih djela i
  povreda ljudskih prava.

| 12. | Uredbom (EZ) br. 428/2009 predviđena je mogućnost za nadležna tijela država članica da na pojedinačnoj osnovi zabrane provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako imaju opravdane razloge za sumnju na temelju informacija obavještajnih službi ili drugih izvora da roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za širenje oružja za masovno uništenje ili sredstava za njegov prijenos. Kako bi se osigurala djelotvornost i dosljednost, kontrole provoza trebalo bi uskladiti te bi se one trebale primjenjivati i za sprečavanje povreda ljudskih prava. |
| --- | --- |

12.

Uredbom (EZ) br. 428/2009 predviđena je mogućnost za nadležna tijela država članica da na pojedinačnoj osnovi zabrane provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako imaju opravdane razloge za sumnju na temelju informacija obavještajnih službi ili drugih izvora da roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za širenje oružja za masovno uništenje ili sredstava za njegov prijenos. Kako bi se osigurala djelotvornost i dosljednost, kontrole provoza trebalo bi uskladiti te bi se one trebale primjenjivati i za sprečavanje povreda ljudskih prava.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | Iako je odgovornost za odlučivanje o individualnim, globalnim i nacionalnim izvoznim dozvolama na nacionalnim tijelima, učinkovit režim za kontrolu izvoza EU-a podrazumijeva da gospodarski subjekti koji namjeravaju izvoziti robu obuhvaćenu tom Uredbom to rade s dužnom pažnjom, kako je utvrđeno, između ostalog, u Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća, Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji i Vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

Iako je odgovornost za odlučivanje o individualnim, globalnim i nacionalnim izvoznim dozvolama na nacionalnim tijelima, učinkovit režim za kontrolu izvoza EU-a podrazumijeva da gospodarski subjekti koji namjeravaju izvoziti robu obuhvaćenu tom Uredbom to rade s dužnom pažnjom, kako je utvrđeno, između ostalog, u Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća, Smjernicama OECD-a o dužnoj pažnji i Vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Trebalo bi uvesti standardan zahtjev za usklađenost u obliku „unutarnjih programa usklađenosti” kako bi se doprinijelo osiguranju jednakih uvjeta za sve izvoznike te kako bi se poboljšala djelotvorna primjena kontrola. Radi proporcionalnosti taj zahtjev trebao bi se primjenjivati na konkretne načine kontrole u obliku globalnih dozvola i određenih općih izvoznih dozvola. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Trebalo bi uvesti standardan zahtjev za usklađenost u obliku „unutarnjih programa usklađenosti” kako bi se doprinijelo osiguranju jednakih uvjeta za sve izvoznike te kako bi se poboljšala djelotvorna primjena kontrola. Radi proporcionalnosti taj zahtjev trebao bi se primjenjivati na konkretne načine kontrole u obliku globalnih dozvola i određenih općih izvoznih dozvola.

| (14) | Trebalo bi uvesti standardan zahtjev
  , definiciju i opis
  za usklađenost u obliku „unutarnjih programa usklađenosti”
  , kao i mogućnost izdavanja certifikata radi dobivanja poticaja u procesu izdavanja odobrenja od nacionalnih nadležnih tijela,
  kako bi se doprinijelo osiguranju jednakih uvjeta za sve izvoznike te kako bi se poboljšala djelotvorna primjena kontrola. Radi proporcionalnosti taj zahtjev trebao bi se primjenjivati na konkretne načine kontrole u obliku globalnih dozvola i određenih općih izvoznih dozvola. |
| --- | --- |

(14)

Trebalo bi uvesti standardan zahtjev
  , definiciju i opis
  za usklađenost u obliku „unutarnjih programa usklađenosti”
  , kao i mogućnost izdavanja certifikata radi dobivanja poticaja u procesu izdavanja odobrenja od nacionalnih nadležnih tijela,
  kako bi se doprinijelo osiguranju jednakih uvjeta za sve izvoznike te kako bi se poboljšala djelotvorna primjena kontrola. Radi proporcionalnosti taj zahtjev trebao bi se primjenjivati na konkretne načine kontrole u obliku globalnih dozvola i određenih općih izvoznih dozvola.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Trebalo bi uvesti dodatne globalne izvozne dozvole Unije kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za trgovačka društva i tijela te osigurala primjerena razina kontrole nad relevantnom robom za relevantna odredišta. Trebalo bi uvesti i globalnu dozvolu za velike projekte kako bi se uvjeti licenciranja prilagodili specifičnim potrebama industrije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Trebalo bi uvesti dodatne globalne izvozne dozvole Unije kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za trgovačka društva i tijela te osigurala primjerena razina kontrole nad relevantnom robom za relevantna odredišta. Trebalo bi uvesti i globalnu dozvolu za velike projekte kako bi se uvjeti licenciranja prilagodili specifičnim potrebama industrije.

| (15) | Trebalo bi uvesti dodatne globalne izvozne dozvole Unije kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za trgovačka društva
  , posebno MSP-ove,
  i tijela te osigurala primjerena razina kontrole nad relevantnom robom za relevantna odredišta. Trebalo bi uvesti i globalnu dozvolu za velike projekte kako bi se uvjeti licenciranja prilagodili specifičnim potrebama industrije. |
| --- | --- |

(15)

Trebalo bi uvesti dodatne globalne izvozne dozvole Unije kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za trgovačka društva
  , posebno MSP-ove,
  i tijela te osigurala primjerena razina kontrole nad relevantnom robom za relevantna odredišta. Trebalo bi uvesti i globalnu dozvolu za velike projekte kako bi se uvjeti licenciranja prilagodili specifičnim potrebama industrije.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.a) | S obzirom na brzinu tehnološkog razvoja, prikladno je da Unija uvede kontrole na određene vrste tehnologije za kibernadzor na temelju jednostranih popisa u odjeljka B Priloga I. S obzirom na važnost multilateralnog sustava kontrole izvoza odjeljka B Priloga I. trebao bi imati područje primjene ograničeno samo na tehnologije za kibernadzor i ne sadržavati nikakvo udvostručavanje u odnosu na odjeljak A Priloga I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.a)

S obzirom na brzinu tehnološkog razvoja, prikladno je da Unija uvede kontrole na određene vrste tehnologije za kibernadzor na temelju jednostranih popisa u odjeljka B Priloga I. S obzirom na važnost multilateralnog sustava kontrole izvoza odjeljka B Priloga I. trebao bi imati područje primjene ograničeno samo na tehnologije za kibernadzor i ne sadržavati nikakvo udvostručavanje u odnosu na odjeljak A Priloga I.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Odluke za o ažuriranju zajedničkog popisa robe s dvojnom namjenom koja podliježe kontroli izvoza iz Priloga I.
  odjeljka A
  trebale bi biti u skladu s dužnostima i obvezama koje su države članice i Unija prihvatile kao članice mjerodavnih međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza ili ratifikacijom mjerodavnih međunarodnih ugovora. Odluke o ažuriranju zajedničkog popisa robe
  s dvojnom namjenom
  koja podliježe kontroli izvoza iz
  Priloga I.
  odjeljka B
  , kao što je tehnologija za kibernadzor,
  trebale bi se donijeti uzimajući u obzir rizike koje bi izvoz te robe mogao donositi u pogledu
  počinjenja teških
  povreda ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava odnosno osnovnih sigurnosnih interesa Unije i njezinih država članica. Odluke o ažuriranju zajedničkog popisa robe s dvojnom namjenom koja podliježe kontroli izvoza iz Priloga IV.
  odjeljka B
  trebale bi se donijeti uzimajući u obzir interese država članica u pogledu javne politike i javne sigurnosti u skladu s člankom 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Odluke o ažuriranju zajedničkih popisa robe i odredišta iz
  Priloga II.
  odjeljaka A do J trebale bi se donijeti uzimajući u obzir kriterije za procjenu utvrđene u ovoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Odluke za o ažuriranju zajedničkog popisa robe s dvojnom namjenom koja podliježe kontroli izvoza iz Priloga I.
  odjeljka A
  trebale bi biti u skladu s dužnostima i obvezama koje su države članice i Unija prihvatile kao članice mjerodavnih međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza ili ratifikacijom mjerodavnih međunarodnih ugovora. Odluke o ažuriranju zajedničkog popisa robe
  s dvojnom namjenom
  koja podliježe kontroli izvoza iz
  Priloga I.
  odjeljka B
  , kao što je tehnologija za kibernadzor,
  trebale bi se donijeti uzimajući u obzir rizike koje bi izvoz te robe mogao donositi u pogledu
  počinjenja teških
  povreda ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava odnosno osnovnih sigurnosnih interesa Unije i njezinih država članica. Odluke o ažuriranju zajedničkog popisa robe s dvojnom namjenom koja podliježe kontroli izvoza iz Priloga IV.
  odjeljka B
  trebale bi se donijeti uzimajući u obzir interese država članica u pogledu javne politike i javne sigurnosti u skladu s člankom 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Odluke o ažuriranju zajedničkih popisa robe i odredišta iz
  Priloga II.
  odjeljaka A do J trebale bi se donijeti uzimajući u obzir kriterije za procjenu utvrđene u ovoj Uredbi.

| (17) | Odluke za o ažuriranju zajedničkog popisa robe s dvojnom namjenom koja podliježe kontroli izvoza iz
  odjeljka A
  Priloga I. trebale bi biti u skladu s dužnostima i obvezama koje su države članice i Unija prihvatile kao članice mjerodavnih međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza ili ratifikacijom mjerodavnih međunarodnih ugovora. Odluke o ažuriranju zajedničkog popisa robe
  za kibernadzor
  koja podliježe kontroli izvoza iz odjeljka B
  Priloga I.
  trebale bi se donijeti uzimajući u obzir rizike koje bi izvoz te robe mogao donositi u pogledu
  njezine upotrebe za počinjenje
  povreda
  međunarodnog prava u području
  ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava
  u zemljama u kojima su utvrđene takve povrede, osobito u pogledu slobode izražavanja, slobode okupljanja i prava na privatnost,
  odnosno osnovnih sigurnosnih interesa Unije i njezinih država članica. Odluke o ažuriranju zajedničkog popisa robe s dvojnom namjenom koja podliježe kontroli izvoza iz
  odjeljka B
  Priloga IV. trebale bi se donijeti uzimajući u obzir interese država članica u pogledu javne politike i javne sigurnosti u skladu s člankom 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Odluke o ažuriranju zajedničkih popisa robe i odredišta iz odjeljaka A do J
  Priloga II.
  trebale bi se donijeti uzimajući u obzir kriterije za procjenu utvrđene u ovoj Uredbi.
  Odluke o brisanju čitavih potkategorija o kriptografiji i šifriranju, kao što je slučaj u kategoriji 5. odjeljka A Priloga I. ili u odjeljku I. Priloga II., valja donijeti uzimajući u obzir Preporuku Vijeća OECD-a od 27. ožujka 1997. o smjernicama za kriptografsku politiku. |
| --- | --- |

(17)

Odluke za o ažuriranju zajedničkog popisa robe s dvojnom namjenom koja podliježe kontroli izvoza iz
  odjeljka A
  Priloga I. trebale bi biti u skladu s dužnostima i obvezama koje su države članice i Unija prihvatile kao članice mjerodavnih međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza ili ratifikacijom mjerodavnih međunarodnih ugovora. Odluke o ažuriranju zajedničkog popisa robe
  za kibernadzor
  koja podliježe kontroli izvoza iz odjeljka B
  Priloga I.
  trebale bi se donijeti uzimajući u obzir rizike koje bi izvoz te robe mogao donositi u pogledu
  njezine upotrebe za počinjenje
  povreda
  međunarodnog prava u području
  ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava
  u zemljama u kojima su utvrđene takve povrede, osobito u pogledu slobode izražavanja, slobode okupljanja i prava na privatnost,
  odnosno osnovnih sigurnosnih interesa Unije i njezinih država članica. Odluke o ažuriranju zajedničkog popisa robe s dvojnom namjenom koja podliježe kontroli izvoza iz
  odjeljka B
  Priloga IV. trebale bi se donijeti uzimajući u obzir interese država članica u pogledu javne politike i javne sigurnosti u skladu s člankom 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Odluke o ažuriranju zajedničkih popisa robe i odredišta iz odjeljaka A do J
  Priloga II.
  trebale bi se donijeti uzimajući u obzir kriterije za procjenu utvrđene u ovoj Uredbi.
  Odluke o brisanju čitavih potkategorija o kriptografiji i šifriranju, kao što je slučaj u kategoriji 5. odjeljka A Priloga I. ili u odjeljku I. Priloga II., valja donijeti uzimajući u obzir Preporuku Vijeća OECD-a od 27. ožujka 1997. o smjernicama za kriptografsku politiku.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Kako bi se omogućio brz odgovor Unije na promjenjive okolnosti u pogledu procjene osjetljivosti izvoza u okviru općih izvoznih dozvola Unije te tehnoloških i komercijalnih kretanja, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji kad je riječ o izmjenama
  Priloga
  I.
  odjeljka A
  , Priloga II. odjeljka B.
  i
  priloga IV. ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede prikladna savjetovanja, među ostalim na stručnoj razini, te da se ona provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi sve dokumente primiti istodobno kad i stručnjaci iz država članica, a njihovi stručnjaci trebali bi sustavno imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Kako bi se omogućio brz odgovor Unije na promjenjive okolnosti u pogledu procjene osjetljivosti izvoza u okviru općih izvoznih dozvola Unije te tehnoloških i komercijalnih kretanja, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji kad je riječ o izmjenama
  Priloga
  I.
  odjeljka A
  , Priloga II. odjeljka B.
  i
  priloga IV. ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede prikladna savjetovanja, među ostalim na stručnoj razini, te da se ona provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi sve dokumente primiti istodobno kad i stručnjaci iz država članica, a njihovi stručnjaci trebali bi sustavno imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (18) | Kako bi se omogućio brz odgovor Unije na promjenjive okolnosti u pogledu procjene osjetljivosti izvoza u okviru općih izvoznih dozvola Unije te tehnoloških i komercijalnih kretanja, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji kad je riječ o izmjenama
  odjeljaka A
  i 
  B Priloga I.
  , Priloga II.
  i
  odjeljka B priloga IV. ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede prikladna savjetovanja, među ostalim na stručnoj razini, te da se ona provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi sve dokumente primiti istodobno kad i stručnjaci iz država članica, a njihovi stručnjaci trebali bi sustavno imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se omogućio brz odgovor Unije na promjenjive okolnosti u pogledu procjene osjetljivosti izvoza u okviru općih izvoznih dozvola Unije te tehnoloških i komercijalnih kretanja, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji kad je riječ o izmjenama
  odjeljaka A
  i 
  B Priloga I.
  , Priloga II.
  i
  odjeljka B priloga IV. ovoj Uredbi. Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede prikladna savjetovanja, među ostalim na stručnoj razini, te da se ona provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi sve dokumente primiti istodobno kad i stručnjaci iz država članica, a njihovi stručnjaci trebali bi sustavno imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19.a) | Rizik od kiberkrađe i ponovnog izvoza u treće zemlje, kako se navodi u Zajedničkom stajalištu Vijeća 2008/944/ZVSP, iziskuje jačanje odredbi o robi s dvojnom namjenom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19.a)

Rizik od kiberkrađe i ponovnog izvoza u treće zemlje, kako se navodi u Zajedničkom stajalištu Vijeća 2008/944/ZVSP, iziskuje jačanje odredbi o robi s dvojnom namjenom.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | U skladu s člankom 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u okviru njega te u iščekivanju veće razine usklađenosti, države članice zadržavaju pravo obavljanja kontrola nad prijenosima određene robe s dvojnom namjenom unutar Unije kako bi zaštitile javnu politiku ili javnu sigurnost. Radi proporcionalnosti trebalo bi revidirati kontrole prijenosa robe s dvojnom namjenom unutar Unije kako bi se opterećenje za trgovačka društva i tijela svelo na najmanju moguću mjeru. Osim toga, popis robe na koju se primjenjuju kontrole prijenosa unutar Unije iz Priloga IV.
  odjeljka B
  trebalo bi povremeno preispitati u svjetlu tehnoloških i komercijalnih kretanja te u pogledu procjene osjetljivosti prijenosâ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

U skladu s člankom 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u okviru njega te u iščekivanju veće razine usklađenosti, države članice zadržavaju pravo obavljanja kontrola nad prijenosima određene robe s dvojnom namjenom unutar Unije kako bi zaštitile javnu politiku ili javnu sigurnost. Radi proporcionalnosti trebalo bi revidirati kontrole prijenosa robe s dvojnom namjenom unutar Unije kako bi se opterećenje za trgovačka društva i tijela svelo na najmanju moguću mjeru. Osim toga, popis robe na koju se primjenjuju kontrole prijenosa unutar Unije iz Priloga IV.
  odjeljka B
  trebalo bi povremeno preispitati u svjetlu tehnoloških i komercijalnih kretanja te u pogledu procjene osjetljivosti prijenosâ.

| (21) | U skladu s člankom 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u okviru njega te u iščekivanju veće razine usklađenosti, države članice zadržavaju pravo obavljanja kontrola nad prijenosima određene robe s dvojnom namjenom unutar Unije kako bi zaštitile javnu politiku ili javnu sigurnost. Radi proporcionalnosti trebalo bi revidirati kontrole prijenosa robe s dvojnom namjenom unutar Unije kako bi se opterećenje za trgovačka društva
  , osobito MSP-ove,
  i tijela svelo na najmanju moguću mjeru. Osim toga, popis robe na koju se primjenjuju kontrole prijenosa unutar Unije iz
  odjeljka B
  Priloga IV. trebalo bi povremeno preispitati u svjetlu tehnoloških i komercijalnih kretanja te u pogledu procjene osjetljivosti prijenosâ. |
| --- | --- |

(21)

U skladu s člankom 36. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u okviru njega te u iščekivanju veće razine usklađenosti, države članice zadržavaju pravo obavljanja kontrola nad prijenosima određene robe s dvojnom namjenom unutar Unije kako bi zaštitile javnu politiku ili javnu sigurnost. Radi proporcionalnosti trebalo bi revidirati kontrole prijenosa robe s dvojnom namjenom unutar Unije kako bi se opterećenje za trgovačka društva
  , osobito MSP-ove,
  i tijela svelo na najmanju moguću mjeru. Osim toga, popis robe na koju se primjenjuju kontrole prijenosa unutar Unije iz
  odjeljka B
  Priloga IV. trebalo bi povremeno preispitati u svjetlu tehnoloških i komercijalnih kretanja te u pogledu procjene osjetljivosti prijenosâ.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22.a) | S obzirom na važnost odgovornosti i javnog nadzora nad aktivnostima kontrole izvoza, države bi članice sve relevantne podatke o licenciranju trebale učiniti javno dostupnima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22.a)

S obzirom na važnost odgovornosti i javnog nadzora nad aktivnostima kontrole izvoza, države bi članice sve relevantne podatke o licenciranju trebale učiniti javno dostupnima.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Kontakt s privatnim sektorom i transparentnost ključni su za učinkovit režim za kontrolu izvoza. Stoga je primjereno predvidjeti kontinuiran razvoj smjernica za potporu primjeni ove Uredbe te objavu godišnjeg izvješća o provedbi kontrola, u skladu s trenutačnom praksom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Kontakt s privatnim sektorom i transparentnost ključni su za učinkovit režim za kontrolu izvoza. Stoga je primjereno predvidjeti kontinuiran razvoj smjernica za potporu primjeni ove Uredbe te objavu godišnjeg izvješća o provedbi kontrola, u skladu s trenutačnom praksom.

| (25) | Kontakt s privatnim sektorom
  , osobito MSP-ovima,
  i transparentnost ključni su za učinkovit režim za kontrolu izvoza. Stoga je primjereno predvidjeti kontinuiran razvoj smjernica za potporu primjeni ove Uredbe te objavu godišnjeg izvješća o provedbi kontrola, u skladu s trenutačnom praksom.
  S obzirom na važnost smjernica za tumačenje nekih sastavnica ove Uredbe, te bi smjernice trebale postati javno dostupne nakon što ova Uredba stupi na snagu. |
| --- | --- |

(25)

Kontakt s privatnim sektorom
  , osobito MSP-ovima,
  i transparentnost ključni su za učinkovit režim za kontrolu izvoza. Stoga je primjereno predvidjeti kontinuiran razvoj smjernica za potporu primjeni ove Uredbe te objavu godišnjeg izvješća o provedbi kontrola, u skladu s trenutačnom praksom.
  S obzirom na važnost smjernica za tumačenje nekih sastavnica ove Uredbe, te bi smjernice trebale postati javno dostupne nakon što ova Uredba stupi na snagu.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25.a) | Trebalo bi osigurati da su definicije utvrđene u ovoj Uredbi u skladu su s definicijama iz Carinskog zakonika Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25.a)

Trebalo bi osigurati da su definicije utvrđene u ovoj Uredbi u skladu su s definicijama iz Carinskog zakonika Unije.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Svaka bi država članica trebala utvrditi učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije primjenjive u slučaju kršenja odredaba ove Uredbe. Primjereno je i uvesti odredbe za borbu konkretno protiv nezakonite trgovine robom s dvostrukom namjenom kako bi se poduprlo učinkovito izvršavanje kontrola. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Svaka bi država članica trebala utvrditi učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije primjenjive u slučaju kršenja odredaba ove Uredbe. Primjereno je i uvesti odredbe za borbu konkretno protiv nezakonite trgovine robom s dvostrukom namjenom kako bi se poduprlo učinkovito izvršavanje kontrola.

| (27) | Svaka bi država članica trebala utvrditi učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije primjenjive u slučaju kršenja odredaba ove Uredbe.
  Trebalo bi poboljšati stvaranje jednakih uvjeta za izvoznike iz Unije. Stoga bi sankcije za kršenje ove Uredbe trebale biti slične prirode i učinka u svim državama članicama.
  Primjereno je i uvesti odredbe za borbu konkretno protiv nezakonite trgovine robom s dvostrukom namjenom kako bi se poduprlo učinkovito izvršavanje kontrola. |
| --- | --- |

(27)

Svaka bi država članica trebala utvrditi učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije primjenjive u slučaju kršenja odredaba ove Uredbe.
  Trebalo bi poboljšati stvaranje jednakih uvjeta za izvoznike iz Unije. Stoga bi sankcije za kršenje ove Uredbe trebale biti slične prirode i učinka u svim državama članicama.
  Primjereno je i uvesti odredbe za borbu konkretno protiv nezakonite trgovine robom s dvostrukom namjenom kako bi se poduprlo učinkovito izvršavanje kontrola.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Kontrole izvoza imaju utjecaj na međunarodnu sigurnost i trgovinu s trećim zemljama te je stoga primjereno raditi na dijalogu i suradnji s trećim zemljama kako bi se podržali jednaki uvjeti na globalnoj razini i 
  poboljšanje
  međunarodne
  sigurnosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Kontrole izvoza imaju utjecaj na međunarodnu sigurnost i trgovinu s trećim zemljama te je stoga primjereno raditi na dijalogu i suradnji s trećim zemljama kako bi se podržali jednaki uvjeti na globalnoj razini i 
  poboljšanje
  međunarodne
  sigurnosti
  .

| (29) | Kontrole izvoza imaju utjecaj na međunarodnu sigurnost i trgovinu s trećim zemljama te je stoga primjereno raditi na dijalogu i suradnji s trećim zemljama kako bi se podržali jednaki uvjeti na globalnoj razini
  , promicala uzlazna konvergencija
  i 
  poboljšala međunarodna sigurnost. U svrhu promicanja ovih ciljeva Vijeće, Komisija i države članice trebali bi, u bliskoj suradnji s ESVD-om, proaktivno djelovati u relevantnim međunarodnim forumima, uključujući Sporazum iz Wassenaara, radi uspostave popisa robe za kibernadzor utvrđenog u odjeljku B Priloga I. kao međunarodne norme. Osim toga, valja ojačati i proširiti pomoć trećim zemljama u pogledu razvoja režima za kontrolu izvoza robe s dvojnom namjenom i prikladnih administrativnih kapaciteta, osobito u pogledu carina. |
| --- | --- |

(29)

Kontrole izvoza imaju utjecaj na međunarodnu sigurnost i trgovinu s trećim zemljama te je stoga primjereno raditi na dijalogu i suradnji s trećim zemljama kako bi se podržali jednaki uvjeti na globalnoj razini
  , promicala uzlazna konvergencija
  i 
  poboljšala međunarodna sigurnost. U svrhu promicanja ovih ciljeva Vijeće, Komisija i države članice trebali bi, u bliskoj suradnji s ESVD-om, proaktivno djelovati u relevantnim međunarodnim forumima, uključujući Sporazum iz Wassenaara, radi uspostave popisa robe za kibernadzor utvrđenog u odjeljku B Priloga I. kao međunarodne norme. Osim toga, valja ojačati i proširiti pomoć trećim zemljama u pogledu razvoja režima za kontrolu izvoza robe s dvojnom namjenom i prikladnih administrativnih kapaciteta, osobito u pogledu carina.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i uzimaju u obzir načela posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima,
  osobito sloboda obavljanja poslovne djelatnosti, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i uzimaju u obzir načela posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima,
  osobito sloboda obavljanja poslovne djelatnosti,

| (31) | Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i uzimaju u obzir načela posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

(31)

Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i uzimaju u obzir načela posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima,

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | robu koja se može upotrebljavati za dizajn, razvoj, proizvodnju ili upotrebu nuklearnog, kemijskog i biološkog oružja te sredstava za njegov prijenos, uključujući svu robu koja se može upotrijebiti u neeksplozivne svrhe, a ujedno na bilo koji način može pomoći u proizvodnji nuklearnog oružja ili drugih nuklearnih eksplozivnih naprava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

robu koja se može upotrebljavati za dizajn, razvoj, proizvodnju ili upotrebu nuklearnog, kemijskog i biološkog oružja te sredstava za njegov prijenos, uključujući svu robu koja se može upotrijebiti u neeksplozivne svrhe, a ujedno na bilo koji način može pomoći u proizvodnji nuklearnog oružja ili drugih nuklearnih eksplozivnih naprava;

| (a) | uobičajenu
  robu
  s dvojnom namjernom, uključujući softver i hardver,
  koja se može upotrebljavati za dizajn, razvoj, proizvodnju ili upotrebu nuklearnog, kemijskog i biološkog oružja te sredstava za njegov prijenos, uključujući svu robu koja se može upotrijebiti u neeksplozivne svrhe, a ujedno na bilo koji način može pomoći u proizvodnji nuklearnog oružja ili drugih nuklearnih eksplozivnih naprava; |
| --- | --- |

(a)

uobičajenu
  robu
  s dvojnom namjernom, uključujući softver i hardver,
  koja se može upotrebljavati za dizajn, razvoj, proizvodnju ili upotrebu nuklearnog, kemijskog i biološkog oružja te sredstava za njegov prijenos, uključujući svu robu koja se može upotrijebiti u neeksplozivne svrhe, a ujedno na bilo koji način može pomoći u proizvodnji nuklearnog oružja ili drugih nuklearnih eksplozivnih naprava;

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | tehnologiju
  za kibernadzor koja se može upotrijebiti za počinjenje teških povreda
  ljudskih
  prava ili međunarodnog humanitarnog prava
  odnosno
  koja može predstavljati prijetnju međunarodnoj sigurnosti ili
  osnovnim sigurnosnim interesima
  Unije i njezinih država članica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

tehnologiju
  za kibernadzor koja se može upotrijebiti za počinjenje teških povreda
  ljudskih
  prava ili međunarodnog humanitarnog prava
  odnosno
  koja može predstavljati prijetnju međunarodnoj sigurnosti ili
  osnovnim sigurnosnim interesima
  Unije i njezinih država članica;

| (b) | (b) robu
  za kibernadzor
  , uključujući hardver, softver i tehnologiju, koja je posebno dizajnirana za omogućivanje prikrivenog neovlaštenog ulaska u informatičke i telekomunikacijske sustave i/ili praćenja, neovlaštenog preuzimanja, prikupljanja i analize podataka i/ili onesposobljivanja ili oštećivanja odabranog sustava bez posebnog, informiranog i jasnog odobrenja vlasnika podataka, i koja se može upotrijebiti u vezi s kršenjima ljudskih prava, uključujući prava na privatnost, prava na slobodu govora te slobodu okupljanja i udruživanja, ili
  koja se može upotrijebiti za počinjenje teških povreda
  međunarodnog
  prava
  o ljudskim pravima
  ili međunarodnog humanitarnog prava
  , ili
  koja može predstavljati prijetnju međunarodnoj sigurnosti ili
  temeljnoj sigurnosti
  Unije i njezinih država članica
  . Isključuju se sigurnosna istraživanja na području mreža i IKT-a u svrhu autoriziranog testiranja ili zaštite sigurnosti informacijskih sustava
  ; |
| --- | --- |

(b)

(b) robu
  za kibernadzor
  , uključujući hardver, softver i tehnologiju, koja je posebno dizajnirana za omogućivanje prikrivenog neovlaštenog ulaska u informatičke i telekomunikacijske sustave i/ili praćenja, neovlaštenog preuzimanja, prikupljanja i analize podataka i/ili onesposobljivanja ili oštećivanja odabranog sustava bez posebnog, informiranog i jasnog odobrenja vlasnika podataka, i koja se može upotrijebiti u vezi s kršenjima ljudskih prava, uključujući prava na privatnost, prava na slobodu govora te slobodu okupljanja i udruživanja, ili
  koja se može upotrijebiti za počinjenje teških povreda
  međunarodnog
  prava
  o ljudskim pravima
  ili međunarodnog humanitarnog prava
  , ili
  koja može predstavljati prijetnju međunarodnoj sigurnosti ili
  temeljnoj sigurnosti
  Unije i njezinih država članica
  . Isključuju se sigurnosna istraživanja na području mreža i IKT-a u svrhu autoriziranog testiranja ili zaštite sigurnosti informacijskih sustava
  ;

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  „krajnji korisnik” znači svaka fizička ili pravna osoba ili subjekt koji je krajnji primatelj robe s dvojnom namjenom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.a
     
  „krajnji korisnik” znači svaka fizička ili pravna osoba ili subjekt koji je krajnji primatelj robe s dvojnom namjenom;

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 13.

Članak 2. – stavak 1. – točka 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 13. | „dozvola za velik projekt” znači globalna izvozna dozvola dodijeljena jednom određenom izvozniku za jednu vrstu ili kategoriju robe s dvojnom namjenom koja može vrijediti za izvoz jednom određenom krajnjem korisniku ili većem broju njih u jednoj određenoj trećoj zemlji ili više njih
  tijekom trajanja određenog projekta za čiji je dovršetak potrebno više od jedne godine
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

13.

„dozvola za velik projekt” znači globalna izvozna dozvola dodijeljena jednom određenom izvozniku za jednu vrstu ili kategoriju robe s dvojnom namjenom koja može vrijediti za izvoz jednom određenom krajnjem korisniku ili većem broju njih u jednoj određenoj trećoj zemlji ili više njih
  tijekom trajanja određenog projekta za čiji je dovršetak potrebno više od jedne godine
  ;

tijekom trajanja određenog projekta za čiji je dovršetak potrebno više od jedne godine

| 13. | „dozvola za velik projekt” znači globalna izvozna dozvola dodijeljena jednom određenom izvozniku za jednu vrstu ili kategoriju robe s dvojnom namjenom koja može vrijediti za izvoz jednom određenom krajnjem korisniku ili većem broju njih u jednoj određenoj trećoj zemlji ili više njih
  za određeni projekt. Dozvola vrijedi između jedne i četiri godine, osim u opravdanim slučajevima na temelju trajanja projekta, te je nadležno tijelo može produljiti
  ; |
| --- | --- |

13.

„dozvola za velik projekt” znači globalna izvozna dozvola dodijeljena jednom određenom izvozniku za jednu vrstu ili kategoriju robe s dvojnom namjenom koja može vrijediti za izvoz jednom određenom krajnjem korisniku ili većem broju njih u jednoj određenoj trećoj zemlji ili više njih
  za određeni projekt. Dozvola vrijedi između jedne i četiri godine, osim u opravdanim slučajevima na temelju trajanja projekta, te je nadležno tijelo može produljiti
  ;

za određeni projekt. Dozvola vrijedi između jedne i četiri godine, osim u opravdanim slučajevima na temelju trajanja projekta, te je nadležno tijelo može produljiti

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 22.

Članak 2. – stavak 1. – točka 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 22. | „program unutarnje usklađenosti” znači učinkovita, primjerena i razmjerna sredstva i postupci, uključujući razvoj, provedbu i poštovanje standardiziranih politika operativne usklađenosti, postupaka, standarda ponašanja i zaštitnih mjera, koje su razvili izvoznici kako bi osigurali usklađenost s odredbama i uvjetima u pogledu dozvola iz ove Uredbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

22.

„program unutarnje usklađenosti” znači učinkovita, primjerena i razmjerna sredstva i postupci, uključujući razvoj, provedbu i poštovanje standardiziranih politika operativne usklađenosti, postupaka, standarda ponašanja i zaštitnih mjera, koje su razvili izvoznici kako bi osigurali usklađenost s odredbama i uvjetima u pogledu dozvola iz ove Uredbe;

| 22. | „program unutarnje usklađenosti” znači učinkovita, primjerena i razmjerna sredstva i postupci
  (pristup temeljen na riziku)
  , uključujući razvoj, provedbu i poštovanje standardiziranih politika operativne usklađenosti, postupaka, standarda ponašanja i zaštitnih mjera, koje su razvili izvoznici kako bi osigurali usklađenost s odredbama i uvjetima u pogledu dozvola iz ove Uredbe;
  izvoznik ima mogućnost, na dobrovoljnoj osnovi, da njegov program unutarnje usklađenosti bude certificiran besplatno od strane nadležnih tijela na temelju referentnog programa unutarnje usklađenosti koji je utvrdila Komisija, kako bi dobio poticaje u procesu izdavanja odobrenja od nacionalnih nadležnih tijela; |
| --- | --- |

22.

„program unutarnje usklađenosti” znači učinkovita, primjerena i razmjerna sredstva i postupci
  (pristup temeljen na riziku)
  , uključujući razvoj, provedbu i poštovanje standardiziranih politika operativne usklađenosti, postupaka, standarda ponašanja i zaštitnih mjera, koje su razvili izvoznici kako bi osigurali usklađenost s odredbama i uvjetima u pogledu dozvola iz ove Uredbe;
  izvoznik ima mogućnost, na dobrovoljnoj osnovi, da njegov program unutarnje usklađenosti bude certificiran besplatno od strane nadležnih tijela na temelju referentnog programa unutarnje usklađenosti koji je utvrdila Komisija, kako bi dobio poticaje u procesu izdavanja odobrenja od nacionalnih nadležnih tijela;

(pristup temeljen na riziku)

izvoznik ima mogućnost, na dobrovoljnoj osnovi, da njegov program unutarnje usklađenosti bude certificiran besplatno od strane nadležnih tijela na temelju referentnog programa unutarnje usklađenosti koji je utvrdila Komisija, kako bi dobio poticaje u procesu izdavanja odobrenja od nacionalnih nadležnih tijela;

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 23.

Članak 2. – stavak 1. – točka 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 23. | „terorističko djelo” znači terorističko djelo u smislu članka 1. stavka 3. Zajedničkog stajališta 2001/931/ZVSP. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

23.

23.

„terorističko djelo” znači terorističko djelo u smislu članka 1. stavka 3. Zajedničkog stajališta 2001/931/ZVSP.

Briše se.

Briše se.

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 23.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 23.a | „temeljita identifikacija” znači postupak kojim poduzeća mogu prepoznati, spriječiti, ublažiti i opravdati način na koji ona rješavaju svoje stvarne i potencijalne štetne učinke kao sastavni dio poslovnih odluka i sustava upravljanja rizikom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

23.a

23.a

„temeljita identifikacija” znači postupak kojim poduzeća mogu prepoznati, spriječiti, ublažiti i opravdati način na koji ona rješavaju svoje stvarne i potencijalne štetne učinke kao sastavni dio poslovnih odluka i sustava upravljanja rizikom;

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka d

Članak 4. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | za
  upotrebu od strane osoba umiješanih u organizaciju ili počinjenje
  teških
  povreda
  ljudskih prava ili
  međunarodnog
  humanitarnog
  prava u 
  okviru oružanih sukoba
  ili
  unutarnje represije odnosno osoba odgovornih za to
  u 
  zemlji krajnjeg odredišta, kako
  su
  utvrdile relevantne javne međunarodne institucije ili europska
  ili nacionalna nadležna tijela, te u situacijama u kojima postoje
  dokazi
  da
  je
  ta ili slična roba upotrijebljena kako bi predloženi krajnji korisnik organizirao ili počinio takve
  teške
  povrede; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

za
  upotrebu od strane osoba umiješanih u organizaciju ili počinjenje
  teških
  povreda
  ljudskih prava ili
  međunarodnog
  humanitarnog
  prava u 
  okviru oružanih sukoba
  ili
  unutarnje represije odnosno osoba odgovornih za to
  u 
  zemlji krajnjeg odredišta, kako
  su
  utvrdile relevantne javne međunarodne institucije ili europska
  ili nacionalna nadležna tijela, te u situacijama u kojima postoje
  dokazi
  da
  je
  ta ili slična roba upotrijebljena kako bi predloženi krajnji korisnik organizirao ili počinio takve
  teške
  povrede;

za

teških

ljudskih prava ili

humanitarnog

okviru oružanih sukoba

unutarnje represije odnosno osoba odgovornih za to

zemlji krajnjeg odredišta, kako

utvrdile relevantne javne međunarodne institucije ili europska

dokazi

je

teške

| (d) | s obzirom na robu za kiberndzor za
  upotrebu od strane
  fizičkih ili pravih
  osoba umiješanih u organizaciju ili počinjenje povreda međunarodnog prava u 
  području ljudskih prava
  ili
  međunarodnog humanitarnog prava
  u 
  zemljama u kojima
  su
  nadležna tijela UN-a, Vijeća Europe, Unije
  ili nacionalna nadležna tijela
  utvrdila teške povrede ljudskih prava
  te u situacijama u kojima postoje
  razlozi za sumnju
  da
  bi
  ta ili slična roba
  mogla biti
  upotrijebljena kako bi predloženi krajnji korisnik organizirao ili počinio takve povrede; |
| --- | --- |

(d)

s obzirom na robu za kiberndzor za
  upotrebu od strane
  fizičkih ili pravih
  osoba umiješanih u organizaciju ili počinjenje povreda međunarodnog prava u 
  području ljudskih prava
  ili
  međunarodnog humanitarnog prava
  u 
  zemljama u kojima
  su
  nadležna tijela UN-a, Vijeća Europe, Unije
  ili nacionalna nadležna tijela
  utvrdila teške povrede ljudskih prava
  te u situacijama u kojima postoje
  razlozi za sumnju
  da
  bi
  ta ili slična roba
  mogla biti
  upotrijebljena kako bi predloženi krajnji korisnik organizirao ili počinio takve povrede;

s obzirom na robu za kiberndzor za

fizičkih ili pravih

području ljudskih prava

međunarodnog humanitarnog prava

zemljama u kojima

nadležna tijela UN-a, Vijeća Europe, Unije

utvrdila teške povrede ljudskih prava

razlozi za sumnju

bi

mogla biti

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka e

Članak 4. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | za upotrebu povezanu s terorističkim djelima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

(e)

za upotrebu povezanu s terorističkim djelima.

za upotrebu povezanu s terorističkim djelima.

Briše se.

Briše se.

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako izvoznik
  , u skladu sa svojom obvezom da provodi temeljitu identifikaciju, zna
  da
  je
  roba s dvojnom namjenom koju namjerava izvoziti i koja nije navedena u Prilogu I. namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju upotrebu iz stavka 1., mora o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje će odlučiti je li za taj izvoz potrebna dozvola. | 2.   Ako izvoznik
  tijekom provedbe temeljite identifikacije postane svjestan
  da roba s dvojnom namjenom koju namjerava izvoziti i koja nije navedena u Prilogu I.
  može biti
  namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju upotrebu iz stavka 1., mora o tome obavijestiti nadležno tijelo
  države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan
  , koje će odlučiti je li za taj izvoz potrebna dozvola. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako izvoznik
  , u skladu sa svojom obvezom da provodi temeljitu identifikaciju, zna
  da
  je
  roba s dvojnom namjenom koju namjerava izvoziti i koja nije navedena u Prilogu I. namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju upotrebu iz stavka 1., mora o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje će odlučiti je li za taj izvoz potrebna dozvola.

2.   Ako izvoznik
  tijekom provedbe temeljite identifikacije postane svjestan
  da roba s dvojnom namjenom koju namjerava izvoziti i koja nije navedena u Prilogu I.
  može biti
  namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju upotrebu iz stavka 1., mora o tome obavijestiti nadležno tijelo
  države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan
  , koje će odlučiti je li za taj izvoz potrebna dozvola.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 3.

Članak 4. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Dozvole za izvoz robe koja nije navedena na popisu dodjeljuju se za točno određenu robu i krajnje korisnike. Dozvole dodjeljuje nadležno tijelo države članice u kojoj izvoznik ima boravište ili poslovni nastan, a ako je izvoznik osoba s boravištem ili poslovnim nastanom izvan Unije, dodjeljuje ih nadležno tijelo države članice u kojoj se nalazi roba. Dozvole vrijede u cijeloj Uniji. Dozvole vrijede
  jednu godinu
  , a nadležno tijelo može ih produljiti. | 3.   Dozvole za izvoz robe koja nije navedena na popisu dodjeljuju se za točno određenu robu i krajnje korisnike. Dozvole dodjeljuje nadležno tijelo države članice u kojoj izvoznik ima boravište ili poslovni nastan, a ako je izvoznik osoba s boravištem ili poslovnim nastanom izvan Unije, dodjeljuje ih nadležno tijelo države članice u kojoj se nalazi roba. Dozvole vrijede u cijeloj Uniji. Dozvole vrijede
  dvije godine
  , a nadležno tijelo može ih produljiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Dozvole za izvoz robe koja nije navedena na popisu dodjeljuju se za točno određenu robu i krajnje korisnike. Dozvole dodjeljuje nadležno tijelo države članice u kojoj izvoznik ima boravište ili poslovni nastan, a ako je izvoznik osoba s boravištem ili poslovnim nastanom izvan Unije, dodjeljuje ih nadležno tijelo države članice u kojoj se nalazi roba. Dozvole vrijede u cijeloj Uniji. Dozvole vrijede
  jednu godinu
  , a nadležno tijelo može ih produljiti.

3.   Dozvole za izvoz robe koja nije navedena na popisu dodjeljuju se za točno određenu robu i krajnje korisnike. Dozvole dodjeljuje nadležno tijelo države članice u kojoj izvoznik ima boravište ili poslovni nastan, a ako je izvoznik osoba s boravištem ili poslovnim nastanom izvan Unije, dodjeljuje ih nadležno tijelo države članice u kojoj se nalazi roba. Dozvole vrijede u cijeloj Uniji. Dozvole vrijede
  dvije godine
  , a nadležno tijelo može ih produljiti.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 4. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako se ne prime primjedbe, smatra se da konzultirane države članice nemaju primjedbi i dužne su uvesti zahtjeve za dozvolama za sve „bitno slične transakcije”. Dužne su i obavijestiti svoja carinska tijela i ostala relevantna državna tijela o zahtjevima za dozvolama . | Ako se ne prime primjedbe, smatra se da konzultirane države članice nemaju primjedbi i dužne su uvesti zahtjeve za dozvolama za sve „bitno slične transakcije”,
  što znači robu s gotovo jednakim parametrima ili tehničkim karakteristikama prema istom krajnjem korisniku ili primatelju
  . Dužne su i obavijestiti svoja carinska tijela i ostala relevantna državna tijela o zahtjevima za dozvolama.
  Komisija objavljuje u Službenom listu Europske unije kratak opis predmeta, obrazloženje odluke i po potrebi navodi novi zahtjev za dozvolom u novom odjeljku E Priloga II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako se ne prime primjedbe, smatra se da konzultirane države članice nemaju primjedbi i dužne su uvesti zahtjeve za dozvolama za sve „bitno slične transakcije”. Dužne su i obavijestiti svoja carinska tijela i ostala relevantna državna tijela o zahtjevima za dozvolama .

Ako se ne prime primjedbe, smatra se da konzultirane države članice nemaju primjedbi i dužne su uvesti zahtjeve za dozvolama za sve „bitno slične transakcije”,
  što znači robu s gotovo jednakim parametrima ili tehničkim karakteristikama prema istom krajnjem korisniku ili primatelju
  . Dužne su i obavijestiti svoja carinska tijela i ostala relevantna državna tijela o zahtjevima za dozvolama.
  Komisija objavljuje u Službenom listu Europske unije kratak opis predmeta, obrazloženje odluke i po potrebi navodi novi zahtjev za dozvolom u novom odjeljku E Priloga II.

što znači robu s gotovo jednakim parametrima ili tehničkim karakteristikama prema istom krajnjem korisniku ili primatelju

Komisija objavljuje u Službenom listu Europske unije kratak opis predmeta, obrazloženje odluke i po potrebi navodi novi zahtjev za dozvolom u novom odjeljku E Priloga II.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4. – podstavak 3.

Članak 4. – stavak 4. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako se zaprime primjedbe od
  bilo koje konzultirane
  države članice, zahtjev za dozvolom ukida se, osim ako država članica koja uvodi zahtjev za dozvolom smatra da bi se izvozom mogli ugroziti njezini bitni sigurnosni interesi. U tom slučaju ta država članica može odlučiti zadržati zahtjev za dozvolom. O tome bi bez odgode trebalo obavijestiti Komisiju i ostale države članice. | Ako se zaprime primjedbe od
  barem četiri
  države članice
  koje predstavljaju barem 35 % stanovništva Unije
  , zahtjev za dozvolom ukida se, osim ako država članica koja uvodi zahtjev za dozvolom smatra da bi se izvozom mogli ugroziti njezini bitni sigurnosni interesi
  ili obveze u pogledu ljudskih prava
  . U tom slučaju ta država članica može odlučiti zadržati zahtjev za dozvolom. O tome bi bez odgode trebalo obavijestiti Komisiju i ostale države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako se zaprime primjedbe od
  bilo koje konzultirane
  države članice, zahtjev za dozvolom ukida se, osim ako država članica koja uvodi zahtjev za dozvolom smatra da bi se izvozom mogli ugroziti njezini bitni sigurnosni interesi. U tom slučaju ta država članica može odlučiti zadržati zahtjev za dozvolom. O tome bi bez odgode trebalo obavijestiti Komisiju i ostale države članice.

bilo koje konzultirane

Ako se zaprime primjedbe od
  barem četiri
  države članice
  koje predstavljaju barem 35 % stanovništva Unije
  , zahtjev za dozvolom ukida se, osim ako država članica koja uvodi zahtjev za dozvolom smatra da bi se izvozom mogli ugroziti njezini bitni sigurnosni interesi
  ili obveze u pogledu ljudskih prava
  . U tom slučaju ta država članica može odlučiti zadržati zahtjev za dozvolom. O tome bi bez odgode trebalo obavijestiti Komisiju i ostale države članice.

barem četiri

koje predstavljaju barem 35 % stanovništva Unije

ili obveze u pogledu ljudskih prava

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4. – podstavak 4.

Članak 4. – stavak 4. – podstavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija i države članice
  vodit će
  ažuran registar zahtjeva za dozvolu koji su na snazi. | Komisija i države članice
  vode
  ažuran registar zahtjeva za dozvolu koji su na snazi.
  Podaci dostupni u tom registru moraju biti uključeni u izvješće Europskom parlamentu, kako je navedeno u članku 24. stavku 2., i moraju biti dostupni javnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija i države članice
  vodit će
  ažuran registar zahtjeva za dozvolu koji su na snazi.

vodit će

Komisija i države članice
  vode
  ažuran registar zahtjeva za dozvolu koji su na snazi.
  Podaci dostupni u tom registru moraju biti uključeni u izvješće Europskom parlamentu, kako je navedeno u članku 24. stavku 2., i moraju biti dostupni javnosti.

vode

Podaci dostupni u tom registru moraju biti uključeni u izvješće Europskom parlamentu, kako je navedeno u članku 24. stavku 2., i moraju biti dostupni javnosti.

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako je broker svjestan da je roba s dvojnom namjenom za koju nudi pružanje brokerskih usluga, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1., mora o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje odlučuje je li prikladno da navedene brokerske usluge podliježu dozvoli. | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako je broker svjestan da je roba s dvojnom namjenom za koju nudi pružanje brokerskih usluga, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. stavka 1., mora o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje odlučuje je li prikladno da navedene brokerske usluge podliježu dozvoli.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za izravno ili neizravno pružanje usluga tehničke pomoći povezanih s robom s dvojnom namjenom odnosno s nabavom, proizvodnjom, održavanjem i upotrebom robe s dvojnom namjenom zahtijeva se dozvola ako je pružatelja usluga tehničke pomoći nadležno tijelo obavijestilo da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4. | 1.   Za izravno ili neizravno pružanje usluga tehničke pomoći povezanih s robom s dvojnom namjenom odnosno s nabavom, proizvodnjom, održavanjem i upotrebom robe s dvojnom namjenom zahtijeva se dozvola ako je pružatelja usluga tehničke pomoći nadležno tijelo obavijestilo da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4.
  stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za izravno ili neizravno pružanje usluga tehničke pomoći povezanih s robom s dvojnom namjenom odnosno s nabavom, proizvodnjom, održavanjem i upotrebom robe s dvojnom namjenom zahtijeva se dozvola ako je pružatelja usluga tehničke pomoći nadležno tijelo obavijestilo da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4.

1.   Za izravno ili neizravno pružanje usluga tehničke pomoći povezanih s robom s dvojnom namjenom odnosno s nabavom, proizvodnjom, održavanjem i upotrebom robe s dvojnom namjenom zahtijeva se dozvola ako je pružatelja usluga tehničke pomoći nadležno tijelo obavijestilo da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4.
  stavka 1.

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako je pružatelj usluga tehničke pomoći svjestan da je roba s dvojnom namjenom za koju nudi pružanje usluga tehničke pomoći u cijelosti ili djelomično namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4., mora o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje odlučuje je li prikladno da navedene usluge tehničke pomoći podliježu dozvoli. | Ako je pružatelj usluga tehničke pomoći svjestan da je roba s dvojnom namjenom za koju nudi pružanje usluga tehničke pomoći u cijelosti ili djelomično namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4.
  stavka 1.
  , mora o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje odlučuje je li prikladno da navedene usluge tehničke pomoći podliježu dozvoli. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako je pružatelj usluga tehničke pomoći svjestan da je roba s dvojnom namjenom za koju nudi pružanje usluga tehničke pomoći u cijelosti ili djelomično namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4., mora o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje odlučuje je li prikladno da navedene usluge tehničke pomoći podliježu dozvoli.

Ako je pružatelj usluga tehničke pomoći svjestan da je roba s dvojnom namjenom za koju nudi pružanje usluga tehničke pomoći u cijelosti ili djelomično namijenjena za bilo koju upotrebu iz članka 4.
  stavka 1.
  , mora o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje odlučuje je li prikladno da navedene usluge tehničke pomoći podliježu dozvoli.

stavka 1.

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Država članica može zabraniti izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ili nametnuti zahtjev za dozvolom za njega u svrhu zaštite javne sigurnosti
  ili
  ljudskih prava. | 1.   Država članica može zabraniti izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ili nametnuti zahtjev za dozvolom za njega u svrhu zaštite javne sigurnosti
  i
  ljudskih prava
  te sprečavanja terorističkih djela
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Država članica može zabraniti izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ili nametnuti zahtjev za dozvolom za njega u svrhu zaštite javne sigurnosti
  ili
  ljudskih prava.

1.   Država članica može zabraniti izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ili nametnuti zahtjev za dozvolom za njega u svrhu zaštite javne sigurnosti
  i
  ljudskih prava
  te sprečavanja terorističkih djela
  .

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 7.

Članak 9. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   U relevantnim komercijalnim ispravama koje se odnose na prijenose robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. unutar Unije mora se jasno navesti da navedena roba podliježe kontrolama ako se izvozi iz Unije . Relevantne komercijalne isprave uključuju, posebno, ugovore o prodaji, potvrde narudžbe, fakture ili otpremnice. | 7.   U relevantnim komercijalnim ispravama koje se odnose na prijenose robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. unutar Unije
  i njezin izvoz u treće zemlje
  mora se jasno navesti da navedena roba podliježe kontrolama ako se izvozi iz Unije . Relevantne komercijalne isprave uključuju, posebno, ugovore o prodaji, potvrde narudžbe, fakture ili otpremnice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   U relevantnim komercijalnim ispravama koje se odnose na prijenose robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. unutar Unije mora se jasno navesti da navedena roba podliježe kontrolama ako se izvozi iz Unije . Relevantne komercijalne isprave uključuju, posebno, ugovore o prodaji, potvrde narudžbe, fakture ili otpremnice.

7.   U relevantnim komercijalnim ispravama koje se odnose na prijenose robe s dvojnom namjenom navedene u Prilogu I. unutar Unije
  i njezin izvoz u treće zemlje
  mora se jasno navesti da navedena roba podliježe kontrolama ako se izvozi iz Unije . Relevantne komercijalne isprave uključuju, posebno, ugovore o prodaji, potvrde narudžbe, fakture ili otpremnice.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 3.

Članak 10. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Individualne i globalne izvozne dozvole vrijede
  jednu godinu
  , a nadležno tijelo može ih produljiti.
  Razdoblje valjanosti za
  globalne izvozne dozvole za velike projekte utvrđuje
  nadležno tijelo
  . | 3.   Individualne i globalne izvozne dozvole vrijede
  dvije godine
  , a nadležno tijelo može ih produljiti. Globalne izvozne dozvole za velike projekte
  valjane su ne dulje od četiri godine, osim u opravdanim okolnostima na temelju trajanja projekta. To ne sprječava nadležna tijela da u bilo kojem trenutku ukinu, suspendiraju, izmijene ili opozovu pojedinačne ili globalne izvozne dozvole
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Individualne i globalne izvozne dozvole vrijede
  jednu godinu
  , a nadležno tijelo može ih produljiti.
  Razdoblje valjanosti za
  globalne izvozne dozvole za velike projekte utvrđuje
  nadležno tijelo
  .

3.   Individualne i globalne izvozne dozvole vrijede
  dvije godine
  , a nadležno tijelo može ih produljiti. Globalne izvozne dozvole za velike projekte
  valjane su ne dulje od četiri godine, osim u opravdanim okolnostima na temelju trajanja projekta. To ne sprječava nadležna tijela da u bilo kojem trenutku ukinu, suspendiraju, izmijene ili opozovu pojedinačne ili globalne izvozne dozvole
  .

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Izvoznici su dužni nadležnom tijelu dostaviti sve relevantne informacije potrebne za njihove zahtjeve za dobivanje individualne i globalne izvozne dozvole kako bi dostavili potpune informacije, posebno o krajnjem korisniku, zemlji odredišta i krajnjoj upotrebi izvezene robe. | Izvoznici su dužni nadležnom tijelu dostaviti sve relevantne informacije potrebne za njihove zahtjeve za dobivanje individualne i globalne izvozne dozvole kako bi dostavili potpune informacije, posebno o krajnjem korisniku, zemlji odredišta i krajnjoj upotrebi izvezene robe.
  Kada je riječ o vladinim krajnjim korisnicima, dostavljenim informacijama konkretno se utvrđuje koji će odjel, agencija, jedinica ili podjedinica biti krajnji korisnik izvezene robe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izvoznici su dužni nadležnom tijelu dostaviti sve relevantne informacije potrebne za njihove zahtjeve za dobivanje individualne i globalne izvozne dozvole kako bi dostavili potpune informacije, posebno o krajnjem korisniku, zemlji odredišta i krajnjoj upotrebi izvezene robe.

Izvoznici su dužni nadležnom tijelu dostaviti sve relevantne informacije potrebne za njihove zahtjeve za dobivanje individualne i globalne izvozne dozvole kako bi dostavili potpune informacije, posebno o krajnjem korisniku, zemlji odredišta i krajnjoj upotrebi izvezene robe.
  Kada je riječ o vladinim krajnjim korisnicima, dostavljenim informacijama konkretno se utvrđuje koji će odjel, agencija, jedinica ili podjedinica biti krajnji korisnik izvezene robe.

Kada je riječ o vladinim krajnjim korisnicima, dostavljenim informacijama konkretno se utvrđuje koji će odjel, agencija, jedinica ili podjedinica biti krajnji korisnik izvezene robe.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako je potrebno
  , dozvole
  mogu podlijegati
  izjavi o krajnjoj upotrebi robe. | Sve dozvole za robu za kibernadzor, kao i pojedinačne izvozne dozvole za robu za koju postoji visok rizik od zlouporabe ili ponovnog izvoza u nepoželjnim uvjetima
  ,
  podliježu izjavi o krajnjoj upotrebi robe.
  Dozvole
  za drugu robu podliježu
  izjavi o krajnjoj upotrebi robe
  , ako je primjereno
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako je potrebno
  , dozvole
  mogu podlijegati
  izjavi o krajnjoj upotrebi robe.

Ako je potrebno

mogu podlijegati

Sve dozvole za robu za kibernadzor, kao i pojedinačne izvozne dozvole za robu za koju postoji visok rizik od zlouporabe ili ponovnog izvoza u nepoželjnim uvjetima
  ,
  podliježu izjavi o krajnjoj upotrebi robe.
  Dozvole
  za drugu robu podliježu
  izjavi o krajnjoj upotrebi robe
  , ako je primjereno
  .

Sve dozvole za robu za kibernadzor, kao i pojedinačne izvozne dozvole za robu za koju postoji visok rizik od zlouporabe ili ponovnog izvoza u nepoželjnim uvjetima

podliježu izjavi o krajnjoj upotrebi robe.

za drugu robu podliježu

, ako je primjereno

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 3. – uvodni dio

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U okviru globalnih izvoznih dozvola izvoznik je obvezan provoditi učinkovit program unutarnje usklađenosti. Izvoznik je dužan i najmanje jedanput godišnje izvijestiti nadležno tijelo o upotrebi te dozvole; izvješće mora sadržavati barem sljedeće informacije: | U okviru globalnih izvoznih dozvola izvoznik je obvezan provoditi učinkovit program unutarnje usklađenosti. Izvoznik
  ima mogućnost, na dobrovoljnoj osnovi, da njegov program unutarnje usklađenosti bude certificiran besplatno od strane nadležnih tijela na temelju referentnog programa unutarnje usklađenosti koji je utvrdila Komisija, kako bi dobio poticaje u procesu izdavanja odobrenja od nacionalnih nadležnih tijela. Izvoznik
  je dužan i najmanje jedanput godišnje
  , ili na zahtjev nadležnog tijela,
  izvijestiti
  to
  nadležno tijelo o upotrebi te dozvole; izvješće mora sadržavati barem sljedeće informacije: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U okviru globalnih izvoznih dozvola izvoznik je obvezan provoditi učinkovit program unutarnje usklađenosti. Izvoznik je dužan i najmanje jedanput godišnje izvijestiti nadležno tijelo o upotrebi te dozvole; izvješće mora sadržavati barem sljedeće informacije:

U okviru globalnih izvoznih dozvola izvoznik je obvezan provoditi učinkovit program unutarnje usklađenosti. Izvoznik
  ima mogućnost, na dobrovoljnoj osnovi, da njegov program unutarnje usklađenosti bude certificiran besplatno od strane nadležnih tijela na temelju referentnog programa unutarnje usklađenosti koji je utvrdila Komisija, kako bi dobio poticaje u procesu izdavanja odobrenja od nacionalnih nadležnih tijela. Izvoznik
  je dužan i najmanje jedanput godišnje
  , ili na zahtjev nadležnog tijela,
  izvijestiti
  to
  nadležno tijelo o upotrebi te dozvole; izvješće mora sadržavati barem sljedeće informacije:

ima mogućnost, na dobrovoljnoj osnovi, da njegov program unutarnje usklađenosti bude certificiran besplatno od strane nadležnih tijela na temelju referentnog programa unutarnje usklađenosti koji je utvrdila Komisija, kako bi dobio poticaje u procesu izdavanja odobrenja od nacionalnih nadležnih tijela. Izvoznik

, ili na zahtjev nadležnog tijela,

to

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 3. – točka d

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | ako je poznato, krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

ako je poznato, krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

| (d) | krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom. |
| --- | --- |

(d)

krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 3. – točka da (nova)

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 3. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | ime i adresa izvoznika i krajnjeg korisnika robe, ako je poznato; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

ime i adresa izvoznika i krajnjeg korisnika robe, ako je poznato;

ime i adresa izvoznika i krajnjeg korisnika robe, ako je poznato;

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 3. – točka db (nova)

Članak 10. – stavak 4. – podstavak 3. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | datum na koji je izvoz izvršen; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(db)

(db)

datum na koji je izvoz izvršen;

datum na koji je izvoz izvršen;

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 5.

Članak 10. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Nadležna tijela država članica obrađuju zahtjeve za individualne ili globalne dozvole u 
  vremenskom razdoblju koje se utvrđuje nacionalnim zakonodavstvom ili praksom. Nadležna tijela dužna su Komisiji dostaviti sve informacije o prosječnom trajanju obrade zahtjeva za dozvole koje su relevantne za izradu godišnjeg izvješća i članka 24. stavka 2. | 5.   Nadležna tijela država članica obrađuju zahtjeve za individualne ili globalne dozvole u 
  roku od 30 dana od datuma podnošenja valjanog zahtjeva. Ako nadležno tijelo, iz opravdanih razloga, zahtijeva više vremena za obradu zahtjeva, ono o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva u roku od 30 dana. Nadležno tijelo mora, u svakom slučaju, odlučiti o zahtjevima za pojedinačne ili globalne izvozne dozvole, najkasnije u roku od 60 dana od podnošenja valjanog zahtjeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Nadležna tijela država članica obrađuju zahtjeve za individualne ili globalne dozvole u 
  vremenskom razdoblju koje se utvrđuje nacionalnim zakonodavstvom ili praksom. Nadležna tijela dužna su Komisiji dostaviti sve informacije o prosječnom trajanju obrade zahtjeva za dozvole koje su relevantne za izradu godišnjeg izvješća i članka 24. stavka 2.

5.   Nadležna tijela država članica obrađuju zahtjeve za individualne ili globalne dozvole u 
  roku od 30 dana od datuma podnošenja valjanog zahtjeva. Ako nadležno tijelo, iz opravdanih razloga, zahtijeva više vremena za obradu zahtjeva, ono o tome obavješćuje podnositelja zahtjeva u roku od 30 dana. Nadležno tijelo mora, u svakom slučaju, odlučiti o zahtjevima za pojedinačne ili globalne izvozne dozvole, najkasnije u roku od 60 dana od podnošenja valjanog zahtjeva.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako broker ili pružatelj tehničke pomoći nema boravište ili poslovni nastan na području Unije, dozvole za brokerske usluge i tehničku pomoć na temelju ove Uredbe dodjeljuje nadležno tijelo države članice
  u kojoj matično društvo brokera ili pružatelja tehničke pomoći ima poslovni nastan odnosno
  iz koje će se pružati usluge brokeringa ili tehnička pomoć. | Ako broker ili pružatelj tehničke pomoći nema boravište ili poslovni nastan na području Unije, dozvole za brokerske usluge i tehničku pomoć na temelju ove Uredbe dodjeljuje nadležno tijelo države članice iz koje će se pružati usluge brokeringa ili tehnička pomoć.
  To također uključuje brokerske usluge i pružanje tehničke pomoći društava kćeri ili zajedničkih pothvata s poslovnim nastanom u trećim zemljama koji su u vlasništvu ili pod kontrolom društava koja imaju poslovni nastan na području Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako broker ili pružatelj tehničke pomoći nema boravište ili poslovni nastan na području Unije, dozvole za brokerske usluge i tehničku pomoć na temelju ove Uredbe dodjeljuje nadležno tijelo države članice
  u kojoj matično društvo brokera ili pružatelja tehničke pomoći ima poslovni nastan odnosno
  iz koje će se pružati usluge brokeringa ili tehnička pomoć.

u kojoj matično društvo brokera ili pružatelja tehničke pomoći ima poslovni nastan odnosno

Ako broker ili pružatelj tehničke pomoći nema boravište ili poslovni nastan na području Unije, dozvole za brokerske usluge i tehničku pomoć na temelju ove Uredbe dodjeljuje nadležno tijelo države članice iz koje će se pružati usluge brokeringa ili tehnička pomoć.
  To također uključuje brokerske usluge i pružanje tehničke pomoći društava kćeri ili zajedničkih pothvata s poslovnim nastanom u trećim zemljama koji su u vlasništvu ili pod kontrolom društava koja imaju poslovni nastan na području Unije.

To također uključuje brokerske usluge i pružanje tehničke pomoći društava kćeri ili zajedničkih pothvata s poslovnim nastanom u trećim zemljama koji su u vlasništvu ili pod kontrolom društava koja imaju poslovni nastan na području Unije.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 14. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Pri odlučivanju o tome hoće li dodijeliti individualnu ili globalnu izvoznu dozvolu ili dozvolu za brokerske usluge ili tehničku pomoć na temelju ove Uredbe odnosno hoće li zabraniti provoz, nadležna tijela država članica uzimaju u obzir
  sljedeće kriterije
  : | 1.   Pri odlučivanju o tome hoće li dodijeliti individualnu ili globalnu izvoznu dozvolu ili dozvolu za brokerske usluge ili tehničku pomoć na temelju ove Uredbe odnosno hoće li zabraniti provoz, nadležna tijela država članica uzimaju u obzir
  sve s tim povezane čimbenike, uključujući
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Pri odlučivanju o tome hoće li dodijeliti individualnu ili globalnu izvoznu dozvolu ili dozvolu za brokerske usluge ili tehničku pomoć na temelju ove Uredbe odnosno hoće li zabraniti provoz, nadležna tijela država članica uzimaju u obzir
  sljedeće kriterije
  :

1.   Pri odlučivanju o tome hoće li dodijeliti individualnu ili globalnu izvoznu dozvolu ili dozvolu za brokerske usluge ili tehničku pomoć na temelju ove Uredbe odnosno hoće li zabraniti provoz, nadležna tijela država članica uzimaju u obzir
  sve s tim povezane čimbenike, uključujući
  :

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka a

Članak 14. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | međunarodne dužnosti i obveze Unije i država članica, a posebno dužnosti i obveze koje su prihvatile kao članice mjerodavnih međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza ili ratifikacijom mjerodavnih međunarodnih ugovora
  te njihove dužnosti u skladu sa sankcijama nametnutima 2 odlukom ili zajedničkim stajalištem koje je donijelo Vijeće odnosno odlukom OESS-a ili obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

međunarodne dužnosti i obveze Unije i država članica, a posebno dužnosti i obveze koje su prihvatile kao članice mjerodavnih međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza ili ratifikacijom mjerodavnih međunarodnih ugovora
  te njihove dužnosti u skladu sa sankcijama nametnutima 2 odlukom ili zajedničkim stajalištem koje je donijelo Vijeće odnosno odlukom OESS-a ili obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda
  ;

te njihove dužnosti u skladu sa sankcijama nametnutima 2 odlukom ili zajedničkim stajalištem koje je donijelo Vijeće odnosno odlukom OESS-a ili obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda

| (a) | međunarodne dužnosti i obveze Unije i država članica, a posebno dužnosti i obveze koje su prihvatile kao članice mjerodavnih međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza ili ratifikacijom mjerodavnih međunarodnih ugovora; |
| --- | --- |

(a)

međunarodne dužnosti i obveze Unije i država članica, a posebno dužnosti i obveze koje su prihvatile kao članice mjerodavnih međunarodnih režima o neširenju oružja i aranžmana za kontrolu izvoza ili ratifikacijom mjerodavnih međunarodnih ugovora;

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 14. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | njihove dužnosti u vezi sa sankcijama nametnutim odlukom ili zajedničkim stajalištem koje je usvojilo Vijeće, odlukom OESS-a, ili obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

njihove dužnosti u vezi sa sankcijama nametnutim odlukom ili zajedničkim stajalištem koje je usvojilo Vijeće, odlukom OESS-a, ili obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda;

njihove dužnosti u vezi sa sankcijama nametnutim odlukom ili zajedničkim stajalištem koje je usvojilo Vijeće, odlukom OESS-a, ili obvezujućom rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda;

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 14. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | kršenje ljudskih prava, temeljnih sloboda i međunarodnog humanitarnog prava u državi krajnjeg odredišta kako je utvrđeno od strane nadležnih tijela UN-a, Vijeća Europe ili Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

kršenje ljudskih prava, temeljnih sloboda i međunarodnog humanitarnog prava u državi krajnjeg odredišta kako je utvrđeno od strane nadležnih tijela UN-a, Vijeća Europe ili Unije;

kršenje ljudskih prava, temeljnih sloboda i međunarodnog humanitarnog prava u državi krajnjeg odredišta kako je utvrđeno od strane nadležnih tijela UN-a, Vijeća Europe ili Unije;

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka c

Članak 14. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | unutarnje stanje u zemlji krajnjeg odredišta – nadležna tijela ne odobravaju izvoz kojim bi se uzrokovali ili produljili oružani sukobi odnosno pogoršale postojeće napetosti ili postojeći sukobi u zemlji krajnjeg odredišta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

unutarnje stanje u zemlji krajnjeg odredišta – nadležna tijela ne odobravaju izvoz kojim bi se uzrokovali ili produljili oružani sukobi odnosno pogoršale postojeće napetosti ili postojeći sukobi u zemlji krajnjeg odredišta;

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka da (nova)

Članak 14. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | postupanje zemlje odredišta prema međunarodnoj zajednici, a posebno njezin stav prema terorizmu, prirodu njezinih savezništava i poštovanje međunarodnog prava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

postupanje zemlje odredišta prema međunarodnoj zajednici, a posebno njezin stav prema terorizmu, prirodu njezinih savezništava i poštovanje međunarodnog prava;

postupanje zemlje odredišta prema međunarodnoj zajednici, a posebno njezin stav prema terorizmu, prirodu njezinih savezništava i poštovanje međunarodnog prava;

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka db (nova)

Članak 14. – stavak 1. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | kompatibilnost izvoza robe s obzirom na tehničke i gospodarske sposobnosti zemlje primateljice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(db)

(db)

kompatibilnost izvoza robe s obzirom na tehničke i gospodarske sposobnosti zemlje primateljice;

kompatibilnost izvoza robe s obzirom na tehničke i gospodarske sposobnosti zemlje primateljice;

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka f

Članak 14. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | razmatranja o predviđenoj krajnjoj upotrebi i riziku od preusmjerenja, uključujući rizik od toga da će se roba s dvojnom namjenom
  preusmjeriti ili
  ponovno izvesti uz nepoželjne uvjete . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

razmatranja o predviđenoj krajnjoj upotrebi i riziku od preusmjerenja, uključujući rizik od toga da će se roba s dvojnom namjenom
  preusmjeriti ili
  ponovno izvesti uz nepoželjne uvjete .

preusmjeriti ili

| (f) | razmatranja o predviđenoj krajnjoj upotrebi i riziku od preusmjerenja, uključujući rizik od toga da će se roba s dvojnom namjenom
  , te osobito roba za kibernadzor, preusmjeriti,
  ponovno izvesti uz nepoželjne uvjete
  ili preusmjeriti na neželjenu krajnju upotrebu u vojne svrhe ili terorizam; |
| --- | --- |

(f)

razmatranja o predviđenoj krajnjoj upotrebi i riziku od preusmjerenja, uključujući rizik od toga da će se roba s dvojnom namjenom
  , te osobito roba za kibernadzor, preusmjeriti,
  ponovno izvesti uz nepoželjne uvjete
  ili preusmjeriti na neželjenu krajnju upotrebu u vojne svrhe ili terorizam;

, te osobito roba za kibernadzor, preusmjeriti,

ili preusmjeriti na neželjenu krajnju upotrebu u vojne svrhe ili terorizam;

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1.a (novi)

Članak 14. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  S obzirom na pojedinačne ili globalne izvozne dozvole, dozvole za brokerske usluge ili tehničku pomoć za robu za kibernadzor, nadležna tijela država članica posebno uzimaju u obzir rizik od kršenja prava na privatnost, prava na zaštitu podataka, slobodu govora te slobodu okupljanja i udruživanja, kao i rizike koji se odnose na vladavinu prava, pravni okvir za upotrebu predmeta koji se izvoze i moguće sigurnosne rizike za Uniju i države članice. |
| | Ako nadležna tijela države članice zaključe da će postojanje takvog rizika vjerojatno dovesti do ozbiljnih kršenja ljudskih prava, države članice ne izdaju izvozne dozvole ili poništavaju, suspendiraju, izmjenjuju ili opozivaju postojeća odobrenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  S obzirom na pojedinačne ili globalne izvozne dozvole, dozvole za brokerske usluge ili tehničku pomoć za robu za kibernadzor, nadležna tijela država članica posebno uzimaju u obzir rizik od kršenja prava na privatnost, prava na zaštitu podataka, slobodu govora te slobodu okupljanja i udruživanja, kao i rizike koji se odnose na vladavinu prava, pravni okvir za upotrebu predmeta koji se izvoze i moguće sigurnosne rizike za Uniju i države članice.

Ako nadležna tijela države članice zaključe da će postojanje takvog rizika vjerojatno dovesti do ozbiljnih kršenja ljudskih prava, države članice ne izdaju izvozne dozvole ili poništavaju, suspendiraju, izmjenjuju ili opozivaju postojeća odobrenja.

Ako nadležna tijela države članice zaključe da će postojanje takvog rizika vjerojatno dovesti do ozbiljnih kršenja ljudskih prava, države članice ne izdaju izvozne dozvole ili poništavaju, suspendiraju, izmjenjuju ili opozivaju postojeća odobrenja.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2.

Članak 14. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija i Vijeće dužni su sastaviti smjernice
  i/ili preporuke
  kako bi osigurali da nadležna tijela država članica provode zajedničke procjene rizika za potrebe provedbe tih kriterija. | 2.   Komisija i Vijeće dužni su
  nakon stupanja ove Uredbe na snagu
  sastaviti smjernice kako bi osigurali da nadležna tijela država članica provode zajedničke procjene rizika za potrebe provedbe tih kriterija
  kada ova Uredba stupi na snagu i u cilju jamčenja jedinstvenih kriterija za izdavanje dozvola. Komisija sastavlja smjernice u obliku priručnika u kojem se detaljno navode koraci koje trebaju slijediti nadležna tijela za izdavanje dozvola države članice i izvoznici koji provode temeljitu identifikaciju s praktičnim preporukama za provedbu i poštovanje kontrola u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (d) i člankom 14. stavkom 1., uključujući primjere najboljih praksi. Taj se priručnik izrađuje u bliskoj suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Koordinacijskom skupinom za robu s dvojnom namjenom te uključuje mišljenja vanjskih stručnjaka iz akademske zajednice, izvoznika, brokera i organizacija civilnog društva, u skladu s postupcima utvrđenima u članku 21. stavku 3., te se ažurira kako se smatra potrebnim i primjerenim. |
| | Komisija uspostavlja program izgradnje kapaciteta razvojem zajedničkih programa obuke za službenike iz tijela za licenciranje i carinskih tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija i Vijeće dužni su sastaviti smjernice
  i/ili preporuke
  kako bi osigurali da nadležna tijela država članica provode zajedničke procjene rizika za potrebe provedbe tih kriterija.

2.   Komisija i Vijeće dužni su
  nakon stupanja ove Uredbe na snagu
  sastaviti smjernice kako bi osigurali da nadležna tijela država članica provode zajedničke procjene rizika za potrebe provedbe tih kriterija
  kada ova Uredba stupi na snagu i u cilju jamčenja jedinstvenih kriterija za izdavanje dozvola. Komisija sastavlja smjernice u obliku priručnika u kojem se detaljno navode koraci koje trebaju slijediti nadležna tijela za izdavanje dozvola države članice i izvoznici koji provode temeljitu identifikaciju s praktičnim preporukama za provedbu i poštovanje kontrola u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (d) i člankom 14. stavkom 1., uključujući primjere najboljih praksi. Taj se priručnik izrađuje u bliskoj suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Koordinacijskom skupinom za robu s dvojnom namjenom te uključuje mišljenja vanjskih stručnjaka iz akademske zajednice, izvoznika, brokera i organizacija civilnog društva, u skladu s postupcima utvrđenima u članku 21. stavku 3., te se ažurira kako se smatra potrebnim i primjerenim.

Komisija uspostavlja program izgradnje kapaciteta razvojem zajedničkih programa obuke za službenike iz tijela za licenciranje i carinskih tijela.

Komisija uspostavlja program izgradnje kapaciteta razvojem zajedničkih programa obuke za službenike iz tijela za licenciranje i carinskih tijela.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka b

Članak 16. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | popis robe
  s dvojnom namjenom
  iz odjeljka B Priloga I.
  može
  se
  izmijeniti
  ako je to potrebno zbog rizika koje bi izvoz te robe mogao predstavljati u pogledu počinjenja teških povreda ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava odnosno osnovnih sigurnosnih interesa Unije i njezinih država članica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

popis robe
  s dvojnom namjenom
  iz odjeljka B Priloga I.
  može
  se
  izmijeniti
  ako je to potrebno zbog rizika koje bi izvoz te robe mogao predstavljati u pogledu počinjenja teških povreda ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava odnosno osnovnih sigurnosnih interesa Unije i njezinih država članica;

s dvojnom namjenom

može

izmijeniti

| (b) | Popis robe
  za kibernazor
  iz odjeljka B Priloga I.
  mijenja
  se ako je to potrebno zbog rizika koje bi izvoz te robe mogao predstavljati u pogledu počinjenja teških povreda ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava odnosno osnovnih sigurnosnih interesa Unije i njezinih država članica
  ili ako su pokrenute kontrole za znatne količine robe koja nije na popisu u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (d) ove Uredbe. Izmjene se također odnose na odluke o uklanjanju robe s popisa.



  Ako je zbog krajnje hitnih razloga potrebno ukloniti konkretnu robu iz odjeljka B Priloga I. ili je u njega dodati, na delegirane akte donesene na temelju ove točke primjenjuje se postupak predviđen u članku 17. |
| --- | --- |

(b)

Popis robe
  za kibernazor
  iz odjeljka B Priloga I.
  mijenja
  se ako je to potrebno zbog rizika koje bi izvoz te robe mogao predstavljati u pogledu počinjenja teških povreda ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava odnosno osnovnih sigurnosnih interesa Unije i njezinih država članica
  ili ako su pokrenute kontrole za znatne količine robe koja nije na popisu u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (d) ove Uredbe. Izmjene se također odnose na odluke o uklanjanju robe s popisa.

za kibernazor

mijenja

ili ako su pokrenute kontrole za znatne količine robe koja nije na popisu u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (d) ove Uredbe. Izmjene se također odnose na odluke o uklanjanju robe s popisa.

Ako je zbog krajnje hitnih razloga potrebno ukloniti konkretnu robu iz odjeljka B Priloga I. ili je u njega dodati, na delegirane akte donesene na temelju ove točke primjenjuje se postupak predviđen u članku 17.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka ba (nova)

Članak 16. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | Komisija može s popisa ukloniti određenu robu, posebno ako uslijed brzih tehnoloških promjena ta roba postane drugorazredni proizvod ili proizvod masovne proizvodnje koji je lako dostupan ili koji je moguće tehnički lako izmijeniti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

Komisija može s popisa ukloniti određenu robu, posebno ako uslijed brzih tehnoloških promjena ta roba postane drugorazredni proizvod ili proizvod masovne proizvodnje koji je lako dostupan ili koji je moguće tehnički lako izmijeniti.

Komisija može s popisa ukloniti određenu robu, posebno ako uslijed brzih tehnoloških promjena ta roba postane drugorazredni proizvod ili proizvod masovne proizvodnje koji je lako dostupan ili koji je moguće tehnički lako izmijeniti.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2.a (novi)

Članak 16. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  odjeljak B Priloga I. ograničava svoje područje primjene na robu za kibernadzor i ne smije sadržavati stavke navedene u odjeljku A Priloga I.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  odjeljak B Priloga I. ograničava svoje područje primjene na robu za kibernadzor i ne smije sadržavati stavke navedene u odjeljku A Priloga I.;

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 5.

Članak 18. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija je dužna u suradnji s državama članicama sastaviti smjernice za potporu međuagencijskoj suradnji između tijela za licenciranje i carinskih tijela. | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Komisija je dužna u suradnji s državama članicama sastaviti smjernice za potporu međuagencijskoj suradnji između tijela za licenciranje i carinskih tijela.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 2. – točka a

Članak 20. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | informacije
  povezane s primjenom kontrola
  , uključujući podatke o licenciranju (broj, vrijednost i vrste licenci te povezana odredišta, broj korisnika općih i globalnih dozvola, broj subjekata s unutarnjim programima usklađenosti, trajanje obrade, obujam i vrijednost trgovine u okviru prijenosa unutar EU-a itd.) i, ako su dostupni, podatke o izvozu robe s dvojnom namjenom obavljenom u ostalim državama članicama
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

informacije
  povezane s primjenom kontrola
  , uključujući podatke o licenciranju (broj, vrijednost i vrste licenci te povezana odredišta, broj korisnika općih i globalnih dozvola, broj subjekata s unutarnjim programima usklađenosti, trajanje obrade, obujam i vrijednost trgovine u okviru prijenosa unutar EU-a itd.) i, ako su dostupni, podatke o izvozu robe s dvojnom namjenom obavljenom u ostalim državama članicama
  ;

informacije

, uključujući podatke o licenciranju (broj, vrijednost i vrste licenci te povezana odredišta, broj korisnika općih i globalnih dozvola, broj subjekata s unutarnjim programima usklađenosti, trajanje obrade, obujam i vrijednost trgovine u okviru prijenosa unutar EU-a itd.) i, ako su dostupni, podatke o izvozu robe s dvojnom namjenom obavljenom u ostalim državama članicama

| (a) | sve informacije
  povezane s primjenom kontrola; |
| --- | --- |

(a)

sve informacije
  povezane s primjenom kontrola;

sve informacije

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 2. – točka b

Članak 20. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | informacije
  povezane s izvršavanjem kontrola, uključujući detalje o izvoznicima kojima je uskraćeno pravo na upotrebu nacionalne opće izvozne dozvole ili opće izvozne dozvole Unije te izvješća o prekršajima, zapljenama i primjeni drugih sankcija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

informacije
  povezane s izvršavanjem kontrola, uključujući detalje o izvoznicima kojima je uskraćeno pravo na upotrebu nacionalne opće izvozne dozvole ili opće izvozne dozvole Unije te izvješća o prekršajima, zapljenama i primjeni drugih sankcija;

informacije

| (b) | sve informacije
  povezane s izvršavanjem kontrola, uključujući detalje o izvoznicima kojima je uskraćeno pravo na upotrebu nacionalne opće izvozne dozvole ili opće izvozne dozvole Unije te
  sva
  izvješća o prekršajima, zapljenama i primjeni drugih sankcija; |
| --- | --- |

(b)

sve informacije
  povezane s izvršavanjem kontrola, uključujući detalje o izvoznicima kojima je uskraćeno pravo na upotrebu nacionalne opće izvozne dozvole ili opće izvozne dozvole Unije te
  sva
  izvješća o prekršajima, zapljenama i primjeni drugih sankcija;

sve informacije

sva

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 2. – točka c

Članak 20. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | podatke o osjetljivim krajnjim korisnicima, osobama upletenima u sumnjive aktivnosti javne nabave i
  , ako su dostupni,
  o prijevoznim rutama . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

podatke o osjetljivim krajnjim korisnicima, osobama upletenima u sumnjive aktivnosti javne nabave i
  , ako su dostupni,
  o prijevoznim rutama .

, ako su dostupni,

| (c) | sve
  podatke o osjetljivim krajnjim korisnicima, osobama upletenima u sumnjive aktivnosti javne nabave i o prijevoznim rutama; |
| --- | --- |

(c)

sve
  podatke o osjetljivim krajnjim korisnicima, osobama upletenima u sumnjive aktivnosti javne nabave i o prijevoznim rutama;

sve

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 2.

Članak 21. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Predsjednik koordinacijske skupine
  za robu s dvojnom namjenom, kad god to smatra potrebnim, savjetuje se s izvoznicima, brokerima i ostalim relevantnim dionicima obuhvaćenima ovom Uredbom. | 2.   
  Koordinacijska skupina
  za robu s dvojnom namjenom, kad god to smatra potrebnim, savjetuje se s izvoznicima, brokerima i ostalim relevantnim dionicima obuhvaćenima ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Predsjednik koordinacijske skupine
  za robu s dvojnom namjenom, kad god to smatra potrebnim, savjetuje se s izvoznicima, brokerima i ostalim relevantnim dionicima obuhvaćenima ovom Uredbom.

2.   
  Koordinacijska skupina
  za robu s dvojnom namjenom, kad god to smatra potrebnim, savjetuje se s izvoznicima, brokerima i ostalim relevantnim dionicima obuhvaćenima ovom Uredbom.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 3.

Članak 21. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom dužna je, prema potrebi, uspostaviti tehničke stručne skupine koje čine stručnjaci iz država članica kako bi proučile određena pitanja povezana s provedbom kontrola, uključujući pitanja povezana s ažuriranjem kontrolnih popisa Unije iz Priloga I. Tehničke stručne skupine
  prema potrebi
  se
  moraju savjetovati
  s izvoznicima, brokerima i ostalim relevantnim dionicima obuhvaćenima ovom Uredbom. | 3.   Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom dužna je, prema potrebi, uspostaviti tehničke stručne skupine koje čine stručnjaci iz država članica kako bi proučile određena pitanja povezana s provedbom kontrola, uključujući pitanja povezana s ažuriranjem kontrolnih popisa Unije iz
  odjeljka B
  Priloga I. Tehničke stručne skupine
  savjetuju
  se s izvoznicima, brokerima
  , organizacijama civilnog društva
  i ostalim relevantnim dionicima obuhvaćenima ovom Uredbom.
  Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom osobito uspostavlja tehničku radnu skupinu za ocjenjivanje kriterija iz članka 4. stavka 4. točke (d) te članka 14. stavka 1. točke (b) te razvijanje smjernica za temeljitu identifikaciju savjetovanjem s neovisnom skupinom stručnjaka, akademskom zajednicom i organizacijama civilnog društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom dužna je, prema potrebi, uspostaviti tehničke stručne skupine koje čine stručnjaci iz država članica kako bi proučile određena pitanja povezana s provedbom kontrola, uključujući pitanja povezana s ažuriranjem kontrolnih popisa Unije iz Priloga I. Tehničke stručne skupine
  prema potrebi
  se
  moraju savjetovati
  s izvoznicima, brokerima i ostalim relevantnim dionicima obuhvaćenima ovom Uredbom.

3.   Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom dužna je, prema potrebi, uspostaviti tehničke stručne skupine koje čine stručnjaci iz država članica kako bi proučile određena pitanja povezana s provedbom kontrola, uključujući pitanja povezana s ažuriranjem kontrolnih popisa Unije iz
  odjeljka B
  Priloga I. Tehničke stručne skupine
  savjetuju
  se s izvoznicima, brokerima
  , organizacijama civilnog društva
  i ostalim relevantnim dionicima obuhvaćenima ovom Uredbom.
  Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom osobito uspostavlja tehničku radnu skupinu za ocjenjivanje kriterija iz članka 4. stavka 4. točke (d) te članka 14. stavka 1. točke (b) te razvijanje smjernica za temeljitu identifikaciju savjetovanjem s neovisnom skupinom stručnjaka, akademskom zajednicom i organizacijama civilnog društva.

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 1.

Članak 22. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svaka država članica dužna je poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurala pravilno izvršavanje svih odredaba ove Uredbe. Posebice je dužna utvrditi sankcije primjenjive na povrede odredaba ove Uredbe ili odredaba donesenih za potrebe njezine provedbe. Te sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. | 1.   Svaka država članica dužna je poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurala pravilno izvršavanje svih odredaba ove Uredbe. Posebice je dužna utvrditi sankcije primjenjive na povrede odredaba
  , olakšavanje njihova kršenja i zaobilaženje odredaba
  ove Uredbe ili odredaba donesenih za potrebe njezine provedbe. Te sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.
  Te mjere uključuju redovite revizije izvoznika temeljene na riziku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Svaka država članica dužna je poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurala pravilno izvršavanje svih odredaba ove Uredbe. Posebice je dužna utvrditi sankcije primjenjive na povrede odredaba ove Uredbe ili odredaba donesenih za potrebe njezine provedbe. Te sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

1.   Svaka država članica dužna je poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurala pravilno izvršavanje svih odredaba ove Uredbe. Posebice je dužna utvrditi sankcije primjenjive na povrede odredaba
  , olakšavanje njihova kršenja i zaobilaženje odredaba
  ove Uredbe ili odredaba donesenih za potrebe njezine provedbe. Te sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.
  Te mjere uključuju redovite revizije izvoznika temeljene na riziku.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 2.

Članak 22. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom dužna je uspostaviti mehanizam za koordinaciju izvršavanja u cilju uspostave izravne suradnje i razmjene informacija između nadležnih tijela i službi za izvršavanje. | 2.   Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom dužna je uspostaviti mehanizam za koordinaciju izvršavanja u cilju uspostave izravne suradnje i razmjene informacija između nadležnih tijela i službi za izvršavanje
  te osigurati jednake kriterije za donošenje odluka o izdavanju dozvola. Nakon ocjene Komisije o pravilima o sankcijama koja donose države članice taj mehanizam osigurava načine kako bi se sankcije za kršenje ove Uredbe učinile sličnima u pogledu prirode i učinka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom dužna je uspostaviti mehanizam za koordinaciju izvršavanja u cilju uspostave izravne suradnje i razmjene informacija između nadležnih tijela i službi za izvršavanje.

2.   Koordinacijska skupina za robu s dvojnom namjenom dužna je uspostaviti mehanizam za koordinaciju izvršavanja u cilju uspostave izravne suradnje i razmjene informacija između nadležnih tijela i službi za izvršavanje
  te osigurati jednake kriterije za donošenje odluka o izdavanju dozvola. Nakon ocjene Komisije o pravilima o sankcijama koja donose države članice taj mehanizam osigurava načine kako bi se sankcije za kršenje ove Uredbe učinile sličnima u pogledu prirode i učinka.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 1.

Članak 24. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija i Vijeće dužni su, ako je to prikladno, subjektima iz ove Uredbe staviti na raspolaganje smjernice
  i/ili preporuke
  za najbolju praksu kako bi se osigurala učinkovitost režima Unije za kontrolu izvoza i dosljednost u njegovoj primjeni. Nadležna tijela država članica dužna su i, ako je to prikladno, izraditi dodatne smjernice za izvoznike, brokere i operatore provoza s boravištem ili poslovnim nastanom u toj državi članici. | 1.   Komisija i Vijeće dužni su, ako je to prikladno, subjektima iz ove Uredbe staviti na raspolaganje smjernice za najbolju praksu kako bi se osigurala učinkovitost režima Unije za kontrolu izvoza i dosljednost u njegovoj primjeni. Nadležna tijela država članica dužna su i, ako je to prikladno, izraditi dodatne smjernice za izvoznike, brokere i operatore provoza s boravištem ili poslovnim nastanom u toj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija i Vijeće dužni su, ako je to prikladno, subjektima iz ove Uredbe staviti na raspolaganje smjernice
  i/ili preporuke
  za najbolju praksu kako bi se osigurala učinkovitost režima Unije za kontrolu izvoza i dosljednost u njegovoj primjeni. Nadležna tijela država članica dužna su i, ako je to prikladno, izraditi dodatne smjernice za izvoznike, brokere i operatore provoza s boravištem ili poslovnim nastanom u toj državi članici.

1.   Komisija i Vijeće dužni su, ako je to prikladno, subjektima iz ove Uredbe staviti na raspolaganje smjernice za najbolju praksu kako bi se osigurala učinkovitost režima Unije za kontrolu izvoza i dosljednost u njegovoj primjeni. Nadležna tijela država članica dužna su i, ako je to prikladno, izraditi dodatne smjernice za izvoznike, brokere i operatore provoza s boravištem ili poslovnim nastanom u toj državi članici.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 24. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice dužne su Komisiji dostaviti sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća. To je godišnje izvješće javno. | Države članice dužne su Komisiji dostaviti sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća. To je godišnje izvješće javno.
  Države članice također javno objavljuju, najmanje jednom svaka tri mjeseca i na lako dostupan način, relevantne podatke o svakoj dozvoli u pogledu vrste dozvole, vrijednosti, količine, prirode opreme, opisa proizvoda, krajnjeg korisnika i krajnje upotrebe te zemlje odredišta, kao i podatke koje se odnose na odobrenje ili odbijanje zahtjeva za dozvole. Komisija i države članice uzimaju u obzir legitimne interese predmetnih fizičkih i pravnih osoba u pogledu toga da se njihove poslovne tajne ne bi smjele otkrivati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice dužne su Komisiji dostaviti sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća. To je godišnje izvješće javno.

Države članice dužne su Komisiji dostaviti sve potrebne informacije za pripremu tog izvješća. To je godišnje izvješće javno.
  Države članice također javno objavljuju, najmanje jednom svaka tri mjeseca i na lako dostupan način, relevantne podatke o svakoj dozvoli u pogledu vrste dozvole, vrijednosti, količine, prirode opreme, opisa proizvoda, krajnjeg korisnika i krajnje upotrebe te zemlje odredišta, kao i podatke koje se odnose na odobrenje ili odbijanje zahtjeva za dozvole. Komisija i države članice uzimaju u obzir legitimne interese predmetnih fizičkih i pravnih osoba u pogledu toga da se njihove poslovne tajne ne bi smjele otkrivati.

Države članice također javno objavljuju, najmanje jednom svaka tri mjeseca i na lako dostupan način, relevantne podatke o svakoj dozvoli u pogledu vrste dozvole, vrijednosti, količine, prirode opreme, opisa proizvoda, krajnjeg korisnika i krajnje upotrebe te zemlje odredišta, kao i podatke koje se odnose na odobrenje ili odbijanje zahtjeva za dozvole. Komisija i države članice uzimaju u obzir legitimne interese predmetnih fizičkih i pravnih osoba u pogledu toga da se njihove poslovne tajne ne bi smjele otkrivati.

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 24. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija je dužna nakon pet do sedam godina od datuma početka primjene ove Uredbe provesti procjenu ove Uredbe i dostaviti glavne zaključke Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. | Komisija je dužna nakon pet do sedam godina od datuma početka primjene ove Uredbe provesti procjenu ove Uredbe i dostaviti glavne zaključke Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru.
  Ta procjena uključuje prijedlog o brisanju Kriptografije u dijelu 2. kategorije 5. odjeljka A Priloga I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija je dužna nakon pet do sedam godina od datuma početka primjene ove Uredbe provesti procjenu ove Uredbe i dostaviti glavne zaključke Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru.

Komisija je dužna nakon pet do sedam godina od datuma početka primjene ove Uredbe provesti procjenu ove Uredbe i dostaviti glavne zaključke Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru.
  Ta procjena uključuje prijedlog o brisanju Kriptografije u dijelu 2. kategorije 5. odjeljka A Priloga I.

Ta procjena uključuje prijedlog o brisanju Kriptografije u dijelu 2. kategorije 5. odjeljka A Priloga I.

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1. – točka d

Članak 25. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | ako je poznato,
  krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

ako je poznato,
  krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

ako je poznato,

| (d) | krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom. |
| --- | --- |

(d)

krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 3.

Članak 25. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Registri ili evidencije i isprave navedeni u stavcima 1. i 2. čuvaju se najmanje
  tri godine
  od kraja kalendarske godine u kojoj je obavljen izvoz ili su pružene brokerske usluge odnosno usluge tehničke pomoći . Na zahtjev se moraju dostaviti nadležnom tijelu . | 3.   Registri ili evidencije i isprave navedeni u stavcima 1. i 2. čuvaju se najmanje
  pet godina
  od kraja kalendarske godine u kojoj je obavljen izvoz ili su pružene brokerske usluge odnosno usluge tehničke pomoći. Na zahtjev se moraju dostaviti nadležnom tijelu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Registri ili evidencije i isprave navedeni u stavcima 1. i 2. čuvaju se najmanje
  tri godine
  od kraja kalendarske godine u kojoj je obavljen izvoz ili su pružene brokerske usluge odnosno usluge tehničke pomoći . Na zahtjev se moraju dostaviti nadležnom tijelu .

3.   Registri ili evidencije i isprave navedeni u stavcima 1. i 2. čuvaju se najmanje
  pet godina
  od kraja kalendarske godine u kojoj je obavljen izvoz ili su pružene brokerske usluge odnosno usluge tehničke pomoći. Na zahtjev se moraju dostaviti nadležnom tijelu.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 1.

Članak 27. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija i nadležna tijela država članica dužni su, ako je to prikladno, održavati redovitu i uzajamnu razmjenu informacija s trećim zemljama. | 1.   Komisija i nadležna tijela država članica dužni su, ako je to prikladno,
  uključiti se u odgovarajuće međunarodne organizacije, kao što su OECD i oni multilateralni režimi za kontrolu izvoza u kojima sudjeluju u svrhu promicanja međunarodnog pridržavanja popisa robe za kibernadzor koja podliježe kontroli izvoza iz odjeljka B Priloga I. i, ako je to prikladno,
  održavati redovitu i uzajamnu razmjenu informacija s trećim zemljama
  , uključujući u kontekstu dijaloga o robi s dvojnom namjenom utvrđenog u sporazumima Unije o partnerstvu i suradnji te sporazumima o strateškom partnerstvu te djelovati na izgradnji kapaciteta i promicanju uzlazne konvergencije. Komisija jednom godišnje izvješćuje Europski parlament o takvim aktivnostima informiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija i nadležna tijela država članica dužni su, ako je to prikladno, održavati redovitu i uzajamnu razmjenu informacija s trećim zemljama.

1.   Komisija i nadležna tijela država članica dužni su, ako je to prikladno,
  uključiti se u odgovarajuće međunarodne organizacije, kao što su OECD i oni multilateralni režimi za kontrolu izvoza u kojima sudjeluju u svrhu promicanja međunarodnog pridržavanja popisa robe za kibernadzor koja podliježe kontroli izvoza iz odjeljka B Priloga I. i, ako je to prikladno,
  održavati redovitu i uzajamnu razmjenu informacija s trećim zemljama
  , uključujući u kontekstu dijaloga o robi s dvojnom namjenom utvrđenog u sporazumima Unije o partnerstvu i suradnji te sporazumima o strateškom partnerstvu te djelovati na izgradnji kapaciteta i promicanju uzlazne konvergencije. Komisija jednom godišnje izvješćuje Europski parlament o takvim aktivnostima informiranja.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio A – DEFINICIJE IZRAZA KOJI SE UPOTREBLJAVAJU U OVOM PRILOGU

Prilog I. – dio A – DEFINICIJE IZRAZA KOJI SE UPOTREBLJAVAJU U OVOM PRILOGU

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „Softver za neovlašteni ulazak” (4) znači „softver” posebno dizajniran ili izmijenjen kako
  ga ne
  bi
  otkrili „alati za nadzor”,
  ili
  kako bi se probile „zaštitne protumjere” nekog
  računala ili uređaja
  koji se može spajati na internet
  i izvršavati bilo koju od sljedećih radnji: | „Softver za neovlašteni ulazak” (4) znači „softver” posebno dizajniran ili izmijenjen kako bi
  mogao biti upotrjebljen
  ili
  postavljen bez „dozvole” vlasnika ili „administratora”
  računala ili uređaja
  s mrežnim pristupom
  i izvršavati bilo koju od sljedećih radnji: |
| a. | izvlačenje
  podataka ili informacija iz računala ili uređaja koji se može spajati na internet, ili izmjena podataka o sustavu ili korisniku ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„Softver za neovlašteni ulazak” (4) znači „softver” posebno dizajniran ili izmijenjen kako
  ga ne
  bi
  otkrili „alati za nadzor”,
  ili
  kako bi se probile „zaštitne protumjere” nekog
  računala ili uređaja
  koji se može spajati na internet
  i izvršavati bilo koju od sljedećih radnji:

ga ne

otkrili „alati za nadzor”,

kako bi se probile „zaštitne protumjere” nekog

koji se može spajati na internet

„Softver za neovlašteni ulazak” (4) znači „softver” posebno dizajniran ili izmijenjen kako bi
  mogao biti upotrjebljen
  ili
  postavljen bez „dozvole” vlasnika ili „administratora”
  računala ili uređaja
  s mrežnim pristupom
  i izvršavati bilo koju od sljedećih radnji:

mogao biti upotrjebljen

postavljen bez „dozvole” vlasnika ili „administratora”

s mrežnim pristupom

a.

izvlačenje
  podataka ili informacija iz računala ili uređaja koji se može spajati na internet, ili izmjena podataka o sustavu ili korisniku ili

izvlačenje

| a. | neovlašteno izvlačenje
  podataka ili informacija iz računala ili uređaja koji se može spajati na internet, ili izmjena podataka o sustavu ili korisniku ili |
| --- | --- |

a.

neovlašteno izvlačenje
  podataka ili informacija iz računala ili uređaja koji se može spajati na internet, ili izmjena podataka o sustavu ili korisniku ili

neovlašteno izvlačenje

| b. | izmjena
  uobičajenog puta za izvršavanje programa
  ili
  postupka
  kako bi se
  omogućilo izvršavanje uputa dobivenih izvana
  . |
| --- | --- |

b.

izmjena
  uobičajenog puta za izvršavanje programa
  ili
  postupka
  kako bi se
  omogućilo izvršavanje uputa dobivenih izvana
  .

uobičajenog puta za izvršavanje programa

postupka

omogućilo izvršavanje uputa dobivenih izvana

| b. | izmjena
  podataka o sustavu
  ili
  korisniku
  kako bi se
  olakšao pristup podacima pohranjenima na računala ili uređaja s mrežnim pristupom strankama koje nisu stranke koje je ovlastio vlasnik računala ili uređaja s mrežnim pristupom
  . |
| --- | --- |

b.

izmjena
  podataka o sustavu
  ili
  korisniku
  kako bi se
  olakšao pristup podacima pohranjenima na računala ili uređaja s mrežnim pristupom strankama koje nisu stranke koje je ovlastio vlasnik računala ili uređaja s mrežnim pristupom
  .

podataka o sustavu

korisniku

olakšao pristup podacima pohranjenima na računala ili uređaja s mrežnim pristupom strankama koje nisu stranke koje je ovlastio vlasnik računala ili uređaja s mrežnim pristupom

Napomene:

Napomene:

| 1. | „softver za neovlašteni ulazak” ne uključuje ništa od sljedećeg: |
| --- | --- |

1.

„softver za neovlašteni ulazak” ne uključuje ništa od sljedećeg:

| 1. | „softver za neovlašteni ulazak” ne uključuje ništa od sljedećeg: |
| --- | --- |

1.

„softver za neovlašteni ulazak” ne uključuje ništa od sljedećeg:

| | a. | hipervizori, programi za uklanjanje pogrešaka ili alati za softverski obrnuti inženjering (SRE); |
| --- | --- | --- |

a.

hipervizori, programi za uklanjanje pogrešaka ili alati za softverski obrnuti inženjering (SRE);

| | a. | hipervizori, programi za uklanjanje pogrešaka ili alati za softverski obrnuti inženjering (SRE); |
| --- | --- | --- |

a.

hipervizori, programi za uklanjanje pogrešaka ili alati za softverski obrnuti inženjering (SRE);

| | b. | „softver” za upravljanje digitalnim pravima ili |
| --- | --- | --- |

b.

„softver” za upravljanje digitalnim pravima ili

| | b. | „softver” za upravljanje digitalnim pravima ili |
| --- | --- | --- |

b.

„softver” za upravljanje digitalnim pravima ili

| | c. | „softver” namijenjen da ga instaliraju proizvođači, administratori ili korisnici za potrebe praćenja ili
  povrata imovine
  . |
| --- | --- | --- |

c.

„softver” namijenjen da ga instaliraju proizvođači, administratori ili korisnici za potrebe praćenja ili
  povrata imovine
  .

povrata imovine

| | c. | „softver” namijenjen da ga instaliraju proizvođači, administratori ili korisnici za potrebe praćenja
  imovine
  ili
  „testiranja informacijske i komunikacijske sigurnosti”
  . |
| --- | --- | --- |

c.

„softver” namijenjen da ga instaliraju proizvođači, administratori ili korisnici za potrebe praćenja
  imovine
  ili
  „testiranja informacijske i komunikacijske sigurnosti”
  .

imovine

„testiranja informacijske i komunikacijske sigurnosti”

| | ca. | „softver” koji je distribuiran s izričitom svrhom pružanja pomoći u otkrivanju, uklanjanje ili sprečavanju radnji neovlaštenih strana na računalima ili uređajima s mrežnim pristupom. |
| --- | --- | --- |

ca.

ca.

„softver” koji je distribuiran s izričitom svrhom pružanja pomoći u otkrivanju, uklanjanje ili sprečavanju radnji neovlaštenih strana na računalima ili uređajima s mrežnim pristupom.

„softver” koji je distribuiran s izričitom svrhom pružanja pomoći u otkrivanju, uklanjanje ili sprečavanju radnji neovlaštenih strana na računalima ili uređajima s mrežnim pristupom.

| 2. | uređaji koji se mogu spajati na internet uključuju mobilne uređaje i pametna brojila. |
| --- | --- |

2.

uređaji koji se mogu spajati na internet uključuju mobilne uređaje i pametna brojila.

| 2. | uređaji koji se mogu spajati na internet uključuju mobilne uređaje i pametna brojila. |
| --- | --- |

2.

uređaji koji se mogu spajati na internet uključuju mobilne uređaje i pametna brojila.

Tehničke napomene:

Tehničke napomene:

| 1. | „Alati za nadzor”
  :
  „softver” ili hardverski uređaji kojima se nadziru rad sustava ili procesi pokrenuti na nekom uređaju. To uključuje proizvode za zaštitu od računalnih virusa (AV), proizvode za zaštitu krajnjih točaka, proizvode za osobnu sigurnost (PSP), sustave za otkrivanje neovlaštenih ulazaka (IDS), sustave za sprječavanje neovlaštenih ulazaka (IPS) ili vatrozidove. |
| --- | --- |

1.

„Alati za nadzor”
  :
  „softver” ili hardverski uređaji kojima se nadziru rad sustava ili procesi pokrenuti na nekom uređaju. To uključuje proizvode za zaštitu od računalnih virusa (AV), proizvode za zaštitu krajnjih točaka, proizvode za osobnu sigurnost (PSP), sustave za otkrivanje neovlaštenih ulazaka (IDS), sustave za sprječavanje neovlaštenih ulazaka (IPS) ili vatrozidove.

„Alati za nadzor”

„softver” ili hardverski uređaji kojima se nadziru rad sustava ili procesi pokrenuti na nekom uređaju. To uključuje proizvode za zaštitu od računalnih virusa (AV), proizvode za zaštitu krajnjih točaka, proizvode za osobnu sigurnost (PSP), sustave za otkrivanje neovlaštenih ulazaka (IDS), sustave za sprječavanje neovlaštenih ulazaka (IPS) ili vatrozidove.

| 1. | „Odobrenje”: informirani pristanak korisnika (tj. pozitivan pokazatelj razumijevanja u pogledu naravi, posljedica i budućih učinaka djelovanja te suglasnost za izvođenje aktivnosti). |
| --- | --- |

1.

„Odobrenje”: informirani pristanak korisnika (tj. pozitivan pokazatelj razumijevanja u pogledu naravi, posljedica i budućih učinaka djelovanja te suglasnost za izvođenje aktivnosti).

| 2. | „Zaštitne protumjere”: tehnike namijenjene osiguravanju sigurnog izvršavanja koda, kao što je Data Execution Prevention (sprječavanje izvršavanja podataka, DEP), Address Space Layout Randomisation (nasumično raspoređivanje adresnog prostora, ASLR) ili testno okruženje. |
| --- | --- |

2.

2.

„Zaštitne protumjere”: tehnike namijenjene osiguravanju sigurnog izvršavanja koda, kao što je Data Execution Prevention (sprječavanje izvršavanja podataka, DEP), Address Space Layout Randomisation (nasumično raspoređivanje adresnog prostora, ASLR) ili testno okruženje.

| 2. | „Testiranje informacijske i komunikacijske sigurnosti”: otkrivanje i ocjenjivanje statičnog ili dinamičnog rizika, ranjivosti, pogreške ili slabosti u pogledu softvera, mreža, računala, uređaja s mrežnim pristupom te njihovih sastavnica ili povezanih dijelova, za dokazanu svrhu ublažavanja čimbenika štetnih za siguran i zaštićen rad, upotrebu ili uvođenje. |
| --- | --- |

2.

2.

„Testiranje informacijske i komunikacijske sigurnosti”: otkrivanje i ocjenjivanje statičnog ili dinamičnog rizika, ranjivosti, pogreške ili slabosti u pogledu softvera, mreža, računala, uređaja s mrežnim pristupom te njihovih sastavnica ili povezanih dijelova, za dokazanu svrhu ublažavanja čimbenika štetnih za siguran i zaštićen rad, upotrebu ili uvođenje.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – odjeljak B – naslov

Prilog I. – odjeljak B – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| B. | POPIS
  OSTALE
  ROBE
  S DVOJNOM NAMJENOM |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

B.

POPIS
  OSTALE
  ROBE
  S DVOJNOM NAMJENOM

OSTALE

S DVOJNOM NAMJENOM

| B. | POPIS ROBE
  ZA KIBERNADZOR |
| --- | --- |

B.

POPIS ROBE
  ZA KIBERNADZOR

ZA KIBERNADZOR

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – odjeljak B – kategorija 10. – potkategorija 10A001 – tehnička napomena – podtočka ea (nova)

Prilog I. – odjeljak B – kategorija 10. – potkategorija 10A001 – tehnička napomena – podtočka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | mrežno i sigurnosno istraživanje za potrebe odobrenih testiranja ili zaštite sigurnosti informacijskih sustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

mrežno i sigurnosno istraživanje za potrebe odobrenih testiranja ili zaštite sigurnosti informacijskih sustava.

mrežno i sigurnosno istraživanje za potrebe odobrenih testiranja ili zaštite sigurnosti informacijskih sustava.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – odjeljak A – dio 3. – stavak 3.

Prilog II. – odjeljak A – dio 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Izvoznici koji namjeravaju upotrebljavati ovu dozvolu dužni su registrirati
  se
  pri nadležnom tijelu države članice
  u 
  kojoj imaju boravište ili poslovni nastan
  prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska
  , a
  nadležna tijela
  potvrđuju
  je izvozniku u 
  roku od
  10 radnih dana od primitka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

Izvoznici koji namjeravaju upotrebljavati ovu dozvolu dužni su registrirati
  se
  pri nadležnom tijelu države članice
  u 
  kojoj imaju boravište ili poslovni nastan
  prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska
  , a
  nadležna tijela
  potvrđuju
  je izvozniku u 
  roku od
  10 radnih dana od primitka.

Izvoznici koji namjeravaju upotrebljavati ovu dozvolu dužni su registrirati

pri nadležnom tijelu države članice

kojoj imaju boravište ili poslovni nastan

, a

potvrđuju

roku od

| 3. | Država članica može zahtijevati da
  se
  izvoznici s poslovnim nastanom
  u 
  toj državi članici registriraju
  prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska
  i
  nadležna tijela
  priznaju
  je izvozniku
  bez odgađanja, a
  u 
  svakom slučaju unutar
  10 radnih dana od primitka. |
| --- | --- |

3.

Država članica može zahtijevati da
  se
  izvoznici s poslovnim nastanom
  u 
  toj državi članici registriraju
  prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska
  i
  nadležna tijela
  priznaju
  je izvozniku
  bez odgađanja, a
  u 
  svakom slučaju unutar
  10 radnih dana od primitka.

Država članica može zahtijevati da

izvoznici s poslovnim nastanom

toj državi članici registriraju

i

priznaju

bez odgađanja, a

svakom slučaju unutar

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – odjeljak A – dio 3. – stavak 4.

Prilog II. – odjeljak A – dio 3. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | Registrirani izvoznik dužan je obavijestiti nadležno tijelo države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan o prvoj upotrebi ove dozvole najkasnije
  10
  dana prije datuma prvog izvoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

Registrirani izvoznik dužan je obavijestiti nadležno tijelo države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan o prvoj upotrebi ove dozvole najkasnije
  10
  dana prije datuma prvog izvoza.

10

| 4. | Registrirani izvoznik dužan je obavijestiti nadležno tijelo države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan o prvoj upotrebi ove dozvole najkasnije
  30
  dana nakon datuma prvog izvoza. |
| --- | --- |

4.

Registrirani izvoznik dužan je obavijestiti nadležno tijelo države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan o prvoj upotrebi ove dozvole najkasnije
  30
  dana nakon datuma prvog izvoza.

30

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – odjeljak A – dio 3. – stavak 5. – točka 4.

Prilog II. – odjeljak A – dio 3. – stavak 5. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | ako je poznato,
  krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

ako je poznato,
  krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

ako je poznato,

| (4) | krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom. |
| --- | --- |

(4)

krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – odjeljak B – dio 3. – stavak 3.

Prilog II. – odjeljak B – dio 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Izvoznici koji namjeravaju upotrebljavati ovu dozvolu dužni su registrirati
  se
  pri nadležnom tijelu države članice
  u 
  kojoj imaju boravište ili poslovni nastan
  prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska, a nadležna tijela potvrđuju je izvozniku u 
  roku od
  10 radnih dana od primitka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

Izvoznici koji namjeravaju upotrebljavati ovu dozvolu dužni su registrirati
  se
  pri nadležnom tijelu države članice
  u 
  kojoj imaju boravište ili poslovni nastan
  prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska, a nadležna tijela potvrđuju je izvozniku u 
  roku od
  10 radnih dana od primitka.

Izvoznici koji namjeravaju upotrebljavati ovu dozvolu dužni su registrirati

pri nadležnom tijelu države članice

kojoj imaju boravište ili poslovni nastan

roku od

| 3. | Država članica može zahtijevati da
  se
  izvoznici s poslovnim nastanom
  u 
  toj državi članici registriraju
  prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska, a nadležna tijela potvrđuju je izvozniku
  bez odgađanja, a
  u 
  svakom slučaju unutar
  10 radnih dana od primitka. |
| --- | --- |

3.

Država članica može zahtijevati da
  se
  izvoznici s poslovnim nastanom
  u 
  toj državi članici registriraju
  prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska, a nadležna tijela potvrđuju je izvozniku
  bez odgađanja, a
  u 
  svakom slučaju unutar
  10 radnih dana od primitka.

Država članica može zahtijevati da

izvoznici s poslovnim nastanom

toj državi članici registriraju

bez odgađanja, a

svakom slučaju unutar

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – odjeljak B – dio 3. – stavak 5. – točka 4.

Prilog II. – odjeljak B – dio 3. – stavak 5. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | ako je poznato,
  krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

ako je poznato,
  krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

ako je poznato,

| (4) | krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom. |
| --- | --- |

(4)

krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – odjeljak C – dio 3. – stavak 5.

Prilog II. – odjeljak C – dio 3. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5. | Registrirani izvoznik dužan je obavijestiti nadležno tijelo države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan o prvoj upotrebi ove dozvole najkasnije
  10
  dana
  prije
  datuma prvog izvoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.

Registrirani izvoznik dužan je obavijestiti nadležno tijelo države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan o prvoj upotrebi ove dozvole najkasnije
  10
  dana
  prije
  datuma prvog izvoza.

10

prije

| 5. | Registrirani izvoznik dužan je obavijestiti nadležno tijelo države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan o prvoj upotrebi ove dozvole najkasnije
  30
  dana
  nakon
  datuma prvog izvoza
  ili, u skladu sa zahtjevom nadležnog tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan, prije prve upotrebe ove dozvole. Država članica obavješćuje Komisiju o odabranim mehanizmima obavješćivanja za tu dozvolu. Komisija objavljuje dostavljene informacije u seriji C Službenog lista Europske unije
  . |
| --- | --- |

5.

Registrirani izvoznik dužan je obavijestiti nadležno tijelo države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan o prvoj upotrebi ove dozvole najkasnije
  30
  dana
  nakon
  datuma prvog izvoza
  ili, u skladu sa zahtjevom nadležnog tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan, prije prve upotrebe ove dozvole. Država članica obavješćuje Komisiju o odabranim mehanizmima obavješćivanja za tu dozvolu. Komisija objavljuje dostavljene informacije u seriji C Službenog lista Europske unije
  .

30

nakon

ili, u skladu sa zahtjevom nadležnog tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan, prije prve upotrebe ove dozvole. Država članica obavješćuje Komisiju o odabranim mehanizmima obavješćivanja za tu dozvolu. Komisija objavljuje dostavljene informacije u seriji C Službenog lista Europske unije

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – odjeljak C – dio 3. – stavak 6. – točka 4.

Prilog II. – odjeljak C – dio 3. – stavak 6. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | ako je poznato,
  krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

ako je poznato,
  krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

ako je poznato,

| (4) | krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom. |
| --- | --- |

(4)

krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – odjeljak 3. – dio 3. – stavak 6.

Prilog II. – odjeljak 3. – dio 3. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6. | Registrirani izvoznik dužan je obavijestiti nadležno tijelo države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan o prvoj upotrebi ove dozvole najkasnije
  10
  dana
  prije
  datuma prvog izvoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.

Registrirani izvoznik dužan je obavijestiti nadležno tijelo države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan o prvoj upotrebi ove dozvole najkasnije
  10
  dana
  prije
  datuma prvog izvoza.

10

prije

| 6. | Registrirani izvoznik dužan je obavijestiti nadležno tijelo države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan o prvoj upotrebi ove dozvole najkasnije
  30
  dana
  nakon
  datuma prvog izvoza
  ili, u skladu sa zahtjevom nadležnog tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan, prije prve upotrebe ove dozvole. Država članica obavješćuje Komisiju o odabranim mehanizmima obavješćivanja za ovu dozvolu. Komisija objavljuje dostavljene informacije u seriji C Službenog lista Europske unije
  . |
| --- | --- |

6.

Registrirani izvoznik dužan je obavijestiti nadležno tijelo države članice u kojoj ima boravište ili poslovni nastan o prvoj upotrebi ove dozvole najkasnije
  30
  dana
  nakon
  datuma prvog izvoza
  ili, u skladu sa zahtjevom nadležnog tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan, prije prve upotrebe ove dozvole. Država članica obavješćuje Komisiju o odabranim mehanizmima obavješćivanja za ovu dozvolu. Komisija objavljuje dostavljene informacije u seriji C Službenog lista Europske unije
  .

30

nakon

ili, u skladu sa zahtjevom nadležnog tijela države članice u kojoj ima poslovni nastan, prije prve upotrebe ove dozvole. Država članica obavješćuje Komisiju o odabranim mehanizmima obavješćivanja za ovu dozvolu. Komisija objavljuje dostavljene informacije u seriji C Službenog lista Europske unije

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – odjeljak D – dio 3. – stavak 7. – točka 4.

Prilog II. – odjeljak D – dio 3. – stavak 7. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | ako je poznato,
  krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

ako je poznato,
  krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

ako je poznato,

| (4) | krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom. |
| --- | --- |

(4)

krajnja upotreba i krajnji korisnik robe s dvojnom namjenom.

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – odjeljak F – dio 3. – stavak 5. – točka 4.

Prilog II. – odjeljak F – dio 3. – stavak 5. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | ako je poznato,
  krajnju upotrebu i krajnjeg korisnika robe s dvojnom namjenom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

ako je poznato,
  krajnju upotrebu i krajnjeg korisnika robe s dvojnom namjenom.

ako je poznato,

| (4) | krajnju upotrebu i krajnjeg korisnika robe s dvojnom namjenom. |
| --- | --- |

(4)

krajnju upotrebu i krajnjeg korisnika robe s dvojnom namjenom.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – Odjeljak G – dio 3. – stavak 8. – točka 4.

Prilog II. – Odjeljak G – dio 3. – stavak 8. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | ako je poznato,
  krajnju upotrebu i krajnjeg korisnika robe s dvojnom namjenom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

ako je poznato,
  krajnju upotrebu i krajnjeg korisnika robe s dvojnom namjenom.

ako je poznato,

| (4) | krajnju upotrebu i krajnjeg korisnika robe s dvojnom namjenom. |
| --- | --- |

(4)

krajnju upotrebu i krajnjeg korisnika robe s dvojnom namjenom.

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – odjeljak H – dio 3. – stavak 1. – točka 1.

Prilog II. – odjeljak H – dio 3. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Ovom
  izvoznom dozvolom odobrava
  se
  prijenos softvera i tehnologije navedenih u dijelu I. svim izvoznicima koji imaju boravište ili poslovni nastan u državi članici Unije,
  uz uvjet
  da
  robu upotrebljavaju samo sljedeći korisnici: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Ovom
  izvoznom dozvolom odobrava
  se
  prijenos softvera i tehnologije navedenih u dijelu I. svim izvoznicima koji imaju boravište ili poslovni nastan u državi članici Unije,
  uz uvjet
  da
  robu upotrebljavaju samo sljedeći korisnici:

Ovom

se

uz uvjet

robu upotrebljavaju samo sljedeći korisnici:

| 1. | Tom se
  izvoznom dozvolom odobrava prijenos softvera i tehnologije navedenih u dijelu I. svim
  trgovačkim društvima
  izvoznicima koji imaju boravište ili poslovni nastan u državi članici Unije
  na sestrinsko društvo
  ,
  društvo kći ili matično društvo ako su ti subjekti u vlasništvu ili pod nadzorom istog matičnog društva ili s poslovnim nastanom u državi članici, pod uvjetom
  da
  se predmetna roba koristi za projekte suradnje među društvima, uključujući projekte suradnje u području razvoja komercijalnih proizvoda, istraživanja, servisiranja, proizvodnje i upotrebe te, u slučaju zaposlenika i osoba koje obrađuju narudžbe, u skladu s ugovorom o radnom odnosu. |
| --- | --- |

1.

Tom se
  izvoznom dozvolom odobrava prijenos softvera i tehnologije navedenih u dijelu I. svim
  trgovačkim društvima
  izvoznicima koji imaju boravište ili poslovni nastan u državi članici Unije
  na sestrinsko društvo
  ,
  društvo kći ili matično društvo ako su ti subjekti u vlasništvu ili pod nadzorom istog matičnog društva ili s poslovnim nastanom u državi članici, pod uvjetom
  da
  se predmetna roba koristi za projekte suradnje među društvima, uključujući projekte suradnje u području razvoja komercijalnih proizvoda, istraživanja, servisiranja, proizvodnje i upotrebe te, u slučaju zaposlenika i osoba koje obrađuju narudžbe, u skladu s ugovorom o radnom odnosu.

Tom se

trgovačkim društvima

na sestrinsko društvo

društvo kći ili matično društvo ako su ti subjekti u vlasništvu ili pod nadzorom istog matičnog društva ili s poslovnim nastanom u državi članici, pod uvjetom

se predmetna roba koristi za projekte suradnje među društvima, uključujući projekte suradnje u području razvoja komercijalnih proizvoda, istraživanja, servisiranja, proizvodnje i upotrebe te, u slučaju zaposlenika i osoba koje obrađuju narudžbe, u skladu s ugovorom o radnom odnosu.

| | (1) | izvoznik ili bilo koji subjekt u vlasništvu odnosno pod kontrolom izvoznika; |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

izvoznik ili bilo koji subjekt u vlasništvu odnosno pod kontrolom izvoznika;

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – Odjeljak H – dio 3. – stavak 1. – točka 2.

Prilog II. – Odjeljak H – dio 3. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | zaposlenici izvoznika ili bilo kojeg subjekta u vlasništvu odnosno pod kontrolom izvoznika |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

(2)

zaposlenici izvoznika ili bilo kojeg subjekta u vlasništvu odnosno pod kontrolom izvoznika

Briše se.

Briše se.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – Odjeljak H – dio 3. – stavak 1. – točka 2.

Prilog II. – Odjeljak H – dio 3. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| u svojim aktivnostima razvoja komercijalnih proizvoda i, ako je riječ o zaposlenicima, u skladu s ugovorom o radnom odnosu. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

u svojim aktivnostima razvoja komercijalnih proizvoda i, ako je riječ o zaposlenicima, u skladu s ugovorom o radnom odnosu.

u svojim aktivnostima razvoja komercijalnih proizvoda i, ako je riječ o zaposlenicima, u skladu s ugovorom o radnom odnosu.

Briše se.

Briše se.

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – Odjeljak I – dio 3. – stavak 3. – podstavak 1.

Prilog II. – Odjeljak I – dio 3. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Izvoznici koji namjeravaju upotrebljavati ovu dozvolu dužni su registrirati
  se
  pri nadležnom tijelu države članice
  u 
  kojoj imaju boravište ili poslovni nastan
  prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska
  , a
  nadležna tijela
  potvrđuju
  je izvozniku u 
  roku od
  10 radnih dana od primitka. | Država članica može zahtijevati da
  se
  izvoznici s poslovnim nastanom
  u 
  toj državi članici registriraju
  prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska
  i
  nadležna tijela
  priznaju
  je izvozniku
  bez odgađanja, a
  u 
  svakom slučaju unutar
  10 radnih dana od primitka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izvoznici koji namjeravaju upotrebljavati ovu dozvolu dužni su registrirati
  se
  pri nadležnom tijelu države članice
  u 
  kojoj imaju boravište ili poslovni nastan
  prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska
  , a
  nadležna tijela
  potvrđuju
  je izvozniku u 
  roku od
  10 radnih dana od primitka.

Izvoznici koji namjeravaju upotrebljavati ovu dozvolu dužni su registrirati

pri nadležnom tijelu države članice

kojoj imaju boravište ili poslovni nastan

, a

potvrđuju

roku od

Država članica može zahtijevati da
  se
  izvoznici s poslovnim nastanom
  u 
  toj državi članici registriraju
  prije prve upotrebe ove dozvole. Registracija je automatska
  i
  nadležna tijela
  priznaju
  je izvozniku
  bez odgađanja, a
  u 
  svakom slučaju unutar
  10 radnih dana od primitka.

Država članica može zahtijevati da

izvoznici s poslovnim nastanom

toj državi članici registriraju

i

priznaju

bez odgađanja, a

svakom slučaju unutar

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – Odjeljak J – dio 3. – stavak 5. – točka 4.

Prilog II. – Odjeljak J – dio 3. – stavak 5. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | ako je poznato,
  krajnju upotrebu i krajnjeg korisnika robe s dvojnom namjenom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

ako je poznato,
  krajnju upotrebu i krajnjeg korisnika robe s dvojnom namjenom.

ako je poznato,

| (4) | krajnju upotrebu i krajnjeg korisnika robe s dvojnom namjenom. |
| --- | --- |

(4)

krajnju upotrebu i krajnjeg korisnika robe s dvojnom namjenom.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0390/2017).

1

(1a)  
  Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (SL L 335, 13.12.2008., str. 99.).

1a

Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (SL L 335, 13.12.2008., str. 99.).

(1a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka).

1a

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka).

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/224 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/224

---

P8_TA(2018)0007

Imenovanje članice Revizorskog suda – Eva Lindström

Odluka Europskog parlamenta od 17. siječnja 2018. o predloženom imenovanju Eve Lindström za članicu Revizorskog suda (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 458/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0401/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0003/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0003/2018),

| A. | budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predložene kandidatkinje, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predložene kandidatkinje, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| B. | budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 11. siječnja 2018. održano saslušanje kandidatkinje Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu; |
| --- | --- |

B.

budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 11. siječnja 2018. održano saslušanje kandidatkinje Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Eva Lindström imenuje članicom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/225 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/225

---

P8_TA(2018)0008

Imenovanje člana Revizorskog suda – Tony James Murphy

Odluka Europskog parlamenta od 17. siječnja 2018. o predloženom imenovanju Tonyja Jamesa Murphyja za člana Revizorskog suda (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 458/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0402/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 286. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0402/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 121. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0002/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0002/2018),

| A. | budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za proračunski nadzor ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, posebno u smislu uvjeta navedenih u članku 286. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

| B. | budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 11. siječnja 2018. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu; |
| --- | --- |

B.

budući da je na sjednici Odbora za proračunski nadzor 11. siječnja 2018. održano saslušanje kandidata Vijeća za članstvo u Revizorskom sudu;

| 1. | daje pozitivno mišljenje o prijedlogu Vijeća da se Tonyja Jamesa Murphyja imenuje članom Revizorskog suda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice da obrate pozornost i, ako je to moguće, povedu se za modelom otvorenih natječaja koji je koristila Irska pri izboru svojih kandidata; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Revizorskom sudu te drugim institucijama Europske unije i revizijskim institucijama država članica. |
| --- | --- |

3.

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/226 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/226

---

P8_TA(2018)0009

Promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 17. siječnja 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (preinaka) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2018/C 458/15)

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora jedan je od ciljeva energetske politike Unije. Povećana uporaba energije iz obnovljivih izvora te ušteda energije i povećana energetska učinkovitost
  važni
  su dijelovi paketa mjera potrebnih za smanjenje emisije stakleničkih plinova i ispunjavanje obveza iz Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015. 
  i iz okvira
  za
  klimatsku politiku za 2030., uključujući obvezujući cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % do 2030. u usporedbi s 1990
  . One imaju i 
  važnu
  ulogu u poticanju sigurnosti opskrbe energijom, tehnološkog razvoja i inovacija te
  osiguravanju
  mogućnosti za zapošljavanje i regionalni razvoj, ponajprije u ruralnim i udaljenim područjima
  i
  regijama s niskom gustoćom naseljenosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora jedan je od ciljeva energetske politike Unije. Povećana uporaba energije iz obnovljivih izvora te ušteda energije i povećana energetska učinkovitost
  važni
  su dijelovi paketa mjera potrebnih za smanjenje emisije stakleničkih plinova i ispunjavanje obveza iz Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015. 
  i iz okvira
  za
  klimatsku politiku za 2030., uključujući obvezujući cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % do 2030. u usporedbi s 1990
  . One imaju i 
  važnu
  ulogu u poticanju sigurnosti opskrbe energijom, tehnološkog razvoja i inovacija te
  osiguravanju
  mogućnosti za zapošljavanje i regionalni razvoj, ponajprije u ruralnim i udaljenim područjima
  i
  regijama s niskom gustoćom naseljenosti.

| (2) | Promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora jedan je od ciljeva energetske politike Unije
  u skladu s člankom 194. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU)
  . Povećana uporaba energije iz obnovljivih izvora te ušteda energije i povećana energetska učinkovitost
  neophodni
  su dijelovi paketa mjera potrebnih za smanjenje emisije stakleničkih plinova i ispunjavanje obveza 
  Unije
  iz Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015. 
  te
  za
  usklađenost s potrebom da se najkasnije do 2050. u Uniji postigne nulta neto stopa emisija
  . One imaju i 
  ključnu
  ulogu u poticanju sigurnosti opskrbe energijom,
  održive energije po prihvatljivim cijenama,
  tehnološkog razvoja i inovacija te
  tehnološkog i industrijskog vodstva, dok istovremeno osiguravaju ekološke, društvene i zdravstvene koristi te važne
  mogućnosti za zapošljavanje i regionalni razvoj, ponajprije u ruralnim i udaljenim područjima
  , u
  regijama s niskom gustoćom naseljenosti
  i u područjima u kojima se odvija djelomična deindustrijalizacija
  . |
| --- | --- |

(2)

Promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora jedan je od ciljeva energetske politike Unije
  u skladu s člankom 194. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU)
  . Povećana uporaba energije iz obnovljivih izvora te ušteda energije i povećana energetska učinkovitost
  neophodni
  su dijelovi paketa mjera potrebnih za smanjenje emisije stakleničkih plinova i ispunjavanje obveza 
  Unije
  iz Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015. 
  te
  za
  usklađenost s potrebom da se najkasnije do 2050. u Uniji postigne nulta neto stopa emisija
  . One imaju i 
  ključnu
  ulogu u poticanju sigurnosti opskrbe energijom,
  održive energije po prihvatljivim cijenama,
  tehnološkog razvoja i inovacija te
  tehnološkog i industrijskog vodstva, dok istovremeno osiguravaju ekološke, društvene i zdravstvene koristi te važne
  mogućnosti za zapošljavanje i regionalni razvoj, ponajprije u ruralnim i udaljenim područjima
  , u
  regijama s niskom gustoćom naseljenosti
  i u područjima u kojima se odvija djelomična deindustrijalizacija
  .

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Pariškim sporazumom znatno se povećala razina globalne ambicioznosti u pogledu ublažavanja klimatskih promjena te su se potpisnice obvezale na zadržavanje povećanja globalne prosječne temperature na znatno manje od 2 oC iznad predindustrijske razine i na ulaganje napora u ograničavanje povećanja temperature na 1,5  oC iznad predindustrijske razine. Da bi se najkasnije do 2050. prebacila na energetski vrlo učinkovit energetski sustav koji se temelji na obnovljivim izvorima, Unija se treba pripremiti za mnogo veće i brže smanjenje emisija nego što je to bilo predviđeno. Istovremeno, s obzirom na brzinu razvoja i korištenja tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, poput energije vjetra i sunčane energije, takva se smanjenja mogu ostvariti uz niže troškove nego što je to bilo procijenjeno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Pariškim sporazumom znatno se povećala razina globalne ambicioznosti u pogledu ublažavanja klimatskih promjena te su se potpisnice obvezale na zadržavanje povećanja globalne prosječne temperature na znatno manje od 2 oC iznad predindustrijske razine i na ulaganje napora u ograničavanje povećanja temperature na 1,5  oC iznad predindustrijske razine. Da bi se najkasnije do 2050. prebacila na energetski vrlo učinkovit energetski sustav koji se temelji na obnovljivim izvorima, Unija se treba pripremiti za mnogo veće i brže smanjenje emisija nego što je to bilo predviđeno. Istovremeno, s obzirom na brzinu razvoja i korištenja tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, poput energije vjetra i sunčane energije, takva se smanjenja mogu ostvariti uz niže troškove nego što je to bilo procijenjeno.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Veća
  tehnološka poboljšanja,
  poticaji za uvođenje
  javnog prijevoza
  i njegovo širenje
  , primjena energetski učinkovitih tehnologija i promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora u sektorima elektroenergetike, grijanja i hlađenja te u sektoru prometa vrlo su učinkovita sredstva, zajedno s mjerama energetske učinkovitosti, za smanjenje emisija stakleničkih plinova u Uniji i ovisnosti Unije
  o uvozu plina i nafte
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Veća
  tehnološka poboljšanja,
  poticaji za uvođenje
  javnog prijevoza
  i njegovo širenje
  , primjena energetski učinkovitih tehnologija i promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora u sektorima elektroenergetike, grijanja i hlađenja te u sektoru prometa vrlo su učinkovita sredstva, zajedno s mjerama energetske učinkovitosti, za smanjenje emisija stakleničkih plinova u Uniji i ovisnosti Unije
  o uvozu plina i nafte
  .

| (3) | Manja potrošnja energije, veća
  tehnološka poboljšanja,
  širenje
  javnog prijevoza, primjena energetski učinkovitih tehnologija i promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora u sektorima elektroenergetike, grijanja i hlađenja te u sektoru prometa vrlo su učinkovita sredstva, zajedno s mjerama energetske učinkovitosti, za smanjenje emisija stakleničkih plinova u Uniji i 
  energetske
  ovisnosti Unije. |
| --- | --- |

(3)

Manja potrošnja energije, veća
  tehnološka poboljšanja,
  širenje
  javnog prijevoza, primjena energetski učinkovitih tehnologija i promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora u sektorima elektroenergetike, grijanja i hlađenja te u sektoru prometa vrlo su učinkovita sredstva, zajedno s mjerama energetske učinkovitosti, za smanjenje emisija stakleničkih plinova u Uniji i 
  energetske
  ovisnosti Unije.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Direktivom 2009/28/EZ uspostavljen je regulatorni okvir za promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora kojim je utvrđen obvezujući cilj u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji energije i prometu koji mora biti postignut do 2020.
  Komunikacijom Komisije od 22. siječnja 2014.

   (12)

  uspostavljen je okvir za buduću energetsku i klimatsku politiku Unije te je promicao zajedničko mišljenje o tome kako će se te politike razvijati nakon 2020. Komisija je predložila da cilj Unije bude udio od 27 % energije iz obnovljivih izvora u potrošnji energije u Uniji do 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Direktivom 2009/28/EZ uspostavljen je regulatorni okvir za promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora kojim je utvrđen obvezujući cilj u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji energije i prometu koji mora biti postignut do 2020.
  Komunikacijom Komisije od 22. siječnja 2014.

   (12)

  uspostavljen je okvir za buduću energetsku i klimatsku politiku Unije te je promicao zajedničko mišljenje o tome kako će se te politike razvijati nakon 2020. Komisija je predložila da cilj Unije bude udio od 27 % energije iz obnovljivih izvora u potrošnji energije u Uniji do 2030.

| (4) | Direktivom 2009/28/EZ uspostavljen je regulatorni okvir za promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora kojim je utvrđen obvezujući cilj u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji energije i prometu koji mora biti postignut do 2020. |
| --- | --- |

(4)

Direktivom 2009/28/EZ uspostavljen je regulatorni okvir za promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora kojim je utvrđen obvezujući cilj u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji energije i prometu koji mora biti postignut do 2020.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Europsko vijeće podržalo je taj cilj u listopadu 2014. i navelo da države članice mogu odrediti i ambicioznije vlastite ciljeve. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Europsko vijeće podržalo je taj cilj u listopadu 2014. i navelo da države članice mogu odrediti i ambicioznije vlastite ciljeve.

Briše se.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Europski parlament u 
  svojim
  je
  rezolucijama o „Okviru za klimatsku
  i 
  energetsku politiku
  u razdoblju
  2020. –
  2030.
  ” i o „Izvješću o napretku u području obnovljive energije”
  zagovarao da obvezujući cilj Unije bude udio od najmanje 30 % energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj konačnoj potrošnji u Uniji do 2030., naglasivši da bi se taj cilj trebao postići pojedinačnim nacionalnim ciljevima pri čemu bi se uzeli u obzir posebna situacija i potencijal svake države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Europski parlament u 
  svojim
  je
  rezolucijama o „Okviru za klimatsku
  i 
  energetsku politiku
  u razdoblju
  2020. –
  2030.
  ” i o „Izvješću o napretku u području obnovljive energije”
  zagovarao da obvezujući cilj Unije bude udio od najmanje 30 % energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj konačnoj potrošnji u Uniji do 2030., naglasivši da bi se taj cilj trebao postići pojedinačnim nacionalnim ciljevima pri čemu bi se uzeli u obzir posebna situacija i potencijal svake države članice.

| (6) | Europski parlament u 
  svojoj
  je
  Rezoluciji od 5. veljače 2014. o okviru klimatske
  i 
  energetske politike
  u razdoblju
  do
  2030. zagovarao da obvezujući cilj Unije bude udio od najmanje 30 % energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj konačnoj potrošnji u Uniji do 2030., naglasivši da bi se taj cilj trebao postići pojedinačnim nacionalnim ciljevima pri čemu bi se uzeli u obzir posebna situacija i potencijal svake države članice.
  U svojoj je Rezoluciji od 23. lipnja 2016. o izvješću o napretku u području obnovljive energije otišao korak dalje, spomenuvši svoje prethodno stajalište u vezi s ciljem Unije od barem 30 % i naglasivši da je u svjetlu Pariškog sporazuma i najnovijih smanjenja troškova obnovljive tehnologije poželjno biti puno ambiciozniji. |
| --- | --- |

(6)

Europski parlament u 
  svojoj
  je
  Rezoluciji od 5. veljače 2014. o okviru klimatske
  i 
  energetske politike
  u razdoblju
  do
  2030. zagovarao da obvezujući cilj Unije bude udio od najmanje 30 % energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj konačnoj potrošnji u Uniji do 2030., naglasivši da bi se taj cilj trebao postići pojedinačnim nacionalnim ciljevima pri čemu bi se uzeli u obzir posebna situacija i potencijal svake države članice.
  U svojoj je Rezoluciji od 23. lipnja 2016. o izvješću o napretku u području obnovljive energije otišao korak dalje, spomenuvši svoje prethodno stajalište u vezi s ciljem Unije od barem 30 % i naglasivši da je u svjetlu Pariškog sporazuma i najnovijih smanjenja troškova obnovljive tehnologije poželjno biti puno ambiciozniji.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | U obzir stoga treba uzeti ambicije utvrđene Pariškim sporazumom te tehnološki razvoj, uključujući niže troškove ulaganja u energiju iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

U obzir stoga treba uzeti ambicije utvrđene Pariškim sporazumom te tehnološki razvoj, uključujući niže troškove ulaganja u energiju iz obnovljivih izvora.

Amandman 324

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Stoga je primjereno odrediti da je obvezujući cilj Unije udio od najmanje
  27
   % energije iz obnovljivih izvora
  . Države članice trebaju odrediti svoj doprinos postizanju tog cilja u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova putem procesa upravljanja utvrđenog
  u 
  Uredbi [o upravljanju]
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Stoga je primjereno odrediti da je obvezujući cilj Unije udio od najmanje
  27
   % energije iz obnovljivih izvora
  . Države članice trebaju odrediti svoj doprinos postizanju tog cilja u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova putem procesa upravljanja utvrđenog
  u 
  Uredbi [o upravljanju]
  .

| (7) | Stoga je primjereno odrediti da je obvezujući cilj Unije udio od najmanje
  35
   % energije iz obnovljivih izvora
  te ga popratiti nacionalnim ciljevima. Državama članicama trebalo bi samo iznimno biti dopušteno odstupati od predviđene razine njihova cilja za najviše 10 %
  u 
  opravdanim, mjerljivim i provjerljivim okolnostima, na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija
  . |
| --- | --- |

(7)

Stoga je primjereno odrediti da je obvezujući cilj Unije udio od najmanje
  35
   % energije iz obnovljivih izvora
  te ga popratiti nacionalnim ciljevima. Državama članicama trebalo bi samo iznimno biti dopušteno odstupati od predviđene razine njihova cilja za najviše 10 %
  u 
  opravdanim, mjerljivim i provjerljivim okolnostima, na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija
  .

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Ciljevi država članica za energiju iz obnovljivih izvora trebali bi se utvrditi uz vođenje računa o obvezama iz Pariškog sporazuma, velikom potencijalu koji još uvijek postoji za energiju iz obnovljivih izvora te ulaganjima kako bi se ostvarila potrebna energetska tranzicija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Ciljevi država članica za energiju iz obnovljivih izvora trebali bi se utvrditi uz vođenje računa o obvezama iz Pariškog sporazuma, velikom potencijalu koji još uvijek postoji za energiju iz obnovljivih izvora te ulaganjima kako bi se ostvarila potrebna energetska tranzicija.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7b) | Prenošenje 35 % cilja Unije u pojedinačne ciljeve za svaku državu članicu trebalo bi provesti uz vođenje računa o pravednoj i odgovarajućoj raspodjeli te uzimajući u obzir BDP-ove država članica, različita polazišta i potencijale, uključujući razinu energije iz obnovljivih izvora koju treba postići do 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7b)

Prenošenje 35 % cilja Unije u pojedinačne ciljeve za svaku državu članicu trebalo bi provesti uz vođenje računa o pravednoj i odgovarajućoj raspodjeli te uzimajući u obzir BDP-ove država članica, različita polazišta i potencijale, uključujući razinu energije iz obnovljivih izvora koju treba postići do 2020.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Određivanjem obvezujućeg cilja za energiju iz obnovljivih izvora do 2030. nastavilo bi se poticati razvoj tehnologije proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i pružila bi se sigurnost ulagačima.
  Cilj određen na razini Unije omogućio bi veću fleksibilnost državama članicama pri postizanju njihovih ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova na troškovno najučinkovitiji način u skladu s njihovim posebnostima, kombinacijama izvora energije i mogućnostima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Određivanjem obvezujućeg cilja za energiju iz obnovljivih izvora do 2030. nastavilo bi se poticati razvoj tehnologije proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i pružila bi se sigurnost ulagačima.
  Cilj određen na razini Unije omogućio bi veću fleksibilnost državama članicama pri postizanju njihovih ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova na troškovno najučinkovitiji način u skladu s njihovim posebnostima, kombinacijama izvora energije i mogućnostima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.

| (8) | Određivanjem obvezujućeg cilja za energiju iz obnovljivih izvora do 2030. nastavilo bi se poticati razvoj tehnologije proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i pružila bi se sigurnost ulagačima. |
| --- | --- |

(8)

Određivanjem obvezujućeg cilja za energiju iz obnovljivih izvora do 2030. nastavilo bi se poticati razvoj tehnologije proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i pružila bi se sigurnost ulagačima.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | Države članice trebale bi razmotriti u kojoj je mjeri uporaba različitih vrsta izvora energije kompatibilna s ciljem ograničavanja zagrijavanja na 1,5  oC iznad predindustrijskih razina i s ciljem nefosilnog i niskougljičnog gospodarstva. Komisija bi trebala procijeniti doprinos različitih vrsta obnovljivih izvora energije tim ciljevima na temelju razdoblja povrata i rezultata u odnosu na fosilna goriva te razmotriti izradu prijedloga za maksimalno dopušteno razdoblje povrata kao kriterija održivosti, posebice za lignoceluloznu biomasu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

Države članice trebale bi razmotriti u kojoj je mjeri uporaba različitih vrsta izvora energije kompatibilna s ciljem ograničavanja zagrijavanja na 1,5  oC iznad predindustrijskih razina i s ciljem nefosilnog i niskougljičnog gospodarstva. Komisija bi trebala procijeniti doprinos različitih vrsta obnovljivih izvora energije tim ciljevima na temelju razdoblja povrata i rezultata u odnosu na fosilna goriva te razmotriti izradu prijedloga za maksimalno dopušteno razdoblje povrata kao kriterija održivosti, posebice za lignoceluloznu biomasu.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Države članice trebale bi poduzeti dodatne mjere ako udio energije iz obnovljivih izvora na razini Unije nije u skladu s napretkom Unije prema udjelu od najmanje 27 % energije iz obnovljivih izvora. Kako je utvrđeno u Uredbi [o upravljanju], ako je Komisija utvrdila razlike u ambicioznosti tijekom procjene integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, Komisija može poduzeti mjere na razini Unije kako bi osigurala postizanje cilja. Ako je Komisija tijekom procjene integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova utvrdila razlike u ostvarenju ciljeva, države članice trebale bi primijeniti mjere navedene u Uredbi [o upravljanju], koje su dovoljno fleksibilne da im ostavljaju mogućnost izbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Države članice trebale bi poduzeti dodatne mjere ako udio energije iz obnovljivih izvora na razini Unije nije u skladu s napretkom Unije prema udjelu od najmanje 27 % energije iz obnovljivih izvora. Kako je utvrđeno u Uredbi [o upravljanju], ako je Komisija utvrdila razlike u ambicioznosti tijekom procjene integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, Komisija može poduzeti mjere na razini Unije kako bi osigurala postizanje cilja. Ako je Komisija tijekom procjene integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova utvrdila razlike u ostvarenju ciljeva, države članice trebale bi primijeniti mjere navedene u Uredbi [o upravljanju], koje su dovoljno fleksibilne da im ostavljaju mogućnost izbora.

Briše se.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Pokazalo se je da su programi potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora djelotvoran način poticanja njezine uporabe. Ako i kad države članice odluče provoditi programe potpore, takva bi potpora trebala biti pružena u obliku koji ne remeti funkcioniranje tržišta električne energije. S tim ciljem sve veći broj država članica dodjeljuje potporu tako da se ona dodaje tržišnim prihodima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Pokazalo se je da su programi potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora djelotvoran način poticanja njezine uporabe. Ako i kad države članice odluče provoditi programe potpore, takva bi potpora trebala biti pružena u obliku koji ne remeti funkcioniranje tržišta električne energije. S tim ciljem sve veći broj država članica dodjeljuje potporu tako da se ona dodaje tržišnim prihodima.

| (15) | Pokazalo se je da su programi potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora djelotvoran način poticanja njezine uporabe. Ako i kad države članice odluče provoditi programe potpore, takva bi potpora trebala biti pružena u obliku koji ne remeti funkcioniranje tržišta električne energije. S tim ciljem sve veći broj država članica dodjeljuje potporu tako da se ona dodaje tržišnim prihodima
  , vodeći pritom računa o posebnostima različitih tehnologija i različitim mogućnostima malih i velikih proizvođača da odgovore na tržišne signale
  . |
| --- | --- |

(15)

Pokazalo se je da su programi potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora djelotvoran način poticanja njezine uporabe. Ako i kad države članice odluče provoditi programe potpore, takva bi potpora trebala biti pružena u obliku koji ne remeti funkcioniranje tržišta električne energije. S tim ciljem sve veći broj država članica dodjeljuje potporu tako da se ona dodaje tržišnim prihodima
  , vodeći pritom računa o posebnostima različitih tehnologija i različitim mogućnostima malih i velikih proizvođača da odgovore na tržišne signale
  .

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora trebala bi se upotrebljavati
  uz najmanje moguće troškove
  za potrošače i porezne obveznike. Kad oblikuju programe potpore i kad dodjeljuju potporu, države članice trebale bi nastojati u najvećoj mogućoj mjeri smanjiti ukupan sustavni trošak uporabe, uzimajući potpuno u obzir potrebe mreže i razvoja sustava, kombinaciju izvora energije koja time nastaje i dugoročni potencijal tehnologija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora trebala bi se upotrebljavati
  uz najmanje moguće troškove
  za potrošače i porezne obveznike. Kad oblikuju programe potpore i kad dodjeljuju potporu, države članice trebale bi nastojati u najvećoj mogućoj mjeri smanjiti ukupan sustavni trošak uporabe, uzimajući potpuno u obzir potrebe mreže i razvoja sustava, kombinaciju izvora energije koja time nastaje i dugoročni potencijal tehnologija.

| (16) | Proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora
  , uključujući i skladištenje energije,
  trebala bi se upotrebljavati
  tako da se maksimalno smanje dugoročni troškovi energetske tranzicije
  za potrošače i porezne obveznike. Kad oblikuju programe potpore i kad dodjeljuju potporu, države članice trebale bi nastojati u najvećoj mogućoj mjeri smanjiti ukupan sustavni trošak uporabe, uzimajući potpuno u obzir potrebe mreže i razvoja sustava, kombinaciju izvora energije koja time nastaje i dugoročni potencijal tehnologija.
  Države članice također bi trebale dodjeljivati potporu postrojenjima objavom poziva na podnošenje ponuda, koji mogu biti tehnološki specificirani ili neutralni. |
| --- | --- |

(16)

Proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora
  , uključujući i skladištenje energije,
  trebala bi se upotrebljavati
  tako da se maksimalno smanje dugoročni troškovi energetske tranzicije
  za potrošače i porezne obveznike. Kad oblikuju programe potpore i kad dodjeljuju potporu, države članice trebale bi nastojati u najvećoj mogućoj mjeri smanjiti ukupan sustavni trošak uporabe, uzimajući potpuno u obzir potrebe mreže i razvoja sustava, kombinaciju izvora energije koja time nastaje i dugoročni potencijal tehnologija.
  Države članice također bi trebale dodjeljivati potporu postrojenjima objavom poziva na podnošenje ponuda, koji mogu biti tehnološki specificirani ili neutralni.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16 a) | U svojim zaključcima od 24. listopada 2014. o okviru klimatske i energetske politike do 2030. Europsko vijeće naglasilo je važnost međusobno povezanijeg unutarnjeg energetskog tržišta i potrebu za dostatnom potporom u cilju integriranja rastućih razina energije iz raznih obnovljivih izvora kako bi se na taj način Uniji omogućilo da ostvari svoje ambicije u pogledu vodstva kada je riječ o energetskoj tranziciji. Stoga je važno hitno povisiti razinu međusobne povezanosti i postići napredak u pogledu ciljeva koje je dogovorilo Europsko vijeće kako bi se maksimalno iskoristio cjelokupni potencijal energetske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16 a)

U svojim zaključcima od 24. listopada 2014. o okviru klimatske i energetske politike do 2030. Europsko vijeće naglasilo je važnost međusobno povezanijeg unutarnjeg energetskog tržišta i potrebu za dostatnom potporom u cilju integriranja rastućih razina energije iz raznih obnovljivih izvora kako bi se na taj način Uniji omogućilo da ostvari svoje ambicije u pogledu vodstva kada je riječ o energetskoj tranziciji. Stoga je važno hitno povisiti razinu međusobne povezanosti i postići napredak u pogledu ciljeva koje je dogovorilo Europsko vijeće kako bi se maksimalno iskoristio cjelokupni potencijal energetske unije.

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16b) | Prilikom izrade programa potpore za energiju iz obnovljivih izvora države članice trebale bi uzeti u obzir načela kružnog gospodarstva i hijerarhije otpada iz Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Prioritet bi trebalo biti sprečavanje nastanka otpada i njegovo recikliranje. Države članice trebale bi izbjegavati osmišljavanje programa potpore koji bi bili u suprotnosti s ciljevima u području obrade otpada ili bi doveli do neučinkovitog korištenja otpada koji se može reciklirati. Države članice također bi trebale osigurati da mjere uvedene ovom Direktivom nisu u suprotnosti s ciljevima Direktive 2008/98/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16b)

Prilikom izrade programa potpore za energiju iz obnovljivih izvora države članice trebale bi uzeti u obzir načela kružnog gospodarstva i hijerarhije otpada iz Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Prioritet bi trebalo biti sprečavanje nastanka otpada i njegovo recikliranje. Države članice trebale bi izbjegavati osmišljavanje programa potpore koji bi bili u suprotnosti s ciljevima u području obrade otpada ili bi doveli do neučinkovitog korištenja otpada koji se može reciklirati. Države članice također bi trebale osigurati da mjere uvedene ovom Direktivom nisu u suprotnosti s ciljevima Direktive 2008/98/EZ.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16c) | Kada je riječ o korištenju biotičkih izvora energije, države članice trebale bi uvesti zaštitne mjere kako bi se zaštitila biološka raznolikost i spriječili iscrpljenje ili gubitak ekosustava i svaka prenamjena koja bi imala negativan neizravni ili izravni učinak na biološku raznolikost, tlo ili ukupnu ravnotežu stakleničkih plinova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16c)

Kada je riječ o korištenju biotičkih izvora energije, države članice trebale bi uvesti zaštitne mjere kako bi se zaštitila biološka raznolikost i spriječili iscrpljenje ili gubitak ekosustava i svaka prenamjena koja bi imala negativan neizravni ili izravni učinak na biološku raznolikost, tlo ili ukupnu ravnotežu stakleničkih plinova.

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16d) | Države članice trebale bi, koliko je to moguće, promicati autohtone obnovljive resurse i davati im prednost te izbjegavati situacije koje dovode do narušavanja stanja i pretjeranog uvoza resursa iz trećih zemalja. U tom pogledu trebalo bi uzimati u obzir i promicati pristup životnog ciklusa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16d)

Države članice trebale bi, koliko je to moguće, promicati autohtone obnovljive resurse i davati im prednost te izbjegavati situacije koje dovode do narušavanja stanja i pretjeranog uvoza resursa iz trećih zemalja. U tom pogledu trebalo bi uzimati u obzir i promicati pristup životnog ciklusa.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16 e) | Zajednice za energiju iz obnovljivih izvora, gradovi i lokalna tijela trebali bi imati pravo sudjelovanja u dostupnim programima potpore pod jednakim uvjetima kao i drugi veći sudionici. U tu bi svrhu državama članicama trebalo omogućiti da poduzimaju mjere, među kojima je i pružanje informacija, tehničke i financijske pomoći preko jedinstvenih administrativnih kontaktnih točaka, da smanje administrativne zahtjeve, uključe kriterije nadmetanja za zajednice, da odrede odgovarajuća razdoblja za nadmetanje za zajednice za energiju iz obnovljivih izvora ili im omogućiti isplatu naknada izravnom potporom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16 e)

Zajednice za energiju iz obnovljivih izvora, gradovi i lokalna tijela trebali bi imati pravo sudjelovanja u dostupnim programima potpore pod jednakim uvjetima kao i drugi veći sudionici. U tu bi svrhu državama članicama trebalo omogućiti da poduzimaju mjere, među kojima je i pružanje informacija, tehničke i financijske pomoći preko jedinstvenih administrativnih kontaktnih točaka, da smanje administrativne zahtjeve, uključe kriterije nadmetanja za zajednice, da odrede odgovarajuća razdoblja za nadmetanje za zajednice za energiju iz obnovljivih izvora ili im omogućiti isplatu naknada izravnom potporom.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16f) | Planiranjem takve infrastrukture potrebne za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora trebale bi se uzimati u obzir politike u pogledu sudjelovanja onih na koje se ti projekti odnose, uključujući i autohtono stanovništvo, uz poštovanje njihovih zemljišnih prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16f)

Planiranjem takve infrastrukture potrebne za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora trebale bi se uzimati u obzir politike u pogledu sudjelovanja onih na koje se ti projekti odnose, uključujući i autohtono stanovništvo, uz poštovanje njihovih zemljišnih prava.

Amandman 23

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.g (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16 g) | Potrošačima je potrebno pružiti sveobuhvatne informacije, uključujući informacije o povećanju energetske učinkovitosti sustava grijanja i hlađenja i nižim tekućim troškovima električnih vozila, kako bi im se omogućilo da donose pojedinačne izbore kao potrošači u pogledu energije iz obnovljivih izvora i izbjegnu ovisnost o zastarjeloj tehnologiji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16 g)

Potrošačima je potrebno pružiti sveobuhvatne informacije, uključujući informacije o povećanju energetske učinkovitosti sustava grijanja i hlađenja i nižim tekućim troškovima električnih vozila, kako bi im se omogućilo da donose pojedinačne izbore kao potrošači u pogledu energije iz obnovljivih izvora i izbjegnu ovisnost o zastarjeloj tehnologiji.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.h (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16 h) | Kad je riječ o poticanju razvoja tržišta obnovljivih izvora energije, trebalo bi uzeti u obzir negativne utjecaje na ostale tržišne dionike. Stoga bi se programima potpore trebao smanjiti rizik od poremećaja na tržištu i narušavanja tržišnog natjecanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16 h)

Kad je riječ o poticanju razvoja tržišta obnovljivih izvora energije, trebalo bi uzeti u obzir negativne utjecaje na ostale tržišne dionike. Stoga bi se programima potpore trebao smanjiti rizik od poremećaja na tržištu i narušavanja tržišnog natjecanja.

Amandman 25

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17 a) | Iako bi se od država članica trebalo zahtijevati da postupno i djelomično omoguće da se potpora dodijeli projektima u drugim državama članicama na razini koja odražava fizičke tokove između država članica, otvaranje programa potpore iznad tog obveznog udjela i dalje bi trebalo biti na dobrovoljnoj bazi. Države članice imaju različite mogućnosti za razvoj obnovljive energije i na nacionalnoj razini provode različite programe potpore za energiju iz obnovljivih izvora. Velik dio država članica provodi programe potpore u okviru kojih je pomoć namijenjena isključivo energiji iz obnovljivih izvora koja se proizvodi na njihovom državnom području. Za ispravno funkcioniranje nacionalnih programa potpore iznimno je važno da države članice nadziru učinak i troškove nacionalnih programa potpore u skladu s različitim mogućnostima. Važno sredstvo za ostvarenje cilja ove Direktive je osiguravanje ispravnog funkcioniranja nacionalnih programa potpore u skladu s Direktivom 2001/77/EZ i 2009/28/EZ kako bi se sačuvalo povjerenje ulagača i državama članicama omogućilo da pripreme učinkovite nacionalne mjere za ispunjavanje ciljeva. Cilj je ove Direktive omogućiti prekograničnu potporu za energiju iz obnovljivih izvora i pritom ne utjecati na nacionalne programe potpore na neproporcionalan način. Stoga se u njoj uvode, uz obvezno djelomično otvaranje programa potpore, neobvezni mehanizmi suradnje među državama članicama koji im omogućuju da se dogovore u kojoj mjeri jedna država članica podržava proizvodnju energije u drugoj državi članici i u kojoj bi se mjeri proizvodnja energije iz obnovljivih izvora trebala smatrati dijelom općeg nacionalnog cilja jedne ili druge države. Kako bi se osigurala učinkovitost obiju mjera za ispunjavanje ciljeva, tj. nacionalnih programa potpore i mehanizama za suradnju, od ključne je važnosti državama članicama omogućiti da odluče, pored minimalnog obveznog udjela u otvaranju programa potpore, primjenjuju li se i u kojoj mjeri njihovi nacionalni programi potpore na energiju iz obnovljivih izvora proizvedenu u drugim državama članicama te se o tome dogovoriti s pomoću mehanizama za suradnju koji su predviđeni ovom Direktivom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17 a)

Iako bi se od država članica trebalo zahtijevati da postupno i djelomično omoguće da se potpora dodijeli projektima u drugim državama članicama na razini koja odražava fizičke tokove između država članica, otvaranje programa potpore iznad tog obveznog udjela i dalje bi trebalo biti na dobrovoljnoj bazi. Države članice imaju različite mogućnosti za razvoj obnovljive energije i na nacionalnoj razini provode različite programe potpore za energiju iz obnovljivih izvora. Velik dio država članica provodi programe potpore u okviru kojih je pomoć namijenjena isključivo energiji iz obnovljivih izvora koja se proizvodi na njihovom državnom području. Za ispravno funkcioniranje nacionalnih programa potpore iznimno je važno da države članice nadziru učinak i troškove nacionalnih programa potpore u skladu s različitim mogućnostima. Važno sredstvo za ostvarenje cilja ove Direktive je osiguravanje ispravnog funkcioniranja nacionalnih programa potpore u skladu s Direktivom 2001/77/EZ i 2009/28/EZ kako bi se sačuvalo povjerenje ulagača i državama članicama omogućilo da pripreme učinkovite nacionalne mjere za ispunjavanje ciljeva. Cilj je ove Direktive omogućiti prekograničnu potporu za energiju iz obnovljivih izvora i pritom ne utjecati na nacionalne programe potpore na neproporcionalan način. Stoga se u njoj uvode, uz obvezno djelomično otvaranje programa potpore, neobvezni mehanizmi suradnje među državama članicama koji im omogućuju da se dogovore u kojoj mjeri jedna država članica podržava proizvodnju energije u drugoj državi članici i u kojoj bi se mjeri proizvodnja energije iz obnovljivih izvora trebala smatrati dijelom općeg nacionalnog cilja jedne ili druge države. Kako bi se osigurala učinkovitost obiju mjera za ispunjavanje ciljeva, tj. nacionalnih programa potpore i mehanizama za suradnju, od ključne je važnosti državama članicama omogućiti da odluče, pored minimalnog obveznog udjela u otvaranju programa potpore, primjenjuju li se i u kojoj mjeri njihovi nacionalni programi potpore na energiju iz obnovljivih izvora proizvedenu u drugim državama članicama te se o tome dogovoriti s pomoću mehanizama za suradnju koji su predviđeni ovom Direktivom.

Amandman 26

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Ne dovodeći u pitanje prilagodbe programa potpore kako bi ih se uskladilo s pravilima
  o 
  državnim potporama
  , politika potpore za obnovljive izvore energije trebala bi biti stabilna te bi se
  česte
  promjene
  trebale izbjegavati. Takve promjene
  izravno utječu na troškove financiranja kapitala, troškove razvoja projekta te stoga i na ukupan trošak uporabe obnovljivih izvora energije. Države članice trebale bi spriječiti da revizija bilo koje potpore odobrene projektima obnovljivih izvora energije negativno utječe na njihovu gospodarsku održivost. U tom bi kontekstu države članice trebale poticati troškovno učinkovite politike potpore i osiguravati njihovu financijsku održivost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Ne dovodeći u pitanje prilagodbe programa potpore kako bi ih se uskladilo s pravilima
  o 
  državnim potporama
  , politika potpore za obnovljive izvore energije trebala bi biti stabilna te bi se
  česte
  promjene
  trebale izbjegavati. Takve promjene
  izravno utječu na troškove financiranja kapitala, troškove razvoja projekta te stoga i na ukupan trošak uporabe obnovljivih izvora energije. Države članice trebale bi spriječiti da revizija bilo koje potpore odobrene projektima obnovljivih izvora energije negativno utječe na njihovu gospodarsku održivost. U tom bi kontekstu države članice trebale poticati troškovno učinkovite politike potpore i osiguravati njihovu financijsku održivost.

| (18) | Ovisno o člancima 107. i 108. Ugovora
  o 
  funkcioniranju Europske unije
  , politika potpore za obnovljive izvore energije trebala bi biti
  predvidljiva,
  stabilna te bi se
  trebale izbjegavati retroaktivne
  promjene
  . Nepredvidljivost i nestabilnost politike
  izravno utječu na troškove financiranja kapitala, troškove razvoja projekta te stoga i na ukupan trošak uporabe obnovljivih izvora energije.
  Države članice trebale bi dovoljno rano najaviti svaku izmjenu potpore i na odgovarajući način se savjetovati s dionicima. U svakom slučaju,
  države članice trebale bi spriječiti da revizija bilo koje potpore odobrene projektima obnovljivih izvora energije negativno utječe na njihovu gospodarsku održivost. U tom bi kontekstu države članice trebale poticati troškovno učinkovite politike potpore i osiguravati njihovu financijsku održivost. |
| --- | --- |

(18)

Ovisno o člancima 107. i 108. Ugovora
  o 
  funkcioniranju Europske unije
  , politika potpore za obnovljive izvore energije trebala bi biti
  predvidljiva,
  stabilna te bi se
  trebale izbjegavati retroaktivne
  promjene
  . Nepredvidljivost i nestabilnost politike
  izravno utječu na troškove financiranja kapitala, troškove razvoja projekta te stoga i na ukupan trošak uporabe obnovljivih izvora energije.
  Države članice trebale bi dovoljno rano najaviti svaku izmjenu potpore i na odgovarajući način se savjetovati s dionicima. U svakom slučaju,
  države članice trebale bi spriječiti da revizija bilo koje potpore odobrene projektima obnovljivih izvora energije negativno utječe na njihovu gospodarsku održivost. U tom bi kontekstu države članice trebale poticati troškovno učinkovite politike potpore i osiguravati njihovu financijsku održivost.

Amandman 27

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Obveze država članica da izrade nacrte akcijskih planova za obnovljive izvore energije i izvješća o napretku te obveza Komisije da izvješćuje o napretku država članica nužne su radi povećanja transparentnosti, razjašnjavanja ulagačima i potrošačima te omogućivanja djelotvornog praćenja. Uredbom [o upravljanju] te se obveze ugrađuju u sustav upravljanja energetskom unijom u kojem se obveze planiranja, izvješćivanja i praćenja u područjima energetike i klimatske politike pojednostavnjuju. Platforma za transparentnost u području obnovljivih izvora energije ugrađena je u širu e-platformu uspostavljenu Uredbom [o upravljanju]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Obveze država članica da izrade nacrte akcijskih planova za obnovljive izvore energije i izvješća o napretku te obveza Komisije da izvješćuje o napretku država članica nužne su radi povećanja transparentnosti, razjašnjavanja ulagačima i potrošačima te omogućivanja djelotvornog praćenja. Uredbom [o upravljanju] te se obveze ugrađuju u sustav upravljanja energetskom unijom u kojem se obveze planiranja, izvješćivanja i praćenja u područjima energetike i klimatske politike pojednostavnjuju. Platforma za transparentnost u području obnovljivih izvora energije ugrađena je u širu e-platformu uspostavljenu Uredbom [o upravljanju].

| (19) | Obveze država članica da izrade nacrte akcijskih planova za obnovljive izvore energije i izvješća o napretku te obveza Komisije da izvješćuje o napretku država članica nužne su radi povećanja transparentnosti, razjašnjavanja ulagačima i potrošačima te omogućivanja djelotvornog praćenja.
  Kako bi osigurale da su građani u središtu energetske tranzicije, države članice trebale bi u svojim akcijskim planovima za obnovljive izvore energije razviti dugoročne strategije koje bi gradovima, zajednicama za energiju iz obnovljivih izvora i potrošačima vlastite energije omogućile proizvodnju obnovljive energije.
  Uredbom
  ... Europskog parlamenta i Vijeća
  [o upravljanju
  energetskom unijom, 2016/0375(COD)
  ] te se obveze ugrađuju u sustav upravljanja energetskom unijom u kojem se dugoročne strategije, obveze planiranja, izvješćivanja i praćenja u područjima energetike i klimatske politike pojednostavnjuju. Platforma za transparentnost u području obnovljivih izvora energije ugrađena je u širu e-platformu uspostavljenu Uredbom
  ... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD). |
| --- | --- |

(19)

Obveze država članica da izrade nacrte akcijskih planova za obnovljive izvore energije i izvješća o napretku te obveza Komisije da izvješćuje o napretku država članica nužne su radi povećanja transparentnosti, razjašnjavanja ulagačima i potrošačima te omogućivanja djelotvornog praćenja.
  Kako bi osigurale da su građani u središtu energetske tranzicije, države članice trebale bi u svojim akcijskim planovima za obnovljive izvore energije razviti dugoročne strategije koje bi gradovima, zajednicama za energiju iz obnovljivih izvora i potrošačima vlastite energije omogućile proizvodnju obnovljive energije.
  Uredbom
  ... Europskog parlamenta i Vijeća
  [o upravljanju
  energetskom unijom, 2016/0375(COD)
  ] te se obveze ugrađuju u sustav upravljanja energetskom unijom u kojem se dugoročne strategije, obveze planiranja, izvješćivanja i praćenja u područjima energetike i klimatske politike pojednostavnjuju. Platforma za transparentnost u području obnovljivih izvora energije ugrađena je u širu e-platformu uspostavljenu Uredbom
  ... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD).

Amandman 28

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Obnovljivi morski izvori energije nude Uniji jedinstvenu priliku da smanji svoju ovisnost o fosilnim gorivima, doprinese ostvarenju svojih ciljeva za smanjenje emisija CO2 te stvori novi industrijski sektor koji bi otvorio radna mjesta na znatnom dijelu njezina teritorija, među ostalim i u najudaljenijim regijama. Stoga se Unija mora potruditi da stvori povoljne regulatorne i gospodarske uvjete za iskorištavanje te energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Obnovljivi morski izvori energije nude Uniji jedinstvenu priliku da smanji svoju ovisnost o fosilnim gorivima, doprinese ostvarenju svojih ciljeva za smanjenje emisija CO2 te stvori novi industrijski sektor koji bi otvorio radna mjesta na znatnom dijelu njezina teritorija, među ostalim i u najudaljenijim regijama. Stoga se Unija mora potruditi da stvori povoljne regulatorne i gospodarske uvjete za iskorištavanje te energije.

Amandman 29

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 24.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (24a) | U komunikaciji Komisije od 20. srpnja 2016. naslovljenoj „Europska strategija za mobilnost s niskom razinom emisije” istaknuta je osobita važnost naprednih goriva u zrakoplovstvu u srednjoročnom razdoblju. Komercijalno zrakoplovstvo u cijelosti se oslanja na tekuća goriva jer ne postoji sigurna ili certificirana alternativa za industriju civilnog zrakoplovstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24a)

U komunikaciji Komisije od 20. srpnja 2016. naslovljenoj „Europska strategija za mobilnost s niskom razinom emisije” istaknuta je osobita važnost naprednih goriva u zrakoplovstvu u srednjoročnom razdoblju. Komercijalno zrakoplovstvo u cijelosti se oslanja na tekuća goriva jer ne postoji sigurna ili certificirana alternativa za industriju civilnog zrakoplovstva.

Amandman 30

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Kako bi se osiguralo da se u Prilogu IX. uzimaju u obzir načela hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17), kriteriji Unije o održivosti te potreba da se osigura da se tim Prilogom ne stvara dodatna potražnja za zemljištem, a da se istodobno potiče upotreba otpada i ostataka, Komisija bi
  pri redovitoj evaluaciji Priloga
  trebala
  razmotriti uključivanje dodatnih sirovina koje ne uzrokuju bitne učinke narušavanja
  na tržištima nusproizvoda i proizvoda, otpada i ostataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Kako bi se osiguralo da se u Prilogu IX. uzimaju u obzir načela hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17), kriteriji Unije o održivosti te potreba da se osigura da se tim Prilogom ne stvara dodatna potražnja za zemljištem, a da se istodobno potiče upotreba otpada i ostataka, Komisija bi
  pri redovitoj evaluaciji Priloga
  trebala
  razmotriti uključivanje dodatnih sirovina koje ne uzrokuju bitne učinke narušavanja
  na tržištima nusproizvoda i proizvoda, otpada i ostataka.

| (25) | Kako bi se osiguralo da se u Prilogu IX. uzimaju u obzir načela
  kružnog gospodarstva,
  hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17), kriteriji Unije o održivosti
  , procjena životnog vijeka emisija
  te potreba da se osigura da se tim Prilogom ne stvara dodatna potražnja za zemljištem, a da se istodobno potiče upotreba otpada i ostataka, Komisija bi
  redovito
  trebala
  evaluirati Prilog i u svakoj predloženoj izmjeni voditi računa o učincima
  na tržištima nusproizvoda i proizvoda, otpada i ostataka. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se osiguralo da se u Prilogu IX. uzimaju u obzir načela
  kružnog gospodarstva,
  hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17), kriteriji Unije o održivosti
  , procjena životnog vijeka emisija
  te potreba da se osigura da se tim Prilogom ne stvara dodatna potražnja za zemljištem, a da se istodobno potiče upotreba otpada i ostataka, Komisija bi
  redovito
  trebala
  evaluirati Prilog i u svakoj predloženoj izmjeni voditi računa o učincima
  na tržištima nusproizvoda i proizvoda, otpada i ostataka.

Amandman 31

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25a) | U Rezoluciji Europskog parlamenta od 4. travnja 2017. o palminu ulju i krčenju prašuma Komisiju se poziva da poduzme mjere kako bi se postupno ukinulo korištenje biljnih ulja koje potiče krčenje šuma, uključujući palmino ulje, kao komponenta biogoriva, po mogućnosti do 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25a)

U Rezoluciji Europskog parlamenta od 4. travnja 2017. o palminu ulju i krčenju prašuma Komisiju se poziva da poduzme mjere kako bi se postupno ukinulo korištenje biljnih ulja koje potiče krčenje šuma, uključujući palmino ulje, kao komponenta biogoriva, po mogućnosti do 2020.

Amandman 32

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Trebalo bi se omogućiti da se uvezena električna energija proizvedena iz obnovljivih izvora energije izvan Unije može uzeti u obzir za udjele energije iz obnovljivih izvora u državama članicama. Kako bi se zajamčio odgovarajući učinak energije iz obnovljivih izvora koja zamjenjuje konvencionalnu energiju u Uniji te u trećim zemljama, potrebno je da se uvoz na odgovarajući način prati i uzima u obzir. Uzet će se u obzir sporazumi koji se odnose na organizaciju trgovine električnom energijom iz obnovljivih izvora energije. Ako su, na temelju odluke donesene s tom namjenom u skladu s Ugovorom o energetskoj zajednici (18), za potpisnice tog ugovora odgovarajuće odredbe ove Direktive obvezujuće, za njih bi trebale vrijediti i njome predviđene mjere suradnje među državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Trebalo bi se omogućiti da se uvezena električna energija proizvedena iz obnovljivih izvora energije izvan Unije može uzeti u obzir za udjele energije iz obnovljivih izvora u državama članicama. Kako bi se zajamčio odgovarajući učinak energije iz obnovljivih izvora koja zamjenjuje konvencionalnu energiju u Uniji te u trećim zemljama, potrebno je da se uvoz na odgovarajući način prati i uzima u obzir. Uzet će se u obzir sporazumi koji se odnose na organizaciju trgovine električnom energijom iz obnovljivih izvora energije. Ako su, na temelju odluke donesene s tom namjenom u skladu s Ugovorom o energetskoj zajednici (18), za potpisnice tog ugovora odgovarajuće odredbe ove Direktive obvezujuće, za njih bi trebale vrijediti i njome predviđene mjere suradnje među državama članicama.

| (28) | Trebalo bi se omogućiti da se uvezena električna energija proizvedena iz obnovljivih izvora energije izvan Unije može uzeti u obzir za udjele energije iz obnovljivih izvora u državama članicama. Kako bi se zajamčio odgovarajući učinak energije iz obnovljivih izvora koja zamjenjuje konvencionalnu energiju u Uniji te u trećim zemljama, potrebno je da se uvoz na odgovarajući način prati i uzima u obzir
  te da se njime u potpunosti poštuje međunarodno pravo
  . Uzet će se u obzir sporazumi koji se odnose na organizaciju trgovine električnom energijom iz obnovljivih izvora energije. Ako su, na temelju odluke donesene s tom namjenom u skladu s Ugovorom o energetskoj zajednici (18), za potpisnice tog ugovora odgovarajuće odredbe ove Direktive obvezujuće, za njih bi trebale vrijediti i njome predviđene mjere suradnje među državama članicama. |
| --- | --- |

(28)

Trebalo bi se omogućiti da se uvezena električna energija proizvedena iz obnovljivih izvora energije izvan Unije može uzeti u obzir za udjele energije iz obnovljivih izvora u državama članicama. Kako bi se zajamčio odgovarajući učinak energije iz obnovljivih izvora koja zamjenjuje konvencionalnu energiju u Uniji te u trećim zemljama, potrebno je da se uvoz na odgovarajući način prati i uzima u obzir
  te da se njime u potpunosti poštuje međunarodno pravo
  . Uzet će se u obzir sporazumi koji se odnose na organizaciju trgovine električnom energijom iz obnovljivih izvora energije. Ako su, na temelju odluke donesene s tom namjenom u skladu s Ugovorom o energetskoj zajednici (18), za potpisnice tog ugovora odgovarajuće odredbe ove Direktive obvezujuće, za njih bi trebale vrijediti i njome predviđene mjere suradnje među državama članicama.

Amandman 33

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28a) | Kad države članice poduzimaju zajedničke projekte koji se odnose na proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije s jednom trećom zemljom ili s više trećih zemalja, uputno je da se ti zajednički projekti odnose samo na novoizgrađena postrojenja ili na postrojenja s povećanim kapacitetom. Na taj će se način osigurati da se udio energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj potrošnji energije treće zemlje ne smanji zbog uvoza energije iz obnovljivih izvora u Uniju. Osim toga, države članice trebaju omogućiti trećoj zemlji da za domaće potrebe upotrebljava dio električne energije proizvedene u postrojenju uključenom u zajednički projekt. Nadalje, Komisija i države članice trebaju poticati treću zemlju uključenu u zajedničke projekte da razvija politiku obnovljive energije s ambicioznim ciljevima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28a)

Kad države članice poduzimaju zajedničke projekte koji se odnose na proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije s jednom trećom zemljom ili s više trećih zemalja, uputno je da se ti zajednički projekti odnose samo na novoizgrađena postrojenja ili na postrojenja s povećanim kapacitetom. Na taj će se način osigurati da se udio energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj potrošnji energije treće zemlje ne smanji zbog uvoza energije iz obnovljivih izvora u Uniju. Osim toga, države članice trebaju omogućiti trećoj zemlji da za domaće potrebe upotrebljava dio električne energije proizvedene u postrojenju uključenom u zajednički projekt. Nadalje, Komisija i države članice trebaju poticati treću zemlju uključenu u zajedničke projekte da razvija politiku obnovljive energije s ambicioznim ciljevima.

Amandman 34

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28b) | Ovom Direktivom uspostavlja se okvir Unije za promicanje energije iz obnovljivih izvora, ali se i doprinosi mogućem pozitivnom učinku koji Unija i države članice mogu imati u poticanju razvoja sektora obnovljive energije u trećim zemljama. Unija i države članice trebale bi promicati istraživanje, razvoj i ulaganja u proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u zemljama u razvoju i drugim partnerskim zemljama, jačajući na taj način njihovu ekološku i gospodarsku održivost i njihove izvozne kapacitete obnovljive energije. Nadalje, uvoz energije iz obnovljivih izvora iz partnerskih zemalja može pomoći Uniji i državama članicama u postizanju njihovih ambicioznih ciljeva za smanjenje emisija ugljika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28b)

Ovom Direktivom uspostavlja se okvir Unije za promicanje energije iz obnovljivih izvora, ali se i doprinosi mogućem pozitivnom učinku koji Unija i države članice mogu imati u poticanju razvoja sektora obnovljive energije u trećim zemljama. Unija i države članice trebale bi promicati istraživanje, razvoj i ulaganja u proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u zemljama u razvoju i drugim partnerskim zemljama, jačajući na taj način njihovu ekološku i gospodarsku održivost i njihove izvozne kapacitete obnovljive energije. Nadalje, uvoz energije iz obnovljivih izvora iz partnerskih zemalja može pomoći Uniji i državama članicama u postizanju njihovih ambicioznih ciljeva za smanjenje emisija ugljika.

Amandman 35

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28c) | Zemlje u razvoju sve više donose politike u području obnovljivih izvora energija na nacionalnoj razini jer žele proizvoditi energiju iz obnovljivih izvora kako bi odgovorile na sve veću potražnju za energijom. Više od 173 zemlje, uključujući 117 gospodarstava u razvoju ili u usponu, uspostavilo je ciljeve u području obnovljivih izvora energije do kraja 2015. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28c)

Zemlje u razvoju sve više donose politike u području obnovljivih izvora energija na nacionalnoj razini jer žele proizvoditi energiju iz obnovljivih izvora kako bi odgovorile na sve veću potražnju za energijom. Više od 173 zemlje, uključujući 117 gospodarstava u razvoju ili u usponu, uspostavilo je ciljeve u području obnovljivih izvora energije do kraja 2015.

Amandman 36

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28 d) | Potrošnja energije u zemljama u razvoju usko je povezana s brojnim društvenim pitanjima: smanjenje siromaštva, obrazovanje, zdravstvo, porast stanovništva, zaposlenost, poduzetništvo, komunikacija, urbanizacija i nedostatak prilika za žene. Obnovljiva energija ima važan potencijal u pogledu omogućavanja zajedničkog rješavanja razvojnih i okolišnih izazova. Posljednjih godina ostvaren je značajan razvoj u području alternativnih energetskih tehnologija, i u pogledu učinkovitosti i u pogledu smanjenja troškova. Nadalje, mnoge zemlje u razvoju u vrlo su dobrom položaju u pogledu razvijanja nove generacije energetskih tehnologija. Osim koristi za razvoj i okoliš, obnovljivi izvori energije imaju potencijal da pruže povećanu sigurnost i gospodarsku stabilnost. Povećana uporaba obnovljivih izvora energije mogla bi smanjiti ovisnost o uvozu skupih fosilnih goriva te bi mnogim zemljama pomogla da poboljšaju svoje bilance plaćanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28 d)

Potrošnja energije u zemljama u razvoju usko je povezana s brojnim društvenim pitanjima: smanjenje siromaštva, obrazovanje, zdravstvo, porast stanovništva, zaposlenost, poduzetništvo, komunikacija, urbanizacija i nedostatak prilika za žene. Obnovljiva energija ima važan potencijal u pogledu omogućavanja zajedničkog rješavanja razvojnih i okolišnih izazova. Posljednjih godina ostvaren je značajan razvoj u području alternativnih energetskih tehnologija, i u pogledu učinkovitosti i u pogledu smanjenja troškova. Nadalje, mnoge zemlje u razvoju u vrlo su dobrom položaju u pogledu razvijanja nove generacije energetskih tehnologija. Osim koristi za razvoj i okoliš, obnovljivi izvori energije imaju potencijal da pruže povećanu sigurnost i gospodarsku stabilnost. Povećana uporaba obnovljivih izvora energije mogla bi smanjiti ovisnost o uvozu skupih fosilnih goriva te bi mnogim zemljama pomogla da poboljšaju svoje bilance plaćanja.

Amandman 37

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 31.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (31 a) | Ovisno o geološkim značajkama područja, u proizvodnji geotermalne energije mogu se ispuštati staklenički plinovi i ostale tvari iz podzemnih tekućina i drugih podzemnih geoloških formacija. Ulaganja bi trebala biti usmjerena samo na proizvodnju geotermalne energije s niskim utjecajem na okoliš, što rezultira uštedom u pogledu stakleničkih plinova u usporedbi s konvencionalnim izvorima. Stoga bi Komisija do prosinca 2018. trebala procijeniti postoji li potreba za zakonodavnim prijedlogom čiji bi cilj bila regulacija emisija geotermalnih elektrana, koje uključuju CO2 i koje su štetne za zdravlje i okoliš i u fazi istraživanja i u operativnoj fazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31 a)

Ovisno o geološkim značajkama područja, u proizvodnji geotermalne energije mogu se ispuštati staklenički plinovi i ostale tvari iz podzemnih tekućina i drugih podzemnih geoloških formacija. Ulaganja bi trebala biti usmjerena samo na proizvodnju geotermalne energije s niskim utjecajem na okoliš, što rezultira uštedom u pogledu stakleničkih plinova u usporedbi s konvencionalnim izvorima. Stoga bi Komisija do prosinca 2018. trebala procijeniti postoji li potreba za zakonodavnim prijedlogom čiji bi cilj bila regulacija emisija geotermalnih elektrana, koje uključuju CO2 i koje su štetne za zdravlje i okoliš i u fazi istraživanja i u operativnoj fazi.

Amandman 38

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Na nacionalnoj i 
  regionalnoj
  razini, pravila i obveze za minimalne zahtjeve za uporabu energije iz obnovljivih izvora u novim i obnovljenim zgradama doveli su do znatnog povećanja uporabe energije iz obnovljivih izvora. Te bi mjere trebalo poticati u širem kontekstu Unije te istodobno poticati uporabu energetski učinkovitih načina primjene energije iz obnovljivih izvora u građevinskim zakonskim i podzakonskim aktima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Na nacionalnoj i 
  regionalnoj
  razini, pravila i obveze za minimalne zahtjeve za uporabu energije iz obnovljivih izvora u novim i obnovljenim zgradama doveli su do znatnog povećanja uporabe energije iz obnovljivih izvora. Te bi mjere trebalo poticati u širem kontekstu Unije te istodobno poticati uporabu energetski učinkovitih načina primjene energije iz obnovljivih izvora u građevinskim zakonskim i podzakonskim aktima.

| (33) | Na nacionalnoj
  , regionalnoj
  i 
  lokalnoj
  razini, pravila i obveze za minimalne zahtjeve za uporabu energije iz obnovljivih izvora u novim i obnovljenim zgradama doveli su do znatnog povećanja uporabe energije iz obnovljivih izvora. Te bi mjere trebalo poticati u širem kontekstu Unije te istodobno poticati uporabu energetski učinkovitih načina primjene energije iz obnovljivih izvora
  u kombinaciji s mjerama uštede energije i energetske učinkovitosti
  u građevinskim zakonskim i podzakonskim aktima. |
| --- | --- |

(33)

Na nacionalnoj
  , regionalnoj
  i 
  lokalnoj
  razini, pravila i obveze za minimalne zahtjeve za uporabu energije iz obnovljivih izvora u novim i obnovljenim zgradama doveli su do znatnog povećanja uporabe energije iz obnovljivih izvora. Te bi mjere trebalo poticati u širem kontekstu Unije te istodobno poticati uporabu energetski učinkovitih načina primjene energije iz obnovljivih izvora
  u kombinaciji s mjerama uštede energije i energetske učinkovitosti
  u građevinskim zakonskim i podzakonskim aktima.

Amandman 39

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 35.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (35) | Kako bi se osiguralo da su nacionalne mjere za razvoj grijanja i hlađenja utemeljene na sveobuhvatnom mapiranju i analizi nacionalnih potencijala obnovljivih izvora energije i energije iz otpada te omogućila jača integracija obnovljivih izvora energije i izvora otpadne topline i hladnoće, primjereno je zahtijevati da države članice procijene svoje nacionalne potencijale obnovljivih izvora energije i upotrebe otpadne topline i hladnoće za grijanje i hlađenje, posebice kako bi se olakšala široka upotreba energije iz obnovljivih izvora u postrojenjima za grijanje i hlađenje te promicalo učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje kako je definirano u članku 2. stavku 41. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (21). Kako bi se osigurala dosljednost sa zahtjevima u pogledu energetske učinkovitosti za grijanje i hlađenje i smanjilo administrativno opterećenje, ta bi procjena trebala biti uključena u sveobuhvatne procjene koje se provode i prijavljuju u skladu s člankom 14. te Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(35)

Kako bi se osiguralo da su nacionalne mjere za razvoj grijanja i hlađenja utemeljene na sveobuhvatnom mapiranju i analizi nacionalnih potencijala obnovljivih izvora energije i energije iz otpada te omogućila jača integracija obnovljivih izvora energije i izvora otpadne topline i hladnoće, primjereno je zahtijevati da države članice procijene svoje nacionalne potencijale obnovljivih izvora energije i upotrebe otpadne topline i hladnoće za grijanje i hlađenje, posebice kako bi se olakšala široka upotreba energije iz obnovljivih izvora u postrojenjima za grijanje i hlađenje te promicalo učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje kako je definirano u članku 2. stavku 41. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (21). Kako bi se osigurala dosljednost sa zahtjevima u pogledu energetske učinkovitosti za grijanje i hlađenje i smanjilo administrativno opterećenje, ta bi procjena trebala biti uključena u sveobuhvatne procjene koje se provode i prijavljuju u skladu s člankom 14. te Direktive.

| (35) | Kako bi se osiguralo da su nacionalne mjere za razvoj grijanja i hlađenja utemeljene na sveobuhvatnom mapiranju i analizi nacionalnih potencijala obnovljivih izvora energije i energije iz otpada te omogućila jača integracija obnovljivih izvora energije
  , osobito podržavanjem inovativnih tehnologija kao što su toplinske crpke, geotermalne i solarne termalne tehnologije,
  i izvora otpadne topline i hladnoće, primjereno je zahtijevati da države članice procijene svoje nacionalne potencijale obnovljivih izvora energije i upotrebe otpadne topline i hladnoće za grijanje i hlađenje, posebice kako bi se olakšala široka upotreba energije iz obnovljivih izvora u postrojenjima za grijanje i hlađenje te promicalo učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje kako je definirano u članku 2. stavku 41. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (21). Kako bi se osigurala dosljednost sa zahtjevima u pogledu energetske učinkovitosti za grijanje i hlađenje i smanjilo administrativno opterećenje, ta bi procjena trebala biti uključena u sveobuhvatne procjene koje se provode i prijavljuju u skladu s člankom 14. te Direktive. |
| --- | --- |

(35)

Kako bi se osiguralo da su nacionalne mjere za razvoj grijanja i hlađenja utemeljene na sveobuhvatnom mapiranju i analizi nacionalnih potencijala obnovljivih izvora energije i energije iz otpada te omogućila jača integracija obnovljivih izvora energije
  , osobito podržavanjem inovativnih tehnologija kao što su toplinske crpke, geotermalne i solarne termalne tehnologije,
  i izvora otpadne topline i hladnoće, primjereno je zahtijevati da države članice procijene svoje nacionalne potencijale obnovljivih izvora energije i upotrebe otpadne topline i hladnoće za grijanje i hlađenje, posebice kako bi se olakšala široka upotreba energije iz obnovljivih izvora u postrojenjima za grijanje i hlađenje te promicalo učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje kako je definirano u članku 2. stavku 41. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (21). Kako bi se osigurala dosljednost sa zahtjevima u pogledu energetske učinkovitosti za grijanje i hlađenje i smanjilo administrativno opterećenje, ta bi procjena trebala biti uključena u sveobuhvatne procjene koje se provode i prijavljuju u skladu s člankom 14. te Direktive.

Amandman 40

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (36) | Pokazalo se da je pomanjkanje jasnih pravila i koordinacije među različitim tijelima koja izdaju odobrenja prepreka pri uporabi energije iz obnovljivih izvora. Osnivanjem jedinstvene administrativne kontaktne točke koja uključuje i koordinira sve postupke izdavanja dozvola trebala bi se smanjiti složenost i povećati učinkovitost i transparentnost. Upravni postupak za izdavanje odobrenja trebalo bi pojednostavniti jasnim rokovima za postrojenja koja koriste energiju iz obnovljivih izvora. Pravila planiranja i smjernice trebalo bi prilagoditi tako da se uzmu u obzir troškovno učinkovita i za okoliš prihvatljiva oprema za grijanje i hlađenje i za električnu energiju iz obnovljivih izvora. Ova Direktiva, posebice odredbe o organizaciji i trajanju postupka izdavanja dozvola, trebala bi se primjenjivati ne dovodeći u pitanje međunarodno pravo i pravo Unije, uključujući odredbe o zaštiti okoliša i zdravlja ljudi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36)

Pokazalo se da je pomanjkanje jasnih pravila i koordinacije među različitim tijelima koja izdaju odobrenja prepreka pri uporabi energije iz obnovljivih izvora. Osnivanjem jedinstvene administrativne kontaktne točke koja uključuje i koordinira sve postupke izdavanja dozvola trebala bi se smanjiti složenost i povećati učinkovitost i transparentnost. Upravni postupak za izdavanje odobrenja trebalo bi pojednostavniti jasnim rokovima za postrojenja koja koriste energiju iz obnovljivih izvora. Pravila planiranja i smjernice trebalo bi prilagoditi tako da se uzmu u obzir troškovno učinkovita i za okoliš prihvatljiva oprema za grijanje i hlađenje i za električnu energiju iz obnovljivih izvora. Ova Direktiva, posebice odredbe o organizaciji i trajanju postupka izdavanja dozvola, trebala bi se primjenjivati ne dovodeći u pitanje međunarodno pravo i pravo Unije, uključujući odredbe o zaštiti okoliša i zdravlja ljudi.

| (36) | Pokazalo se da je pomanjkanje jasnih pravila i koordinacije među različitim tijelima koja izdaju odobrenja prepreka pri uporabi energije iz obnovljivih izvora. Osnivanjem jedinstvene administrativne kontaktne točke koja uključuje i koordinira sve postupke izdavanja dozvola trebala bi se smanjiti složenost i povećati učinkovitost i transparentnost
  , među ostalim za potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice za energiju iz obnovljivih izvora
  . Upravni postupak za izdavanje odobrenja trebalo bi pojednostavniti jasnim rokovima za postrojenja koja koriste energiju iz obnovljivih izvora. Pravila planiranja i smjernice trebalo bi prilagoditi tako da se uzmu u obzir troškovno učinkovita i za okoliš prihvatljiva oprema za grijanje i hlađenje i za električnu energiju iz obnovljivih izvora. Ova Direktiva, posebice odredbe o organizaciji i trajanju postupka izdavanja dozvola, trebala bi se primjenjivati ne dovodeći u pitanje međunarodno pravo i pravo Unije, uključujući odredbe o zaštiti okoliša i zdravlja ljudi. |
| --- | --- |

(36)

Pokazalo se da je pomanjkanje jasnih pravila i koordinacije među različitim tijelima koja izdaju odobrenja prepreka pri uporabi energije iz obnovljivih izvora. Osnivanjem jedinstvene administrativne kontaktne točke koja uključuje i koordinira sve postupke izdavanja dozvola trebala bi se smanjiti složenost i povećati učinkovitost i transparentnost
  , među ostalim za potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice za energiju iz obnovljivih izvora
  . Upravni postupak za izdavanje odobrenja trebalo bi pojednostavniti jasnim rokovima za postrojenja koja koriste energiju iz obnovljivih izvora. Pravila planiranja i smjernice trebalo bi prilagoditi tako da se uzmu u obzir troškovno učinkovita i za okoliš prihvatljiva oprema za grijanje i hlađenje i za električnu energiju iz obnovljivih izvora. Ova Direktiva, posebice odredbe o organizaciji i trajanju postupka izdavanja dozvola, trebala bi se primjenjivati ne dovodeći u pitanje međunarodno pravo i pravo Unije, uključujući odredbe o zaštiti okoliša i zdravlja ljudi.

Amandman 41

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 43.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (43) | Jedina je namjena jamstava o podrijetlu izdanih za potrebe ove Direktive pokazati krajnjem korisniku da je određeni udio ili određena količina energije proizvedena iz obnovljivih izvora. Jamstvo o podrijetlu može se prenositi, neovisno o energiji na koju se odnosi, s jednog nositelja na drugog. Međutim, radi osiguranja da je korisnik o jedinici električne energije iz obnovljivih izvora obaviješten samo jedanput, trebalo bi izbjegavati dvostruko računanje i dvostruko obavješćivanje o jamstvu o podrijetlu. Energija iz obnovljivih izvora za koju je proizvođač popratno jamstvo o podrijetlu prodao odvojeno, ne bi se trebala krajnjem potrošaču prikazati ili prodavati kao energija iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(43)

Jedina je namjena jamstava o podrijetlu izdanih za potrebe ove Direktive pokazati krajnjem korisniku da je određeni udio ili određena količina energije proizvedena iz obnovljivih izvora. Jamstvo o podrijetlu može se prenositi, neovisno o energiji na koju se odnosi, s jednog nositelja na drugog. Međutim, radi osiguranja da je korisnik o jedinici električne energije iz obnovljivih izvora obaviješten samo jedanput, trebalo bi izbjegavati dvostruko računanje i dvostruko obavješćivanje o jamstvu o podrijetlu. Energija iz obnovljivih izvora za koju je proizvođač popratno jamstvo o podrijetlu prodao odvojeno, ne bi se trebala krajnjem potrošaču prikazati ili prodavati kao energija iz obnovljivih izvora.

| (43) | Jedina je namjena jamstava o podrijetlu izdanih za potrebe ove Direktive pokazati krajnjem korisniku da je određeni udio ili određena količina energije proizvedena iz obnovljivih izvora. Jamstvo o podrijetlu može se prenositi, neovisno o energiji na koju se odnosi, s jednog nositelja na drugog. Međutim, radi osiguranja da je korisnik o jedinici električne energije iz obnovljivih izvora obaviješten samo jedanput, trebalo bi izbjegavati dvostruko računanje i dvostruko obavješćivanje o jamstvu o podrijetlu. Energija iz obnovljivih izvora za koju je proizvođač popratno jamstvo o podrijetlu prodao odvojeno, ne bi se trebala krajnjem potrošaču prikazati ili prodavati kao energija iz obnovljivih izvora.
  Važno je razlikovati zelene certifikate koji se upotrebljavaju za programe potpore i jamstva o podrijetlu. |
| --- | --- |

(43)

Jedina je namjena jamstava o podrijetlu izdanih za potrebe ove Direktive pokazati krajnjem korisniku da je određeni udio ili određena količina energije proizvedena iz obnovljivih izvora. Jamstvo o podrijetlu može se prenositi, neovisno o energiji na koju se odnosi, s jednog nositelja na drugog. Međutim, radi osiguranja da je korisnik o jedinici električne energije iz obnovljivih izvora obaviješten samo jedanput, trebalo bi izbjegavati dvostruko računanje i dvostruko obavješćivanje o jamstvu o podrijetlu. Energija iz obnovljivih izvora za koju je proizvođač popratno jamstvo o podrijetlu prodao odvojeno, ne bi se trebala krajnjem potrošaču prikazati ili prodavati kao energija iz obnovljivih izvora.
  Važno je razlikovati zelene certifikate koji se upotrebljavaju za programe potpore i jamstva o podrijetlu.

Amandman 42

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 45.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (45) | Ključno je osigurati informacije o tome kako je električna energija kojoj je namijenjena potpora dodijeljena krajnjim potrošačima. Kako bi se poboljšala kakvoća tih informacija za krajnje korisnike države članice trebale bi osigurati da se jamstva o podrijetlu izdaju za sve jedinice energije iz obnovljivih izvora.
  Uz to, kako bi se izbjeglo udvostručivanje naknada, proizvođači energije iz obnovljivih izvora koji već primaju potporu ne bi trebali primiti jamstva o podrijetlu. Međutim, ta bi se jamstva o podrijetlu trebala upotrebljavati za obavješćivanje tako da krajnji potrošači dobiju jasne, pouzdane i dostatne dokaze o tome da su relevantne jedinice energije proizvedene iz obnovljivih izvora. Štoviše, za električnu energiju za koju je primljena potpora, jamstva o podrijetlu trebala bi se prodavati na tržištu putem dražbe, a prihodi bi se trebali upotrijebiti za smanjivanje javnih subvencija za energiju iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(45)

Ključno je osigurati informacije o tome kako je električna energija kojoj je namijenjena potpora dodijeljena krajnjim potrošačima. Kako bi se poboljšala kakvoća tih informacija za krajnje korisnike države članice trebale bi osigurati da se jamstva o podrijetlu izdaju za sve jedinice energije iz obnovljivih izvora.
  Uz to, kako bi se izbjeglo udvostručivanje naknada, proizvođači energije iz obnovljivih izvora koji već primaju potporu ne bi trebali primiti jamstva o podrijetlu. Međutim, ta bi se jamstva o podrijetlu trebala upotrebljavati za obavješćivanje tako da krajnji potrošači dobiju jasne, pouzdane i dostatne dokaze o tome da su relevantne jedinice energije proizvedene iz obnovljivih izvora. Štoviše, za električnu energiju za koju je primljena potpora, jamstva o podrijetlu trebala bi se prodavati na tržištu putem dražbe, a prihodi bi se trebali upotrijebiti za smanjivanje javnih subvencija za energiju iz obnovljivih izvora.

| (45) | Ključno je osigurati informacije o tome kako je električna energija kojoj je namijenjena potpora dodijeljena krajnjim potrošačima. Kako bi se poboljšala kakvoća tih informacija za krajnje korisnike države članice trebale bi osigurati da se jamstva o podrijetlu izdaju za sve jedinice energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(45)

Ključno je osigurati informacije o tome kako je električna energija kojoj je namijenjena potpora dodijeljena krajnjim potrošačima. Kako bi se poboljšala kakvoća tih informacija za krajnje korisnike države članice trebale bi osigurati da se jamstva o podrijetlu izdaju za sve jedinice energije iz obnovljivih izvora.

Amandman 43

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 49.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (49) | Utvrđene su mogućnosti za uspostavljanje gospodarskog rasta pomoću inovacija i održive konkurentne energetske politike. Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora često ovisi o lokalnim ili regionalnim MSP-ovima. Mogućnosti za rast i otvaranje novih radnih mjesta koje donose ulaganja u regionalnu i lokalnu proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u državama članicama i njihovim regijama veoma su važne. Komisija i države članice trebale bi stoga podržati nacionalne i regionalne razvojne mjere na tim područjima, poticati razmjenu najboljih praksa u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora između lokalnih i regionalnih razvojnih poticaja i 
  promicati upotrebu
  financijskih sredstava u okviru kohezijske politike u tom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(49)

Utvrđene su mogućnosti za uspostavljanje gospodarskog rasta pomoću inovacija i održive konkurentne energetske politike. Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora često ovisi o lokalnim ili regionalnim MSP-ovima. Mogućnosti za rast i otvaranje novih radnih mjesta koje donose ulaganja u regionalnu i lokalnu proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u državama članicama i njihovim regijama veoma su važne. Komisija i države članice trebale bi stoga podržati nacionalne i regionalne razvojne mjere na tim područjima, poticati razmjenu najboljih praksa u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora između lokalnih i regionalnih razvojnih poticaja i 
  promicati upotrebu
  financijskih sredstava u okviru kohezijske politike u tom području.

| (49) | Utvrđene su mogućnosti za uspostavljanje gospodarskog rasta pomoću inovacija i održive konkurentne energetske politike. Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora često ovisi o lokalnim ili regionalnim MSP-ovima. Mogućnosti za
  razvoj lokalnih poduzeća, održiv
  rast i otvaranje
  kvalitetnih
  novih radnih mjesta koje donose ulaganja u regionalnu i lokalnu proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u državama članicama i njihovim regijama veoma su važne. Komisija i države članice trebale bi stoga
  poticati i
  podržati nacionalne i regionalne razvojne mjere na tim područjima, poticati razmjenu najboljih praksa u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora između lokalnih i regionalnih razvojnih poticaja i 
  poboljšati pružanje tehničke pomoći i programa osposobljavanja, u cilju poboljšanja regulatornog, tehničkog i financijskog stručnog znanja na terenu te poboljšanja znanja o raspoloživim mogućnostima financiranja, uključujući i usmjerenije korištenje sredstvima Unije, kao što je upotreba
  financijskih sredstava u okviru kohezijske politike u tom području. |
| --- | --- |

(49)

Utvrđene su mogućnosti za uspostavljanje gospodarskog rasta pomoću inovacija i održive konkurentne energetske politike. Proizvodnja energije iz obnovljivih izvora često ovisi o lokalnim ili regionalnim MSP-ovima. Mogućnosti za
  razvoj lokalnih poduzeća, održiv
  rast i otvaranje
  kvalitetnih
  novih radnih mjesta koje donose ulaganja u regionalnu i lokalnu proizvodnju energije iz obnovljivih izvora u državama članicama i njihovim regijama veoma su važne. Komisija i države članice trebale bi stoga
  poticati i
  podržati nacionalne i regionalne razvojne mjere na tim područjima, poticati razmjenu najboljih praksa u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora između lokalnih i regionalnih razvojnih poticaja i 
  poboljšati pružanje tehničke pomoći i programa osposobljavanja, u cilju poboljšanja regulatornog, tehničkog i financijskog stručnog znanja na terenu te poboljšanja znanja o raspoloživim mogućnostima financiranja, uključujući i usmjerenije korištenje sredstvima Unije, kao što je upotreba
  financijskih sredstava u okviru kohezijske politike u tom području.

Amandman 44

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 49.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (49a) | Lokalna i regionalna tijela često u području energije iz obnovljivih izvora postavljaju ciljeve koji su ambiciozniji od nacionalnih ciljeva. Zalaganje regionalnih i lokalnih tijela za poticanje razvoja obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti trenutno podržavaju mreže kao što su Sporazum gradonačelnika, inicijative Pametni gradovi i Pametne zajednice, a imaju podršku i pri izradi akcijskih planova za održivu energiju. Takve su mreže neophodne i trebalo bi ih širiti jer se njima podiže razina osviještenosti te olakšava razmjena najboljih praksi i dostupna financijska potpora. U tom bi kontekstu Komisija također trebala podržati i prekograničnu suradnju zainteresiranih regija i lokalnih tijela koji djeluju kao predvodnici tako da im pomogne uspostaviti mehanizme suradnje, kao što je Europska grupacija za teritorijalnu suradnju koja javnim tijelima različitih država članica omogućuje da se udružuju i provode zajedničke usluge i projekte, bez potrebe za prethodnim potpisivanjem međunarodnih sporazuma i njihovom ratifikacijom u nacionalnim parlamentima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(49a)

Lokalna i regionalna tijela često u području energije iz obnovljivih izvora postavljaju ciljeve koji su ambiciozniji od nacionalnih ciljeva. Zalaganje regionalnih i lokalnih tijela za poticanje razvoja obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti trenutno podržavaju mreže kao što su Sporazum gradonačelnika, inicijative Pametni gradovi i Pametne zajednice, a imaju podršku i pri izradi akcijskih planova za održivu energiju. Takve su mreže neophodne i trebalo bi ih širiti jer se njima podiže razina osviještenosti te olakšava razmjena najboljih praksi i dostupna financijska potpora. U tom bi kontekstu Komisija također trebala podržati i prekograničnu suradnju zainteresiranih regija i lokalnih tijela koji djeluju kao predvodnici tako da im pomogne uspostaviti mehanizme suradnje, kao što je Europska grupacija za teritorijalnu suradnju koja javnim tijelima različitih država članica omogućuje da se udružuju i provode zajedničke usluge i projekte, bez potrebe za prethodnim potpisivanjem međunarodnih sporazuma i njihovom ratifikacijom u nacionalnim parlamentima.

Amandman 45

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 49.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (49b) | Lokalna tijela i gradovi predvode u energetskoj tranziciji i jačanju širenja obnovljive energije. Lokalne samouprave, kao razina upravljanja koja je najbliža građanima, imaju ključnu ulogu u stvaranju javne potpore energetskim i klimatskim ciljevima Unije, šireći istodobno decentraliziranije i integriranije energetske sustave. Važno je osigurati bolji pristup financiranju za gradove, mjesta i regije kako bi se poticala ulaganja u lokalnu obnovljivu energiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(49b)

Lokalna tijela i gradovi predvode u energetskoj tranziciji i jačanju širenja obnovljive energije. Lokalne samouprave, kao razina upravljanja koja je najbliža građanima, imaju ključnu ulogu u stvaranju javne potpore energetskim i klimatskim ciljevima Unije, šireći istodobno decentraliziranije i integriranije energetske sustave. Važno je osigurati bolji pristup financiranju za gradove, mjesta i regije kako bi se poticala ulaganja u lokalnu obnovljivu energiju.

Amandman 46

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 49.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (49c) | Potrebno je uzeti u obzir i ostale inovativne mjere za privlačenje većih ulaganja u nove tehnologije, kao što su ugovori o energetskom učinku i postupci normizacije u javnom financiranju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(49c)

Potrebno je uzeti u obzir i ostale inovativne mjere za privlačenje većih ulaganja u nove tehnologije, kao što su ugovori o energetskom učinku i postupci normizacije u javnom financiranju.

Amandman 47

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 50.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (50) | Pri davanju prednosti razvoju tržišta za obnovljive izvore energije potrebno je uzeti u obzir pozitivan utjecaj na regionalni i lokalni razvoj, izvozne mogućnosti, socijalnu koheziju te mogućnosti zapošljavanja, ponajprije kad je riječ o malim i srednjim poduzećima i nezavisnim proizvođačima energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(50)

Pri davanju prednosti razvoju tržišta za obnovljive izvore energije potrebno je uzeti u obzir pozitivan utjecaj na regionalni i lokalni razvoj, izvozne mogućnosti, socijalnu koheziju te mogućnosti zapošljavanja, ponajprije kad je riječ o malim i srednjim poduzećima i nezavisnim proizvođačima energije.

| (50) | Pri davanju prednosti razvoju tržišta za obnovljive izvore energije potrebno je uzeti u obzir pozitivan utjecaj na regionalni i lokalni razvoj, izvozne mogućnosti, socijalnu koheziju te mogućnosti zapošljavanja, ponajprije kad je riječ o malim i srednjim poduzećima i nezavisnim proizvođačima energije
  , uključujući potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice za energiju iz obnovljivih izvora
  . |
| --- | --- |

(50)

Pri davanju prednosti razvoju tržišta za obnovljive izvore energije potrebno je uzeti u obzir pozitivan utjecaj na regionalni i lokalni razvoj, izvozne mogućnosti, socijalnu koheziju te mogućnosti zapošljavanja, ponajprije kad je riječ o malim i srednjim poduzećima i nezavisnim proizvođačima energije
  , uključujući potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice za energiju iz obnovljivih izvora
  .

Amandman 48

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 51.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (51) | Poseban položaj najudaljenijih regija uvažen je u članku 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Obilježja energetskog sektora najudaljenijih regija često su izolacija, ograničena ponuda i ovisnost o fosilnim gorivima, iako te regije imaju na raspolaganju bitne lokalne obnovljive izvore energije. Najudaljenije bi regije stoga mogle biti primjer primjene inovativnih energetskih tehnologija u Uniji. Stoga je potrebno
  poticati širu upotrebu
  energije iz obnovljivih izvora kako bi se postigao viši stupanj energetske samostalnosti tih regija i uvažio njihov poseban položaj u pogledu potencijala energije iz obnovljivih izvora i potrebe za javnom potporom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(51)

Poseban položaj najudaljenijih regija uvažen je u članku 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Obilježja energetskog sektora najudaljenijih regija često su izolacija, ograničena ponuda i ovisnost o fosilnim gorivima, iako te regije imaju na raspolaganju bitne lokalne obnovljive izvore energije. Najudaljenije bi regije stoga mogle biti primjer primjene inovativnih energetskih tehnologija u Uniji. Stoga je potrebno
  poticati širu upotrebu
  energije iz obnovljivih izvora kako bi se postigao viši stupanj energetske samostalnosti tih regija i uvažio njihov poseban položaj u pogledu potencijala energije iz obnovljivih izvora i potrebe za javnom potporom.

| (51) | Poseban položaj najudaljenijih regija uvažen je u članku 349.
  UFEU-a
  . Obilježja energetskog sektora najudaljenijih regija često su izolacija, ograničena
  i skuplja
  ponuda i ovisnost o fosilnim gorivima, iako te regije imaju na raspolaganju bitne lokalne obnovljive izvore energije
  , osobito biomasu i morske izvore energije
  . Najudaljenije bi regije stoga mogle biti primjer primjene inovativnih energetskih tehnologija u Uniji
  i postati područja sa 100 % energije iz obnovljivih izvora
  . Stoga je potrebno
  prilagoditi strategiju u području
  energije iz obnovljivih izvora kako bi se postigao viši stupanj energetske samostalnosti tih regija
  , ojačala sigurnost ponude
  i uvažio njihov poseban položaj u pogledu potencijala energije iz obnovljivih izvora i potrebe za javnom potporom.
  S druge strane, najudaljenije regije trebale bi imati mogućnost iskoristiti puni potencijal svojih resursa, uz pridržavanje strogih kriterija održivosti te u skladu s lokalnim uvjetima i potrebama kako bi se povećala proizvodnja obnovljive energije i osnažila njihova energetska neovisnost. |
| --- | --- |

(51)

Poseban položaj najudaljenijih regija uvažen je u članku 349.
  UFEU-a
  . Obilježja energetskog sektora najudaljenijih regija često su izolacija, ograničena
  i skuplja
  ponuda i ovisnost o fosilnim gorivima, iako te regije imaju na raspolaganju bitne lokalne obnovljive izvore energije
  , osobito biomasu i morske izvore energije
  . Najudaljenije bi regije stoga mogle biti primjer primjene inovativnih energetskih tehnologija u Uniji
  i postati područja sa 100 % energije iz obnovljivih izvora
  . Stoga je potrebno
  prilagoditi strategiju u području
  energije iz obnovljivih izvora kako bi se postigao viši stupanj energetske samostalnosti tih regija
  , ojačala sigurnost ponude
  i uvažio njihov poseban položaj u pogledu potencijala energije iz obnovljivih izvora i potrebe za javnom potporom.
  S druge strane, najudaljenije regije trebale bi imati mogućnost iskoristiti puni potencijal svojih resursa, uz pridržavanje strogih kriterija održivosti te u skladu s lokalnim uvjetima i potrebama kako bi se povećala proizvodnja obnovljive energije i osnažila njihova energetska neovisnost.

Amandman 49

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 52.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (52) | Uputno je omogućiti razvoj decentraliziranih tehnologija za energiju iz obnovljivih izvora pod nediskriminacijskim uvjetima i bez otežavanja financiranja infrastrukturnih ulaganja. Pomak prema decentraliziranoj proizvodnji energije ima više prednosti, uključujući i iskorištavanje lokalnih izvora energije, veću lokalnu sigurnost opskrbe energijom, kraće prijevozne putove i smanjeni gubitak energije pri prijenosu. Takva decentralizacija potiče razvoj zajednice i koheziju osiguravanjem izvora prihoda i stvaranjem novih radnih mjesta na lokalnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(52)

Uputno je omogućiti razvoj decentraliziranih tehnologija za energiju iz obnovljivih izvora pod nediskriminacijskim uvjetima i bez otežavanja financiranja infrastrukturnih ulaganja. Pomak prema decentraliziranoj proizvodnji energije ima više prednosti, uključujući i iskorištavanje lokalnih izvora energije, veću lokalnu sigurnost opskrbe energijom, kraće prijevozne putove i smanjeni gubitak energije pri prijenosu. Takva decentralizacija potiče razvoj zajednice i koheziju osiguravanjem izvora prihoda i stvaranjem novih radnih mjesta na lokalnoj razini.

| (52) | Uputno je omogućiti razvoj decentraliziranih tehnologija za energiju iz obnovljivih izvora
  i njezino skladištenje
   pod nediskriminacijskim uvjetima i bez otežavanja financiranja infrastrukturnih ulaganja. Pomak prema decentraliziranoj proizvodnji energije ima više prednosti, uključujući i iskorištavanje lokalnih izvora energije, veću lokalnu sigurnost opskrbe energijom, kraće prijevozne putove i smanjeni gubitak energije pri prijenosu. Takva decentralizacija potiče razvoj zajednice i koheziju osiguravanjem izvora prihoda i stvaranjem novih radnih mjesta na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

(52)

Uputno je omogućiti razvoj decentraliziranih tehnologija za energiju iz obnovljivih izvora
  i njezino skladištenje
   pod nediskriminacijskim uvjetima i bez otežavanja financiranja infrastrukturnih ulaganja. Pomak prema decentraliziranoj proizvodnji energije ima više prednosti, uključujući i iskorištavanje lokalnih izvora energije, veću lokalnu sigurnost opskrbe energijom, kraće prijevozne putove i smanjeni gubitak energije pri prijenosu. Takva decentralizacija potiče razvoj zajednice i koheziju osiguravanjem izvora prihoda i stvaranjem novih radnih mjesta na lokalnoj razini.

Amandman 50

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 53.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (53) | Kako raste važnost potrošnje vlastite energije iz obnovljivih izvora, potrebno je definirati potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora i regulatorni okvir koji bi im omogućio da proizvode, skladište, troše i prodaju električnu energiju bez izlaganja nerazmjernim opterećenjima.
  Trebalo
  bi
  omogućiti
  i 
  kolektivnu potrošnju
  vlastite energije
  u određenim slučajevima tako
  da,
  primjerice
  ,
  građani koji žive u stanovima mogu iskoristiti te mogućnosti
  za
  potrošače
  u 
  istoj mjeri kao
  i 
  kućanstva
  u 
  obiteljskim kućama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53)

Kako raste važnost potrošnje vlastite energije iz obnovljivih izvora, potrebno je definirati potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora i regulatorni okvir koji bi im omogućio da proizvode, skladište, troše i prodaju električnu energiju bez izlaganja nerazmjernim opterećenjima.
  Trebalo
  bi
  omogućiti
  i 
  kolektivnu potrošnju
  vlastite energije
  u određenim slučajevima tako
  da,
  primjerice
  ,
  građani koji žive u stanovima mogu iskoristiti te mogućnosti
  za
  potrošače
  u 
  istoj mjeri kao
  i 
  kućanstva
  u 
  obiteljskim kućama
  .

| (53) | Kako raste važnost potrošnje vlastite energije iz obnovljivih izvora, potrebno je definirati potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora i regulatorni okvir koji bi im omogućio da proizvode, skladište, troše i prodaju električnu energiju bez izlaganja nerazmjernim opterećenjima.
  Tarifama i naknadama za vlastitu proizvodnju trebalo
  bi
  poticati razvoj pametnijih tehnologija za integraciju obnovljive energije i motivirati potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora da donose odluke o ulaganjima od kojih uzajamno profitiraju
  i 
  potrošač i mreža. Kako bi se omogućila takva ravnoteža, potrebno je zajamčiti pravo potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica za obnovljivu energiju da primaju naknadu za električnu energiju koju sami proizvode iz obnovljivih izvora i vraćaju u mrežu, a ta bi naknada odgovarala tržišnoj vrijednosti električne energije koju vraćaju te odražavala dugoročnu vrijednost za mrežu, okoliš i društvo. To mora obuhvaćati i dugoročne troškove i prednosti vlastite proizvodnje energije u smislu izbjegnutih troškova za mrežu, društvo i okoliš, posebno u kombinaciji s drugim distribuiranim izvorima energije poput energetske učinkovitosti, skladištenja energije, upravljanja potražnjom i mreža zajednice. Takva bi se naknada trebala odrediti na temelju analize troškova i koristi distribuiranih izvora energije iz članka 59. Direktive Europskog parlamenta i Vijeća [o zajedničkim pravilima za tržište električne energije (preinaka), 2016/0380(COD)]
  . |
| --- | --- |

(53)

Kako raste važnost potrošnje vlastite energije iz obnovljivih izvora, potrebno je definirati potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora i regulatorni okvir koji bi im omogućio da proizvode, skladište, troše i prodaju električnu energiju bez izlaganja nerazmjernim opterećenjima.
  Tarifama i naknadama za vlastitu proizvodnju trebalo
  bi
  poticati razvoj pametnijih tehnologija za integraciju obnovljive energije i motivirati potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora da donose odluke o ulaganjima od kojih uzajamno profitiraju
  i 
  potrošač i mreža. Kako bi se omogućila takva ravnoteža, potrebno je zajamčiti pravo potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica za obnovljivu energiju da primaju naknadu za električnu energiju koju sami proizvode iz obnovljivih izvora i vraćaju u mrežu, a ta bi naknada odgovarala tržišnoj vrijednosti električne energije koju vraćaju te odražavala dugoročnu vrijednost za mrežu, okoliš i društvo. To mora obuhvaćati i dugoročne troškove i prednosti vlastite proizvodnje energije u smislu izbjegnutih troškova za mrežu, društvo i okoliš, posebno u kombinaciji s drugim distribuiranim izvorima energije poput energetske učinkovitosti, skladištenja energije, upravljanja potražnjom i mreža zajednice. Takva bi se naknada trebala odrediti na temelju analize troškova i koristi distribuiranih izvora energije iz članka 59. Direktive Europskog parlamenta i Vijeća [o zajedničkim pravilima za tržište električne energije (preinaka), 2016/0380(COD)]
  .

Amandman 51

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 53.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (53a) | U određenim bi slučajevima trebalo omogućiti kolektivnu potrošnju vlastite energije tako da, primjerice, građani koji žive u stanovima mogu iskoristiti te mogućnosti za potrošače u istoj mjeri kao i kućanstva u obiteljskim kućama. Omogućavanjem kolektivne potrošnje vlastite energije daje se prilika i zajednicama za energiju iz obnovljivih izvora da unaprijede energetsku učinkovitost na razini kućanstava i doprinesu borbi protiv energetskog siromaštva smanjenom potrošnjom i nižim cijenama opskrbe. Države članice trebale bi iskoristiti tu priliku, između ostalog procjenjivanjem mogućnosti da gorivom i kućanstvima koja to inače ne bi mogla omoguće da sudjeluju, uključujući najranjivije potrošače i stanare. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53a)

U određenim bi slučajevima trebalo omogućiti kolektivnu potrošnju vlastite energije tako da, primjerice, građani koji žive u stanovima mogu iskoristiti te mogućnosti za potrošače u istoj mjeri kao i kućanstva u obiteljskim kućama. Omogućavanjem kolektivne potrošnje vlastite energije daje se prilika i zajednicama za energiju iz obnovljivih izvora da unaprijede energetsku učinkovitost na razini kućanstava i doprinesu borbi protiv energetskog siromaštva smanjenom potrošnjom i nižim cijenama opskrbe. Države članice trebale bi iskoristiti tu priliku, između ostalog procjenjivanjem mogućnosti da gorivom i kućanstvima koja to inače ne bi mogla omoguće da sudjeluju, uključujući najranjivije potrošače i stanare.

Amandman 52

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 53.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (53b) | Države članice moraju osigurati poštovanje pravila o potrošnji te uspostavljanju ili jačanju mjera za borbu protiv prisilne prodaje, nekorektnih prodajnih praksi, obmanjujuće argumentacije u vezi s postavljanjem opreme za energiju iz obnovljivih izvora koji uglavnom pogađaju najranjivije skupine stanovništva (kao što su starije osobe i stanovnici ruralnih područja). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53b)

Države članice moraju osigurati poštovanje pravila o potrošnji te uspostavljanju ili jačanju mjera za borbu protiv prisilne prodaje, nekorektnih prodajnih praksi, obmanjujuće argumentacije u vezi s postavljanjem opreme za energiju iz obnovljivih izvora koji uglavnom pogađaju najranjivije skupine stanovništva (kao što su starije osobe i stanovnici ruralnih područja).

Amandman 53

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 54.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (54) | Sudjelovanje lokalnih građana u projektima energije iz obnovljivih izvora stvorilo je znatnu dodanu vrijednost u pogledu lokalnog prihvaćanja energije iz obnovljivih izvora i pristupa dodatnom privatnom kapitalu. To lokalno sudjelovanje bit će još važnije u kontekstu povećanih kapaciteta energije iz obnovljivih izvora u budućnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(54)

Sudjelovanje lokalnih građana u projektima energije iz obnovljivih izvora stvorilo je znatnu dodanu vrijednost u pogledu lokalnog prihvaćanja energije iz obnovljivih izvora i pristupa dodatnom privatnom kapitalu. To lokalno sudjelovanje bit će još važnije u kontekstu povećanih kapaciteta energije iz obnovljivih izvora u budućnosti.

| (54) | Sudjelovanje lokalnih građana
  i lokalnih tijela
  u projektima energije iz obnovljivih izvora stvorilo je znatnu dodanu vrijednost u pogledu lokalnog prihvaćanja energije iz obnovljivih izvora i pristupa dodatnom privatnom kapitalu
  , što rezultira lokalnim ulaganjem, većim izborom za potrošače i većim sudjelovanjem građana u energetskoj tranziciji, ponajviše poticanjem kućanstava koja to inače ne bi mogla da sudjeluju, unapređenjem energetske učinkovitosti na razini kućanstava i pomaganjem u suzbijanju energetskog siromaštva preko smanjene potrošnje i cijena opskrbe
  . To lokalno sudjelovanje bit će još važnije u kontekstu povećanih kapaciteta energije iz obnovljivih izvora u budućnosti. |
| --- | --- |

(54)

Sudjelovanje lokalnih građana
  i lokalnih tijela
  u projektima energije iz obnovljivih izvora stvorilo je znatnu dodanu vrijednost u pogledu lokalnog prihvaćanja energije iz obnovljivih izvora i pristupa dodatnom privatnom kapitalu
  , što rezultira lokalnim ulaganjem, većim izborom za potrošače i većim sudjelovanjem građana u energetskoj tranziciji, ponajviše poticanjem kućanstava koja to inače ne bi mogla da sudjeluju, unapređenjem energetske učinkovitosti na razini kućanstava i pomaganjem u suzbijanju energetskog siromaštva preko smanjene potrošnje i cijena opskrbe
  . To lokalno sudjelovanje bit će još važnije u kontekstu povećanih kapaciteta energije iz obnovljivih izvora u budućnosti.

Amandman 54

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 55.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (55a) | Važno je da države članice svim korisnicima sustava električne energije zajamče pravednu raspodjelu troškova i nameta za mrežu koja neće dovesti do narušavanja tržišta. Sve cijene mreže trebale bi odražavati troškove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(55a)

Važno je da države članice svim korisnicima sustava električne energije zajamče pravednu raspodjelu troškova i nameta za mrežu koja neće dovesti do narušavanja tržišta. Sve cijene mreže trebale bi odražavati troškove.

Amandman 55

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 57.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (57) | Nekoliko država članica uvelo je mjere u sektoru grijanja i hlađenja kako bi postigle svoj cilj za udio energije iz obnovljivih izvora do 2020.
  Međutim, bez obvezujućih nacionalnih ciljeva nakon 2020. preostali nacionalni poticaji možda neće biti dovoljni za postizanje dugoročnih ciljeva dekarbonizacije za 2030. i 2050.
  Kako bi se pratili ti ciljevi, pojačala sigurnost ulagača i poticao razvoj tržišta grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora energije na razini Unije, a istodobno poštovalo načelo prvenstva energetske učinkovitosti, primjereno je poticati napore država članica u području opskrbe grijanjem i hlađenjem iz obnovljivih izvora kako bi se pridonijelo postupnom povećavanju udjela energije iz obnovljivih izvora. Zbog rascjepkanosti nekih tržišta grijanja i hlađenja, iznimno je važno osigurati fleksibilnost u oblikovanju takvog napora. Važno je i osigurati da potencijalno širenje uporabe grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora ne utječe nepovoljno na okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(57)

Nekoliko država članica uvelo je mjere u sektoru grijanja i hlađenja kako bi postigle svoj cilj za udio energije iz obnovljivih izvora do 2020.
  Međutim, bez obvezujućih nacionalnih ciljeva nakon 2020. preostali nacionalni poticaji možda neće biti dovoljni za postizanje dugoročnih ciljeva dekarbonizacije za 2030. i 2050.
  Kako bi se pratili ti ciljevi, pojačala sigurnost ulagača i poticao razvoj tržišta grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora energije na razini Unije, a istodobno poštovalo načelo prvenstva energetske učinkovitosti, primjereno je poticati napore država članica u području opskrbe grijanjem i hlađenjem iz obnovljivih izvora kako bi se pridonijelo postupnom povećavanju udjela energije iz obnovljivih izvora. Zbog rascjepkanosti nekih tržišta grijanja i hlađenja, iznimno je važno osigurati fleksibilnost u oblikovanju takvog napora. Važno je i osigurati da potencijalno širenje uporabe grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora ne utječe nepovoljno na okoliš.

| (57) | Nekoliko država članica uvelo je mjere u sektoru grijanja i hlađenja kako bi postigle svoj cilj za udio energije iz obnovljivih izvora do 2020. Kako bi se pratili ti ciljevi, pojačala sigurnost ulagača i poticao razvoj tržišta grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora energije na razini Unije, a istodobno poštovalo načelo prvenstva energetske učinkovitosti, primjereno je poticati napore država članica u području opskrbe grijanjem i hlađenjem iz obnovljivih izvora kako bi se pridonijelo postupnom povećavanju udjela energije iz obnovljivih izvora. Zbog rascjepkanosti nekih tržišta grijanja i hlađenja, iznimno je važno osigurati fleksibilnost u oblikovanju takvog napora. Važno je i osigurati da potencijalno širenje uporabe grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora ne utječe nepovoljno na okoliš
  i na ljudsko zdravlje
  . |
| --- | --- |

(57)

Nekoliko država članica uvelo je mjere u sektoru grijanja i hlađenja kako bi postigle svoj cilj za udio energije iz obnovljivih izvora do 2020. Kako bi se pratili ti ciljevi, pojačala sigurnost ulagača i poticao razvoj tržišta grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora energije na razini Unije, a istodobno poštovalo načelo prvenstva energetske učinkovitosti, primjereno je poticati napore država članica u području opskrbe grijanjem i hlađenjem iz obnovljivih izvora kako bi se pridonijelo postupnom povećavanju udjela energije iz obnovljivih izvora. Zbog rascjepkanosti nekih tržišta grijanja i hlađenja, iznimno je važno osigurati fleksibilnost u oblikovanju takvog napora. Važno je i osigurati da potencijalno širenje uporabe grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora ne utječe nepovoljno na okoliš
  i na ljudsko zdravlje
  .

Amandman 56

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 59.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (59a) | Potrošači u kućanstvima i zajednicama koji sudjeluju u pregovaranju o svojoj fleksibilnosti, potrošnji vlastite energije ili prodaji električne energije koju su sami proizveli zadržavaju svoja potrošačka prava, uključujući pravo sklapanja ugovora s opskrbljivačem po vlastitom izboru i pravo promjene opskrbljivača. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(59a)

Potrošači u kućanstvima i zajednicama koji sudjeluju u pregovaranju o svojoj fleksibilnosti, potrošnji vlastite energije ili prodaji električne energije koju su sami proizveli zadržavaju svoja potrošačka prava, uključujući pravo sklapanja ugovora s opskrbljivačem po vlastitom izboru i pravo promjene opskrbljivača.

Amandman 57

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 60.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (60) | Trebalo
  bi naglasiti potencijale sinergije
  napora
  za
  širenje
  upotrebe grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora i postojećih programa na temelju direktiva 2010/31/EU i 2012/27/EU. Države članice trebale bi, koliko je moguće, imati mogućnost da se koriste postojećim administrativnim strukturama za provedbu tog napora, kako bi si olakšale administrativno opterećenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(60)

Trebalo
  bi naglasiti potencijale sinergije
  napora
  za
  širenje
  upotrebe grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora i postojećih programa na temelju direktiva 2010/31/EU i 2012/27/EU. Države članice trebale bi, koliko je moguće, imati mogućnost da se koriste postojećim administrativnim strukturama za provedbu tog napora, kako bi si olakšale administrativno opterećenje.

| (60) | Usporedno s učinkovitim sustavima grijanja ili hlađenja utemeljenima na obnovljivim izvorima trebalo bi provoditi temeljite obnove zgrada, čime bi se smanjili potražnja za energijom i troškovi za potrošače te bi se doprinijelo ublažavanju energetskog siromaštva i stvaranju lokalnih radnih mjesta za koja su potrebne kvalifikacije. U tu svrhu trebalo
  bi naglasiti potencijale sinergije
  između potrebe
  za
  širenjem
  upotrebe grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora i postojećih programa na temelju direktiva 2010/31/EU i 2012/27/EU. Države članice trebale bi, koliko je moguće, imati mogućnost da se koriste postojećim administrativnim strukturama za provedbu tog napora, kako bi si olakšale administrativno opterećenje. |
| --- | --- |

(60)

Usporedno s učinkovitim sustavima grijanja ili hlađenja utemeljenima na obnovljivim izvorima trebalo bi provoditi temeljite obnove zgrada, čime bi se smanjili potražnja za energijom i troškovi za potrošače te bi se doprinijelo ublažavanju energetskog siromaštva i stvaranju lokalnih radnih mjesta za koja su potrebne kvalifikacije. U tu svrhu trebalo
  bi naglasiti potencijale sinergije
  između potrebe
  za
  širenjem
  upotrebe grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora i postojećih programa na temelju direktiva 2010/31/EU i 2012/27/EU. Države članice trebale bi, koliko je moguće, imati mogućnost da se koriste postojećim administrativnim strukturama za provedbu tog napora, kako bi si olakšale administrativno opterećenje.

Amandman 58

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 61.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (61a) | U području inteligentnog prometa važno je poboljšati razvoj i uvođenje elektromobilnosti za ceste te ubrzati integraciju naprednih tehnologija u inovativan željeznički promet kroz inicijativu Shift2Rail, koja može pogodovati čistom javnom prijevozu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(61a)

U području inteligentnog prometa važno je poboljšati razvoj i uvođenje elektromobilnosti za ceste te ubrzati integraciju naprednih tehnologija u inovativan željeznički promet kroz inicijativu Shift2Rail, koja može pogodovati čistom javnom prijevozu;

Amandman 59

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 62.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (62) | U
  europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije ugljika iz srpnja 2016. istaknuto je da biogoriva na temelju hrane imaju ograničenu ulogu u dekarbonizaciji sektora prometa i da bi trebalo postupno smanjivati njihovu uporabu te ih zamijeniti naprednim biogorivima. U svrhu pripreme za prelazak na napredna biogoriva i minimiziranja cjelokupnih utjecaja neizravne
  promjene uporabe
  zemljišta, primjereno je ograničiti količinu biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje koji se mogu smatrati dijelom cilja Unije utvrđenog u ovoj Direktivi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(62)

U
  europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije ugljika iz srpnja 2016. istaknuto je da biogoriva na temelju hrane imaju ograničenu ulogu u dekarbonizaciji sektora prometa i da bi trebalo postupno smanjivati njihovu uporabu te ih zamijeniti naprednim biogorivima. U svrhu pripreme za prelazak na napredna biogoriva i minimiziranja cjelokupnih utjecaja neizravne
  promjene uporabe
  zemljišta, primjereno je ograničiti količinu biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje koji se mogu smatrati dijelom cilja Unije utvrđenog u ovoj Direktivi.

| (62) | Kada se pašnjaci ili poljoprivredne površine koji su prethodno bili predviđeni za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje pretvaraju u površine za proizvodnju biogoriva, i dalje će trebati ispunjavati potražnju koja nije povezana s gorivom intenziviranjem postojeće proizvodnje ili pretvaranjem drugih nepoljoprivrednih površina u površine za poljoprivrednu proizvodnju. U potonjem slučaju radi se o neizravnoj prenamjeni zemljišta, a kada to uključuje prenamjenu zemljišta s velikim zalihama ugljika, može doći do znatnih emisija stakleničkih plinova. U
  europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije ugljika iz srpnja 2016. istaknuto je da biogoriva na temelju hrane imaju ograničenu ulogu u dekarbonizaciji sektora prometa i da bi trebalo postupno smanjivati njihovu uporabu te ih zamijeniti naprednim biogorivima. U svrhu pripreme za prelazak na napredna biogoriva i minimiziranja cjelokupnih utjecaja neizravne
  prenamjene
  zemljišta, primjereno je ograničiti količinu biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje koji se mogu smatrati dijelom cilja Unije utvrđenog u ovoj Direktivi te
  pritom razlikovati biogoriva proizvedena iz kultura s visokom učinkovitošću u pogledu stakleničkih plinova i niskim rizikom od neizravne prenamjene zemljišta
  .
  Trebalo bi ubrzati primjenu naprednih biogoriva i električne mobilnosti. |
| --- | --- |

(62)

Kada se pašnjaci ili poljoprivredne površine koji su prethodno bili predviđeni za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje pretvaraju u površine za proizvodnju biogoriva, i dalje će trebati ispunjavati potražnju koja nije povezana s gorivom intenziviranjem postojeće proizvodnje ili pretvaranjem drugih nepoljoprivrednih površina u površine za poljoprivrednu proizvodnju. U potonjem slučaju radi se o neizravnoj prenamjeni zemljišta, a kada to uključuje prenamjenu zemljišta s velikim zalihama ugljika, može doći do znatnih emisija stakleničkih plinova. U
  europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije ugljika iz srpnja 2016. istaknuto je da biogoriva na temelju hrane imaju ograničenu ulogu u dekarbonizaciji sektora prometa i da bi trebalo postupno smanjivati njihovu uporabu te ih zamijeniti naprednim biogorivima. U svrhu pripreme za prelazak na napredna biogoriva i minimiziranja cjelokupnih utjecaja neizravne
  prenamjene
  zemljišta, primjereno je ograničiti količinu biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje koji se mogu smatrati dijelom cilja Unije utvrđenog u ovoj Direktivi te
  pritom razlikovati biogoriva proizvedena iz kultura s visokom učinkovitošću u pogledu stakleničkih plinova i niskim rizikom od neizravne prenamjene zemljišta
  .
  Trebalo bi ubrzati primjenu naprednih biogoriva i električne mobilnosti.

Amandman 60

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 63.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (63a) | Unija i države članice trebale bi nastojati povećati kombinaciju izvora energije iz obnovljivih izvora, smanjiti ukupnu potrošnju energije u prometu i povećati energetsku učinkovitost u svim sektorima prometa. Mjere za postizanje navedenog mogu se promicati u planiranju prometa i u proizvodnji automobila veće energetske učinkovitosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(63a)

Unija i države članice trebale bi nastojati povećati kombinaciju izvora energije iz obnovljivih izvora, smanjiti ukupnu potrošnju energije u prometu i povećati energetsku učinkovitost u svim sektorima prometa. Mjere za postizanje navedenog mogu se promicati u planiranju prometa i u proizvodnji automobila veće energetske učinkovitosti.

Amandman 61

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 63.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (63b) | Standardi učinkovitosti goriva za cestovni promet pružili bi učinkovit način promicanja uporabe obnovljivih alternativa u sektoru prometa te dugoročnog postizanja daljnjeg smanjenja emisija stakleničkih plinova i dekarbonizacije sektora prometa. Potrebno je unaprijediti standarde učinkovitosti goriva u skladu s razvojem tehnologije i klimatskim i energetskim ciljevima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(63b)

Standardi učinkovitosti goriva za cestovni promet pružili bi učinkovit način promicanja uporabe obnovljivih alternativa u sektoru prometa te dugoročnog postizanja daljnjeg smanjenja emisija stakleničkih plinova i dekarbonizacije sektora prometa. Potrebno je unaprijediti standarde učinkovitosti goriva u skladu s razvojem tehnologije i klimatskim i energetskim ciljevima.

Amandman 286

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 63.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (63c) | Očekuje se da će napredna biogoriva imati važnu ulogu u smanjenju emisija stakleničkih plinova iz zrakoplovstva te bi stoga trebalo ispuniti i obvezu uključivanja, posebno kada se radi o gorivima koja se koriste u zrakoplovstvu. Na razini Unije i država članica valja izraditi politike za poticanje donošenja operativnih mjera za uštedu goriva u pomorskom sektoru, kao i napora u pogledu istraživanja i razvoja pomorskog prometa koji koristi energiju vjetra i solarnu energiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(63c)

Očekuje se da će napredna biogoriva imati važnu ulogu u smanjenju emisija stakleničkih plinova iz zrakoplovstva te bi stoga trebalo ispuniti i obvezu uključivanja, posebno kada se radi o gorivima koja se koriste u zrakoplovstvu. Na razini Unije i država članica valja izraditi politike za poticanje donošenja operativnih mjera za uštedu goriva u pomorskom sektoru, kao i napora u pogledu istraživanja i razvoja pomorskog prometa koji koristi energiju vjetra i solarnu energiju.

Amandman 63

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 65.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (65a) | Kako bi se preciznije izračunao udio električne energije iz obnovljivih izvora u prometu, potrebno je razviti prikladnu metodologiju te istražiti različita tehnička i tehnološka rješenja u tu svrhu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(65a)

Kako bi se preciznije izračunao udio električne energije iz obnovljivih izvora u prometu, potrebno je razviti prikladnu metodologiju te istražiti različita tehnička i tehnološka rješenja u tu svrhu.

Amandman 64

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 66.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (66) | Sirovine koje imaju mali utjecaj na neizravnu prenamjenu zemljišta kad se upotrebljavaju za biogoriva trebalo bi promicati zbog njihova doprinosa dekarbonizaciji gospodarstva. Posebice bi u prilog ovoj Direktivi trebalo uključiti sirovine za napredna biogoriva jer su tehnološki inovativnija i slabije razvijena te je stoga za njih potrebna viša razina potpore. Kako bi se osiguralo da je taj prilog usklađen s najnovijim tehnološkim dostignućima te istodobno izbjeglo neželjene negativne učinke,
  evaluacija
  bi se
  trebala provesti nakon donošenja Direktive radi procjene mogućnosti proširenja priloga na nove sirovine
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(66)

Sirovine koje imaju mali utjecaj na neizravnu prenamjenu zemljišta kad se upotrebljavaju za biogoriva trebalo bi promicati zbog njihova doprinosa dekarbonizaciji gospodarstva. Posebice bi u prilog ovoj Direktivi trebalo uključiti sirovine za napredna biogoriva jer su tehnološki inovativnija i slabije razvijena te je stoga za njih potrebna viša razina potpore. Kako bi se osiguralo da je taj prilog usklađen s najnovijim tehnološkim dostignućima te istodobno izbjeglo neželjene negativne učinke,
  evaluacija
  bi se
  trebala provesti nakon donošenja Direktive radi procjene mogućnosti proširenja priloga na nove sirovine
  .

| (66) | Sirovine koje imaju mali utjecaj na neizravnu prenamjenu zemljišta kad se upotrebljavaju za biogoriva trebalo bi promicati zbog njihova doprinosa dekarbonizaciji gospodarstva. Posebice bi u prilog ovoj Direktivi trebalo uključiti sirovine za napredna biogoriva jer su tehnološki inovativnija i slabije razvijena te je stoga za njih potrebna viša razina potpore. Kako bi se osiguralo da je taj prilog usklađen s najnovijim tehnološkim dostignućima te istodobno izbjeglo neželjene negativne učinke,
  trebala
  bi se
  provoditi redovita evaluacija
  . |
| --- | --- |

(66)

Sirovine koje imaju mali utjecaj na neizravnu prenamjenu zemljišta kad se upotrebljavaju za biogoriva trebalo bi promicati zbog njihova doprinosa dekarbonizaciji gospodarstva. Posebice bi u prilog ovoj Direktivi trebalo uključiti sirovine za napredna biogoriva jer su tehnološki inovativnija i slabije razvijena te je stoga za njih potrebna viša razina potpore. Kako bi se osiguralo da je taj prilog usklađen s najnovijim tehnološkim dostignućima te istodobno izbjeglo neželjene negativne učinke,
  trebala
  bi se
  provoditi redovita evaluacija
  .

Amandman 65

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 68.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (68) | Kako bi se u cijelosti iskoristio potencijal biomase za doprinos dekarbonizaciji gospodarstva njezinom upotrebom za materijale i energiju, Unija i države članice trebale bi poticati
  veću održivu mobilizaciju
  postojećih poljoprivrednih i 
  drvenih
  resursa i razvoj novih sustava šumarstva i poljoprivredne proizvodnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(68)

Kako bi se u cijelosti iskoristio potencijal biomase za doprinos dekarbonizaciji gospodarstva njezinom upotrebom za materijale i energiju, Unija i države članice trebale bi poticati
  veću održivu mobilizaciju
  postojećih poljoprivrednih i 
  drvenih
  resursa i razvoj novih sustava šumarstva i poljoprivredne proizvodnje.

| (68) | Kako bi se u cijelosti iskoristio potencijal biomase za doprinos dekarbonizaciji gospodarstva njezinom upotrebom za materijale i energiju, Unija i države članice trebale bi poticati
  samo energetsku upotrebu koja je rezultat veće održive mobilizacije
  postojećih poljoprivrednih i 
  drvnih
  resursa i razvoj novih sustava šumarstva i poljoprivredne proizvodnje
  , pod uvjetom da se ispunjavaju kriteriji održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova
  . |
| --- | --- |

(68)

Kako bi se u cijelosti iskoristio potencijal biomase za doprinos dekarbonizaciji gospodarstva njezinom upotrebom za materijale i energiju, Unija i države članice trebale bi poticati
  samo energetsku upotrebu koja je rezultat veće održive mobilizacije
  postojećih poljoprivrednih i 
  drvnih
  resursa i razvoj novih sustava šumarstva i poljoprivredne proizvodnje
  , pod uvjetom da se ispunjavaju kriteriji održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova
  .

Amandman 287

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 68.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (68a) | Potrebno je dodatno naglasiti sinergiju između kružnog gospodarstva, biogospodarstva i promicanja energije iz obnovljivih izvora kako bi se osigurala najkorisnija uporaba sirovina i najbolji ishod za okoliš. Mjerama politike Unije i država članica donesenima u cilju pružanja potpore proizvodnji energije iz obnovljivih izvora potrebno je uvijek uzimati u obzir načelo učinkovitosti resursa i optimizirane uporabe biomase. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(68a)

Potrebno je dodatno naglasiti sinergiju između kružnog gospodarstva, biogospodarstva i promicanja energije iz obnovljivih izvora kako bi se osigurala najkorisnija uporaba sirovina i najbolji ishod za okoliš. Mjerama politike Unije i država članica donesenima u cilju pružanja potpore proizvodnji energije iz obnovljivih izvora potrebno je uvijek uzimati u obzir načelo učinkovitosti resursa i optimizirane uporabe biomase.

Amandman 66

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 69.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (69) | Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase
  trebala bi se uvijek proizvoditi na održiv način. Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase koja se upotrebljavaju za ostvarivanje
  cilja Unije utvrđenog
  ovom Direktivom i 
  ona koja
  imaju korist od programa potpore
  trebala
  bi stoga ispunjavati kriterije održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(69)

Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase
  trebala bi se uvijek proizvoditi na održiv način. Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase koja se upotrebljavaju za ostvarivanje
  cilja Unije utvrđenog
  ovom Direktivom i 
  ona koja
  imaju korist od programa potpore
  trebala
  bi stoga ispunjavati kriterije održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova.

| (69) | Energija iz obnovljivih izvora
  trebala bi se uvijek proizvoditi na održiv način. Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase koja se upotrebljavaju za ostvarivanje
  ciljeva utvrđenih
  ovom Direktivom i 
  oni oblici energije iz obnovljivih izvora koji
   imaju korist od programa potpore
  trebali
  bi stoga ispunjavati kriterije održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(69)

Energija iz obnovljivih izvora
  trebala bi se uvijek proizvoditi na održiv način. Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase koja se upotrebljavaju za ostvarivanje
  ciljeva utvrđenih
  ovom Direktivom i 
  oni oblici energije iz obnovljivih izvora koji
   imaju korist od programa potpore
  trebali
  bi stoga ispunjavati kriterije održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova.

Amandman 67

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 71.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (71) | Proizvodnja poljoprivrednih sirovina za biogoriva
  i
  tekuća biogoriva
  te
  goriva iz biomase te
  poticanje uporabe
  biogoriva i tekućih biogoriva
  predviđeno
  ovom Direktivom ne bi
  trebali prouzročiti uništavanje bioraznolikih zemljišta
  . Takve neobnovljive izvore čija je važnost za cjelokupno čovječanstvo priznata u različitim međunarodnim instrumentima trebalo bi očuvati. Stoga je potrebno odrediti kriterije održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova koji će osigurati da biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase imaju pravo na poticaje samo ako se jamči da poljoprivredne sirovine ne potječu iz biološki raznolikih područja ili, u slučaju područja zaštićene prirode ili zaštićenih područja za očuvanje rijetkih, ranjivih ili ugroženih ekosustava ili vrsta, kad odgovarajuće nadležno tijelo dokaže da proizvodnja poljoprivredne sirovine ne utječe na njih negativno. Šume se smatraju biološki raznolikima, u skladu s kriterijima održivosti, kad je riječ o prašumama u skladu s definicijom kojom se koristi Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) u svojoj Globalnoj procjeni šumskih resursa ili kad su zaštićene nacionalnim zakonom o zaštiti prirode. Područja na kojima se skupljaju nešumski proizvodi koji nisu od drva trebalo bi smatrati biološki raznolikim šumama ako je utjecaj čovjeka neznatan. Ostale vrste šuma kako ih definira FAO, npr. prirodne šume, poluprirodne šume i nasadi ne bi trebalo smatrati prašumama. Nadalje, uzimajući u obzir visoku bioraznolikost određenih travnjaka, umjerenih i tropskih, uključujući visoko bioraznolike savane, stepe, šikare i prerije, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivrednih sirovina koje potječu s tih površina ne bi trebala imati pravo na poticaje predviđene ovom Direktivom. Komisija bi trebala utvrditi odgovarajuće kriterije za definiranje visoko bioraznolikih travnjaka u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim spoznajama i odgovarajućim međunarodnim normama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(71)

Proizvodnja poljoprivrednih sirovina za biogoriva
  i
  tekuća biogoriva
  te
  goriva iz biomase te
  poticanje uporabe
  biogoriva i tekućih biogoriva
  predviđeno
  ovom Direktivom ne bi
  trebali prouzročiti uništavanje bioraznolikih zemljišta
  . Takve neobnovljive izvore čija je važnost za cjelokupno čovječanstvo priznata u različitim međunarodnim instrumentima trebalo bi očuvati. Stoga je potrebno odrediti kriterije održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova koji će osigurati da biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase imaju pravo na poticaje samo ako se jamči da poljoprivredne sirovine ne potječu iz biološki raznolikih područja ili, u slučaju područja zaštićene prirode ili zaštićenih područja za očuvanje rijetkih, ranjivih ili ugroženih ekosustava ili vrsta, kad odgovarajuće nadležno tijelo dokaže da proizvodnja poljoprivredne sirovine ne utječe na njih negativno. Šume se smatraju biološki raznolikima, u skladu s kriterijima održivosti, kad je riječ o prašumama u skladu s definicijom kojom se koristi Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) u svojoj Globalnoj procjeni šumskih resursa ili kad su zaštićene nacionalnim zakonom o zaštiti prirode. Područja na kojima se skupljaju nešumski proizvodi koji nisu od drva trebalo bi smatrati biološki raznolikim šumama ako je utjecaj čovjeka neznatan. Ostale vrste šuma kako ih definira FAO, npr. prirodne šume, poluprirodne šume i nasadi ne bi trebalo smatrati prašumama. Nadalje, uzimajući u obzir visoku bioraznolikost određenih travnjaka, umjerenih i tropskih, uključujući visoko bioraznolike savane, stepe, šikare i prerije, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivrednih sirovina koje potječu s tih površina ne bi trebala imati pravo na poticaje predviđene ovom Direktivom. Komisija bi trebala utvrditi odgovarajuće kriterije za definiranje visoko bioraznolikih travnjaka u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim spoznajama i odgovarajućim međunarodnim normama.

| (71) | Proizvodnja poljoprivrednih sirovina za biogoriva, tekuća biogoriva
  i
  goriva iz biomase te
  poticaji za uporabu
  biogoriva i tekućih biogoriva
  predviđeni
  ovom Direktivom ne bi
  smjeli imati niti poticati nepovoljne učinke na bioraznolikost unutar ili izvan Unije
  . Takve neobnovljive izvore čija je važnost za cjelokupno čovječanstvo priznata u različitim međunarodnim instrumentima trebalo bi očuvati. Stoga je potrebno odrediti kriterije održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova koji će osigurati da biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase imaju pravo na poticaje samo ako se jamči da poljoprivredne sirovine ne potječu iz biološki raznolikih područja ili, u slučaju područja zaštićene prirode ili zaštićenih područja za očuvanje rijetkih, ranjivih ili ugroženih ekosustava ili vrsta, kad odgovarajuće nadležno tijelo dokaže da proizvodnja poljoprivredne sirovine ne utječe na njih negativno. Šume se smatraju biološki raznolikima, u skladu s kriterijima održivosti, kad je riječ o prašumama u skladu s definicijom kojom se koristi Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) u svojoj Globalnoj procjeni šumskih resursa ili kad su zaštićene nacionalnim zakonom o zaštiti prirode. Područja na kojima se skupljaju nešumski proizvodi koji nisu od drva trebalo bi smatrati biološki raznolikim šumama ako je utjecaj čovjeka neznatan. Ostale vrste šuma kako ih definira FAO, npr. prirodne šume, poluprirodne šume i nasadi ne bi trebalo smatrati prašumama.
  Međutim, potrebno je zajamčiti bioraznolikost, kvalitetu, zdravlje, održivost i vitalnost tih šuma.
  Nadalje, uzimajući u obzir visoku bioraznolikost određenih travnjaka, umjerenih i tropskih, uključujući visoko bioraznolike savane, stepe, šikare i prerije, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivrednih sirovina koje potječu s tih površina ne bi trebala imati pravo na poticaje predviđene ovom Direktivom. Komisija bi trebala utvrditi odgovarajuće kriterije za definiranje visoko bioraznolikih travnjaka u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim spoznajama i odgovarajućim međunarodnim normama. |
| --- | --- |

(71)

Proizvodnja poljoprivrednih sirovina za biogoriva, tekuća biogoriva
  i
  goriva iz biomase te
  poticaji za uporabu
  biogoriva i tekućih biogoriva
  predviđeni
  ovom Direktivom ne bi
  smjeli imati niti poticati nepovoljne učinke na bioraznolikost unutar ili izvan Unije
  . Takve neobnovljive izvore čija je važnost za cjelokupno čovječanstvo priznata u različitim međunarodnim instrumentima trebalo bi očuvati. Stoga je potrebno odrediti kriterije održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova koji će osigurati da biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase imaju pravo na poticaje samo ako se jamči da poljoprivredne sirovine ne potječu iz biološki raznolikih područja ili, u slučaju područja zaštićene prirode ili zaštićenih područja za očuvanje rijetkih, ranjivih ili ugroženih ekosustava ili vrsta, kad odgovarajuće nadležno tijelo dokaže da proizvodnja poljoprivredne sirovine ne utječe na njih negativno. Šume se smatraju biološki raznolikima, u skladu s kriterijima održivosti, kad je riječ o prašumama u skladu s definicijom kojom se koristi Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) u svojoj Globalnoj procjeni šumskih resursa ili kad su zaštićene nacionalnim zakonom o zaštiti prirode. Područja na kojima se skupljaju nešumski proizvodi koji nisu od drva trebalo bi smatrati biološki raznolikim šumama ako je utjecaj čovjeka neznatan. Ostale vrste šuma kako ih definira FAO, npr. prirodne šume, poluprirodne šume i nasadi ne bi trebalo smatrati prašumama.
  Međutim, potrebno je zajamčiti bioraznolikost, kvalitetu, zdravlje, održivost i vitalnost tih šuma.
  Nadalje, uzimajući u obzir visoku bioraznolikost određenih travnjaka, umjerenih i tropskih, uključujući visoko bioraznolike savane, stepe, šikare i prerije, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivrednih sirovina koje potječu s tih površina ne bi trebala imati pravo na poticaje predviđene ovom Direktivom. Komisija bi trebala utvrditi odgovarajuće kriterije za definiranje visoko bioraznolikih travnjaka u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim spoznajama i odgovarajućim međunarodnim normama.

Amandman 68

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 72.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (72.a) | Kriterijima održivosti EU-a za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase trebalo bi osigurati da prijelaz na gospodarstvo s niskom razinom ugljika podržava ciljeve iz Komunikacije Komisije od 2. prosinca 2015. naslovljene „Zatvaranje kruga – Akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” te da se odlučno vodi hijerarhijom otpada uspostavljenom Direktivom 2008/98/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(72.a)

Kriterijima održivosti EU-a za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase trebalo bi osigurati da prijelaz na gospodarstvo s niskom razinom ugljika podržava ciljeve iz Komunikacije Komisije od 2. prosinca 2015. naslovljene „Zatvaranje kruga – Akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” te da se odlučno vodi hijerarhijom otpada uspostavljenom Direktivom 2008/98/EZ.

Amandman 69

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 73.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (73) | Poljoprivredne sirovine za proizvodnju biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase ne bi trebalo proizvoditi na tresetištima jer bi uzgoj sirovina na tresetištima prouzročio znatan gubitak zaliha ugljika kad bi se zemljište u tu svrhu dodatno isušivalo
  , dok se izostanak takvog isušivanja ne bi mogao lako provjeriti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(73)

Poljoprivredne sirovine za proizvodnju biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase ne bi trebalo proizvoditi na tresetištima jer bi uzgoj sirovina na tresetištima prouzročio znatan gubitak zaliha ugljika kad bi se zemljište u tu svrhu dodatno isušivalo
  , dok se izostanak takvog isušivanja ne bi mogao lako provjeriti
  .

| (73) | Poljoprivredne sirovine za proizvodnju biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase ne bi trebalo proizvoditi na tresetištima
  ili močvarnim zemljištima ako to podrazumijeva isušivanje tla
  jer bi uzgoj sirovina na tresetištima
  ili močvarnim zemljištima
  prouzročio znatan gubitak zaliha ugljika kad bi se zemljište u tu svrhu dodatno isušivalo. |
| --- | --- |

(73)

Poljoprivredne sirovine za proizvodnju biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase ne bi trebalo proizvoditi na tresetištima
  ili močvarnim zemljištima ako to podrazumijeva isušivanje tla
  jer bi uzgoj sirovina na tresetištima
  ili močvarnim zemljištima
  prouzročio znatan gubitak zaliha ugljika kad bi se zemljište u tu svrhu dodatno isušivalo.

Amandman 70

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 74.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (74.a) | Poljoprivredne sirovine za proizvodnju biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase trebalo bi proizvoditi pomoću praksi koje su u skladu sa zaštitom kvalitete tla i organskog ugljika u tlu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(74.a)

Poljoprivredne sirovine za proizvodnju biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase trebalo bi proizvoditi pomoću praksi koje su u skladu sa zaštitom kvalitete tla i organskog ugljika u tlu.

Amandman 71

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 75.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (75) | Primjereno je na razini Unije uvesti kriterije održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova za goriva iz biomase koja se upotrebljava za proizvodnju električne energije i grijanje i hlađenje kako bi se i dalje osiguravala visoka ušteda stakleničkih plinova u odnosu na alternativu fosilnih goriva, izbjegli nenamjerni učinci na održivost i promicalo unutarnje tržište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(75)

Primjereno je na razini Unije uvesti kriterije održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova za goriva iz biomase koja se upotrebljava za proizvodnju električne energije i grijanje i hlađenje kako bi se i dalje osiguravala visoka ušteda stakleničkih plinova u odnosu na alternativu fosilnih goriva, izbjegli nenamjerni učinci na održivost i promicalo unutarnje tržište.

| (75) | Primjereno je na razini Unije uvesti kriterije održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova za goriva iz biomase koja se upotrebljava za proizvodnju električne energije i grijanje i hlađenje kako bi se i dalje osiguravala visoka ušteda stakleničkih plinova u odnosu na alternativu fosilnih goriva, izbjegli nenamjerni učinci na održivost i promicalo unutarnje tržište.
  Ne dovodeći u pitanje strogo poštovanje primarnih resursa visoke ekološke vrijednosti, najudaljenije regije morale bi biti u mogućnosti iskoristiti potencijal svojih resursa kako bi povećale proizvodnju obnovljivih energija i svoju energetsku neovisnost. |
| --- | --- |

(75)

Primjereno je na razini Unije uvesti kriterije održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova za goriva iz biomase koja se upotrebljava za proizvodnju električne energije i grijanje i hlađenje kako bi se i dalje osiguravala visoka ušteda stakleničkih plinova u odnosu na alternativu fosilnih goriva, izbjegli nenamjerni učinci na održivost i promicalo unutarnje tržište.
  Ne dovodeći u pitanje strogo poštovanje primarnih resursa visoke ekološke vrijednosti, najudaljenije regije morale bi biti u mogućnosti iskoristiti potencijal svojih resursa kako bi povećale proizvodnju obnovljivih energija i svoju energetsku neovisnost.

Amandman 73

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 76.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (76) | Kako bi se osiguralo da se unatoč povećanoj potražnji za šumskom biomasom prikupljanje obavlja na održiv način u šumama s osiguranim obnavljanjem, da se posebnu pažnju posvećuje područjima koja su izričito određena za zaštitu bioraznovrsnosti, pejzaža i posebnih prirodnih elemenata, da se resursi bioraznovrsnosti očuvaju i da se prate zalihe ugljika, drvene sirovine trebale bi se prikupljati samo u šumama koje se iskorištavaju u skladu s načelima održivog upravljanja šumama, koja su razvijena u okviru međunarodnih šumarskih okvira kao što je Forest Europe i koja se primjenjuju nacionalnim zakonima ili najboljim upravnim praksama na razini
  šumarskog gospodarstva
  . Operatori bi trebali
  poduzeti primjerene korake
  kako bi se
  umanjio rizik od upotrebe neodržive šumske biomase za proizvodnju bioenergije
  . U tu bi svrhu operatori trebali uspostaviti pristup utemeljen na riziku. U tom bi kontekstu bilo primjereno da Komisija izradi operativne smjernice za provjeru pridržavanja pristupa utemeljenoga na riziku, nakon savjetovanja s Odborom za upravljanje energetskom unijom i Stalnim odborom za šumarstvo uspostavljenim Odlukom Vijeća 89/367/EEZ24. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(76)

Kako bi se osiguralo da se unatoč povećanoj potražnji za šumskom biomasom prikupljanje obavlja na održiv način u šumama s osiguranim obnavljanjem, da se posebnu pažnju posvećuje područjima koja su izričito određena za zaštitu bioraznovrsnosti, pejzaža i posebnih prirodnih elemenata, da se resursi bioraznovrsnosti očuvaju i da se prate zalihe ugljika, drvene sirovine trebale bi se prikupljati samo u šumama koje se iskorištavaju u skladu s načelima održivog upravljanja šumama, koja su razvijena u okviru međunarodnih šumarskih okvira kao što je Forest Europe i koja se primjenjuju nacionalnim zakonima ili najboljim upravnim praksama na razini
  šumarskog gospodarstva
  . Operatori bi trebali
  poduzeti primjerene korake
  kako bi se
  umanjio rizik od upotrebe neodržive šumske biomase za proizvodnju bioenergije
  . U tu bi svrhu operatori trebali uspostaviti pristup utemeljen na riziku. U tom bi kontekstu bilo primjereno da Komisija izradi operativne smjernice za provjeru pridržavanja pristupa utemeljenoga na riziku, nakon savjetovanja s Odborom za upravljanje energetskom unijom i Stalnim odborom za šumarstvo uspostavljenim Odlukom Vijeća 89/367/EEZ24.

| (76) | Kako bi se osiguralo da se unatoč povećanoj potražnji za šumskom biomasom prikupljanje obavlja na održiv način u šumama s osiguranim obnavljanjem, da se posebnu pažnju posvećuje područjima koja su izričito određena za zaštitu bioraznovrsnosti, pejzaža i posebnih prirodnih elemenata, da se resursi bioraznovrsnosti očuvaju i da se prate zalihe ugljika, drvene sirovine trebale bi se prikupljati samo u šumama koje se iskorištavaju u skladu s načelima održivog upravljanja šumama, koja su razvijena u okviru međunarodnih šumarskih okvira kao što je Forest Europe i koja se primjenjuju nacionalnim zakonima ili najboljim upravnim praksama na razini
  opskrbe
  . Operatori bi trebali
  zajamčiti da se mjere poduzmu
  kako bi se
  izbjegle ili ograničile negativne posljedice prikupljanja na okoliš
  . U tu bi svrhu operatori trebali uspostaviti pristup utemeljen na riziku. U tom bi kontekstu bilo primjereno da Komisija
  uspostavi mehanizme za provedbu zahtjeva utemeljenih na najboljim praksama u državama članicama te da
  izradi operativne smjernice za provjeru pridržavanja pristupa utemeljenoga na riziku, nakon savjetovanja s Odborom za upravljanje energetskom unijom i Stalnim odborom za šumarstvo uspostavljenim Odlukom Vijeća 89/367/EEZ24. |
| --- | --- |

(76)

Kako bi se osiguralo da se unatoč povećanoj potražnji za šumskom biomasom prikupljanje obavlja na održiv način u šumama s osiguranim obnavljanjem, da se posebnu pažnju posvećuje područjima koja su izričito određena za zaštitu bioraznovrsnosti, pejzaža i posebnih prirodnih elemenata, da se resursi bioraznovrsnosti očuvaju i da se prate zalihe ugljika, drvene sirovine trebale bi se prikupljati samo u šumama koje se iskorištavaju u skladu s načelima održivog upravljanja šumama, koja su razvijena u okviru međunarodnih šumarskih okvira kao što je Forest Europe i koja se primjenjuju nacionalnim zakonima ili najboljim upravnim praksama na razini
  opskrbe
  . Operatori bi trebali
  zajamčiti da se mjere poduzmu
  kako bi se
  izbjegle ili ograničile negativne posljedice prikupljanja na okoliš
  . U tu bi svrhu operatori trebali uspostaviti pristup utemeljen na riziku. U tom bi kontekstu bilo primjereno da Komisija
  uspostavi mehanizme za provedbu zahtjeva utemeljenih na najboljim praksama u državama članicama te da
  izradi operativne smjernice za provjeru pridržavanja pristupa utemeljenoga na riziku, nakon savjetovanja s Odborom za upravljanje energetskom unijom i Stalnim odborom za šumarstvo uspostavljenim Odlukom Vijeća 89/367/EEZ24.

Amandman 74

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 76.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (76.a) | Ako nacionalno pravo ne propisuje određeni kriterij za održivost šumske biomase, potrebno je pružiti više informacija na razini opskrbe u vezi s tim kriterijem, bez obveze za pružanjem dodatnih informacija o kriterijima koji su već ispunjeni na razini države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(76.a)

Ako nacionalno pravo ne propisuje određeni kriterij za održivost šumske biomase, potrebno je pružiti više informacija na razini opskrbe u vezi s tim kriterijem, bez obveze za pružanjem dodatnih informacija o kriterijima koji su već ispunjeni na razini države članice.

Amandman 75

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 76.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (76.b) | Pristup utemeljen na riziku trebao bi se provoditi počevši od nacionalne razine. Ako zahtjevi određenog kriterija nisu propisani nacionalnim pravom ili praćenjem, informacije o tom dijelu potrebno je pružati na razini opskrbe kako bi se smanjio rizik od proizvodnje neodržive šumske biomase. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(76.b)

Pristup utemeljen na riziku trebao bi se provoditi počevši od nacionalne razine. Ako zahtjevi određenog kriterija nisu propisani nacionalnim pravom ili praćenjem, informacije o tom dijelu potrebno je pružati na razini opskrbe kako bi se smanjio rizik od proizvodnje neodržive šumske biomase.

Amandman 76

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 76.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (76.c) | Očekuje se nastavak povećanja sječe u energetske svrhe, što će dovesti do većeg uvoza sirovina iz trećih zemalja i povećanja proizvodnje tih materijala unutar Unije. Operatori bi trebali osigurati da se sječa obavlja u skladu s kriterijima održivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(76.c)

Očekuje se nastavak povećanja sječe u energetske svrhe, što će dovesti do većeg uvoza sirovina iz trećih zemalja i povećanja proizvodnje tih materijala unutar Unije. Operatori bi trebali osigurati da se sječa obavlja u skladu s kriterijima održivosti.

Amandman 77

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 78.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (78) | Goriva iz biomase trebalo bi pretvarati u električnu energiju i toplinu na učinkovit način kako bi se poboljšala energetska sigurnost i povećale uštede stakleničkih plinova te ograničile emisije zagađenja zraka i smanjio pritisak na ograničene resurse biomase. Stoga bi javna potpora za postrojenja s kapacitetom za gorivo od 20 MW ili većim, ako je potrebna, trebala biti pružena samo za visoko učinkovita kombinirana postrojenja za proizvodnju električne energije i grijanja kako su definirana u članku 2. stavku 34. Direktive 2012/27/EU. Postojeće programe potpore za električnu energiju na osnovi biomase trebalo bi dopustiti do njihova predviđenog isteka za sva postrojenja na biomasu. Uz to, električna energija proizvedena iz biomase u novim postrojenjima s kapacitetom za gorivo od 20 MW ili većim trebala bi se uračunati u ciljeve energije iz obnovljivih izvora samo ako su visoko učinkovita kombinirana postrojenja za proizvodnju električne energije i grijanja. U skladu s pravilima o državnim potporama državama članicama trebalo bi biti odobreno da pruže javnu potporu postrojenjima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, te da uračunaju električnu energiju koju ona proizvedu za ciljeve i obveze povezane s energijom iz obnovljivih izvora kako bi se izbjegla sve veća ovisnost o fosilnim gorivima s izraženijim učincima na klimu i okoliš ako bi se te države članice suočavale s rizicima potvrđenog rizika za sigurnost opskrbe električnom energijom kad bi iscrpile sve tehničke i gospodarske mogućnosti za priključenje visoko učinkovitih kombiniranih postrojenja za proizvodnju električne energije i grijanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(78)

Goriva iz biomase trebalo bi pretvarati u električnu energiju i toplinu na učinkovit način kako bi se poboljšala energetska sigurnost i povećale uštede stakleničkih plinova te ograničile emisije zagađenja zraka i smanjio pritisak na ograničene resurse biomase. Stoga bi javna potpora za postrojenja s kapacitetom za gorivo od 20 MW ili većim, ako je potrebna, trebala biti pružena samo za visoko učinkovita kombinirana postrojenja za proizvodnju električne energije i grijanja kako su definirana u članku 2. stavku 34. Direktive 2012/27/EU. Postojeće programe potpore za električnu energiju na osnovi biomase trebalo bi dopustiti do njihova predviđenog isteka za sva postrojenja na biomasu. Uz to, električna energija proizvedena iz biomase u novim postrojenjima s kapacitetom za gorivo od 20 MW ili većim trebala bi se uračunati u ciljeve energije iz obnovljivih izvora samo ako su visoko učinkovita kombinirana postrojenja za proizvodnju električne energije i grijanja. U skladu s pravilima o državnim potporama državama članicama trebalo bi biti odobreno da pruže javnu potporu postrojenjima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, te da uračunaju električnu energiju koju ona proizvedu za ciljeve i obveze povezane s energijom iz obnovljivih izvora kako bi se izbjegla sve veća ovisnost o fosilnim gorivima s izraženijim učincima na klimu i okoliš ako bi se te države članice suočavale s rizicima potvrđenog rizika za sigurnost opskrbe električnom energijom kad bi iscrpile sve tehničke i gospodarske mogućnosti za priključenje visoko učinkovitih kombiniranih postrojenja za proizvodnju električne energije i grijanja.

| (78) | Goriva iz biomase trebalo bi pretvarati u električnu energiju i toplinu na učinkovit način kako bi se poboljšala energetska sigurnost i povećale uštede stakleničkih plinova te ograničile emisije zagađenja zraka i smanjio pritisak na ograničene resurse biomase. Stoga bi javna potpora za postrojenja s kapacitetom za gorivo od 20 MW ili većim, ako je potrebna, trebala biti pružena samo za visoko učinkovita kombinirana postrojenja za proizvodnju električne energije i grijanja kako su definirana u članku 2. stavku 34. Direktive 2012/27/EU. Postojeće programe potpore za električnu energiju na osnovi biomase trebalo bi dopustiti do njihova predviđenog isteka za sva postrojenja na biomasu. Uz to, električna energija proizvedena iz biomase u novim postrojenjima s kapacitetom za gorivo od 20 MW ili većim trebala bi se uračunati u ciljeve energije iz obnovljivih izvora samo ako su visoko učinkovita kombinirana postrojenja za proizvodnju električne energije i grijanja. U skladu s pravilima o državnim potporama državama članicama trebalo bi biti odobreno da pruže javnu potporu postrojenjima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, te da uračunaju električnu energiju koju ona proizvedu za ciljeve i obveze povezane s energijom iz obnovljivih izvora kako bi se izbjegla sve veća ovisnost o fosilnim gorivima s izraženijim učincima na klimu i okoliš ako bi se te države članice suočavale s rizicima potvrđenog rizika za sigurnost opskrbe električnom energijom kad bi iscrpile sve tehničke i gospodarske mogućnosti za priključenje visoko učinkovitih kombiniranih postrojenja za proizvodnju električne energije i grijanja.
  Osobito bi trebalo pojačati potporu postrojenjima za proizvodnju obnovljive energije od biomase u najudaljenijim regijama koje u velikoj mjeri ovise o uvezenoj energiji, pod uvjetom da se poštuju kriteriji održivosti za proizvodnju takve energije iz obnovljivih izvora, prilagođeni posebnostima tih regija. |
| --- | --- |

(78)

Goriva iz biomase trebalo bi pretvarati u električnu energiju i toplinu na učinkovit način kako bi se poboljšala energetska sigurnost i povećale uštede stakleničkih plinova te ograničile emisije zagađenja zraka i smanjio pritisak na ograničene resurse biomase. Stoga bi javna potpora za postrojenja s kapacitetom za gorivo od 20 MW ili većim, ako je potrebna, trebala biti pružena samo za visoko učinkovita kombinirana postrojenja za proizvodnju električne energije i grijanja kako su definirana u članku 2. stavku 34. Direktive 2012/27/EU. Postojeće programe potpore za električnu energiju na osnovi biomase trebalo bi dopustiti do njihova predviđenog isteka za sva postrojenja na biomasu. Uz to, električna energija proizvedena iz biomase u novim postrojenjima s kapacitetom za gorivo od 20 MW ili većim trebala bi se uračunati u ciljeve energije iz obnovljivih izvora samo ako su visoko učinkovita kombinirana postrojenja za proizvodnju električne energije i grijanja. U skladu s pravilima o državnim potporama državama članicama trebalo bi biti odobreno da pruže javnu potporu postrojenjima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, te da uračunaju električnu energiju koju ona proizvedu za ciljeve i obveze povezane s energijom iz obnovljivih izvora kako bi se izbjegla sve veća ovisnost o fosilnim gorivima s izraženijim učincima na klimu i okoliš ako bi se te države članice suočavale s rizicima potvrđenog rizika za sigurnost opskrbe električnom energijom kad bi iscrpile sve tehničke i gospodarske mogućnosti za priključenje visoko učinkovitih kombiniranih postrojenja za proizvodnju električne energije i grijanja.
  Osobito bi trebalo pojačati potporu postrojenjima za proizvodnju obnovljive energije od biomase u najudaljenijim regijama koje u velikoj mjeri ovise o uvezenoj energiji, pod uvjetom da se poštuju kriteriji održivosti za proizvodnju takve energije iz obnovljivih izvora, prilagođeni posebnostima tih regija.

Amandman 78

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 80.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (80) | Na temelju iskustva praktične provedbe Unijinih kriterija održivosti primjereno je
  ojačati
  ulogu dobrovoljnih međunarodnih i nacionalnih programa certificiranja za provjeru poštovanja kriterija održivosti na usklađen način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(80)

Na temelju iskustva praktične provedbe Unijinih kriterija održivosti primjereno je
  ojačati
  ulogu dobrovoljnih međunarodnih i nacionalnih programa certificiranja za provjeru poštovanja kriterija održivosti na usklađen način.

| (80) | Na temelju iskustva praktične provedbe Unijinih kriterija održivosti primjereno je
  uzeti u obzir
  ulogu dobrovoljnih međunarodnih i nacionalnih programa certificiranja za provjeru poštovanja kriterija održivosti na usklađen način. |
| --- | --- |

(80)

Na temelju iskustva praktične provedbe Unijinih kriterija održivosti primjereno je
  uzeti u obzir
  ulogu dobrovoljnih međunarodnih i nacionalnih programa certificiranja za provjeru poštovanja kriterija održivosti na usklađen način.

Amandman 79

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 82.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (82) | Dobrovoljni programi
  imaju sve veću
  ulogu u pružanju dokaza o poštovanju kriterija održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase. Stoga je primjereno da Komisija zahtijeva da se u okviru dobrovoljnih programa, uključujući one koje je Komisija već priznala, redovito izvješćuje o njihovim aktivnostima. Takva bi izvješća trebalo objaviti kako bi se povećala transparentnost i poboljšao nadzor Komisije. Osim toga, takvo izvješćivanje pružilo bi Komisiji potrebne podatke kako bi mogla izvješćivati o radu dobrovoljnih programa s ciljem utvrđivanja najbolje prakse i podnošenja, prema potrebi, prijedloga za daljnje promicanje takve najbolje prakse. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(82)

Dobrovoljni programi
  imaju sve veću
  ulogu u pružanju dokaza o poštovanju kriterija održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase. Stoga je primjereno da Komisija zahtijeva da se u okviru dobrovoljnih programa, uključujući one koje je Komisija već priznala, redovito izvješćuje o njihovim aktivnostima. Takva bi izvješća trebalo objaviti kako bi se povećala transparentnost i poboljšao nadzor Komisije. Osim toga, takvo izvješćivanje pružilo bi Komisiji potrebne podatke kako bi mogla izvješćivati o radu dobrovoljnih programa s ciljem utvrđivanja najbolje prakse i podnošenja, prema potrebi, prijedloga za daljnje promicanje takve najbolje prakse.

| (82) | Dobrovoljni programi
  mogu imati važnu
  ulogu u pružanju dokaza o poštovanju
  minimalnih
  kriterija održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase. Stoga je primjereno da Komisija zahtijeva da se u okviru dobrovoljnih programa, uključujući one koje je Komisija već priznala, redovito izvješćuje o njihovim aktivnostima. Takva bi izvješća trebalo objaviti kako bi se povećala transparentnost i poboljšao nadzor Komisije. Osim toga, takvo izvješćivanje pružilo bi Komisiji potrebne podatke kako bi mogla izvješćivati o radu dobrovoljnih programa s ciljem utvrđivanja najbolje prakse i podnošenja, prema potrebi, prijedloga za daljnje promicanje takve najbolje prakse. |
| --- | --- |

(82)

Dobrovoljni programi
  mogu imati važnu
  ulogu u pružanju dokaza o poštovanju
  minimalnih
  kriterija održivosti i ušteda emisija stakleničkih plinova za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase. Stoga je primjereno da Komisija zahtijeva da se u okviru dobrovoljnih programa, uključujući one koje je Komisija već priznala, redovito izvješćuje o njihovim aktivnostima. Takva bi izvješća trebalo objaviti kako bi se povećala transparentnost i poboljšao nadzor Komisije. Osim toga, takvo izvješćivanje pružilo bi Komisiji potrebne podatke kako bi mogla izvješćivati o radu dobrovoljnih programa s ciljem utvrđivanja najbolje prakse i podnošenja, prema potrebi, prijedloga za daljnje promicanje takve najbolje prakse.

Amandman 80

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 84.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (84) | Kako bi se izbjeglo nerazmjerno administrativno opterećenje, trebalo bi sastaviti popis zadanih vrijednosti za uobičajene proizvodne procese za dobivanje biogoriva, tekućeg biogoriva ili goriva iz biomase te bi taj popis trebalo ažurirati i proširivati kad novi pouzdani podaci postanu dostupni. Gospodarski subjekti trebali bi imati pravo zahtijevati razinu uštede emisija stakleničkih plinova za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase utvrđena tim popisom. Kad je zadana vrijednost uštede emisija stakleničkih plinova iz proizvodnog procesa ispod tražene minimalne razine uštede emisija stakleničkih plinova, od proizvođača koji žele pokazati usklađenost s tom minimalnom razinom trebalo bi zahtijevati da pokažu da su stvarne emisije iz proizvodnog procesa niže od onih pretpostavljenih u izračunu zadanih vrijednosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(84)

Kako bi se izbjeglo nerazmjerno administrativno opterećenje, trebalo bi sastaviti popis zadanih vrijednosti za uobičajene proizvodne procese za dobivanje biogoriva, tekućeg biogoriva ili goriva iz biomase te bi taj popis trebalo ažurirati i proširivati kad novi pouzdani podaci postanu dostupni. Gospodarski subjekti trebali bi imati pravo zahtijevati razinu uštede emisija stakleničkih plinova za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase utvrđena tim popisom. Kad je zadana vrijednost uštede emisija stakleničkih plinova iz proizvodnog procesa ispod tražene minimalne razine uštede emisija stakleničkih plinova, od proizvođača koji žele pokazati usklađenost s tom minimalnom razinom trebalo bi zahtijevati da pokažu da su stvarne emisije iz proizvodnog procesa niže od onih pretpostavljenih u izračunu zadanih vrijednosti.

| (84) | Kako bi se izbjeglo nerazmjerno administrativno opterećenje, trebalo bi sastaviti popis zadanih vrijednosti za uobičajene proizvodne procese za dobivanje biogoriva, tekućeg biogoriva ili goriva iz biomase te bi taj popis trebalo ažurirati i proširivati kad novi pouzdani podaci postanu dostupni. Gospodarski subjekti trebali bi imati pravo zahtijevati razinu
  izravne
  uštede emisija stakleničkih plinova za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase utvrđena tim popisom. Kad je zadana vrijednost
  izravne
  uštede emisija stakleničkih plinova iz proizvodnog procesa ispod tražene minimalne razine uštede emisija stakleničkih plinova, od proizvođača koji žele pokazati usklađenost s tom minimalnom razinom trebalo bi zahtijevati da pokažu da su stvarne emisije iz proizvodnog procesa niže od onih pretpostavljenih u izračunu zadanih vrijednosti. |
| --- | --- |

(84)

Kako bi se izbjeglo nerazmjerno administrativno opterećenje, trebalo bi sastaviti popis zadanih vrijednosti za uobičajene proizvodne procese za dobivanje biogoriva, tekućeg biogoriva ili goriva iz biomase te bi taj popis trebalo ažurirati i proširivati kad novi pouzdani podaci postanu dostupni. Gospodarski subjekti trebali bi imati pravo zahtijevati razinu
  izravne
  uštede emisija stakleničkih plinova za biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase utvrđena tim popisom. Kad je zadana vrijednost
  izravne
  uštede emisija stakleničkih plinova iz proizvodnog procesa ispod tražene minimalne razine uštede emisija stakleničkih plinova, od proizvođača koji žele pokazati usklađenost s tom minimalnom razinom trebalo bi zahtijevati da pokažu da su stvarne emisije iz proizvodnog procesa niže od onih pretpostavljenih u izračunu zadanih vrijednosti.

Amandman 81

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 85.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (85) | Potrebno je propisati jasna pravila za izračun ušteda emisija stakleničkih plinova iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase te usporednih fosilnih goriva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(85)

Potrebno je propisati jasna pravila za izračun ušteda emisija stakleničkih plinova iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase te usporednih fosilnih goriva.

| (85) | Potrebno je propisati jasna pravila
  na temelju objektivnih i nediskriminacijskih kriterija
  za izračun ušteda emisija stakleničkih plinova iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase te usporednih fosilnih goriva. |
| --- | --- |

(85)

Potrebno je propisati jasna pravila
  na temelju objektivnih i nediskriminacijskih kriterija
  za izračun ušteda emisija stakleničkih plinova iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase te usporednih fosilnih goriva.

Amandman 72

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 99

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (99) | Radi mijenjanja i dopunjavanja manje bitnih elemenata odredbi ove Direktive Komisiji bi trebalo delegirati ovlast da u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije donosi akte o popisu sirovina za proizvodnju naprednih biogoriva čiji je doprinos obvezi opskrbljivača gorivom za promet ograničen; prilagodbi energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u prometu znanstvenim i tehničkim dostignućima; metodologiji određivanja udjela biogoriva koje nastaje preradim biomase s fosilnim gorivima u zajedničkom procesu; provedbi sporazuma o uzajamnom priznavanju jamstava o podrijetlu; uspostavi pravila za praćenje funkcioniranja sustava za jamstva o podrijetlu;
  te
  pravilima za izračun utjecaja biogoriva, tekućih biogoriva i usporednih fosilnih goriva na stakleničke plinove. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenim u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno sa stručnjacima iz država članica te njihovi stručnjaci imaju sustavan pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje pripremaju delegirane akte. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(99)

Radi mijenjanja i dopunjavanja manje bitnih elemenata odredbi ove Direktive Komisiji bi trebalo delegirati ovlast da u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije donosi akte o popisu sirovina za proizvodnju naprednih biogoriva čiji je doprinos obvezi opskrbljivača gorivom za promet ograničen; prilagodbi energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u prometu znanstvenim i tehničkim dostignućima; metodologiji određivanja udjela biogoriva koje nastaje preradim biomase s fosilnim gorivima u zajedničkom procesu; provedbi sporazuma o uzajamnom priznavanju jamstava o podrijetlu; uspostavi pravila za praćenje funkcioniranja sustava za jamstva o podrijetlu;
  te
  pravilima za izračun utjecaja biogoriva, tekućih biogoriva i usporednih fosilnih goriva na stakleničke plinove. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenim u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno sa stručnjacima iz država članica te njihovi stručnjaci imaju sustavan pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje pripremaju delegirane akte.

| (99) | Radi mijenjanja i dopunjavanja manje bitnih elemenata odredbi ove Direktive Komisiji bi trebalo delegirati ovlast da u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije donosi akte o popisu sirovina za proizvodnju naprednih biogoriva čiji je doprinos obvezi opskrbljivača gorivom za promet ograničen; prilagodbi energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u prometu znanstvenim i tehničkim dostignućima; metodologiji određivanja udjela biogoriva koje nastaje preradim biomase s fosilnim gorivima u zajedničkom procesu; provedbi sporazuma o uzajamnom priznavanju jamstava o podrijetlu; uspostavi pravila za praćenje funkcioniranja sustava za jamstva o podrijetlu; pravilima za izračun utjecaja biogoriva, tekućih biogoriva i usporednih fosilnih goriva na stakleničke plinove;
  uspostavi maksimalnog dopuštenog razdoblja povrata kao kriterija održivosti, posebice za lingoceluloznu biomasu, te kako bi se zajamčila potpuna transparentnost u svim sektorima proizvodnje energije, Komisija bi do 31. prosinca 2018. delegiranim aktima trebala uspostaviti kriterije proizvodnje za fosilna goriva i energiju iz fosilnih izvora.
  Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenim u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno sa stručnjacima iz država članica te njihovi stručnjaci imaju sustavan pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje pripremaju delegirane akte. |
| --- | --- |

(99)

Radi mijenjanja i dopunjavanja manje bitnih elemenata odredbi ove Direktive Komisiji bi trebalo delegirati ovlast da u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije donosi akte o popisu sirovina za proizvodnju naprednih biogoriva čiji je doprinos obvezi opskrbljivača gorivom za promet ograničen; prilagodbi energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u prometu znanstvenim i tehničkim dostignućima; metodologiji određivanja udjela biogoriva koje nastaje preradim biomase s fosilnim gorivima u zajedničkom procesu; provedbi sporazuma o uzajamnom priznavanju jamstava o podrijetlu; uspostavi pravila za praćenje funkcioniranja sustava za jamstva o podrijetlu; pravilima za izračun utjecaja biogoriva, tekućih biogoriva i usporednih fosilnih goriva na stakleničke plinove;
  uspostavi maksimalnog dopuštenog razdoblja povrata kao kriterija održivosti, posebice za lingoceluloznu biomasu, te kako bi se zajamčila potpuna transparentnost u svim sektorima proizvodnje energije, Komisija bi do 31. prosinca 2018. delegiranim aktima trebala uspostaviti kriterije proizvodnje za fosilna goriva i energiju iz fosilnih izvora.
  Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenim u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno sa stručnjacima iz država članica te njihovi stručnjaci imaju sustavan pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje pripremaju delegirane akte.

Amandman 288

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | „energija iz obnovljivih izvora” znači energija iz obnovljivih nefosilnih izvora, primjerice vjetroenergija, solarna
  energija
   (termalna i fotonaponska) , geotermalna energija, 
  toplina
  iz okoliša, energija plime, oseke i 
  druge energije
  oceana, hidroenergija, biomasa, plin dobiven od otpada, plin dobiven iz uređaja za obradu otpadnih voda i bioplin; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

„energija iz obnovljivih izvora” znači energija iz obnovljivih nefosilnih izvora, primjerice vjetroenergija, solarna
  energija
   (termalna i fotonaponska) , geotermalna energija, 
  toplina
  iz okoliša, energija plime, oseke i 
  druge energije
  oceana, hidroenergija, biomasa, plin dobiven od otpada, plin dobiven iz uređaja za obradu otpadnih voda i bioplin;

| a) | „energija iz obnovljivih izvora” znači energija iz obnovljivih nefosilnih izvora, primjerice vjetroenergija, solarna
  energija
  (termalna i fotonaponska), geotermalna energija,
  energija
  iz okoliša, energija plime, oseke i 
  druge energije
  oceana, hidroenergija, biomasa,
  biometan,
  plin dobiven od otpada, plin dobiven iz uređaja za obradu otpadnih voda i bioplin; |
| --- | --- |

a)

„energija iz obnovljivih izvora” znači energija iz obnovljivih nefosilnih izvora, primjerice vjetroenergija, solarna
  energija
  (termalna i fotonaponska), geotermalna energija,
  energija
  iz okoliša, energija plime, oseke i 
  druge energije
  oceana, hidroenergija, biomasa,
  biometan,
  plin dobiven od otpada, plin dobiven iz uređaja za obradu otpadnih voda i bioplin;

Amandman 85

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | „toplina
  iz okoliša” znači
  toplinska
  energija na upotrebljivoj razini temperature koja
  se vadi ili hvata dizalicama topline, kojima je za funkcioniranje potrebna električna energija ili druga pomoćna energija, te koja
  može biti uskladištena u okolnom zraku,
  ispod tla ili
  u površinskim vodama. Prijavljene vrijednosti moraju biti utvrđene na osnovi iste metodologije koja se upotrebljava za prijavljivanje toplinske energije izvađene ili uhvaćene dizalicama topline; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

„toplina
  iz okoliša” znači
  toplinska
  energija na upotrebljivoj razini temperature koja
  se vadi ili hvata dizalicama topline, kojima je za funkcioniranje potrebna električna energija ili druga pomoćna energija, te koja
  može biti uskladištena u okolnom zraku,
  ispod tla ili
  u površinskim vodama. Prijavljene vrijednosti moraju biti utvrđene na osnovi iste metodologije koja se upotrebljava za prijavljivanje toplinske energije izvađene ili uhvaćene dizalicama topline;

| (b) | „energija
  iz okoliša” znači
  termalna
  energija na upotrebljivoj razini temperature koja može biti uskladištena u okolnom zraku,
  osim ispušnog zraka,
  u površinskim vodama
  ili kanalizacijskoj vodi;
  Prijavljene vrijednosti moraju biti utvrđene na osnovi iste metodologije koja se upotrebljava za prijavljivanje toplinske energije izvađene ili uhvaćene dizalicama topline; |
| --- | --- |

(b)

„energija
  iz okoliša” znači
  termalna
  energija na upotrebljivoj razini temperature koja može biti uskladištena u okolnom zraku,
  osim ispušnog zraka,
  u površinskim vodama
  ili kanalizacijskoj vodi;
  Prijavljene vrijednosti moraju biti utvrđene na osnovi iste metodologije koja se upotrebljava za prijavljivanje toplinske energije izvađene ili uhvaćene dizalicama topline;

Amandman 86

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | „geotermalna energija” znači energija pohranjena u obliku topline ispod površine tla; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ba)

„geotermalna energija” znači energija pohranjena u obliku topline ispod površine tla;

Amandman 289

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | „biomasa” znači biorazgradiv dio proizvoda, otpada i ostataka biološkog podrijetla iz poljoprivrede
  , uključujući
  tvari biljnog i životinjskog podrijetla, šumarstva i s njima povezanih proizvodnih djelatnosti uključujući ribarstvo i akvakulturu te biorazgradiv
  udio otpada, uključujući industrijski
  i komunalni
  otpad biološkog podrijetla
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

„biomasa” znači biorazgradiv dio proizvoda, otpada i ostataka biološkog podrijetla iz poljoprivrede
  , uključujući
  tvari biljnog i životinjskog podrijetla, šumarstva i s njima povezanih proizvodnih djelatnosti uključujući ribarstvo i akvakulturu te biorazgradiv
  udio otpada, uključujući industrijski
  i komunalni
  otpad biološkog podrijetla
  ;

| (c) | „biomasa” znači biorazgradiv dio proizvoda, otpada i ostataka biološkog podrijetla iz poljoprivrede
  (među ostalim
  tvari biljnog i životinjskog podrijetla, šumarstva i s njima povezanih proizvodnih djelatnosti, uključujući ribarstvo i akvakulturu
  , ali isključujući treset i materijal koji se nalazi u geološkim formacijama i/ili koji je postao fosil)
  te biorazgradiv
  udio otpada, uključujući industrijski, trgovački
  i komunalni
  otpad biološkog podrijetla i bakterije
  ; |
| --- | --- |

(c)

„biomasa” znači biorazgradiv dio proizvoda, otpada i ostataka biološkog podrijetla iz poljoprivrede
  (među ostalim
  tvari biljnog i životinjskog podrijetla, šumarstva i s njima povezanih proizvodnih djelatnosti, uključujući ribarstvo i akvakulturu
  , ali isključujući treset i materijal koji se nalazi u geološkim formacijama i/ili koji je postao fosil)
  te biorazgradiv
  udio otpada, uključujući industrijski, trgovački
  i komunalni
  otpad biološkog podrijetla i bakterije
  ;

Amandman 88

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | „konačna bruto potrošnja energije” znači energetski proizvod isporučen za energetske potrebe industriji, prometu, kućanstvima, sektoru usluga uključujući i javne usluge, poljoprivredi, šumarstvu i ribarstvu, uključujući potrošnju električne energije i 
  topline
  koju upotrebljava energetski sektor za proizvodnju električne energije i topline te uključujući gubitke električne energije i topline u distribuciji i prijenosu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

„konačna bruto potrošnja energije” znači energetski proizvod isporučen za energetske potrebe industriji, prometu, kućanstvima, sektoru usluga uključujući i javne usluge, poljoprivredi, šumarstvu i ribarstvu, uključujući potrošnju električne energije i 
  topline
  koju upotrebljava energetski sektor za proizvodnju električne energije i topline te uključujući gubitke električne energije i topline u distribuciji i prijenosu;

| (d) | „konačna bruto potrošnja energije” znači energetski proizvod isporučen za energetske potrebe industriji, prometu, kućanstvima, sektoru usluga uključujući i javne usluge, poljoprivredi, šumarstvu i ribarstvu, uključujući potrošnju električne energije
  , topline
  i 
  gorivo namijenjeno prometu
  koju upotrebljava energetski sektor za proizvodnju električne energije i topline te uključujući gubitke električne energije i topline u distribuciji i prijenosu; |
| --- | --- |

(d)

„konačna bruto potrošnja energije” znači energetski proizvod isporučen za energetske potrebe industriji, prometu, kućanstvima, sektoru usluga uključujući i javne usluge, poljoprivredi, šumarstvu i ribarstvu, uključujući potrošnju električne energije
  , topline
  i 
  gorivo namijenjeno prometu
  koju upotrebljava energetski sektor za proizvodnju električne energije i topline te uključujući gubitke električne energije i topline u distribuciji i prijenosu;

Amandman 89

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | „centralizirano grijanje” ili „centralizirano hlađenje” znači distribucija toplinske energije u obliku pare, vruće vode ili pothlađenih tekućina iz
  centralnog
  izvora proizvodnje putem mreže u više zgrada ili na više lokacija radi korištenja za zagrijavanje ili hlađenje prostora ili procesa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(e)

„centralizirano grijanje” ili „centralizirano hlađenje” znači distribucija toplinske energije u obliku pare, vruće vode ili pothlađenih tekućina iz
  centralnog
  izvora proizvodnje putem mreže u više zgrada ili na više lokacija radi korištenja za zagrijavanje ili hlađenje prostora ili procesa;

| (e) | „centralizirano grijanje” ili „centralizirano hlađenje” znači distribucija toplinske energije u obliku pare, vruće vode ili pothlađenih tekućina iz
  centralnih ili decentraliziranih
  izvora proizvodnje putem mreže u više zgrada ili na više lokacija radi korištenja za zagrijavanje ili hlađenje prostora ili procesa; |
| --- | --- |

(e)

„centralizirano grijanje” ili „centralizirano hlađenje” znači distribucija toplinske energije u obliku pare, vruće vode ili pothlađenih tekućina iz
  centralnih ili decentraliziranih
  izvora proizvodnje putem mreže u više zgrada ili na više lokacija radi korištenja za zagrijavanje ili hlađenje prostora ili procesa;

Amandman 90

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | „tekuće biogorivo” znači tekuće gorivo koje se koristi za energetske svrhe, osim za promet, uključujući električnu energiju i energiju za grijanje i hlađenje, proizvedeno iz biomase; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(f)

„tekuće biogorivo” znači tekuće gorivo koje se koristi za energetske svrhe, osim za promet, uključujući električnu energiju i energiju za grijanje i hlađenje, proizvedeno iz biomase;

| (f) | „tekuće biogorivo” znači tekuće gorivo koje se koristi za energetske svrhe, osim za promet, uključujući električnu energiju i energiju za grijanje i hlađenje, proizvedeno iz biomase
  ili od biomase; |
| --- | --- |

(f)

„tekuće biogorivo” znači tekuće gorivo koje se koristi za energetske svrhe, osim za promet, uključujući električnu energiju i energiju za grijanje i hlađenje, proizvedeno iz biomase
  ili od biomase;

Amandman 290

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | „biogorivo” znači tekuće biogorivo namijenjeno prometu proizvedeno iz biomase; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(g)

„biogorivo” znači tekuće biogorivo namijenjeno prometu proizvedeno iz biomase;

| (g) | „biogorivo” znači tekuće
  ili plinovito
  biogorivo namijenjeno prometu proizvedeno iz biomase
  ili pomoću biomase
  ; |
| --- | --- |

(g)

„biogorivo” znači tekuće
  ili plinovito
  biogorivo namijenjeno prometu proizvedeno iz biomase
  ili pomoću biomase
  ;

Amandman 91

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | „program potpore” znači svaki instrument, program ili mehanizam koji primjenjuje država članica ili skupina država članica koji potiče uporabu energije iz obnovljivih izvora smanjenjem troškova te energije, povećanjem cijene po kojoj se može prodati ili povećanjem količine nabavljene energije na temelju obveze koja se odnosi na obnovljivu energiju ili na drugi način. To uključuje, ali se ne ograničuje na, investicijsku pomoć, oslobađanje od poreza ili njegovo smanjenje, povrat poreza, programe potpore koji obvezuju na uporabu obnovljive energije uključujući programe koji primjenjuju zelene certifikate i neposredne programe zaštite cijena uključujući tarife za opskrbu energijom i plaćanje premija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(i)

„program potpore” znači svaki instrument, program ili mehanizam koji primjenjuje država članica ili skupina država članica koji potiče uporabu energije iz obnovljivih izvora smanjenjem troškova te energije, povećanjem cijene po kojoj se može prodati ili povećanjem količine nabavljene energije na temelju obveze koja se odnosi na obnovljivu energiju ili na drugi način. To uključuje, ali se ne ograničuje na, investicijsku pomoć, oslobađanje od poreza ili njegovo smanjenje, povrat poreza, programe potpore koji obvezuju na uporabu obnovljive energije uključujući programe koji primjenjuju zelene certifikate i neposredne programe zaštite cijena uključujući tarife za opskrbu energijom i plaćanje premija;

| (i) | „program potpore” znači svaki instrument, program ili mehanizam koji primjenjuje država članica ili skupina država članica koji potiče uporabu energije iz obnovljivih izvora smanjenjem troškova te energije, povećanjem cijene po kojoj se može prodati ili povećanjem količine nabavljene energije na temelju obveze koja se odnosi na obnovljivu energiju ili na drugi način. To uključuje, ali se ne ograničuje na,
  potporu za istraživanja i
  investicijsku pomoć, oslobađanje od poreza ili njegovo smanjenje, povrat poreza, programe potpore koji obvezuju na uporabu obnovljive energije uključujući programe koji primjenjuju zelene certifikate i neposredne programe zaštite cijena uključujući tarife za opskrbu energijom i plaćanje premija; |
| --- | --- |

(i)

„program potpore” znači svaki instrument, program ili mehanizam koji primjenjuje država članica ili skupina država članica koji potiče uporabu energije iz obnovljivih izvora smanjenjem troškova te energije, povećanjem cijene po kojoj se može prodati ili povećanjem količine nabavljene energije na temelju obveze koja se odnosi na obnovljivu energiju ili na drugi način. To uključuje, ali se ne ograničuje na,
  potporu za istraživanja i
  investicijsku pomoć, oslobađanje od poreza ili njegovo smanjenje, povrat poreza, programe potpore koji obvezuju na uporabu obnovljive energije uključujući programe koji primjenjuju zelene certifikate i neposredne programe zaštite cijena uključujući tarife za opskrbu energijom i plaćanje premija;

Amandman 93

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka q

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (q) | „neprehrambeni celulozni materijali” znači sirovine koje se uglavnom sastoje od celuloze i hemiceluloze te imaju manji udio lignina od ligno-celuloznog materijala; to uključuje ostatke kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje (poput slame, kukuruznih stabljika, pljeve i ljusaka), travnate energetske kulture s malim udjelom škroba (poput ljulja, proso trave, trave Miscanthus, divovske trske i pokrovnih usjeva prije i nakon glavnih usjeva), industrijske ostatke (uključujući ostatke kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje nakon ekstrakcije biljnih ulja, šećera, škroba i proteina) te materijal od biološkog otpada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(q)

„neprehrambeni celulozni materijali” znači sirovine koje se uglavnom sastoje od celuloze i hemiceluloze te imaju manji udio lignina od ligno-celuloznog materijala; to uključuje ostatke kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje (poput slame, kukuruznih stabljika, pljeve i ljusaka), travnate energetske kulture s malim udjelom škroba (poput ljulja, proso trave, trave Miscanthus, divovske trske i pokrovnih usjeva prije i nakon glavnih usjeva), industrijske ostatke (uključujući ostatke kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje nakon ekstrakcije biljnih ulja, šećera, škroba i proteina) te materijal od biološkog otpada;

| (q) | „neprehrambeni celulozni materijali” znači sirovine koje se uglavnom sastoje od celuloze i hemiceluloze te imaju manji udio lignina od ligno-celuloznog materijala; to uključuje ostatke kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje (poput slame, kukuruznih stabljika, pljeve i ljusaka), travnate energetske kulture s malim udjelom škroba (poput ljulja, proso trave, trave Miscanthus, divovske trske i pokrovnih usjeva prije i nakon glavnih usjeva
  te kulture za ugar, poput trave, djeteline, alfalfe
  ), industrijske ostatke (uključujući ostatke kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje nakon ekstrakcije biljnih ulja, šećera, škroba i proteina) te materijal od biološkog otpada; |
| --- | --- |

(q)

„neprehrambeni celulozni materijali” znači sirovine koje se uglavnom sastoje od celuloze i hemiceluloze te imaju manji udio lignina od ligno-celuloznog materijala; to uključuje ostatke kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje (poput slame, kukuruznih stabljika, pljeve i ljusaka), travnate energetske kulture s malim udjelom škroba (poput ljulja, proso trave, trave Miscanthus, divovske trske i pokrovnih usjeva prije i nakon glavnih usjeva
  te kulture za ugar, poput trave, djeteline, alfalfe
  ), industrijske ostatke (uključujući ostatke kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje nakon ekstrakcije biljnih ulja, šećera, škroba i proteina) te materijal od biološkog otpada;

Amandman 291

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka s

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (s) | „obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu” znači tekuća ili plinovita goriva, koja nisu biogoriva, čiji energetski sadržaj potječe iz obnovljivih izvora energije koji nisu biomasa
  i
  koja
  se upotrebljavaju u prometu
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(s)

„obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu” znači tekuća ili plinovita goriva, koja nisu biogoriva, čiji energetski sadržaj potječe iz obnovljivih izvora energije koji nisu biomasa
  i
  koja
  se upotrebljavaju u prometu
  ;

| (s) | „obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu” znači tekuća ili plinovita goriva, koja nisu biogoriva,
  a koja se upotrebljavaju u prometu i
  čiji energetski sadržaj potječe iz obnovljivih izvora energije koji nisu biomasa
  , kod kojih se svaka sirovina
  koja
  sadrži ugljik hvata iz okolnog zraka
  ; |
| --- | --- |

(s)

„obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu” znači tekuća ili plinovita goriva, koja nisu biogoriva,
  a koja se upotrebljavaju u prometu i
  čiji energetski sadržaj potječe iz obnovljivih izvora energije koji nisu biomasa
  , kod kojih se svaka sirovina
  koja
  sadrži ugljik hvata iz okolnog zraka
  ;

Amandman 95

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka z

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (z) | „obnova kapaciteta” znači obnavljanje elektrana koje proizvode energiju iz obnovljivih izvora, uključujući potpunu ili djelomičnu zamjenu postrojenja ili pogonskih sustava i opreme kako bi se zamijenio kapacitet ili povećala učinkovitost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(z)

„obnova kapaciteta” znači obnavljanje elektrana koje proizvode energiju iz obnovljivih izvora, uključujući potpunu ili djelomičnu zamjenu postrojenja ili pogonskih sustava i opreme kako bi se zamijenio kapacitet ili povećala učinkovitost;

| (z) | „obnova kapaciteta” znači obnavljanje elektrana koje proizvode energiju iz obnovljivih izvora, uključujući potpunu ili djelomičnu zamjenu postrojenja ili pogonskih sustava i opreme kako bi se
  povećao ili
  zamijenio kapacitet ili povećala učinkovitost; |
| --- | --- |

(z)

„obnova kapaciteta” znači obnavljanje elektrana koje proizvode energiju iz obnovljivih izvora, uključujući potpunu ili djelomičnu zamjenu postrojenja ili pogonskih sustava i opreme kako bi se
  povećao ili
  zamijenio kapacitet ili povećala učinkovitost;

Amandman 96

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka y

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (y) | „otpadna toplina ili hladnoća” znači toplina ili hladnoća koja je generirana kao nusproizvod u industrijskim postrojenjima ili postrojenjima za proizvodnju energije i koja bi bez pristupa sustavu centraliziranog grijanja ili hlađenja bila rasuta u zrak ili vodu neupotrijebljena; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(y)

„otpadna toplina ili hladnoća” znači toplina ili hladnoća koja je generirana kao nusproizvod u industrijskim postrojenjima ili postrojenjima za proizvodnju energije i koja bi bez pristupa sustavu centraliziranog grijanja ili hlađenja bila rasuta u zrak ili vodu neupotrijebljena;

| (y) | „otpadna toplina ili hladnoća” znači
  neizbježna
  toplina ili hladnoća koja je generirana kao nusproizvod u industrijskim postrojenjima ili postrojenjima za proizvodnju energije
  (nakon upotrebe visokoučinkovite kogeneracije ili ako kogeneracija nije moguća) ili iz tercijarnog sektora,
  i koja bi bez pristupa sustavu centraliziranog grijanja ili hlađenja bila rasuta u zrak ili vodu neupotrijebljena; |
| --- | --- |

(y)

„otpadna toplina ili hladnoća” znači
  neizbježna
  toplina ili hladnoća koja je generirana kao nusproizvod u industrijskim postrojenjima ili postrojenjima za proizvodnju energije
  (nakon upotrebe visokoučinkovite kogeneracije ili ako kogeneracija nije moguća) ili iz tercijarnog sektora,
  i koja bi bez pristupa sustavu centraliziranog grijanja ili hlađenja bila rasuta u zrak ili vodu neupotrijebljena;

Amandman 97

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka aa

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (aa) | „potrošač vlastite energije iz obnovljivih izvora” znači aktivni kupac kako
  je definiran
  u Direktivi [Direktivi MDI] koji
  troši
  i 
  može
  skladištiti i prodavati električnu energiju iz obnovljivih izvora proizvedenu u svojim prostorima, uključujući stambenu zgradu,
  industrijsku
  ili
  trgovačku
  lokaciju ili
  zatvoreni distribucijski sustav
  , uz uvjet da potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora te aktivnosti nisu njihova glavna komercijalna ili profesionalna djelatnost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(aa)

„potrošač vlastite energije iz obnovljivih izvora” znači aktivni kupac kako
  je definiran
  u Direktivi [Direktivi MDI] koji
  troši
  i 
  može
  skladištiti i prodavati električnu energiju iz obnovljivih izvora proizvedenu u svojim prostorima, uključujući stambenu zgradu,
  industrijsku
  ili
  trgovačku
  lokaciju ili
  zatvoreni distribucijski sustav
  , uz uvjet da potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora te aktivnosti nisu njihova glavna komercijalna ili profesionalna djelatnost;

| (aa) | „potrošač vlastite energije iz obnovljivih izvora” znači aktivni kupac
  ili skupina kupaca koji zajednički djeluju,
  kako
  je definirano
  u Direktivi
  ... Europskog parlamenta i Vijeća [o zajedničkim pravilima za tržište električne energije (preinaka), 2016/0380(COD)],
  koji
  troše
  i 
  mogu
  skladištiti i prodavati električnu energiju iz obnovljivih izvora proizvedenu u svojim prostorima
  ili blizu njih
  , uključujući stambenu zgradu,
  stambeno područje, trgovačku
  ili
  industrijsku
  lokaciju ili
  u istom zatvorenom distribucijskom sustavu
  , uz uvjet da potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora te aktivnosti nisu njihova glavna komercijalna ili profesionalna djelatnost; |
| --- | --- |

(aa)

„potrošač vlastite energije iz obnovljivih izvora” znači aktivni kupac
  ili skupina kupaca koji zajednički djeluju,
  kako
  je definirano
  u Direktivi
  ... Europskog parlamenta i Vijeća [o zajedničkim pravilima za tržište električne energije (preinaka), 2016/0380(COD)],
  koji
  troše
  i 
  mogu
  skladištiti i prodavati električnu energiju iz obnovljivih izvora proizvedenu u svojim prostorima
  ili blizu njih
  , uključujući stambenu zgradu,
  stambeno područje, trgovačku
  ili
  industrijsku
  lokaciju ili
  u istom zatvorenom distribucijskom sustavu
  , uz uvjet da potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora te aktivnosti nisu njihova glavna komercijalna ili profesionalna djelatnost;

Amandman 98

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa a) | „zajednica energije iz obnovljivih izvora” znači lokalna zajednica za energiju kako je definirana člankom 2. Direktive ... Europskog parlamenta i Vijeća [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (preinaka), 2016/0380(COD)] koja ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 22. stavku 1. ove Direktive; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(aa a)

„zajednica energije iz obnovljivih izvora” znači lokalna zajednica za energiju kako je definirana člankom 2. Direktive ... Europskog parlamenta i Vijeća [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (preinaka), 2016/0380(COD)] koja ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 22. stavku 1. ove Direktive;

Amandman 99

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka bb

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (bb) | „vlastita potrošnja energije iz obnovljivih izvora” znači proizvodnja i potrošnja i, gdje je primjenjivo, skladištenje
  električne
  energije iz obnovljivih izvora od strane potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(bb)

„vlastita potrošnja energije iz obnovljivih izvora” znači proizvodnja i potrošnja i, gdje je primjenjivo, skladištenje
  električne
  energije iz obnovljivih izvora od strane potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora;

| (bb) | „vlastita potrošnja energije iz obnovljivih izvora” znači proizvodnja i potrošnja i, gdje je primjenjivo, skladištenje energije iz obnovljivih izvora od strane potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(bb)

„vlastita potrošnja energije iz obnovljivih izvora” znači proizvodnja i potrošnja i, gdje je primjenjivo, skladištenje energije iz obnovljivih izvora od strane potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora;

Amandman 100

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka cc

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (cc) | „ugovor o kupnji energije” znači ugovor na temelju kojega je pravna osoba pristala kupiti električnu energiju iz obnovljivih izvora izravno od proizvođača energije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(cc)

„ugovor o kupnji energije” znači ugovor na temelju kojega je pravna osoba pristala kupiti električnu energiju iz obnovljivih izvora izravno od proizvođača energije;

| (cc) | „ugovor o kupnji
  obnovljive
  energije” znači ugovor na temelju kojega je pravna
  ili fizička
  osoba pristala kupiti električnu energiju iz obnovljivih izvora izravno od proizvođača energije |
| --- | --- |

(cc)

„ugovor o kupnji
  obnovljive
  energije” znači ugovor na temelju kojega je pravna
  ili fizička
  osoba pristala kupiti električnu energiju iz obnovljivih izvora izravno od proizvođača energije

Amandman 305

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka ee

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ee) | „napredna biogoriva” znači biogoriva koja su proizvedena od sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ee)

„napredna biogoriva” znači biogoriva koja su proizvedena od sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX.;

| (ee) | „napredna biogoriva” znači biogoriva koja su proizvedena od sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX.
  te od otpada i ostataka biomase koji nisu nastali od hrane ili hrane za životinje, ako takva biomasa ispunjava kriterije održivosti iz članka 26.
  ; |
| --- | --- |

(ee)

„napredna biogoriva” znači biogoriva koja su proizvedena od sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX.
  te od otpada i ostataka biomase koji nisu nastali od hrane ili hrane za životinje, ako takva biomasa ispunjava kriterije održivosti iz članka 26.
  ;

Amandman 103

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka ff

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ff) | „fosilna goriva nastala iz otpada” znači tekuća i plinovita goriva proizvedena iz tokova otpada koji potječu iz neobnovljivih izvora, uključujući plinove iz obrade otpada i ispušne plinove; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ff)

„fosilna goriva nastala iz otpada” znači tekuća i plinovita goriva proizvedena iz tokova otpada koji potječu iz neobnovljivih izvora, uključujući plinove iz obrade otpada i ispušne plinove;

Briše se.

Amandman 104

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ff a) | „goriva iz recikliranog ugljika” znači tekuća i plinovita goriva proizvedena iz neizbježnih tokova otpada koji potječu iz neobnovljivih izvora, uključujući plinove iz obrade otpada i ispušne plinove, koja omogućuju znatnu uštedu stakleničkih plinova tijekom svog životnog ciklusa; ako su proizvedena iz tokova krutog otpada, koristi se samo otpad koji se ne može ponovo upotrijebiti niti mehanički reciklirati, uz potpuno poštovanje hijerarhije otpada uspostavljene Direktivom 2008/98/EZ; ako su proizvedena iz plinovitih emisija iz proizvodnih procesa, te emisije moraju se emitirati kao neizbježna i nenamjerna posljedica procesa proizvodnje; udio plinovitog otpada korištenog za proizvodnju tih goriva iz recikliranog ugljika ne može se obuhvatiti drugim programima za smanjenje emisija, kao što je Sustav EU-a za trgovanje emisijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ff a)

„goriva iz recikliranog ugljika” znači tekuća i plinovita goriva proizvedena iz neizbježnih tokova otpada koji potječu iz neobnovljivih izvora, uključujući plinove iz obrade otpada i ispušne plinove, koja omogućuju znatnu uštedu stakleničkih plinova tijekom svog životnog ciklusa; ako su proizvedena iz tokova krutog otpada, koristi se samo otpad koji se ne može ponovo upotrijebiti niti mehanički reciklirati, uz potpuno poštovanje hijerarhije otpada uspostavljene Direktivom 2008/98/EZ; ako su proizvedena iz plinovitih emisija iz proizvodnih procesa, te emisije moraju se emitirati kao neizbježna i nenamjerna posljedica procesa proizvodnje; udio plinovitog otpada korištenog za proizvodnju tih goriva iz recikliranog ugljika ne može se obuhvatiti drugim programima za smanjenje emisija, kao što je Sustav EU-a za trgovanje emisijama;

Amandman 105

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka jj

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (jj) | „dozvola za prikupljanje” znači
  službena isprava kojom se stječe
  pravo na prikupljanje šumske biomase; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(jj)

„dozvola za prikupljanje” znači
  službena isprava kojom se stječe
  pravo na prikupljanje šumske biomase;

| (jj) | „dozvola za prikupljanje” znači
  zakonska dozvola ili slično
  pravo na prikupljanje šumske biomase
  prema nacionalnom i/ili regionalnom pravu
  ; |
| --- | --- |

(jj)

„dozvola za prikupljanje” znači
  zakonska dozvola ili slično
  pravo na prikupljanje šumske biomase
  prema nacionalnom i/ili regionalnom pravu
  ;

Amandman 106

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka mm

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (mm) | „šumarsko gospodarstvo” znači jedna ili više parcela šume ili drugog pošumljenog zemljišta, koje čini jednu cjelinu s gledišta upravljanja ili upotrebe
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(mm)

„šumarsko gospodarstvo” znači jedna ili više parcela šume ili drugog pošumljenog zemljišta, koje čini jednu cjelinu s gledišta upravljanja ili upotrebe
  ;

| (mm) | „baza opskrbe” znači zemljopisno područje iz kojeg potječe sirovina za proizvodnju biomase
  ; |
| --- | --- |

(mm)

„baza opskrbe” znači zemljopisno područje iz kojeg potječe sirovina za proizvodnju biomase
  ;

Amandman 107

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2. – točka nn

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (nn) | „biološki otpad” znači biološki
  razgradivi
  otpad
  iz vrtova i parkova, hrana i kuhinjski otpad iz kućanstava, restorana, ugostiteljskih i maloprodajnih objekata i sličan otpad iz prehrambene industrije
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(nn)

„biološki otpad” znači biološki
  razgradivi
  otpad
  iz vrtova i parkova, hrana i kuhinjski otpad iz kućanstava, restorana, ugostiteljskih i maloprodajnih objekata i sličan otpad iz prehrambene industrije
  ;

| (nn) | „biološki otpad” znači biološki otpad
  u smislu članka 3. točke 4. Direktive 2008/98/EZ
  ; |
| --- | --- |

(nn)

„biološki otpad” znači biološki otpad
  u smislu članka 3. točke 4. Direktive 2008/98/EZ
  ;

Amandman 108

Prijedlog direktive

Članak 3. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Obvezujući opći cilj Unije za 2030. | Obvezujući opći cilj Unije
  i obvezujući nacionalni ciljevi
  za 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Obvezujući opći cilj Unije za 2030.

Obvezujući opći cilj Unije
  i obvezujući nacionalni ciljevi
  za 2030.

Amandman 109

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zajednički osiguravaju da udio energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj bruto konačnoj potrošnji energije u Uniji 2030. bude najmanje
  27
   %. | 1.   Države članice zajednički osiguravaju da udio energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj bruto konačnoj potrošnji energije u Uniji 2030. bude najmanje
  35
  %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Države članice zajednički osiguravaju da udio energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj bruto konačnoj potrošnji energije u Uniji 2030. bude najmanje
  27
   %.

1.   Države članice zajednički osiguravaju da udio energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj bruto konačnoj potrošnji energije u Uniji 2030. bude najmanje
  35
  %.

Amandman 306

Amandman 306

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1.a (novi)

Članak 3. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Svaka država članica osigurava da do 2030. udio energije iz obnovljivih izvora u svim oblicima prometa bude barem 12 % konačne potrošnje energije u prometu u toj državi članici. Kako bi dosegle cilj prema kojem 12 % energije u konačnoj potrošnji dolazi iz obnovljivih izvora, države članice, s učinkom od 1. siječnja 2021., od opskrbljivača gorivom zahtijevaju da uključe minimalni udio energije iz obnovljivih izvora, kako je navedeno u članku 25. |
| | Da bi doprinijele ostvarenju tog cilja, uštede emisija stakleničkih plinova pri korištenju biogoriva i bioplina moraju ispunjavati kriterije utvrđene u članku 26. stavku 7., u usporedbi s fosilnim gorivima u skladu s metodologijom iz članka 28. stavka 1. |
| | Ako je doprinos iz biogoriva proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i životinje u državi članici niži od 2 %, te stoga nije dostatan za pokrivanje razlike između obveze dobavljača goriva i ciljne vrijednost za promet od 12 %, država članica može u skladu s tim prilagoditi svoju gornju granicu iz članka 7. stavka 1. do najviše 2 %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Svaka država članica osigurava da do 2030. udio energije iz obnovljivih izvora u svim oblicima prometa bude barem 12 % konačne potrošnje energije u prometu u toj državi članici. Kako bi dosegle cilj prema kojem 12 % energije u konačnoj potrošnji dolazi iz obnovljivih izvora, države članice, s učinkom od 1. siječnja 2021., od opskrbljivača gorivom zahtijevaju da uključe minimalni udio energije iz obnovljivih izvora, kako je navedeno u članku 25.

Da bi doprinijele ostvarenju tog cilja, uštede emisija stakleničkih plinova pri korištenju biogoriva i bioplina moraju ispunjavati kriterije utvrđene u članku 26. stavku 7., u usporedbi s fosilnim gorivima u skladu s metodologijom iz članka 28. stavka 1.

Da bi doprinijele ostvarenju tog cilja, uštede emisija stakleničkih plinova pri korištenju biogoriva i bioplina moraju ispunjavati kriterije utvrđene u članku 26. stavku 7., u usporedbi s fosilnim gorivima u skladu s metodologijom iz članka 28. stavka 1.

Ako je doprinos iz biogoriva proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i životinje u državi članici niži od 2 %, te stoga nije dostatan za pokrivanje razlike između obveze dobavljača goriva i ciljne vrijednost za promet od 12 %, država članica može u skladu s tim prilagoditi svoju gornju granicu iz članka 7. stavka 1. do najviše 2 %.

Ako je doprinos iz biogoriva proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i životinje u državi članici niži od 2 %, te stoga nije dostatan za pokrivanje razlike između obveze dobavljača goriva i ciljne vrijednost za promet od 12 %, država članica može u skladu s tim prilagoditi svoju gornju granicu iz članka 7. stavka 1. do najviše 2 %.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 2.

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Doprinos svake države
  članice
  tom općem cilju za 2030. utvrđuje se i priopćuje Komisiji
  kao dio njihovih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člancima od 3. do 5. i s člancima od 9. do
  11
  . Uredbe [o upravljanju]. | 2.   
  Države
  članice
  postavljaju ciljeve kako bi ostvarile taj opći cilj za 2030.
  kao dio njihovih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člancima od 3. do 5. i s člancima od 9. do
  13
  . Uredbe
  ... Europskog parlamenta i Vijeća
  [o upravljanju
  energetskom unijom, 2016/0375(COD)
  ].
  Ako na temelju procjene konačnih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, podnesenih u skladu s člankom 3. Uredbe ... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)], Komisija zaključi da ciljevi država članica nisu dovoljni za kolektivno postizanje sveukupnog obvezujućeg cilja Unije, države članice čiji je cilj niži od onoga kada se primijeni formula iz Priloga I.a povećavaju svoj cilj prema tomu. |
| | Ako se čini da država članica ne može ispuniti svoj predviđeni cilj zbog iznimnih i opravdanih okolnosti, ona može odstupati od svojeg cilja najviše za 10 % i o tome obavijestiti Komisiju do 2025. Ako bi se time ugrozilo postizanje sveukupnog obvezujućeg cilja Unije, Komisija i države članice poduzimaju korektivne mjere poput onih iz članka 27. stavka 4. Uredbe ... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)], kako bi se efikasno ispravile razlike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Doprinos svake države
  članice
  tom općem cilju za 2030. utvrđuje se i priopćuje Komisiji
  kao dio njihovih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člancima od 3. do 5. i s člancima od 9. do
  11
  . Uredbe [o upravljanju].

2.   
  Države
  članice
  postavljaju ciljeve kako bi ostvarile taj opći cilj za 2030.
  kao dio njihovih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člancima od 3. do 5. i s člancima od 9. do
  13
  . Uredbe
  ... Europskog parlamenta i Vijeća
  [o upravljanju
  energetskom unijom, 2016/0375(COD)
  ].
  Ako na temelju procjene konačnih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, podnesenih u skladu s člankom 3. Uredbe ... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)], Komisija zaključi da ciljevi država članica nisu dovoljni za kolektivno postizanje sveukupnog obvezujućeg cilja Unije, države članice čiji je cilj niži od onoga kada se primijeni formula iz Priloga I.a povećavaju svoj cilj prema tomu.

Ako se čini da država članica ne može ispuniti svoj predviđeni cilj zbog iznimnih i opravdanih okolnosti, ona može odstupati od svojeg cilja najviše za 10 % i o tome obavijestiti Komisiju do 2025. Ako bi se time ugrozilo postizanje sveukupnog obvezujućeg cilja Unije, Komisija i države članice poduzimaju korektivne mjere poput onih iz članka 27. stavka 4. Uredbe ... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)], kako bi se efikasno ispravile razlike.

Ako se čini da država članica ne može ispuniti svoj predviđeni cilj zbog iznimnih i opravdanih okolnosti, ona može odstupati od svojeg cilja najviše za 10 % i o tome obavijestiti Komisiju do 2025. Ako bi se time ugrozilo postizanje sveukupnog obvezujućeg cilja Unije, Komisija i države članice poduzimaju korektivne mjere poput onih iz članka 27. stavka 4. Uredbe ... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)], kako bi se efikasno ispravile razlike.

Amandman 321

Amandman 321

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

Članak 3. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Države članice osiguravaju da su njihove nacionalne politike, uključujući programe potpore, osmišljene u skladu s hijerarhijom otpada, kako je utvrđena člankom 4. Direktive 2008/98/EZ, te na način da se izbjegne znatno narušavanje na tržištima (nus)proizvoda, otpada i ostataka. U tu svrhu države članice redovno pregledavaju svoje nacionalne politike i obrazlažu svako odstupanje u izvješćima koja su obvezna u skladu s člankom 18. točkom (c) Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom 2016/0375(COD)]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Države članice osiguravaju da su njihove nacionalne politike, uključujući programe potpore, osmišljene u skladu s hijerarhijom otpada, kako je utvrđena člankom 4. Direktive 2008/98/EZ, te na način da se izbjegne znatno narušavanje na tržištima (nus)proizvoda, otpada i ostataka. U tu svrhu države članice redovno pregledavaju svoje nacionalne politike i obrazlažu svako odstupanje u izvješćima koja su obvezna u skladu s člankom 18. točkom (c) Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom 2016/0375(COD)].

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 4.

Članak 3. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija podupire visoke težnje država članica okvirom koji se sastoji od poboljšane upotrebe sredstava Unije, posebice financijskih instrumenata, ponajprije radi smanjenja troškova kapitala za projekte energije iz obnovljivih izvora. | 4.   Komisija podupire visoke težnje država članica okvirom koji se sastoji od poboljšane upotrebe sredstava Unije, posebice financijskih instrumenata, ponajprije radi smanjenja troškova kapitala za projekte energije iz obnovljivih izvora
  i podupiranja projekata energije iz obnovljivih izvora prekogranične dimenzije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija podupire visoke težnje država članica okvirom koji se sastoji od poboljšane upotrebe sredstava Unije, posebice financijskih instrumenata, ponajprije radi smanjenja troškova kapitala za projekte energije iz obnovljivih izvora.

4.   Komisija podupire visoke težnje država članica okvirom koji se sastoji od poboljšane upotrebe sredstava Unije, posebice financijskih instrumenata, ponajprije radi smanjenja troškova kapitala za projekte energije iz obnovljivih izvora
  i podupiranja projekata energije iz obnovljivih izvora prekogranične dimenzije
  .

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – naslov

Članak 4. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Financijska
  potpora za
  električnu
  energiju iz obnovljivih izvora | Potpora za energiju iz obnovljivih izvora |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Financijska
  potpora za
  električnu
  energiju iz obnovljivih izvora

Financijska

električnu

Potpora za energiju iz obnovljivih izvora

Amandman 322/rev

Amandman 322/rev

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Podložno
  pravilima o državnim potporama
  , države članice mogu primjenjivati programe potpore kako bi se
  postigao cilj
  Unije
  utvrđen
  člankom 3.
  stavkom 1
  . Programi potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora
  oblikuju
  se tako da se izbjegne
  nepotrebno
  narušavanje tržišta električne energije i da
  se osigura da
  proizvođači uzimaju u obzir potražnju i ponudu električne energije kao i 
  moguća
  ograničenja mreže. | 1.   
  U skladu s člankom 195. UFEU-a i
  podložno
  njegovim člancima 107. i 108.
  , države članice mogu primjenjivati programe potpore kako bi se
  postigli ili premašili ciljevi
  Unije
  i nacionalni ciljevi utvrđeni
  člankom 3.
  Da bi se izbjeglo nepotrebno narušavanje tržišta sirovina, programi potpora za obnovljivu energiju iz biomase osmišljavaju se tako da se izbjegne poticanje neprimjerene uporabe biomase prvenstveno za proizvodnju energije ako postoje načini industrijske ili materijalne uporabe koji omogućuju veću dodanu vrijednost, što bi moglo uključivati davanje prednosti uporabi otpada i ostataka
  .
  Države članice trebale bi voditi računa o dostupnoj održivoj opskrbi biomasom.
  Programi potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora
  temelje
  se
  na tržištu
  tako da se izbjegne narušavanje tržišta električne energije i 
  njima se osigurava
  da proizvođači uzimaju u obzir potražnju i ponudu električne energije kao i 
  moguće troškove uključivanja u sustav ili
  ograničenja mreže. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Podložno
  pravilima o državnim potporama
  , države članice mogu primjenjivati programe potpore kako bi se
  postigao cilj
  Unije
  utvrđen
  člankom 3.
  stavkom 1
  . Programi potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora
  oblikuju
  se tako da se izbjegne
  nepotrebno
  narušavanje tržišta električne energije i da
  se osigura da
  proizvođači uzimaju u obzir potražnju i ponudu električne energije kao i 
  moguća
  ograničenja mreže.

1.   
  U skladu s člankom 195. UFEU-a i
  podložno
  njegovim člancima 107. i 108.
  , države članice mogu primjenjivati programe potpore kako bi se
  postigli ili premašili ciljevi
  Unije
  i nacionalni ciljevi utvrđeni
  člankom 3.
  Da bi se izbjeglo nepotrebno narušavanje tržišta sirovina, programi potpora za obnovljivu energiju iz biomase osmišljavaju se tako da se izbjegne poticanje neprimjerene uporabe biomase prvenstveno za proizvodnju energije ako postoje načini industrijske ili materijalne uporabe koji omogućuju veću dodanu vrijednost, što bi moglo uključivati davanje prednosti uporabi otpada i ostataka
  .
  Države članice trebale bi voditi računa o dostupnoj održivoj opskrbi biomasom.
  Programi potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora
  temelje
  se
  na tržištu
  tako da se izbjegne narušavanje tržišta električne energije i 
  njima se osigurava
  da proizvođači uzimaju u obzir potražnju i ponudu električne energije kao i 
  moguće troškove uključivanja u sustav ili
  ograničenja mreže.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Države članice mogu primijeniti programe potpore koji su tehnološki neutralni ili usmjereni na određenu tehnologiju. Programi potpore usmjereni na određenu tehnologiju mogu se primjenjivati posebno na temelju sljedećih elemenata: |
| | (a) | dugoročnog potencijala određene tehnologije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1 a.
     
  Države članice mogu primijeniti programe potpore koji su tehnološki neutralni ili usmjereni na određenu tehnologiju. Programi potpore usmjereni na određenu tehnologiju mogu se primjenjivati posebno na temelju sljedećih elemenata:

(a)

(a)

dugoročnog potencijala određene tehnologije;

dugoročnog potencijala određene tehnologije;

| (b) | potrebe da se ostvari tehnološka ili regionalna diversifikacija strukture izvora energije; |
| --- | --- |

(b)

(b)

potrebe da se ostvari tehnološka ili regionalna diversifikacija strukture izvora energije;

potrebe da se ostvari tehnološka ili regionalna diversifikacija strukture izvora energije;

| (c) | efikasnog sustava planiranja i stabilnosti mreže; |
| --- | --- |

(c)

(c)

efikasnog sustava planiranja i stabilnosti mreže;

efikasnog sustava planiranja i stabilnosti mreže;

| (d) | ograničenja i stabilnosti mreže; |
| --- | --- |

(d)

(d)

ograničenja i stabilnosti mreže;

ograničenja i stabilnosti mreže;

| (e) | ekoloških ograničenja. |
| --- | --- |

(e)

(e)

ekoloških ograničenja.

ekoloških ograničenja.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora oblikuje se tako da se
  električnu energiju
  iz obnovljivih izvora
  uključi
  u tržište električne energije i da se osigura da proizvođači energije iz obnovljivih izvora odgovaraju na tržišne cjenovne signale i uvećaju svoje tržišne prihode. | 2.   Potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora oblikuje se tako da se
  maksimizira integracija električne energije
  iz obnovljivih izvora u tržište električne energije i da se osigura da proizvođači energije iz obnovljivih izvora odgovaraju na tržišne cjenovne signale i uvećaju svoje tržišne prihode
  , istodobno nudeći obnovljivim izvorima energije naknade za narušavanje tržišta
  . |
| | Države članice mogu predvidjeti izuzeća koja bi pogodovala malim postrojenjima s kapacitetom manjim od 500 kW i demonstracijskim projektima. Međutim, za električnu energiju dobivenu iz energije vjetra treba se primjenjivati prag od 3 MW instaliranog kapaciteta za proizvodnju električne energije ili 3 proizvodne jedinice. |
| | Ne dovodeći u pitanje pragove navedene u drugom podstavku, države članice mogu drugim mehanizmima i postupcima podupirati zajednice energije iz obnovljivih izora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora oblikuje se tako da se
  električnu energiju
  iz obnovljivih izvora
  uključi
  u tržište električne energije i da se osigura da proizvođači energije iz obnovljivih izvora odgovaraju na tržišne cjenovne signale i uvećaju svoje tržišne prihode.

2.   Potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora oblikuje se tako da se
  maksimizira integracija električne energije
  iz obnovljivih izvora u tržište električne energije i da se osigura da proizvođači energije iz obnovljivih izvora odgovaraju na tržišne cjenovne signale i uvećaju svoje tržišne prihode
  , istodobno nudeći obnovljivim izvorima energije naknade za narušavanje tržišta
  .

Države članice mogu predvidjeti izuzeća koja bi pogodovala malim postrojenjima s kapacitetom manjim od 500 kW i demonstracijskim projektima. Međutim, za električnu energiju dobivenu iz energije vjetra treba se primjenjivati prag od 3 MW instaliranog kapaciteta za proizvodnju električne energije ili 3 proizvodne jedinice.

Države članice mogu predvidjeti izuzeća koja bi pogodovala malim postrojenjima s kapacitetom manjim od 500 kW i demonstracijskim projektima. Međutim, za električnu energiju dobivenu iz energije vjetra treba se primjenjivati prag od 3 MW instaliranog kapaciteta za proizvodnju električne energije ili 3 proizvodne jedinice.

Ne dovodeći u pitanje pragove navedene u drugom podstavku, države članice mogu drugim mehanizmima i postupcima podupirati zajednice energije iz obnovljivih izora.

Ne dovodeći u pitanje pragove navedene u drugom podstavku, države članice mogu drugim mehanizmima i postupcima podupirati zajednice energije iz obnovljivih izora.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

Članak 4. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako se potpora za obnovljivu energiju dodjeljuje preko poziva na nadmetanje, primjenjuju se stavak 3.a osim ako je potpora namijenjena malim postrojenjima s kapacitetom manjim od 1 MW, projektima za energiju iz vjetra do 6 proizvodnih jedinica ili 6 MW ili demonstracijskim projektima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako se potpora za obnovljivu energiju dodjeljuje preko poziva na nadmetanje, primjenjuju se stavak 3.a osim ako je potpora namijenjena malim postrojenjima s kapacitetom manjim od 1 MW, projektima za energiju iz vjetra do 6 proizvodnih jedinica ili 6 MW ili demonstracijskim projektima.

Ako se potpora za obnovljivu energiju dodjeljuje preko poziva na nadmetanje, primjenjuju se stavak 3.a osim ako je potpora namijenjena malim postrojenjima s kapacitetom manjim od 1 MW, projektima za energiju iz vjetra do 6 proizvodnih jedinica ili 6 MW ili demonstracijskim projektima.

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 3.a (novi)

Članak 4. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ako se potpora za obnovljivu energiju dodjeljuje preko poziva na nadmetanje, kako bi se osigurala visoka stopa realizacije projekata, države članice: |
| | (a) | utvrđuju i objavljuju nediskriminirajuće i transparentne pretkvalifikacijske kriterije i pravila u pogledu roka za završetak projekta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Ako se potpora za obnovljivu energiju dodjeljuje preko poziva na nadmetanje, kako bi se osigurala visoka stopa realizacije projekata, države članice:

(a)

(a)

utvrđuju i objavljuju nediskriminirajuće i transparentne pretkvalifikacijske kriterije i pravila u pogledu roka za završetak projekta;

utvrđuju i objavljuju nediskriminirajuće i transparentne pretkvalifikacijske kriterije i pravila u pogledu roka za završetak projekta;

| (b) | savjetuju se s dionicima kako bi se pregledale specifikacije nacrta poziva na nadmetanje; |
| --- | --- |

(b)

(b)

savjetuju se s dionicima kako bi se pregledale specifikacije nacrta poziva na nadmetanje;

savjetuju se s dionicima kako bi se pregledale specifikacije nacrta poziva na nadmetanje;

| (c) | objavljuju informacije o prošlim pozivima na nadmetanje, uključujući stopu realizacije projekata. |
| --- | --- |

(c)

(c)

objavljuju informacije o prošlim pozivima na nadmetanje, uključujući stopu realizacije projekata.

objavljuju informacije o prošlim pozivima na nadmetanje, uključujući stopu realizacije projekata.

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 3.b (novi)

Članak 4. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Države članice objavljuju dugoročni program u vezi s očekivanom dodjelom potpore, obuhvaćajući barem sljedećih pet godina i uključujući okvirni vremenski raspored, učestalost javnih natječaja ako postoji potreba, kapacitet, očekivani proračun ili maksimalnu potporu po jedinici za dodjelu te prihvatljive tehnologije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.b
     
  Države članice objavljuju dugoročni program u vezi s očekivanom dodjelom potpore, obuhvaćajući barem sljedećih pet godina i uključujući okvirni vremenski raspored, učestalost javnih natječaja ako postoji potreba, kapacitet, očekivani proračun ili maksimalnu potporu po jedinici za dodjelu te prihvatljive tehnologije.

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 3.c (novi)

Članak 4. – stavak 3.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.c
     
  Države članice uzimaju u obzir posebnosti zajednica energije iz obnovljivih izvora i potrošača vlastite energije pri osmišljavanju programa potpore kako bi se oni mogli natjecati po jednakim uvjetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.c
     
  Države članice uzimaju u obzir posebnosti zajednica energije iz obnovljivih izvora i potrošača vlastite energije pri osmišljavanju programa potpore kako bi se oni mogli natjecati po jednakim uvjetima.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 3.d (novi)

Članak 4. – stavak 3.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.d
     
  Kako bi se povećala proizvodnja energije iz obnovljivih izvora u najudaljenijim regijama i na malim otocima, države članice mogu prilagoditi financijsku potporu projektima u tim područjima kako bi se uzeli u obzir troškovi proizvodnje povezani s posebnim uvjetima izoliranosti i ovisnosti o vanjskim izvorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.d
     
  Kako bi se povećala proizvodnja energije iz obnovljivih izvora u najudaljenijim regijama i na malim otocima, države članice mogu prilagoditi financijsku potporu projektima u tim područjima kako bi se uzeli u obzir troškovi proizvodnje povezani s posebnim uvjetima izoliranosti i ovisnosti o vanjskim izvorima.

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 4.

Članak 4. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice procjenjuju djelotvornost svojih potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora
  barem svake četiri godine. Odluke o nastavku ili produljenju potpore i oblikovanju novih potpora moraju biti utemeljene na rezultatima tih procjena
  . | 4.   Države članice procjenjuju djelotvornost svojih potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora
  i njihov distributivni utjecaj na različite skupine potrošača, uključujući industrijsku konkurentnost, najmanje svake četiri godine
  . |
| | Procjenom se uzima u obzir učinak mogućih izmjena programa potpore na ulaganja. Države članice uvrštavaju tu procjenu u svoje nacionalne energetske i klimatske planove i ažuriraju te planove u skladu s Uredbom... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)]. |
| | Dugoročno planiranje na temelju odluka povezanih s potporom i oblikovanjem novih potpora bazira se na rezultatima procjena, s obzirom na njihovu ukupnu učinkovitost u postizanju ciljeva u području obnovljivih izvora energije i drugih ciljeva, kao što su cjenovna pristupačnost i razvoj energetskih zajednica, te s obzirom na njihov distributivni utjecaj na različite skupine potrošača te na industrijsku konkurentnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice procjenjuju djelotvornost svojih potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora
  barem svake četiri godine. Odluke o nastavku ili produljenju potpore i oblikovanju novih potpora moraju biti utemeljene na rezultatima tih procjena
  .

4.   Države članice procjenjuju djelotvornost svojih potpora za električnu energiju iz obnovljivih izvora
  i njihov distributivni utjecaj na različite skupine potrošača, uključujući industrijsku konkurentnost, najmanje svake četiri godine
  .

Procjenom se uzima u obzir učinak mogućih izmjena programa potpore na ulaganja. Države članice uvrštavaju tu procjenu u svoje nacionalne energetske i klimatske planove i ažuriraju te planove u skladu s Uredbom... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)].

Procjenom se uzima u obzir učinak mogućih izmjena programa potpore na ulaganja. Države članice uvrštavaju tu procjenu u svoje nacionalne energetske i klimatske planove i ažuriraju te planove u skladu s Uredbom... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)].

Dugoročno planiranje na temelju odluka povezanih s potporom i oblikovanjem novih potpora bazira se na rezultatima procjena, s obzirom na njihovu ukupnu učinkovitost u postizanju ciljeva u području obnovljivih izvora energije i drugih ciljeva, kao što su cjenovna pristupačnost i razvoj energetskih zajednica, te s obzirom na njihov distributivni utjecaj na različite skupine potrošača te na industrijsku konkurentnost.

Dugoročno planiranje na temelju odluka povezanih s potporom i oblikovanjem novih potpora bazira se na rezultatima procjena, s obzirom na njihovu ukupnu učinkovitost u postizanju ciljeva u području obnovljivih izvora energije i drugih ciljeva, kao što su cjenovna pristupačnost i razvoj energetskih zajednica, te s obzirom na njihov distributivni utjecaj na različite skupine potrošača te na industrijsku konkurentnost.

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 4.a (novi)

Članak 4. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Do ... [2021] i svake tri godine nakon toga Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o uspješnosti potpore pružene putem postupaka javnih natječaja u Uniji, analizirajući posebno sposobnost da se javnim natječajima: |
| | (a) | postigne smanjenje troškova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  Do ... [2021] i svake tri godine nakon toga Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o uspješnosti potpore pružene putem postupaka javnih natječaja u Uniji, analizirajući posebno sposobnost da se javnim natječajima:

(a)

(a)

postigne smanjenje troškova;

postigne smanjenje troškova;

| (b) | postigne tehnološki napredak; |
| --- | --- |

(b)

(b)

postigne tehnološki napredak;

postigne tehnološki napredak;

| (c) | postignu visoke stope realizacije; |
| --- | --- |

(c)

(c)

postignu visoke stope realizacije;

postignu visoke stope realizacije;

| (d) | osigura nediskriminirajuće sudjelovanje malih sudionika i lokalnih vlasti. |
| --- | --- |

(d)

(d)

osigura nediskriminirajuće sudjelovanje malih sudionika i lokalnih vlasti.

osigura nediskriminirajuće sudjelovanje malih sudionika i lokalnih vlasti.

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 4.b (novi)

Članak 4. – stavak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Do ... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija revidira Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014. – 2020. (2014/C 200/01) kako bi se u potpunosti inkorporirala opća načela utvrđena u članku 4 ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.b
     
  Do ... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija revidira Smjernice o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014. – 2020. (2014/C 200/01) kako bi se u potpunosti inkorporirala opća načela utvrđena u članku 4 ove Direktive.

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 4.c (novi)

Članak 4. – stavak 4.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.c
     
  Odstupajući od stavka 1. ovog članka, države članice jamče da se za gradski otpad, koji ne ispunjava obveze zasebnog prikupljanja utvrđene u Direktivi 2008/98/EZ, ne pruža nikakav program potpore za energiju iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.c
     
  Odstupajući od stavka 1. ovog članka, države članice jamče da se za gradski otpad, koji ne ispunjava obveze zasebnog prikupljanja utvrđene u Direktivi 2008/98/EZ, ne pruža nikakav program potpore za energiju iz obnovljivih izvora.

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice otvaraju potporu za električnu energiju iz obnovljivih izvora proizvođačima iz drugih država članica uz uvjete utvrđene u ovom članku. | 1.   Države članice otvaraju potporu za električnu energiju iz obnovljivih izvora proizvođačima iz drugih država članica uz uvjete utvrđene u ovom članku.
  Države članice mogu ograničiti potpore postrojenjima u državama članicama s kojima postoji izravna veza s interkonektorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice otvaraju potporu za električnu energiju iz obnovljivih izvora proizvođačima iz drugih država članica uz uvjete utvrđene u ovom članku.

1.   Države članice otvaraju potporu za električnu energiju iz obnovljivih izvora proizvođačima iz drugih država članica uz uvjete utvrđene u ovom članku.
  Države članice mogu ograničiti potpore postrojenjima u državama članicama s kojima postoji izravna veza s interkonektorima.

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice osiguravaju da je potpora za najmanje
  10
   % kapaciteta obuhvaćenog novim potporama u svakoj godini od 2021. do 2025. i najmanje
  15
   % kapaciteta obuhvaćenog novim potporama u svakoj godini od 2026. do 2030. otvorena postrojenjima u drugim državama članicama. | 2.   Države članice osiguravaju da je potpora za najmanje
  8
   % kapaciteta obuhvaćenog novim potporama u svakoj godini od 2021. do 2025. i najmanje
  13
   % kapaciteta obuhvaćenog novim potporama u svakoj godini od 2026. do 2030. otvorena postrojenjima u drugim državama članicama.
  Iznad tih minimalnih razina države članice imaju pravo odlučiti, u skladu s člancima od 7. do 13. ove Uredbe, do koje će mjere podupirati energiju iz obnovljivih izvora koja se proizvodi u drugoj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice osiguravaju da je potpora za najmanje
  10
   % kapaciteta obuhvaćenog novim potporama u svakoj godini od 2021. do 2025. i najmanje
  15
   % kapaciteta obuhvaćenog novim potporama u svakoj godini od 2026. do 2030. otvorena postrojenjima u drugim državama članicama.

2.   Države članice osiguravaju da je potpora za najmanje
  8
   % kapaciteta obuhvaćenog novim potporama u svakoj godini od 2021. do 2025. i najmanje
  13
   % kapaciteta obuhvaćenog novim potporama u svakoj godini od 2026. do 2030. otvorena postrojenjima u drugim državama članicama.
  Iznad tih minimalnih razina države članice imaju pravo odlučiti, u skladu s člancima od 7. do 13. ove Uredbe, do koje će mjere podupirati energiju iz obnovljivih izvora koja se proizvodi u drugoj državi članici.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 2.a (novi)

Članak 5. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Države članice mogu tražiti da ih Komisija izuzme od obveza utvrđenih ovim člankom, uključujući odluku da se postrojenjima koja se nalaze na njihovu teritoriju ne dopusti da sudjeluju u programima potpore organiziranima u drugim državama članicama na temelju jedne osnove ili više sljedećih osnova: |
| | (a) | nedovoljni kapaciteti međupovezivanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Države članice mogu tražiti da ih Komisija izuzme od obveza utvrđenih ovim člankom, uključujući odluku da se postrojenjima koja se nalaze na njihovu teritoriju ne dopusti da sudjeluju u programima potpore organiziranima u drugim državama članicama na temelju jedne osnove ili više sljedećih osnova:

(a)

(a)

nedovoljni kapaciteti međupovezivanja;

nedovoljni kapaciteti međupovezivanja;

| (b) | nedovoljni prirodni resursi; |
| --- | --- |

(b)

(b)

nedovoljni prirodni resursi;

nedovoljni prirodni resursi;

| (c) | štetan učinak na energetsku sigurnost ili funkcionalnost energetskog tržišta države članice koja traži izuzeće. |
| --- | --- |

(c)

(c)

štetan učinak na energetsku sigurnost ili funkcionalnost energetskog tržišta države članice koja traži izuzeće.

štetan učinak na energetsku sigurnost ili funkcionalnost energetskog tržišta države članice koja traži izuzeće.

Svako takvo izuzeće objavljuje se u Službenom listu Europske unije i podložno je reviziji do 31. prosinca 2025.

Svako takvo izuzeće objavljuje se u Službenom listu Europske unije i podložno je reviziji do 31. prosinca 2025.

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 3.

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Programi potpore mogu se otvoriti za prekogranično sudjelovanje, među ostalim, otvorenim pozivima na podnošenje ponuda, zajedničkim pozivima na podnošenje ponuda, otvorenim certifikacijskim programima ili zajedničkim programima potpore. Raspodjela električne energije iz obnovljivih izvora koja ima korist od potpore na temelju otvorenih poziva na podnošenje ponuda, zajedničkih poziva na podnošenje ponuda ili otvorenih certifikacijskih programa u korist odgovarajućih doprinosa država članica podliježe sporazumu o suradnji kojim se utvrđuju pravila za prekogranično plaćanje potpora, slijedeći načelo da se ta energija treba uračunati državi članici koja financira postrojenje. | 3.   Programi potpore mogu se otvoriti za prekogranično sudjelovanje, među ostalim, otvorenim pozivima na podnošenje ponuda, zajedničkim pozivima na podnošenje ponuda, otvorenim certifikacijskim programima ili zajedničkim programima potpore. Raspodjela električne energije iz obnovljivih izvora koja ima korist od potpore na temelju otvorenih poziva na podnošenje ponuda, zajedničkih poziva na podnošenje ponuda ili otvorenih certifikacijskih programa u korist odgovarajućih doprinosa država članica podliježe sporazumu o suradnji kojim se utvrđuju pravila za
  prekogranični program, uključujući uvjete sudjelovanja i
  prekogranično plaćanje potpora,
  uzimajući u obzir različite poreze i naknade te
  slijedeći načelo da se ta energija treba uračunati državi članici koja financira postrojenje.
  Sporazumom o suradnji nastoje se uskladiti uvjeti administrativnog okvira u zemljama koje sudjeluju u suradnji kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za sve. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Programi potpore mogu se otvoriti za prekogranično sudjelovanje, među ostalim, otvorenim pozivima na podnošenje ponuda, zajedničkim pozivima na podnošenje ponuda, otvorenim certifikacijskim programima ili zajedničkim programima potpore. Raspodjela električne energije iz obnovljivih izvora koja ima korist od potpore na temelju otvorenih poziva na podnošenje ponuda, zajedničkih poziva na podnošenje ponuda ili otvorenih certifikacijskih programa u korist odgovarajućih doprinosa država članica podliježe sporazumu o suradnji kojim se utvrđuju pravila za prekogranično plaćanje potpora, slijedeći načelo da se ta energija treba uračunati državi članici koja financira postrojenje.

3.   Programi potpore mogu se otvoriti za prekogranično sudjelovanje, među ostalim, otvorenim pozivima na podnošenje ponuda, zajedničkim pozivima na podnošenje ponuda, otvorenim certifikacijskim programima ili zajedničkim programima potpore. Raspodjela električne energije iz obnovljivih izvora koja ima korist od potpore na temelju otvorenih poziva na podnošenje ponuda, zajedničkih poziva na podnošenje ponuda ili otvorenih certifikacijskih programa u korist odgovarajućih doprinosa država članica podliježe sporazumu o suradnji kojim se utvrđuju pravila za
  prekogranični program, uključujući uvjete sudjelovanja i
  prekogranično plaćanje potpora,
  uzimajući u obzir različite poreze i naknade te
  slijedeći načelo da se ta energija treba uračunati državi članici koja financira postrojenje.
  Sporazumom o suradnji nastoje se uskladiti uvjeti administrativnog okvira u zemljama koje sudjeluju u suradnji kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za sve.

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 4.

Članak 5. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija
  do 2025. mora procijeniti koristi od odredaba iz ovog članka
  za
  troškovno učinkovitu uporabu električne energije iz obnovljivih izvora u Uniji
  .
  Na temelju te procjene
  Komisija
  može povisiti postotke utvrđene u stavku 2
  . | 4.   
  Komisija pomaže državama članicama tijekom cijelog postupka pregovora i pri utvrđivanju aranžmana za suradnju pružanjem informacija i analize, uključujući kvantitativne i kvalitativne podatke o izravnom i neizravnom trošku i koristima suradnje, kao i pružanjem smjernica i stručnog tehničkog znanja tijekom cijelog procesa. U tu svrhu Komisija potiče razmjenu najboljih praksi i izrađuje obrasce za sporazume o suradnje kojima se olakšava postupak. |
| | Komisija do 2025. mora procijeniti koristi od odredaba iz ovog članka za troškovno učinkovitu uporabu električne energije iz obnovljivih izvora u Uniji. Na temelju te procjene Komisija može predložiti da se izmijene postoci utvrđeni u stavku 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija
  do 2025. mora procijeniti koristi od odredaba iz ovog članka
  za
  troškovno učinkovitu uporabu električne energije iz obnovljivih izvora u Uniji
  .
  Na temelju te procjene
  Komisija
  može povisiti postotke utvrđene u stavku 2
  .

4.   
  Komisija pomaže državama članicama tijekom cijelog postupka pregovora i pri utvrđivanju aranžmana za suradnju pružanjem informacija i analize, uključujući kvantitativne i kvalitativne podatke o izravnom i neizravnom trošku i koristima suradnje, kao i pružanjem smjernica i stručnog tehničkog znanja tijekom cijelog procesa. U tu svrhu Komisija potiče razmjenu najboljih praksi i izrađuje obrasce za sporazume o suradnje kojima se olakšava postupak.

Komisija do 2025. mora procijeniti koristi od odredaba iz ovog članka za troškovno učinkovitu uporabu električne energije iz obnovljivih izvora u Uniji. Na temelju te procjene Komisija može predložiti da se izmijene postoci utvrđeni u stavku 2.

Komisija do 2025. mora procijeniti koristi od odredaba iz ovog članka za troškovno učinkovitu uporabu električne energije iz obnovljivih izvora u Uniji. Na temelju te procjene Komisija može predložiti da se izmijene postoci utvrđeni u stavku 2.

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1.

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ne dovodeći u pitanje prilagodbe potrebne za poštovanje pravila o državnim potporama,
  države članice osiguravaju da se razina i uvjeti potpora odobrenih projektima energije iz obnovljivih izvora ne revidiraju tako da se nepovoljno utječe na prava stečena u skladu s njima i na
  ekonomičnost podupiranih projekata
  . | Države članice osiguravaju da se razina i uvjeti potpora odobrenih
  novim ili postojećim
  projektima energije iz obnovljivih izvora ne revidiraju tako da se nepovoljno utječe na prava stečena u skladu s njima i na
  njihovu ekonomičnost
  . |
| | Kad se drugi regulatorni instrumenti izmijene i te izmjene utječu na projekte energije iz obnovljivih izvora koji dobiju potporu, države članice jamče da regulatorne izmjene nemaju negativan utjecaj na ekonomičnost takvih projekata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ne dovodeći u pitanje prilagodbe potrebne za poštovanje pravila o državnim potporama,
  države članice osiguravaju da se razina i uvjeti potpora odobrenih projektima energije iz obnovljivih izvora ne revidiraju tako da se nepovoljno utječe na prava stečena u skladu s njima i na
  ekonomičnost podupiranih projekata
  .

Ne dovodeći u pitanje prilagodbe potrebne za poštovanje pravila o državnim potporama,

ekonomičnost podupiranih projekata

Države članice osiguravaju da se razina i uvjeti potpora odobrenih
  novim ili postojećim
  projektima energije iz obnovljivih izvora ne revidiraju tako da se nepovoljno utječe na prava stečena u skladu s njima i na
  njihovu ekonomičnost
  .

novim ili postojećim

njihovu ekonomičnost

Kad se drugi regulatorni instrumenti izmijene i te izmjene utječu na projekte energije iz obnovljivih izvora koji dobiju potporu, države članice jamče da regulatorne izmjene nemaju negativan utjecaj na ekonomičnost takvih projekata.

Kad se drugi regulatorni instrumenti izmijene i te izmjene utječu na projekte energije iz obnovljivih izvora koji dobiju potporu, države članice jamče da regulatorne izmjene nemaju negativan utjecaj na ekonomičnost takvih projekata.

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1.a (novi)

Članak 6. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice jamče da se svaka izmjena programa potpore provodi na temelju dugoročnog planiranja u skladu s člankom 4. stavkom 4., da se objavi najmanje devet mjeseci prije nego što stupi na snagu te da podliježe transparentnom i uključivom procesu javnog savjetovanja. U slučaju bilo kakve znatne promjene u postojećem programu potpore, primjenjuje se odgovarajuće prijelazno razdoblje prije no što novi program potpore stupi na snagu. |
| | Ako regulatorne izmjene ili promjene u radu mreže negativno utječu na ekonomičnost projekata koji dobiju potporu u značajnoj mjeri ili na diskriminirajući način, države članice osiguravaju da ti projekti dobiju naknadu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice jamče da se svaka izmjena programa potpore provodi na temelju dugoročnog planiranja u skladu s člankom 4. stavkom 4., da se objavi najmanje devet mjeseci prije nego što stupi na snagu te da podliježe transparentnom i uključivom procesu javnog savjetovanja. U slučaju bilo kakve znatne promjene u postojećem programu potpore, primjenjuje se odgovarajuće prijelazno razdoblje prije no što novi program potpore stupi na snagu.

Države članice jamče da se svaka izmjena programa potpore provodi na temelju dugoročnog planiranja u skladu s člankom 4. stavkom 4., da se objavi najmanje devet mjeseci prije nego što stupi na snagu te da podliježe transparentnom i uključivom procesu javnog savjetovanja. U slučaju bilo kakve znatne promjene u postojećem programu potpore, primjenjuje se odgovarajuće prijelazno razdoblje prije no što novi program potpore stupi na snagu.

Ako regulatorne izmjene ili promjene u radu mreže negativno utječu na ekonomičnost projekata koji dobiju potporu u značajnoj mjeri ili na diskriminirajući način, države članice osiguravaju da ti projekti dobiju naknadu.

Ako regulatorne izmjene ili promjene u radu mreže negativno utječu na ekonomičnost projekata koji dobiju potporu u značajnoj mjeri ili na diskriminirajući način, države članice osiguravaju da ti projekti dobiju naknadu.

Amandman 307

Amandman 307

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 1. – podstavak 4.

Članak 7. – stavak 1. – podstavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pri izračunu konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora države članice doprinos biogoriva i tekućih biogoriva, kao i goriva iz biomase potrošenih u prometu, ako su proizvedena iz kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, ne
  prelazi
  7 %, konačne potrošnje energije u cestovnom i željezničkom prometu
  u toj državi članici. To se ograničenje 2030. snizuje na 3,8  % u skladu s okvirnom smjernicom navedenom u Prilogu X. dijelu A
  . Države članice mogu postaviti niže ograničenje te mogu razlikovati različite vrste biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje, na primjer određivanjem nižeg ograničenja za doprinos biogoriva koja se proizvode iz uljarica kao kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, uzimajući u obzir neizravnu prenamjenu zemljišta. | Pri izračunu konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora države članice doprinos biogoriva i tekućih biogoriva, kao i goriva iz biomase potrošenih u prometu, ako su proizvedena iz kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, ne
  iznosi više no što je bio njihov doprinos bruto konačnoj potrošnji energije iz obnovljivih izvora u 2017. godini u toj državi članici, s najviše
  7 % konačne
  bruto
  potrošnje energije u cestovnom i željezničkom prometu
  . Doprinos iz biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih od palmina ulja od 2021. godine nadalje će iznositi 0 %
  . Države članice mogu postaviti niže ograničenje te mogu razlikovati različite vrste biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje, na primjer određivanjem nižeg ograničenja za doprinos biogoriva koja se proizvode iz uljarica kao kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, uzimajući u obzir neizravnu prenamjenu zemljišta
  i druge neželjene učinke na održivost
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pri izračunu konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora države članice doprinos biogoriva i tekućih biogoriva, kao i goriva iz biomase potrošenih u prometu, ako su proizvedena iz kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, ne
  prelazi
  7 %, konačne potrošnje energije u cestovnom i željezničkom prometu
  u toj državi članici. To se ograničenje 2030. snizuje na 3,8  % u skladu s okvirnom smjernicom navedenom u Prilogu X. dijelu A
  . Države članice mogu postaviti niže ograničenje te mogu razlikovati različite vrste biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje, na primjer određivanjem nižeg ograničenja za doprinos biogoriva koja se proizvode iz uljarica kao kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, uzimajući u obzir neizravnu prenamjenu zemljišta.

prelazi

u toj državi članici. To se ograničenje 2030. snizuje na 3,8  % u skladu s okvirnom smjernicom navedenom u Prilogu X. dijelu A

Pri izračunu konačne bruto potrošnje energije iz obnovljivih izvora države članice doprinos biogoriva i tekućih biogoriva, kao i goriva iz biomase potrošenih u prometu, ako su proizvedena iz kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, ne
  iznosi više no što je bio njihov doprinos bruto konačnoj potrošnji energije iz obnovljivih izvora u 2017. godini u toj državi članici, s najviše
  7 % konačne
  bruto
  potrošnje energije u cestovnom i željezničkom prometu
  . Doprinos iz biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih od palmina ulja od 2021. godine nadalje će iznositi 0 %
  . Države članice mogu postaviti niže ograničenje te mogu razlikovati različite vrste biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase proizvedenih iz kultura za proizvodnju hrane za ljude i hrane za životinje, na primjer određivanjem nižeg ograničenja za doprinos biogoriva koja se proizvode iz uljarica kao kultura za proizvodnju prehrambenih proizvoda i hrane za životinje, uzimajući u obzir neizravnu prenamjenu zemljišta
  i druge neželjene učinke na održivost
  .

iznosi više no što je bio njihov doprinos bruto konačnoj potrošnji energije iz obnovljivih izvora u 2017. godini u toj državi članici, s najviše

bruto

. Doprinos iz biogoriva i tekućih biogoriva proizvedenih od palmina ulja od 2021. godine nadalje će iznositi 0 %

i druge neželjene učinke na održivost

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 7. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za potrebe stavka 1. točke (a) konačna bruto potrošnja električne energije iz obnovljivih izvora energije izračunava se kao količina električne energije proizvedene u državi članici iz obnovljivih izvora energije, uključujući proizvodnju električne energije potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica
  energije iz obnovljivih izvora
  pri čemu nije uključena proizvodnja električne energije u reverzibilnim hidroelektranama iz vode koja se crpi na veću visinu. | Za potrebe stavka 1. točke (a) konačna bruto potrošnja električne energije iz obnovljivih izvora energije izračunava se kao količina električne energije proizvedene u državi članici iz obnovljivih izvora energije, uključujući proizvodnju električne energije potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica
  obnovljive
  energije pri čemu nije uključena proizvodnja električne energije u reverzibilnim hidroelektranama iz vode koja se crpi na veću visinu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za potrebe stavka 1. točke (a) konačna bruto potrošnja električne energije iz obnovljivih izvora energije izračunava se kao količina električne energije proizvedene u državi članici iz obnovljivih izvora energije, uključujući proizvodnju električne energije potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica
  energije iz obnovljivih izvora
  pri čemu nije uključena proizvodnja električne energije u reverzibilnim hidroelektranama iz vode koja se crpi na veću visinu.

energije iz obnovljivih izvora

Za potrebe stavka 1. točke (a) konačna bruto potrošnja električne energije iz obnovljivih izvora energije izračunava se kao količina električne energije proizvedene u državi članici iz obnovljivih izvora energije, uključujući proizvodnju električne energije potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednica
  obnovljive
  energije pri čemu nije uključena proizvodnja električne energije u reverzibilnim hidroelektranama iz vode koja se crpi na veću visinu.

obnovljive

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 3.

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Toplinska energija iz okoliša
  dobivena
  toplinskim crpkama uzima se u obzir za potrebe stavka 1. točke (b) pod uvjetom da konačna proizvedena energija znatno premašuje primarni unos energije potrebne za pogon toplinske crpke. Količina topline koja se za potrebe ove Direktive smatra energijom iz obnovljivih izvora izračunava se u skladu s metodologijom navedenom u Prilogu VII. | Toplinska
  i geotermalna
  energija iz okoliša
  koja se prenosi
  toplinskim crpkama
  radi proizvodnje grijanja ili hlađenja
  uzima se u obzir za potrebe stavka 1. točke (b) pod uvjetom da konačna proizvedena energija znatno premašuje primarni unos energije potrebne za pogon toplinske crpke. Količina topline koja se za potrebe ove Direktive smatra energijom iz obnovljivih izvora izračunava se u skladu s metodologijom navedenom u Prilogu VII. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Toplinska energija iz okoliša
  dobivena
  toplinskim crpkama uzima se u obzir za potrebe stavka 1. točke (b) pod uvjetom da konačna proizvedena energija znatno premašuje primarni unos energije potrebne za pogon toplinske crpke. Količina topline koja se za potrebe ove Direktive smatra energijom iz obnovljivih izvora izračunava se u skladu s metodologijom navedenom u Prilogu VII.

dobivena

Toplinska
  i geotermalna
  energija iz okoliša
  koja se prenosi
  toplinskim crpkama
  radi proizvodnje grijanja ili hlađenja
  uzima se u obzir za potrebe stavka 1. točke (b) pod uvjetom da konačna proizvedena energija znatno premašuje primarni unos energije potrebne za pogon toplinske crpke. Količina topline koja se za potrebe ove Direktive smatra energijom iz obnovljivih izvora izračunava se u skladu s metodologijom navedenom u Prilogu VII.

i geotermalna

koja se prenosi

radi proizvodnje grijanja ili hlađenja

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 4.a (novi)

Članak 7. – stavak 3. – podstavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. s ciljem dopune ove Direktive utvrđivanjem metodologije za izračun količine obnovljive energije korištene za grijanje i hlađenje te za centralizirano grijanje i hlađenje te kako bi revidirala Prilog VII. o izračunu energije iz toplinskih crpki. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. s ciljem dopune ove Direktive utvrđivanjem metodologije za izračun količine obnovljive energije korištene za grijanje i hlađenje te za centralizirano grijanje i hlađenje te kako bi revidirala Prilog VII. o izračunu energije iz toplinskih crpki.

Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. s ciljem dopune ove Direktive utvrđivanjem metodologije za izračun količine obnovljive energije korištene za grijanje i hlađenje te za centralizirano grijanje i hlađenje te kako bi revidirala Prilog VII. o izračunu energije iz toplinskih crpki.

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 4. – točka ba (nova)

Članak 7. – stavak 4. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | Za potrebe ispunjavanja cilja iz članka 3. stavka 1. točke (a), smatra se da je udio goriva isporučenih u sektoru zrakoplovstva i pomorstva 2 puta odnosno 1,2 puta veći od njihova energetskog sadržaja, a udio električne energije iz obnovljivih izvora isporučene za cestovna vozila 2,5 veći od njezina energetskog sadržaja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

Za potrebe ispunjavanja cilja iz članka 3. stavka 1. točke (a), smatra se da je udio goriva isporučenih u sektoru zrakoplovstva i pomorstva 2 puta odnosno 1,2 puta veći od njihova energetskog sadržaja, a udio električne energije iz obnovljivih izvora isporučene za cestovna vozila 2,5 veći od njezina energetskog sadržaja.

Za potrebe ispunjavanja cilja iz članka 3. stavka 1. točke (a), smatra se da je udio goriva isporučenih u sektoru zrakoplovstva i pomorstva 2 puta odnosno 1,2 puta veći od njihova energetskog sadržaja, a udio električne energije iz obnovljivih izvora isporučene za cestovna vozila 2,5 veći od njezina energetskog sadržaja.

Amandmani 140 i 308

Amandmani 140 i 308

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 5. – podstavak 2.

Članak 7. – stavak 5. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. u svrhu izmjene popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B
  kako bi dodala sirovine, ali ne i kako bi ih uklonila
  . Svaki se delegirani akt temelji na analizi najnovijeg znanstvenog i tehničkog napretka, kojom se propisno uzimaju u obzir načela hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ, u skladu s kriterijima održivosti u Uniji, podupire zaključak da se predmetnom sirovinom ne stvara dodatna potražnja za zemljištem,
  kojom se
  promiče uporaba otpada i ostataka te izbjegavaju značajni negativni učinci na tržištu s obzirom na (nus)proizvode, otpad i ostatke,
  kojom se
  ostvaruju znatne uštede emisija stakleničkih plinova u usporedbi s fosilnim gorivima te koja ne predstavlja rizik u pogledu stvaranja negativnih utjecaja na okoliš i bioraznolikost. | Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. u svrhu izmjene popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B. Svaki se delegirani akt temelji na analizi najnovijeg znanstvenog i tehničkog napretka, kojom se propisno uzimaju u obzir načela
  kružnog gospodarstva,
  hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ, u skladu s kriterijima održivosti u Uniji, podupire zaključak da se predmetnom sirovinom ne stvara dodatna potražnja za zemljištem, promiče uporaba otpada i ostataka te izbjegavaju značajni negativni učinci na tržištu s obzirom na (nus)proizvode, otpad i ostatke, ostvaruju znatne uštede emisija stakleničkih plinova u usporedbi s fosilnim gorivima
  na temelju procjene emisija tijekom cijelog životnog ciklusa
  te koja ne predstavlja rizik u pogledu stvaranja negativnih utjecaja na okoliš i bioraznolikost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. u svrhu izmjene popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B
  kako bi dodala sirovine, ali ne i kako bi ih uklonila
  . Svaki se delegirani akt temelji na analizi najnovijeg znanstvenog i tehničkog napretka, kojom se propisno uzimaju u obzir načela hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ, u skladu s kriterijima održivosti u Uniji, podupire zaključak da se predmetnom sirovinom ne stvara dodatna potražnja za zemljištem,
  kojom se
  promiče uporaba otpada i ostataka te izbjegavaju značajni negativni učinci na tržištu s obzirom na (nus)proizvode, otpad i ostatke,
  kojom se
  ostvaruju znatne uštede emisija stakleničkih plinova u usporedbi s fosilnim gorivima te koja ne predstavlja rizik u pogledu stvaranja negativnih utjecaja na okoliš i bioraznolikost.

kako bi dodala sirovine, ali ne i kako bi ih uklonila

kojom se

kojom se

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 32. u svrhu izmjene popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B. Svaki se delegirani akt temelji na analizi najnovijeg znanstvenog i tehničkog napretka, kojom se propisno uzimaju u obzir načela
  kružnog gospodarstva,
  hijerarhije otpada uspostavljene u Direktivi 2008/98/EZ, u skladu s kriterijima održivosti u Uniji, podupire zaključak da se predmetnom sirovinom ne stvara dodatna potražnja za zemljištem, promiče uporaba otpada i ostataka te izbjegavaju značajni negativni učinci na tržištu s obzirom na (nus)proizvode, otpad i ostatke, ostvaruju znatne uštede emisija stakleničkih plinova u usporedbi s fosilnim gorivima
  na temelju procjene emisija tijekom cijelog životnog ciklusa
  te koja ne predstavlja rizik u pogledu stvaranja negativnih utjecaja na okoliš i bioraznolikost.

kružnog gospodarstva,

na temelju procjene emisija tijekom cijelog životnog ciklusa

Amandman 309

Amandman 309

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 5. – podstavak 3.

Članak 7. – stavak 5. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svake dvije godine Komisija provodi evaluaciju popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B kako bi dodala sirovine u skladu s načelima utvrđenima u ovom stavku. Prva se evaluacija provodi najkasnije šest mjeseci nakon [stupanja na snagu ove Direktive]. Komisija je prema potrebi ovlaštena donijeti delegirane akte u svrhu izmjene popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B kako bi dodala sirovine,
  ali ne i kako bi ih uklonila
  . | Svake dvije godine Komisija provodi evaluaciju popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B kako bi dodala sirovine u skladu s načelima utvrđenima u ovom stavku. Prva se evaluacija provodi najkasnije šest mjeseci nakon [stupanja na snagu ove Direktive]. Komisija je prema potrebi ovlaštena donijeti delegirane akte u svrhu izmjene popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B kako bi dodala sirovine
  . Komisija će 2025. godine povesti posebno ocjenjivanje kako bi uklonila sirovine iz Priloga IX.
  ,
  a svi delegirani akti koji iz toga proizlaze donijet će se u roku od godinu dana od tog ocjenjivanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Svake dvije godine Komisija provodi evaluaciju popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B kako bi dodala sirovine u skladu s načelima utvrđenima u ovom stavku. Prva se evaluacija provodi najkasnije šest mjeseci nakon [stupanja na snagu ove Direktive]. Komisija je prema potrebi ovlaštena donijeti delegirane akte u svrhu izmjene popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B kako bi dodala sirovine,
  ali ne i kako bi ih uklonila
  .

ali ne i kako bi ih uklonila

Svake dvije godine Komisija provodi evaluaciju popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B kako bi dodala sirovine u skladu s načelima utvrđenima u ovom stavku. Prva se evaluacija provodi najkasnije šest mjeseci nakon [stupanja na snagu ove Direktive]. Komisija je prema potrebi ovlaštena donijeti delegirane akte u svrhu izmjene popisa sirovina iz Priloga IX. dijelova A i B kako bi dodala sirovine
  . Komisija će 2025. godine povesti posebno ocjenjivanje kako bi uklonila sirovine iz Priloga IX.
  ,
  a svi delegirani akti koji iz toga proizlaze donijet će se u roku od godinu dana od tog ocjenjivanja
  .

. Komisija će 2025. godine povesti posebno ocjenjivanje kako bi uklonila sirovine iz Priloga IX.

a svi delegirani akti koji iz toga proizlaze donijet će se u roku od godinu dana od tog ocjenjivanja

Amandman 310

Amandman 310

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 5. – podstavak 3.a (novi)

Članak 7. – stavak 5. – podstavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Sirovine se iz Priloga IX. uklanjaju tek nakon javnog savjetovanja i u skladu s načelima stabilnosti financijske potpore iz članka 6. Ne dovodeći u pitanje članak 26., ako se sirovine uklone, postojeća postrojenja koje proizvode biogoriva od tih sirovina imaju pravo tu energiju računati kao energiju iz obnovljivih izvora i kao dio ispunjenja obveze dobavljača goriva iz članka 25., i to sve do svojih razina proizvodnje iz prošlosti, ali ne preko njih. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sirovine se iz Priloga IX. uklanjaju tek nakon javnog savjetovanja i u skladu s načelima stabilnosti financijske potpore iz članka 6. Ne dovodeći u pitanje članak 26., ako se sirovine uklone, postojeća postrojenja koje proizvode biogoriva od tih sirovina imaju pravo tu energiju računati kao energiju iz obnovljivih izvora i kao dio ispunjenja obveze dobavljača goriva iz članka 25., i to sve do svojih razina proizvodnje iz prošlosti, ali ne preko njih.

Sirovine se iz Priloga IX. uklanjaju tek nakon javnog savjetovanja i u skladu s načelima stabilnosti financijske potpore iz članka 6. Ne dovodeći u pitanje članak 26., ako se sirovine uklone, postojeća postrojenja koje proizvode biogoriva od tih sirovina imaju pravo tu energiju računati kao energiju iz obnovljivih izvora i kao dio ispunjenja obveze dobavljača goriva iz članka 25., i to sve do svojih razina proizvodnje iz prošlosti, ali ne preko njih.

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 5.a (novi)

Članak 7. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Kod donošenja politika za promicanje proizvodnje goriva iz sirovina navedenih u Prilogu IX. ovoj Direktivi, države članice jamče da se postupa u skladu s hijerarhijom otpada iz Direktive 2008/98/EZ, uključujući njezine odredbe u vezi s razmatranjem životnog ciklusa o ukupnim utjecajima pri nastanku različitih tijekova otpada i gospodarenja tim tijekovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Kod donošenja politika za promicanje proizvodnje goriva iz sirovina navedenih u Prilogu IX. ovoj Direktivi, države članice jamče da se postupa u skladu s hijerarhijom otpada iz Direktive 2008/98/EZ, uključujući njezine odredbe u vezi s razmatranjem životnog ciklusa o ukupnim utjecajima pri nastanku različitih tijekova otpada i gospodarenja tim tijekovima.

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 5.a (novi)

Članak 9. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Komisija olakšava uspostavu zajedničkih projekata među državama članicama, posebno pružanjem namjenske tehničke pomoći i pomoći pri razvoju projekata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Komisija olakšava uspostavu zajedničkih projekata među državama članicama, posebno pružanjem namjenske tehničke pomoći i pomoći pri razvoju projekata.

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 1.

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Jedna država članica ili više država članica mogu surađivati s jednom trećom zemljom ili s više trećih zemalja u svim vrstama zajedničkih projekata koji se odnose na proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Takva suradnja može uključivati privatne operatore. | 1.   Jedna država članica ili više država članica mogu surađivati s jednom trećom zemljom ili s više trećih zemalja u svim vrstama zajedničkih projekata koji se odnose na proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Takva suradnja može uključivati privatne operatore
  i provodi se uz potpuno poštovanje međunarodnog prava
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Jedna država članica ili više država članica mogu surađivati s jednom trećom zemljom ili s više trećih zemalja u svim vrstama zajedničkih projekata koji se odnose na proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Takva suradnja može uključivati privatne operatore.

1.   Jedna država članica ili više država članica mogu surađivati s jednom trećom zemljom ili s više trećih zemalja u svim vrstama zajedničkih projekata koji se odnose na proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Takva suradnja može uključivati privatne operatore
  i provodi se uz potpuno poštovanje međunarodnog prava
  .

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 2. – točka ca (nova)

Članak 11. – stavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | električna energija proizvedena je u skladu s međunarodnim pravom, s posebnim naglaskom na ljudska prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

električna energija proizvedena je u skladu s međunarodnim pravom, s posebnim naglaskom na ljudska prava.

električna energija proizvedena je u skladu s međunarodnim pravom, s posebnim naglaskom na ljudska prava.

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 3. – točka e

Članak 11. – stavak 3. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | uporaba se odnosi na zajednički projekt koji ispunjava kriterije iz stavka 2. točaka (b) i (
  c
  ) i koji će se koristiti interkonekcijskim vodom nakon što bude pušten u pogon te na količinu električne energije koja nije veća od količine koja će se izvoziti u Uniju nakon što interkonekcijski vod započne s radom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

uporaba se odnosi na zajednički projekt koji ispunjava kriterije iz stavka 2. točaka (b) i (
  c
  ) i koji će se koristiti interkonekcijskim vodom nakon što bude pušten u pogon te na količinu električne energije koja nije veća od količine koja će se izvoziti u Uniju nakon što interkonekcijski vod započne s radom.

c

| (e) | uporaba se odnosi na zajednički projekt koji ispunjava kriterije iz stavka 2. točaka (b)
  , (c)
  i (
  ca
  ) i koji će se koristiti interkonekcijskim vodom nakon što bude pušten u pogon te na količinu električne energije koja nije veća od količine koja će se izvoziti u Uniju nakon što interkonekcijski vod započne s radom. |
| --- | --- |

(e)

uporaba se odnosi na zajednički projekt koji ispunjava kriterije iz stavka 2. točaka (b)
  , (c)
  i (
  ca
  ) i koji će se koristiti interkonekcijskim vodom nakon što bude pušten u pogon te na količinu električne energije koja nije veća od količine koja će se izvoziti u Uniju nakon što interkonekcijski vod započne s radom.

, (c)

ca

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 5. – točka d

Članak 11. – stavak 5. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | pisanu potvrdu o prihvaćanju točaka (b) i (
  c
  ) koju izdaje treća zemlja na čijemu će državnom području postrojenje biti pušteno u rad te udio ili količinu električne energije proizvedene u postrojenju koju će za domaće potrebe upotrebljavati treća zemlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

pisanu potvrdu o prihvaćanju točaka (b) i (
  c
  ) koju izdaje treća zemlja na čijemu će državnom području postrojenje biti pušteno u rad te udio ili količinu električne energije proizvedene u postrojenju koju će za domaće potrebe upotrebljavati treća zemlja.

c

| (d) | pisanu potvrdu o prihvaćanju točaka (b)
  , (c)
  i (
  ca
  )
  stavka 2.
  koju izdaje treća zemlja na čijemu će državnom području postrojenje biti pušteno u rad te udio ili količinu električne energije proizvedene u postrojenju koju će za domaće potrebe upotrebljavati treća zemlja. |
| --- | --- |

(d)

pisanu potvrdu o prihvaćanju točaka (b)
  , (c)
  i (
  ca
  )
  stavka 2.
  koju izdaje treća zemlja na čijemu će državnom području postrojenje biti pušteno u rad te udio ili količinu električne energije proizvedene u postrojenju koju će za domaće potrebe upotrebljavati treća zemlja.

, (c)

ca

stavka 2.

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 3.a (novi)

Članak 13. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija olakšava uspostavu zajedničkih programa potpore među državama članicama, posebno pružanjem smjernica i širenjem najbolje prakse. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Komisija olakšava uspostavu zajedničkih programa potpore među državama članicama, posebno pružanjem smjernica i širenjem najbolje prakse.

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 15. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da su svi nacionalni propisi koji se odnose na postupke
  koji se primjenjuju na pogone za proizvodnju električne energije, tj.
  na postupke izdavanja odobrenja, certificiranja i izdavanja dozvola za proizvodnju energije
  za
  grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora energije i na
  pripadajuću infrastrukturu
  prijenosne i distribucijske mreže
  te
  postupak pretvorbe biomase u biogoriva ili druge energetske proizvode razmjerni i potrebni. | Države članice osiguravaju da su svi nacionalni propisi koji se odnose na postupke izdavanja odobrenja, certificiranja i izdavanja dozvola primjenjive
  na pogone za proizvodnju električne energije te pripadajuće
  prijenosne i distribucijske mreže za proizvodnju
  električne
  energije, grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora energije i na postupak pretvorbe biomase u biogoriva
  , tekuća biogoriva i goriva iz biomase
  ili druge energetske proizvode
  , kao i na obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu,
  razmjerni i potrebni
  te da udovoljavaju načelu prvenstva energetske učinkovitosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da su svi nacionalni propisi koji se odnose na postupke
  koji se primjenjuju na pogone za proizvodnju električne energije, tj.
  na postupke izdavanja odobrenja, certificiranja i izdavanja dozvola za proizvodnju energije
  za
  grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora energije i na
  pripadajuću infrastrukturu
  prijenosne i distribucijske mreže
  te
  postupak pretvorbe biomase u biogoriva ili druge energetske proizvode razmjerni i potrebni.

koji se primjenjuju na pogone za proizvodnju električne energije, tj.

za

pripadajuću infrastrukturu

te

Države članice osiguravaju da su svi nacionalni propisi koji se odnose na postupke izdavanja odobrenja, certificiranja i izdavanja dozvola primjenjive
  na pogone za proizvodnju električne energije te pripadajuće
  prijenosne i distribucijske mreže za proizvodnju
  električne
  energije, grijanje i hlađenje iz obnovljivih izvora energije i na postupak pretvorbe biomase u biogoriva
  , tekuća biogoriva i goriva iz biomase
  ili druge energetske proizvode
  , kao i na obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu,
  razmjerni i potrebni
  te da udovoljavaju načelu prvenstva energetske učinkovitosti
  .

na pogone za proizvodnju električne energije te pripadajuće

električne

, tekuća biogoriva i goriva iz biomase

, kao i na obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu,

te da udovoljavaju načelu prvenstva energetske učinkovitosti

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 1. – podstavak 2. – točka a

Članak 15. – stavak 1. – podstavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pojednostavnjene i brze upravne postupke na odgovarajućoj administrativnoj razini; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pojednostavnjene i brze upravne postupke na odgovarajućoj administrativnoj razini;

| (a) | pojednostavnjene i brze upravne postupke na odgovarajućoj administrativnoj razini
  kojima se određuju predvidljivi vremenski okviri za izdavanje potrebnih dozvola i licencija
  ; |
| --- | --- |

(a)

pojednostavnjene i brze upravne postupke na odgovarajućoj administrativnoj razini
  kojima se određuju predvidljivi vremenski okviri za izdavanje potrebnih dozvola i licencija
  ;

kojima se određuju predvidljivi vremenski okviri za izdavanje potrebnih dozvola i licencija

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 1. – podstavak 2. – točka d

Članak 15. – stavak 1. – podstavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | uvođenje pojednostavnjenih i manje složenih postupaka za izdavanje odobrenja, uključujući i putem jednostavne obavijesti,
  ako to omogućuje mjerodavni regulatorni okvir,
  za decentralizirane uređaje za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

uvođenje pojednostavnjenih i manje složenih postupaka za izdavanje odobrenja, uključujući i putem jednostavne obavijesti,
  ako to omogućuje mjerodavni regulatorni okvir,
  za decentralizirane uređaje za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora.

ako to omogućuje mjerodavni regulatorni okvir,

| (d) | uvođenje pojednostavnjenih i manje složenih postupaka za izdavanje odobrenja, uključujući i putem jednostavne obavijesti, za
  manje projekte i
  decentralizirane uređaje za proizvodnju
  i skladištenje
  energije iz obnovljivih izvora
  , uključujući potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice
  energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(d)

uvođenje pojednostavnjenih i manje složenih postupaka za izdavanje odobrenja, uključujući i putem jednostavne obavijesti, za
  manje projekte i
  decentralizirane uređaje za proizvodnju
  i skladištenje
  energije iz obnovljivih izvora
  , uključujući potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice
  energije iz obnovljivih izvora.

manje projekte i

i skladištenje

, uključujući potrošače vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednice

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 3.

Članak 15. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Države članice osiguravaju da ulagači mogu u dovoljnoj mjeri predvidjeti planiranu potporu za energiju iz obnovljivih izvora. U tu svrhu države članice definiraju i objavljuju dugoročni program u vezi s očekivanom dodjelom potpore, obuhvaćajući barem sljedeće tri godine i uključujući za svaki program okvirni vremenski raspored, kapacitet, očekivani proračun za dodjelu, kao i savjetovanje s dionicima o osmišljavanju potpore. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Države članice osiguravaju da ulagači mogu u dovoljnoj mjeri predvidjeti planiranu potporu za energiju iz obnovljivih izvora. U tu svrhu države članice definiraju i objavljuju dugoročni program u vezi s očekivanom dodjelom potpore, obuhvaćajući barem sljedeće tri godine i uključujući za svaki program okvirni vremenski raspored, kapacitet, očekivani proračun za dodjelu, kao i savjetovanje s dionicima o osmišljavanju potpore.

Briše se.

Briše se.

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 4.

Članak 15. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice pri planiranju, projektiranju, gradnji i obnavljanju urbane infrastrukture, industrijskih i stambenih područja te energetske infrastrukture, uključujući električnu energiju, centralizirano grijanje i hlađenje, prirodni plin i mreže alternativnih goriva, osiguravaju da njihova nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini uključe odredbe za integraciju i uporabu obnovljive energije te uporabu neizbježne otpadne topline ili hladnoće. | 4.   Države članice pri planiranju, projektiranju, gradnji i obnavljanju urbane infrastrukture, industrijskih
  , poslovnih
  i stambenih područja te energetske infrastrukture, uključujući električnu energiju, centralizirano grijanje i hlađenje, prirodni plin i mreže alternativnih goriva, osiguravaju da njihova nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini uključe odredbe za integraciju i uporabu obnovljive energije
  , među ostalim za rano prostorno planiranje, procjene potreba i primjerenosti kojima se uzima u obzir energetska učinkovitost i odgovor na potražnju, kao i posebne odredbe o potrošnji vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednicama energije iz obnovljivih izvora,
  te uporabu neizbježne otpadne topline ili hladnoće.
  Države članice posebno potiču lokalna i regionalna administrativna tijela da pri planiranju gradske infrastrukture, kad je to primjenjivo, obuhvate grijanje i hlađenje energijom iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice pri planiranju, projektiranju, gradnji i obnavljanju urbane infrastrukture, industrijskih i stambenih područja te energetske infrastrukture, uključujući električnu energiju, centralizirano grijanje i hlađenje, prirodni plin i mreže alternativnih goriva, osiguravaju da njihova nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini uključe odredbe za integraciju i uporabu obnovljive energije te uporabu neizbježne otpadne topline ili hladnoće.

4.   Države članice pri planiranju, projektiranju, gradnji i obnavljanju urbane infrastrukture, industrijskih
  , poslovnih
  i stambenih područja te energetske infrastrukture, uključujući električnu energiju, centralizirano grijanje i hlađenje, prirodni plin i mreže alternativnih goriva, osiguravaju da njihova nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini uključe odredbe za integraciju i uporabu obnovljive energije
  , među ostalim za rano prostorno planiranje, procjene potreba i primjerenosti kojima se uzima u obzir energetska učinkovitost i odgovor na potražnju, kao i posebne odredbe o potrošnji vlastite energije iz obnovljivih izvora i zajednicama energije iz obnovljivih izvora,
  te uporabu neizbježne otpadne topline ili hladnoće.
  Države članice posebno potiču lokalna i regionalna administrativna tijela da pri planiranju gradske infrastrukture, kad je to primjenjivo, obuhvate grijanje i hlađenje energijom iz obnovljivih izvora.

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 5. – podstavak 2.

Članak 15. – stavak 5. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pri utvrđivanju tih mjera ili u svojim programima potpore, države članice mogu uzeti u obzir nacionalne mjere koje se odnose na znatno povećanje energetske učinkovitosti te na kogeneraciju, na pasivne niskoenergetske zgrade i energetski neovisne zgrade. | Pri utvrđivanju tih mjera ili u svojim programima potpore, države članice mogu uzeti u obzir nacionalne mjere koje se odnose na znatno povećanje
  potrošnje vlastite obnovljive energije, lokalnog skladištenja energije,
  energetske učinkovitosti te na kogeneraciju, na pasivne niskoenergetske zgrade i energetski neovisne zgrade. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pri utvrđivanju tih mjera ili u svojim programima potpore, države članice mogu uzeti u obzir nacionalne mjere koje se odnose na znatno povećanje energetske učinkovitosti te na kogeneraciju, na pasivne niskoenergetske zgrade i energetski neovisne zgrade.

Pri utvrđivanju tih mjera ili u svojim programima potpore, države članice mogu uzeti u obzir nacionalne mjere koje se odnose na znatno povećanje
  potrošnje vlastite obnovljive energije, lokalnog skladištenja energije,
  energetske učinkovitosti te na kogeneraciju, na pasivne niskoenergetske zgrade i energetski neovisne zgrade.

potrošnje vlastite obnovljive energije, lokalnog skladištenja energije,

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 5. – podstavak 3.

Članak 15. – stavak 5. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice u svojim građevnim zakonskim i podzakonskim aktima ili drugim sredstvima s istovrijednim učinkom, zahtijevaju u novim zgradama i u postojećim zgradama na kojima se obavljaju radovi renoviranja većih razmjera uporabu minimalnih razina energije iz obnovljivih izvora, odražavajući rezultate troškovno optimalnog izračuna na temelju članka 5. stavka 2. Direktive 2010/31/EU. Države članice dopuštaju da se te najniže razine realiziraju, inter alia, znatnim udjelom energije iz obnovljivih izvora. | Države članice u svojim građevnim zakonskim i podzakonskim aktima ili drugim sredstvima s istovrijednim učinkom, zahtijevaju u novim zgradama i u postojećim zgradama na kojima se obavljaju radovi renoviranja većih razmjera uporabu minimalnih razina energije iz obnovljivih izvora
  ili instalacija za proizvodnju obnovljive energije
  , odražavajući rezultate troškovno optimalnog izračuna na temelju članka 5. stavka 2. Direktive 2010/31/EU. Države članice dopuštaju da se te najniže razine realiziraju, inter alia,
  centraliziranim grijanjem i hlađenjem proizvedenim sa
  znatnim udjelom energije iz obnovljivih izvora
  , individualnom ili kolektivnom potrošnjom vlastite energije iz obnovljivih izvora, u skladu s člankom 21., ili kogeneracijom temeljenom na obnovljivim izvorima te otpadnom toplinom i hladnoćom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice u svojim građevnim zakonskim i podzakonskim aktima ili drugim sredstvima s istovrijednim učinkom, zahtijevaju u novim zgradama i u postojećim zgradama na kojima se obavljaju radovi renoviranja većih razmjera uporabu minimalnih razina energije iz obnovljivih izvora, odražavajući rezultate troškovno optimalnog izračuna na temelju članka 5. stavka 2. Direktive 2010/31/EU. Države članice dopuštaju da se te najniže razine realiziraju, inter alia, znatnim udjelom energije iz obnovljivih izvora.

Države članice u svojim građevnim zakonskim i podzakonskim aktima ili drugim sredstvima s istovrijednim učinkom, zahtijevaju u novim zgradama i u postojećim zgradama na kojima se obavljaju radovi renoviranja većih razmjera uporabu minimalnih razina energije iz obnovljivih izvora
  ili instalacija za proizvodnju obnovljive energije
  , odražavajući rezultate troškovno optimalnog izračuna na temelju članka 5. stavka 2. Direktive 2010/31/EU. Države članice dopuštaju da se te najniže razine realiziraju, inter alia,
  centraliziranim grijanjem i hlađenjem proizvedenim sa
  znatnim udjelom energije iz obnovljivih izvora
  , individualnom ili kolektivnom potrošnjom vlastite energije iz obnovljivih izvora, u skladu s člankom 21., ili kogeneracijom temeljenom na obnovljivim izvorima te otpadnom toplinom i hladnoćom
  .

ili instalacija za proizvodnju obnovljive energije

centraliziranim grijanjem i hlađenjem proizvedenim sa

, individualnom ili kolektivnom potrošnjom vlastite energije iz obnovljivih izvora, u skladu s člankom 21., ili kogeneracijom temeljenom na obnovljivim izvorima te otpadnom toplinom i hladnoćom

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 6.

Članak 15. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Države članice osiguravaju da nove javne zgrade i postojeće javne zgrade na kojima se obavljaju radovi renoviranja većih razmjera, na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini služe kao primjer u kontekstu ove Direktive od 1. siječnja 2012. nadalje. Države članice mogu, inter alia, odlučiti da se ta obveza ispunjava osiguravanjem da krovove javnih ili privatno-javnih zgrada upotrebljavaju treće strane za uređaje koji proizvode energiju iz obnovljivih izvora. | 6.   Države članice osiguravaju da nove javne zgrade i postojeće javne zgrade na kojima se obavljaju radovi renoviranja većih razmjera, na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini služe kao primjer u kontekstu ove Direktive od 1. siječnja 2012. nadalje. Države članice mogu, inter alia, odlučiti da se ta obveza ispunjava
  poštovanjem standarda za zgrade gotovo nulte energetske potrošnje, kao što se zahtijeva u Direktivi ... Europskog parlamenta i Vijeća [o energetskoj učinkovitosti zgrada, 2016/0381(COD)], ili
  osiguravanjem da krovove javnih ili privatno-javnih zgrada upotrebljavaju treće strane za uređaje koji proizvode energiju iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Države članice osiguravaju da nove javne zgrade i postojeće javne zgrade na kojima se obavljaju radovi renoviranja većih razmjera, na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini služe kao primjer u kontekstu ove Direktive od 1. siječnja 2012. nadalje. Države članice mogu, inter alia, odlučiti da se ta obveza ispunjava osiguravanjem da krovove javnih ili privatno-javnih zgrada upotrebljavaju treće strane za uređaje koji proizvode energiju iz obnovljivih izvora.

6.   Države članice osiguravaju da nove javne zgrade i postojeće javne zgrade na kojima se obavljaju radovi renoviranja većih razmjera, na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini služe kao primjer u kontekstu ove Direktive od 1. siječnja 2012. nadalje. Države članice mogu, inter alia, odlučiti da se ta obveza ispunjava
  poštovanjem standarda za zgrade gotovo nulte energetske potrošnje, kao što se zahtijeva u Direktivi ... Europskog parlamenta i Vijeća [o energetskoj učinkovitosti zgrada, 2016/0381(COD)], ili
  osiguravanjem da krovove javnih ili privatno-javnih zgrada upotrebljavaju treće strane za uređaje koji proizvode energiju iz obnovljivih izvora.

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 7.

Članak 15. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Države članice u svojim građevnim zakonskim i podzakonskim aktima predviđaju poticaje za uporabu sustava i uređaja za grijanje i hlađenje energijom iz obnovljivih izvora kojima se postiže znatno smanjenje potrošnje energije. Države članice upotrebljavaju oznake energetske učinkovitosti ili znakove zaštite okoliša ili druge odgovarajuće certifikate ili norme razvijene na nacionalnoj razini ili na razini Unije, kad postoje, kao
  temelj za poticanje uporabe tih
  sustava i 
  uređaja
  . | 7.   Države članice u svojim građevnim zakonskim i podzakonskim aktima predviđaju poticaje za uporabu sustava i uređaja za grijanje i hlađenje energijom iz obnovljivih izvora kojima se postiže znatno smanjenje potrošnje energije.
  U tu svrhu
  države članice upotrebljavaju oznake energetske učinkovitosti ili znakove zaštite okoliša ili druge odgovarajuće certifikate ili norme razvijene na nacionalnoj razini ili na razini Unije, kad postoje,
  te osiguravaju pružanje odgovarajućih informacija i savjete o obnovljivim, energetski vrlo učinkovitim alternativama
  kao
  i o eventualnim financijskim instrumentima i poticajima koji su dostupni u slučaju zamjene, u cilju promicanja veće stope zamjene starih
  sustava
  grijanja
  i 
  veće stope prelaska na rješenja temeljena na obnovljivoj energiji u skladu s Direktivom ... Europskog parlamenta i Vijeća [o energetskoj učinkovitosti zgrada, 2016/0381(COD)]
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Države članice u svojim građevnim zakonskim i podzakonskim aktima predviđaju poticaje za uporabu sustava i uređaja za grijanje i hlađenje energijom iz obnovljivih izvora kojima se postiže znatno smanjenje potrošnje energije. Države članice upotrebljavaju oznake energetske učinkovitosti ili znakove zaštite okoliša ili druge odgovarajuće certifikate ili norme razvijene na nacionalnoj razini ili na razini Unije, kad postoje, kao
  temelj za poticanje uporabe tih
  sustava i 
  uređaja
  .

7.   Države članice u svojim građevnim zakonskim i podzakonskim aktima predviđaju poticaje za uporabu sustava i uređaja za grijanje i hlađenje energijom iz obnovljivih izvora kojima se postiže znatno smanjenje potrošnje energije.
  U tu svrhu
  države članice upotrebljavaju oznake energetske učinkovitosti ili znakove zaštite okoliša ili druge odgovarajuće certifikate ili norme razvijene na nacionalnoj razini ili na razini Unije, kad postoje,
  te osiguravaju pružanje odgovarajućih informacija i savjete o obnovljivim, energetski vrlo učinkovitim alternativama
  kao
  i o eventualnim financijskim instrumentima i poticajima koji su dostupni u slučaju zamjene, u cilju promicanja veće stope zamjene starih
  sustava
  grijanja
  i 
  veće stope prelaska na rješenja temeljena na obnovljivoj energiji u skladu s Direktivom ... Europskog parlamenta i Vijeća [o energetskoj učinkovitosti zgrada, 2016/0381(COD)]
  .

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 8.

Članak 15. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Države članice provode ocjenu svojeg potencijala izvora obnovljive energije i uporabe otpadne topline i hladnoće za grijanje i hlađenje. Ta se ocjena uključuje u drugu sveobuhvatnu ocjenu koja se prvi put zahtijeva do 31. prosinca 2020. na temelju članka 14. stavka 1. Direktive 2012/27/EU te u naknadna ažuriranja sveobuhvatnih ocjena. | 8.   Države članice provode ocjenu svojeg potencijala izvora obnovljive energije i uporabe otpadne topline i hladnoće za grijanje i hlađenje.
  Pri toj se ocjeni posebno uzimaju u obzir prostorna analiza područja pogodnih za korištenje zbog niskog ekološkog rizika i potencijal za manje projekte na razini kućanstava.
  Ta se ocjena uključuje u drugu sveobuhvatnu ocjenu koja se prvi put zahtijeva do 31. prosinca 2020. na temelju članka 14. stavka 1. Direktive 2012/27/EU te u naknadna ažuriranja sveobuhvatnih ocjena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Države članice provode ocjenu svojeg potencijala izvora obnovljive energije i uporabe otpadne topline i hladnoće za grijanje i hlađenje. Ta se ocjena uključuje u drugu sveobuhvatnu ocjenu koja se prvi put zahtijeva do 31. prosinca 2020. na temelju članka 14. stavka 1. Direktive 2012/27/EU te u naknadna ažuriranja sveobuhvatnih ocjena.

8.   Države članice provode ocjenu svojeg potencijala izvora obnovljive energije i uporabe otpadne topline i hladnoće za grijanje i hlađenje.
  Pri toj se ocjeni posebno uzimaju u obzir prostorna analiza područja pogodnih za korištenje zbog niskog ekološkog rizika i potencijal za manje projekte na razini kućanstava.
  Ta se ocjena uključuje u drugu sveobuhvatnu ocjenu koja se prvi put zahtijeva do 31. prosinca 2020. na temelju članka 14. stavka 1. Direktive 2012/27/EU te u naknadna ažuriranja sveobuhvatnih ocjena.

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 8.a (novi)

Članak 15. – stavak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.a
     
  Države članice osiguravaju da njihova nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u svoje planove mobilnosti i prometa uključe odredbe za integraciju i uporabu prijevoznih sredstava koja koriste energiju iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.a
     
  Države članice osiguravaju da njihova nadležna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u svoje planove mobilnosti i prometa uključe odredbe za integraciju i uporabu prijevoznih sredstava koja koriste energiju iz obnovljivih izvora.

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 9.

Članak 15. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.   Države članice
  uklanjaju administrativne prepreke dugoročnim korporativnim ugovorima
  o kupnji energije kako bi se financirali obnovljivi izvori energije i olakšala njihova uporaba. | 9.   Države članice
  provode procjenu regulatornih i administrativnih prepreka kupnji energije iz obnovljivih izvora za poslovne klijente na njihovu teritoriju, kao i potencijal za tu kupnju, te uspostavljaju regulatorni i administrativni okvir pogodan za poboljšanje dugoročnih korporativnih ugovora
  o kupnji energije
  iz obnovljivih izvora
  kako bi se financirali obnovljivi izvori energije i olakšala njihova uporaba
  , a istovremeno te ugovore ne bi podvrgnulo nerazmjernim postupcima i naknadama koje ne odražavaju troškove. Sklapanjem tih ugovora jednakovrijedna količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19. poništava se u ime poslovnog klijenta. Taj se poticajni okvir uključuje u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Uredbom ... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.   Države članice
  uklanjaju administrativne prepreke dugoročnim korporativnim ugovorima
  o kupnji energije kako bi se financirali obnovljivi izvori energije i olakšala njihova uporaba.

9.   Države članice
  provode procjenu regulatornih i administrativnih prepreka kupnji energije iz obnovljivih izvora za poslovne klijente na njihovu teritoriju, kao i potencijal za tu kupnju, te uspostavljaju regulatorni i administrativni okvir pogodan za poboljšanje dugoročnih korporativnih ugovora
  o kupnji energije
  iz obnovljivih izvora
  kako bi se financirali obnovljivi izvori energije i olakšala njihova uporaba
  , a istovremeno te ugovore ne bi podvrgnulo nerazmjernim postupcima i naknadama koje ne odražavaju troškove. Sklapanjem tih ugovora jednakovrijedna količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19. poništava se u ime poslovnog klijenta. Taj se poticajni okvir uključuje u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Uredbom ... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)].

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16. – stavak 2.

Članak 16. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Jedinstvena administrativna kontaktna točka vodi podnositelja zahtjeva kroz postupak na transparentan način, pruža mu sve potrebne informacije, ako je potrebno, koordinira i uključuje druga tijela te na kraju postupka isporučuje pravno obvezujuću odluku. | 2.   Jedinstvena administrativna kontaktna točka vodi podnositelja zahtjeva kroz postupak na transparentan način, pruža mu sve potrebne informacije, ako je potrebno, koordinira i uključuje druga tijela te na kraju postupka isporučuje pravno obvezujuću odluku.
  Podnositelji zahtjeva trebali bi moći sve relevantne dokumente podnijeti u digitalnom obliku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Jedinstvena administrativna kontaktna točka vodi podnositelja zahtjeva kroz postupak na transparentan način, pruža mu sve potrebne informacije, ako je potrebno, koordinira i uključuje druga tijela te na kraju postupka isporučuje pravno obvezujuću odluku.

2.   Jedinstvena administrativna kontaktna točka vodi podnositelja zahtjeva kroz postupak na transparentan način, pruža mu sve potrebne informacije, ako je potrebno, koordinira i uključuje druga tijela te na kraju postupka isporučuje pravno obvezujuću odluku.
  Podnositelji zahtjeva trebali bi moći sve relevantne dokumente podnijeti u digitalnom obliku.

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16. – stavak 3.

Članak 16. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Jedinstvena
  administrativna kontaktna točka u suradnji s operatorima prijenosnih i distribucijskih sustava
  objavljuje priručnik o
  postupcima za nositelje projekata obnovljive energije, uključujući i male projekte
  i
  projekte potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora. | 3.   
  Kako bi olakšala pristup relevantnim informacijama, jedinstvena
  administrativna kontaktna točka
  ili država članica,
  u suradnji s operatorima prijenosnih i distribucijskih sustava
  , uspostavlja jedinstvenu internetsku informativnu platformu s objašnjenim
  postupcima za nositelje projekata obnovljive energije, uključujući i male projekte, projekte potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora
  i projekte zajednica energije iz obnovljivih izvora. Ako država članica odluči uspostaviti više od jedne jedinstvene administrativne kontaktne točke, informacijska platforma upućuje podnositelja zahtjeva na kontaktnu točku koja je mjerodavna za njegov zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Jedinstvena
  administrativna kontaktna točka u suradnji s operatorima prijenosnih i distribucijskih sustava
  objavljuje priručnik o
  postupcima za nositelje projekata obnovljive energije, uključujući i male projekte
  i
  projekte potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora.

3.   
  Kako bi olakšala pristup relevantnim informacijama, jedinstvena
  administrativna kontaktna točka
  ili država članica,
  u suradnji s operatorima prijenosnih i distribucijskih sustava
  , uspostavlja jedinstvenu internetsku informativnu platformu s objašnjenim
  postupcima za nositelje projekata obnovljive energije, uključujući i male projekte, projekte potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora
  i projekte zajednica energije iz obnovljivih izvora. Ako država članica odluči uspostaviti više od jedne jedinstvene administrativne kontaktne točke, informacijska platforma upućuje podnositelja zahtjeva na kontaktnu točku koja je mjerodavna za njegov zahtjev.

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16. – stavak 4.

Članak 16. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Postupak izdavanja dozvola iz stavka 1. ne smije trajati dulje od tri godine, osim u slučajevima navedenima u članku 16.
  stavku
   5. i članku 17. | 4.   Postupak izdavanja dozvola iz stavka 1. ne smije trajati dulje od tri godine, osim u slučajevima navedenima u članku 16.
  stavcima 4.a i
   5. i članku 17. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Postupak izdavanja dozvola iz stavka 1. ne smije trajati dulje od tri godine, osim u slučajevima navedenima u članku 16.
  stavku
   5. i članku 17.

4.   Postupak izdavanja dozvola iz stavka 1. ne smije trajati dulje od tri godine, osim u slučajevima navedenima u članku 16.
  stavcima 4.a i
   5. i članku 17.

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16. – stavak 4.a (novi)

Članak 16. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Za postrojenja čiji je kapacitet električne energije između 50 kW i 1MW postupak odobravanja dozvola ne smije trajati više od jedne godine. U izvanrednim okolnostima, koje trebaju biti opravdane, taj se rok može produžiti za dodatna tri mjeseca. |
| | Razdobljima iz stavaka 4. i 4.a ne dovode se u pitanje sudske žalbe i pravni lijekovi, a oni se mogu produžiti najviše za onoliko koliko traju postupci sudskih žalbi i pravnih lijekova. |
| | Države članice osiguravaju da podnositelji zahtjeva imaju pristup mehanizmu izvansudskog rješavanja sporova ili jednostavnim i dostupnim sudskim postupcima za rješavanje sporova u vezi s postupcima izdavanja dozvola i s izdavanjem dozvole za izgradnju postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i njihov rad. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Za postrojenja čiji je kapacitet električne energije između 50 kW i 1MW postupak odobravanja dozvola ne smije trajati više od jedne godine. U izvanrednim okolnostima, koje trebaju biti opravdane, taj se rok može produžiti za dodatna tri mjeseca.

Razdobljima iz stavaka 4. i 4.a ne dovode se u pitanje sudske žalbe i pravni lijekovi, a oni se mogu produžiti najviše za onoliko koliko traju postupci sudskih žalbi i pravnih lijekova.

Razdobljima iz stavaka 4. i 4.a ne dovode se u pitanje sudske žalbe i pravni lijekovi, a oni se mogu produžiti najviše za onoliko koliko traju postupci sudskih žalbi i pravnih lijekova.

Države članice osiguravaju da podnositelji zahtjeva imaju pristup mehanizmu izvansudskog rješavanja sporova ili jednostavnim i dostupnim sudskim postupcima za rješavanje sporova u vezi s postupcima izdavanja dozvola i s izdavanjem dozvole za izgradnju postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i njihov rad.

Države članice osiguravaju da podnositelji zahtjeva imaju pristup mehanizmu izvansudskog rješavanja sporova ili jednostavnim i dostupnim sudskim postupcima za rješavanje sporova u vezi s postupcima izdavanja dozvola i s izdavanjem dozvole za izgradnju postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i njihov rad.

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16. – stavak 5.

Članak 16. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Države članice olakšavaju obnovu postojećih postrojenja koja proizvode energiju iz obnovljivih izvora, inter alia, osiguravanjem pojednostavljenog i brzog postupka izdavanja dozvola koji ne premašuje jednu godinu od datuma na koji je zahtjev za obnovu podnesen jedinstvenoj administrativnoj kontaktnoj točki. | 5.   Države članice olakšavaju obnovu postojećih postrojenja koja proizvode energiju iz obnovljivih izvora, inter alia, osiguravanjem pojednostavljenog i brzog postupka izdavanja dozvola koji ne premašuje jednu godinu od datuma na koji je zahtjev za obnovu podnesen jedinstvenoj administrativnoj kontaktnoj točki.
  Ne dovodeći u pitanje članak 11. stavak 4. Uredbe ... Europskog parlamenta i Vijeća [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (preinaka), 2016/0379(COD)] države članice osiguravaju da projekti obnovljenih postrojenja zadržavaju pristup mreži i prava povezanosti na mrežu barem u slučajevima kada nema promjene kapaciteta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Države članice olakšavaju obnovu postojećih postrojenja koja proizvode energiju iz obnovljivih izvora, inter alia, osiguravanjem pojednostavljenog i brzog postupka izdavanja dozvola koji ne premašuje jednu godinu od datuma na koji je zahtjev za obnovu podnesen jedinstvenoj administrativnoj kontaktnoj točki.

5.   Države članice olakšavaju obnovu postojećih postrojenja koja proizvode energiju iz obnovljivih izvora, inter alia, osiguravanjem pojednostavljenog i brzog postupka izdavanja dozvola koji ne premašuje jednu godinu od datuma na koji je zahtjev za obnovu podnesen jedinstvenoj administrativnoj kontaktnoj točki.
  Ne dovodeći u pitanje članak 11. stavak 4. Uredbe ... Europskog parlamenta i Vijeća [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (preinaka), 2016/0379(COD)] države članice osiguravaju da projekti obnovljenih postrojenja zadržavaju pristup mreži i prava povezanosti na mrežu barem u slučajevima kada nema promjene kapaciteta.

Amandman 354

Amandman 354

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16. – stavak 5.a (novi)

Članak 16. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Države članice u okviru svojih postupaka izdavanja dozvola ili koncesija osiguravaju da je do 31. prosinca 2022. 90 % benzinskih crpki uz ceste osnovne mreže uspostavljene Uredbom (EU) br. 1315/2013 (osnovna mreža TEN-T-a) opremljeno javno dostupnim stanicama velike snage za punjenje električnih vozila. Komisija ima ovlast donošenja delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi proširila područje primjene ovog stavka na goriva obuhvaćena člankom 25. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Države članice u okviru svojih postupaka izdavanja dozvola ili koncesija osiguravaju da je do 31. prosinca 2022. 90 % benzinskih crpki uz ceste osnovne mreže uspostavljene Uredbom (EU) br. 1315/2013 (osnovna mreža TEN-T-a) opremljeno javno dostupnim stanicama velike snage za punjenje električnih vozila. Komisija ima ovlast donošenja delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi proširila područje primjene ovog stavka na goriva obuhvaćena člankom 25.

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Demonstracijskim projektima i postrojenjima s kapacitetom električne energije manjim od 50 kWh dopušteno je spojiti se na mrežu nakon obavijesti operatoru distribucijskog sustava. | 1.   Demonstracijskim projektima i postrojenjima s kapacitetom električne energije manjim od 50 kWh dopušteno je spojiti se na mrežu nakon obavijesti operatoru distribucijskog sustava. |
| | Odstupajući od prvog podstavka, u slučaju demonstracijskih projekata i postrojenja s kapacitetom od 10,8  kW do 50 kW operator distribucijskog sustava može odbiti jednostavnu obavijest iz opravdanih razloga ili predložiti alternativno rješenje. U tom slučaju dužan je to učiniti u roku od dva tjedna od obavijesti, a podnositelj zahtjeva zatim može zatražiti spajanje u skladu sa standardnim postupcima. Ako operator distribucijskog sustava ne da negativan odgovor u tom roku, postrojenje se može spojiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Demonstracijskim projektima i postrojenjima s kapacitetom električne energije manjim od 50 kWh dopušteno je spojiti se na mrežu nakon obavijesti operatoru distribucijskog sustava.

1.   Demonstracijskim projektima i postrojenjima s kapacitetom električne energije manjim od 50 kWh dopušteno je spojiti se na mrežu nakon obavijesti operatoru distribucijskog sustava.

Odstupajući od prvog podstavka, u slučaju demonstracijskih projekata i postrojenja s kapacitetom od 10,8  kW do 50 kW operator distribucijskog sustava može odbiti jednostavnu obavijest iz opravdanih razloga ili predložiti alternativno rješenje. U tom slučaju dužan je to učiniti u roku od dva tjedna od obavijesti, a podnositelj zahtjeva zatim može zatražiti spajanje u skladu sa standardnim postupcima. Ako operator distribucijskog sustava ne da negativan odgovor u tom roku, postrojenje se može spojiti.

Odstupajući od prvog podstavka, u slučaju demonstracijskih projekata i postrojenja s kapacitetom od 10,8  kW do 50 kW operator distribucijskog sustava može odbiti jednostavnu obavijest iz opravdanih razloga ili predložiti alternativno rješenje. U tom slučaju dužan je to učiniti u roku od dva tjedna od obavijesti, a podnositelj zahtjeva zatim može zatražiti spajanje u skladu sa standardnim postupcima. Ako operator distribucijskog sustava ne da negativan odgovor u tom roku, postrojenje se može spojiti.

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 18. – stavak 1.

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice osiguravaju da su informacije o mjerama potpore na raspolaganju svim uključenim stranama, npr. potrošačima, graditeljima, instalaterima, arhitektima i dobavljačima uređaja i sustava za grijanje i hlađenje i korištenje električne energije te prijevoznih sredstava koja upotrebljavaju energiju iz obnovljivih izvora. | 1.   Države članice osiguravaju da su informacije o mjerama potpore na raspolaganju svim uključenim stranama, npr. potrošačima,
  posebno onima s niskim prihodima, ranjivim potrošačima, potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora, zajednicama energije iz obnovljivih izvora,
  graditeljima, instalaterima, arhitektima i dobavljačima uređaja i sustava za grijanje i hlađenje i korištenje električne energije te prijevoznih sredstava koja upotrebljavaju energiju iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice osiguravaju da su informacije o mjerama potpore na raspolaganju svim uključenim stranama, npr. potrošačima, graditeljima, instalaterima, arhitektima i dobavljačima uređaja i sustava za grijanje i hlađenje i korištenje električne energije te prijevoznih sredstava koja upotrebljavaju energiju iz obnovljivih izvora.

1.   Države članice osiguravaju da su informacije o mjerama potpore na raspolaganju svim uključenim stranama, npr. potrošačima,
  posebno onima s niskim prihodima, ranjivim potrošačima, potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora, zajednicama energije iz obnovljivih izvora,
  graditeljima, instalaterima, arhitektima i dobavljačima uređaja i sustava za grijanje i hlađenje i korištenje električne energije te prijevoznih sredstava koja upotrebljavaju energiju iz obnovljivih izvora.

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 18. – stavak 2.a (novi)

Članak 18. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Države članice osiguravaju informacije o inteligentnim prometnim sustavima i povezanim vozilima u vezi s njihovim prednostima u pogledu sigurnosti na cestama, smanjenja prometne preopterećenosti i učinkovitosti potrošnje goriva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Države članice osiguravaju informacije o inteligentnim prometnim sustavima i povezanim vozilima u vezi s njihovim prednostima u pogledu sigurnosti na cestama, smanjenja prometne preopterećenosti i učinkovitosti potrošnje goriva.

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 18. – stavak 6.

Članak 18. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Države članice uz sudjelovanje lokalnih i regionalnih tijela razvijaju odgovarajuće programe obavješćivanja, podizanja javne svijesti, usmjeravanja i/ili osposobljavanja kako bi građane informirale o koristima i praktičnim aspektima razvoja i uporabe energije iz obnovljivih izvora. | 6.   Države članice uz sudjelovanje lokalnih i regionalnih tijela razvijaju odgovarajuće programe obavješćivanja, podizanja javne svijesti, usmjeravanja i/ili osposobljavanja kako bi građane informirale
  kako da ostvare svoja prava kao aktivni potrošači te
  o koristima i praktičnim aspektima
  , uključujući tehničke i financijske aspekte
  razvoja i uporabe energije iz obnovljivih izvora
  , između ostalog trošenjem vlastite energije ili u okviru zajednica energije iz obnovljivih izvora, kao i o koristima mehanizama suradnje između država članica i različitim vrstama prekogranične suradnje
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Države članice uz sudjelovanje lokalnih i regionalnih tijela razvijaju odgovarajuće programe obavješćivanja, podizanja javne svijesti, usmjeravanja i/ili osposobljavanja kako bi građane informirale o koristima i praktičnim aspektima razvoja i uporabe energije iz obnovljivih izvora.

6.   Države članice uz sudjelovanje lokalnih i regionalnih tijela razvijaju odgovarajuće programe obavješćivanja, podizanja javne svijesti, usmjeravanja i/ili osposobljavanja kako bi građane informirale
  kako da ostvare svoja prava kao aktivni potrošači te
  o koristima i praktičnim aspektima
  , uključujući tehničke i financijske aspekte
  razvoja i uporabe energije iz obnovljivih izvora
  , između ostalog trošenjem vlastite energije ili u okviru zajednica energije iz obnovljivih izvora, kao i o koristima mehanizama suradnje između država članica i različitim vrstama prekogranične suradnje
  .

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 19. – stavak 2. – podstavak 3.

Članak 19. – stavak 2. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da se proizvođaču koji prima financijsku potporu iz programa potpore za istu proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne izdaju jamstva o podrijetlu . Države članice izdaju
  takva jamstva
  o podrijetlu
  i prenose ih na tržište na dražbama
  .
  Prihodi prikupljeni kao rezultat dražbi upotrebljavaju se kako bi se nadoknadili troškovi potpore za obnovljive izvore energije. | Države članice osiguravaju da se
  u slučaju postrojenja za obnovljivu energiju puštenih u rad nakon... [datum stupanja na snagu ove Direktive]
  proizvođaču koji prima financijsku potporu iz programa potpore za istu proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne izdaju jamstva o podrijetlu
  , osim ako nema dvostruke naknade
  . |
| | Pretpostavlja se da ne postoji dvostruka naknada: |
| | (a) | ako se financijska potpora dodjeljuje putem postupka nadmetanja ili sustava zelenih certifikata kojima se može trgovati; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da se proizvođaču koji prima financijsku potporu iz programa potpore za istu proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne izdaju jamstva o podrijetlu . Države članice izdaju
  takva jamstva
  o podrijetlu
  i prenose ih na tržište na dražbama
  .
  Prihodi prikupljeni kao rezultat dražbi upotrebljavaju se kako bi se nadoknadili troškovi potpore za obnovljive izvore energije.

takva jamstva

i prenose ih na tržište na dražbama

Prihodi prikupljeni kao rezultat dražbi upotrebljavaju se kako bi se nadoknadili troškovi potpore za obnovljive izvore energije.

Države članice osiguravaju da se
  u slučaju postrojenja za obnovljivu energiju puštenih u rad nakon... [datum stupanja na snagu ove Direktive]
  proizvođaču koji prima financijsku potporu iz programa potpore za istu proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne izdaju jamstva o podrijetlu
  , osim ako nema dvostruke naknade
  .

u slučaju postrojenja za obnovljivu energiju puštenih u rad nakon... [datum stupanja na snagu ove Direktive]

, osim ako nema dvostruke naknade

Pretpostavlja se da ne postoji dvostruka naknada:

Pretpostavlja se da ne postoji dvostruka naknada:

(a)

(a)

ako se financijska potpora dodjeljuje putem postupka nadmetanja ili sustava zelenih certifikata kojima se može trgovati;

ako se financijska potpora dodjeljuje putem postupka nadmetanja ili sustava zelenih certifikata kojima se može trgovati;

| (b) | ako se vrijednost jamstava o podrijetlu administrativno uzima u obzir na razini financijske potpore ili |
| --- | --- |

(b)

(b)

ako se vrijednost jamstava o podrijetlu administrativno uzima u obzir na razini financijske potpore ili

ako se vrijednost jamstava o podrijetlu administrativno uzima u obzir na razini financijske potpore ili

| (c) | ako jamstva o podrijetlu nisu izdana izravno proizvođaču, nego isporučitelju ili potrošaču koji kupuje obnovljivu energiju u konkurentnom okruženju ili u okviru dugoročnog korporativnog ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ako jamstva o podrijetlu nisu izdana izravno proizvođaču, nego isporučitelju ili potrošaču koji kupuje obnovljivu energiju u konkurentnom okruženju ili u okviru dugoročnog korporativnog ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora.

ako jamstva o podrijetlu nisu izdana izravno proizvođaču, nego isporučitelju ili potrošaču koji kupuje obnovljivu energiju u konkurentnom okruženju ili u okviru dugoročnog korporativnog ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora.

U slučajevima koji nisu navedeni u četvrtom podstavku
  države članice izdaju
  jamstvo
  o podrijetlu
  iz statističkih razloga i odmah ga poništavaju.

U slučajevima koji nisu navedeni u četvrtom podstavku

jamstvo

iz statističkih razloga i odmah ga poništavaju.

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 19. – stavak 7. – podstavak 1. – točka aa (nova)

Članak 19. – stavak 7. – podstavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | je li izvor energije iz kojeg je energija proizvedena zadovoljio kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova iz članka 26. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

je li izvor energije iz kojeg je energija proizvedena zadovoljio kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova iz članka 26.

je li izvor energije iz kojeg je energija proizvedena zadovoljio kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova iz članka 26.

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 19. – stavak 7. – podstavak 1. – točka b – podtočka ii.

Članak 19. – stavak 7. – podstavak 1. – točka b – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | plin ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

plin ili

| ii. | plin
  , uključujući vodik,
  ili |
| --- | --- |

ii.

plin
  , uključujući vodik,
  ili

, uključujući vodik,

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 19. – stavak 8.

Članak 19. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Kad dobavljač električne energije mora dokazati udio ili količinu energije iz obnovljivih izvora u svojoj kombinaciji izvora energije za potrebe članka 3. Direktive 2009/72/EZ, on to čini pomoću jamstva o podrijetlu. Isto tako, jamstva o podrijetlu izdana na temelju članka 14. stavka 10. Direktive 2012/27/EU upotrebljavaju se kao potkrijepa bilo kojeg zahtjeva da se dokaže količina električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije. Države članice osiguravaju da se gubitci energije pri prijenosu potpuno uzmu u obzir ako se jamstva o podrijetlu upotrebljavaju za demonstraciju potrošnje obnovljive energije ili električne energije iz visokoučinkovite kogeneracije. | 8.   Kad dobavljač električne energije mora dokazati udio ili količinu energije iz obnovljivih izvora u svojoj kombinaciji izvora energije za potrebe članka 3. Direktive 2009/72/EZ, on to čini pomoću jamstva o podrijetlu. Isto tako, jamstva o podrijetlu izdana na temelju članka 14. stavka 10. Direktive 2012/27/EU upotrebljavaju se kao potkrijepa bilo kojeg zahtjeva da se dokaže količina električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije.
  U vezi sa stavkom 2., ako je električna energija proizvedena visokoučinkovitom kogeneracijom uz primjenu obnovljivih izvora energije, izdaje se samo jedno jamstvo o podrijetlu u kojemu se navode obje značajke.
  Države članice osiguravaju da se gubitci energije pri prijenosu potpuno uzmu u obzir ako se jamstva o podrijetlu upotrebljavaju za demonstraciju potrošnje obnovljive energije ili električne energije iz visokoučinkovite kogeneracije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Kad dobavljač električne energije mora dokazati udio ili količinu energije iz obnovljivih izvora u svojoj kombinaciji izvora energije za potrebe članka 3. Direktive 2009/72/EZ, on to čini pomoću jamstva o podrijetlu. Isto tako, jamstva o podrijetlu izdana na temelju članka 14. stavka 10. Direktive 2012/27/EU upotrebljavaju se kao potkrijepa bilo kojeg zahtjeva da se dokaže količina električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije. Države članice osiguravaju da se gubitci energije pri prijenosu potpuno uzmu u obzir ako se jamstva o podrijetlu upotrebljavaju za demonstraciju potrošnje obnovljive energije ili električne energije iz visokoučinkovite kogeneracije.

8.   Kad dobavljač električne energije mora dokazati udio ili količinu energije iz obnovljivih izvora u svojoj kombinaciji izvora energije za potrebe članka 3. Direktive 2009/72/EZ, on to čini pomoću jamstva o podrijetlu. Isto tako, jamstva o podrijetlu izdana na temelju članka 14. stavka 10. Direktive 2012/27/EU upotrebljavaju se kao potkrijepa bilo kojeg zahtjeva da se dokaže količina električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije.
  U vezi sa stavkom 2., ako je električna energija proizvedena visokoučinkovitom kogeneracijom uz primjenu obnovljivih izvora energije, izdaje se samo jedno jamstvo o podrijetlu u kojemu se navode obje značajke.
  Države članice osiguravaju da se gubitci energije pri prijenosu potpuno uzmu u obzir ako se jamstva o podrijetlu upotrebljavaju za demonstraciju potrošnje obnovljive energije ili električne energije iz visokoučinkovite kogeneracije.

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 20. – stavak 1.

Članak 20. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice, kad je to primjenjivo, procjenjuju treba li zbog lakšeg uključivanja plina iz obnovljivih izvora energije proširiti postojeću infrastrukturu plinske mreže. | 1.   Države članice, kad je to primjenjivo, procjenjuju treba li zbog lakšeg uključivanja plina iz obnovljivih izvora energije proširiti postojeću infrastrukturu plinske mreže.
  Operatori prijenosnog sustava i operatori distribucijskog sustava odgovorni su za jamčenje neometanog funkcioniranja plinske mrežne infrastrukture, uključujući njezino održavanje i redovito čišćenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice, kad je to primjenjivo, procjenjuju treba li zbog lakšeg uključivanja plina iz obnovljivih izvora energije proširiti postojeću infrastrukturu plinske mreže.

1.   Države članice, kad je to primjenjivo, procjenjuju treba li zbog lakšeg uključivanja plina iz obnovljivih izvora energije proširiti postojeću infrastrukturu plinske mreže.
  Operatori prijenosnog sustava i operatori distribucijskog sustava odgovorni su za jamčenje neometanog funkcioniranja plinske mrežne infrastrukture, uključujući njezino održavanje i redovito čišćenje.

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 20. – stavak 3.

Članak 20. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ovisno o njihovoj procjeni uključenoj u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Prilogom I. Uredbi [o upravljanju], o potrebi za izgradnjom nove infrastrukture za centralizirano grijanje i hlađenje proizvedeno iz izvora obnovljive energije kako bi se postigao cilj Unije iz članka 3. stavka 1. ove Direktive, države članice, kad je to primjereno, poduzimaju mjere za razvoj infrastrukture za centralizirano grijanje
  i hlađenje
  koja će se prilagođivati razvoju proizvodnje grijanja i hlađenja u velikim pogonima na biomasu, solarnu energiju i biotermalnu energiju. | 3.   Ovisno o njihovoj procjeni uključenoj u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Prilogom I. Uredbi
  ... Europskog parlamenta i Vijeća
  [o upravljanju
  energetskom unijom, 2016/0375(COD)
  ], o potrebi za izgradnjom nove infrastrukture za centralizirano grijanje i hlađenje proizvedeno iz izvora obnovljive energije kako bi se postigao cilj Unije iz članka 3. stavka 1. ove Direktive, države članice, kad je to primjereno, poduzimaju mjere za razvoj infrastrukture za centralizirano grijanje koja će se prilagođivati razvoju proizvodnje grijanja i hlađenja u velikim pogonima na
  održivu
  biomasu,
  toplinsku energiju iz okoliša u velikim toplinskim crpkama,
  solarnu energiju i biotermalnu energiju
  , kao i višak toplinske energije iz industrije i drugih izvora
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ovisno o njihovoj procjeni uključenoj u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Prilogom I. Uredbi [o upravljanju], o potrebi za izgradnjom nove infrastrukture za centralizirano grijanje i hlađenje proizvedeno iz izvora obnovljive energije kako bi se postigao cilj Unije iz članka 3. stavka 1. ove Direktive, države članice, kad je to primjereno, poduzimaju mjere za razvoj infrastrukture za centralizirano grijanje
  i hlađenje
  koja će se prilagođivati razvoju proizvodnje grijanja i hlađenja u velikim pogonima na biomasu, solarnu energiju i biotermalnu energiju.

3.   Ovisno o njihovoj procjeni uključenoj u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Prilogom I. Uredbi
  ... Europskog parlamenta i Vijeća
  [o upravljanju
  energetskom unijom, 2016/0375(COD)
  ], o potrebi za izgradnjom nove infrastrukture za centralizirano grijanje i hlađenje proizvedeno iz izvora obnovljive energije kako bi se postigao cilj Unije iz članka 3. stavka 1. ove Direktive, države članice, kad je to primjereno, poduzimaju mjere za razvoj infrastrukture za centralizirano grijanje koja će se prilagođivati razvoju proizvodnje grijanja i hlađenja u velikim pogonima na
  održivu
  biomasu,
  toplinsku energiju iz okoliša u velikim toplinskim crpkama,
  solarnu energiju i biotermalnu energiju
  , kao i višak toplinske energije iz industrije i drugih izvora
  .

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora pojedinačno ili posredstvom agregatora: | Države članice osiguravaju potrošačima pravo da postanu potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora. U tu svrhu
  države članice osiguravaju da potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora pojedinačno ili posredstvom agregatora: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora pojedinačno ili posredstvom agregatora:

Države članice osiguravaju potrošačima pravo da postanu potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora. U tu svrhu
  države članice osiguravaju da potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora pojedinačno ili posredstvom agregatora:

Države članice osiguravaju potrošačima pravo da postanu potrošači vlastite energije iz obnovljivih izvora. U tu svrhu

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka a

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | imaju pravo trošiti vlastitu energiju i prodavati, uključujući uporabom ugovora o kupnji energije, svoj višak pri proizvodnji obnovljive električne energije, a da ne podliježu nerazmjernim postupcima i naknadama koje ne odražavaju troškove; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

imaju pravo trošiti vlastitu energiju i prodavati, uključujući uporabom ugovora o kupnji energije, svoj višak pri proizvodnji obnovljive električne energije, a da ne podliježu nerazmjernim postupcima i naknadama koje ne odražavaju troškove;

| (a) | imaju pravo trošiti vlastitu energiju i prodavati, uključujući uporabom ugovora o kupnji energije
  i uzajamnih trgovinskih dogovora
  , svoj višak pri proizvodnji obnovljive električne energije, a da ne podliježu
  diskriminacijskim i
  nerazmjernim postupcima i naknadama koje ne odražavaju troškove; |
| --- | --- |

(a)

imaju pravo trošiti vlastitu energiju i prodavati, uključujući uporabom ugovora o kupnji energije
  i uzajamnih trgovinskih dogovora
  , svoj višak pri proizvodnji obnovljive električne energije, a da ne podliježu
  diskriminacijskim i
  nerazmjernim postupcima i naknadama koje ne odražavaju troškove;

i uzajamnih trgovinskih dogovora

diskriminacijskim i

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka aa (nova)

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | imaju pravo trošiti električnu energiju koju su sami proizveli iz obnovljivih izvora, koja ostaje u njihovu prostoru, a da to ne podliježe naplati nikakvih naknada, pristojbi ili poreza; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

imaju pravo trošiti električnu energiju koju su sami proizveli iz obnovljivih izvora, koja ostaje u njihovu prostoru, a da to ne podliježe naplati nikakvih naknada, pristojbi ili poreza;

imaju pravo trošiti električnu energiju koju su sami proizveli iz obnovljivih izvora, koja ostaje u njihovu prostoru, a da to ne podliježe naplati nikakvih naknada, pristojbi ili poreza;

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka ab (nova)

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka ab (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ab) | imaju pravo instalirati i koristiti sustave za skladištenje električne energije u kombinaciji s postrojenjima koja proizvode obnovljivu električnu energiju za vlastitu potrošnju, a da pritom ne plaćaju nikakve naknade, uključujući porez i dvostruke naknade za korištenje mreže kada je riječ o pohranjenoj električnoj energiji koja ostaje u njihovu prostoru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ab)

(ab)

imaju pravo instalirati i koristiti sustave za skladištenje električne energije u kombinaciji s postrojenjima koja proizvode obnovljivu električnu energiju za vlastitu potrošnju, a da pritom ne plaćaju nikakve naknade, uključujući porez i dvostruke naknade za korištenje mreže kada je riječ o pohranjenoj električnoj energiji koja ostaje u njihovu prostoru;

imaju pravo instalirati i koristiti sustave za skladištenje električne energije u kombinaciji s postrojenjima koja proizvode obnovljivu električnu energiju za vlastitu potrošnju, a da pritom ne plaćaju nikakve naknade, uključujući porez i dvostruke naknade za korištenje mreže kada je riječ o pohranjenoj električnoj energiji koja ostaje u njihovu prostoru;

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c.

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | ne smatraju se dobavljačima energije u skladu sa zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom s obzirom na obnovljivu električnu energiju kojom
  opskrbe
  mrežu i koja ne nadmašuje 10 MWh za kućanstva i 500 MWh za pravne osobe na godišnjoj razini
  ; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

ne smatraju se dobavljačima energije u skladu sa zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom s obzirom na obnovljivu električnu energiju kojom
  opskrbe
  mrežu i koja ne nadmašuje 10 MWh za kućanstva i 500 MWh za pravne osobe na godišnjoj razini
  ; i

opskrbe

; i

| (c) | ne smatraju se dobavljačima energije u skladu sa zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom s obzirom na obnovljivu električnu energiju kojom
  opskrbljuju
  mrežu i koja ne nadmašuje 10 MWh za kućanstva i 500 MWh za pravne osobe na godišnjoj razini
  , ne dovodeći u pitanje postupke koji su uspostavljeni radi nadziranja
  i 
  odobrenja spajanja postrojenja za proizvodnju energije na mrežu preko operatera distribucijskog sustava u skladu s člancima od 15. do 18.; |
| --- | --- |

(c)

ne smatraju se dobavljačima energije u skladu sa zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom s obzirom na obnovljivu električnu energiju kojom
  opskrbljuju
  mrežu i koja ne nadmašuje 10 MWh za kućanstva i 500 MWh za pravne osobe na godišnjoj razini
  , ne dovodeći u pitanje postupke koji su uspostavljeni radi nadziranja
  i 
  odobrenja spajanja postrojenja za proizvodnju energije na mrežu preko operatera distribucijskog sustava u skladu s člancima od 15. do 18.;

opskrbljuju

, ne dovodeći u pitanje postupke koji su uspostavljeni radi nadziranja

odobrenja spajanja postrojenja za proizvodnju energije na mrežu preko operatera distribucijskog sustava u skladu s člancima od 15. do 18.;

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka d

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | primaju naknadu za obnovljivu energiju koju sami proizvedu i kojom opskrbe mrežu, a ta naknada
  odražava tržišnu
  vrijednost
  opskrbljene
  energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

primaju naknadu za obnovljivu energiju koju sami proizvedu i kojom opskrbe mrežu, a ta naknada
  odražava tržišnu
  vrijednost
  opskrbljene
  energije.

odražava tržišnu

opskrbljene

| (d) | primaju naknadu za obnovljivu energiju koju sami proizvedu i kojom opskrbe mrežu, a ta
  je
  naknada
  barem ekvivalentna tržišnoj cijeni i može uzeti u obzir dugoročnu
  vrijednost
  za mrežu, okoliš i društvo, u skladu s analizom troškova i koristi distribuiranih izvora
  energije
  iz [članka 59.] Direktive ... Europskog parlamenta i Vijeća [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (preinaka), 2016/0380(COD)]
  . |
| --- | --- |

(d)

primaju naknadu za obnovljivu energiju koju sami proizvedu i kojom opskrbe mrežu, a ta
  je
  naknada
  barem ekvivalentna tržišnoj cijeni i može uzeti u obzir dugoročnu
  vrijednost
  za mrežu, okoliš i društvo, u skladu s analizom troškova i koristi distribuiranih izvora
  energije
  iz [članka 59.] Direktive ... Europskog parlamenta i Vijeća [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (preinaka), 2016/0380(COD)]
  .

je

barem ekvivalentna tržišnoj cijeni i može uzeti u obzir dugoročnu

za mrežu, okoliš i društvo, u skladu s analizom troškova i koristi distribuiranih izvora

iz [članka 59.] Direktive ... Europskog parlamenta i Vijeća [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (preinaka), 2016/0380(COD)]

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

Članak 21. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice osiguravaju da raspodjela troškova za upravljanje mrežom i razvoj bude pravedna, razmjerna i da odražava koristi vlastite proizvodnje za cijeli sustav, uključujući dugoročnu vrijednost za mrežu, okoliš i društvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da raspodjela troškova za upravljanje mrežom i razvoj bude pravedna, razmjerna i da odražava koristi vlastite proizvodnje za cijeli sustav, uključujući dugoročnu vrijednost za mrežu, okoliš i društvo.

Države članice osiguravaju da raspodjela troškova za upravljanje mrežom i razvoj bude pravedna, razmjerna i da odražava koristi vlastite proizvodnje za cijeli sustav, uključujući dugoročnu vrijednost za mrežu, okoliš i društvo.

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 2.

Članak 21. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice osiguravaju da je potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora koji žive u istoj stambenoj zgradi ili su smješteni u istom komercijalnom kompleksu ili
  sustavu zatvorene distribucije
  , ili
  kompleksu ili takvom
  sustavu
  zajedničkih usluga
  , dopušteno zajednički trošiti vlastitu energiju kao da su pojedinačni potrošač vlastite energije iz obnovljivih izvora. U tom se slučaju prag utvrđen u stavku 1. točki (c) primjenjuje na svakog uključenog potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora. | 2.   Države članice osiguravaju da je potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora koji žive u istoj stambenoj zgradi
  , stambenom području
  ili su smješteni u istom komercijalnom
  ili industrijskom
  kompleksu ili
  kompleksu zajedničkih usluga
  , ili
  u istom
  sustavu
  zatvorene distribucije
  , dopušteno zajednički trošiti vlastitu energiju kao da su pojedinačni potrošač vlastite energije iz obnovljivih izvora. U tom se slučaju prag utvrđen u stavku 1. točki (c) primjenjuje na svakog uključenog potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice osiguravaju da je potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora koji žive u istoj stambenoj zgradi ili su smješteni u istom komercijalnom kompleksu ili
  sustavu zatvorene distribucije
  , ili
  kompleksu ili takvom
  sustavu
  zajedničkih usluga
  , dopušteno zajednički trošiti vlastitu energiju kao da su pojedinačni potrošač vlastite energije iz obnovljivih izvora. U tom se slučaju prag utvrđen u stavku 1. točki (c) primjenjuje na svakog uključenog potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora.

2.   Države članice osiguravaju da je potrošačima vlastite energije iz obnovljivih izvora koji žive u istoj stambenoj zgradi
  , stambenom području
  ili su smješteni u istom komercijalnom
  ili industrijskom
  kompleksu ili
  kompleksu zajedničkih usluga
  , ili
  u istom
  sustavu
  zatvorene distribucije
  , dopušteno zajednički trošiti vlastitu energiju kao da su pojedinačni potrošač vlastite energije iz obnovljivih izvora. U tom se slučaju prag utvrđen u stavku 1. točki (c) primjenjuje na svakog uključenog potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora.

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 2.a (novi)

Članak 21. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Države članice provode ocjenu postojećih prepreka vlastitoj potrošnji i potencijala za razvoj vlastite potrošnje na svojim područjima radi uspostave poticajnog okvira za promicanje i olakšavanje razvoja potrošnje vlastite energije iz obnovljivih izvora. |
| | Taj okvir, između ostalog, uključuje: |
| | (a) | posebne mjere kojima se osigurava dostupnost vlastite proizvodnje svim potrošačima, pa tako i onima u kućanstvima s niskim dohotkom ili ranjivim kućanstvima, ili osobama koje žive u socijalnim ili iznajmljenim stanovima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Države članice provode ocjenu postojećih prepreka vlastitoj potrošnji i potencijala za razvoj vlastite potrošnje na svojim područjima radi uspostave poticajnog okvira za promicanje i olakšavanje razvoja potrošnje vlastite energije iz obnovljivih izvora.

Taj okvir, između ostalog, uključuje:

Taj okvir, između ostalog, uključuje:

(a)

(a)

posebne mjere kojima se osigurava dostupnost vlastite proizvodnje svim potrošačima, pa tako i onima u kućanstvima s niskim dohotkom ili ranjivim kućanstvima, ili osobama koje žive u socijalnim ili iznajmljenim stanovima;

posebne mjere kojima se osigurava dostupnost vlastite proizvodnje svim potrošačima, pa tako i onima u kućanstvima s niskim dohotkom ili ranjivim kućanstvima, ili osobama koje žive u socijalnim ili iznajmljenim stanovima;

| (b) | alate za lakše pristupanje financiranju; |
| --- | --- |

(b)

(b)

alate za lakše pristupanje financiranju;

alate za lakše pristupanje financiranju;

| (c) | poticaje za vlasnike zgrada da stvore mogućnosti za vlastitu potrošnju za najmoprimce; |
| --- | --- |

(c)

(c)

poticaje za vlasnike zgrada da stvore mogućnosti za vlastitu potrošnju za najmoprimce;

poticaje za vlasnike zgrada da stvore mogućnosti za vlastitu potrošnju za najmoprimce;

| (d) | uklanjanje svih neopravdanih regulatornih prepreka potrošnji vlastite energije iz obnovljivih izvora, među ostalim, za najmoprimce. |
| --- | --- |

(d)

(d)

uklanjanje svih neopravdanih regulatornih prepreka potrošnji vlastite energije iz obnovljivih izvora, među ostalim, za najmoprimce.

uklanjanje svih neopravdanih regulatornih prepreka potrošnji vlastite energije iz obnovljivih izvora, među ostalim, za najmoprimce.

Taj poticajni okvir mora biti uključen u nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Uredbom ... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)].

Taj poticajni okvir mora biti uključen u nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Uredbom ... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)].

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 21. – stavak 3.

Članak 21. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Postrojenjem
  potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora može
  upravljati treća strana
  u pogledu uspostavljanja, pogona, uključujući mjerenje i 
  održavanje
  . | 3.   
  Postrojenje
  potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora može
  , uz njihovo odobrenje, biti u vlasništvu treće strane ili ona može njime upravljati
  u pogledu uspostavljanja, pogona, uključujući mjerenje, i 
  održavanja. Treća strana ne smatra se sama potrošačem vlastite energije iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Postrojenjem
  potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora može
  upravljati treća strana
  u pogledu uspostavljanja, pogona, uključujući mjerenje i 
  održavanje
  .

3.   
  Postrojenje
  potrošača vlastite energije iz obnovljivih izvora može
  , uz njihovo odobrenje, biti u vlasništvu treće strane ili ona može njime upravljati
  u pogledu uspostavljanja, pogona, uključujući mjerenje, i 
  održavanja. Treća strana ne smatra se sama potrošačem vlastite energije iz obnovljivih izvora.

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 1. – podstavak - 1. (novi)

Članak 22. – stavak 1. – podstavak - 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice jamče da krajnji potrošači, posebno potrošači iz kategorije kućanstvo, imaju pravo sudjelovati u zajednici energije iz obnovljivih izvora, a da pritom ne gube prava koja imaju kao krajnji potrošači i ne podliježu neopravdanim uvjetima ili postupcima koji bi spriječili njihovo sudjelovanje ili ih odvratili od sudjelovanja u zajednici energije iz obnovljivih izvora, a u slučaju privatnih poduzeća pod uvjetom da njihovo sudjelovanje nije njihova primarna trgovačka ili profesionalna djelatnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice jamče da krajnji potrošači, posebno potrošači iz kategorije kućanstvo, imaju pravo sudjelovati u zajednici energije iz obnovljivih izvora, a da pritom ne gube prava koja imaju kao krajnji potrošači i ne podliježu neopravdanim uvjetima ili postupcima koji bi spriječili njihovo sudjelovanje ili ih odvratili od sudjelovanja u zajednici energije iz obnovljivih izvora, a u slučaju privatnih poduzeća pod uvjetom da njihovo sudjelovanje nije njihova primarna trgovačka ili profesionalna djelatnost.

Države članice jamče da krajnji potrošači, posebno potrošači iz kategorije kućanstvo, imaju pravo sudjelovati u zajednici energije iz obnovljivih izvora, a da pritom ne gube prava koja imaju kao krajnji potrošači i ne podliježu neopravdanim uvjetima ili postupcima koji bi spriječili njihovo sudjelovanje ili ih odvratili od sudjelovanja u zajednici energije iz obnovljivih izvora, a u slučaju privatnih poduzeća pod uvjetom da njihovo sudjelovanje nije njihova primarna trgovačka ili profesionalna djelatnost.

Amandman 188

Amandman 188

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da zajednice energije iz obnovljivih izvora imaju pravo proizvoditi, trošiti, skladištiti i prodavati obnovljivu energiju, uključujući uporabom ugovora o kupnji energije, a da ne podliježu nerazmjernim postupcima i naknadama koje ne odražavaju troškove. | Države članice osiguravaju da zajednice energije iz obnovljivih izvora imaju pravo proizvoditi, trošiti, skladištiti i prodavati obnovljivu energiju, uključujući uporabom ugovora o kupnji energije, a da ne podliježu
  diskriminatornim ili
  nerazmjernim postupcima i naknadama koje ne odražavaju troškove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da zajednice energije iz obnovljivih izvora imaju pravo proizvoditi, trošiti, skladištiti i prodavati obnovljivu energiju, uključujući uporabom ugovora o kupnji energije, a da ne podliježu nerazmjernim postupcima i naknadama koje ne odražavaju troškove.

Države članice osiguravaju da zajednice energije iz obnovljivih izvora imaju pravo proizvoditi, trošiti, skladištiti i prodavati obnovljivu energiju, uključujući uporabom ugovora o kupnji energije, a da ne podliježu
  diskriminatornim ili
  nerazmjernim postupcima i naknadama koje ne odražavaju troškove.

diskriminatornim ili

Amandman 189

Amandman 189

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – uvodni dio

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za potrebe ove Direktive zajednica energije iz obnovljivih izvora je MSP ili neprofitna organizacija čiji dioničari ili članovi surađuju u proizvodnji, distribuciji, skladištenju energije iz obnovljivih izvora ili opskrbi njome
  te ispunjavaju
  barem
  četiri
  od sljedećih kriterija: | Za potrebe ove Direktive zajednica energije iz obnovljivih izvora je MSP ili neprofitna organizacija čiji dioničari ili članovi surađuju u proizvodnji, distribuciji, skladištenju energije iz obnovljivih izvora ili opskrbi njome. |
| | Kako bi se zajednica smatrala zajednicom energije iz obnovljivih izvora, najmanje 51 % mjesta u upravnom vijeću ili upravljačkim tijelima subjekta mora biti rezervirano za lokalne članove, odnosno predstavnike lokalnih javnih i lokalnih privatnih socioekonomskih interesa, ili za građane kao pojedince. |
| | Osim toga, zajednica energije iz obnovljivih izvora mora ispunjavati
  barem
  tri
  od sljedećih kriterija: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za potrebe ove Direktive zajednica energije iz obnovljivih izvora je MSP ili neprofitna organizacija čiji dioničari ili članovi surađuju u proizvodnji, distribuciji, skladištenju energije iz obnovljivih izvora ili opskrbi njome
  te ispunjavaju
  barem
  četiri
  od sljedećih kriterija:

te ispunjavaju

četiri

Za potrebe ove Direktive zajednica energije iz obnovljivih izvora je MSP ili neprofitna organizacija čiji dioničari ili članovi surađuju u proizvodnji, distribuciji, skladištenju energije iz obnovljivih izvora ili opskrbi njome.

Kako bi se zajednica smatrala zajednicom energije iz obnovljivih izvora, najmanje 51 % mjesta u upravnom vijeću ili upravljačkim tijelima subjekta mora biti rezervirano za lokalne članove, odnosno predstavnike lokalnih javnih i lokalnih privatnih socioekonomskih interesa, ili za građane kao pojedince.

Kako bi se zajednica smatrala zajednicom energije iz obnovljivih izvora, najmanje 51 % mjesta u upravnom vijeću ili upravljačkim tijelima subjekta mora biti rezervirano za lokalne članove, odnosno predstavnike lokalnih javnih i lokalnih privatnih socioekonomskih interesa, ili za građane kao pojedince.

Osim toga, zajednica energije iz obnovljivih izvora mora ispunjavati
  barem
  tri
  od sljedećih kriterija:

Osim toga, zajednica energije iz obnovljivih izvora mora ispunjavati

tri

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – točka a

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | dioničari ili članovi fizičke su osobe, lokalna tijela, uključujući općine, ili MSP-ovi
  koji djeluju u područjima obnovljive energije
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

dioničari ili članovi fizičke su osobe, lokalna tijela, uključujući općine, ili MSP-ovi
  koji djeluju u područjima obnovljive energije
  ;

koji djeluju u područjima obnovljive energije

| (a) | dioničari ili članovi fizičke su osobe, lokalna tijela, uključujući općine, ili MSP-ovi; |
| --- | --- |

(a)

dioničari ili članovi fizičke su osobe, lokalna tijela, uključujući općine, ili MSP-ovi;

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – točka b

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | najmanje 51 % dioničara ili članova subjekta koji imaju pravo glasa fizičke su osobe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

najmanje 51 % dioničara ili članova subjekta koji imaju pravo glasa fizičke su osobe;

| (b) | najmanje 51 % dioničara ili članova subjekta koji imaju pravo glasa fizičke su osobe
  ili javna tijela
  ; |
| --- | --- |

(b)

najmanje 51 % dioničara ili članova subjekta koji imaju pravo glasa fizičke su osobe
  ili javna tijela
  ;

ili javna tijela

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – točka c

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | najmanje 51 % dionica ili prava sudjelovanja subjekta posjeduju lokalni članovi, odnosno predstavnici lokalnih javnih i lokalnih privatnih socioekonomskih interesa ili građani
  koji imaju izravan interes povezan s aktivnošću zajednice i njezinim učincima
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

najmanje 51 % dionica ili prava sudjelovanja subjekta posjeduju lokalni članovi, odnosno predstavnici lokalnih javnih i lokalnih privatnih socioekonomskih interesa ili građani
  koji imaju izravan interes povezan s aktivnošću zajednice i njezinim učincima
  ;

koji imaju izravan interes povezan s aktivnošću zajednice i njezinim učincima

| (c) | najmanje 51 % dionica ili prava sudjelovanja subjekta posjeduju lokalni članovi, odnosno predstavnici lokalnih javnih i lokalnih privatnih socioekonomskih interesa ili građani
  kao pojedinci
  ; |
| --- | --- |

(c)

najmanje 51 % dionica ili prava sudjelovanja subjekta posjeduju lokalni članovi, odnosno predstavnici lokalnih javnih i lokalnih privatnih socioekonomskih interesa ili građani
  kao pojedinci
  ;

kao pojedinci

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – točka d

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | najmanje 51 % mjesta u upravnom vijeću ili upravljačkim tijelima subjekta rezervirano je za lokalne članove, odnosno predstavnike lokalnih javnih i lokalnih privatnih socioekonomskih interesa ili građane koji imaju izravan interes povezan s aktivnošću zajednice i njezinim učincima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

(d)

najmanje 51 % mjesta u upravnom vijeću ili upravljačkim tijelima subjekta rezervirano je za lokalne članove, odnosno predstavnike lokalnih javnih i lokalnih privatnih socioekonomskih interesa ili građane koji imaju izravan interes povezan s aktivnošću zajednice i njezinim učincima;

najmanje 51 % mjesta u upravnom vijeću ili upravljačkim tijelima subjekta rezervirano je za lokalne članove, odnosno predstavnike lokalnih javnih i lokalnih privatnih socioekonomskih interesa ili građane koji imaju izravan interes povezan s aktivnošću zajednice i njezinim učincima;

Briše se.

Briše se.

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice prate primjenu tih kriterija i poduzimaju mjere kako bi se izbjegla zlouporaba ili negativni učinci na tržišno natjecanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice prate primjenu tih kriterija i poduzimaju mjere kako bi se izbjegla zlouporaba ili negativni učinci na tržišno natjecanje.

Države članice prate primjenu tih kriterija i poduzimaju mjere kako bi se izbjegla zlouporaba ili negativni učinci na tržišno natjecanje.

Amandman 195

Amandman 195

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 2.

Članak 22. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Ne dovodeći u pitanje pravila Unije o državnim potporama pri
  oblikovanju programa potpore države članice uzimaju u obzir posebnosti zajednica energije iz obnovljivih izvora. | 2.   
  Pri
  oblikovanju programa potpore države članice uzimaju u obzir posebnosti zajednica energije iz obnovljivih izvora
  , osiguravajući pritom jednake uvjete tržišnog natjecanja za proizvođače električne energije iz obnovljivih izvora
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Ne dovodeći u pitanje pravila Unije o državnim potporama pri
  oblikovanju programa potpore države članice uzimaju u obzir posebnosti zajednica energije iz obnovljivih izvora.

2.   
  Pri
  oblikovanju programa potpore države članice uzimaju u obzir posebnosti zajednica energije iz obnovljivih izvora
  , osiguravajući pritom jednake uvjete tržišnog natjecanja za proizvođače električne energije iz obnovljivih izvora
  .

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 22. – stavak 2.a (novi)

Članak 22. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Države članice provode ocjenu postojećih prepreka i potencijala za razvoj zajednica energije iz obnovljivih izvora na svojim područjima radi uspostave poticajnog okvira za promicanje i olakšavanje sudjelovanja zajednica energije iz obnovljivih izvora u proizvodnji, potrošnji, skladištenju i prodaji energije iz obnovljivih izvora. |
| | Taj poticajni okvir uključuje: |
| | (a) | ciljeve i posebne mjere kako bi se javnim tijelima pomoglo da omoguće razvoj zajednica energije iz obnovljivih izvora te kako bi se omogućilo izravno sudjelovanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Države članice provode ocjenu postojećih prepreka i potencijala za razvoj zajednica energije iz obnovljivih izvora na svojim područjima radi uspostave poticajnog okvira za promicanje i olakšavanje sudjelovanja zajednica energije iz obnovljivih izvora u proizvodnji, potrošnji, skladištenju i prodaji energije iz obnovljivih izvora.

Taj poticajni okvir uključuje:

Taj poticajni okvir uključuje:

(a)

(a)

ciljeve i posebne mjere kako bi se javnim tijelima pomoglo da omoguće razvoj zajednica energije iz obnovljivih izvora te kako bi se omogućilo izravno sudjelovanje;

ciljeve i posebne mjere kako bi se javnim tijelima pomoglo da omoguće razvoj zajednica energije iz obnovljivih izvora te kako bi se omogućilo izravno sudjelovanje;

| (b) | posebne mjere kojima se osigurava dostupnost sudjelovanja u zajednicama energije iz obnovljivih izvora svim potrošačima, pa tako i onima u kućanstvima s niskim dohotkom ili ranjivim kućanstvima, ili osobama koje žive u socijalnim ili iznajmljenim stanovima; |
| --- | --- |

(b)

(b)

posebne mjere kojima se osigurava dostupnost sudjelovanja u zajednicama energije iz obnovljivih izvora svim potrošačima, pa tako i onima u kućanstvima s niskim dohotkom ili ranjivim kućanstvima, ili osobama koje žive u socijalnim ili iznajmljenim stanovima;

posebne mjere kojima se osigurava dostupnost sudjelovanja u zajednicama energije iz obnovljivih izvora svim potrošačima, pa tako i onima u kućanstvima s niskim dohotkom ili ranjivim kućanstvima, ili osobama koje žive u socijalnim ili iznajmljenim stanovima;

| (c) | alate za olakšavanje pristupa financiranju i informacijama; |
| --- | --- |

(c)

(c)

alate za olakšavanje pristupa financiranju i informacijama;

alate za olakšavanje pristupa financiranju i informacijama;

| (d) | regulatornu potporu i potporu za izgradnju kapaciteta namijenjenu javnim tijelima pri uspostavi zajednica energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(d)

(d)

regulatornu potporu i potporu za izgradnju kapaciteta namijenjenu javnim tijelima pri uspostavi zajednica energije iz obnovljivih izvora;

regulatornu potporu i potporu za izgradnju kapaciteta namijenjenu javnim tijelima pri uspostavi zajednica energije iz obnovljivih izvora;

| (e) | uklanjanje neopravdanih regulatornih i administrativnih prepreka za zajednice energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(e)

(e)

uklanjanje neopravdanih regulatornih i administrativnih prepreka za zajednice energije iz obnovljivih izvora;

uklanjanje neopravdanih regulatornih i administrativnih prepreka za zajednice energije iz obnovljivih izvora;

| (f) | pravila za osiguravanje jednakog i nediskrimininatornog postupanja prema potrošačima koji sudjeluju u energetskoj zajednici, osiguravanje zaštite potrošača jednake zaštiti kakvu imaju potrošači spojeni na distribucijske mreže. |
| --- | --- |

(f)

(f)

pravila za osiguravanje jednakog i nediskrimininatornog postupanja prema potrošačima koji sudjeluju u energetskoj zajednici, osiguravanje zaštite potrošača jednake zaštiti kakvu imaju potrošači spojeni na distribucijske mreže.

pravila za osiguravanje jednakog i nediskrimininatornog postupanja prema potrošačima koji sudjeluju u energetskoj zajednici, osiguravanje zaštite potrošača jednake zaštiti kakvu imaju potrošači spojeni na distribucijske mreže.

Taj poticajni okvir mora biti uključen u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Uredbom ... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)].

Taj poticajni okvir mora biti uključen u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove u skladu s Uredbom ... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom, 2016/0375(COD)].

Amandman 197

Amandman 197

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 23. – stavak 1.

Članak 23. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kako bi olakšala prodiranje obnovljive energije u sektor grijanja i hlađenja, svaka država članica nastoji povisiti udio obnovljive energije isporučene za grijanje i hlađenje za barem
  jedan postotni bod
  svake godine, izraženo kao nacionalni udio konačne potrošnje energije i izračunano u skladu s metodologijom iz članka 7. | 1.   Kako bi olakšala prodiranje obnovljive energije u sektor grijanja i hlađenja, svaka država članica nastoji povisiti udio obnovljive energije isporučene za grijanje i hlađenje za barem
  dva postotna boda
  svake godine, izraženo kao nacionalni udio konačne potrošnje energije i izračunano u skladu s metodologijom iz članka 7.
  Ako država članica ne može ostvariti taj postotak, ona objavljuje obrazloženje svog odstupanja i dostavlja ga Komisiji. Države članice daju prioritet najboljim dostupnim tehnologijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kako bi olakšala prodiranje obnovljive energije u sektor grijanja i hlađenja, svaka država članica nastoji povisiti udio obnovljive energije isporučene za grijanje i hlađenje za barem
  jedan postotni bod
  svake godine, izraženo kao nacionalni udio konačne potrošnje energije i izračunano u skladu s metodologijom iz članka 7.

1.   Kako bi olakšala prodiranje obnovljive energije u sektor grijanja i hlađenja, svaka država članica nastoji povisiti udio obnovljive energije isporučene za grijanje i hlađenje za barem
  dva postotna boda
  svake godine, izraženo kao nacionalni udio konačne potrošnje energije i izračunano u skladu s metodologijom iz članka 7.
  Ako država članica ne može ostvariti taj postotak, ona objavljuje obrazloženje svog odstupanja i dostavlja ga Komisiji. Države članice daju prioritet najboljim dostupnim tehnologijama.

Amandman 198

Amandman 198

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 23. – stavak 1.a (novi)

Članak 23. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  U svrhu ispunjavanja obveze iz stavka 1., pri izračunu udjela energije iz obnovljivih izvora za grijanje i hlađenje te njegovo nužno godišnje povećanje države članice: |
| | (a) | mogu računati svako povećanje ostvareno u određenoj godini kao da je djelomično ili potpuno postignuto u bilo koje dvije prethodne ili sljedeće godine, u razdoblju između 1. siječnja 2021. i 31. prosinca 2030.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  U svrhu ispunjavanja obveze iz stavka 1., pri izračunu udjela energije iz obnovljivih izvora za grijanje i hlađenje te njegovo nužno godišnje povećanje države članice:

(a)

(a)

mogu računati svako povećanje ostvareno u određenoj godini kao da je djelomično ili potpuno postignuto u bilo koje dvije prethodne ili sljedeće godine, u razdoblju između 1. siječnja 2021. i 31. prosinca 2030.;

mogu računati svako povećanje ostvareno u određenoj godini kao da je djelomično ili potpuno postignuto u bilo koje dvije prethodne ili sljedeće godine, u razdoblju između 1. siječnja 2021. i 31. prosinca 2030.;

| (b) | mogu uračunati otpadnu toplinu i hladnoću u godišnje povećanje iz stavka 1., uz ograničenje od 50 % godišnjeg povećanja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

mogu uračunati otpadnu toplinu i hladnoću u godišnje povećanje iz stavka 1., uz ograničenje od 50 % godišnjeg povećanja;

mogu uračunati otpadnu toplinu i hladnoću u godišnje povećanje iz stavka 1., uz ograničenje od 50 % godišnjeg povećanja;

| (c) | ako je njihov udio obnovljivih izvora energije te izvora otpadne topline i hladnoće u sektoru grijanja i hlađenja između 50 % i 80 %, mogu sniziti povećanje na 1 postotni bod svake godine; |
| --- | --- |

(c)

(c)

ako je njihov udio obnovljivih izvora energije te izvora otpadne topline i hladnoće u sektoru grijanja i hlađenja između 50 % i 80 %, mogu sniziti povećanje na 1 postotni bod svake godine;

ako je njihov udio obnovljivih izvora energije te izvora otpadne topline i hladnoće u sektoru grijanja i hlađenja između 50 % i 80 %, mogu sniziti povećanje na 1 postotni bod svake godine;

| (d) | mogu utvrditi vlastitu razinu godišnjeg povećanja, pa tako i odlučiti hoće li primijeniti gornju granicu za otpadnu toplinu ili hladnoću iz točke (b), počevši od godine u kojoj postignu udio energije iz obnovljivih izvora i izvora otpadne topline i hladnoće u sektoru grijanja i hlađenja veći od 80 %. |
| --- | --- |

(d)

(d)

mogu utvrditi vlastitu razinu godišnjeg povećanja, pa tako i odlučiti hoće li primijeniti gornju granicu za otpadnu toplinu ili hladnoću iz točke (b), počevši od godine u kojoj postignu udio energije iz obnovljivih izvora i izvora otpadne topline i hladnoće u sektoru grijanja i hlađenja veći od 80 %.

mogu utvrditi vlastitu razinu godišnjeg povećanja, pa tako i odlučiti hoće li primijeniti gornju granicu za otpadnu toplinu ili hladnoću iz točke (b), počevši od godine u kojoj postignu udio energije iz obnovljivih izvora i izvora otpadne topline i hladnoće u sektoru grijanja i hlađenja veći od 80 %.

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 23. – stavak 2.

Članak 23. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice
  mogu
  na temelju objektivnih i nediskriminacijskih kriterija
  odrediti
  popis mjera,
  imenovati
  provedbene subjekte, kao što su opskrbljivači gorivom, te to
  objaviti
  , što pridonosi povećanju navedenom u stavku 1. | 2.   Države članice na temelju objektivnih i nediskriminacijskih kriterija
  određuju
  popis mjera,
  imenuju
  provedbene subjekte, kao što su opskrbljivači gorivom, te to
  objavljuju
  , što pridonosi povećanju navedenom u stavku 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice
  mogu
  na temelju objektivnih i nediskriminacijskih kriterija
  odrediti
  popis mjera,
  imenovati
  provedbene subjekte, kao što su opskrbljivači gorivom, te to
  objaviti
  , što pridonosi povećanju navedenom u stavku 1.

2.   Države članice na temelju objektivnih i nediskriminacijskih kriterija
  određuju
  popis mjera,
  imenuju
  provedbene subjekte, kao što su opskrbljivači gorivom, te to
  objavljuju
  , što pridonosi povećanju navedenom u stavku 1.

Amandman 200

Amandman 200

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 23. – stavak 3. – uvodni dio

Članak 23. – stavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Povećanje iz stavka 1. može se provesti pomoću najmanje jedne od sljedećih mogućnosti: | 3.   Povećanje iz stavka 1. može se
  , među ostalim,
  provesti pomoću najmanje jedne od sljedećih mogućnosti: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Povećanje iz stavka 1. može se provesti pomoću najmanje jedne od sljedećih mogućnosti:

3.   Povećanje iz stavka 1. može se
  , među ostalim,
  provesti pomoću najmanje jedne od sljedećih mogućnosti:

Amandman 201

Amandman 201

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 23. – stavak 3. – točka a

Članak 23. – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | fizičkim uključivanjem obnovljive energije u energiju i energetsko gorivo isporučeno za grijanje i hlađenje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

fizičkim uključivanjem obnovljive energije u energiju i energetsko gorivo isporučeno za grijanje i hlađenje;

| (a) | fizičkim uključivanjem obnovljive energije
  ili otpadne topline i hladnoće
  u energiju i energetsko gorivo isporučeno za grijanje i hlađenje; |
| --- | --- |

(a)

fizičkim uključivanjem obnovljive energije
  ili otpadne topline i hladnoće
  u energiju i energetsko gorivo isporučeno za grijanje i hlađenje;

ili otpadne topline i hladnoće

Amandman 202

Amandman 202

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 23. – stavak 3. – točka b

Članak 23. – stavak 3. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | izravnim mjerama za ublažavanje posljedica, kao što je ugradnja visokoučinkovitih sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora u zgrade ili uporaba obnovljive energije u postupcima industrijskog grijanja i hlađenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

izravnim mjerama za ublažavanje posljedica, kao što je ugradnja visokoučinkovitih sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora u zgrade ili uporaba obnovljive energije u postupcima industrijskog grijanja i hlađenja;

| (b) | izravnim mjerama za ublažavanje posljedica, kao što je ugradnja visokoučinkovitih sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora u zgrade ili uporaba obnovljive energije
  ili otpadne topline i hladnoće
  u postupcima industrijskog grijanja i hlađenja; |
| --- | --- |

(b)

izravnim mjerama za ublažavanje posljedica, kao što je ugradnja visokoučinkovitih sustava grijanja i hlađenja iz obnovljivih izvora u zgrade ili uporaba obnovljive energije
  ili otpadne topline i hladnoće
  u postupcima industrijskog grijanja i hlađenja;

ili otpadne topline i hladnoće

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 23. – stavak 3. – točka ca (nova)

Članak 23. – stavak 3. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | drugim mjerama s jednakovrijednim učinkom kako bi se postiglo godišnje povećanje utvrđeno u stavku 1. ili 1.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

drugim mjerama s jednakovrijednim učinkom kako bi se postiglo godišnje povećanje utvrđeno u stavku 1. ili 1.a.

drugim mjerama s jednakovrijednim učinkom kako bi se postiglo godišnje povećanje utvrđeno u stavku 1. ili 1.a.

Amandman 204

Amandman 204

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 23. – stavak 3.a (novi)

Članak 23. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Prilikom provedbe mjera iz točaka (a) do (d), države članice zahtijevaju da mjere budu izrađene tako da se osigura njihova dostupnost svim potrošačima, posebno onima u kućanstvima s niskim dohotkom ili ranjivim kućanstvima koji možda nemaju dovoljno inicijalnog kapitala da se inače njima okoriste. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Prilikom provedbe mjera iz točaka (a) do (d), države članice zahtijevaju da mjere budu izrađene tako da se osigura njihova dostupnost svim potrošačima, posebno onima u kućanstvima s niskim dohotkom ili ranjivim kućanstvima koji možda nemaju dovoljno inicijalnog kapitala da se inače njima okoriste.

Amandman 205

Amandman 205

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 23. – stavak 5. – točka ba (nova)

Članak 23. – stavak 5. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | količini otpadne topline ili hladnoće isporučene za grijanje i hlađenje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

količini otpadne topline ili hladnoće isporučene za grijanje i hlađenje;

količini otpadne topline ili hladnoće isporučene za grijanje i hlađenje;

Amandman 206

Amandman 206

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 23. – stavak 5. – točka c

Članak 23. – stavak 5. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | udjelu obnovljive energije u ukupnoj količini energije isporučene za grijanje i hlađenje; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

udjelu obnovljive energije u ukupnoj količini energije isporučene za grijanje i hlađenje; i

| (c) | udjelu obnovljive energije
  i otpadne topline ili hladnoće
  u ukupnoj količini energije isporučene za grijanje i hlađenje i |
| --- | --- |

(c)

udjelu obnovljive energije
  i otpadne topline ili hladnoće
  u ukupnoj količini energije isporučene za grijanje i hlađenje i

i otpadne topline ili hladnoće

Amandman 207

Amandman 207

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 24. – stavak 1.

Članak 24. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice osiguravaju da opskrbljivači centraliziranim grijanjem i hlađenjem krajnjim potrošačima pružaju informacije o svojoj energetskoj učinkovitosti i udjelu obnovljive energije u svojim sustavima. Te
  su
  informacije u skladu s normama upotrijebljenima u okviru Direktive 2010/31/EU. | 1.   Države članice osiguravaju da opskrbljivači centraliziranim grijanjem i hlađenjem krajnjim potrošačima pružaju informacije o svojoj energetskoj učinkovitosti i udjelu obnovljive energije u svojim sustavima. Te
  se
  informacije
  daju svake godine ili na zahtjev i
  u skladu
  su
  s normama upotrijebljenima u okviru Direktive 2010/31/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice osiguravaju da opskrbljivači centraliziranim grijanjem i hlađenjem krajnjim potrošačima pružaju informacije o svojoj energetskoj učinkovitosti i udjelu obnovljive energije u svojim sustavima. Te
  su
  informacije u skladu s normama upotrijebljenima u okviru Direktive 2010/31/EU.

1.   Države članice osiguravaju da opskrbljivači centraliziranim grijanjem i hlađenjem krajnjim potrošačima pružaju informacije o svojoj energetskoj učinkovitosti i udjelu obnovljive energije u svojim sustavima. Te
  se
  informacije
  daju svake godine ili na zahtjev i
  u skladu
  su
  s normama upotrijebljenima u okviru Direktive 2010/31/EU.

Amandman 208

Amandman 208

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 24. – stavak 2.

Članak 24. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi kupcima tih sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja koji nisu „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU omogućili da se isključe iz tog sustava radi samostalne proizvodnje grijanja ili hlađenja iz obnovljivih izvora
  ili prelaska kod drugog opskrbljivača grijanjem ili hlađenjem koji ima pristup sustavu is stavka 4
  . | 2.   Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi kupcima tih sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja koji nisu „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU
  , ili takvim sustavima neće postati u sljedećih pet godina prema svojim planovima ulaganja,
  omogućili da se isključe iz tog sustava radi samostalne proizvodnje grijanja ili hlađenja iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi kupcima tih sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja koji nisu „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU omogućili da se isključe iz tog sustava radi samostalne proizvodnje grijanja ili hlađenja iz obnovljivih izvora
  ili prelaska kod drugog opskrbljivača grijanjem ili hlađenjem koji ima pristup sustavu is stavka 4
  .

2.   Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi kupcima tih sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja koji nisu „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU
  , ili takvim sustavima neće postati u sljedećih pet godina prema svojim planovima ulaganja,
  omogućili da se isključe iz tog sustava radi samostalne proizvodnje grijanja ili hlađenja iz obnovljivih izvora.

Amandman 209

Amandman 209

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 24. – stavak 3.

Članak 24. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice mogu ograničiti pravo isključenja
  ili promjene opskrbljivača
  na potrošače koji mogu dokazati da planirano alternativno rješenje za opskrbu grijanjem ili hlađenjem rezultira znatno boljom energetskom učinkovitošću. Ocjena energetske učinkovitosti alternativnog rješenja za opskrbu može se temeljiti na energetskom certifikatu kako je definiran u Direktivi 2010/31/EU. | 3.   Države članice mogu ograničiti pravo isključenja na potrošače koji mogu dokazati da planirano alternativno rješenje za opskrbu grijanjem ili hlađenjem rezultira znatno boljom energetskom učinkovitošću. Ocjena energetske učinkovitosti alternativnog rješenja za opskrbu može se temeljiti na energetskom certifikatu kako je definiran u Direktivi 2010/31/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice mogu ograničiti pravo isključenja
  ili promjene opskrbljivača
  na potrošače koji mogu dokazati da planirano alternativno rješenje za opskrbu grijanjem ili hlađenjem rezultira znatno boljom energetskom učinkovitošću. Ocjena energetske učinkovitosti alternativnog rješenja za opskrbu može se temeljiti na energetskom certifikatu kako je definiran u Direktivi 2010/31/EU.

3.   Države članice mogu ograničiti pravo isključenja na potrošače koji mogu dokazati da planirano alternativno rješenje za opskrbu grijanjem ili hlađenjem rezultira znatno boljom energetskom učinkovitošću. Ocjena energetske učinkovitosti alternativnog rješenja za opskrbu može se temeljiti na energetskom certifikatu kako je definiran u Direktivi 2010/31/EU.

Amandman 210

Amandman 210

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 24. – stavak 4.

Članak 24. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi osigurale nediskriminacijski pristup sustavima centraliziranoga grijanja ili hlađenja za toplinu ili hladnoću proizvedenu iz izvora obnovljive energije te za otpadnu toplinu ili hladnoću.
  Tim se nediskriminacijskim pristupom omogućuje da opskrbljivači koji nisu operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja izravno opskrbe grijanjem ili hlađenjem iz takvih izvora kupce priključene na sustav
  centraliziranoga grijanja ili hlađenja. | 4.   Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi osigurale nediskriminacijski pristup sustavima centraliziranoga grijanja ili hlađenja za toplinu ili hladnoću proizvedenu iz izvora obnovljive energije te za otpadnu toplinu ili hladnoću
  na temelju nediskriminatornih kriterija koje utvrđuje nadležno tijelo države članice
  .
  Tim se kriterijima uzima u obzir gospodarska i tehnička izvedivost za operatore sustava
  centraliziranoga grijanja ili hlađenja
  i korisnike koji su spojeni na njega
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi osigurale nediskriminacijski pristup sustavima centraliziranoga grijanja ili hlađenja za toplinu ili hladnoću proizvedenu iz izvora obnovljive energije te za otpadnu toplinu ili hladnoću.
  Tim se nediskriminacijskim pristupom omogućuje da opskrbljivači koji nisu operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja izravno opskrbe grijanjem ili hlađenjem iz takvih izvora kupce priključene na sustav
  centraliziranoga grijanja ili hlađenja.

4.   Države članice utvrđuju potrebne mjere kako bi osigurale nediskriminacijski pristup sustavima centraliziranoga grijanja ili hlađenja za toplinu ili hladnoću proizvedenu iz izvora obnovljive energije te za otpadnu toplinu ili hladnoću
  na temelju nediskriminatornih kriterija koje utvrđuje nadležno tijelo države članice
  .
  Tim se kriterijima uzima u obzir gospodarska i tehnička izvedivost za operatore sustava
  centraliziranoga grijanja ili hlađenja
  i korisnike koji su spojeni na njega
  .

Amandman 211

Amandman 211

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 24. – stavak 5.

Članak 24. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja može opskrbljivačima uskratiti pristup ako sustav nema potreban kapacitet zbog druge opskrbe otpadnom toplinom ili hladnoćom, toplinom ili hladnoćom iz obnovljivih izvora energije ili toplinom ili hladnoćom proizvedenom iz visokoučinkovite kogeneracije. Države članice osiguravaju da, dođe li do takve uskrate pristupa, operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja nadležnom tijelu pruži relevantne informacije o mjerama koje bi bile potrebne za jačanje sustava u skladu sa stavkom 9. | 5.   Operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja može opskrbljivačima uskratiti pristup ako
  je ispunjen jedan
  ili
  više sljedećih uvjeta: |
| | (a) | sustav nema potreban kapacitet zbog druge opskrbe otpadnom toplinom ili hladnoćom, toplinom ili hladnoćom iz obnovljivih izvora energije ili toplinom ili hladnoćom proizvedenom iz visokoučinkovite kogeneracije
  , ili bi takav pristup ugrozio siguran rad sustava centraliziranog grijanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja može opskrbljivačima uskratiti pristup ako sustav nema potreban kapacitet zbog druge opskrbe otpadnom toplinom ili hladnoćom, toplinom ili hladnoćom iz obnovljivih izvora energije ili toplinom ili hladnoćom proizvedenom iz visokoučinkovite kogeneracije. Države članice osiguravaju da, dođe li do takve uskrate pristupa, operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja nadležnom tijelu pruži relevantne informacije o mjerama koje bi bile potrebne za jačanje sustava u skladu sa stavkom 9.

5.   Operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja može opskrbljivačima uskratiti pristup ako
  je ispunjen jedan
  ili
  više sljedećih uvjeta:

(a)

(a)

sustav nema potreban kapacitet zbog druge opskrbe otpadnom toplinom ili hladnoćom, toplinom ili hladnoćom iz obnovljivih izvora energije ili toplinom ili hladnoćom proizvedenom iz visokoučinkovite kogeneracije
  , ili bi takav pristup ugrozio siguran rad sustava centraliziranog grijanja;

, ili bi takav pristup ugrozio siguran rad sustava centraliziranog grijanja;

| (b) | sustav predstavlja „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU; |
| --- | --- |

(b)

(b)

sustav predstavlja „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU;

sustav predstavlja „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU;

| (c) | omogućavanje pristupa izazvalo bi prekomjerno povećanje cijene topline ili hladnoće za krajnje potrošače u odnosu na cijenu korištenja glavne lokalne opskrbe toplinskom energijom, kojoj bi konkurencija bio obnovljiv izvor energije ili otpadna toplina ili hladnoća. |
| --- | --- |

(c)

(c)

omogućavanje pristupa izazvalo bi prekomjerno povećanje cijene topline ili hladnoće za krajnje potrošače u odnosu na cijenu korištenja glavne lokalne opskrbe toplinskom energijom, kojoj bi konkurencija bio obnovljiv izvor energije ili otpadna toplina ili hladnoća.

omogućavanje pristupa izazvalo bi prekomjerno povećanje cijene topline ili hladnoće za krajnje potrošače u odnosu na cijenu korištenja glavne lokalne opskrbe toplinskom energijom, kojoj bi konkurencija bio obnovljiv izvor energije ili otpadna toplina ili hladnoća.

Države članice osiguravaju da, dođe li do takve uskrate pristupa, operator sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja nadležnom tijelu pruži relevantne informacije o mjerama koje bi bile potrebne za jačanje sustava u skladu sa stavkom 9.
  i ekonomskim posljedicama tih mjera
  .

i ekonomskim posljedicama tih mjera

Amandman 212

Amandman 212

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 24. – stavak 6.

Članak 24. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Novi se sustavi centraliziranoga grijanja ili hlađenja mogu, na zahtjev, izuzeti od primjene stavka 4. tijekom određenog razdoblja. Nadležno tijelo odlučuje o tim zahtjevima za izuzeće na pojedinačnoj osnovi. Izuzeće se odobrava samo ako novi sustav centraliziranoga grijanja ili hlađenja predstavlja „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU te ako se njime iskorištava mogućnost uporabe izvora obnovljive energije i otpadne topline ili hladnoće utvrđene u sveobuhvatnoj procjeni provedenoj u skladu s člankom 14. Direktive 2012/27/EU. | 6.   Novi se sustavi centraliziranoga grijanja ili hlađenja mogu, na zahtjev, izuzeti od primjene stavka 4. tijekom određenog razdoblja. Nadležno tijelo odlučuje o tim zahtjevima za izuzeće na pojedinačnoj osnovi. Izuzeće se odobrava samo ako novi sustav centraliziranoga grijanja ili hlađenja predstavlja „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU te ako se njime iskorištava mogućnost uporabe obnovljivih izvora energije
  , visokoučinkovite kogeneracije u smislu članka 2. stavka 34. Direktive 2012/27/EU
  i otpadne topline ili hladnoće utvrđene u sveobuhvatnoj procjeni provedenoj u skladu s člankom 14. Direktive 2012/27/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Novi se sustavi centraliziranoga grijanja ili hlađenja mogu, na zahtjev, izuzeti od primjene stavka 4. tijekom određenog razdoblja. Nadležno tijelo odlučuje o tim zahtjevima za izuzeće na pojedinačnoj osnovi. Izuzeće se odobrava samo ako novi sustav centraliziranoga grijanja ili hlađenja predstavlja „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU te ako se njime iskorištava mogućnost uporabe izvora obnovljive energije i otpadne topline ili hladnoće utvrđene u sveobuhvatnoj procjeni provedenoj u skladu s člankom 14. Direktive 2012/27/EU.

6.   Novi se sustavi centraliziranoga grijanja ili hlađenja mogu, na zahtjev, izuzeti od primjene stavka 4. tijekom određenog razdoblja. Nadležno tijelo odlučuje o tim zahtjevima za izuzeće na pojedinačnoj osnovi. Izuzeće se odobrava samo ako novi sustav centraliziranoga grijanja ili hlađenja predstavlja „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” u smislu članka 2. stavka 41. Direktive 2012/27/EU te ako se njime iskorištava mogućnost uporabe obnovljivih izvora energije
  , visokoučinkovite kogeneracije u smislu članka 2. stavka 34. Direktive 2012/27/EU
  i otpadne topline ili hladnoće utvrđene u sveobuhvatnoj procjeni provedenoj u skladu s člankom 14. Direktive 2012/27/EU.

Amandman 213

Amandman 213

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 24. – stavak 7.

Članak 24. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Pravom isključenja
  ili promjene opskrbljivača
  mogu se koristiti pojedinačni kupci, zajednička poduzeća koja utemelje kupci ili stranke koje djeluju u ime kupaca. Za stambene se zgrade takvim isključenjem može koristiti samo na razini cijele zgrade. | 7.   Pravom isključenja mogu se koristiti pojedinačni kupci, zajednička poduzeća koja utemelje kupci ili stranke koje djeluju u ime kupaca. Za stambene se zgrade takvim isključenjem može koristiti samo na razini cijele zgrade. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Pravom isključenja
  ili promjene opskrbljivača
  mogu se koristiti pojedinačni kupci, zajednička poduzeća koja utemelje kupci ili stranke koje djeluju u ime kupaca. Za stambene se zgrade takvim isključenjem može koristiti samo na razini cijele zgrade.

7.   Pravom isključenja mogu se koristiti pojedinačni kupci, zajednička poduzeća koja utemelje kupci ili stranke koje djeluju u ime kupaca. Za stambene se zgrade takvim isključenjem može koristiti samo na razini cijele zgrade.

Amandman 214

Amandman 214

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 24. – stavak 8.

Članak 24. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Države članice zahtijevaju od operatora distribucijskih sustava da barem
  jednom u dvije
  godine ocijene, u suradnji s operatorima sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja na svojem području, mogućnost sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja da pruže uravnoteženje i druge usluge povezane sa sustavom, uključujući upravljanje potrošnjom i skladištenje viška električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora te bi li, u odnosu na alternativna rješenja, uporaba utvrđene mogućnosti bila troškovno učinkovitija i bi li se njome učinkovitije iskorištavali resursi. | 8.   Države članice zahtijevaju od operatora distribucijskih sustava da barem
  svake četiri
  godine ocijene, u suradnji s operatorima sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja na svojem području, mogućnost sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja da pruže uravnoteženje i druge usluge povezane sa sustavom, uključujući upravljanje potrošnjom i skladištenje viška električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora te bi li, u odnosu na alternativna rješenja, uporaba utvrđene mogućnosti bila troškovno učinkovitija i bi li se njome učinkovitije iskorištavali resursi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Države članice zahtijevaju od operatora distribucijskih sustava da barem
  jednom u dvije
  godine ocijene, u suradnji s operatorima sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja na svojem području, mogućnost sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja da pruže uravnoteženje i druge usluge povezane sa sustavom, uključujući upravljanje potrošnjom i skladištenje viška električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora te bi li, u odnosu na alternativna rješenja, uporaba utvrđene mogućnosti bila troškovno učinkovitija i bi li se njome učinkovitije iskorištavali resursi.

8.   Države članice zahtijevaju od operatora distribucijskih sustava da barem
  svake četiri
  godine ocijene, u suradnji s operatorima sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja na svojem području, mogućnost sustava centraliziranoga grijanja ili hlađenja da pruže uravnoteženje i druge usluge povezane sa sustavom, uključujući upravljanje potrošnjom i skladištenje viška električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora te bi li, u odnosu na alternativna rješenja, uporaba utvrđene mogućnosti bila troškovno učinkovitija i bi li se njome učinkovitije iskorištavali resursi.

Amandman 215

Amandman 215

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 24. – stavak 9.

Članak 24. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.   Države članice imenuju najmanje jedno
  neovisno
  tijelo kako bi osigurale da su prava potrošača i pravila za pogon sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja jasno definirana i provedena u skladu s ovim člankom. | 9.   Države članice imenuju najmanje jedno
  nadležno
  tijelo kako bi osigurale da su prava potrošača i pravila za pogon sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja jasno definirana i provedena u skladu s ovim člankom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.   Države članice imenuju najmanje jedno
  neovisno
  tijelo kako bi osigurale da su prava potrošača i pravila za pogon sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja jasno definirana i provedena u skladu s ovim člankom.

9.   Države članice imenuju najmanje jedno
  nadležno
  tijelo kako bi osigurale da su prava potrošača i pravila za pogon sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja jasno definirana i provedena u skladu s ovim člankom.

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 25. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| S učinkom od 1. siječnja 2021.
  države članice
  od opskrbljivača gorivom zahtijevaju da u ukupnu količinu goriva namijenjenih uporabi u prometu koju isporučuju za potrošnju ili uporabu na tržištu tijekom kalendarske godine uključe minimalni udio energije proizvedene iz naprednih biogoriva i drugih biogoriva te bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX., iz obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu,
  iz fosilnih
  goriva
  nastalih iz otpada
  te iz obnovljive električne energije. | Kako bi postigle cilj od 12 % konačne potrošnje energije iz obnovljivih izvora iz članka 3., države članice
  s učinkom od 1. siječnja 2021. od opskrbljivača gorivom zahtijevaju da u ukupnu količinu goriva namijenjenih uporabi u prometu koju isporučuju za potrošnju ili uporabu na tržištu tijekom kalendarske godine uključe minimalni udio energije proizvedene iz naprednih biogoriva i drugih biogoriva te bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX., iz obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, goriva
  iz recikliranog ugljika
  te iz obnovljive električne energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

S učinkom od 1. siječnja 2021.
  države članice
  od opskrbljivača gorivom zahtijevaju da u ukupnu količinu goriva namijenjenih uporabi u prometu koju isporučuju za potrošnju ili uporabu na tržištu tijekom kalendarske godine uključe minimalni udio energije proizvedene iz naprednih biogoriva i drugih biogoriva te bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX., iz obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu,
  iz fosilnih
  goriva
  nastalih iz otpada
  te iz obnovljive električne energije.

države članice

iz fosilnih

nastalih iz otpada

Kako bi postigle cilj od 12 % konačne potrošnje energije iz obnovljivih izvora iz članka 3., države članice
  s učinkom od 1. siječnja 2021. od opskrbljivača gorivom zahtijevaju da u ukupnu količinu goriva namijenjenih uporabi u prometu koju isporučuju za potrošnju ili uporabu na tržištu tijekom kalendarske godine uključe minimalni udio energije proizvedene iz naprednih biogoriva i drugih biogoriva te bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX., iz obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, goriva
  iz recikliranog ugljika
  te iz obnovljive električne energije.

Kako bi postigle cilj od 12 % konačne potrošnje energije iz obnovljivih izvora iz članka 3., države članice

iz recikliranog ugljika

Amandman 217

Amandman 217

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 25. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Minimalni je udio 2021. barem jednak 1,5  %, uz povećanje na barem
  6,8
   % 2030. prema okvirnoj smjernici utvrđenoj u Prilogu X. dijelu B. Unutar tog ukupnog udjela, doprinos naprednih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. dijelu A iznosi barem 0,5  % goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su isporučena za potrošnju ili uporabu na tržištu od 1. siječnja 2021., a povećava se na barem 3,6  % do 2030. prema planu utvrđenom u Prilogu X. dijelu C. | Minimalni je udio 2021. barem jednak 1,5  %, uz povećanje na barem
  10
   % 2030. prema okvirnoj smjernici utvrđenoj u Prilogu X. dijelu B. Unutar tog ukupnog udjela, doprinos naprednih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. dijelu A iznosi barem 0,5  % goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su isporučena za potrošnju ili uporabu na tržištu od 1. siječnja 2021., a povećava se na barem 3,6  % do 2030. prema planu utvrđenom u Prilogu X. dijelu C. |
| | Opskrbljivači gorivom koji isporučuju samo goriva u obliku električne energije i obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu ne moraju se pridržavati minimalnog udjela iz naprednih biogoriva, drugih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Minimalni je udio 2021. barem jednak 1,5  %, uz povećanje na barem
  6,8
   % 2030. prema okvirnoj smjernici utvrđenoj u Prilogu X. dijelu B. Unutar tog ukupnog udjela, doprinos naprednih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. dijelu A iznosi barem 0,5  % goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su isporučena za potrošnju ili uporabu na tržištu od 1. siječnja 2021., a povećava se na barem 3,6  % do 2030. prema planu utvrđenom u Prilogu X. dijelu C.

6,8

Minimalni je udio 2021. barem jednak 1,5  %, uz povećanje na barem
  10
   % 2030. prema okvirnoj smjernici utvrđenoj u Prilogu X. dijelu B. Unutar tog ukupnog udjela, doprinos naprednih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. dijelu A iznosi barem 0,5  % goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su isporučena za potrošnju ili uporabu na tržištu od 1. siječnja 2021., a povećava se na barem 3,6  % do 2030. prema planu utvrđenom u Prilogu X. dijelu C.

10

Opskrbljivači gorivom koji isporučuju samo goriva u obliku električne energije i obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu ne moraju se pridržavati minimalnog udjela iz naprednih biogoriva, drugih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX.

Opskrbljivači gorivom koji isporučuju samo goriva u obliku električne energije i obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu ne moraju se pridržavati minimalnog udjela iz naprednih biogoriva, drugih biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX.

Amandman 218

Amandman 218

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 1. – podstavak 4. – točka a

Članak 25. – stavak 1. – podstavak 4. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pri izračunu nazivnika, odnosno energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u cestovnom i željezničkom prometu i isporučenih za potrošnju ili uporabu na tržištu, uzimaju se u obzir benzin, dizel, prirodni plin, biogoriva, bioplin, obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu,
  fosilna
  goriva
  nastala
  iz
  otpada
  i električna energija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pri izračunu nazivnika, odnosno energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u cestovnom i željezničkom prometu i isporučenih za potrošnju ili uporabu na tržištu, uzimaju se u obzir benzin, dizel, prirodni plin, biogoriva, bioplin, obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu,
  fosilna
  goriva
  nastala
  iz
  otpada
  i električna energija;

fosilna

nastala

otpada

| (a) | pri izračunu nazivnika, odnosno energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u cestovnom i željezničkom prometu i isporučenih za potrošnju ili uporabu na tržištu, uzimaju se u obzir benzin, dizel, prirodni plin, biogoriva, bioplin, obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu, goriva iz
  recikliranog ugljika
  i električna energija; |
| --- | --- |

(a)

pri izračunu nazivnika, odnosno energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u cestovnom i željezničkom prometu i isporučenih za potrošnju ili uporabu na tržištu, uzimaju se u obzir benzin, dizel, prirodni plin, biogoriva, bioplin, obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu, goriva iz
  recikliranog ugljika
  i električna energija;

recikliranog ugljika

Amandman 219

Amandman 219

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 1. – podstavak 4. – točka b – stavak 1.

Članak 25. – stavak 1. – podstavak 4. – točka b – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| b) | pri izračunu brojnika uzima se u obzir energetski sadržaj naprednih biogoriva i drugih biogoriva te bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX., obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu,
  fosilnih
  goriva
  nastalih
  iz
  otpada
  i isporučenih svim prometnim sektorima te električne energije iz obnovljivih izvora isporučene cestovnim vozilima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

b)

pri izračunu brojnika uzima se u obzir energetski sadržaj naprednih biogoriva i drugih biogoriva te bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX., obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu,
  fosilnih
  goriva
  nastalih
  iz
  otpada
  i isporučenih svim prometnim sektorima te električne energije iz obnovljivih izvora isporučene cestovnim vozilima.

fosilnih

nastalih

otpada

| b) | pri izračunu brojnika uzima se u obzir energetski sadržaj naprednih biogoriva i drugih biogoriva te bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX., obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, goriva iz
  recikliranog ugljika
  i isporučenih svim prometnim sektorima te električne energije iz obnovljivih izvora isporučene cestovnim vozilima. |
| --- | --- |

b)

pri izračunu brojnika uzima se u obzir energetski sadržaj naprednih biogoriva i drugih biogoriva te bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX., obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, goriva iz
  recikliranog ugljika
  i isporučenih svim prometnim sektorima te električne energije iz obnovljivih izvora isporučene cestovnim vozilima.

recikliranog ugljika

Amandman 220

Amandman 220

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 1. – podstavak 4. – točka b – stavak 2.

Članak 25. – stavak 1. – podstavak 4. – točka b – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pri izračunu brojnika doprinos biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. dijelu B ograničava se na 1,7  % energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su isporučena za potrošnju ili uporabu na tržištu
  , a
  doprinos goriva isporučenih u sektoru zrakoplovstva
  i pomorstva
  iznosi njihov energetski sadržaj pomnožen s 
  1,2
  . | Pri izračunu brojnika doprinos biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. dijelu B ograničava se na 1,7  % energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su isporučena za potrošnju ili uporabu na tržištu. |
| | Države članice mogu izmijeniti ograničenje za sirovine navedeno u Prilogu IX. dijelu B ako je to opravdano s obzirom na dostupnost sirovina. Komisija mora odobriti svaku izmjenu. |
| | Doprinos goriva isporučenih u sektoru zrakoplovstva iznosi njihov energetski sadržaj pomnožen s 
  2, a u sektoru pomorstva njihov energetski sadržaj pomnožen s 1,2 , a za doprinos električne energije iz obnovljivih izvora isporučene cestovnim vozilima smatra se da iznosi njezin energetski sadržaj pomnožen s 2,5
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pri izračunu brojnika doprinos biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. dijelu B ograničava se na 1,7  % energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su isporučena za potrošnju ili uporabu na tržištu
  , a
  doprinos goriva isporučenih u sektoru zrakoplovstva
  i pomorstva
  iznosi njihov energetski sadržaj pomnožen s 
  1,2
  .

, a

i pomorstva

1,2

Pri izračunu brojnika doprinos biogoriva i bioplina proizvedenih iz sirovina navedenih u Prilogu IX. dijelu B ograničava se na 1,7  % energetskog sadržaja goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su isporučena za potrošnju ili uporabu na tržištu.

Države članice mogu izmijeniti ograničenje za sirovine navedeno u Prilogu IX. dijelu B ako je to opravdano s obzirom na dostupnost sirovina. Komisija mora odobriti svaku izmjenu.

Države članice mogu izmijeniti ograničenje za sirovine navedeno u Prilogu IX. dijelu B ako je to opravdano s obzirom na dostupnost sirovina. Komisija mora odobriti svaku izmjenu.

Doprinos goriva isporučenih u sektoru zrakoplovstva iznosi njihov energetski sadržaj pomnožen s 
  2, a u sektoru pomorstva njihov energetski sadržaj pomnožen s 1,2 , a za doprinos električne energije iz obnovljivih izvora isporučene cestovnim vozilima smatra se da iznosi njezin energetski sadržaj pomnožen s 2,5
  .

2, a u sektoru pomorstva njihov energetski sadržaj pomnožen s 1,2 , a za doprinos električne energije iz obnovljivih izvora isporučene cestovnim vozilima smatra se da iznosi njezin energetski sadržaj pomnožen s 2,5

Amandman 221

Amandman 221

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 1.a (novi)

Članak 25. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Države članice mogu osmisliti svoje nacionalne politike kako bi ispunile obveze koje proizlaze iz ovog članka kao obvezu uštede stakleničkih plinova i mogu ih također primjenjivati na fosilna goriva nastala iz otpada pod uvjetom da to nije protivno ciljevima kružnog gospodarstva i da je ostvaren udio energije iz obnovljivih izvora iz stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Države članice mogu osmisliti svoje nacionalne politike kako bi ispunile obveze koje proizlaze iz ovog članka kao obvezu uštede stakleničkih plinova i mogu ih također primjenjivati na fosilna goriva nastala iz otpada pod uvjetom da to nije protivno ciljevima kružnog gospodarstva i da je ostvaren udio energije iz obnovljivih izvora iz stavka 1.

Amandman 223

Amandman 223

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Kako bi se utvrdio udio električne energije iz obnovljivih izvora za potrebe stavka 1.
  može
  se
  upotrebljavati prosječni udio električne energije iz obnovljivih izvora u Uniji ili
  udio električne energije iz obnovljivih izvora u državi članici koju se opskrbljuje električnom energijom, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine.
  U oba se slučaja jednakovrijedna količina jamstava o podrijetlu izdanih
  u skladu s člankom 
  19. poništava
  . | 3.   Kako bi se utvrdio udio električne energije iz obnovljivih izvora za potrebe stavka 1.
  , upotrebljava
  se udio električne energije iz obnovljivih izvora u državi članici koju se opskrbljuje električnom energijom, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine
  , pod uvjetom da ima dovoljno dokaza da je električna energija iz obnovljiva izvora dodatna energija
  .
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata
  u skladu s člankom
  32. kako bi se dopunila ova Direktiva utvrđivanjem metodologije, uključujući metodologiju kojom država članica određuje svoju referentnu vrijednost za dokazivanje dodatnosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Kako bi se utvrdio udio električne energije iz obnovljivih izvora za potrebe stavka 1.
  može
  se
  upotrebljavati prosječni udio električne energije iz obnovljivih izvora u Uniji ili
  udio električne energije iz obnovljivih izvora u državi članici koju se opskrbljuje električnom energijom, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine.
  U oba se slučaja jednakovrijedna količina jamstava o podrijetlu izdanih
  u skladu s člankom 
  19. poništava
  .

3.   Kako bi se utvrdio udio električne energije iz obnovljivih izvora za potrebe stavka 1.
  , upotrebljava
  se udio električne energije iz obnovljivih izvora u državi članici koju se opskrbljuje električnom energijom, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine
  , pod uvjetom da ima dovoljno dokaza da je električna energija iz obnovljiva izvora dodatna energija
  .
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata
  u skladu s člankom
  32. kako bi se dopunila ova Direktiva utvrđivanjem metodologije, uključujući metodologiju kojom država članica određuje svoju referentnu vrijednost za dokazivanje dodatnosti
  .

Amandman 224

Amandman 224

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Odstupajući od prvog podstavka i radi utvrđivanja udjela električne energije u svrhu stavka 1., električna energija proizvedena uz izravno priključenje na postrojenje za proizvodnju obnovljive energije koja se isporučuje cestovnim vozilima u potpunosti se smatra električnom energijom iz obnovljivih izvora. Slično tome, električna energija dobivena na temelju dugoročnih ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora u potpunosti se smatra električnom energijom iz obnovljivih izvora. U svakom slučaju, poništava se jednakovrijedna količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odstupajući od prvog podstavka i radi utvrđivanja udjela električne energije u svrhu stavka 1., električna energija proizvedena uz izravno priključenje na postrojenje za proizvodnju obnovljive energije koja se isporučuje cestovnim vozilima u potpunosti se smatra električnom energijom iz obnovljivih izvora. Slično tome, električna energija dobivena na temelju dugoročnih ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora u potpunosti se smatra električnom energijom iz obnovljivih izvora. U svakom slučaju, poništava se jednakovrijedna količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19.

Odstupajući od prvog podstavka i radi utvrđivanja udjela električne energije u svrhu stavka 1., električna energija proizvedena uz izravno priključenje na postrojenje za proizvodnju obnovljive energije koja se isporučuje cestovnim vozilima u potpunosti se smatra električnom energijom iz obnovljivih izvora. Slično tome, električna energija dobivena na temelju dugoročnih ugovora o kupnji električne energije iz obnovljivih izvora u potpunosti se smatra električnom energijom iz obnovljivih izvora. U svakom slučaju, poništava se jednakovrijedna količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19.

Amandman 225

Amandman 225

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 3. – točka a – stavak 1.

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 3. – točka a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| kada se električna energija upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, bilo izravno ili za proizvodnju posrednih proizvoda, kao udio obnovljive energije može se upotrijebiti prosječan udio električne energije iz izvora obnovljive energije u 
  Uniji ili udio električne energije iz izvora obnovljive energije u
  zemlji proizvodnje, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine.
  U oba
  se
  slučaja jednakovrijedna
  količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19. poništava. | kada se električna energija upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, bilo izravno ili za proizvodnju posrednih proizvoda, kao udio obnovljive energije može se upotrijebiti prosječan udio električne energije iz izvora obnovljive energije u zemlji proizvodnje, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine.
  Jednakovrijedna
  se količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19. poništava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

kada se električna energija upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, bilo izravno ili za proizvodnju posrednih proizvoda, kao udio obnovljive energije može se upotrijebiti prosječan udio električne energije iz izvora obnovljive energije u 
  Uniji ili udio električne energije iz izvora obnovljive energije u
  zemlji proizvodnje, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine.
  U oba
  se
  slučaja jednakovrijedna
  količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19. poništava.

Uniji ili udio električne energije iz izvora obnovljive energije u

U oba

slučaja jednakovrijedna

kada se električna energija upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, bilo izravno ili za proizvodnju posrednih proizvoda, kao udio obnovljive energije može se upotrijebiti prosječan udio električne energije iz izvora obnovljive energije u zemlji proizvodnje, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine.
  Jednakovrijedna
  se količina jamstava o podrijetlu izdanih u skladu s člankom 19. poništava.

Jednakovrijedna

Amandman 226

Amandman 226

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 25. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice uspostavljaju
  bazu podataka kojom se omogućuje praćenje goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su prihvatljiva kao dio brojnika navedenog u stavku 1. točki (b)
  te
  od relevantnih gospodarskih subjekata zahtijevaju da unesu informacije o izvršenim transakcijama i svojstvima održivosti prihvatljivih goriva, uključujući njihove emisije stakleničkih plinova u životnom ciklusu, počevši od trenutka proizvodnje do opskrbljivača gorivom koji ga stavlja na tržište. | Komisija uspostavlja
  bazu podataka
  Unije
  kojom se omogućuje praćenje goriva namijenjenih uporabi u prometu
  , uključujući električnu energiju,
  koja su prihvatljiva kao dio brojnika navedenog u stavku 1. točki (b)
  . Države članice
  od relevantnih gospodarskih subjekata zahtijevaju da unesu informacije o izvršenim transakcijama i svojstvima održivosti prihvatljivih goriva, uključujući njihove emisije stakleničkih plinova u životnom ciklusu, počevši od trenutka proizvodnje do opskrbljivača gorivom koji ga stavlja na tržište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice uspostavljaju
  bazu podataka kojom se omogućuje praćenje goriva namijenjenih uporabi u prometu koja su prihvatljiva kao dio brojnika navedenog u stavku 1. točki (b)
  te
  od relevantnih gospodarskih subjekata zahtijevaju da unesu informacije o izvršenim transakcijama i svojstvima održivosti prihvatljivih goriva, uključujući njihove emisije stakleničkih plinova u životnom ciklusu, počevši od trenutka proizvodnje do opskrbljivača gorivom koji ga stavlja na tržište.

Države članice uspostavljaju

te

Komisija uspostavlja
  bazu podataka
  Unije
  kojom se omogućuje praćenje goriva namijenjenih uporabi u prometu
  , uključujući električnu energiju,
  koja su prihvatljiva kao dio brojnika navedenog u stavku 1. točki (b)
  . Države članice
  od relevantnih gospodarskih subjekata zahtijevaju da unesu informacije o izvršenim transakcijama i svojstvima održivosti prihvatljivih goriva, uključujući njihove emisije stakleničkih plinova u životnom ciklusu, počevši od trenutka proizvodnje do opskrbljivača gorivom koji ga stavlja na tržište.

Komisija uspostavlja

Unije

, uključujući električnu energiju,

. Države članice

Amandman 227

Amandman 227

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 4. – podstavak 3.

Članak 25. – stavak 4. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nacionalne su baze podataka međusobno povezane kako bi se omogućilo praćenje transakcija goriva među državama članicama. Kako bi osigurala usklađenost nacionalnih baza podataka,
  Komisija utvrđuje tehničke specifikacije njihova sadržaja i uporabe pomoću provedbenih akata donesenih u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. | Komisija utvrđuje tehničke specifikacije njihova sadržaja i uporabe pomoću provedbenih akata donesenih u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nacionalne su baze podataka međusobno povezane kako bi se omogućilo praćenje transakcija goriva među državama članicama. Kako bi osigurala usklađenost nacionalnih baza podataka,
  Komisija utvrđuje tehničke specifikacije njihova sadržaja i uporabe pomoću provedbenih akata donesenih u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31.

Nacionalne su baze podataka međusobno povezane kako bi se omogućilo praćenje transakcija goriva među državama članicama. Kako bi osigurala usklađenost nacionalnih baza podataka,

Komisija utvrđuje tehničke specifikacije njihova sadržaja i uporabe pomoću provedbenih akata donesenih u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31.

Amandman 228

Amandman 228

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 5.

Članak 25. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Države članice izvješćuju o zbirnim informacijama
  iz nacionalnih baza podataka
  , uključujući emisije stakleničkih plinova u životnom ciklusu goriva, u skladu s Prilogom VII. Uredbi [o upravljanju]. | 5.   Države članice izvješćuju o zbirnim informacijama, uključujući emisije stakleničkih plinova u životnom ciklusu goriva, u skladu s Prilogom VII. Uredbi
  ... Europskog parlamenta i Vijeća
  [o upravljanju
  energetskom unijom, 2016/0375(COD)
  ].
  Komisija na godišnjoj osnovi objavljuje zbirne informacije iz baze podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Države članice izvješćuju o zbirnim informacijama
  iz nacionalnih baza podataka
  , uključujući emisije stakleničkih plinova u životnom ciklusu goriva, u skladu s Prilogom VII. Uredbi [o upravljanju].

5.   Države članice izvješćuju o zbirnim informacijama, uključujući emisije stakleničkih plinova u životnom ciklusu goriva, u skladu s Prilogom VII. Uredbi
  ... Europskog parlamenta i Vijeća
  [o upravljanju
  energetskom unijom, 2016/0375(COD)
  ].
  Komisija na godišnjoj osnovi objavljuje zbirne informacije iz baze podataka.

Amandman 229

Amandman 229

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 6.

Članak 25. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi
  detaljnije opisala metodologiju
  iz stavka 3. točke (b) ovog članka, utvrdila udio biogoriva koje je rezultat prerade biomase u zajedničkom postupku s fosilnim gorivima, navela metodologiju za ocjenu uštede emisija stakleničkih plinova zbog uporabe obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i fosilnih goriva
  nastalih iz
  otpada te kako bi utvrdila minimalne uštede emisija stakleničkih plinova koje se za ta goriva zahtijevaju za potrebe stavka 1. ovog članka. | 6.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi
  se dopunila ova Direktiva detaljnijim opisom metodologije
  iz stavka 3. točke (b) ovog članka, utvrdila udio biogoriva koje je rezultat prerade biomase u zajedničkom postupku s fosilnim gorivima, navela metodologiju za ocjenu uštede emisija stakleničkih plinova zbog uporabe obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i fosilnih goriva
  s niskom razinom ugljika, koja nastaju od plinovitog
  otpada
  kao neizbježna i nenamjerna posljedica izrade ili proizvodnje proizvoda namijenjenih za komercijalnu upotrebu i/ili prodaju,
  te kako bi utvrdila minimalne uštede emisija stakleničkih plinova koje se za ta goriva zahtijevaju za potrebe stavka 1. ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi
  detaljnije opisala metodologiju
  iz stavka 3. točke (b) ovog članka, utvrdila udio biogoriva koje je rezultat prerade biomase u zajedničkom postupku s fosilnim gorivima, navela metodologiju za ocjenu uštede emisija stakleničkih plinova zbog uporabe obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i fosilnih goriva
  nastalih iz
  otpada te kako bi utvrdila minimalne uštede emisija stakleničkih plinova koje se za ta goriva zahtijevaju za potrebe stavka 1. ovog članka.

6.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 32. kako bi
  se dopunila ova Direktiva detaljnijim opisom metodologije
  iz stavka 3. točke (b) ovog članka, utvrdila udio biogoriva koje je rezultat prerade biomase u zajedničkom postupku s fosilnim gorivima, navela metodologiju za ocjenu uštede emisija stakleničkih plinova zbog uporabe obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i fosilnih goriva
  s niskom razinom ugljika, koja nastaju od plinovitog
  otpada
  kao neizbježna i nenamjerna posljedica izrade ili proizvodnje proizvoda namijenjenih za komercijalnu upotrebu i/ili prodaju,
  te kako bi utvrdila minimalne uštede emisija stakleničkih plinova koje se za ta goriva zahtijevaju za potrebe stavka 1. ovog članka.

Amandman 230

Amandman 230

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25. – stavak 7.

Članak 25. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   U kontekstu dvogodišnje ocjene napretka postignutog na temelju Uredbe [o upravljanju] do 31. prosinca 2025. Komisija ocjenjuje potiče li se djelotvorno obvezom utvrđenom u stavku 1. inovacija i 
  promiču
  li se uštede stakleničkih plinova u sektoru prometa te jesu li primjereni primjenjivi zahtjevi povezani s uštedama stakleničkih plinova za biogoriva i bioplin. Ako je potrebno, Komisija predstavlja prijedlog za izmjenu obveze utvrđene u stavku 1. | 7.   U kontekstu dvogodišnje ocjene napretka postignutog na temelju Uredbe
  ... Europskog parlamenta i Vijeća
  [o upravljanju
  energetskom unijom
  ,
  2016/0375(COD)
  ] do 31. prosinca 2025. Komisija ocjenjuje potiče li se djelotvorno obvezom utvrđenom u stavku 1. inovacija i 
  osiguravaju
  li se uštede stakleničkih plinova u sektoru prometa te jesu li primjereni primjenjivi zahtjevi povezani s uštedama stakleničkih plinova za biogoriva i bioplin.
  U ocjeni se također analizira izbjegava li se učinkovito odredbama ovog članka dvostruko obračunavanje obnovljive energije.
  Ako je potrebno, Komisija predstavlja prijedlog za izmjenu obveze utvrđene u stavku 1.
  U izmijenjenim obvezama u najmanju će se ruku zadržati razine koje odgovaraju kapacitetu za proizvodnju naprednih biogoriva koji će se uspostaviti i biti u procesu izgradnje 2025. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   U kontekstu dvogodišnje ocjene napretka postignutog na temelju Uredbe [o upravljanju] do 31. prosinca 2025. Komisija ocjenjuje potiče li se djelotvorno obvezom utvrđenom u stavku 1. inovacija i 
  promiču
  li se uštede stakleničkih plinova u sektoru prometa te jesu li primjereni primjenjivi zahtjevi povezani s uštedama stakleničkih plinova za biogoriva i bioplin. Ako je potrebno, Komisija predstavlja prijedlog za izmjenu obveze utvrđene u stavku 1.

7.   U kontekstu dvogodišnje ocjene napretka postignutog na temelju Uredbe
  ... Europskog parlamenta i Vijeća
  [o upravljanju
  energetskom unijom
  ,
  2016/0375(COD)
  ] do 31. prosinca 2025. Komisija ocjenjuje potiče li se djelotvorno obvezom utvrđenom u stavku 1. inovacija i 
  osiguravaju
  li se uštede stakleničkih plinova u sektoru prometa te jesu li primjereni primjenjivi zahtjevi povezani s uštedama stakleničkih plinova za biogoriva i bioplin.
  U ocjeni se također analizira izbjegava li se učinkovito odredbama ovog članka dvostruko obračunavanje obnovljive energije.
  Ako je potrebno, Komisija predstavlja prijedlog za izmjenu obveze utvrđene u stavku 1.
  U izmijenjenim obvezama u najmanju će se ruku zadržati razine koje odgovaraju kapacitetu za proizvodnju naprednih biogoriva koji će se uspostaviti i biti u procesu izgradnje 2025.

Amandman 231

Amandman 231

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Energija
  iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase uzima se u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) ovog stavka samo ako ispunjavaju kriterije održivosti navedene u stavcima od 2. do 6. i kriterije uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavku 7.: | 1.   
  Neovisno o tome jesu li sirovine uzgojene na teritoriju Unije ili izvan njega, energija
  iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase uzima se u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) ovog stavka samo ako ispunjavaju kriterije održivosti navedene u stavcima od 2. do 6. i kriterije uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavku 7.: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Energija
  iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase uzima se u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) ovog stavka samo ako ispunjavaju kriterije održivosti navedene u stavcima od 2. do 6. i kriterije uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavku 7.:

1.   
  Neovisno o tome jesu li sirovine uzgojene na teritoriju Unije ili izvan njega, energija
  iz biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase uzima se u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) ovog stavka samo ako ispunjavaju kriterije održivosti navedene u stavcima od 2. do 6. i kriterije uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavku 7.:

Amandman 232

Amandman 232

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c.

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | prihvatljivost za financijsku potporu za uporabu biogoriva, tekućih goriva i goriva iz biomase. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

prihvatljivost za financijsku potporu za uporabu biogoriva, tekućih goriva i goriva iz biomase.

| (c) | prihvatljivost za financijsku potporu
  , uključujući fiskalne poticaje,
  za uporabu biogoriva, tekućih goriva i goriva iz biomase. |
| --- | --- |

(c)

prihvatljivost za financijsku potporu
  , uključujući fiskalne poticaje,
  za uporabu biogoriva, tekućih goriva i goriva iz biomase.

, uključujući fiskalne poticaje,

Amandman 323

Amandman 323

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Međutim,
  biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz otpadaka i ostataka, osim ostataka iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva, za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) ovog stavka uzimaju se u obzir samo ako ispunjavaju kriterije uštede emisija stakleničkih plinova iz stavka 7. Ova se odredba primjenjuje i na otpad i ostatke koji se prerađuju u proizvod koji prethodi daljnjoj preradi u biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase. | Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz otpadaka i ostataka, osim ostataka iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva, za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) ovog stavka uzimaju se u obzir samo ako ispunjavaju kriterije uštede emisija stakleničkih plinova iz stavka 7.
  Međutim, njihova proizvodnja iz otpada i ostataka obuhvaćena Direktivom 2008/98/EZ mora biti u skladu s načelom hijerarhije otpada kako je navedeno u Direktivi 2008/98/EZ.
  Ova se odredba primjenjuje i na otpad i ostatke koji se prerađuju u proizvod koji prethodi daljnjoj preradi u biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Međutim,
  biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz otpadaka i ostataka, osim ostataka iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva, za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) ovog stavka uzimaju se u obzir samo ako ispunjavaju kriterije uštede emisija stakleničkih plinova iz stavka 7. Ova se odredba primjenjuje i na otpad i ostatke koji se prerađuju u proizvod koji prethodi daljnjoj preradi u biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase.

Međutim,

Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz otpadaka i ostataka, osim ostataka iz poljoprivrede, akvakulture, ribarstva i šumarstva, za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) ovog stavka uzimaju se u obzir samo ako ispunjavaju kriterije uštede emisija stakleničkih plinova iz stavka 7.
  Međutim, njihova proizvodnja iz otpada i ostataka obuhvaćena Direktivom 2008/98/EZ mora biti u skladu s načelom hijerarhije otpada kako je navedeno u Direktivi 2008/98/EZ.
  Ova se odredba primjenjuje i na otpad i ostatke koji se prerađuju u proizvod koji prethodi daljnjoj preradi u biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase.

Međutim, njihova proizvodnja iz otpada i ostataka obuhvaćena Direktivom 2008/98/EZ mora biti u skladu s načelom hijerarhije otpada kako je navedeno u Direktivi 2008/98/EZ.

Amandman 234

Amandman 234

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz otpada i ostataka od poljoprivrednog zemljišta uzimaju se u obzir za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) ovog stavka samo ako su gospodarski subjekti poduzeli mjere s ciljem minimiziranja negativnih učinaka na kvalitetu tla i sadržaj ugljika u tlu. Podaci o tim mjerama dostavljaju se u skladu s člankom 27. stavkom 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz otpada i ostataka od poljoprivrednog zemljišta uzimaju se u obzir za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) ovog stavka samo ako su gospodarski subjekti poduzeli mjere s ciljem minimiziranja negativnih učinaka na kvalitetu tla i sadržaj ugljika u tlu. Podaci o tim mjerama dostavljaju se u skladu s člankom 27. stavkom 3.

Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz otpada i ostataka od poljoprivrednog zemljišta uzimaju se u obzir za potrebe iz točaka (a), (b) i (c) ovog stavka samo ako su gospodarski subjekti poduzeli mjere s ciljem minimiziranja negativnih učinaka na kvalitetu tla i sadržaj ugljika u tlu. Podaci o tim mjerama dostavljaju se u skladu s člankom 27. stavkom 3.

Amandman 235

Amandman 235

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 3.

Članak 26. – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Goriva iz biomase moraju ispunjavati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavcima od 2. do 7. samo ako se upotrebljavaju u postrojenjima za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja ili goriva s 
  kapacitetom goriva jednakim
  20 MW ili
  višim
  ako je riječ o krutim gorivima iz biomase i s
  električnom
  snagom jednakom
  0,5
   MW ili višom ako je riječ o plinovitim gorivima iz biomase. Države članice mogu primjenjivati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova na postrojenja s nižim kapacitetom goriva. | Goriva iz biomase moraju ispunjavati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavcima od 2. do 7. samo ako se upotrebljavaju u postrojenjima za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja ili goriva s 
  ukupnom ulaznom toplinskom snagom jednakom
  20 MW ili
  višom
  ako je riječ o krutim gorivima iz biomase i s
  ukupnom ulaznom toplinskom
  snagom jednakom
  2
   MW ili višom ako je riječ o plinovitim gorivima iz biomase. Države članice mogu primjenjivati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova na postrojenja s nižim kapacitetom goriva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Goriva iz biomase moraju ispunjavati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavcima od 2. do 7. samo ako se upotrebljavaju u postrojenjima za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja ili goriva s 
  kapacitetom goriva jednakim
  20 MW ili
  višim
  ako je riječ o krutim gorivima iz biomase i s
  električnom
  snagom jednakom
  0,5
   MW ili višom ako je riječ o plinovitim gorivima iz biomase. Države članice mogu primjenjivati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova na postrojenja s nižim kapacitetom goriva.

kapacitetom goriva jednakim

višim

električnom

0,5

Goriva iz biomase moraju ispunjavati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova navedene u stavcima od 2. do 7. samo ako se upotrebljavaju u postrojenjima za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja ili goriva s 
  ukupnom ulaznom toplinskom snagom jednakom
  20 MW ili
  višom
  ako je riječ o krutim gorivima iz biomase i s
  ukupnom ulaznom toplinskom
  snagom jednakom
  2
   MW ili višom ako je riječ o plinovitim gorivima iz biomase. Države članice mogu primjenjivati kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova na postrojenja s nižim kapacitetom goriva.

ukupnom ulaznom toplinskom snagom jednakom

višom

ukupnom ulaznom toplinskom

2

Amandman 236

Amandman 236

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 2. – točka aa (nova)

Članak 26. – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | šume visoke bioraznovrsnosti i drugog pošumljenog zemljišta koje je bogato vrstama i nije degradirano, ili koje je relevantno nadležno tijelo definiralo kao zemljište visoke bioraznovrsnosti, osim ako ne postoje dokazi da proizvodnja te sirovine nije utjecala na svrhe zaštite prirode; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

šume visoke bioraznovrsnosti i drugog pošumljenog zemljišta koje je bogato vrstama i nije degradirano, ili koje je relevantno nadležno tijelo definiralo kao zemljište visoke bioraznovrsnosti, osim ako ne postoje dokazi da proizvodnja te sirovine nije utjecala na svrhe zaštite prirode;

šume visoke bioraznovrsnosti i drugog pošumljenog zemljišta koje je bogato vrstama i nije degradirano, ili koje je relevantno nadležno tijelo definiralo kao zemljište visoke bioraznovrsnosti, osim ako ne postoje dokazi da proizvodnja te sirovine nije utjecala na svrhe zaštite prirode;

Amandman 237

Amandman 237

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 2. – točka c – uvodni dio

Članak 26. – stavak 2. – točka c – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | travnjaka s visokom bioraznovrsnošću 
  koji obuhvaća više od jednog hektara i
  koji je: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

travnjaka s visokom bioraznovrsnošću 
  koji obuhvaća više od jednog hektara i
  koji je:

koji obuhvaća više od jednog hektara i

| (c) | travnjaka s visokom bioraznovrsnošću
  , uključujući šumom obrasle livade i pašnjake,
  koji je: |
| --- | --- |

(c)

travnjaka s visokom bioraznovrsnošću
  , uključujući šumom obrasle livade i pašnjake,
  koji je:

, uključujući šumom obrasle livade i pašnjake,

Amandman 238

Amandman 238

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 2. – točka c – podtočka ii.

Članak 26. – stavak 2. – točka c – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | neprirodan, tj. travnjak koji bez čovjekova djelovanja ne bi ostao travnjakom koji je bogat vrstama i nije degradiran
  te
  koji je relevantno nadležno tijelo definiralo kao travnjak visoke bioraznovrsnosti, osim ako ne postoje dokazi da je proizvodnja sirovina nužna za očuvanje statusa travnjaka visoke bioraznovrsnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

neprirodan, tj. travnjak koji bez čovjekova djelovanja ne bi ostao travnjakom koji je bogat vrstama i nije degradiran
  te
  koji je relevantno nadležno tijelo definiralo kao travnjak visoke bioraznovrsnosti, osim ako ne postoje dokazi da je proizvodnja sirovina nužna za očuvanje statusa travnjaka visoke bioraznovrsnosti.

te

| ii. | neprirodan, tj. travnjak koji bez čovjekova djelovanja ne bi ostao travnjakom koji je bogat vrstama i nije degradiran
  ili
  koji je relevantno nadležno tijelo definiralo kao travnjak visoke bioraznovrsnosti, osim ako ne postoje dokazi da je proizvodnja sirovina nužna za očuvanje statusa travnjaka visoke bioraznovrsnosti. |
| --- | --- |

ii.

neprirodan, tj. travnjak koji bez čovjekova djelovanja ne bi ostao travnjakom koji je bogat vrstama i nije degradiran
  ili
  koji je relevantno nadležno tijelo definiralo kao travnjak visoke bioraznovrsnosti, osim ako ne postoje dokazi da je proizvodnja sirovina nužna za očuvanje statusa travnjaka visoke bioraznovrsnosti.

ili

Amandman 239

Amandman 239

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 4.

Članak 26. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase uzeta u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) stavka 1. ne smiju se proizvoditi iz sirovina dobivenih na zemljištu koje je u siječnju 2008. bilo tresetište. | 4.   Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase uzeta u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) stavka 1. ne smiju se proizvoditi iz sirovina dobivenih na zemljištu koje je u siječnju 2008. bilo tresetište
  , osim ako se ne pruže provjerljivi dokazi da uzgoj i žetva sirovina ne podrazumijevaju isušivanje prethodno neisušenog tla
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase uzeta u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) stavka 1. ne smiju se proizvoditi iz sirovina dobivenih na zemljištu koje je u siječnju 2008. bilo tresetište.

4.   Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz poljoprivredne biomase uzeta u obzir za potrebe navedene u točkama (a), (b) i (c) stavka 1. ne smiju se proizvoditi iz sirovina dobivenih na zemljištu koje je u siječnju 2008. bilo tresetište
  , osim ako se ne pruže provjerljivi dokazi da uzgoj i žetva sirovina ne podrazumijevaju isušivanje prethodno neisušenog tla
  .

Amandman 240

Amandman 240

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 5.

Članak 26. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase koja se uzimaju u obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ispunjavaju sljedeće zahtjeve za smanjenje rizika od uporabe neodržive proizvodnje šumske biomase koliko je to moguće: | 5.   Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase koja se uzimaju u obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ispunjavaju sljedeće zahtjeve za smanjenje rizika od uporabe neodržive proizvodnje šumske biomase koliko je to moguće: |
| (a) | zemlja u kojoj je šumska masa posječena ima nacionalne i podnacionalne zakone primjenjive u području sječe te sustave nadzora i provedbe kojima se osigurava da: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase koja se uzimaju u obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ispunjavaju sljedeće zahtjeve za smanjenje rizika od uporabe neodržive proizvodnje šumske biomase koliko je to moguće:

5.   Biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase koja se uzimaju u obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ispunjavaju sljedeće zahtjeve za smanjenje rizika od uporabe neodržive proizvodnje šumske biomase koliko je to moguće:

(a)

zemlja u kojoj je šumska masa posječena ima nacionalne i podnacionalne zakone primjenjive u području sječe te sustave nadzora i provedbe kojima se osigurava da:

| (a) | zemlja u kojoj je šumska masa posječena ima nacionalne i podnacionalne zakone primjenjive u području sječe te sustave nadzora i provedbe kojima se osigurava da: |
| --- | --- |

(a)

zemlja u kojoj je šumska masa posječena ima nacionalne i podnacionalne zakone primjenjive u području sječe te sustave nadzora i provedbe kojima se osigurava da:

| | i. | sječa se provodi u skladu s uvjetima dozvole za sječu unutar granica koje su zakonito objavljene u službenim novinama; |
| --- | --- | --- |

i.

sječa se provodi u skladu s uvjetima dozvole za sječu unutar granica koje su zakonito objavljene u službenim novinama;

| | i. | sječa se provodi u skladu s uvjetima dozvole za sječu
  ili jednakovrijednim dokazom zakonskog prava na sječu
  unutar
  nacionalnih ili regionalnih
  granica koje su zakonito objavljene u službenim novinama; |
| --- | --- | --- |

i.

sječa se provodi u skladu s uvjetima dozvole za sječu
  ili jednakovrijednim dokazom zakonskog prava na sječu
  unutar
  nacionalnih ili regionalnih
  granica koje su zakonito objavljene u službenim novinama;

ili jednakovrijednim dokazom zakonskog prava na sječu

nacionalnih ili regionalnih

| | ii. | šuma se obnavlja na posječenim površinama; |
| --- | --- | --- |

ii.

šuma se obnavlja na posječenim površinama;

| | ii. | šuma se obnavlja na posječenim površinama; |
| --- | --- | --- |

ii.

šuma se obnavlja na posječenim površinama;

| | iii. | područja
  visoke vrijednosti u smislu
  očuvanja, uključujući močvarna tla i tresetišta, zaštićena su; |
| --- | --- | --- |

iii.

područja
  visoke vrijednosti u smislu
  očuvanja, uključujući močvarna tla i tresetišta, zaštićena su;

visoke vrijednosti u smislu

| | iii. | područja
  koja su međunarodnim ili nacionalnim zakonom određena u svrhu održavanja bioraznolikosti ili
  očuvanja
  prirode
  ,
  ili ih je kao takve definiralo odgovarajuće nadležno tijelo,
  uključujući močvarna tla i tresetišta, zaštićena su; |
| --- | --- | --- |

iii.

područja
  koja su međunarodnim ili nacionalnim zakonom određena u svrhu održavanja bioraznolikosti ili
  očuvanja
  prirode
  ,
  ili ih je kao takve definiralo odgovarajuće nadležno tijelo,
  uključujući močvarna tla i tresetišta, zaštićena su;

koja su međunarodnim ili nacionalnim zakonom određena u svrhu održavanja bioraznolikosti ili

prirode

ili ih je kao takve definiralo odgovarajuće nadležno tijelo,

| | iv. | učinci sječe šume na kvalitetu
  tla i 
  bioraznolikost smanjeni su koliko je to moguće;
  i |
| --- | --- | --- |

iv.

učinci sječe šume na kvalitetu
  tla i 
  bioraznolikost smanjeni su koliko je to moguće;
  i

učinci sječe šume na kvalitetu

bioraznolikost smanjeni su koliko je to moguće;

| | iv. | sječa se provodi uzimajući u obzir očuvanje kvalitete
  tla i 
  bioraznolikosti u cilju minimiziranja negativnih učinaka
  i |
| --- | --- | --- |

iv.

sječa se provodi uzimajući u obzir očuvanje kvalitete
  tla i 
  bioraznolikosti u cilju minimiziranja negativnih učinaka
  i

sječa se provodi uzimajući u obzir očuvanje kvalitete

bioraznolikosti u cilju minimiziranja negativnih učinaka

| | v. | sječom se
  ne premašuje
  dugoročni proizvodni kapacitet šume; |
| --- | --- | --- |

v.

sječom se
  ne premašuje
  dugoročni proizvodni kapacitet šume;

ne premašuje

| | v. | sječom se
  održava ili poboljšava
  dugoročni proizvodni kapacitet šume
  na nacionalnoj ili regionalnoj razini
  ; |
| --- | --- | --- |

v.

sječom se
  održava ili poboljšava
  dugoročni proizvodni kapacitet šume
  na nacionalnoj ili regionalnoj razini
  ;

održava ili poboljšava

na nacionalnoj ili regionalnoj razini

| (b) | ako nisu dostupni dokazi iz prvog podstavka, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase uzimaju se obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ako
  postoje sustavi upravljanja
  na razini
  šumarskoga gospodarstva
  kako bi se osiguralo da: |
| --- | --- |

(b)

ako nisu dostupni dokazi iz prvog podstavka, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase uzimaju se obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ako
  postoje sustavi upravljanja
  na razini
  šumarskoga gospodarstva
  kako bi se osiguralo da:

postoje sustavi upravljanja

šumarskoga gospodarstva

| (b) | ako nisu dostupni dokazi iz prvog podstavka, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase uzimaju se
  u
  obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ako
  se pruže dodatne informacije o zakonitosti i praksama gospodarenja šumama
  na razini
  opskrbe
  kako bi se osiguralo da: |
| --- | --- |

(b)

ako nisu dostupni dokazi iz prvog podstavka, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase uzimaju se
  u
  obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ako
  se pruže dodatne informacije o zakonitosti i praksama gospodarenja šumama
  na razini
  opskrbe
  kako bi se osiguralo da:

u

se pruže dodatne informacije o zakonitosti i praksama gospodarenja šumama

opskrbe

| | i. | šumska biomasa posječena je
  u skladu s 
  pravnom dozvolom
  ; |
| --- | --- | --- |

i.

šumska biomasa posječena je
  u skladu s 
  pravnom dozvolom
  ;

šumska biomasa posječena je

pravnom dozvolom

| | i. | sječa se provodi
  u skladu s 
  uvjetima iz postupka za dobivanje dozvole za sječu ili jednakovrijednim nacionalnim ili regionalnim dokazom zakonskog prava na sječu
  ; |
| --- | --- | --- |

i.

sječa se provodi
  u skladu s 
  uvjetima iz postupka za dobivanje dozvole za sječu ili jednakovrijednim nacionalnim ili regionalnim dokazom zakonskog prava na sječu
  ;

sječa se provodi

uvjetima iz postupka za dobivanje dozvole za sječu ili jednakovrijednim nacionalnim ili regionalnim dokazom zakonskog prava na sječu

| | ii. | šuma se obnavlja na posječenim površinama; |
| --- | --- | --- |

ii.

šuma se obnavlja na posječenim površinama;

| | ii. | šuma se obnavlja na posječenim površinama; |
| --- | --- | --- |

ii.

šuma se obnavlja na posječenim površinama;

| | iii. | područja
  visoke vrijednosti u smislu
  očuvanja, uključujući
  tresetišta i
  močvarna tla,
  utvrđena su i zaštićena
  ; |
| --- | --- | --- |

iii.

područja
  visoke vrijednosti u smislu
  očuvanja, uključujući
  tresetišta i
  močvarna tla,
  utvrđena su i zaštićena
  ;

visoke vrijednosti u smislu

tresetišta i

utvrđena su i zaštićena

| | iii. | područja
  koja su međunarodnim ili nacionalnim zakonom određena u svrhu održavanja bioraznolikosti ili
  očuvanja
  prirode
  ,
  ili ih je kao takve definiralo odgovarajuće nadležno tijelo,
  uključujući močvarna tla
  i tresetišta
  ,
  zaštićena su
  ; |
| --- | --- | --- |

iii.

područja
  koja su međunarodnim ili nacionalnim zakonom određena u svrhu održavanja bioraznolikosti ili
  očuvanja
  prirode
  ,
  ili ih je kao takve definiralo odgovarajuće nadležno tijelo,
  uključujući močvarna tla
  i tresetišta
  ,
  zaštićena su
  ;

koja su međunarodnim ili nacionalnim zakonom određena u svrhu održavanja bioraznolikosti ili

prirode

ili ih je kao takve definiralo odgovarajuće nadležno tijelo,

i tresetišta

zaštićena su

| | iv. | učinci sječe šume na kvalitetu
  tla i 
  bioraznolikost smanjeni su koliko je to moguće
  ; |
| --- | --- | --- |

iv.

učinci sječe šume na kvalitetu
  tla i 
  bioraznolikost smanjeni su koliko je to moguće
  ;

učinci sječe šume na kvalitetu

bioraznolikost smanjeni su koliko je to moguće

| | iv. | sječa se obavlja vodeći računa o održavanju kvalitete
  tla i 
  bioraznolikosti, uključujući okolna područja pod uvjetom da su zahvaćena aktivnostima sječe
  ; |
| --- | --- | --- |

iv.

sječa se obavlja vodeći računa o održavanju kvalitete
  tla i 
  bioraznolikosti, uključujući okolna područja pod uvjetom da su zahvaćena aktivnostima sječe
  ;

sječa se obavlja vodeći računa o održavanju kvalitete

bioraznolikosti, uključujući okolna područja pod uvjetom da su zahvaćena aktivnostima sječe

| | v. | sječom se
  ne premašuje
  dugoročni proizvodni kapacitet šume. |
| --- | --- | --- |

v.

sječom se
  ne premašuje
  dugoročni proizvodni kapacitet šume.

ne premašuje

| | v. | sječom se
  održava ili poboljšava
  dugoročni proizvodni kapacitet šume
  na nacionalnoj ili regionalnoj razini i |
| --- | --- | --- |

v.

sječom se
  održava ili poboljšava
  dugoročni proizvodni kapacitet šume
  na nacionalnoj ili regionalnoj razini i

održava ili poboljšava

na nacionalnoj ili regionalnoj razini i

| | vi. | postoje propisi ili mjere u pogledu okoliša i prirode i u skladu su s relevantnim normama Unije u području okoliša i prirode. |
| --- | --- | --- |

vi.

vi.

postoje propisi ili mjere u pogledu okoliša i prirode i u skladu su s relevantnim normama Unije u području okoliša i prirode.

postoje propisi ili mjere u pogledu okoliša i prirode i u skladu su s relevantnim normama Unije u području okoliša i prirode.

Amandman 241

Amandman 241

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 6. – podstavak 1. – točka ii.

Članak 26. – stavak 6. – podstavak 1. – točka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | kako bi se očuvale i poboljšale zalihe i ponori ugljika, podnijela je na nacionalnoj razini određeni doprinos (NDC) za Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) koja obuhvaća emisije i uklanjanja iz poljoprivrede, šumarstva i korištenja zemljišta i kojom se osigurava da se promjene u zalihi ugljika povezane sa sječom biomase smatraju obvezivanjem zemlje na smanjenje ili ograničenje emisija stakleničkih plinova kako je utvrđeno u NDC-u ili da postoje nacionalni ili podnacionalni zakoni u skladu s člankom 5. Pariškog sporazuma
  koji se primjenjuje
  u području sječe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

kako bi se očuvale i poboljšale zalihe i ponori ugljika, podnijela je na nacionalnoj razini određeni doprinos (NDC) za Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) koja obuhvaća emisije i uklanjanja iz poljoprivrede, šumarstva i korištenja zemljišta i kojom se osigurava da se promjene u zalihi ugljika povezane sa sječom biomase smatraju obvezivanjem zemlje na smanjenje ili ograničenje emisija stakleničkih plinova kako je utvrđeno u NDC-u ili da postoje nacionalni ili podnacionalni zakoni u skladu s člankom 5. Pariškog sporazuma
  koji se primjenjuje
  u području sječe;

koji se primjenjuje

| ii. | kako bi se očuvale i poboljšale zalihe i ponori ugljika, podnijela je na nacionalnoj razini određeni doprinos (NDC) za Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) koja obuhvaća emisije i uklanjanja iz poljoprivrede, šumarstva i korištenja zemljišta i kojom se osigurava da se promjene u zalihi ugljika povezane sa sječom biomase smatraju obvezivanjem zemlje na smanjenje ili ograničenje emisija stakleničkih plinova kako je utvrđeno u NDC-u ili da postoje nacionalni ili podnacionalni zakoni u skladu s člankom 5. Pariškog sporazuma
  , te da emisije iz sektora zemljišta ne premašuju uklanjanja koja se primjenjuju
  u području sječe; |
| --- | --- |

ii.

kako bi se očuvale i poboljšale zalihe i ponori ugljika, podnijela je na nacionalnoj razini određeni doprinos (NDC) za Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) koja obuhvaća emisije i uklanjanja iz poljoprivrede, šumarstva i korištenja zemljišta i kojom se osigurava da se promjene u zalihi ugljika povezane sa sječom biomase smatraju obvezivanjem zemlje na smanjenje ili ograničenje emisija stakleničkih plinova kako je utvrđeno u NDC-u ili da postoje nacionalni ili podnacionalni zakoni u skladu s člankom 5. Pariškog sporazuma
  , te da emisije iz sektora zemljišta ne premašuju uklanjanja koja se primjenjuju
  u području sječe;

, te da emisije iz sektora zemljišta ne premašuju uklanjanja koja se primjenjuju

Amandman 242

Amandman 242

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 6. – podstavak 2.

Članak 26. – stavak 6. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako nisu dostupni dokazi iz prvog podstavka, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase uzimaju se obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ako postoje sustavi upravljanja na razini
  šumarskoga gospodarstva
  kako bi se osiguralo održavanje razina zaliha i ponora ugljika u šumi. | Ako nisu dostupni dokazi iz prvog podstavka, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase uzimaju se
  u
  obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ako postoje sustavi upravljanja na razini
  opskrbe
  kako bi se osiguralo održavanje
  ili povećanje
  razina zaliha i ponora ugljika u šumi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako nisu dostupni dokazi iz prvog podstavka, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase uzimaju se obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ako postoje sustavi upravljanja na razini
  šumarskoga gospodarstva
  kako bi se osiguralo održavanje razina zaliha i ponora ugljika u šumi.

šumarskoga gospodarstva

Ako nisu dostupni dokazi iz prvog podstavka, biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena iz šumske biomase uzimaju se
  u
  obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ako postoje sustavi upravljanja na razini
  opskrbe
  kako bi se osiguralo održavanje
  ili povećanje
  razina zaliha i ponora ugljika u šumi.

u

opskrbe

ili povećanje

Amandman 243

Amandman 243

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 6. – podstavak 3.

Članak 26. – stavak 6. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Provedbenim aktima donesenima u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 2. Komisija
  može utvrditi
  operativne dokaze kako bi se pokazalo poštovanje zahtjeva navedenih u stavcima 5. i 6. | Provedbenim aktima donesenima u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 2. Komisija
  do 1. siječnja 2021. utvrđuje
  operativne dokaze kako bi se pokazalo poštovanje zahtjeva navedenih u stavcima 5. i 6. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Provedbenim aktima donesenima u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 2. Komisija
  može utvrditi
  operativne dokaze kako bi se pokazalo poštovanje zahtjeva navedenih u stavcima 5. i 6.

može utvrditi

Provedbenim aktima donesenima u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 2. Komisija
  do 1. siječnja 2021. utvrđuje
  operativne dokaze kako bi se pokazalo poštovanje zahtjeva navedenih u stavcima 5. i 6.

do 1. siječnja 2021. utvrđuje

Amandman 244

Amandman 244

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 6. – podstavak 4.

Članak 26. – stavak 6. – podstavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija do 31. prosinca 2023. ocjenjuje smanjuje li se kriterijima utvrđenima u stavcima 5. i 6.
  djelotvorno i koliko je to moguće
  rizik od uporabe neodržive šumske biomase i ispunjavaju li oni zahtjeve u pogledu korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva na temelju dostupnih podataka. Ako je potrebno, Komisija predstavlja prijedlog za izmjenu zahtjeva utvrđenih u stavcima 5. i 6. | Komisija do 31. prosinca 2023.
  u bliskoj suradnji s državama članicama
  ocjenjuje smanjuje li se
  uistinu
  kriterijima utvrđenima u stavcima 5. i 6. rizik od uporabe neodržive šumske biomase i ispunjavaju li oni zahtjeve u pogledu korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva na temelju dostupnih podataka. Ako je potrebno, Komisija predstavlja prijedlog za izmjenu zahtjeva utvrđenih u stavcima 5. i 6.
  za razdoblje nakon 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija do 31. prosinca 2023. ocjenjuje smanjuje li se kriterijima utvrđenima u stavcima 5. i 6.
  djelotvorno i koliko je to moguće
  rizik od uporabe neodržive šumske biomase i ispunjavaju li oni zahtjeve u pogledu korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva na temelju dostupnih podataka. Ako je potrebno, Komisija predstavlja prijedlog za izmjenu zahtjeva utvrđenih u stavcima 5. i 6.

djelotvorno i koliko je to moguće

Komisija do 31. prosinca 2023.
  u bliskoj suradnji s državama članicama
  ocjenjuje smanjuje li se
  uistinu
  kriterijima utvrđenima u stavcima 5. i 6. rizik od uporabe neodržive šumske biomase i ispunjavaju li oni zahtjeve u pogledu korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva na temelju dostupnih podataka. Ako je potrebno, Komisija predstavlja prijedlog za izmjenu zahtjeva utvrđenih u stavcima 5. i 6.
  za razdoblje nakon 2030.

u bliskoj suradnji s državama članicama

uistinu

za razdoblje nakon 2030.

Amandman 245

Amandman 245

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 7. – točka a

Članak 26. – stavak 7. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | najmanje
  50 %
  za biogoriva i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima koja su bila u pogonu najkasnije 5. listopada 2015.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

najmanje
  50 %
  za biogoriva i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima koja su bila u pogonu najkasnije 5. listopada 2015.;

50 %

| (a) | najmanje
  50 %
  za biogoriva
  , goriva dobivena iz biometana namijenjena upotrebi u prijevozu,
  i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima koja su bila u pogonu najkasnije 5. listopada 2015.; |
| --- | --- |

(a)

najmanje
  50 %
  za biogoriva
  , goriva dobivena iz biometana namijenjena upotrebi u prijevozu,
  i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima koja su bila u pogonu najkasnije 5. listopada 2015.;

50 %

, goriva dobivena iz biometana namijenjena upotrebi u prijevozu,

Amandman 246

Amandman 246

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 7. – točka b

Članak 26. – stavak 7. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | najmanje
  60 %
  za biogoriva i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima koja su puštena u pogon od 5. listopada 2015.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

najmanje
  60 %
  za biogoriva i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima koja su puštena u pogon od 5. listopada 2015.;

60 %

| (b) | najmanje
  60 %
  za biogoriva
  , goriva dobivena iz biometana namijenjena upotrebi u prijevozu,
  i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima koja su puštena u pogon od 5. listopada 2015.; |
| --- | --- |

(b)

najmanje
  60 %
  za biogoriva
  , goriva dobivena iz biometana namijenjena upotrebi u prijevozu,
  i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima koja su puštena u pogon od 5. listopada 2015.;

60 %

, goriva dobivena iz biometana namijenjena upotrebi u prijevozu,

Amandman 247

Amandman 247

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 7. – točka c

Članak 26. – stavak 7. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | najmanje
  70 %
  za biogoriva i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima koja su puštena u pogon nakon 1. siječnja 2021.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

najmanje
  70 %
  za biogoriva i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima koja su puštena u pogon nakon 1. siječnja 2021.;

70 %

| (c) | najmanje
  65 %
  za biogoriva
  , goriva dobivena iz biometana namijenjena upotrebi u prijevozu,
  i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima koja su puštena u pogon nakon 1. siječnja 2021.; |
| --- | --- |

(c)

najmanje
  65 %
  za biogoriva
  , goriva dobivena iz biometana namijenjena upotrebi u prijevozu,
  i tekuća biogoriva proizvedena u postrojenjima koja su puštena u pogon nakon 1. siječnja 2021.;

65 %

, goriva dobivena iz biometana namijenjena upotrebi u prijevozu,

Amandman 248

Amandman 248

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 7. – točka d

Članak 26. – stavak 7. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | najmanje
  80 %
  za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja iz goriva iz biomase u postrojenjima koja su puštena u pogon nakon 1. siječnja 2021. i 
  85 %
  u postrojenjima koja su puštena u pogon nakon 1. siječnja 2026. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

najmanje
  80 %
  za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja iz goriva iz biomase u postrojenjima koja su puštena u pogon nakon 1. siječnja 2021. i 
  85 %
  u postrojenjima koja su puštena u pogon nakon 1. siječnja 2026.

80 %

85 %

| (d) | najmanje
  70 %
  za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja iz goriva iz biomase u postrojenjima koja su puštena u pogon nakon 1. siječnja 2021. i 
  80 %
  u postrojenjima koja su puštena u pogon nakon 1. siječnja 2026. |
| --- | --- |

(d)

najmanje
  70 %
  za proizvodnju električne energije, grijanja i hlađenja iz goriva iz biomase u postrojenjima koja su puštena u pogon nakon 1. siječnja 2021. i 
  80 %
  u postrojenjima koja su puštena u pogon nakon 1. siječnja 2026.

70 %

80 %

Amandman 249

Amandman 249

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 7. – podstavak 1.a (novi)

Članak 26. – stavak 7. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice mogu odrediti veće uštede emisija stakleničkih plinova od onih predviđenih ovim stavkom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice mogu odrediti veće uštede emisija stakleničkih plinova od onih predviđenih ovim stavkom.

Države članice mogu odrediti veće uštede emisija stakleničkih plinova od onih predviđenih ovim stavkom.

Amandmani 297 i 356

Amandmani 297 i 356

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 8. – podstavak 1.

Članak 26. – stavak 8. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Električna energija iz goriva iz biomase proizvedena u postrojenjima s kapacitetom goriva jednakim 20 MW ili višim uzima se u obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) samo ako je proizvedena primjenom tehnologije visokoučinkovite kogeneracije kako je definirana u skladu s člankom 2. stavkom 34.
  Direktive 2012/27/EU
  . Za potrebe stavka 1. točaka (a) i (b) ova se odredba primjenjuje samo na postrojenja koja se puštaju u pogon nakon [tri godine nakon datuma donošenja ove Direktive]. Za potrebe stavka 1. točke (c) ovom se odredbom ne dovodi u pitanje javna potpora koja se pruža u okviru programa odobrenih do
  [tri godine
  nakon datuma donošenja ove Direktive]. | Električna energija iz goriva iz biomase proizvedena u postrojenjima s kapacitetom goriva jednakim 20 MW ili višim uzima se u obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ovog članka samo ako je proizvedena primjenom tehnologije visokoučinkovite kogeneracije kako je definirana u skladu s člankom 2. stavkom 34.
  Direktive 2012/27/EU ili ako je proizvedena u postrojenjima namijenjenima proizvodnji isključivo električne energije koja ostvaruju neto električnu učinkovitost od najmanje 40 % i ne koriste fosilna goriva
  . Za potrebe stavka 1. točaka (a) i (b) ovog članka ova se odredba primjenjuje samo na postrojenja koja se puštaju u pogon nakon [tri godine nakon datuma donošenja ove Direktive]. Za potrebe stavka 1. točke (c) ovog članka ovom se odredbom ne dovodi u pitanje javna potpora koja se pruža u okviru programa odobrenih do
  [godine dana
  nakon datuma donošenja ove Direktive]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Električna energija iz goriva iz biomase proizvedena u postrojenjima s kapacitetom goriva jednakim 20 MW ili višim uzima se u obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) samo ako je proizvedena primjenom tehnologije visokoučinkovite kogeneracije kako je definirana u skladu s člankom 2. stavkom 34.
  Direktive 2012/27/EU
  . Za potrebe stavka 1. točaka (a) i (b) ova se odredba primjenjuje samo na postrojenja koja se puštaju u pogon nakon [tri godine nakon datuma donošenja ove Direktive]. Za potrebe stavka 1. točke (c) ovom se odredbom ne dovodi u pitanje javna potpora koja se pruža u okviru programa odobrenih do
  [tri godine
  nakon datuma donošenja ove Direktive].

Direktive 2012/27/EU

[tri godine

Električna energija iz goriva iz biomase proizvedena u postrojenjima s kapacitetom goriva jednakim 20 MW ili višim uzima se u obzir za potrebe iz stavka 1. točaka (a), (b) i (c) ovog članka samo ako je proizvedena primjenom tehnologije visokoučinkovite kogeneracije kako je definirana u skladu s člankom 2. stavkom 34.
  Direktive 2012/27/EU ili ako je proizvedena u postrojenjima namijenjenima proizvodnji isključivo električne energije koja ostvaruju neto električnu učinkovitost od najmanje 40 % i ne koriste fosilna goriva
  . Za potrebe stavka 1. točaka (a) i (b) ovog članka ova se odredba primjenjuje samo na postrojenja koja se puštaju u pogon nakon [tri godine nakon datuma donošenja ove Direktive]. Za potrebe stavka 1. točke (c) ovog članka ovom se odredbom ne dovodi u pitanje javna potpora koja se pruža u okviru programa odobrenih do
  [godine dana
  nakon datuma donošenja ove Direktive].

Direktive 2012/27/EU ili ako je proizvedena u postrojenjima namijenjenima proizvodnji isključivo električne energije koja ostvaruju neto električnu učinkovitost od najmanje 40 % i ne koriste fosilna goriva

[godine dana

Amandman 251

Amandman 251

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 8. – podstavak 2.a (novi)

Članak 26. – stavak 8. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Prvi podstavak ne primjenjuje se na električnu energiju iz postrojenja koja ne moraju primijeniti tehnologiju visokoučinkovite kogeneracije u skladu s člankom 14. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , pod uvjetom da ta postrojenja isključivo koriste goriva iz biomase proizvedena od ostataka u normalnim uvjetima rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prvi podstavak ne primjenjuje se na električnu energiju iz postrojenja koja ne moraju primijeniti tehnologiju visokoučinkovite kogeneracije u skladu s člankom 14. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , pod uvjetom da ta postrojenja isključivo koriste goriva iz biomase proizvedena od ostataka u normalnim uvjetima rada.

Prvi podstavak ne primjenjuje se na električnu energiju iz postrojenja koja ne moraju primijeniti tehnologiju visokoučinkovite kogeneracije u skladu s člankom 14. Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća

1a

, pod uvjetom da ta postrojenja isključivo koriste goriva iz biomase proizvedena od ostataka u normalnim uvjetima rada.

Amandman 252

Amandman 252

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 8.a (novi)

Članak 26. – stavak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Do ... [2 godine od dana stupanja na snagu ove Direktive] i svake dvije godine nakon toga, Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o učincima i koristima biogoriva potrošenih u Uniji, među ostalim na proizvodnju hrane za ljude, hrane za životinje i drugih materijala te na gospodarsku, okolišnu i socijalnu održivost u Uniji i trećim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8a.
     
  Do ... [2 godine od dana stupanja na snagu ove Direktive] i svake dvije godine nakon toga, Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o učincima i koristima biogoriva potrošenih u Uniji, među ostalim na proizvodnju hrane za ljude, hrane za životinje i drugih materijala te na gospodarsku, okolišnu i socijalnu održivost u Uniji i trećim zemljama.

Amandman 253

Amandman 253

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 26. – stavak 8.b (novi)

Članak 26. – stavak 8.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Odstupajući od stavaka 1. – 8.a ovog članka i uzimajući u obzir posebnosti najudaljenijih regija kako je navedeno u članku 349. UFEU-a, članak 26. ove Direktive ne primjenjuje se na te regije. Do ... [šest mjeseci od stupanja na snagu ove Direktive] Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi zakonodavni prijedlog kojim se utvrđuju kriteriji za najudaljenije regije u pogledu održivosti stakleničkih plinova i smanjenja njihove uporabe. Tim se kriterijima moraju uzeti u obzir lokalne posebnosti. Te bi regije prije svega trebale moći u potpunosti iskoristiti svoje resurse, uz pridržavanje strogih kriterija održivosti, kako bi se povećala proizvodnja obnovljive energije i osnažila njihova energetska neovisnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8b.
     
  Odstupajući od stavaka 1. – 8.a ovog članka i uzimajući u obzir posebnosti najudaljenijih regija kako je navedeno u članku 349. UFEU-a, članak 26. ove Direktive ne primjenjuje se na te regije. Do ... [šest mjeseci od stupanja na snagu ove Direktive] Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi zakonodavni prijedlog kojim se utvrđuju kriteriji za najudaljenije regije u pogledu održivosti stakleničkih plinova i smanjenja njihove uporabe. Tim se kriterijima moraju uzeti u obzir lokalne posebnosti. Te bi regije prije svega trebale moći u potpunosti iskoristiti svoje resurse, uz pridržavanje strogih kriterija održivosti, kako bi se povećala proizvodnja obnovljive energije i osnažila njihova energetska neovisnost.

Amandman 255

Amandman 255

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 27. – stavak 1. – točka a

Članak 27. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | određuje da se pošiljke sirovina ili biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase različitih svojstava održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova mogu miješati primjerice u kontejneru, u objektu za preradu ili logistiku, unutar infrastrukture za prijenos i distribuciju ili na takvoj
  lokaciji
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

određuje da se pošiljke sirovina ili biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase različitih svojstava održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova mogu miješati primjerice u kontejneru, u objektu za preradu ili logistiku, unutar infrastrukture za prijenos i distribuciju ili na takvoj
  lokaciji
  ;

lokaciji

| (a) | određuje da se pošiljke sirovina ili biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase različitih svojstava održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova mogu miješati primjerice u kontejneru, u objektu za preradu ili logistiku, unutar infrastrukture za prijenos i distribuciju ili na takvoj
  lokaciji, pod uvjetom da svaka pošiljka sama po sebi ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 26. i da su uspostavljeni prikladni sustavi za praćenje i mjerenje usklađenosti pojedinačnih pošiljki
  ; |
| --- | --- |

(a)

određuje da se pošiljke sirovina ili biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase različitih svojstava održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova mogu miješati primjerice u kontejneru, u objektu za preradu ili logistiku, unutar infrastrukture za prijenos i distribuciju ili na takvoj
  lokaciji, pod uvjetom da svaka pošiljka sama po sebi ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 26. i da su uspostavljeni prikladni sustavi za praćenje i mjerenje usklađenosti pojedinačnih pošiljki
  ;

lokaciji, pod uvjetom da svaka pošiljka sama po sebi ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 26. i da su uspostavljeni prikladni sustavi za praćenje i mjerenje usklađenosti pojedinačnih pošiljki

Amandman 256

Amandman 256

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 27. – stavak 1.a (novi)

Članak 27. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kako bi se olakšali prekogranična trgovina i informiranje potrošača, jamstva o podrijetlu obnovljive energije unesene u mrežu sadrže informacije o kriterijima održivosti i uštedama emisija stakleničkih plinova, kako je utvrđeno u članku 26. stavcima od 2. do 7., i mogu se dostavljati odvojeno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Kako bi se olakšali prekogranična trgovina i informiranje potrošača, jamstva o podrijetlu obnovljive energije unesene u mrežu sadrže informacije o kriterijima održivosti i uštedama emisija stakleničkih plinova, kako je utvrđeno u članku 26. stavcima od 2. do 7., i mogu se dostavljati odvojeno.

Amandman 257

Amandman 257

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 27. – stavak 2. – točka a

Članak 27. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ako se preradom pošiljke sirovina proizvodi samo jedan proizvod koji je namijenjen proizvodnji biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase, količina pošiljke i povezane količine prilagođavaju se primjenom faktora konverzije koji predstavlja odnos između mase proizvodnje koja je namijenjena za proizvodnju biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase i mase sirovina koja ulazi u postupak; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ako se preradom pošiljke sirovina proizvodi samo jedan proizvod koji je namijenjen proizvodnji biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase, količina pošiljke i povezane količine prilagođavaju se primjenom faktora konverzije koji predstavlja odnos između mase proizvodnje koja je namijenjena za proizvodnju biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase i mase sirovina koja ulazi u postupak;

| (a) | ako se preradom pošiljke sirovina proizvodi samo jedan proizvod koji je namijenjen proizvodnji biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase, količina pošiljke i povezane količine prilagođavaju se primjenom faktora konverzije koji predstavlja odnos između mase proizvodnje koja je namijenjena za proizvodnju biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase i mase sirovina koja ulazi u postupak
  , pod uvjetom da svaka pošiljka koja čini smjesu ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 26.
  ; |
| --- | --- |

(a)

ako se preradom pošiljke sirovina proizvodi samo jedan proizvod koji je namijenjen proizvodnji biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase, količina pošiljke i povezane količine prilagođavaju se primjenom faktora konverzije koji predstavlja odnos između mase proizvodnje koja je namijenjena za proizvodnju biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase i mase sirovina koja ulazi u postupak
  , pod uvjetom da svaka pošiljka koja čini smjesu ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 26.
  ;

, pod uvjetom da svaka pošiljka koja čini smjesu ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 26.

Amandman 258

Amandman 258

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 27. – stavak 3.

Članak 27. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice donose mjere kojima osiguravaju da gospodarski subjekti podnose pouzdane informacije povezane s ispunjavanjem kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđenima u članku 26. stavcima od 2. do 7. te državi članici na zahtjev daju podatke koji su korišteni za pripremu informacija. Države članice od gospodarskih subjekata zahtijevaju da osiguraju odgovarajući standard neovisne revizije podnesenih podataka te da podastru dokaze da su to učinili. Revizijom se provjerava da su sustavi koje primjenjuju gospodarski subjekti točni, pouzdani i zaštićeni od prijevare. Revizijom se ocjenjuje učestalost i metodologija uzorkovanja i pouzdanost podataka. | 3.   Države članice donose mjere kojima osiguravaju da gospodarski subjekti podnose pouzdane informacije povezane s ispunjavanjem kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđenima u članku 26. stavcima od 2. do 7. te državi članici na zahtjev daju podatke koji su korišteni za pripremu informacija. Države članice od gospodarskih subjekata zahtijevaju da osiguraju odgovarajući standard neovisne revizije podnesenih podataka te da podastru dokaze da su to učinili. Revizijom se provjerava da su sustavi koje primjenjuju gospodarski subjekti točni, pouzdani i zaštićeni od prijevare
  , uključujući provjeru kojom se jamči da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili odbačeni kako bi pošiljka ili njezin dio postali otpad ili ostatak u skladu s člankom 26
  .
  stavcima od 2. do 7.
  Revizijom se ocjenjuje učestalost i metodologija uzorkovanja i pouzdanost podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice donose mjere kojima osiguravaju da gospodarski subjekti podnose pouzdane informacije povezane s ispunjavanjem kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđenima u članku 26. stavcima od 2. do 7. te državi članici na zahtjev daju podatke koji su korišteni za pripremu informacija. Države članice od gospodarskih subjekata zahtijevaju da osiguraju odgovarajući standard neovisne revizije podnesenih podataka te da podastru dokaze da su to učinili. Revizijom se provjerava da su sustavi koje primjenjuju gospodarski subjekti točni, pouzdani i zaštićeni od prijevare. Revizijom se ocjenjuje učestalost i metodologija uzorkovanja i pouzdanost podataka.

3.   Države članice donose mjere kojima osiguravaju da gospodarski subjekti podnose pouzdane informacije povezane s ispunjavanjem kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđenima u članku 26. stavcima od 2. do 7. te državi članici na zahtjev daju podatke koji su korišteni za pripremu informacija. Države članice od gospodarskih subjekata zahtijevaju da osiguraju odgovarajući standard neovisne revizije podnesenih podataka te da podastru dokaze da su to učinili. Revizijom se provjerava da su sustavi koje primjenjuju gospodarski subjekti točni, pouzdani i zaštićeni od prijevare
  , uključujući provjeru kojom se jamči da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili odbačeni kako bi pošiljka ili njezin dio postali otpad ili ostatak u skladu s člankom 26
  .
  stavcima od 2. do 7.
  Revizijom se ocjenjuje učestalost i metodologija uzorkovanja i pouzdanost podataka.

Amandman 259

Amandman 259

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 27. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 27. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Obveze iz ovog stavka primjenjuju se neovisno o tome jesu li biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena u Uniji ili su uvezena. | Obveze iz ovog stavka primjenjuju se neovisno o tome jesu li biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena u Uniji ili su uvezena.
  Informacije o zemljopisnom podrijetlu biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase stavljaju se na raspolaganje potrošačima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Obveze iz ovog stavka primjenjuju se neovisno o tome jesu li biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena u Uniji ili su uvezena.

Obveze iz ovog stavka primjenjuju se neovisno o tome jesu li biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase proizvedena u Uniji ili su uvezena.
  Informacije o zemljopisnom podrijetlu biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase stavljaju se na raspolaganje potrošačima.

Informacije o zemljopisnom podrijetlu biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase stavljaju se na raspolaganje potrošačima.

Amandman 260

Amandman 260

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 27. – stavak 4.

Članak 27. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija može odlučiti da dobrovoljni nacionalni ili međunarodni programi koji određuju standarde za proizvodnju proizvoda iz biomase sadrže točne podatke za potrebe članka 26. stavka 7. i/ili pružaju dokaze da pošiljke biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase ispunjavaju kriterije održivosti navedene u članku 26. stavcima od 2. do 6. i/ili da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili uklonjeni kako bi pošiljka ili njezin dio bili obuhvaćeni Prilogom IX. Pri dokazivanju da su ispunjeni zahtjevi iz članka 26. stavaka 5. i 6. za šumsku biomasu operatori mogu odlučiti da zahtijevane dokaze pruže izravno na razini
  šumarskoga gospodarstva.
  Komisija isto tako može priznati područja za zaštitu rijetkih, ugroženih ili pogođenih ekosustava ili vrsta koji su kao takvi prepoznati u međunarodnim sporazumima ili uvršteni u popise koje sastavljaju međuvladine organizacije ili Međunarodni savez za očuvanje prirode za potrebe članka 26. stavka 2.. točke (b) podtočke ii. | 4.   Komisija može odlučiti da dobrovoljni nacionalni ili međunarodni programi koji određuju standarde za proizvodnju proizvoda iz biomase sadrže točne podatke za potrebe članka 26. stavka 7. i/ili pružaju dokaze da pošiljke biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase ispunjavaju kriterije održivosti navedene u članku 26. stavcima od 2. do 6. i/ili da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili uklonjeni kako bi pošiljka ili njezin dio bili obuhvaćeni Prilogom IX. Pri dokazivanju da su ispunjeni zahtjevi iz članka 26. stavaka 5. i 6. za šumsku biomasu operatori mogu odlučiti da zahtijevane dokaze pruže izravno na razini
  opskrbe
  Komisija isto tako može priznati područja za zaštitu rijetkih, ugroženih ili pogođenih ekosustava ili vrsta koji su kao takvi prepoznati u međunarodnim sporazumima ili uvršteni u popise koje sastavljaju međuvladine organizacije ili Međunarodni savez za očuvanje prirode za potrebe članka 26. stavka 2. točke (b) podtočke ii. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija može odlučiti da dobrovoljni nacionalni ili međunarodni programi koji određuju standarde za proizvodnju proizvoda iz biomase sadrže točne podatke za potrebe članka 26. stavka 7. i/ili pružaju dokaze da pošiljke biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase ispunjavaju kriterije održivosti navedene u članku 26. stavcima od 2. do 6. i/ili da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili uklonjeni kako bi pošiljka ili njezin dio bili obuhvaćeni Prilogom IX. Pri dokazivanju da su ispunjeni zahtjevi iz članka 26. stavaka 5. i 6. za šumsku biomasu operatori mogu odlučiti da zahtijevane dokaze pruže izravno na razini
  šumarskoga gospodarstva.
  Komisija isto tako može priznati područja za zaštitu rijetkih, ugroženih ili pogođenih ekosustava ili vrsta koji su kao takvi prepoznati u međunarodnim sporazumima ili uvršteni u popise koje sastavljaju međuvladine organizacije ili Međunarodni savez za očuvanje prirode za potrebe članka 26. stavka 2.. točke (b) podtočke ii.

4.   Komisija može odlučiti da dobrovoljni nacionalni ili međunarodni programi koji određuju standarde za proizvodnju proizvoda iz biomase sadrže točne podatke za potrebe članka 26. stavka 7. i/ili pružaju dokaze da pošiljke biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase ispunjavaju kriterije održivosti navedene u članku 26. stavcima od 2. do 6. i/ili da materijali nisu namjerno izmijenjeni ili uklonjeni kako bi pošiljka ili njezin dio bili obuhvaćeni Prilogom IX. Pri dokazivanju da su ispunjeni zahtjevi iz članka 26. stavaka 5. i 6. za šumsku biomasu operatori mogu odlučiti da zahtijevane dokaze pruže izravno na razini
  opskrbe
  Komisija isto tako može priznati područja za zaštitu rijetkih, ugroženih ili pogođenih ekosustava ili vrsta koji su kao takvi prepoznati u međunarodnim sporazumima ili uvršteni u popise koje sastavljaju međuvladine organizacije ili Međunarodni savez za očuvanje prirode za potrebe članka 26. stavka 2. točke (b) podtočke ii.

Amandman 261

Amandman 261

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 27. – stavak 5. – podstavak 3.

Članak 27. – stavak 5. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi osigurala da se ispunjavanje kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova provjerava na učinkovit i usklađen način i osobito kako bi spriječila prijevaru, Komisija može utvrditi detaljna provedbena pravila, uključujući primjerene norme pouzdanosti, transparentnosti i neovisne revizije i zahtijevati da svi dobrovoljni programi primjenjuju te norme. Komisija pri utvrđivanju tih normi posebnu pozornost posvećuje potrebi za smanjenjem administrativnog opterećenja. To se izvršava putem provedbenih akata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 3. Takvim se aktima određuje vremenski okvir prema kojem dobrovoljni programi trebaju provesti te norme. Komisija može staviti izvan snage odluke kojima se priznaju dobrovoljni programi u slučaju da ti programi ne provedu takve norme u predviđenom roku. | Kako bi osigurala da se ispunjavanje kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova provjerava na učinkovit i usklađen način i osobito kako bi spriječila prijevaru, Komisija može utvrditi detaljna provedbena pravila, uključujući primjerene norme pouzdanosti, transparentnosti i neovisne revizije i zahtijevati da svi dobrovoljni programi primjenjuju te norme. Komisija pri utvrđivanju tih normi posebnu pozornost posvećuje potrebi za smanjenjem administrativnog opterećenja. To se izvršava putem provedbenih akata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 3. Takvim se aktima određuje vremenski okvir prema kojem dobrovoljni programi trebaju provesti te norme. Komisija može staviti izvan snage odluke kojima se priznaju dobrovoljni programi u slučaju da ti programi ne provedu takve norme u predviđenom roku.
  Ako država članica izrazi zabrinutost u pogledu rada dobrovoljnog programa, Komisija istražuje slučaj i poduzima odgovarajuće mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi osigurala da se ispunjavanje kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova provjerava na učinkovit i usklađen način i osobito kako bi spriječila prijevaru, Komisija može utvrditi detaljna provedbena pravila, uključujući primjerene norme pouzdanosti, transparentnosti i neovisne revizije i zahtijevati da svi dobrovoljni programi primjenjuju te norme. Komisija pri utvrđivanju tih normi posebnu pozornost posvećuje potrebi za smanjenjem administrativnog opterećenja. To se izvršava putem provedbenih akata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 3. Takvim se aktima određuje vremenski okvir prema kojem dobrovoljni programi trebaju provesti te norme. Komisija može staviti izvan snage odluke kojima se priznaju dobrovoljni programi u slučaju da ti programi ne provedu takve norme u predviđenom roku.

Kako bi osigurala da se ispunjavanje kriterija održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova provjerava na učinkovit i usklađen način i osobito kako bi spriječila prijevaru, Komisija može utvrditi detaljna provedbena pravila, uključujući primjerene norme pouzdanosti, transparentnosti i neovisne revizije i zahtijevati da svi dobrovoljni programi primjenjuju te norme. Komisija pri utvrđivanju tih normi posebnu pozornost posvećuje potrebi za smanjenjem administrativnog opterećenja. To se izvršava putem provedbenih akata u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 3. Takvim se aktima određuje vremenski okvir prema kojem dobrovoljni programi trebaju provesti te norme. Komisija može staviti izvan snage odluke kojima se priznaju dobrovoljni programi u slučaju da ti programi ne provedu takve norme u predviđenom roku.
  Ako država članica izrazi zabrinutost u pogledu rada dobrovoljnog programa, Komisija istražuje slučaj i poduzima odgovarajuće mjere.

Ako država članica izrazi zabrinutost u pogledu rada dobrovoljnog programa, Komisija istražuje slučaj i poduzima odgovarajuće mjere.

Amandman 262

Amandman 262

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 27. – stavak 7.a (novi)

Članak 27. – stavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Komisija može u svakom trenutku provjeriti pouzdanost informacija u vezi s ispunjavanjem kriterija održivosti ili uštedama emisija stakleničkih plinova koje dostavljaju gospodarski subjekti koji posluju na tržištu Unije ili se dostavljaju na zahtjev pojedine države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7a.
     
  Komisija može u svakom trenutku provjeriti pouzdanost informacija u vezi s ispunjavanjem kriterija održivosti ili uštedama emisija stakleničkih plinova koje dostavljaju gospodarski subjekti koji posluju na tržištu Unije ili se dostavljaju na zahtjev pojedine države članice.

Amandman 263

Amandman 263

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 28. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

Članak 28. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Smatrat će se da sirovine čija je proizvodnja dovela do izravne prenamjene zemljišta, na primjer prenamjene iz jedne od sljedećih kategorija zemljišta IPCC-a: šumsko zemljište, travnjak, močvarno zemljište, naselje ili neko drugo zemljište u poljoprivredno zemljište ili poljoprivredno zemljište namijenjeno trajnim nasadima, pri čemu se vrijednost emisije u vezi s izravnom prenamjenom zemljišta (el) izračunava u skladu s Prilogom V. dijelom C točkom 7., imaju procijenjene emisije zbog neizravne prenamjene zemljišta jednake ništici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Smatrat će se da sirovine čija je proizvodnja dovela do izravne prenamjene zemljišta, na primjer prenamjene iz jedne od sljedećih kategorija zemljišta IPCC-a: šumsko zemljište, travnjak, močvarno zemljište, naselje ili neko drugo zemljište u poljoprivredno zemljište ili poljoprivredno zemljište namijenjeno trajnim nasadima, pri čemu se vrijednost emisije u vezi s izravnom prenamjenom zemljišta (el) izračunava u skladu s Prilogom V. dijelom C točkom 7., imaju procijenjene emisije zbog neizravne prenamjene zemljišta jednake ništici.

Smatrat će se da sirovine čija je proizvodnja dovela do izravne prenamjene zemljišta, na primjer prenamjene iz jedne od sljedećih kategorija zemljišta IPCC-a: šumsko zemljište, travnjak, močvarno zemljište, naselje ili neko drugo zemljište u poljoprivredno zemljište ili poljoprivredno zemljište namijenjeno trajnim nasadima, pri čemu se vrijednost emisije u vezi s izravnom prenamjenom zemljišta (el) izračunava u skladu s Prilogom V. dijelom C točkom 7., imaju procijenjene emisije zbog neizravne prenamjene zemljišta jednake ništici.

Amandman 264

Amandman 264

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 28. – stavak 2.

Članak 28. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice
  Komisiji mogu podnijeti izvješća
  koja
  uključuju informacije
  o tipičnim emisijama stakleničkih plinova iz uzgoja poljoprivrednih sirovina onih područja na njihovu teritoriju koja su klasificirana na razini 2 u nomenklaturi teritorijalnih jedinica za statistiku (NUTS) ili na više razvrstanoj razini NUTS u skladu s Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća. Izvješćima se prilaže opis metode i izvor podataka koji su upotrijebljeni za izračun razine emisija. Tom se metodom uzimaju u obzir svojstva tla, klime i očekivanog prinosa sirovina. | 2.   Države članice
  Komisiji mogu podnijeti izvješća
  koja
  uključuju informacije
  o tipičnim emisijama stakleničkih plinova iz uzgoja poljoprivrednih
  i šumarskih
  sirovina onih područja na njihovu teritoriju koja su klasificirana na razini 2 u nomenklaturi teritorijalnih jedinica za statistiku (NUTS) ili na više razvrstanoj razini NUTS u skladu s Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća. Izvješćima se prilaže opis metode i izvor podataka koji su upotrijebljeni za izračun razine emisija. Tom se metodom uzimaju u obzir svojstva tla, klime i očekivanog prinosa sirovina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice
  Komisiji mogu podnijeti izvješća
  koja
  uključuju informacije
  o tipičnim emisijama stakleničkih plinova iz uzgoja poljoprivrednih sirovina onih područja na njihovu teritoriju koja su klasificirana na razini 2 u nomenklaturi teritorijalnih jedinica za statistiku (NUTS) ili na više razvrstanoj razini NUTS u skladu s Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća. Izvješćima se prilaže opis metode i izvor podataka koji su upotrijebljeni za izračun razine emisija. Tom se metodom uzimaju u obzir svojstva tla, klime i očekivanog prinosa sirovina.

2.   Države članice
  Komisiji mogu podnijeti izvješća
  koja
  uključuju informacije
  o tipičnim emisijama stakleničkih plinova iz uzgoja poljoprivrednih
  i šumarskih
  sirovina onih područja na njihovu teritoriju koja su klasificirana na razini 2 u nomenklaturi teritorijalnih jedinica za statistiku (NUTS) ili na više razvrstanoj razini NUTS u skladu s Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća. Izvješćima se prilaže opis metode i izvor podataka koji su upotrijebljeni za izračun razine emisija. Tom se metodom uzimaju u obzir svojstva tla, klime i očekivanog prinosa sirovina.

Amandman 265

Amandman 265

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 28. – stavak 4.

Članak 28. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija može odlučiti, putem provedbenog akta donesenog u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 2., da izvješća iz stavaka 2. i 3. ovog članka sadrže točne podatke u svrhu mjerenja emisija stakleničkih plinova povezanih s uzgojem sirovina za proizvodnju poljoprivredne biomase
  koja
  se proizvode na područjima uključenima u ta izvješća za potrebe članka 26. stavka 7. Stoga se ti podaci mogu koristiti umjesto raščlanjenih zadanih vrijednosti za uzgoj utvrđenih u Prilogu V. dijelovima D ili E za biogoriva i tekuća biogoriva i u Prilogu VI. dijelu C za goriva iz biomase. | 4.   Komisija može odlučiti, putem provedbenog akta donesenog u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 2., da izvješća iz stavaka 2. i 3. ovog članka sadrže točne podatke u svrhu mjerenja emisija stakleničkih plinova povezanih s uzgojem sirovina za proizvodnju poljoprivredne
  i šumarske
  biomase
  koje
  se proizvode na područjima uključenima u ta izvješća za potrebe članka 26. stavka 7. Stoga se ti podaci mogu koristiti umjesto raščlanjenih zadanih vrijednosti za uzgoj utvrđenih u Prilogu V. dijelovima D ili E za biogoriva i tekuća biogoriva i u Prilogu VI. dijelu C za goriva iz biomase. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija može odlučiti, putem provedbenog akta donesenog u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 2., da izvješća iz stavaka 2. i 3. ovog članka sadrže točne podatke u svrhu mjerenja emisija stakleničkih plinova povezanih s uzgojem sirovina za proizvodnju poljoprivredne biomase
  koja
  se proizvode na područjima uključenima u ta izvješća za potrebe članka 26. stavka 7. Stoga se ti podaci mogu koristiti umjesto raščlanjenih zadanih vrijednosti za uzgoj utvrđenih u Prilogu V. dijelovima D ili E za biogoriva i tekuća biogoriva i u Prilogu VI. dijelu C za goriva iz biomase.

4.   Komisija može odlučiti, putem provedbenog akta donesenog u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 31. stavka 2., da izvješća iz stavaka 2. i 3. ovog članka sadrže točne podatke u svrhu mjerenja emisija stakleničkih plinova povezanih s uzgojem sirovina za proizvodnju poljoprivredne
  i šumarske
  biomase
  koje
  se proizvode na područjima uključenima u ta izvješća za potrebe članka 26. stavka 7. Stoga se ti podaci mogu koristiti umjesto raščlanjenih zadanih vrijednosti za uzgoj utvrđenih u Prilogu V. dijelovima D ili E za biogoriva i tekuća biogoriva i u Prilogu VI. dijelu C za goriva iz biomase.

Amandman 266

Amandman 266

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 28. – stavak 5. – podstavak 1.

Članak 28. – stavak 5. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija nastavlja preispitivati Prilog V. i Prilog VI., s ciljem dodavanja, u opravdanim slučajevima, ili preispitivanja vrijednosti za
  tehnologiju
  proizvodnje
  biogoriva
   , tekućih biogoriva i goriva iz biomase. Tim se preispitivanjem u obzir uzima i izmjena metodologije utvrđene u Prilogu V. dijelu C te u Prilogu VI. dijelu B. | Komisija nastavlja preispitivati Prilog V. i Prilog VI., s ciljem dodavanja, u opravdanim slučajevima, ili preispitivanja vrijednosti za
  postupke
  proizvodnje
  biogoriva
  , tekućih biogoriva i goriva iz biomase
  na temelju najnovijeg tehnološkog razvoja i znanstvenih dokaza
  . Tim se preispitivanjem u obzir uzima i izmjena metodologije utvrđene u Prilogu V. dijelu C te u Prilogu VI. dijelu B. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija nastavlja preispitivati Prilog V. i Prilog VI., s ciljem dodavanja, u opravdanim slučajevima, ili preispitivanja vrijednosti za
  tehnologiju
  proizvodnje
  biogoriva
   , tekućih biogoriva i goriva iz biomase. Tim se preispitivanjem u obzir uzima i izmjena metodologije utvrđene u Prilogu V. dijelu C te u Prilogu VI. dijelu B.

tehnologiju

biogoriva

Komisija nastavlja preispitivati Prilog V. i Prilog VI., s ciljem dodavanja, u opravdanim slučajevima, ili preispitivanja vrijednosti za
  postupke
  proizvodnje
  biogoriva
  , tekućih biogoriva i goriva iz biomase
  na temelju najnovijeg tehnološkog razvoja i znanstvenih dokaza
  . Tim se preispitivanjem u obzir uzima i izmjena metodologije utvrđene u Prilogu V. dijelu C te u Prilogu VI. dijelu B.

postupke

biogoriva

na temelju najnovijeg tehnološkog razvoja i znanstvenih dokaza

Amandman 267

Amandman 267

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 30. – stavak 1.

Članak 30. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija prati izvor biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase koja se upotrebljavaju u Uniji i utjecaj
  njihove
  proizvodnje, uključujući posredan utjecaj širenja obrađenih površina, na uporabu zemljišta u Uniji i 
  glavnim
  trećim zemljama dobavljačima. To je praćenje utemeljeno na integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica te na izvješćima o postignutom napretku koja se zahtijevaju u člancima 3., 15.
  i 18
  . Uredbe [o upravljanju] , te na odgovarajućim izvješćima trećih zemalja i međuvladinih organizacija, znanstvenim studijama i drugim relevantnim informacijama. Komisija prati i promjene cijena sirovina povezano s uporabom biomase za dobivanje energije te s tim povezane pozitivne i negativne učinke na zdravstvenu ispravnost hrane. | 1.   Komisija prati izvor biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase koja se upotrebljavaju u Uniji i utjecaj proizvodnje
  obnovljive energije iz tih i drugih izvora
  , uključujući posredan utjecaj širenja obrađenih površina, na uporabu zemljišta u Uniji i trećim zemljama dobavljačima. To je praćenje utemeljeno na integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica te na izvješćima o postignutom napretku koja se zahtijevaju u člancima 3., 15.
  i 18
  . Uredbe
  ... Europskog parlamenta i Vijeć
  a [o upravljanju
  energetskom unijom, 2016/0375(COD)
  ] , te na odgovarajućim izvješćima trećih zemalja i međuvladinih organizacija, znanstvenim studijama
  , podatcima na osnovi satelitskog praćenja
  i drugim relevantnim informacijama. Komisija prati i promjene cijena sirovina povezano s uporabom biomase za dobivanje energije te s tim povezane pozitivne i negativne učinke na zdravstvenu ispravnost hrane
  i druge načine upotrebe tih materijala
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija prati izvor biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase koja se upotrebljavaju u Uniji i utjecaj
  njihove
  proizvodnje, uključujući posredan utjecaj širenja obrađenih površina, na uporabu zemljišta u Uniji i 
  glavnim
  trećim zemljama dobavljačima. To je praćenje utemeljeno na integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica te na izvješćima o postignutom napretku koja se zahtijevaju u člancima 3., 15.
  i 18
  . Uredbe [o upravljanju] , te na odgovarajućim izvješćima trećih zemalja i međuvladinih organizacija, znanstvenim studijama i drugim relevantnim informacijama. Komisija prati i promjene cijena sirovina povezano s uporabom biomase za dobivanje energije te s tim povezane pozitivne i negativne učinke na zdravstvenu ispravnost hrane.

1.   Komisija prati izvor biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase koja se upotrebljavaju u Uniji i utjecaj proizvodnje
  obnovljive energije iz tih i drugih izvora
  , uključujući posredan utjecaj širenja obrađenih površina, na uporabu zemljišta u Uniji i trećim zemljama dobavljačima. To je praćenje utemeljeno na integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima država članica te na izvješćima o postignutom napretku koja se zahtijevaju u člancima 3., 15.
  i 18
  . Uredbe
  ... Europskog parlamenta i Vijeć
  a [o upravljanju
  energetskom unijom, 2016/0375(COD)
  ] , te na odgovarajućim izvješćima trećih zemalja i međuvladinih organizacija, znanstvenim studijama
  , podatcima na osnovi satelitskog praćenja
  i drugim relevantnim informacijama. Komisija prati i promjene cijena sirovina povezano s uporabom biomase za dobivanje energije te s tim povezane pozitivne i negativne učinke na zdravstvenu ispravnost hrane
  i druge načine upotrebe tih materijala
  .

Amandman 268

Amandman 268

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 32. – stavak 2.

Članak 32. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz, članka 7.
  stavaka 5
  . i 6. članka 19. stavaka 11. i 14., članka 25. stavka 6. i članka 28. stavka 5. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 1. siječnja 2021. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7.
  stavaka 3, 5
  . i 6., članka 19. stavaka 11. i 14., članka 25. stavka 6. i članka 28. stavka 5. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 1. siječnja 2021. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz, članka 7.
  stavaka 5
  . i 6. članka 19. stavaka 11. i 14., članka 25. stavka 6. i članka 28. stavka 5. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 1. siječnja 2021.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7.
  stavaka 3, 5
  . i 6., članka 19. stavaka 11. i 14., članka 25. stavka 6. i članka 28. stavka 5. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 1. siječnja 2021.

Amandman 269

Amandman 269

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 32. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 32. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz, članka 7.
  stavaka 5
  . i 6. , članka 19. stavaka 11. i 14., članka 25. stavka 6. i članka 28. stavka 5. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7.
  stavaka 3
  .
  , 5.
  i 6., članka 19. stavaka 11. i 14., članka 25. stavka 6. i članka 28. stavka 5. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz, članka 7.
  stavaka 5
  . i 6. , članka 19. stavaka 11. i 14., članka 25. stavka 6. i članka 28. stavka 5. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

stavaka 5

Službenom listu Europske unije

Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7.
  stavaka 3
  .
  , 5.
  i 6., članka 19. stavaka 11. i 14., članka 25. stavka 6. i članka 28. stavka 5. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

stavaka 3

, 5.

Službenom listu Europske unije

Amandman 270

Amandman 270

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I.a (novi)

Prilog I.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | Ciljevi država članica za 2030. predstavljaju zbroj sljedećih elemenata izraženih u postotnim bodovima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

1.

Ciljevi država članica za 2030. predstavljaju zbroj sljedećih elemenata izraženih u postotnim bodovima:

| (a) | obvezujući nacionalni cilj države članice za 2020. kako je utvrđen u Prilogu I.; |
| --- | --- |

(a)

(a)

obvezujući nacionalni cilj države članice za 2020. kako je utvrđen u Prilogu I.;

obvezujući nacionalni cilj države članice za 2020. kako je utvrđen u Prilogu I.;

| (b) | paušalni doprinos („CFlat”); |
| --- | --- |

(b)

(b)

paušalni doprinos („CFlat”);

paušalni doprinos („CFlat

| (c) | doprinos na temelju BDP-a po glavi stanovnika („CGDP”); |
| --- | --- |

(c)

(c)

doprinos na temelju BDP-a po glavi stanovnika („CGDP”);

doprinos na temelju BDP-a po glavi stanovnika („CGDP

| (d) | doprinos na temelju potencijala („CPotential”); |
| --- | --- |

(d)

(d)

doprinos na temelju potencijala („CPotential”);

doprinos na temelju potencijala („CPotential

| (e) | doprinos koji odražava razinu međupovezanosti države članice („CInterco”); |
| --- | --- |

(e)

(e)

doprinos koji odražava razinu međupovezanosti države članice („CInterco”);

doprinos koji odražava razinu međupovezanosti države članice („CInterco

| 2. | CFlat jednak je za sve države članice. Doprinosi CFlat svih država članica zajedno iznose 30 % razlike između ciljeva Unije za 2030. i 2020. |
| --- | --- |

2.

2.

CFlat

Flat

| 3. | CGDP raspodjeljuje se među državama članicama na temelju indeksa njihovog BDP-a po glavi stanovnika u odnosu na prosjek Unije, pri čemu on za pojedinu državu članicu maksimalno iznosi 150 % prosjeka Unije. Doprinosi CGDP svih država članica zajedno iznose 30 % razlike između ciljeva Unije za 2030. i 2020. |
| --- | --- |

3.

3.

CGDP

GDP

| 4. | CPotential raspodjeljuje se među državama članicama na temelju razlike između udjela energije iz obnovljivih izvora za pojedinu državu članicu 2030., kako je utvrđeno u scenariju PRIMES EUCO3535, i njezina obvezujućeg nacionalnog cilja za 2020. Doprinosi CPotential svih država članica zajedno iznose 30 % razlike između ciljeva EU-a za 2030. i 2020. |
| --- | --- |

4.

4.

CPotential

Potential

| 5. | CInterco se raspodjeljuje među državama članicama na temelju indeksa udjela elektroenergetske međupovezanosti u odnosu na prosjek EU-a, pri čemu on za pojedinu državu članicu maksimalno iznosi 150 % prosjeka EU-a. Doprinosi CInterco svih država članica zajedno iznose 10 % razlike između ciljeva EU-a za 2030. i 2020. |
| --- | --- |

5.

5.

CInterco

Interco

Amandman 271

Amandman 271

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog V. – dio C – stavak 3. – točka a – formula

Prilog V. – dio C – stavak 3. – točka a – formula

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| UŠTEDA =
  (E F(t) – E B /E F(t)) | UŠTEDA =
   (E F(t) – E B) /E F(t) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

UŠTEDA =
  (E F(t) – E B /E F(t))

UŠTEDA =

F(t)

B

F(t)

UŠTEDA =
   (E F(t) – E B) /E F(t)

UŠTEDA =

F(t)

B

F(t)

Amandman 272

Amandman 272

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog V. – dio C – stavak 15.

Prilog V. – dio C – stavak 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 15. | Uštede emisija od hvatanja i zamjene ugljika (eccr)
  izravno su povezane s proizvodnjom biogoriva ili tekućeg biogoriva kojima se pripisuju i
  ograničavaju se na emisije izbjegnute hvatanjem CO2 čiji ugljik potječe od biomase i koji se upotrebljava u 
  sektoru energetike ili prometa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

15.

Uštede emisija od hvatanja i zamjene ugljika (eccr)
  izravno su povezane s proizvodnjom biogoriva ili tekućeg biogoriva kojima se pripisuju i
  ograničavaju se na emisije izbjegnute hvatanjem CO2 čiji ugljik potječe od biomase i koji se upotrebljava u 
  sektoru energetike ili prometa
  .

ccr

izravno su povezane s proizvodnjom biogoriva ili tekućeg biogoriva kojima se pripisuju i

2

sektoru energetike ili prometa

| 15. | Uštede emisija od hvatanja i zamjene ugljika (eccr) ograničavaju se na emisije izbjegnute hvatanjem CO2 čiji ugljik potječe od biomase i koji se upotrebljava
  kao zamjena za CO2 iz fosilnih goriva korišten
  u 
  komercijalnim proizvodima i uslugama
  . |
| --- | --- |

15.

Uštede emisija od hvatanja i zamjene ugljika (eccr) ograničavaju se na emisije izbjegnute hvatanjem CO2 čiji ugljik potječe od biomase i koji se upotrebljava
  kao zamjena za CO2 iz fosilnih goriva korišten
  u 
  komercijalnim proizvodima i uslugama
  .

ccr

2

kao zamjena za CO2

komercijalnim proizvodima i uslugama

Amandman 319

Amandman 319

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog VI. – dio B – stavak 3. – točka a – formula 1

Prilog VI. – dio B – stavak 3. – točka a – formula 1

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| UŠTEDA = (EF(t) – EB(t)/EF(t)) | UŠTEDA = (EF(t) – EB(t))/EF(t) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

UŠTEDA = (EF(t) – EB(t)/EF(t))

F(t)

B(t)

F(t)

UŠTEDA = (EF(t) – EB(t))/EF(t)

F(t)

B(t)

F(t)

Amandman 273

Amandman 273

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog VII. – stavak 1. – podstavak 2. – alineja 1.

Prilog VII. – stavak 1. – podstavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | Qusable = procijenjena ukupna uporabljiva toplina uhvaćena toplinskim crpkama koje ispunjavaju kriterije iz članka 7. stavka 4., upotrijebljene na sljedeći način: uzimaju se u obzir samo toplinske crpke kod kojih je SPF
  >
  1,15 * 1/η, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Qusable = procijenjena ukupna uporabljiva toplina uhvaćena toplinskim crpkama koje ispunjavaju kriterije iz članka 7. stavka 4., upotrijebljene na sljedeći način: uzimaju se u obzir samo toplinske crpke kod kojih je SPF
  >
  1,15 * 1/η,

>

| — | Qusable = procijenjena ukupna uporabljiva toplina uhvaćena toplinskim crpkama
  za proizvodnju grijanja i hlađenja
  koje ispunjavaju kriterije iz članka 7. stavka 4., upotrijebljene na sljedeći način: uzimaju se u obzir samo toplinske crpke kod kojih je SPF
  >
  1,15 * 1/η, |
| --- | --- |

—

Qusable = procijenjena ukupna uporabljiva toplina uhvaćena toplinskim crpkama
  za proizvodnju grijanja i hlađenja
  koje ispunjavaju kriterije iz članka 7. stavka 4., upotrijebljene na sljedeći način: uzimaju se u obzir samo toplinske crpke kod kojih je SPF
  >
  1,15 * 1/η,

za proizvodnju grijanja i hlađenja

>

Amandman 274

Amandman 274

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IX. – dio A – točka b

Prilog IX. – dio A – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | Dio biomase koji odgovara miješanom gradskom otpadu, a ne sortiranom otpadu iz kućanstava podložno ciljevima recikliranja na temelju članka 11. stavka 2. točke (a) Direktive 2008/98/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

Dio biomase koji odgovara miješanom gradskom otpadu, a ne sortiranom otpadu iz kućanstava podložno ciljevima recikliranja na temelju članka 11. stavka 2. točke (a) Direktive 2008/98/EZ.

Dio biomase koji odgovara miješanom gradskom otpadu, a ne sortiranom otpadu iz kućanstava podložno ciljevima recikliranja na temelju članka 11. stavka 2. točke (a) Direktive 2008/98/EZ.

Briše se.

Briše se.

Amandmani 284 i 311

Amandmani 284 i 311

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IX. – dio B – točka c

Prilog IX. – dio B – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | Melasa koja se dobiva kao nusproizvod iz rafiniranja šećerne trske ili šećerne repe uz uvjet da se poštuju najbolji industrijski standardi za ekstrakciju šećera
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

(c)

Melasa koja se dobiva kao nusproizvod iz rafiniranja šećerne trske ili šećerne repe uz uvjet da se poštuju najbolji industrijski standardi za ekstrakciju šećera
  .

Melasa koja se dobiva kao nusproizvod iz rafiniranja šećerne trske ili šećerne repe uz uvjet da se poštuju najbolji industrijski standardi za ekstrakciju šećera

Briše se
  .

Briše se

Amandman 312

Amandman 312

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog X. – dio A.

Prilog X. – dio A.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Dio A: [...] | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Dio A: [...]

Dio A: [...]

Briše se.

Briše se.

---

(1)  Predmet se vraća na međuinstitucijske pregovore nadležnom odboru u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0392/2017).

1

(12)  
  „Okvir za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju 2020. – 2030.” (COM/2014/015 final).

12

„Okvir za klimatsku i energetsku politiku u razdoblju 2020. – 2030.” (COM/2014/015 final).

(1a)  
  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

1a

Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

(17)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

17

(17)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

17

(18)  SL L 198, 20.7.2006., str. 18.

18

(18)  SL L 198, 20.7.2006., str. 18.

18

(21)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

21

(21)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

21

(1a)  
  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

1a

Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/341 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/341

---

P8_TA(2018)0010

Energetska učinkovitost ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2018. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 458/16)

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Smanjenje potražnje za energijom jedna je od pet dimenzija energetske
  strategije
  Unije koja je donesena 25. veljače 2015. Većom energetskom učinkovitošću ostvarit će se koristi za okoliš, smanjiti emisije stakleničkih plinova, poboljšati energetska sigurnost smanjenjem ovisnosti o uvozu energije u Uniju, sniziti troškovi energije u kućanstvima i poduzećima, pomoći ublažiti energetsko siromaštvo te potaknuti otvaranje radnih mjesta i višesektorska gospodarska aktivnost. To je u skladu s obvezama Unije preuzetima u okviru energetske unije i globalnog klimatskog programa koji
  su u prosincu 2015. Pariškim sporazumom uspostavile stranke
  Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Smanjenje potražnje za energijom jedna je od pet dimenzija energetske
  strategije
  Unije koja je donesena 25. veljače 2015. Većom energetskom učinkovitošću ostvarit će se koristi za okoliš, smanjiti emisije stakleničkih plinova, poboljšati energetska sigurnost smanjenjem ovisnosti o uvozu energije u Uniju, sniziti troškovi energije u kućanstvima i poduzećima, pomoći ublažiti energetsko siromaštvo te potaknuti otvaranje radnih mjesta i višesektorska gospodarska aktivnost. To je u skladu s obvezama Unije preuzetima u okviru energetske unije i globalnog klimatskog programa koji
  su u prosincu 2015. Pariškim sporazumom uspostavile stranke
  Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama.

| (1) | Smanjenje potražnje za energijom jedna je od pet dimenzija
  strategije
  energetske unije koja je donesena 25. veljače 2015. Većom energetskom učinkovitošću
  diljem cijelog energetskog lanca, uključujući proizvodnju, prijenos, distribuciju i krajnju potrošnju energije,
  ostvarit će se koristi za okoliš,
  poboljšati kvaliteta zraka i javno zdravlje,
  smanjiti emisije stakleničkih plinova, poboljšati energetska sigurnost smanjenjem ovisnosti o uvozu energije u Uniju, sniziti troškovi energije u kućanstvima i poduzećima, pomoći ublažiti energetsko siromaštvo te potaknuti
  konkurentnost,
  otvaranje radnih mjesta i višesektorska gospodarska aktivnost
  te na taj način poboljšati kvaliteta života građana
  . To je u skladu s obvezama Unije preuzetima u okviru energetske unije i globalnog klimatskog programa koji
  je uspostavljen na Konferenciji stranaka
  Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama
  (COP21) održanoj u Parizu u prosincu 2015
  .
  („Pariški sporazum”) i u kojem obvezuje da povećanje prosječne globalne temperature treba biti znatno manju od 2 oC iznad predindustrijskih razina te na ulaganje napore kako bi se povećanje ograničilo na 1,5  oC. |
| --- | --- |

(1)

Smanjenje potražnje za energijom jedna je od pet dimenzija
  strategije
  energetske unije koja je donesena 25. veljače 2015. Većom energetskom učinkovitošću
  diljem cijelog energetskog lanca, uključujući proizvodnju, prijenos, distribuciju i krajnju potrošnju energije,
  ostvarit će se koristi za okoliš,
  poboljšati kvaliteta zraka i javno zdravlje,
  smanjiti emisije stakleničkih plinova, poboljšati energetska sigurnost smanjenjem ovisnosti o uvozu energije u Uniju, sniziti troškovi energije u kućanstvima i poduzećima, pomoći ublažiti energetsko siromaštvo te potaknuti
  konkurentnost,
  otvaranje radnih mjesta i višesektorska gospodarska aktivnost
  te na taj način poboljšati kvaliteta života građana
  . To je u skladu s obvezama Unije preuzetima u okviru energetske unije i globalnog klimatskog programa koji
  je uspostavljen na Konferenciji stranaka
  Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama
  (COP21) održanoj u Parizu u prosincu 2015
  .
  („Pariški sporazum”) i u kojem obvezuje da povećanje prosječne globalne temperature treba biti znatno manju od 2 oC iznad predindustrijskih razina te na ulaganje napore kako bi se povećanje ograničilo na 1,5  oC.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Direktivom 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9) napreduje se u smjeru energetske unije, prema kojoj bi se energetska učinkovitost trebala smatrati zasebnim izvorom energije. Načelo „energetska učinkovitost na prvome mjestu” treba se uzeti u obzir pri određivanju novih pravila za opskrbu i ostala područja politike. Komisija bi trebala
  osigurati da energetska učinkovitost i upravljanje
  potrošnjom
  dobiju jednaku važnost kao i proizvodni kapaciteti
  . Energetska učinkovitost mora se uzeti u obzir pri svakom
  relevantnom
  planiranju energetskog sustava
  ili
  donošenju financijskih odluka. Uvijek kad je to troškovno učinkovitije od jednakovrijednih rješenja u pogledu ponude, moraju se
  provesti poboljšanja energetske
  učinkovitosti. Time bi se trebalo pridonijeti višestrukim koristima energetske učinkovitosti za europsko društvo,
  osobito za građane i poduzeća
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Direktivom 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9) napreduje se u smjeru energetske unije, prema kojoj bi se energetska učinkovitost trebala smatrati zasebnim izvorom energije. Načelo „energetska učinkovitost na prvome mjestu” treba se uzeti u obzir pri određivanju novih pravila za opskrbu i ostala područja politike. Komisija bi trebala
  osigurati da energetska učinkovitost i upravljanje
  potrošnjom
  dobiju jednaku važnost kao i proizvodni kapaciteti
  . Energetska učinkovitost mora se uzeti u obzir pri svakom
  relevantnom
  planiranju energetskog sustava
  ili
  donošenju financijskih odluka. Uvijek kad je to troškovno učinkovitije od jednakovrijednih rješenja u pogledu ponude, moraju se
  provesti poboljšanja energetske
  učinkovitosti. Time bi se trebalo pridonijeti višestrukim koristima energetske učinkovitosti za europsko društvo,
  osobito za građane i poduzeća
  .

| (2) | Direktivom 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9) napreduje se u smjeru energetske unije, prema kojoj bi se energetska učinkovitost trebala smatrati zasebnim izvorom energije. Načelo „energetska učinkovitost na prvome mjestu” treba se uzeti u obzir pri određivanju novih pravila za opskrbu i ostala područja politike. Komisija bi trebala
  dati prednost energetskoj učinkovitosti i upravljanju
  potrošnjom
  u odnosu na povećane proizvodne kapacitete
  . Energetska učinkovitost mora se uzeti u obzir pri svakom planiranju energetskog sustava
  i
  donošenju financijskih odluka. Uvijek kad je to troškovno učinkovitije od jednakovrijednih rješenja u pogledu ponude, moraju se
  realizirati ulaganja u poboljšanje
  učinkovitosti
  krajnje energije
  . Time bi se trebalo pridonijeti višestrukim koristima
  povećanja
  energetske učinkovitosti
  u svim fazama energetskog lanca, čime će se povećati dobrobiti
  za europsko društvo
  . Komisija i države članice trebaju surađivati s lokalnim i regionalnim tijelima
  ,
  gradovima, poduzećima i građanima diljem Unije kako bi se ostvario puni potencijal tih koristi te uspješno provele planirane mjere politike te kako bi se zajamčilo da povećanje energetske učinkovitosti, kao rezultat tehnoloških i ekonomskih promjena te promjena u ponašanju, bude popraćeno povećanim gospodarskim rastom
  . |
| --- | --- |

(2)

Direktivom 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (9) napreduje se u smjeru energetske unije, prema kojoj bi se energetska učinkovitost trebala smatrati zasebnim izvorom energije. Načelo „energetska učinkovitost na prvome mjestu” treba se uzeti u obzir pri određivanju novih pravila za opskrbu i ostala područja politike. Komisija bi trebala
  dati prednost energetskoj učinkovitosti i upravljanju
  potrošnjom
  u odnosu na povećane proizvodne kapacitete
  . Energetska učinkovitost mora se uzeti u obzir pri svakom planiranju energetskog sustava
  i
  donošenju financijskih odluka. Uvijek kad je to troškovno učinkovitije od jednakovrijednih rješenja u pogledu ponude, moraju se
  realizirati ulaganja u poboljšanje
  učinkovitosti
  krajnje energije
  . Time bi se trebalo pridonijeti višestrukim koristima
  povećanja
  energetske učinkovitosti
  u svim fazama energetskog lanca, čime će se povećati dobrobiti
  za europsko društvo
  . Komisija i države članice trebaju surađivati s lokalnim i regionalnim tijelima
  ,
  gradovima, poduzećima i građanima diljem Unije kako bi se ostvario puni potencijal tih koristi te uspješno provele planirane mjere politike te kako bi se zajamčilo da povećanje energetske učinkovitosti, kao rezultat tehnoloških i ekonomskih promjena te promjena u ponašanju, bude popraćeno povećanim gospodarskim rastom
  .

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Za sve bi oblike primarne energije (iz neobnovljivih i obnovljivih izvora) trebalo uzeti u obzir dodatnu potrošnju energije koja je potrebna za dobivanje te energije, za izgradnju postrojenja za proizvodnju električne energije i upravljanje njima te njihovo rastavljanje, kao i za uklanjanje povezanih prijetnji za okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Za sve bi oblike primarne energije (iz neobnovljivih i obnovljivih izvora) trebalo uzeti u obzir dodatnu potrošnju energije koja je potrebna za dobivanje te energije, za izgradnju postrojenja za proizvodnju električne energije i upravljanje njima te njihovo rastavljanje, kao i za uklanjanje povezanih prijetnji za okoliš.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2b) | Mjere država članica trebale bi imati potporu dobro osmišljenim i učinkovitim financijskim instrumentima Unije, poput europskih strukturnih i investicijskih fondova, Europskog fonda za strateška ulaganja i Europske investicijske banke, kojima bi se trebalo podržati ulaganja u energetsku učinkovitost u svim fazama energetskog lanca i koristiti sveobuhvatnu analizu troškova i koristi uz upotrebu modela diferenciranih diskontnih stopa. Financijska potpora trebala bi biti usmjerena na troškovno učinkovite metode za povećanje energetske učinkovitosti, što bi dovelo do smanjenja energetske potrošnje. Postizanje ambicioznih ciljeva energetske učinkovitosti zahtijeva uklanjanje barijera poput nedavnog pojašnjenja Eurostata o načinu na koji bilježiti ugovore o energetskom učinku u nacionalnim računima kako bi postalo jednostavnije ulagati u mjere energetske učinkovitosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2b)

Mjere država članica trebale bi imati potporu dobro osmišljenim i učinkovitim financijskim instrumentima Unije, poput europskih strukturnih i investicijskih fondova, Europskog fonda za strateška ulaganja i Europske investicijske banke, kojima bi se trebalo podržati ulaganja u energetsku učinkovitost u svim fazama energetskog lanca i koristiti sveobuhvatnu analizu troškova i koristi uz upotrebu modela diferenciranih diskontnih stopa. Financijska potpora trebala bi biti usmjerena na troškovno učinkovite metode za povećanje energetske učinkovitosti, što bi dovelo do smanjenja energetske potrošnje. Postizanje ambicioznih ciljeva energetske učinkovitosti zahtijeva uklanjanje barijera poput nedavnog pojašnjenja Eurostata o načinu na koji bilježiti ugovore o energetskom učinku u nacionalnim računima kako bi postalo jednostavnije ulagati u mjere energetske učinkovitosti.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Europsko vijeće na sastanku u listopadu 2014.
  utvrdilo
  je cilj povećanja energetske učinkovitosti od 27 % do 2030. koji bi trebalo preispitati do 2020. „vodeći računa o cilju Unije od 30 %”. U prosincu 2015. Europski parlament pozvao je Komisiju da procijeni i održivost cilja povećanja energetske učinkovitosti od 40 % za isto razdoblje. Stoga je primjereno preispitati i na odgovarajući način izmijeniti Direktivu kako bi se prilagodila kontekstu do 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Europsko vijeće na sastanku u listopadu 2014.
  utvrdilo
  je cilj povećanja energetske učinkovitosti od 27 % do 2030. koji bi trebalo preispitati do 2020. „vodeći računa o cilju Unije od 30 %”. U prosincu 2015. Europski parlament pozvao je Komisiju da procijeni i održivost cilja povećanja energetske učinkovitosti od 40 % za isto razdoblje. Stoga je primjereno preispitati i na odgovarajući način izmijeniti Direktivu kako bi se prilagodila kontekstu do 2030.

| (3) | Europsko vijeće na sastanku u listopadu 2014.
  podržalo
  je cilj povećanja energetske učinkovitosti od 27 % do 2030. koji bi trebalo preispitati do 2020. „vodeći računa o cilju Unije od 30 %”. U prosincu 2015. Europski parlament pozvao je Komisiju da procijeni i održivost cilja povećanja energetske učinkovitosti od 40 % za isto razdoblje. Stoga je primjereno preispitati i na odgovarajući način izmijeniti Direktivu kako bi se prilagodila kontekstu do 2030. |
| --- | --- |

(3)

Europsko vijeće na sastanku u listopadu 2014.
  podržalo
  je cilj povećanja energetske učinkovitosti od 27 % do 2030. koji bi trebalo preispitati do 2020. „vodeći računa o cilju Unije od 30 %”. U prosincu 2015. Europski parlament pozvao je Komisiju da procijeni i održivost cilja povećanja energetske učinkovitosti od 40 % za isto razdoblje. Stoga je primjereno preispitati i na odgovarajući način izmijeniti Direktivu kako bi se prilagodila kontekstu do 2030.

Amandman 102

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Nema obvezujućih ciljeva na nacionalnoj razini za 2030. Potrebu da Unija ostvari svoje ciljeve povećanja energetske učinkovitosti na razini EU-a 2020. i 2030., izražene u potrošnji primarne i 
  krajnjoj potrošnji
  energije, trebalo bi jasno istaknuti u obliku
  obvezujućeg
  cilja od
  30 %
  . To objašnjenje na razini Unije ne bi trebalo ograničavati države članice jer one i dalje mogu određivati nacionalne doprinose na temelju potrošnje primarne ili krajnje
  potrošnje
  energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta. Države članice trebale bi određivati nacionalne okvirne doprinose energetskoj učinkovitosti uzimajući u obzir da potrošnja Unije 2030. ne smije biti veća od 1 321 Mtoe primarne energije i 987 Mtoe krajnje energije. To znači da bi se u usporedbi s razinama iz 2005. potrošnja primarne energije u Uniji trebala smanjiti 23 %, a krajnja potrošnja energije 17 %. Napredak u postizanju cilja Unije do 2030. treba redovito procjenjivati, što je i predviđeno zakonodavnim prijedlogom o upravljanju energetskom unijom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Nema obvezujućih ciljeva na nacionalnoj razini za 2030. Potrebu da Unija ostvari svoje ciljeve povećanja energetske učinkovitosti na razini EU-a 2020. i 2030., izražene u potrošnji primarne i 
  krajnjoj potrošnji
  energije, trebalo bi jasno istaknuti u obliku
  obvezujućeg
  cilja od
  30 %
  . To objašnjenje na razini Unije ne bi trebalo ograničavati države članice jer one i dalje mogu određivati nacionalne doprinose na temelju potrošnje primarne ili krajnje
  potrošnje
  energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta. Države članice trebale bi određivati nacionalne okvirne doprinose energetskoj učinkovitosti uzimajući u obzir da potrošnja Unije 2030. ne smije biti veća od 1 321 Mtoe primarne energije i 987 Mtoe krajnje energije. To znači da bi se u usporedbi s razinama iz 2005. potrošnja primarne energije u Uniji trebala smanjiti 23 %, a krajnja potrošnja energije 17 %. Napredak u postizanju cilja Unije do 2030. treba redovito procjenjivati, što je i predviđeno zakonodavnim prijedlogom o upravljanju energetskom unijom.

| (4) | Nema obvezujućih ciljeva na nacionalnoj razini za 2030. Potrebu da Unija ostvari svoje ciljeve povećanja energetske učinkovitosti na razini EU-a 2020. i 2030., izražene u potrošnji primarne i 
  krajnje
  energije, trebalo bi jasno istaknuti u obliku
  okvirnog
  cilja od
  30 %
  . To objašnjenje na razini Unije ne bi trebalo ograničavati države članice jer one i dalje mogu određivati nacionalne doprinose na temelju potrošnje primarne ili krajnje energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta. Države članice trebale bi određivati nacionalne okvirne doprinose energetskoj učinkovitosti uzimajući u obzir da potrošnja Unije 2030. ne smije biti veća od 1 321 Mtoe primarne energije i 987 Mtoe krajnje energije. To znači da bi se u usporedbi s razinama iz 2005. potrošnja primarne energije u Uniji trebala smanjiti
  za
  23 %, a krajnja potrošnja energije
  za
  17 %. Napredak u postizanju cilja Unije do 2030. treba redovito procjenjivati, što je i predviđeno zakonodavnim prijedlogom o upravljanju energetskom unijom. |
| --- | --- |

(4)

Nema obvezujućih ciljeva na nacionalnoj razini za 2030. Potrebu da Unija ostvari svoje ciljeve povećanja energetske učinkovitosti na razini EU-a 2020. i 2030., izražene u potrošnji primarne i 
  krajnje
  energije, trebalo bi jasno istaknuti u obliku
  okvirnog
  cilja od
  30 %
  . To objašnjenje na razini Unije ne bi trebalo ograničavati države članice jer one i dalje mogu određivati nacionalne doprinose na temelju potrošnje primarne ili krajnje energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta. Države članice trebale bi određivati nacionalne okvirne doprinose energetskoj učinkovitosti uzimajući u obzir da potrošnja Unije 2030. ne smije biti veća od 1 321 Mtoe primarne energije i 987 Mtoe krajnje energije. To znači da bi se u usporedbi s razinama iz 2005. potrošnja primarne energije u Uniji trebala smanjiti
  za
  23 %, a krajnja potrošnja energije
  za
  17 %. Napredak u postizanju cilja Unije do 2030. treba redovito procjenjivati, što je i predviđeno zakonodavnim prijedlogom o upravljanju energetskom unijom.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Načelo jednakosti između država članica trebalo bi se primjenjivati pri utvrđivanju nacionalnih ciljeva za povećanje energetske učinkovitosti. Energija je osnovna potreba, stoga su minimalne razine potrošnje energije neizbježne, što je činjenica koja se treba uzeti u obzir na odgovarajući način pri određivanju nacionalnih ciljeva. Općenito, zemlje u kojima je potrošnja energije po glavi stanovnika niža od prosjeka Unije trebale bi imati veću fleksibilnost pri određivanju svojih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Načelo jednakosti između država članica trebalo bi se primjenjivati pri utvrđivanju nacionalnih ciljeva za povećanje energetske učinkovitosti. Energija je osnovna potreba, stoga su minimalne razine potrošnje energije neizbježne, što je činjenica koja se treba uzeti u obzir na odgovarajući način pri određivanju nacionalnih ciljeva. Općenito, zemlje u kojima je potrošnja energije po glavi stanovnika niža od prosjeka Unije trebale bi imati veću fleksibilnost pri određivanju svojih ciljeva.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4b) | Na operativnu učinkovitost energetskih sustava u svakom trenutku utječe sposobnost neometanog i fleksibilnog unosa električne energije proizvedene iz različitih izvora, s različitim stupnjem inercije i vremenom pokretanja, u mrežu. Takvim poboljšanjem učinkovitosti omogućit će se bolja upotreba obnovljive energije, kao što je energija vjetra u kombinaciji s plinskim turbinama, kako bi se izbjeglo preopterećivanje mreža koje se opskrbljuju iz velikih konvencionalnih postrojenja za proizvodnju energije koja imaju znatnu termalnu inerciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4b)

Na operativnu učinkovitost energetskih sustava u svakom trenutku utječe sposobnost neometanog i fleksibilnog unosa električne energije proizvedene iz različitih izvora, s različitim stupnjem inercije i vremenom pokretanja, u mrežu. Takvim poboljšanjem učinkovitosti omogućit će se bolja upotreba obnovljive energije, kao što je energija vjetra u kombinaciji s plinskim turbinama, kako bi se izbjeglo preopterećivanje mreža koje se opskrbljuju iz velikih konvencionalnih postrojenja za proizvodnju energije koja imaju znatnu termalnu inerciju.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4c) | Komisija i države članice trebaju zajamčiti da smanjenje potrošnje energije proizlazi iz veće energetske učinkovitosti, a ne iz makroekonomskih okolnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4c)

Komisija i države članice trebaju zajamčiti da smanjenje potrošnje energije proizlazi iz veće energetske učinkovitosti, a ne iz makroekonomskih okolnosti.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4d) | Države članice trebale bi utvrditi potencijale za isplativu energetsku učinkovitost na temelju izračuna odozdo prema gore za svaki sektor zasebno jer oni ovise o njihovoj kombinaciji izvora energije, strukturi gospodarstva i brzini gospodarskog razvoja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4d)

Države članice trebale bi utvrditi potencijale za isplativu energetsku učinkovitost na temelju izračuna odozdo prema gore za svaki sektor zasebno jer oni ovise o njihovoj kombinaciji izvora energije, strukturi gospodarstva i brzini gospodarskog razvoja.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Obvezu država članica da uspostavljaju dugoročne strategije za
  poticanje ulaganja u obnovu
  nacionalnog fonda zgrada i obavješćuju o njima Komisiju trebalo bi izbrisati iz Direktive 2012/27/EU i dodati Direktivi 2010/31/EU Europskog parlamenta i 
  Vijeća

   (10) jer se u nju bolje uklapa zbog dugoročnih planova za zgrade približno nulte energije i cilja dekarbonizacije u zgradama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Obvezu država članica da uspostavljaju dugoročne strategije za
  poticanje ulaganja u obnovu
  nacionalnog fonda zgrada i obavješćuju o njima Komisiju trebalo bi izbrisati iz Direktive 2012/27/EU i dodati Direktivi 2010/31/EU Europskog parlamenta i 
  Vijeća

   (10) jer se u nju bolje uklapa zbog dugoročnih planova za zgrade približno nulte energije i cilja dekarbonizacije u zgradama.

| (5) | Obvezu država članica da uspostavljaju dugoročne strategije za
  olakšavanje obnove
  nacionalnog fonda zgrada i 
  da
  obavješćuju o njima Komisiju trebalo bi izbrisati iz Direktive 2012/27/EU i dodati Direktivi 2010/31/EU Europskog parlamenta i 
  Vijeća

   (10) jer se u nju bolje uklapa zbog dugoročnih planova za zgrade približno nulte energije i cilja dekarbonizacije u zgradama. |
| --- | --- |

(5)

Obvezu država članica da uspostavljaju dugoročne strategije za
  olakšavanje obnove
  nacionalnog fonda zgrada i 
  da
  obavješćuju o njima Komisiju trebalo bi izbrisati iz Direktive 2012/27/EU i dodati Direktivi 2010/31/EU Europskog parlamenta i 
  Vijeća

   (10) jer se u nju bolje uklapa zbog dugoročnih planova za zgrade približno nulte energije i cilja dekarbonizacije u zgradama.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | U kontekstu klimatskog i energetskog okvira do 2030. obveze uštede energije trebale bi se produljiti nakon 2020. Produljivanjem razdoblja obveze nakon 2020. omogućila bi se veća stabilnost za ulagače te bi se time potaknuli dugoročna ulaganja i dugoročne mjere energetske učinkovitosti kao što je obnova zgrada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

U kontekstu klimatskog i energetskog okvira do 2030. obveze uštede energije trebale bi se produljiti nakon 2020. Produljivanjem razdoblja obveze nakon 2020. omogućila bi se veća stabilnost za ulagače te bi se time potaknuli dugoročna ulaganja i dugoročne mjere energetske učinkovitosti kao što je obnova zgrada.

| (6) | U kontekstu klimatskog i energetskog okvira do 2030. obveze uštede energije trebale bi se produljiti nakon 2020. Produljivanjem razdoblja obveze nakon 2020. omogućila bi se veća stabilnost za ulagače te bi se time potaknuli dugoročna ulaganja i dugoročne mjere energetske učinkovitosti kao što je
  temeljita
  obnova zgrada
  , s dugoročnim ciljem dobivanja fonda zgrada približno nulte energije
  .
  Obveza uštede energije bila je ključna za stvaranje lokalnog rasta i otvaranje lokalnih radnih mjesta i treba se nastaviti kako bi se zajamčilo da Unija može postići svoje energetske i klimatske ciljeve stvaranjem dodatnih prilika i smanjiti ovisnost energetske potrošnje o rastu. Suradnja s privatnim sektorom važna je kako bi se procijenilo pod kojim se uvjetima mogu otvoriti privatna ulaganja u projekte energetske učinkovitosti te kako bi se razvili novi modeli stvaranja prihoda za inovacije u području energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(6)

U kontekstu klimatskog i energetskog okvira do 2030. obveze uštede energije trebale bi se produljiti nakon 2020. Produljivanjem razdoblja obveze nakon 2020. omogućila bi se veća stabilnost za ulagače te bi se time potaknuli dugoročna ulaganja i dugoročne mjere energetske učinkovitosti kao što je
  temeljita
  obnova zgrada
  , s dugoročnim ciljem dobivanja fonda zgrada približno nulte energije
  .
  Obveza uštede energije bila je ključna za stvaranje lokalnog rasta i otvaranje lokalnih radnih mjesta i treba se nastaviti kako bi se zajamčilo da Unija može postići svoje energetske i klimatske ciljeve stvaranjem dodatnih prilika i smanjiti ovisnost energetske potrošnje o rastu. Suradnja s privatnim sektorom važna je kako bi se procijenilo pod kojim se uvjetima mogu otvoriti privatna ulaganja u projekte energetske učinkovitosti te kako bi se razvili novi modeli stvaranja prihoda za inovacije u području energetske učinkovitosti.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Poboljšanja energetske učinkovitosti također imaju pozitivan učinak na kvalitetu zraka jer više energetski učinkovitih zgrada smanjuje potražnju za gorivima za ogrjev, a posebice za krutim gorivima za ogrjev. Zato mjere energetske učinkovitosti doprinose poboljšanju kvalitete zraka u zatvorenim i otvorenim prostorima te pomažu da se na troškovno učinkovit način ostvare ciljevi politike Unije u vezi s kvalitetom zraka, koji su osobito utvrđeni u Direktivi (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Smanjenje energetske potražnje u zgradama trebalo bi se smatrati elementom politike kvalitete zraka općenito, a posebno u državama članicama u kojima postoje poteškoće u ostvarivanju graničnih vrijednosti Unije za emisije onečišćivača zraka te bi energetska učinkovitost mogla pomoći u ostvarivanju tih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Poboljšanja energetske učinkovitosti također imaju pozitivan učinak na kvalitetu zraka jer više energetski učinkovitih zgrada smanjuje potražnju za gorivima za ogrjev, a posebice za krutim gorivima za ogrjev. Zato mjere energetske učinkovitosti doprinose poboljšanju kvalitete zraka u zatvorenim i otvorenim prostorima te pomažu da se na troškovno učinkovit način ostvare ciljevi politike Unije u vezi s kvalitetom zraka, koji su osobito utvrđeni u Direktivi (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Smanjenje energetske potražnje u zgradama trebalo bi se smatrati elementom politike kvalitete zraka općenito, a posebno u državama članicama u kojima postoje poteškoće u ostvarivanju graničnih vrijednosti Unije za emisije onečišćivača zraka te bi energetska učinkovitost mogla pomoći u ostvarivanju tih ciljeva.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Države članice dužne su ispuniti kumulativnu obvezu uštede energije u krajnjoj potrošnji tijekom cijelog razdoblja obveze koja odgovara „novoj” uštedi od 1,5  %
  godišnje prodaje energije
  . Taj zahtjev mogao bi se ispuniti novim
  mjerama
  politike
  koje se donose tijekom novog razdoblja obveze od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. ili novim
  pojedinačnim djelovanjima koja se
  temelje na mjerama politike donesenima tijekom ili prije prethodnog razdoblja, no koja se uvode tek u novom razdoblju i dovode do ušteda energije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Države članice dužne su ispuniti kumulativnu obvezu uštede energije u krajnjoj potrošnji tijekom cijelog razdoblja obveze koja odgovara „novoj” uštedi od 1,5  %
  godišnje prodaje energije
  . Taj zahtjev mogao bi se ispuniti novim
  mjerama
  politike
  koje se donose tijekom novog razdoblja obveze od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. ili novim
  pojedinačnim djelovanjima koja se
  temelje na mjerama politike donesenima tijekom ili prije prethodnog razdoblja, no koja se uvode tek u novom razdoblju i dovode do ušteda energije
  .

| (7) | Države članice dužne su ispuniti kumulativnu obvezu uštede energije u krajnjoj potrošnji tijekom cijelog razdoblja obveze koja odgovara „novoj” uštedi od
  barem
  1,5  %. Taj zahtjev mogao bi se ispuniti novim
  energetskim uštedama koje proizlaze iz mjera
  politike
  pod uvjetom da se može dokazati da te mjere rezultiraju
  pojedinačnim djelovanjima koja
  će dati provjerljive uštede energije nakon 2020. godine. Uštede u svakom razdoblju trebale bi
  se
  kumulativno zbrajati iznosima ušteda koje treba ostvariti u prethodnom razdoblju ili prethodnim razdobljima
  . |
| --- | --- |

(7)

Države članice dužne su ispuniti kumulativnu obvezu uštede energije u krajnjoj potrošnji tijekom cijelog razdoblja obveze koja odgovara „novoj” uštedi od
  barem
  1,5  %. Taj zahtjev mogao bi se ispuniti novim
  energetskim uštedama koje proizlaze iz mjera
  politike
  pod uvjetom da se može dokazati da te mjere rezultiraju
  pojedinačnim djelovanjima koja
  će dati provjerljive uštede energije nakon 2020. godine. Uštede u svakom razdoblju trebale bi
  se
  kumulativno zbrajati iznosima ušteda koje treba ostvariti u prethodnom razdoblju ili prethodnim razdobljima
  .

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Nove uštede trebale bi se smatrati dopunom dotadašnjih mjera, tako da se uštede do kojih bi ionako došlo ne smiju iskazati. Kako bi se izračunao učinak novih mjera, smiju se uračunavati samo neto uštede koje se mjere kao promjena potrošnje energije koja se može izravno pripisati odgovarajućoj mjeri energetske učinkovitosti. Kako bi se izračunale neto uštede, države članice trebale bi utvrditi osnovni scenarij s pomoću kojeg bi se vidjelo kako bi se situacija razvila bez predmetne politike. Politička intervencija trebala bi se
  usporediti s tim utvrđenim scenarijem
  . Države članice trebale bi uzeti u obzir da će se u istom razdoblju možda provesti i druge političke intervencije kojima će se također utjecati na uštede energije pa se sve promjene od uvođenja političke intervencije koja se ocjenjuje
  neće
  moći pripisati isključivo toj mjeri. Djelovanja
  stanke
  obveznice, stranke sudionice ili ovlaštene stranke trebala bi zaista pridonijeti ostvarivanju iskazane uštede kako bi se ispunio zahtjev značajnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Nove uštede trebale bi se smatrati dopunom dotadašnjih mjera, tako da se uštede do kojih bi ionako došlo ne smiju iskazati. Kako bi se izračunao učinak novih mjera, smiju se uračunavati samo neto uštede koje se mjere kao promjena potrošnje energije koja se može izravno pripisati odgovarajućoj mjeri energetske učinkovitosti. Kako bi se izračunale neto uštede, države članice trebale bi utvrditi osnovni scenarij s pomoću kojeg bi se vidjelo kako bi se situacija razvila bez predmetne politike. Politička intervencija trebala bi se
  usporediti s tim utvrđenim scenarijem
  . Države članice trebale bi uzeti u obzir da će se u istom razdoblju možda provesti i druge političke intervencije kojima će se također utjecati na uštede energije pa se sve promjene od uvođenja političke intervencije koja se ocjenjuje
  neće
  moći pripisati isključivo toj mjeri. Djelovanja
  stanke
  obveznice, stranke sudionice ili ovlaštene stranke trebala bi zaista pridonijeti ostvarivanju iskazane uštede kako bi se ispunio zahtjev značajnosti.

| (9) | Nove uštede
  energije
  trebale bi se smatrati dopunom dotadašnjih mjera, tako da se uštede do kojih bi ionako došlo ne smiju iskazati. Kako bi se izračunao učinak novih mjera, smiju se uračunavati samo neto uštede koje se mjere kao promjena potrošnje energije koja se može izravno pripisati odgovarajućoj mjeri energetske učinkovitosti. Kako bi se izračunale neto uštede, države članice trebale bi utvrditi osnovni scenarij s pomoću kojeg bi se vidjelo kako bi se situacija razvila bez predmetne politike. Politička intervencija trebala bi se
  ocjenjivati u odnosu na taj utvrđeni scenarij
  . Države članice trebale bi uzeti u obzir da će se u istom razdoblju možda provesti i druge političke intervencije kojima će se također utjecati na uštede energije pa se
  neće
  sve promjene od uvođenja političke intervencije koja se ocjenjuje moći pripisati isključivo toj mjeri. Djelovanja
  stranke
  obveznice, stranke sudionice ili ovlaštene stranke trebala bi zaista pridonijeti ostvarivanju iskazane uštede kako bi se ispunio zahtjev značajnosti. |
| --- | --- |

(9)

Nove uštede
  energije
  trebale bi se smatrati dopunom dotadašnjih mjera, tako da se uštede do kojih bi ionako došlo ne smiju iskazati. Kako bi se izračunao učinak novih mjera, smiju se uračunavati samo neto uštede koje se mjere kao promjena potrošnje energije koja se može izravno pripisati odgovarajućoj mjeri energetske učinkovitosti. Kako bi se izračunale neto uštede, države članice trebale bi utvrditi osnovni scenarij s pomoću kojeg bi se vidjelo kako bi se situacija razvila bez predmetne politike. Politička intervencija trebala bi se
  ocjenjivati u odnosu na taj utvrđeni scenarij
  . Države članice trebale bi uzeti u obzir da će se u istom razdoblju možda provesti i druge političke intervencije kojima će se također utjecati na uštede energije pa se
  neće
  sve promjene od uvođenja političke intervencije koja se ocjenjuje moći pripisati isključivo toj mjeri. Djelovanja
  stranke
  obveznice, stranke sudionice ili ovlaštene stranke trebala bi zaista pridonijeti ostvarivanju iskazane uštede kako bi se ispunio zahtjev značajnosti.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Važno je uključiti sve korake energetskog lanca u izračun ušteda kako bi se povećao potencijal energetskih ušteda u prijenosu i distribuciji električne energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Važno je uključiti sve korake energetskog lanca u izračun ušteda kako bi se povećao potencijal energetskih ušteda u prijenosu i distribuciji električne energije.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Uštede energije koje proizlaze iz provedbe zakonodavstva Unije ne smiju se iskazati osim ako se predmetnom mjerom premašuje minimum propisan predmetnim zakonodavstvom Unije, bilo da je riječ o postavljanju ambicioznijih zahtjeva energetske učinkovitosti na nacionalnoj razini ili većoj primjeni mjere.
  S obzirom na to da je
  obnova zgrada važan i dugoročan
  doprinos
  povećanju ušteda energije, potrebno je objasniti da se sve uštede energije koje proizlaze iz mjera obnove postojećih zgrada mogu iskazati ako se provode uz mjere koje bi se i inače provele da nema te mjere politike i ako država članica dokaže da je stranka obveznica, stranka sudionica ili ovlaštena stranka doista pridonijela ostvarivanju uštede koja se iskazuje za tu mjeru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Uštede energije koje proizlaze iz provedbe zakonodavstva Unije ne smiju se iskazati osim ako se predmetnom mjerom premašuje minimum propisan predmetnim zakonodavstvom Unije, bilo da je riječ o postavljanju ambicioznijih zahtjeva energetske učinkovitosti na nacionalnoj razini ili većoj primjeni mjere.
  S obzirom na to da je
  obnova zgrada važan i dugoročan
  doprinos
  povećanju ušteda energije, potrebno je objasniti da se sve uštede energije koje proizlaze iz mjera obnove postojećih zgrada mogu iskazati ako se provode uz mjere koje bi se i inače provele da nema te mjere politike i ako država članica dokaže da je stranka obveznica, stranka sudionica ili ovlaštena stranka doista pridonijela ostvarivanju uštede koja se iskazuje za tu mjeru.

| (10) | Uštede energije koje proizlaze iz provedbe zakonodavstva Unije ne smiju se iskazati osim ako se predmetnom mjerom premašuje minimum propisan predmetnim zakonodavstvom Unije, bilo da je riječ o postavljanju ambicioznijih zahtjeva energetske učinkovitosti na nacionalnoj razini ili većoj primjeni mjere.
  Zgrade predstavljaju znatan potencijal za dodatno povećanje energetske učinkovitosti, a
  obnova zgrada važan
  je
  i dugoročan
  element, uz ekonomije razmjera, u
  povećanju ušteda energije. Potrebno je
  stoga
  objasniti da se sve uštede energije koje proizlaze iz mjera obnove postojećih zgrada mogu iskazati ako se provode uz mjere koje bi se i inače provele da nema te mjere politike i ako država članica dokaže da je stranka obveznica, stranka sudionica ili ovlaštena stranka doista pridonijela ostvarivanju uštede koja se iskazuje za tu mjeru. |
| --- | --- |

(10)

Uštede energije koje proizlaze iz provedbe zakonodavstva Unije ne smiju se iskazati osim ako se predmetnom mjerom premašuje minimum propisan predmetnim zakonodavstvom Unije, bilo da je riječ o postavljanju ambicioznijih zahtjeva energetske učinkovitosti na nacionalnoj razini ili većoj primjeni mjere.
  Zgrade predstavljaju znatan potencijal za dodatno povećanje energetske učinkovitosti, a
  obnova zgrada važan
  je
  i dugoročan
  element, uz ekonomije razmjera, u
  povećanju ušteda energije. Potrebno je
  stoga
  objasniti da se sve uštede energije koje proizlaze iz mjera obnove postojećih zgrada mogu iskazati ako se provode uz mjere koje bi se i inače provele da nema te mjere politike i ako država članica dokaže da je stranka obveznica, stranka sudionica ili ovlaštena stranka doista pridonijela ostvarivanju uštede koja se iskazuje za tu mjeru.

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | Učinkovito upravljanje vodom može predstavljati znatan doprinos uštedi energije. Vodni sektor i sektor zbrinjavanja otpadnih voda čine 3,5  % uporabe električne energije u Uniji

   (1a)

  . Štoviše, očekuje se da će potražnja za vodom porasti za 25 % do 2040., uglavnom u urbanim područjima. Istodobno, istjecanje vode iznosi 24 % ukupne količine vode koja se potroši u Uniji, što za posljedicu ima gubitke energije i vode. Stoga sve mjere s ciljem učinkovitijeg upravljanja vodom i smanjenju uporabe vode imaju potencijal za znatan doprinos cilju Unije za povećanje energetske učinkovitosti

   (1b)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10a)

Učinkovito upravljanje vodom može predstavljati znatan doprinos uštedi energije. Vodni sektor i sektor zbrinjavanja otpadnih voda čine 3,5  % uporabe električne energije u Uniji

   (1a)

  . Štoviše, očekuje se da će potražnja za vodom porasti za 25 % do 2040., uglavnom u urbanim područjima. Istodobno, istjecanje vode iznosi 24 % ukupne količine vode koja se potroši u Uniji, što za posljedicu ima gubitke energije i vode. Stoga sve mjere s ciljem učinkovitijeg upravljanja vodom i smanjenju uporabe vode imaju potencijal za znatan doprinos cilju Unije za povećanje energetske učinkovitosti

   (1b)

  .

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10b) | Ta revizija uključuje odredbe o postupanju s energetskom učinkovitosti kao s infrastrukturnim prioritetom, priznajući da odgovara definiciji infrastrukture koju koriste MMF i druge ekonomske institucije, te se njome energetsku učinkovitost postavlja kao ključni element i prioritet u budućim odlukama o ulaganjima u europsku energetsku infrastrukturu

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10b)

Ta revizija uključuje odredbe o postupanju s energetskom učinkovitosti kao s infrastrukturnim prioritetom, priznajući da odgovara definiciji infrastrukture koju koriste MMF i druge ekonomske institucije, te se njome energetsku učinkovitost postavlja kao ključni element i prioritet u budućim odlukama o ulaganjima u europsku energetsku infrastrukturu

   (1a)

  .

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10c) | Sektor energije najveći je potrošač vode u Uniji, s 44 % potrošnje vode

   (1a)

  . Uporaba pametnih tehnologija i postupaka za učinkovito upravljanje vodom ima potencijal stvaranja znatnih ušteda energije uz istodobno povećanje konkurentnosti poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10c)

Sektor energije najveći je potrošač vode u Uniji, s 44 % potrošnje vode

   (1a)

  . Uporaba pametnih tehnologija i postupaka za učinkovito upravljanje vodom ima potencijal stvaranja znatnih ušteda energije uz istodobno povećanje konkurentnosti poduzeća.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10d) | Vodni sektor i sektor zbrinjavanja otpadnih voda također mogu pridonijeti proizvodnji energije iz obnovljivih izvora i smanjenju opskrbe fosilnom energijom. Na primjer, oporaba energije iz mulja nastalog pročišćavanjem otpadnih voda pruža mogućnost proizvodnje energije na licu mjesta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10d)

Vodni sektor i sektor zbrinjavanja otpadnih voda također mogu pridonijeti proizvodnji energije iz obnovljivih izvora i smanjenju opskrbe fosilnom energijom. Na primjer, oporaba energije iz mulja nastalog pročišćavanjem otpadnih voda pruža mogućnost proizvodnje energije na licu mjesta.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Od poboljšanja energetske učinkovitosti zgrada
  osobito bi koristi
  trebali imati potrošači
  pogođeni
  energetskim siromaštvom. Države članice već mogu tražiti od stranaka obveznica da u mjere uštede energije uključe socijalne ciljeve u pogledu energetskog siromaštva
  , a
  tu bi mogućnost sada trebalo proširiti na alternativne mjere i pretvoriti u obvezu,
  no
  pritom
  se
  državama članicama
  ostavlja potpuna sloboda
  u pogledu opsega, područja primjene i sadržaja takvih mjera. U skladu s člankom 9. Ugovora politike energetske učinkovitosti Unije trebale bi biti uključive i osigurati potrošačima
  pogođenim energetskim siromaštvom
  pristup mjerama energetske učinkovitosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Od poboljšanja energetske učinkovitosti zgrada
  osobito bi koristi
  trebali imati potrošači
  pogođeni
  energetskim siromaštvom. Države članice već mogu tražiti od stranaka obveznica da u mjere uštede energije uključe socijalne ciljeve u pogledu energetskog siromaštva
  , a
  tu bi mogućnost sada trebalo proširiti na alternativne mjere i pretvoriti u obvezu,
  no
  pritom
  se
  državama članicama
  ostavlja potpuna sloboda
  u pogledu opsega, područja primjene i sadržaja takvih mjera. U skladu s člankom 9. Ugovora politike energetske učinkovitosti Unije trebale bi biti uključive i osigurati potrošačima
  pogođenim energetskim siromaštvom
  pristup mjerama energetske učinkovitosti.

| (12) | Od poboljšanja energetske učinkovitosti zgrada
  koristi bi
  trebali imati
  svi
  potrošači
  , a osobito kućanstva s niskim dohotkom, uključujući ona pogođena
  energetskim siromaštvom.
  Svaka država članica može definirati energetsko siromaštvo i što čini kućanstvo s niskim dohotkom u skladu sa specifičnim nacionalnim okolnostima.
  Države članice već mogu tražiti od stranaka obveznica da u mjere uštede energije uključe socijalne ciljeve u pogledu energetskog siromaštva. Tu bi mogućnost sada trebalo proširiti na alternativne mjere i pretvoriti u obvezu,
  ostavljajući
  pritom državama članicama
  potpunu slobodu
  u pogledu opsega, područja primjene i sadržaja takvih mjera. U skladu s člankom 9. Ugovora politike energetske učinkovitosti Unije trebale bi biti uključive i osigurati
  energetski siromašnim
  potrošačima
  s niskim prihodima
  pristup mjerama energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(12)

Od poboljšanja energetske učinkovitosti zgrada
  koristi bi
  trebali imati
  svi
  potrošači
  , a osobito kućanstva s niskim dohotkom, uključujući ona pogođena
  energetskim siromaštvom.
  Svaka država članica može definirati energetsko siromaštvo i što čini kućanstvo s niskim dohotkom u skladu sa specifičnim nacionalnim okolnostima.
  Države članice već mogu tražiti od stranaka obveznica da u mjere uštede energije uključe socijalne ciljeve u pogledu energetskog siromaštva. Tu bi mogućnost sada trebalo proširiti na alternativne mjere i pretvoriti u obvezu,
  ostavljajući
  pritom državama članicama
  potpunu slobodu
  u pogledu opsega, područja primjene i sadržaja takvih mjera. U skladu s člankom 9. Ugovora politike energetske učinkovitosti Unije trebale bi biti uključive i osigurati
  energetski siromašnim
  potrošačima
  s niskim prihodima
  pristup mjerama energetske učinkovitosti.

Amandman 23

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Odgovaranje na dnevnu i noćnu potražnju za električnom energijom važan je instrument za poboljšanje energetske učinkovitosti jer se tako znatno povećavaju mogućnosti uštede energije za potrošače omogućujući im donošenje odluka na temelju informacija o mogućnosti optimizacije potrošnje energije u razdobljima potražnje, uključujući razdoblja najveće potražnje, kao bi se omogućilo bolje korištenje mreža za prijenos i proizvodnih resursa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Odgovaranje na dnevnu i noćnu potražnju za električnom energijom važan je instrument za poboljšanje energetske učinkovitosti jer se tako znatno povećavaju mogućnosti uštede energije za potrošače omogućujući im donošenje odluka na temelju informacija o mogućnosti optimizacije potrošnje energije u razdobljima potražnje, uključujući razdoblja najveće potražnje, kao bi se omogućilo bolje korištenje mreža za prijenos i proizvodnih resursa.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12b) | Niže računi za energiju trebalo bi postići pružanjem pomoći potrošačima da smanje svoju uporabu energije smanjenjem potreba za energijom u zgradama, poboljšanjima učinkovitosti uređaja, dostupnošću prijevoznih sredstava s niskom potrošnjom energije povezanih s javnim prijevozom i vožnjom bicikla. Poboljšanje ovojnica zgrade te smanjenje potrebe za energijom i uporabe energije temeljni su aspekti za poboljšanje zdravstvenih uvjeta dijelova stanovništva s niskim prihodima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12b)

Niže računi za energiju trebalo bi postići pružanjem pomoći potrošačima da smanje svoju uporabu energije smanjenjem potreba za energijom u zgradama, poboljšanjima učinkovitosti uređaja, dostupnošću prijevoznih sredstava s niskom potrošnjom energije povezanih s javnim prijevozom i vožnjom bicikla. Poboljšanje ovojnica zgrade te smanjenje potrebe za energijom i uporabe energije temeljni su aspekti za poboljšanje zdravstvenih uvjeta dijelova stanovništva s niskim prihodima.

Amandman 25

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12c) | Ključno je podići razinu svijesti i pružiti točne informacije svim građanima Unije o koristima veće energetske učinkovitosti i njezinoj mogućoj provedbi. Veća energetska učinkovitost također je ključna za geopolitički položaj i sigurnost Unije smanjenjem ovisnosti Unije o uvozu goriva iz trećih zemalja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12c)

Ključno je podići razinu svijesti i pružiti točne informacije svim građanima Unije o koristima veće energetske učinkovitosti i njezinoj mogućoj provedbi. Veća energetska učinkovitost također je ključna za geopolitički položaj i sigurnost Unije smanjenjem ovisnosti Unije o uvozu goriva iz trećih zemalja.

Amandman 26

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12d) | Oko 50 milijuna kućanstava u Uniji pogođeno je energetskim siromaštvom. Mjere energetske učinkovitosti stoga moraju činiti središnji dio svake troškovno učinkovite strategije kojom se želi riješiti problem energetskog siromaštva i ranjivosti potrošača te moraju nadopunjavati politike socijalne sigurnosti na razini država članica. Kako bi se osiguralo da se mjerama energetske učinkovitosti na održiv način smanji energetsko siromaštvo stanara, treba se uzeti u obzir troškovna učinkovitost takvih mjera, kao i cjenovna pristupačnost za vlasnike i stanare te se financijska potpora za takve mjere treba zajamčiti na razini država članica. Objekti iz fonda zgrada u Uniji morat će dugoročno postati zgrade približno nulte energije, u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma. Sadašnje stope obnove zgrada nisu dostatne, a najteže je doći do zgrada čiji su stanari građani s niskim prihodima zahvaćeni energetskim siromaštvom. Stoga su mjere utvrđene u ovoj uredbi u pogledu obveza uštede energije, sustava obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politike od posebne važnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12d)

Oko 50 milijuna kućanstava u Uniji pogođeno je energetskim siromaštvom. Mjere energetske učinkovitosti stoga moraju činiti središnji dio svake troškovno učinkovite strategije kojom se želi riješiti problem energetskog siromaštva i ranjivosti potrošača te moraju nadopunjavati politike socijalne sigurnosti na razini država članica. Kako bi se osiguralo da se mjerama energetske učinkovitosti na održiv način smanji energetsko siromaštvo stanara, treba se uzeti u obzir troškovna učinkovitost takvih mjera, kao i cjenovna pristupačnost za vlasnike i stanare te se financijska potpora za takve mjere treba zajamčiti na razini država članica. Objekti iz fonda zgrada u Uniji morat će dugoročno postati zgrade približno nulte energije, u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma. Sadašnje stope obnove zgrada nisu dostatne, a najteže je doći do zgrada čiji su stanari građani s niskim prihodima zahvaćeni energetskim siromaštvom. Stoga su mjere utvrđene u ovoj uredbi u pogledu obveza uštede energije, sustava obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politike od posebne važnosti.

Amandman 27

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12e) | Troškovi i koristi svih poduzetih mjera za povećanje energetske učinkovitosti, uključujući rokove isplate, trebali bi biti u cijelosti transparentni za potrošače. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12e)

Troškovi i koristi svih poduzetih mjera za povećanje energetske učinkovitosti, uključujući rokove isplate, trebali bi biti u cijelosti transparentni za potrošače.

Amandman 28

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Energijom koja se proizvede na ili u zgradama s pomoću tehnologija obnovljivih izvora energije smanjuje se
  potreba za
  fosilnom energijom. Smanjenje potrošnje energije i upotreba energije iz obnovljivih izvora u 
  zgradarstvu
  važne su mjere za smanjenje energetske ovisnosti Unije i emisija stakleničkih plinova, posebno s obzirom na ambiciozne klimatske i energetske ciljeve zadane do 2030. kao i globalnu obvezu preuzetu
  na Konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (COP21) održanoj u prosincu 2015. u Parizu. Države članice trebale bi stoga određenu količinu obnovljive energije proizvedene na ili u zgradama za vlastite potrebe moći uzeti u obzir kad je riječ o ispunjenju zahtjeva uštede energije. U tu svrhu državama članicama trebalo bi dopustiti da se služe metodologijama izračuna utvrđenima u Direktivi 2010/31/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Energijom koja se proizvede na ili u zgradama s pomoću tehnologija obnovljivih izvora energije smanjuje se
  potreba za
  fosilnom energijom. Smanjenje potrošnje energije i upotreba energije iz obnovljivih izvora u 
  zgradarstvu
  važne su mjere za smanjenje energetske ovisnosti Unije i emisija stakleničkih plinova, posebno s obzirom na ambiciozne klimatske i energetske ciljeve zadane do 2030. kao i globalnu obvezu preuzetu
  na Konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (COP21) održanoj u prosincu 2015. u Parizu. Države članice trebale bi stoga određenu količinu obnovljive energije proizvedene na ili u zgradama za vlastite potrebe moći uzeti u obzir kad je riječ o ispunjenju zahtjeva uštede energije. U tu svrhu državama članicama trebalo bi dopustiti da se služe metodologijama izračuna utvrđenima u Direktivi 2010/31/EU.

| (13) | Energijom koja se proizvede na ili u zgradama s pomoću tehnologija obnovljivih izvora energije smanjuje se
  opskrba
  fosilnom energijom. Smanjenje potrošnje energije i upotreba energije iz obnovljivih izvora u 
  građevinskom sektoru
  važne su mjere za smanjenje energetske ovisnosti Unije i emisija stakleničkih plinova, posebno s obzirom na ambiciozne klimatske i energetske ciljeve zadane do 2030. kao i globalnu obvezu preuzetu
  Pariškim sporazumom. |
| --- | --- |

(13)

Energijom koja se proizvede na ili u zgradama s pomoću tehnologija obnovljivih izvora energije smanjuje se
  opskrba
  fosilnom energijom. Smanjenje potrošnje energije i upotreba energije iz obnovljivih izvora u 
  građevinskom sektoru
  važne su mjere za smanjenje energetske ovisnosti Unije i emisija stakleničkih plinova, posebno s obzirom na ambiciozne klimatske i energetske ciljeve zadane do 2030. kao i globalnu obvezu preuzetu
  Pariškim sporazumom.

Amandman 29

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Energetska ravnoteža u poduzećima i industrijama država članica može se poboljšati djelovanjem koje se temelji na načelima kružnog gospodarstva uz pomoć pravilne uporabe industrijskog otpada kao sekundarne sirovine, pod uvjetom da je njezin energetski potencijal viši od potencijala alternativnih primarnih sirovina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Energetska ravnoteža u poduzećima i industrijama država članica može se poboljšati djelovanjem koje se temelji na načelima kružnog gospodarstva uz pomoć pravilne uporabe industrijskog otpada kao sekundarne sirovine, pod uvjetom da je njezin energetski potencijal viši od potencijala alternativnih primarnih sirovina.

Amandman 30

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13b) | Iskorištavanjem novih poslovnih modela i tehnologija države članice trebale bi nastojati promicati i olakšavati poduzimanje mjera za povećanje energetske učinkovitosti, uključujući s pomoću inovativnih energetskih usluga za velike i male kupce. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13b)

Iskorištavanjem novih poslovnih modela i tehnologija države članice trebale bi nastojati promicati i olakšavati poduzimanje mjera za povećanje energetske učinkovitosti, uključujući s pomoću inovativnih energetskih usluga za velike i male kupce.

Amandman 31

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13c) | Države članice trebale bi pokazati visoku razinu fleksibilnosti u osmišljavanju i provedbi alternativnih mjera za utvrđivanje nacionalnih prioriteta za energetsku učinkovitost, uključujući energetski učinkovite proizvode i energetski učinkovite tehnološke proizvodne procese. Potpora je potrebna za djelovanja usmjerena na ciljeve povezane s učinkovitom uporabom prirodnih resursa ili potrebom za uvođenjem kružnog gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13c)

Države članice trebale bi pokazati visoku razinu fleksibilnosti u osmišljavanju i provedbi alternativnih mjera za utvrđivanje nacionalnih prioriteta za energetsku učinkovitost, uključujući energetski učinkovite proizvode i energetski učinkovite tehnološke proizvodne procese. Potpora je potrebna za djelovanja usmjerena na ciljeve povezane s učinkovitom uporabom prirodnih resursa ili potrebom za uvođenjem kružnog gospodarstva.

Amandman 32

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | U okviru mjera utvrđenih u Komunikaciji Komisije „Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije”, u kontekstu energetske unije i strategije grijanja i hlađenja trebaju se ojačati minimalna prava potrošača na jasne i pravodobne informacije o potrošnji energije.
  Stoga
  bi trebalo
  izmijeniti
  članke od 9. do 11. i Prilog VII. Direktive 2012/27/EU kako bi se omogućile česte i točnije povratne informacije o potrošnji energije. Osim toga, trebalo bi objasniti da prava povezana s obračunom i informacijama o obračunu vrijede za grijanje, hlađenje ili potrošnju tople vode iz centralnog izvora čak i ako ne postoji izravni ugovorni odnos s dobavljačem energije. Za potrebe tih odredaba pojam „krajnji korisnik”
  trebao bi obuhvaćati krajnje kupce
  koji kupuju energiju za grijanje, hlađenje ili toplu vodu za
  vlastite potrebe kao
  i stanare pojedinačnih jedinica u zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama ako se te jedinice opskrbljuju iz centralnog izvora. Pojam „zasebno mjerenje” trebao bi se odnositi na mjerenje potrošnje u pojedinačnim jedinicama u tim zgradama. Do 1. siječnja 2020. nova postavljena brojila toplinske energije i razdjelnici topline trebali bi se moći očitavati na daljinu kako bi se troškovno učinkovito i često pružale informacije o potrošnji. Novi članak 9.a trebao bi se primjenjivati samo na grijanje, hlađenje i toplu vodu iz centralnog izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

U okviru mjera utvrđenih u Komunikaciji Komisije „Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije”, u kontekstu energetske unije i strategije grijanja i hlađenja trebaju se ojačati minimalna prava potrošača na jasne i pravodobne informacije o potrošnji energije.
  Stoga
  bi trebalo
  izmijeniti
  članke od 9. do 11. i Prilog VII. Direktive 2012/27/EU kako bi se omogućile česte i točnije povratne informacije o potrošnji energije. Osim toga, trebalo bi objasniti da prava povezana s obračunom i informacijama o obračunu vrijede za grijanje, hlađenje ili potrošnju tople vode iz centralnog izvora čak i ako ne postoji izravni ugovorni odnos s dobavljačem energije. Za potrebe tih odredaba pojam „krajnji korisnik”
  trebao bi obuhvaćati krajnje kupce
  koji kupuju energiju za grijanje, hlađenje ili toplu vodu za
  vlastite potrebe kao
  i stanare pojedinačnih jedinica u zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama ako se te jedinice opskrbljuju iz centralnog izvora. Pojam „zasebno mjerenje” trebao bi se odnositi na mjerenje potrošnje u pojedinačnim jedinicama u tim zgradama. Do 1. siječnja 2020. nova postavljena brojila toplinske energije i razdjelnici topline trebali bi se moći očitavati na daljinu kako bi se troškovno učinkovito i često pružale informacije o potrošnji. Novi članak 9.a trebao bi se primjenjivati samo na grijanje, hlađenje i toplu vodu iz centralnog izvora.

| (14) | U okviru mjera utvrđenih u Komunikaciji Komisije „Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije”, u kontekstu energetske unije i strategije grijanja i hlađenja trebaju se ojačati minimalna prava potrošača na
  točne, pouzdane,
  jasne i pravodobne informacije o potrošnji energije.
  Iako
  bi
  se individualno mjerenje i dalje
  trebalo
  zahtijevati kad je tehnički izvedivo i troškovno učinkovito u pogledu proporcionalnosti u vezi s potencijalom ušteda energije,
  članke od 9. do 11. i Prilog VII. Direktive 2012/27/EU
  trebalo bi izmijeniti
  kako bi se omogućile česte i točnije povratne informacije o potrošnji energije
  , uzimajući u obzir dostupnost i mogućnosti uređaja za mjerenje, u cilju optimizacije uporabe energije
  .
  Države članice trebale bi također voditi računa o tome da je za uspješnu provedbu novih tehnologija za mjerenje potrošnje energije potrebno povećano ulaganje u obrazovanje i vještine za krajnje korisnike i dobavljače energije.
  Osim toga, trebalo bi objasniti
  i
  da prava povezana s obračunom i informacijama o obračunu
  ili potrošnji
  vrijede za grijanje, hlađenje ili potrošnju tople vode iz centralnog izvora, čak i ako ne postoji izravni
  pojedinačni
  ugovorni odnos s dobavljačem energije. Za potrebe tih odredaba pojam „krajnji korisnik”
  , osim krajnjih kupaca
  koji kupuju energiju za grijanje, hlađenje ili toplu vodu za
  vlastitu krajnju upotrebu, treba obuhvaćati
  i stanare pojedinačnih jedinica u zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama ako se te jedinice opskrbljuju iz centralnog izvora
  i ako stanari nemaju izravan ili pojedinačan ugovor s dobavljačem energije
  . Pojam „zasebno mjerenje” trebao bi se odnositi na mjerenje potrošnje u pojedinačnim jedinicama u tim zgradama. Do 1. siječnja 2020. nova postavljena brojila toplinske energije i razdjelnici topline trebali bi se moći očitavati na daljinu kako bi se troškovno učinkovito i često pružale informacije o potrošnji. Novi članak 9.a trebao bi se primjenjivati samo na grijanje, hlađenje i toplu vodu iz centralnog izvora. |
| --- | --- |

(14)

U okviru mjera utvrđenih u Komunikaciji Komisije „Ostvarivanje novih pogodnosti za potrošače energije”, u kontekstu energetske unije i strategije grijanja i hlađenja trebaju se ojačati minimalna prava potrošača na
  točne, pouzdane,
  jasne i pravodobne informacije o potrošnji energije.
  Iako
  bi
  se individualno mjerenje i dalje
  trebalo
  zahtijevati kad je tehnički izvedivo i troškovno učinkovito u pogledu proporcionalnosti u vezi s potencijalom ušteda energije,
  članke od 9. do 11. i Prilog VII. Direktive 2012/27/EU
  trebalo bi izmijeniti
  kako bi se omogućile česte i točnije povratne informacije o potrošnji energije
  , uzimajući u obzir dostupnost i mogućnosti uređaja za mjerenje, u cilju optimizacije uporabe energije
  .
  Države članice trebale bi također voditi računa o tome da je za uspješnu provedbu novih tehnologija za mjerenje potrošnje energije potrebno povećano ulaganje u obrazovanje i vještine za krajnje korisnike i dobavljače energije.
  Osim toga, trebalo bi objasniti
  i
  da prava povezana s obračunom i informacijama o obračunu
  ili potrošnji
  vrijede za grijanje, hlađenje ili potrošnju tople vode iz centralnog izvora, čak i ako ne postoji izravni
  pojedinačni
  ugovorni odnos s dobavljačem energije. Za potrebe tih odredaba pojam „krajnji korisnik”
  , osim krajnjih kupaca
  koji kupuju energiju za grijanje, hlađenje ili toplu vodu za
  vlastitu krajnju upotrebu, treba obuhvaćati
  i stanare pojedinačnih jedinica u zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama ako se te jedinice opskrbljuju iz centralnog izvora
  i ako stanari nemaju izravan ili pojedinačan ugovor s dobavljačem energije
  . Pojam „zasebno mjerenje” trebao bi se odnositi na mjerenje potrošnje u pojedinačnim jedinicama u tim zgradama. Do 1. siječnja 2020. nova postavljena brojila toplinske energije i razdjelnici topline trebali bi se moći očitavati na daljinu kako bi se troškovno učinkovito i često pružale informacije o potrošnji. Novi članak 9.a trebao bi se primjenjivati samo na grijanje, hlađenje i toplu vodu iz centralnog izvora.

Amandman 33

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | Informacije o obračunu i godišnji obračuni važno su sredstvo informiranja kupaca. Podaci o potrošnji i troškovima mogu također prenijeti druge informacije koje pomažu potrošačima da usporede svoj trenutačni ugovor s drugim ponudama te da se odluče na podnošenje žalbe ili postupak rješavanja sporova. Međutim, uzimajući u obzir da su sporovi povezani s obračunima vrlo čest izvor žalbi potrošača, što je čimbenik koji pridonosi stalnim niskim razinama zadovoljstva potrošača i njihova sudjelovanja u energetskom sektoru, potrebno je pojednostaviti i pojasniti račune te ih učiniti razumljivijima, istodobno osiguravajući da se zasebnim instrumentima, kao što su informacije o obračunu, alati za informiranje i godišnji obračuni, pružaju sve informacije potrebne za omogućavanje potrošačima da reguliraju svoju potrošnju energije, usporede ponude i promijene dobavljača. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

Informacije o obračunu i godišnji obračuni važno su sredstvo informiranja kupaca. Podaci o potrošnji i troškovima mogu također prenijeti druge informacije koje pomažu potrošačima da usporede svoj trenutačni ugovor s drugim ponudama te da se odluče na podnošenje žalbe ili postupak rješavanja sporova. Međutim, uzimajući u obzir da su sporovi povezani s obračunima vrlo čest izvor žalbi potrošača, što je čimbenik koji pridonosi stalnim niskim razinama zadovoljstva potrošača i njihova sudjelovanja u energetskom sektoru, potrebno je pojednostaviti i pojasniti račune te ih učiniti razumljivijima, istodobno osiguravajući da se zasebnim instrumentima, kao što su informacije o obračunu, alati za informiranje i godišnji obračuni, pružaju sve informacije potrebne za omogućavanje potrošačima da reguliraju svoju potrošnju energije, usporede ponude i promijene dobavljača.

Amandman 34

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | | |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Amandman 36

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15b) | Povećanje energetske učinkovitosti izravan je rezultat sljedećih koraka u postupcima proizvodnje i konverzije energije: učinkovite konverzije primarne energije u krajnju energiju, učinkovitog prijenosa te energije do potrošača u obliku električne ili toplinske energije ili goriva, te njezine štedljive upotrebe koju provode krajnji korisnici; učinak uštede na potrošačko tržište ne bi se trebao smatrati jedinim ciljem takve učinkovitosti jer do takvog učinka može doći zbog nepovoljnih cijena energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15b)

Povećanje energetske učinkovitosti izravan je rezultat sljedećih koraka u postupcima proizvodnje i konverzije energije: učinkovite konverzije primarne energije u krajnju energiju, učinkovitog prijenosa te energije do potrošača u obliku električne ili toplinske energije ili goriva, te njezine štedljive upotrebe koju provode krajnji korisnici; učinak uštede na potrošačko tržište ne bi se trebao smatrati jedinim ciljem takve učinkovitosti jer do takvog učinka može doći zbog nepovoljnih cijena energije.

Amandman 37

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | S obzirom na tehnološki napredak i rastući udio obnovljivih izvora energije u proizvodnji električne energije trebalo bi preispitati zadani koeficijent za uštede električne energije u kWh kako bi se uzele u obzir promjene faktora primarne energije za električnu energiju
  . Izračuni faktora primarne
  energije
  za električnu energiju temelje se na godišnjim prosječnim vrijednostima. Za proizvodnju električne i toplinske energije iz nuklearnih izvora upotrebljava se metoda izračunavanja na temelju fizičkog udjela energije, a za proizvodnju električne i toplinske energije iz fosilnih goriva i biomase na temelju tehničke konverzije. Za negorivu obnovljivu energiju metoda je izravni ekvivalent na temelju pristupa ukupne primarne energije. Za izračun udjela primarne energije za električnu energiju pri kogeneraciji primjenjuje se metoda utvrđena u Prilogu II. Direktivi 2012/27/EU. Međutim, upotrebljava se prosječni položaj na tržištu, a ne marginalni. Za negorive obnovljive energije pretpostavlja se učinkovitost konverzije 100 %, za geotermalne elektrane 10 % i za nuklearne elektrane 33 %. Ukupna učinkovitost za kogeneraciju izračunava se na temelju najnovijih podataka Eurostata. U pogledu granica sustava faktor primarne energije iznosi 1 za sve izvore energije. Izračuni se temelje na najnovijoj verziji referentnog scenarija PRIMES. Vrijednost faktora primarne energije temelji se na projekciji za 2020. Analizom su obuhvaćene
  države članice
  EU-a i Norveška. Podaci za Norvešku temelje se na podacima mreže ENTSO-E. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

S obzirom na tehnološki napredak i rastući udio obnovljivih izvora energije u proizvodnji električne energije trebalo bi preispitati zadani koeficijent za uštede električne energije u kWh kako bi se uzele u obzir promjene faktora primarne energije za električnu energiju
  . Izračuni faktora primarne
  energije
  za električnu energiju temelje se na godišnjim prosječnim vrijednostima. Za proizvodnju električne i toplinske energije iz nuklearnih izvora upotrebljava se metoda izračunavanja na temelju fizičkog udjela energije, a za proizvodnju električne i toplinske energije iz fosilnih goriva i biomase na temelju tehničke konverzije. Za negorivu obnovljivu energiju metoda je izravni ekvivalent na temelju pristupa ukupne primarne energije. Za izračun udjela primarne energije za električnu energiju pri kogeneraciji primjenjuje se metoda utvrđena u Prilogu II. Direktivi 2012/27/EU. Međutim, upotrebljava se prosječni položaj na tržištu, a ne marginalni. Za negorive obnovljive energije pretpostavlja se učinkovitost konverzije 100 %, za geotermalne elektrane 10 % i za nuklearne elektrane 33 %. Ukupna učinkovitost za kogeneraciju izračunava se na temelju najnovijih podataka Eurostata. U pogledu granica sustava faktor primarne energije iznosi 1 za sve izvore energije. Izračuni se temelje na najnovijoj verziji referentnog scenarija PRIMES. Vrijednost faktora primarne energije temelji se na projekciji za 2020. Analizom su obuhvaćene
  države članice
  EU-a i Norveška. Podaci za Norvešku temelje se na podacima mreže ENTSO-E.

| (16) | Strogo se ograničavajući na ciljeve ove Direktive i
  s obzirom na tehnološki napredak i rastući udio obnovljivih izvora energije u proizvodnji električne energije trebalo bi
  pažljivo analizirati i po mogućnosti
  preispitati zadani koeficijent za uštede električne energije u kWh kako bi se uzele u obzir promjene faktora primarne energije za električnu energiju
  , održavajući kombinaciju izvora
  energije
  dotične
  države članice
  , s pomoću usporedive i transparentne metodologije. |
| --- | --- |

(16)

Strogo se ograničavajući na ciljeve ove Direktive i
  s obzirom na tehnološki napredak i rastući udio obnovljivih izvora energije u proizvodnji električne energije trebalo bi
  pažljivo analizirati i po mogućnosti
  preispitati zadani koeficijent za uštede električne energije u kWh kako bi se uzele u obzir promjene faktora primarne energije za električnu energiju
  , održavajući kombinaciju izvora
  energije
  dotične
  države članice
  , s pomoću usporedive i transparentne metodologije.

Amandman 38

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16a) | Uzimajući u obzir da je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 10. lipnja 2011. o Planu za energetsku učinkovitost istaknulo da zgrade predstavljaju 40 % potrošnje primarne energije u Uniji, što predstavlja 50 % krajnje potrošnje energije, te da bi, kako bi se omogućio gospodarski rast i potaknulo zapošljavanje u sektorima u kojima su potrebne posebne kvalifikacije, poput građevinskog sektora i sektora proizvodnje građevinskih proizvoda u profesionalnim aktivnostima poput arhitekture i urbanističkog planiranja, te u savjetodavnim službama za tehnologije grijanja i hlađenja, države članice trebale izraditi dugoročnu strategiju u tim područjima i za razdoblje nakon 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16a)

Uzimajući u obzir da je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 10. lipnja 2011. o Planu za energetsku učinkovitost istaknulo da zgrade predstavljaju 40 % potrošnje primarne energije u Uniji, što predstavlja 50 % krajnje potrošnje energije, te da bi, kako bi se omogućio gospodarski rast i potaknulo zapošljavanje u sektorima u kojima su potrebne posebne kvalifikacije, poput građevinskog sektora i sektora proizvodnje građevinskih proizvoda u profesionalnim aktivnostima poput arhitekture i urbanističkog planiranja, te u savjetodavnim službama za tehnologije grijanja i hlađenja, države članice trebale izraditi dugoročnu strategiju u tim područjima i za razdoblje nakon 2020.

Amandman 39

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16b) | Faktor primarne energije trebao bi se upotrebljavati kao alat za smanjenje potrošnje i ovisnosti o fosilnim gorivima i povećanje energetske učinkovitosti, kao i za dodatno širenje izvora obnovljive energije. U tom bi se pogledu zadani koeficijent za uštede električne energije u kWh trebao prilagoditi kada tehnološke, gospodarske ili društvene promjene pokažu da je potreban niži zadani koeficijent. Komisija bi također trebala analizirati zadani koeficijent faktora primarne energije do 2024. i po potrebi iznijeti zakonodavni prijedlog kako bi ga prilagodila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16b)

Faktor primarne energije trebao bi se upotrebljavati kao alat za smanjenje potrošnje i ovisnosti o fosilnim gorivima i povećanje energetske učinkovitosti, kao i za dodatno širenje izvora obnovljive energije. U tom bi se pogledu zadani koeficijent za uštede električne energije u kWh trebao prilagoditi kada tehnološke, gospodarske ili društvene promjene pokažu da je potreban niži zadani koeficijent. Komisija bi također trebala analizirati zadani koeficijent faktora primarne energije do 2024. i po potrebi iznijeti zakonodavni prijedlog kako bi ga prilagodila.

Amandman 40

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Kako bi se osiguralo da se prilozi Direktivi i usklađene referentne vrijednosti učinkovitosti iz članka 14. stavka 10. mogu ažurirati, potrebno je proširiti delegiranje ovlasti koje su dodijeljene Komisiji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Kako bi se osiguralo da se prilozi Direktivi i usklađene referentne vrijednosti učinkovitosti iz članka 14. stavka 10. mogu ažurirati, potrebno je proširiti delegiranje ovlasti koje su dodijeljene Komisiji.

Briše se.

Amandman 41

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Kako bi se moglo procijeniti učinkovitost Direktive 2012/27/EU, trebalo bi uvesti obvezu opće revizije Direktive i izvješća Europskom parlamentu i Vijeću do 28. veljače 2024. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Kako bi se moglo procijeniti učinkovitost Direktive 2012/27/EU, trebalo bi uvesti obvezu opće revizije Direktive i izvješća Europskom parlamentu i Vijeću do 28. veljače 2024.

| (18) | Kako bi se moglo procijeniti učinkovitost Direktive 2012/27/EU, trebalo bi uvesti obvezu opće revizije
  te
  Direktive i 
  podnošenja
  izvješća Europskom parlamentu i Vijeću do 28. veljače 2024.
  Taj će datum biti nakon globalnog pregleda stanja 2023. u skladu s Okvirnom konvencijom UN-a o promjeni klime (UNFCCC) kako bi se omogućilo uvođenje potrebnih usklađivanja u taj proces, uzimajući u obzir i razvoje događaja povezane s gospodarstvom i inovacijama. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se moglo procijeniti učinkovitost Direktive 2012/27/EU, trebalo bi uvesti obvezu opće revizije
  te
  Direktive i 
  podnošenja
  izvješća Europskom parlamentu i Vijeću do 28. veljače 2024.
  Taj će datum biti nakon globalnog pregleda stanja 2023. u skladu s Okvirnom konvencijom UN-a o promjeni klime (UNFCCC) kako bi se omogućilo uvođenje potrebnih usklađivanja u taj proces, uzimajući u obzir i razvoje događaja povezane s gospodarstvom i inovacijama.

Amandman 42

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19a) | Države članice čiji je BDP po glavi stanovnika niži od prosjeka BDP-a po glavi stanovnika Unije trebale bi moći povećati potrošnju primarne energije, pod uvjetom da se pri pretvorbi u krajnju energiju, njezinom daljnjem prijenosu i distribuciji, kao i korisnim uštedama na potrošačkom tržištu vodi računa o znatnom povećanju energetske učinkovitosti u svakoj fazi tehnološkog procesa koji se sastoji od protoka puštenog toka primarne energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19a)

Države članice čiji je BDP po glavi stanovnika niži od prosjeka BDP-a po glavi stanovnika Unije trebale bi moći povećati potrošnju primarne energije, pod uvjetom da se pri pretvorbi u krajnju energiju, njezinom daljnjem prijenosu i distribuciji, kao i korisnim uštedama na potrošačkom tržištu vodi računa o znatnom povećanju energetske učinkovitosti u svakoj fazi tehnološkog procesa koji se sastoji od protoka puštenog toka primarne energije.

Amandman 43

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 19.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19b) | Lokalna i regionalna tijela trebala bi imati vodeću ulogu u razvoju i osmišljavanju, provedbi i procjeni mjera iz ove Direktive kako bi se na odgovarajući način mogla baviti posebnim značajkama svoje klime, kulture i društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19b)

Lokalna i regionalna tijela trebala bi imati vodeću ulogu u razvoju i osmišljavanju, provedbi i procjeni mjera iz ove Direktive kako bi se na odgovarajući način mogla baviti posebnim značajkama svoje klime, kulture i društva.

Amandman 110/rev i 100

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 1. – podtočka 1.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ovom se Direktivom uspostavlja zajednički okvir mjera za poticanje energetske učinkovitosti u Uniji kako bi se osiguralo ostvarivanje krovnog cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije za 20 % do 2020. i obvezujućeg krovnog cilja povećanja energetske učinkovitosti od
  30
   % do 2030. te se omogućuju daljnja poboljšanja energetske učinkovitosti nakon
  tih razdoblja
  . Njome se utvrđuju pravila čija je namjena uklanjanje prepreka na tržištu energije i prevladavanje tržišnih neuspjeha koji ograničavaju učinkovitost u opskrbi energijom i njezinoj uporabi te se osigurava utvrđivanje okvirnih nacionalnih ciljeva povećanja energetske učinkovitosti
  i doprinosa do
  2020. i 2030.; | 1.   Ovom se Direktivom uspostavlja zajednički okvir mjera za poticanje energetske učinkovitosti u Uniji
  , provedbom načela „energetske učinkovitosti na prvome mjestu” kroz cijeli energetski lanac, uključujući proizvodnju, prijenos, distribuciju i krajnju potrošnju energije,
  kako bi se osiguralo ostvarivanje krovnog cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije za 20 % do 2020. i obvezujućeg krovnog cilja povećanja energetske učinkovitosti od
  35
   % do 2030. te se omogućuju daljnja poboljšanja energetske učinkovitosti nakon
  2030., u skladu s dugoročnim energetskim i klimatskim ciljevima Unije za 2050. i s Pariškim sporazumom
  . Njome se utvrđuju pravila čija je namjena uklanjanje prepreka na tržištu energije i prevladavanje tržišnih neuspjeha koji ograničavaju učinkovitost u opskrbi energijom i njezinoj uporabi te se osigurava utvrđivanje okvirnih nacionalnih ciljeva povećanja energetske učinkovitosti
  za
  2020. i 
  nacionalnih ciljeva povećanja energetske učinkovitosti za
  2030.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ovom se Direktivom uspostavlja zajednički okvir mjera za poticanje energetske učinkovitosti u Uniji kako bi se osiguralo ostvarivanje krovnog cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije za 20 % do 2020. i obvezujućeg krovnog cilja povećanja energetske učinkovitosti od
  30
   % do 2030. te se omogućuju daljnja poboljšanja energetske učinkovitosti nakon
  tih razdoblja
  . Njome se utvrđuju pravila čija je namjena uklanjanje prepreka na tržištu energije i prevladavanje tržišnih neuspjeha koji ograničavaju učinkovitost u opskrbi energijom i njezinoj uporabi te se osigurava utvrđivanje okvirnih nacionalnih ciljeva povećanja energetske učinkovitosti
  i doprinosa do
  2020. i 2030.;

1.   Ovom se Direktivom uspostavlja zajednički okvir mjera za poticanje energetske učinkovitosti u Uniji
  , provedbom načela „energetske učinkovitosti na prvome mjestu” kroz cijeli energetski lanac, uključujući proizvodnju, prijenos, distribuciju i krajnju potrošnju energije,
  kako bi se osiguralo ostvarivanje krovnog cilja povećanja energetske učinkovitosti Unije za 20 % do 2020. i obvezujućeg krovnog cilja povećanja energetske učinkovitosti od
  35
   % do 2030. te se omogućuju daljnja poboljšanja energetske učinkovitosti nakon
  2030., u skladu s dugoročnim energetskim i klimatskim ciljevima Unije za 2050. i s Pariškim sporazumom
  . Njome se utvrđuju pravila čija je namjena uklanjanje prepreka na tržištu energije i prevladavanje tržišnih neuspjeha koji ograničavaju učinkovitost u opskrbi energijom i njezinoj uporabi te se osigurava utvrđivanje okvirnih nacionalnih ciljeva povećanja energetske učinkovitosti
  za
  2020. i 
  nacionalnih ciljeva povećanja energetske učinkovitosti za
  2030.;

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 1. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Direktivom se pridonosi provedbi načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” i osigurava da energetska učinkovitost i upravljanje potrošnjom imaju jednaku važnost kao i proizvodni kapaciteti. Energetska učinkovitost uzima se u obzir pri svakom relevantnom planiranju energetskog sustava ili donošenju financijskih odluka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Direktivom se pridonosi provedbi načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” i osigurava da energetska učinkovitost i upravljanje potrošnjom imaju jednaku važnost kao i proizvodni kapaciteti. Energetska učinkovitost uzima se u obzir pri svakom relevantnom planiranju energetskog sustava ili donošenju financijskih odluka.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 1. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Kako bi se potaknulo privatno financiranje mjera za povećanje energetske učinkovitosti i energetsku obnovu, Komisija započinje dijalog s javnim i privatnim financijskim institucijama kako bi se utvrdili mogući mehanizmi politika. S obzirom na veliki potencijal za poboljšanje energetske učinkovitosti u građevinskom sektoru, treba posebno voditi računa o ulaganjima u taj sektor, uz glavni naglasak na stambenim zgradama s kućanstvima s niskim prihodima kojima prijeti energetsko siromaštvo. Osim toga, kako bi ulaganja u projekte za energetsku učinkovitost ulagačima bila financijski zanimljivija i izvediva, Komisija treba razmotriti opcije o tome kako male projekte povezati u veće. Komisija do 1. siječnja 2019. daje državama članicama smjernice kako potaknuti privatna ulaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1b.
     
  Kako bi se potaknulo privatno financiranje mjera za povećanje energetske učinkovitosti i energetsku obnovu, Komisija započinje dijalog s javnim i privatnim financijskim institucijama kako bi se utvrdili mogući mehanizmi politika. S obzirom na veliki potencijal za poboljšanje energetske učinkovitosti u građevinskom sektoru, treba posebno voditi računa o ulaganjima u taj sektor, uz glavni naglasak na stambenim zgradama s kućanstvima s niskim prihodima kojima prijeti energetsko siromaštvo. Osim toga, kako bi ulaganja u projekte za energetsku učinkovitost ulagačima bila financijski zanimljivija i izvediva, Komisija treba razmotriti opcije o tome kako male projekte povezati u veće. Komisija do 1. siječnja 2019. daje državama članicama smjernice kako potaknuti privatna ulaganja.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 3. – stavci 1., 2., 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 3. | Članak 3. |
| Ciljevi povećanja energetske učinkovitosti | Ciljevi povećanja energetske učinkovitosti |
| 1.   Svaka država članica određuje okvirni nacionalni cilj povećanja energetske učinkovitosti do 2020. na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje
  potrošnje
  energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta. Države članice obavješćuju Komisiju o tim ciljevima u skladu s člankom 24. stavkom 1. i Prilogom XIV. dijelom 1. Pritom te ciljeve također iskazuju kao apsolutnu razinu potrošnje primarne energije i krajnje
  potrošnje
  energije 2020. te objašnjavaju kako su i na temelju kojih podataka izračunale tu razinu. | 1.   Svaka država članica određuje okvirni nacionalni cilj povećanja energetske učinkovitosti do 2020. na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta. Države članice obavješćuju Komisiju o tim ciljevima u skladu s člankom 24. stavkom 1. i Prilogom XIV. dijelom 1. Pritom te ciljeve također iskazuju kao apsolutnu razinu potrošnje primarne energije i krajnje energije 2020. te objašnjavaju kako su i na temelju kojih podataka izračunale tu razinu. |
| Pri određivanju navedenih ciljeva države članice uzimaju u obzir: | Pri određivanju navedenih ciljeva države članice uzimaju u obzir: |
| (a) | da potrošnja energije Unije 2020. ne smije biti viša od 1 483 Mtoe primarne energije
  i
  1 086 Mtoe krajnje energije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.

Članak 3.

Ciljevi povećanja energetske učinkovitosti

Ciljevi povećanja energetske učinkovitosti

1.   Svaka država članica određuje okvirni nacionalni cilj povećanja energetske učinkovitosti do 2020. na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje
  potrošnje
  energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta. Države članice obavješćuju Komisiju o tim ciljevima u skladu s člankom 24. stavkom 1. i Prilogom XIV. dijelom 1. Pritom te ciljeve također iskazuju kao apsolutnu razinu potrošnje primarne energije i krajnje
  potrošnje
  energije 2020. te objašnjavaju kako su i na temelju kojih podataka izračunale tu razinu.

1.   Svaka država članica određuje okvirni nacionalni cilj povećanja energetske učinkovitosti do 2020. na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta. Države članice obavješćuju Komisiju o tim ciljevima u skladu s člankom 24. stavkom 1. i Prilogom XIV. dijelom 1. Pritom te ciljeve također iskazuju kao apsolutnu razinu potrošnje primarne energije i krajnje energije 2020. te objašnjavaju kako su i na temelju kojih podataka izračunale tu razinu.

Pri određivanju navedenih ciljeva države članice uzimaju u obzir:

Pri određivanju navedenih ciljeva države članice uzimaju u obzir:

(a)

da potrošnja energije Unije 2020. ne smije biti viša od 1 483 Mtoe primarne energije
  i
  1 086 Mtoe krajnje energije;

i

| (a) | da potrošnja energije Unije 2020. ne smije biti viša od 1 483 Mtoe primarne energije
  ili
  1 086 Mtoe krajnje energije; |
| --- | --- |

(a)

da potrošnja energije Unije 2020. ne smije biti viša od 1 483 Mtoe primarne energije
  ili
  1 086 Mtoe krajnje energije;

ili

| (b) | mjere predviđene ovom Direktivom; |
| --- | --- |

(b)

mjere predviđene ovom Direktivom;

| (b) | mjere predviđene ovom Direktivom; |
| --- | --- |

(b)

mjere predviđene ovom Direktivom;

| (c) | mjere usvojene s ciljem ostvarivanja nacionalnih ciljeva uštede energije donesenih u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 2006/32/EZ; i |
| --- | --- |

(c)

mjere usvojene s ciljem ostvarivanja nacionalnih ciljeva uštede energije donesenih u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 2006/32/EZ; i

| (c) | mjere usvojene s ciljem ostvarivanja nacionalnih ciljeva uštede energije donesenih u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 2006/32/EZ i |
| --- | --- |

(c)

mjere usvojene s ciljem ostvarivanja nacionalnih ciljeva uštede energije donesenih u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 2006/32/EZ i

| (d) | druge mjere za poticanje energetske učinkovitosti u državama članicama i na razini Unije. |
| --- | --- |

(d)

druge mjere za poticanje energetske učinkovitosti u državama članicama i na razini Unije.

| (d) | druge mjere za poticanje energetske učinkovitosti u državama članicama i na razini Unije. |
| --- | --- |

(d)

druge mjere za poticanje energetske učinkovitosti u državama članicama i na razini Unije.

Pri određivanju navedenih ciljeva države članice mogu također uzeti u obzir nacionalne okolnosti koje utječu na potrošnju primarne energije kao što su:

Pri određivanju navedenih ciljeva države članice mogu također uzeti u obzir nacionalne okolnosti koje utječu na potrošnju primarne energije kao što su:

| (a) | preostali troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije; |
| --- | --- |

(a)

preostali troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije;

| (a) | preostali troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije; |
| --- | --- |

(a)

preostali troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije;

| (b) | razvoj i predviđanja u vezi s BDP-om; |
| --- | --- |

(b)

razvoj i predviđanja u vezi s BDP-om;

| (b) | razvoj i predviđanja u vezi s BDP-om; |
| --- | --- |

(b)

razvoj i predviđanja u vezi s BDP-om;

| (c) | promjene u izvozu i uvozu energije; |
| --- | --- |

(c)

promjene u izvozu i uvozu energije;

| (c) | promjene u izvozu i uvozu energije; |
| --- | --- |

(c)

promjene u izvozu i uvozu energije;

| (d) | razvoj svih izvora obnovljive energije, nuklearne energije te hvatanja i skladištenja ugljika i |
| --- | --- |

(d)

razvoj svih izvora obnovljive energije, nuklearne energije te hvatanja i skladištenja ugljika i

| (d) | razvoj svih izvora obnovljive energije, nuklearne energije te hvatanja i skladištenja ugljika i |
| --- | --- |

(d)

razvoj svih izvora obnovljive energije, nuklearne energije te hvatanja i skladištenja ugljika i

| (e) | pravodobno djelovanje. |
| --- | --- |

(e)

pravodobno djelovanje.

| (e) | pravodobno djelovanje. |
| --- | --- |

(e)

pravodobno djelovanje.

2.   Komisija do 30. lipnja 2014. procjenjuje ostvareni napredak i vjerojatnost da će Unija ostvariti potrošnju energije od najviše 1 483 Mtoe primarne energije
  i
  najviše 1 086 Mtoe krajnje energije 2020.

2.   Komisija do 30. lipnja 2014. procjenjuje ostvareni napredak i vjerojatnost da će Unija ostvariti potrošnju energije od najviše 1 483 Mtoe primarne energije
  i/ili
  najviše 1 086 Mtoe krajnje energije 2020.

3.   Pri provedbi preispitivanja iz stavka 2. Komisija:

3.   Pri provedbi preispitivanja iz stavka 2. Komisija:

| (a) | zbraja nacionalne okvirne ciljeve povećanja energetske učinkovitosti koje su dostavile države članice; |
| --- | --- |

(a)

zbraja nacionalne okvirne ciljeve povećanja energetske učinkovitosti koje su dostavile države članice;

| (a) | zbraja nacionalne okvirne ciljeve povećanja energetske učinkovitosti koje su dostavile države članice; |
| --- | --- |

(a)

zbraja nacionalne okvirne ciljeve povećanja energetske učinkovitosti koje su dostavile države članice;

| (b) | procjenjuje može li se zbroj tih ciljeva smatrati pouzdanim pokazateljem ostvaruje li se cilj na razini cijele Unije prema planu, uzimajući u obzir ocjenu prvog godišnjeg izvješća u skladu s člankom 24. stavkom 1. i ocjenu nacionalnih akcijskih planova za energetsku učinkovitost u skladu s člankom 24. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(b)

procjenjuje može li se zbroj tih ciljeva smatrati pouzdanim pokazateljem ostvaruje li se cilj na razini cijele Unije prema planu, uzimajući u obzir ocjenu prvog godišnjeg izvješća u skladu s člankom 24. stavkom 1. i ocjenu nacionalnih akcijskih planova za energetsku učinkovitost u skladu s člankom 24. stavkom 2.;

| (b) | procjenjuje može li se zbroj tih ciljeva smatrati pouzdanim pokazateljem
  toga
  ostvaruje li se cilj na razini cijele Unije prema planu, uzimajući u obzir ocjenu prvog godišnjeg izvješća u skladu s člankom 24. stavkom 1. i ocjenu nacionalnih akcijskih planova za energetsku učinkovitost u skladu s člankom 24. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(b)

procjenjuje može li se zbroj tih ciljeva smatrati pouzdanim pokazateljem
  toga
  ostvaruje li se cilj na razini cijele Unije prema planu, uzimajući u obzir ocjenu prvog godišnjeg izvješća u skladu s člankom 24. stavkom 1. i ocjenu nacionalnih akcijskih planova za energetsku učinkovitost u skladu s člankom 24. stavkom 2.;

toga

| (c) | uzima u obzir dopunsku analizu proizišlu iz: |
| --- | --- |

(c)

uzima u obzir dopunsku analizu proizišlu iz:

| (c) | uzima u obzir dopunsku analizu proizišlu iz: |
| --- | --- |

(c)

uzima u obzir dopunsku analizu proizišlu iz:

| | i. | procjene napretka u potrošnji energije te u potrošnji energije u odnosu na gospodarsku aktivnost na razini Unije, uključujući napredak u učinkovitosti opskrbe energijom u državama članicama koje svoje nacionalne okvirne ciljeve temelje na krajnjoj potrošnji energije ili uštedi krajnje energije, uključujući napredak zbog usklađivanja navedenih država članica s poglavljem III. ove Direktive; |
| --- | --- | --- |

i.

procjene napretka u potrošnji energije te u potrošnji energije u odnosu na gospodarsku aktivnost na razini Unije, uključujući napredak u učinkovitosti opskrbe energijom u državama članicama koje svoje nacionalne okvirne ciljeve temelje na krajnjoj potrošnji energije ili uštedi krajnje energije, uključujući napredak zbog usklađivanja navedenih država članica s poglavljem III. ove Direktive;

| | i. | procjene napretka u potrošnji energije te u potrošnji energije u odnosu na gospodarsku aktivnost na razini Unije, uključujući napredak u učinkovitosti opskrbe energijom u državama članicama koje svoje nacionalne okvirne ciljeve temelje na krajnjoj potrošnji energije ili uštedi krajnje energije, uključujući napredak zbog usklađivanja navedenih država članica s poglavljem III. ove Direktive; |
| --- | --- | --- |

i.

procjene napretka u potrošnji energije te u potrošnji energije u odnosu na gospodarsku aktivnost na razini Unije, uključujući napredak u učinkovitosti opskrbe energijom u državama članicama koje svoje nacionalne okvirne ciljeve temelje na krajnjoj potrošnji energije ili uštedi krajnje energije, uključujući napredak zbog usklađivanja navedenih država članica s poglavljem III. ove Direktive;

| | ii. | rezultata oblikovanja modela u odnosu na buduća kretanja u potrošnji energije na razini Unije; |
| --- | --- | --- |

ii.

rezultata oblikovanja modela u odnosu na buduća kretanja u potrošnji energije na razini Unije;

| | ii. | rezultata oblikovanja modela u odnosu na buduća kretanja u potrošnji energije na razini Unije; |
| --- | --- | --- |

ii.

rezultata oblikovanja modela u odnosu na buduća kretanja u potrošnji energije na razini Unije;

| (d) | uspoređuje rezultate iz točaka od (a) do (c) s količinom potrošene energije potrebne kako 2020. potrošnja energije ne bi prelazila 1 483 Mtoe primarne energije
  i
  1 086 Mtoe krajnje energije. |
| --- | --- |

(d)

uspoređuje rezultate iz točaka od (a) do (c) s količinom potrošene energije potrebne kako 2020. potrošnja energije ne bi prelazila 1 483 Mtoe primarne energije
  i
  1 086 Mtoe krajnje energije.

i

| (d) | uspoređuje rezultate iz točaka od (a) do (c) s količinom potrošene energije potrebne kako 2020. potrošnja energije ne bi prelazila 1 483 Mtoe primarne energije
  i/ili
  1 086 Mtoe krajnje energije. |
| --- | --- |

(d)

uspoređuje rezultate iz točaka od (a) do (c) s količinom potrošene energije potrebne kako 2020. potrošnja energije ne bi prelazila 1 483 Mtoe primarne energije
  i/ili
  1 086 Mtoe krajnje energije.

i/ili

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 2.

Članak 1. – točka 2.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 3. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Svaka država članica određuje okvirne nacionalne
  doprinose energetskoj
  učinkovitosti za ostvarivanje cilja Unije do 2030. iz članka 1. stavka 1. u skladu s člancima [4.] i [6.] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. Kad određuju te doprinose, države članice uzimaju u obzir da energetska potrošnja Unije 2030. ne smije biti veća od 1 321 Mtoe primarne energije i 987 Mtoe krajnje energije. Države članice obavješćuju Komisiju o tim doprinosima u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s postupkom iz članaka [3.] i od [7.] do [11.] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. | 4.   Svaka država članica određuje okvirne nacionalne
  ciljeve energetske
  učinkovitosti za ostvarivanje cilja Unije do 2030. iz članka 1. stavka 1. u skladu s člancima [4.] i [6.] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. Kad određuju te doprinose, države članice uzimaju u obzir da energetska potrošnja Unije 2030. ne smije biti veća od 1 321 Mtoe primarne energije i 987 Mtoe krajnje energije. Države članice obavješćuju Komisiju o tim doprinosima u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s postupkom iz članaka [3.] i od [7.] do [11.] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Svaka država članica određuje okvirne nacionalne
  doprinose energetskoj
  učinkovitosti za ostvarivanje cilja Unije do 2030. iz članka 1. stavka 1. u skladu s člancima [4.] i [6.] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. Kad određuju te doprinose, države članice uzimaju u obzir da energetska potrošnja Unije 2030. ne smije biti veća od 1 321 Mtoe primarne energije i 987 Mtoe krajnje energije. Države članice obavješćuju Komisiju o tim doprinosima u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s postupkom iz članaka [3.] i od [7.] do [11.] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom].

4.   Svaka država članica određuje okvirne nacionalne
  ciljeve energetske
  učinkovitosti za ostvarivanje cilja Unije do 2030. iz članka 1. stavka 1. u skladu s člancima [4.] i [6.] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. Kad određuju te doprinose, države članice uzimaju u obzir da energetska potrošnja Unije 2030. ne smije biti veća od 1 321 Mtoe primarne energije i 987 Mtoe krajnje energije. Države članice obavješćuju Komisiju o tim doprinosima u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s postupkom iz članaka [3.] i od [7.] do [11.] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom].

Amandmani 54, 105 i 107

Amandmani 54, 105 i 107

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 7. | Članak 7. |
| Obveza uštede energije | Obveza uštede energije |
| 1.   Države članice ostvaruju kumulativne uštede krajnje energije koje su jednakovrijedne barem: | 1.   Države članice ostvaruju kumulativne uštede krajnje energije koje su jednakovrijedne barem: |
| (a) | novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. od 1,5  % godišnje prodaje energije krajnjim kupcima prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2013.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.

Članak 7.

Obveza uštede energije

Obveza uštede energije

1.   Države članice ostvaruju kumulativne uštede krajnje energije koje su jednakovrijedne barem:

1.   Države članice ostvaruju kumulativne uštede krajnje energije koje su jednakovrijedne barem:

(a)

novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. od 1,5  % godišnje prodaje energije krajnjim kupcima prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2013.;

| (a) | novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. od 1,5  % godišnje prodaje energije krajnjim kupcima prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2013.; |
| --- | --- |

(a)

novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. od 1,5  % godišnje prodaje energije krajnjim kupcima prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2013.;

| (b) | novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. od
  1,5  %
  godišnje prodaje energije krajnjim kupcima prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2019. |
| --- | --- |

(b)

novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. od
  1,5  %
  godišnje prodaje energije krajnjim kupcima prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2019.

1,5  %

| (b) | novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. od
  najmanje 1,5  %
  godišnje prodaje energije krajnjim kupcima prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2019. |
| --- | --- |

(b)

novim uštedama svake godine od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. od
  najmanje 1,5  %
  godišnje prodaje energije krajnjim kupcima prema prosjeku za zadnje tri godine prije 1. siječnja 2019.

najmanje 1,5  %

Države članice i dalje ostvaruju nove godišnje uštede od 1,5  % u desetogodišnjem razdoblju nakon 2030., osim ako se na temelju revizija Komisije do 2027. i svakih deset godina nakon toga zaključi da nije potrebno ostvariti dugoročne energetske i klimatske ciljeve Unije za 2050.

Države članice i dalje ostvaruju nove godišnje uštede od 1,5  % u desetogodišnjem razdoblju nakon 2030., osim ako se na temelju revizija Komisije do 2027. i svakih deset godina nakon toga zaključi da nije potrebno ostvariti dugoročne energetske i klimatske ciljeve Unije za 2050.

Uštede u svakom razdoblju kumulativno se temelje na iznosu ušteda ostvarenih u prethodnom razdoblju (ili više njih). Kada se mjerama politike, programima i/ili pojedinačnim djelovanjima više ne ostvaruju uštede, gubitak tih ušteda obračunava se pri izračunu ukupnog iznosa uštede koji je potrebno ostvariti na kraju svakog razdoblja, a gubitak se zamjenjuje novim uštedama.

Uštede u svakom razdoblju kumulativno se temelje na iznosu ušteda ostvarenih u prethodnom razdoblju (ili više njih). Kada se mjerama politike, programima i/ili pojedinačnim djelovanjima više ne ostvaruju uštede, gubitak tih ušteda obračunava se pri izračunu ukupnog iznosa uštede koji je potrebno ostvariti na kraju svakog razdoblja, a gubitak se zamjenjuje novim uštedama.

Za
  potrebe točke
  (b) i ne dovodeći u pitanje stavke 2. i 3. države članice mogu uračunati samo one uštede energije nastale na temelju novih mjera politike uvedenih nakon 31. prosinca 2020. ili mjera politike
  uvedenih tijekom razdoblja od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.
  ako se može dokazati da te mjere rezultiraju pojedinačnim djelovanjima koja se poduzimaju nakon 31. prosinca 2020. i kojima se ostvaruju uštede.

potrebe točke

uvedenih tijekom razdoblja od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

Propisane uštede
  za
  razdoblja navedena u točki
  (b)
  kumulativne su
  i 
  dodatne su uz uštede propisane za razdoblja navedena u točki (a). U tu svrhu i
  ne dovodeći u pitanje stavke 2. i 3. države članice mogu uračunati samo one uštede energije nastale na temelju novih mjera politike uvedenih nakon 31. prosinca 2020. ili
  ranijih
  mjera politike ako se može dokazati da te mjere rezultiraju
  novim
  pojedinačnim djelovanjima koja se poduzimaju nakon 31. prosinca 2020. i kojima se ostvaruju uštede.
  Države članice također mogu uračunati uštede iz pojedinačnih djelovanja poduzetih tijekom razdoblja od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020., pod uvjetom da nastavljaju pružati provjerljive uštede energije i nakon 2020.

Propisane uštede

razdoblja navedena u točki

kumulativne su

dodatne su uz uštede propisane za razdoblja navedena u točki (a). U tu svrhu i

ranijih

novim

Države članice također mogu uračunati uštede iz pojedinačnih djelovanja poduzetih tijekom razdoblja od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020., pod uvjetom da nastavljaju pružati provjerljive uštede energije i nakon 2020.

Iz tih se izračuna djelomično ili potpuno može isključiti količina prodane energije upotrijebljene za promet.

Samo za potrebe razdoblja navedenih u točki (a)
  iz tih se izračuna djelomično ili potpuno može isključiti količina prodane energije upotrijebljene za promet.
  Prodana energija upotrijebljena za promet u potpunosti se uključuje u izračune za razdoblje navedeno u točki (b) i nakon toga.

Samo za potrebe razdoblja navedenih u točki (a)

Prodana energija upotrijebljena za promet u potpunosti se uključuje u izračune za razdoblje navedeno u točki (b) i nakon toga.

Države članice odlučuju kako će se izračunana količina novih ušteda rasporediti tijekom svakog od razdoblja iz točaka (a) i (b) sve dok su postignute propisane ukupne kumulativne uštede do kraja svakog razdoblja.

Države članice odlučuju kako će se izračunana količina novih ušteda rasporediti tijekom svakog od razdoblja iz točaka (a) i (b) sve dok su postignute propisane ukupne kumulativne uštede do kraja svakog razdoblja.

2.   Podložno stavku 3. svaka država članica može:

2.   Podložno stavku 3. svaka država članica može:

| (a) | provesti propisan izračun iz stavka 1. točke (a) koristeći se vrijednošću od 1 % za 2014. i 2015.; 1,25  % za 2016. i 2017. i 1,5  % za 2018., 2019. i 2020.; |
| --- | --- |

(a)

provesti propisan izračun iz stavka 1. točke (a) koristeći se vrijednošću od 1 % za 2014. i 2015.; 1,25  % za 2016. i 2017. i 1,5  % za 2018., 2019. i 2020.;

| (a) | provesti propisan izračun iz stavka 1. točke (a) koristeći se vrijednošću od 1 % za 2014. i 2015.; 1,25  % za 2016. i 2017. i 1,5  % za 2018., 2019. i 2020.; |
| --- | --- |

(a)

provesti propisan izračun iz stavka 1. točke (a) koristeći se vrijednošću od 1 % za 2014. i 2015.; 1,25  % za 2016. i 2017. i 1,5  % za 2018., 2019. i 2020.;

| (b) | iz izračuna isključiti cjelokupnu prodanu količinu ili dio prodane količine energije koja se upotrebljava u industrijskim djelatnostima navedenima u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ; |
| --- | --- |

(b)

iz izračuna isključiti cjelokupnu prodanu količinu ili dio prodane količine energije koja se upotrebljava u industrijskim djelatnostima navedenima u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ;

| (b) | iz izračuna isključiti cjelokupnu prodanu količinu ili dio prodane količine energije koja se upotrebljava u industrijskim djelatnostima navedenima u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ; |
| --- | --- |

(b)

iz izračuna isključiti cjelokupnu prodanu količinu ili dio prodane količine energije koja se upotrebljava u industrijskim djelatnostima navedenima u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ;

| (c) | dopustiti da se uštede energije ostvarene u sektorima pretvorbe, distribucije i prijenosa energije, uključujući infrastrukturu za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje, kao rezultat provedbe zahtjeva utvrđenih u članku 14. stavku 4., članku 14. stavku 5. točki (b) i članku 15. stavcima od 1. do 6. i 9. uračunaju u iznos uštede energije propisan stavkom 1.; |
| --- | --- |

(c)

dopustiti da se uštede energije ostvarene u sektorima pretvorbe, distribucije i prijenosa energije, uključujući infrastrukturu za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje, kao rezultat provedbe zahtjeva utvrđenih u članku 14. stavku 4., članku 14. stavku 5. točki (b) i članku 15. stavcima od 1. do 6. i 9. uračunaju u iznos uštede energije propisan stavkom 1.;

| (c) | dopustiti da se uštede energije ostvarene u sektorima pretvorbe, distribucije i prijenosa energije, uključujući infrastrukturu za učinkovito centralno grijanje i hlađenje, kao rezultat provedbe zahtjeva utvrđenih u članku 14. stavku 4., članku 14. stavku 5. točki (b) i članku 15. stavcima od 1. do 6. i 9. uračunaju u iznos uštede energije propisan stavkom 1.
  točkama (a) i (b)
  ; i |
| --- | --- |

(c)

dopustiti da se uštede energije ostvarene u sektorima pretvorbe, distribucije i prijenosa energije, uključujući infrastrukturu za učinkovito centralno grijanje i hlađenje, kao rezultat provedbe zahtjeva utvrđenih u članku 14. stavku 4., članku 14. stavku 5. točki (b) i članku 15. stavcima od 1. do 6. i 9. uračunaju u iznos uštede energije propisan stavkom 1.
  točkama (a) i (b)
  ; i

točkama (a) i (b)

| (d) | uračunati u iznos uštede energije iz stavka 1. uštede energije proizišle iz novih pojedinačnih djelovanja koja se provode od 31. prosinca 2008. i nastavljaju ostvarivati učinak 2020. i nakon toga te koja se mogu mjeriti i provjeriti. i |
| --- | --- |

(d)

uračunati u iznos uštede energije iz stavka 1. uštede energije proizišle iz novih pojedinačnih djelovanja koja se provode od 31. prosinca 2008. i nastavljaju ostvarivati učinak 2020. i nakon toga te koja se mogu mjeriti i provjeriti. i

| (d) | uračunati u iznos uštede energije iz stavka 1.
  točke (a)
  uštede energije proizišle iz novih pojedinačnih djelovanja koja se provode od 31. prosinca 2008. i nastavljaju ostvarivati učinak 2020. i nakon toga te koja se mogu mjeriti i provjeriti. |
| --- | --- |

(d)

uračunati u iznos uštede energije iz stavka 1.
  točke (a)
  uštede energije proizišle iz novih pojedinačnih djelovanja koja se provode od 31. prosinca 2008. i nastavljaju ostvarivati učinak 2020. i nakon toga te koja se mogu mjeriti i provjeriti.

točke (a)

| (e) | isključiti pri izračunu zahtjeva uštede energije iz stavka 1. količinu energije koja se može provjeriti proizvedenu na ili u zgradama za vlastite potrebe na temelju mjera politike kojima se promiče novo postavljanje tehnologija obnovljivih izvora energije. |
| --- | --- |

(e)

(e)

isključiti pri izračunu zahtjeva uštede energije iz stavka 1. količinu energije koja se može provjeriti proizvedenu na ili u zgradama za vlastite potrebe na temelju mjera politike kojima se promiče novo postavljanje tehnologija obnovljivih izvora energije.

isključiti pri izračunu zahtjeva uštede energije iz stavka 1. količinu energije koja se može provjeriti proizvedenu na ili u zgradama za vlastite potrebe na temelju mjera politike kojima se promiče novo postavljanje tehnologija obnovljivih izvora energije.

3.   Sve odabrane opcije u skladu sa stavkom 2. zajedno ne smiju iznositi više od 25 % uštede energije iz stavka 1. Države članice primjenjuju i izračunavaju učinak odabranih opcija za razdoblja iz stavka 1. točaka (a) i (b):

3.   Sve odabrane opcije u skladu sa stavkom 2. zajedno ne smiju iznositi više od 25 % uštede energije iz stavka 1. Države članice
  odvojeno
  primjenjuju i izračunavaju učinak odabranih opcija za razdoblja iz stavka 1. točaka (a) i (b):

| (a) | za izračun iznosa uštede energije propisanog za razdoblje iz stavka 1. točke (a) države članice mogu primijeniti stavak 2. točke od (a) do (d); |
| --- | --- |

(a)

za izračun iznosa uštede energije propisanog za razdoblje iz stavka 1. točke (a) države članice mogu primijeniti stavak 2. točke od (a) do (d);

| (a) | za izračun iznosa uštede energije propisanog za razdoblje iz stavka 1. točke (a) države članice mogu primijeniti stavak 2. točke od (a) do (d); |
| --- | --- |

(a)

za izračun iznosa uštede energije propisanog za razdoblje iz stavka 1. točke (a) države članice mogu primijeniti stavak 2. točke od (a) do (d);

| (b) | za izračun iznosa uštede energije propisanog za razdoblje iz stavka 1. točke (b) države članice mogu primijeniti stavak 2. točke od (b) do (e), uz uvjet da pojedinačna djelovanja u smislu točke (d) i dalje ostvaruju učinak koji se može provjeriti i mjeriti nakon 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(b)

za izračun iznosa uštede energije propisanog za razdoblje iz stavka 1. točke (b) države članice mogu primijeniti stavak 2. točke od (b) do (e), uz uvjet da pojedinačna djelovanja u smislu točke (d) i dalje ostvaruju učinak koji se može provjeriti i mjeriti nakon 31. prosinca 2020.

| (b) | za izračun iznosa uštede energije propisanog za razdoblje iz stavka 1. točke (b) države članice mogu primijeniti stavak 2. točke od (b) do (e), uz uvjet da pojedinačna djelovanja u smislu točke (d) i dalje ostvaruju učinak koji se može provjeriti i mjeriti nakon 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(b)

za izračun iznosa uštede energije propisanog za razdoblje iz stavka 1. točke (b) države članice mogu primijeniti stavak 2. točke od (b) do (e), uz uvjet da pojedinačna djelovanja u smislu točke (d) i dalje ostvaruju učinak koji se može provjeriti i mjeriti nakon 31. prosinca 2020.

4.   Uštede energije koje se ostvare nakon 31. prosinca 2020. ne smiju se uračunati u kumulativne uštede propisane za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

4.   Uštede energije koje se ostvare nakon 31. prosinca 2020. ne smiju se uračunati u kumulativne uštede propisane za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

5.   Države članice osiguravaju da se uštede ostvarene na temelju mjera politike iz članaka 7.a, 7.b i članka 20. stavka 6. izračunavaju u skladu s Prilogom V.

5.   Države članice osiguravaju da se uštede ostvarene na temelju mjera politike iz članaka 7.a, 7.b i članka 20. stavka 6. izračunavaju u skladu s Prilogom V.

6.   Države članice ostvaruju propisan iznos ušteda iz stavka 1. uspostavom sustava obveze energetske učinkovitosti iz članka 7.a ili donošenjem alternativnih mjera iz članka 7.b. Države članice mogu kombinirati sustav obveze energetske učinkovitosti s alternativnim mjerama politike.

6.   Države članice ostvaruju propisan iznos ušteda iz stavka 1. uspostavom sustava obveze energetske učinkovitosti iz članka 7.a ili donošenjem alternativnih mjera iz članka 7.b. Države članice mogu kombinirati sustav obveze energetske učinkovitosti s alternativnim mjerama politike.

7.   Države članice dokazuju da se u slučaju preklapanja učinka mjera politike ili pojedinačnih djelovanja uštede energije ne uračunavaju dvaput.”;

7.   Države članice dokazuju da se u slučaju preklapanja učinka mjera politike ili pojedinačnih djelovanja uštede energije ne uračunavaju dvaput.”;

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja propisanih ušteda iz članka 7. stavka 1. u okviru sustava obveze energetske učinkovitosti, one ne dovodeći u pitanje članak 7. stavak 2. osiguravaju da stranke obveznice iz stavka 2. koje posluju na državnom području pojedinačne države članice ispune kumulativni zahtjev uštede energije u krajnjoj potrošnji utvrđen u članku 7. stavku 1. | 1.   Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja propisanih ušteda iz članka 7. stavka 1. u okviru sustava obveze energetske učinkovitosti, one ne dovodeći u pitanje članak 7. stavak 2. osiguravaju da stranke obveznice iz stavka 2. koje posluju na državnom području pojedinačne države članice ispune kumulativni zahtjev uštede energije u krajnjoj potrošnji utvrđen u članku 7. stavku 1.
  ili omogućuju strankama obveznicama da na godišnjoj osnovi doprinose nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost u skladu s člankom 20. stavkom 6. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja propisanih ušteda iz članka 7. stavka 1. u okviru sustava obveze energetske učinkovitosti, one ne dovodeći u pitanje članak 7. stavak 2. osiguravaju da stranke obveznice iz stavka 2. koje posluju na državnom području pojedinačne države članice ispune kumulativni zahtjev uštede energije u krajnjoj potrošnji utvrđen u članku 7. stavku 1.

1.   Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja propisanih ušteda iz članka 7. stavka 1. u okviru sustava obveze energetske učinkovitosti, one ne dovodeći u pitanje članak 7. stavak 2. osiguravaju da stranke obveznice iz stavka 2. koje posluju na državnom području pojedinačne države članice ispune kumulativni zahtjev uštede energije u krajnjoj potrošnji utvrđen u članku 7. stavku 1.
  ili omogućuju strankama obveznicama da na godišnjoj osnovi doprinose nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost u skladu s člankom 20. stavkom 6.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija imenuju stranke obveznice među distributerima energije
  i/ili
  poduzećima za maloprodaju energije
  koji posluju na njihovu državnom području, a mogu uključiti i distributere
  goriva za prijevoz
  i poduzeća
  za maloprodaju goriva za prijevoz koji posluju na njihovu državnom području. Stranke obveznice ostvaruju iznos uštede energije potreban za ispunjavanje obveze među krajnjim kupcima koje određuje država članica, neovisno o izračunu provedenom u skladu s člankom 7. stavkom 1., ili, ako države članice tako odluče, putem potvrđene uštede drugih stranaka kako je opisano u stavku 5. točki (b). | 2.   Države članice na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija imenuju stranke obveznice među distributerima energije, poduzećima za maloprodaju energije
  i distributerima
  goriva za prijevoz
  ili poduzećima
  za maloprodaju goriva za prijevoz koji posluju na njihovu državnom području. Stranke obveznice ostvaruju iznos uštede energije potreban za ispunjavanje obveze među krajnjim kupcima koje određuje država članica, neovisno o izračunu provedenom u skladu s člankom 7. stavkom 1., ili, ako države članice tako odluče, putem potvrđene uštede drugih stranaka kako je opisano u stavku 5. točki (b). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija imenuju stranke obveznice među distributerima energije
  i/ili
  poduzećima za maloprodaju energije
  koji posluju na njihovu državnom području, a mogu uključiti i distributere
  goriva za prijevoz
  i poduzeća
  za maloprodaju goriva za prijevoz koji posluju na njihovu državnom području. Stranke obveznice ostvaruju iznos uštede energije potreban za ispunjavanje obveze među krajnjim kupcima koje određuje država članica, neovisno o izračunu provedenom u skladu s člankom 7. stavkom 1., ili, ako države članice tako odluče, putem potvrđene uštede drugih stranaka kako je opisano u stavku 5. točki (b).

2.   Države članice na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija imenuju stranke obveznice među distributerima energije, poduzećima za maloprodaju energije
  i distributerima
  goriva za prijevoz
  ili poduzećima
  za maloprodaju goriva za prijevoz koji posluju na njihovu državnom području. Stranke obveznice ostvaruju iznos uštede energije potreban za ispunjavanje obveze među krajnjim kupcima koje određuje država članica, neovisno o izračunu provedenom u skladu s člankom 7. stavkom 1., ili, ako države članice tako odluče, putem potvrđene uštede drugih stranaka kako je opisano u stavku 5. točki (b).

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.a – stavak - 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ako su poduzeća za maloprodaju energije imenovana strankama obveznicama u skladu sa stavkom 2., države članice jamče da poduzeća za maloprodaju energije pri ispunjavanju svojih obveza ne stvore prepreke potrošačima za zamjenu jednog dobavljača drugim. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Ako su poduzeća za maloprodaju energije imenovana strankama obveznicama u skladu sa stavkom 2., države članice jamče da poduzeća za maloprodaju energije pri ispunjavanju svojih obveza ne stvore prepreke potrošačima za zamjenu jednog dobavljača drugim.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.a – stavak 5. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | mogu dopustiti strankama obveznicama da u svoju obvezu uračunaju potvrđene uštede energije koje su ostvarili pružatelji energetskih usluga ili druge treće osobe, uključujući ako stranke obveznice putem tijela koja je odobrila država ili putem tijela javne vlasti promiču mjere koje mogu, ali ne moraju uključivati formalna partnerstva i mogu se kombinirati s drugim izvorima financiranja. Ako to dopuste, države članice osiguravaju uspostavljanje jasnog i 
  transparentnog
  postupka odobrenja koji je otvoren za sve sudionike na tržištu i kojim se nastoji umanjiti troškove certifikacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

mogu dopustiti strankama obveznicama da u svoju obvezu uračunaju potvrđene uštede energije koje su ostvarili pružatelji energetskih usluga ili druge treće osobe, uključujući ako stranke obveznice putem tijela koja je odobrila država ili putem tijela javne vlasti promiču mjere koje mogu, ali ne moraju uključivati formalna partnerstva i mogu se kombinirati s drugim izvorima financiranja. Ako to dopuste, države članice osiguravaju uspostavljanje jasnog i 
  transparentnog
  postupka odobrenja koji je otvoren za sve sudionike na tržištu i kojim se nastoji umanjiti troškove certifikacije;

transparentnog

| (b) | mogu dopustiti strankama obveznicama da u svoju obvezu uračunaju potvrđene uštede energije koje su ostvarili pružatelji energetskih usluga ili druge treće osobe, uključujući ako stranke obveznice putem tijela koja je odobrila država ili putem tijela javne vlasti promiču mjere koje mogu, ali ne moraju uključivati formalna partnerstva i mogu se kombinirati s drugim izvorima financiranja; ako to dopuste, države članice osiguravaju uspostavljanje jasnog
  , transparentnog
  i 
  participativnog akreditiranog
  postupka odobrenja koji je otvoren za sve sudionike na tržištu i kojim se nastoji umanjiti troškove certifikacije; |
| --- | --- |

(b)

mogu dopustiti strankama obveznicama da u svoju obvezu uračunaju potvrđene uštede energije koje su ostvarili pružatelji energetskih usluga ili druge treće osobe, uključujući ako stranke obveznice putem tijela koja je odobrila država ili putem tijela javne vlasti promiču mjere koje mogu, ali ne moraju uključivati formalna partnerstva i mogu se kombinirati s drugim izvorima financiranja; ako to dopuste, države članice osiguravaju uspostavljanje jasnog
  , transparentnog
  i 
  participativnog akreditiranog
  postupka odobrenja koji je otvoren za sve sudionike na tržištu i kojim se nastoji umanjiti troškove certifikacije;

, transparentnog

participativnog akreditiranog

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.a – stavak 5. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | dopuštaju da se dodatne uštede ostvarene održivijim tehnologijama u sustavima za centralno grijanje ili hlađenje u urbanim okruženjima (što jednako dovodi do smanjenja onečišćivača i čestica) uračunaju u iznos uštede energije propisan stavkom 1.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

dopuštaju da se dodatne uštede ostvarene održivijim tehnologijama u sustavima za centralno grijanje ili hlađenje u urbanim okruženjima (što jednako dovodi do smanjenja onečišćivača i čestica) uračunaju u iznos uštede energije propisan stavkom 1.;

dopuštaju da se dodatne uštede ostvarene održivijim tehnologijama u sustavima za centralno grijanje ili hlađenje u urbanim okruženjima (što jednako dovodi do smanjenja onečišćivača i čestica) uračunaju u iznos uštede energije propisan stavkom 1.;

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2012/27/EU

Article 7a – paragraph 5 – point c b (new)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | promiču donošenje mjera kojima se rješava potencijal za uštedu energije u grijanju i hlađenju, pružajući moguće dodatne nagrade za intervencije koje imaju za posljedicu ublažavanje onečišćenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

promiču donošenje mjera kojima se rješava potencijal za uštedu energije u grijanju i hlađenju, pružajući moguće dodatne nagrade za intervencije koje imaju za posljedicu ublažavanje onečišćenja;

promiču donošenje mjera kojima se rješava potencijal za uštedu energije u grijanju i hlađenju, pružajući moguće dodatne nagrade za intervencije koje imaju za posljedicu ublažavanje onečišćenja;

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.a – stavak 5. – točka cc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cc) | uspostavljaju instrumente kojima se potvrđuju uštede energije koje su posljedica energetskih revizija ili istovjetnih sustava upravljanja energijom iz članka 8. kako bi se te uštede uračunale u iznos uštede energije propisan stavkom 1.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cc)

(cc)

uspostavljaju instrumente kojima se potvrđuju uštede energije koje su posljedica energetskih revizija ili istovjetnih sustava upravljanja energijom iz članka 8. kako bi se te uštede uračunale u iznos uštede energije propisan stavkom 1.;

uspostavljaju instrumente kojima se potvrđuju uštede energije koje su posljedica energetskih revizija ili istovjetnih sustava upravljanja energijom iz članka 8. kako bi se te uštede uračunale u iznos uštede energije propisan stavkom 1.;

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.a – stavak 5. – točka cd (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cd) | mogu dopustiti strankama obveznicama da u svoju obvezu uračunaju uštede energije u krajnjoj potrošnji ostvarene infrastrukturom za učinkovito grijanje i hlađenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cd)

(cd)

mogu dopustiti strankama obveznicama da u svoju obvezu uračunaju uštede energije u krajnjoj potrošnji ostvarene infrastrukturom za učinkovito grijanje i hlađenje.

mogu dopustiti strankama obveznicama da u svoju obvezu uračunaju uštede energije u krajnjoj potrošnji ostvarene infrastrukturom za učinkovito grijanje i hlađenje.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.a – stavak 5. – točka cf (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cf) | procjenjuju učinak izravnih i neizravnih troškova takvih programa na konkurentnost energetski intenzivnih industrija izloženih međunarodnom tržišnom natjecanju i poduzimaju mjere za smanjenje tog učinka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cf)

(cf)

procjenjuju učinak izravnih i neizravnih troškova takvih programa na konkurentnost energetski intenzivnih industrija izloženih međunarodnom tržišnom natjecanju i poduzimaju mjere za smanjenje tog učinka.

procjenjuju učinak izravnih i neizravnih troškova takvih programa na konkurentnost energetski intenzivnih industrija izloženih međunarodnom tržišnom natjecanju i poduzimaju mjere za smanjenje tog učinka.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.a – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Države članice u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova informiraju Komisiju o svojim planiranim mjerama politike iz članka 7. stavka 2. točke (c). Potrebno je izračunati učinak tih mjera i uključiti ih u te planove. Izračun koji države članice upotrebljavaju temelji se na objektivnim, nediskriminirajućim kriterijima koji se moraju izraditi u dogovoru s Komisijom do 1. siječnja 2019. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6a.
     
  Države članice u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova informiraju Komisiju o svojim planiranim mjerama politike iz članka 7. stavka 2. točke (c). Potrebno je izračunati učinak tih mjera i uključiti ih u te planove. Izračun koji države članice upotrebljavaju temelji se na objektivnim, nediskriminirajućim kriterijima koji se moraju izraditi u dogovoru s Komisijom do 1. siječnja 2019.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.b – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja ušteda u skladu s člankom 7. stavkom 1. u okviru alternativnih mjera politike, one osiguravaju da se uštede energije propisane člankom 7. stavkom 1. ostvaruju među krajnjim kupcima. | 1.   Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja ušteda u skladu s člankom 7. stavkom 1. u okviru alternativnih mjera politike, one osiguravaju da se uštede energije propisane člankom 7. stavkom 1.
  u potpunosti
  ostvaruju među krajnjim kupcima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja ušteda u skladu s člankom 7. stavkom 1. u okviru alternativnih mjera politike, one osiguravaju da se uštede energije propisane člankom 7. stavkom 1. ostvaruju među krajnjim kupcima.

1.   Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja ušteda u skladu s člankom 7. stavkom 1. u okviru alternativnih mjera politike, one osiguravaju da se uštede energije propisane člankom 7. stavkom 1.
  u potpunosti
  ostvaruju među krajnjim kupcima.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.b – stavak - 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Nadalje, sve mogućnosti za povećanje energetske učinkovitosti, uključujući od goriva za prijevoz visoke učinkovitosti, prihvatljive su za kumulativni zahtjev uštede energije u krajnjoj potrošnji utvrđen u članku 7. stavku 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Nadalje, sve mogućnosti za povećanje energetske učinkovitosti, uključujući od goriva za prijevoz visoke učinkovitosti, prihvatljive su za kumulativni zahtjev uštede energije u krajnjoj potrošnji utvrđen u članku 7. stavku 1.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.b – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Pri oblikovanju alternativnih mjera politike radi ostvarivanja ušteda energije države članice uzimaju u obzir učinak na kućanstva
  koja su pogođena
  energetskim siromaštvom. | 2.   Pri oblikovanju alternativnih mjera politike radi ostvarivanja ušteda energije države članice uzimaju u obzir učinak na kućanstva
  s niskim prihodima, uključujući ona zahvaćena
  energetskim siromaštvom
  , i jamče da se mjere prioritetno provedu u tim kućanstvima te u socijalnim stanovima
  . |
| | Države članice izračunavaju iznos ušteda ostvaren u tim kućanstvima u usporedbi s ukupnom količinom ušteda ostvarenih u svim kućanstvima u okviru ovog članka. |
| | Te se uštede objavljuju i uvrštavaju u integrirane nacionalna energetska i klimatska izvješća o napretku u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Pri oblikovanju alternativnih mjera politike radi ostvarivanja ušteda energije države članice uzimaju u obzir učinak na kućanstva
  koja su pogođena
  energetskim siromaštvom.

2.   Pri oblikovanju alternativnih mjera politike radi ostvarivanja ušteda energije države članice uzimaju u obzir učinak na kućanstva
  s niskim prihodima, uključujući ona zahvaćena
  energetskim siromaštvom
  , i jamče da se mjere prioritetno provedu u tim kućanstvima te u socijalnim stanovima
  .

Države članice izračunavaju iznos ušteda ostvaren u tim kućanstvima u usporedbi s ukupnom količinom ušteda ostvarenih u svim kućanstvima u okviru ovog članka.

Države članice izračunavaju iznos ušteda ostvaren u tim kućanstvima u usporedbi s ukupnom količinom ušteda ostvarenih u svim kućanstvima u okviru ovog članka.

Te se uštede objavljuju i uvrštavaju u integrirane nacionalna energetska i klimatska izvješća o napretku u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom].

Te se uštede objavljuju i uvrštavaju u integrirane nacionalna energetska i klimatska izvješća o napretku u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom].

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Direktiva 2012/27/EU

Članak 7.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 7.c




  Isporuka usluga energetske učinkovitosti




  Komisija u bliskoj suradnji s državama članicama jamči da se isporuka usluga na tržištu energetske učinkovitosti provodi u konkurentnom i transparentnom okviru kako bi se krajnjem potrošaču osigurale koristi u pogledu mjera energetske učinkovitosti u smislu nižih troškova i bolje kvalitete usluge. U tu svrhu države članice različitim gospodarskim subjektima, osobito MSP-ovima, jamče nediskriminirajući pristup tržištu usluga energetske učinkovitosti te im olakšavaju sudjelovanje pod jednakim uvjetima u odnosu na vertikalno integrirane sudionike i omogućuju prevladavanje položaja tržišne prednosti subjekata koji distribuiraju ili prodaju energiju. U tu svrhu države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi zajamčile da integrirani sudionici trećim stranama omogućuju iste uvjete i sredstva koje oni upotrebljavaju za isporuku usluga energetske učinkovitosti.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4a)

(4a)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 7.c

Isporuka usluga energetske učinkovitosti

Komisija u bliskoj suradnji s državama članicama jamči da se isporuka usluga na tržištu energetske učinkovitosti provodi u konkurentnom i transparentnom okviru kako bi se krajnjem potrošaču osigurale koristi u pogledu mjera energetske učinkovitosti u smislu nižih troškova i bolje kvalitete usluge. U tu svrhu države članice različitim gospodarskim subjektima, osobito MSP-ovima, jamče nediskriminirajući pristup tržištu usluga energetske učinkovitosti te im olakšavaju sudjelovanje pod jednakim uvjetima u odnosu na vertikalno integrirane sudionike i omogućuju prevladavanje položaja tržišne prednosti subjekata koji distribuiraju ili prodaju energiju. U tu svrhu države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi zajamčile da integrirani sudionici trećim stranama omogućuju iste uvjete i sredstva koje oni upotrebljavaju za isporuku usluga energetske učinkovitosti.”

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1- – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1- – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Direktiva 2012/27/EU

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da, onoliko koliko je to tehnički moguće, financijski opravdano i razmjerno s obzirom na potencijalne uštede energije, krajnji kupci prirodnog plina dobiju pojedinačna brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca i daju informacije o stvarnom vremenu uporabe.; | Države članice osiguravaju da, onoliko koliko je to tehnički moguće, financijski opravdano i razmjerno s obzirom na potencijalne uštede energije, krajnji kupci prirodnog plina dobiju
  , u pogledu odabrane tehnologije i funkcionalnosti,
  pojedinačna brojila
  i uređaje za upravljanje grijanjem
  po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca i daju informacije o stvarnom vremenu uporabe
  i drugim značajkama, kako je primjenjivo u skladu s odredbama o mjerenju električne energije iz članaka od 19
  .
  do 22. Direktive (EU) .../... [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (preinaka)]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da, onoliko koliko je to tehnički moguće, financijski opravdano i razmjerno s obzirom na potencijalne uštede energije, krajnji kupci prirodnog plina dobiju pojedinačna brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca i daju informacije o stvarnom vremenu uporabe.;

Države članice osiguravaju da, onoliko koliko je to tehnički moguće, financijski opravdano i razmjerno s obzirom na potencijalne uštede energije, krajnji kupci prirodnog plina dobiju
  , u pogledu odabrane tehnologije i funkcionalnosti,
  pojedinačna brojila
  i uređaje za upravljanje grijanjem
  po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca i daju informacije o stvarnom vremenu uporabe
  i drugim značajkama, kako je primjenjivo u skladu s odredbama o mjerenju električne energije iz članaka od 19
  .
  do 22. Direktive (EU) .../... [o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije (preinaka)].

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka c – podtočka ii. a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka c – podtočka ii. a (nova)

Direktiva 2012/27/EU

Članak 9. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Pametnim sustavom mjerenja krajnjim se potrošačima osigurava pristup podacima o njihovoj potrošnji energije i vremenskom nizu razdoblja za obračun na tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pametnim sustavom mjerenja krajnjim se potrošačima osigurava pristup podacima o njihovoj potrošnji energije i vremenskom nizu razdoblja za obračun na tržištu.

Pametnim sustavom mjerenja krajnjim se potrošačima osigurava pristup podacima o njihovoj potrošnji energije i vremenskom nizu razdoblja za obračun na tržištu.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka d

Direktiva 2012/27/EU

Članak 9. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | stavak 3. briše se; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

stavak 3. briše se;

stavak 3. briše se;

| (d) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:





  „3.
     
  U pogledu formata podataka i funkcionalnosti odredbe su, u mjeri u kojoj je to prikladno, usklađene s člancima od 18. do 21. Direktive 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . S podacima o potrošačima postupa se u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  . Krajnjim kupcima ne naplaćuje se pristup njihovim podacima u formatu koji je za njih koristan. |
| --- | --- |

(d)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.
     
  U pogledu formata podataka i funkcionalnosti odredbe su, u mjeri u kojoj je to prikladno, usklađene s člancima od 18. do 21. Direktive 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . S podacima o potrošačima postupa se u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  . Krajnjim kupcima ne naplaćuje se pristup njihovim podacima u formatu koji je za njih koristan.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 9.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 9.a | Članak 9.a |
| Mjerenje, zasebno mjerenje i raspodjela troškova za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu | Mjerenje, zasebno mjerenje i raspodjela troškova za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu |
| 1.   Države članice osiguravaju da krajnji kupci centraliziranoga grijanja, centraliziranog hlađenja i tople vode u kućanstvima dobiju brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca. | 1.   Države članice osiguravaju da krajnji kupci centralnog grijanja, centraliziranog hlađenja i tople vode u kućanstvima dobiju brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca. |
| Ako se zgrada opskrbljuje grijanjem
  i
  hlađenjem ili toplom vodom iz centralnog izvora koji opslužuje više zgrada ili iz mreže za centralizirano grijanje
  i
  hlađenje, brojilo
  toplinske energije ili tople vode
  postavlja
  se uvijek
  na izmjenjivaču topline ili mjestu isporuke. | Ako se zgrada opskrbljuje grijanjem, hlađenjem ili toplom vodom iz centralnog izvora koji opslužuje više zgrada ili iz mreže za centralizirano grijanje
  ili
  hlađenje, brojilo
  se
  postavlja na izmjenjivaču topline ili mjestu isporuke. |
| 2.   U zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama koje imaju centralni izvor grijanja ili hlađenja ili se opskrbljuju iz
  mreže
  za centralizirano grijanje ili hlađenje pojedinačna brojila postavljaju se radi mjerenja potrošnje toplinske energije, energije za hlađenje ili tople vode u svakoj jedinici. | 2.   U zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama koje imaju centralni izvor grijanja ili hlađenja ili se opskrbljuju iz
  sustavâ
  za centralno grijanje ili hlađenje pojedinačna brojila postavljaju se radi mjerenja potrošnje toplinske energije, energije za hlađenje ili tople vode u svakoj jedinici
  ako je to tehnički izvedivo i troškovno učinkovito u smislu razmjernosti u odnosu na potencijalne uštede energije
  . |
| Ako uporaba pojedinačnih brojila nije tehnički izvediva ili troškovno učinkovita, za mjerenje grijanja ili hlađenja u svakoj jedinici zgrade upotrebljavaju se pojedinačni razdjelnici troškova grijanja za mjerenje potrošnje topline na svakom radijatoru, osim ako predmetna država članica dokaže da bi postavljanje takvih razdjelnika troškova grijanja bilo troškovno neučinkovito. U tom se slučaju mogu razmotriti alternativne troškovno učinkovite metode mjerenja potrošnje topline. Svaka država članica jasno određuje i objavljuje
  uvjete
  tehničke neizvedivosti i troškovne neučinkovitosti. | Ako uporaba pojedinačnih brojila nije tehnički izvediva ili troškovno učinkovita, za mjerenje grijanja ili hlađenja u svakoj jedinici zgrade upotrebljavaju se pojedinačni razdjelnici troškova grijanja za mjerenje potrošnje topline na svakom radijatoru, osim ako predmetna država članica dokaže da bi postavljanje takvih razdjelnika troškova grijanja bilo troškovno neučinkovito. U tom se slučaju mogu razmotriti alternativne troškovno učinkovite metode mjerenja potrošnje topline.
  Nakon savjetovanja s Komisijom,
  svaka država članica jasno određuje i objavljuje
  opće kriterije, metodologije i/ili postupke za utvrđivanje uvjeta
  tehničke neizvedivosti i troškovne neučinkovitosti. |
| U novim zgradama
  kao što su one iz prvog podstavka ili u slučaju velike obnove takvih
  zgrada,
  kako je utvrđeno u Direktivi 2010/31/EU, uvijek se osiguravaju
  pojedinačna brojila. | U novim zgradama
  s više stanova i u stambenom dijelu novih višenamjenskih
  zgrada,
  ako one imaju centralni izvor grijanja za toplu vodu ili se opskrbljuju iz sustavâ centralnog grijanja,
  pojedinačna brojila
  , neovisno o prvom i drugom podstavku, postavljaju se za toplu vodu. |
| 3.   Ako se zgrade s više stanova i višenamjenske zgrade opskrbljuju iz sustava centraliziranog grijanja ili hlađenja ili ako u takvim zgradama prevladavaju vlastiti zajednički sustavi grijanja ili hlađenja, države članice uvode transparentna pravila za raspodjelu troškova potrošnje grijanja, hlađenja i tople vode u takvim zgradama kako bi osigurale transparentnost i točnost obračuna individualne potrošnje uključujući za: | 3.   Ako se zgrade s više stanova i višenamjenske zgrade opskrbljuju iz sustava centraliziranog grijanja ili hlađenja ili ako u takvim zgradama prevladavaju vlastiti zajednički sustavi grijanja ili hlađenja, države članice uvode transparentna pravila za raspodjelu troškova potrošnje grijanja, hlađenja i tople vode u takvim zgradama kako bi osigurale transparentnost i točnost obračuna individualne potrošnje uključujući za: |
| (a) | toplu vodu za potrebe kućanstva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.a

Članak 9.a

Mjerenje, zasebno mjerenje i raspodjela troškova za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu

Mjerenje, zasebno mjerenje i raspodjela troškova za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu

1.   Države članice osiguravaju da krajnji kupci centraliziranoga grijanja, centraliziranog hlađenja i tople vode u kućanstvima dobiju brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca.

1.   Države članice osiguravaju da krajnji kupci centralnog grijanja, centraliziranog hlađenja i tople vode u kućanstvima dobiju brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjih kupaca.

Ako se zgrada opskrbljuje grijanjem
  i
  hlađenjem ili toplom vodom iz centralnog izvora koji opslužuje više zgrada ili iz mreže za centralizirano grijanje
  i
  hlađenje, brojilo
  toplinske energije ili tople vode
  postavlja
  se uvijek
  na izmjenjivaču topline ili mjestu isporuke.

i

i

toplinske energije ili tople vode

se uvijek

Ako se zgrada opskrbljuje grijanjem, hlađenjem ili toplom vodom iz centralnog izvora koji opslužuje više zgrada ili iz mreže za centralizirano grijanje
  ili
  hlađenje, brojilo
  se
  postavlja na izmjenjivaču topline ili mjestu isporuke.

ili

se

2.   U zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama koje imaju centralni izvor grijanja ili hlađenja ili se opskrbljuju iz
  mreže
  za centralizirano grijanje ili hlađenje pojedinačna brojila postavljaju se radi mjerenja potrošnje toplinske energije, energije za hlađenje ili tople vode u svakoj jedinici.

2.   U zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama koje imaju centralni izvor grijanja ili hlađenja ili se opskrbljuju iz
  sustavâ
  za centralno grijanje ili hlađenje pojedinačna brojila postavljaju se radi mjerenja potrošnje toplinske energije, energije za hlađenje ili tople vode u svakoj jedinici
  ako je to tehnički izvedivo i troškovno učinkovito u smislu razmjernosti u odnosu na potencijalne uštede energije
  .

Ako uporaba pojedinačnih brojila nije tehnički izvediva ili troškovno učinkovita, za mjerenje grijanja ili hlađenja u svakoj jedinici zgrade upotrebljavaju se pojedinačni razdjelnici troškova grijanja za mjerenje potrošnje topline na svakom radijatoru, osim ako predmetna država članica dokaže da bi postavljanje takvih razdjelnika troškova grijanja bilo troškovno neučinkovito. U tom se slučaju mogu razmotriti alternativne troškovno učinkovite metode mjerenja potrošnje topline. Svaka država članica jasno određuje i objavljuje
  uvjete
  tehničke neizvedivosti i troškovne neučinkovitosti.

uvjete

Ako uporaba pojedinačnih brojila nije tehnički izvediva ili troškovno učinkovita, za mjerenje grijanja ili hlađenja u svakoj jedinici zgrade upotrebljavaju se pojedinačni razdjelnici troškova grijanja za mjerenje potrošnje topline na svakom radijatoru, osim ako predmetna država članica dokaže da bi postavljanje takvih razdjelnika troškova grijanja bilo troškovno neučinkovito. U tom se slučaju mogu razmotriti alternativne troškovno učinkovite metode mjerenja potrošnje topline.
  Nakon savjetovanja s Komisijom,
  svaka država članica jasno određuje i objavljuje
  opće kriterije, metodologije i/ili postupke za utvrđivanje uvjeta
  tehničke neizvedivosti i troškovne neučinkovitosti.

Nakon savjetovanja s Komisijom,

opće kriterije, metodologije i/ili postupke za utvrđivanje uvjeta

U novim zgradama
  kao što su one iz prvog podstavka ili u slučaju velike obnove takvih
  zgrada,
  kako je utvrđeno u Direktivi 2010/31/EU, uvijek se osiguravaju
  pojedinačna brojila.

kao što su one iz prvog podstavka ili u slučaju velike obnove takvih

kako je utvrđeno u Direktivi 2010/31/EU, uvijek se osiguravaju

U novim zgradama
  s više stanova i u stambenom dijelu novih višenamjenskih
  zgrada,
  ako one imaju centralni izvor grijanja za toplu vodu ili se opskrbljuju iz sustavâ centralnog grijanja,
  pojedinačna brojila
  , neovisno o prvom i drugom podstavku, postavljaju se za toplu vodu.

s više stanova i u stambenom dijelu novih višenamjenskih

ako one imaju centralni izvor grijanja za toplu vodu ili se opskrbljuju iz sustavâ centralnog grijanja,

, neovisno o prvom i drugom podstavku, postavljaju se za toplu vodu.

3.   Ako se zgrade s više stanova i višenamjenske zgrade opskrbljuju iz sustava centraliziranog grijanja ili hlađenja ili ako u takvim zgradama prevladavaju vlastiti zajednički sustavi grijanja ili hlađenja, države članice uvode transparentna pravila za raspodjelu troškova potrošnje grijanja, hlađenja i tople vode u takvim zgradama kako bi osigurale transparentnost i točnost obračuna individualne potrošnje uključujući za:

3.   Ako se zgrade s više stanova i višenamjenske zgrade opskrbljuju iz sustava centraliziranog grijanja ili hlađenja ili ako u takvim zgradama prevladavaju vlastiti zajednički sustavi grijanja ili hlađenja, države članice uvode transparentna pravila za raspodjelu troškova potrošnje grijanja, hlađenja i tople vode u takvim zgradama kako bi osigurale transparentnost i točnost obračuna individualne potrošnje uključujući za:

(a)

toplu vodu za potrebe kućanstva;

| (a) | toplu vodu za potrebe kućanstva; |
| --- | --- |

(a)

toplu vodu za potrebe kućanstva;

| (b) | toplinu koju ispuštaju instalacije u zgradi i za potrebe grijanja zajedničkih prostora (ako su stubišta i hodnici opremljeni radijatorima); |
| --- | --- |

(b)

toplinu koju ispuštaju instalacije u zgradi i za potrebe grijanja zajedničkih prostora (ako su stubišta i hodnici opremljeni radijatorima);

| (b) | toplinu koju ispuštaju instalacije u zgradi i za potrebe grijanja zajedničkih prostora (ako su stubišta i hodnici opremljeni radijatorima); |
| --- | --- |

(b)

toplinu koju ispuštaju instalacije u zgradi i za potrebe grijanja zajedničkih prostora (ako su stubišta i hodnici opremljeni radijatorima);

| (c) | potrebe grijanja ili hlađenja stanova. |
| --- | --- |

(c)

potrebe grijanja ili hlađenja stanova.

| (c) | potrebe grijanja ili hlađenja stanova. |
| --- | --- |

(c)

potrebe grijanja ili hlađenja stanova.

4.   Za potrebe ovog članka od 1. siječnja 2020. brojila i razdjelnici troškova koji
  se postavljaju
  moraju se moći očitati na daljinu.

4.   Za potrebe ovog članka od 1. siječnja 2020. brojila i razdjelnici troškova
  grijanja
  koji
  su novo postavljeni
  moraju se moći očitati na daljinu.
  Uvjeti tehničke izvedivosti i troškovne učinkovitosti iz prvog i drugog podstavka stavka 2. i dalje se primjenjuju.

Brojila i razdjelnici troškova koji su već postavljeni, ali koji se ne mogu očitati na daljinu,
  mogu
  se naknadno opremiti tom funkcijom ili zamijeniti uređajima koji se mogu očitati na daljinu do 1. siječnja 2027., osim ako predmetna država članica dokaže da to nije troškovno učinkovito.

mogu

Brojila i razdjelnici troškova
  grijanja
  koji su već postavljeni, ali koji se ne mogu očitati na daljinu,
  moraju
  se naknadno opremiti tom funkcijom ili zamijeniti uređajima koji se mogu očitati na daljinu do 1. siječnja 2027., osim ako predmetna država članica dokaže da to nije troškovno učinkovito.

grijanja

moraju

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka b

Direktiva 2012/27/EU

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako krajnji kupci nemaju pametna brojila iz Direktive 2009/73/EZ, države članice do 31. prosinca 2014. osiguravaju da su informacije o obračunu točne i temeljene na stvarnoj potrošnji plina, u skladu s Prilogom VII. točkom 1.1., ako je to tehnički izvedivo i gospodarski opravdano. | 1.   Ako krajnji kupci nemaju pametna brojila iz Direktive 2009/73/EZ, države članice do 31. prosinca 2014. osiguravaju da su informacije o obračunu
  pouzdane,
  točne i temeljene na stvarnoj potrošnji plina, u skladu s Prilogom VII. točkom 1.1., ako je to tehnički izvedivo i gospodarski opravdano. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako krajnji kupci nemaju pametna brojila iz Direktive 2009/73/EZ, države članice do 31. prosinca 2014. osiguravaju da su informacije o obračunu točne i temeljene na stvarnoj potrošnji plina, u skladu s Prilogom VII. točkom 1.1., ako je to tehnički izvedivo i gospodarski opravdano.

1.   Ako krajnji kupci nemaju pametna brojila iz Direktive 2009/73/EZ, države članice do 31. prosinca 2014. osiguravaju da su informacije o obračunu
  pouzdane,
  točne i temeljene na stvarnoj potrošnji plina, u skladu s Prilogom VII. točkom 1.1., ako je to tehnički izvedivo i gospodarski opravdano.

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka c

Direktiva 2012/27/EU

Članak 10. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Brojilima
  postavljenima
  u skladu s Direktivom 2009/73/EZ
  osiguravaju
  se točne informacije o obračunu na temelju stvarne potrošnje. Države članice osiguravaju da krajnji kupci imaju mogućnost jednostavnog pristupa dodatnim informacijama o prethodnoj potrošnji čime im se omogućuju detaljne samoprovjere. | Brojilima
  ugrađenima
  u skladu s Direktivom 2009/73/EZ
  pružaju
  se točne informacije o obračunu na temelju stvarne potrošnje. Države članice osiguravaju da krajnji kupci imaju mogućnost jednostavnog pristupa dodatnim informacijama o prethodnoj potrošnji čime im se omogućuju detaljne samoprovjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Brojilima
  postavljenima
  u skladu s Direktivom 2009/73/EZ
  osiguravaju
  se točne informacije o obračunu na temelju stvarne potrošnje. Države članice osiguravaju da krajnji kupci imaju mogućnost jednostavnog pristupa dodatnim informacijama o prethodnoj potrošnji čime im se omogućuju detaljne samoprovjere.

postavljenima

osiguravaju

Brojilima
  ugrađenima
  u skladu s Direktivom 2009/73/EZ
  pružaju
  se točne informacije o obračunu na temelju stvarne potrošnje. Države članice osiguravaju da krajnji kupci imaju mogućnost jednostavnog pristupa dodatnim informacijama o prethodnoj potrošnji čime im se omogućuju detaljne samoprovjere.

ugrađenima

pružaju

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 10.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 10.a | Članak 10.a |
| Informacije o obračunu i potrošnji za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu | Informacije o obračunu i potrošnji za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu |
| 1.   Države članice osiguravaju da su informacije o obračunu i potrošnji točne i utemeljene na stvarnoj potrošnji u skladu s 
  Prilogom VII
  .a
  točkama 1
  .
  i 2.
  za sve krajnje korisnike
  kojima su postavljena brojila i razdjelnici troškova
  . | 1.   
  Ako su brojila ili razdjelnici troškova grijanja ugrađeni,
  države članice osiguravaju da su informacije o obračunu i potrošnji
  pouzdane,
  točne i utemeljene na stvarnoj potrošnji
  ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja,
  u skladu s 
  Prilogom VII
  .a
  točkama 1
  .
  i 2.
  za sve krajnje korisnike
  , odnosno za fizičke ili pravne osobe koje kupuju energiju za grijanje, hlađenje ili toplu vodu za vlastitu krajnju uporabu, ili fizičke ili pravne osobe koje se koriste pojedinačnom zgradom ili jedinicom u zgradi s više stanova ili višenamjenskoj zgradi koja se opskrbljuje grijanjem, hlađenjem ili toplom vodom iz centralnog izvora, bez postojanja izravnog ili pojedinačnog ugovora s dobavljačem energije
  . |
| Ta se obveza može, osim u slučaju zasebnog mjerenja potrošnje u skladu s 
  člankom 9
  .a stavkom 2., ispuniti s pomoću sustava redovitog samoočitanja prilikom kojeg krajnji
  kupci obavješćuju dobavljača energije o rezultatima
  očitanja brojila. Obračun se temelji na procijenjenoj potrošnji ili paušalnom iznosu samo ako krajnji kupac nije dostavio rezultate očitanja brojila za određeno obračunsko razdoblje. | Ta se obveza može,
  ako tako predvidi država članica i
  osim u slučaju zasebnog mjerenja potrošnje
  na temelju razdjelnika troškova
  u skladu s 
  člankom 9
  .a stavkom 2., ispuniti s pomoću sustava redovitog samoočitanja prilikom kojeg krajnji
  kupac ili krajnji korisnik dostavlja rezultate
  očitanja brojila. Obračun se temelji na procijenjenoj potrošnji ili paušalnom iznosu samo ako krajnji kupac
  ili krajnji korisnik
  nije dostavio rezultate očitanja brojila za određeno obračunsko razdoblje. |
| 2.   Države članice: | 2.   Države članice: |
| (a) | ako su dostupne informacije o obračunu energije i prethodnoj potrošnji krajnjih korisnika, zahtijevaju da se one stave na raspolaganje pružatelju energetskih usluga kojeg odredi krajnji korisnik; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.a

Članak 10.a

Informacije o obračunu i potrošnji za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu

Informacije o obračunu i potrošnji za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu

1.   Države članice osiguravaju da su informacije o obračunu i potrošnji točne i utemeljene na stvarnoj potrošnji u skladu s 
  Prilogom VII
  .a
  točkama 1
  .
  i 2.
  za sve krajnje korisnike
  kojima su postavljena brojila i razdjelnici troškova
  .

1.   
  Ako su brojila ili razdjelnici troškova grijanja ugrađeni,
  države članice osiguravaju da su informacije o obračunu i potrošnji
  pouzdane,
  točne i utemeljene na stvarnoj potrošnji
  ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja,
  u skladu s 
  Prilogom VII
  .a
  točkama 1
  .
  i 2.
  za sve krajnje korisnike
  , odnosno za fizičke ili pravne osobe koje kupuju energiju za grijanje, hlađenje ili toplu vodu za vlastitu krajnju uporabu, ili fizičke ili pravne osobe koje se koriste pojedinačnom zgradom ili jedinicom u zgradi s više stanova ili višenamjenskoj zgradi koja se opskrbljuje grijanjem, hlađenjem ili toplom vodom iz centralnog izvora, bez postojanja izravnog ili pojedinačnog ugovora s dobavljačem energije
  .

Ta se obveza može, osim u slučaju zasebnog mjerenja potrošnje u skladu s 
  člankom 9
  .a stavkom 2., ispuniti s pomoću sustava redovitog samoočitanja prilikom kojeg krajnji
  kupci obavješćuju dobavljača energije o rezultatima
  očitanja brojila. Obračun se temelji na procijenjenoj potrošnji ili paušalnom iznosu samo ako krajnji kupac nije dostavio rezultate očitanja brojila za određeno obračunsko razdoblje.

člankom 9

kupci obavješćuju dobavljača energije o rezultatima

Ta se obveza može,
  ako tako predvidi država članica i
  osim u slučaju zasebnog mjerenja potrošnje
  na temelju razdjelnika troškova
  u skladu s 
  člankom 9
  .a stavkom 2., ispuniti s pomoću sustava redovitog samoočitanja prilikom kojeg krajnji
  kupac ili krajnji korisnik dostavlja rezultate
  očitanja brojila. Obračun se temelji na procijenjenoj potrošnji ili paušalnom iznosu samo ako krajnji kupac
  ili krajnji korisnik
  nije dostavio rezultate očitanja brojila za određeno obračunsko razdoblje.

ako tako predvidi država članica i

na temelju razdjelnika troškova

člankom 9

kupac ili krajnji korisnik dostavlja rezultate

ili krajnji korisnik

2.   Države članice:

2.   Države članice:

(a)

ako su dostupne informacije o obračunu energije i prethodnoj potrošnji krajnjih korisnika, zahtijevaju da se one stave na raspolaganje pružatelju energetskih usluga kojeg odredi krajnji korisnik;

| (a) | ako su dostupne informacije o obračunu energije i prethodnoj potrošnji
  ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja
  krajnjih korisnika, zahtijevaju da se one
  na zahtjev krajnjeg korisnika
  stave na raspolaganje pružatelju energetskih usluga kojeg odredi krajnji korisnik; |
| --- | --- |

(a)

ako su dostupne informacije o obračunu energije i prethodnoj potrošnji
  ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja
  krajnjih korisnika, zahtijevaju da se one
  na zahtjev krajnjeg korisnika
  stave na raspolaganje pružatelju energetskih usluga kojeg odredi krajnji korisnik;

ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja

na zahtjev krajnjeg korisnika

| (b) | osiguravaju da se krajnjim kupcima ponudi mogućnost primanja informacija o obračunu i računa u elektroničkom obliku
  te da na zahtjev dobiju jasno i razumljivo objašnjenje o tome kako je izrađen njihov račun, posebno ako se računi ne temelje na stvarnoj potrošnji
  ; |
| --- | --- |

(b)

osiguravaju da se krajnjim kupcima ponudi mogućnost primanja informacija o obračunu i računa u elektroničkom obliku
  te da na zahtjev dobiju jasno i razumljivo objašnjenje o tome kako je izrađen njihov račun, posebno ako se računi ne temelje na stvarnoj potrošnji
  ;

te da na zahtjev dobiju jasno i razumljivo objašnjenje o tome kako je izrađen njihov račun, posebno ako se računi ne temelje na stvarnoj potrošnji

| (b) | osiguravaju da se krajnjim kupcima ponudi mogućnost primanja informacija o obračunu i računa u elektroničkom obliku; |
| --- | --- |

(b)

osiguravaju da se krajnjim kupcima ponudi mogućnost primanja informacija o obračunu i računa u elektroničkom obliku;

| (c) | osiguravaju da svi
  konačni
  korisnici u skladu s Prilogom VII. točkom 3. uz račun prime
  primjerene
  informacije o stvarnoj potrošnji; |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju da svi
  konačni
  korisnici u skladu s Prilogom VII. točkom 3. uz račun prime
  primjerene
  informacije o stvarnoj potrošnji;

konačni

primjerene

| (c) | osiguravaju da svi
  krajnji
  korisnici u skladu s Prilogom VII.
  a
  točkom 3. uz račun prime
  jasne i razumljive
  informacije o stvarnoj potrošnji; |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju da svi
  krajnji
  korisnici u skladu s Prilogom VII.
  a
  točkom 3. uz račun prime
  jasne i razumljive
  informacije o stvarnoj potrošnji;

krajnji

a

jasne i razumljive

| (d) | mogu na zahtjev krajnjeg kupca propisati da se pružanje informacija o obračunu ne smatra zahtjevom za plaćanje. U takvim slučajevima države članice osiguravaju fleksibilne aranžmane za stvarno plaćanje; |
| --- | --- |

(d)

mogu na zahtjev krajnjeg kupca propisati da se pružanje informacija o obračunu ne smatra zahtjevom za plaćanje. U takvim slučajevima države članice osiguravaju fleksibilne aranžmane za stvarno plaćanje;

| (d) | mogu na zahtjev krajnjeg kupca propisati da se pružanje informacija o obračunu ne smatra zahtjevom za plaćanje; u takvim slučajevima države članice osiguravaju fleksibilne aranžmane za stvarno plaćanje; |
| --- | --- |

(d)

mogu na zahtjev krajnjeg kupca propisati da se pružanje informacija o obračunu ne smatra zahtjevom za plaćanje; u takvim slučajevima države članice osiguravaju fleksibilne aranžmane za stvarno plaćanje;

| (da) | promiču kibersigurnost i jamče da je zaštita privatnosti i podataka krajnjih korisnika u skladu s relevantnim pravom Unije. |
| --- | --- |

(da)

(da)

promiču kibersigurnost i jamče da je zaštita privatnosti i podataka krajnjih korisnika u skladu s relevantnim pravom Unije.

promiču kibersigurnost i jamče da je zaštita privatnosti i podataka krajnjih korisnika u skladu s relevantnim pravom Unije.

2a.
     
  Države članice odlučuju o tome tko odgovoara za pružanje informacija iz stavka 1.i 2. krajnjim korisnicima koji nemaju izravan ili pojedinačan ugovor s dobavljačem energije.

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka -a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 11. – podtočka -a (nova)

Direktiva 2012/27/EU

Članak 15. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | u stavku 4. dodaje se sljedeći podstavak:



  „Nakon savjetovanja s relevantnim dionicima Komisija utvrđuje zajedničku metodologiju u svrhu poticanja mrežnih operatora da smanje gubitke, da provode ulagačke programe za troškovno/energetski učinkovitu infrastrukturu i da na odgovarajući način uzimaju u obzir energetsku učinkovitost i fleksibilnost mreže. Komisija do ... [12 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive] donosi delegirani akt u skladu s člankom 23. kojim se dopunjuje ova Direktiva navođenjem te metodologije.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

u stavku 4. dodaje se sljedeći podstavak:

„Nakon savjetovanja s relevantnim dionicima Komisija utvrđuje zajedničku metodologiju u svrhu poticanja mrežnih operatora da smanje gubitke, da provode ulagačke programe za troškovno/energetski učinkovitu infrastrukturu i da na odgovarajući način uzimaju u obzir energetsku učinkovitost i fleksibilnost mreže. Komisija do ... [12 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive] donosi delegirani akt u skladu s člankom 23. kojim se dopunjuje ova Direktiva navođenjem te metodologije.”

„Nakon savjetovanja s relevantnim dionicima Komisija utvrđuje zajedničku metodologiju u svrhu poticanja mrežnih operatora da smanje gubitke, da provode ulagačke programe za troškovno/energetski učinkovitu infrastrukturu i da na odgovarajući način uzimaju u obzir energetsku učinkovitost i fleksibilnost mreže. Komisija do ... [12 mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive] donosi delegirani akt u skladu s člankom 23. kojim se dopunjuje ova Direktiva navođenjem te metodologije.”

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.– podtočka a – podtočka ii.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.– podtočka a – podtočka ii.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 15. – stavak 5. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Operatori prijenosnih sustava i operatori distribucijskih sustava ispunjavaju zahtjeve utvrđene u 
  Prilogu XII.; | Operatori prijenosnih sustava i operatori distribucijskih sustava
  uzimaju u obzir potrebu za osiguravanjem kontinuiteta opskrbe toplinskom energijom pri povezivanju s mrežom, jamčenju pristupa mreži i odašiljanju iz visokoučinkovite kogeneracije te
  ispunjavaju zahtjeve utvrđene u 
  Prilogu XII. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Operatori prijenosnih sustava i operatori distribucijskih sustava ispunjavaju zahtjeve utvrđene u 
  Prilogu XII.;

Prilogu XII.;

Operatori prijenosnih sustava i operatori distribucijskih sustava
  uzimaju u obzir potrebu za osiguravanjem kontinuiteta opskrbe toplinskom energijom pri povezivanju s mrežom, jamčenju pristupa mreži i odašiljanju iz visokoučinkovite kogeneracije te
  ispunjavaju zahtjeve utvrđene u 
  Prilogu XII.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.a (nova)

Direktiva 2012/27/EU

Članak 19.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 19.a




  Financiranja europskih banaka za energetsku učinkovitost




  Europska investicijska banka (EIB) i Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) prilagođavaju svoje ciljeve politike u cilju prepoznavanja energetske učinkovitosti kao zasebnog izvora energije i prepoznavanja ulaganja u energetsku učinkovitost kao dijela svojih portfelja ulaganja u infrastrukturu.




  EIB i EBRD, zajedno s nacionalnim razvojnim bankama, osmišljavaju, stvaraju i financiraju programe i projekte prilagođene sektoru učinkovitosti, uključujući za energetski siromašna kućanstva.




  Države članice iskorištavaju sve mogućnosti i alate predložene u okviru inicijative Pametno financiranje za pametne zgrade.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(11a)

(11a)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 19.a

Financiranja europskih banaka za energetsku učinkovitost

Europska investicijska banka (EIB) i Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) prilagođavaju svoje ciljeve politike u cilju prepoznavanja energetske učinkovitosti kao zasebnog izvora energije i prepoznavanja ulaganja u energetsku učinkovitost kao dijela svojih portfelja ulaganja u infrastrukturu.

EIB i EBRD, zajedno s nacionalnim razvojnim bankama, osmišljavaju, stvaraju i financiraju programe i projekte prilagođene sektoru učinkovitosti, uključujući za energetski siromašna kućanstva.

Države članice iskorištavaju sve mogućnosti i alate predložene u okviru inicijative Pametno financiranje za pametne zgrade.”

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.a (nova)

Direktiva 2012/27/EU

Članak 23. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.a) | U članku 23. umeće se sljedeći stavak:




  „3a.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(12.a)

(12.a)

U članku 23. umeće se sljedeći stavak:

„3a.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.”

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.b (nova)

Direktiva 2012/27/EU

Članak 24. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.b) | U članku 24. umeće se sljedeći stavak:




  „4a.
     
  U kontekstu izvješća o stanju energetske unije Komisija izvješćuje o funkcioniranju tržišta ugljika u skladu s člankom 29. stavkom 1. i stavkom 2. točkom (c) Uredbe (EU) XX/20XX [Uredba o upravljanju energetskom unijom], uzimajući u obzir učinke provedbe ove Direktive.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(12.b)

(12.b)

U članku 24. umeće se sljedeći stavak:

„4a.
     
  U kontekstu izvješća o stanju energetske unije Komisija izvješćuje o funkcioniranju tržišta ugljika u skladu s člankom 29. stavkom 1. i stavkom 2. točkom (c) Uredbe (EU) XX/20XX [Uredba o upravljanju energetskom unijom], uzimajući u obzir učinke provedbe ove Direktive.”

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Direktiva 2012/27/EU

Članak 24. – stavak 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 12.   Komisija procjenjuje provedbu ove Direktive najkasnije do 28. veljače 2024. i svakih pet godina nakon toga te podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. Tom se izvješću prema potrebi prilažu prijedlozi za daljnje mjere. | 12.   Komisija procjenjuje provedbu ove Direktive najkasnije do 28. veljače 2024. i svakih pet godina nakon toga te podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću
  s procjenom opće učinkovitosti ove Direktive i potrebe da se politika energetske učinkovitosti Unije dodatno prilagodi u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma te s razvojima događaja povezanima s gospodarstvom i inovacijama
  . Tom se izvješću prema potrebi prilažu prijedlozi za daljnje mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

12.   Komisija procjenjuje provedbu ove Direktive najkasnije do 28. veljače 2024. i svakih pet godina nakon toga te podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. Tom se izvješću prema potrebi prilažu prijedlozi za daljnje mjere.

12.   Komisija procjenjuje provedbu ove Direktive najkasnije do 28. veljače 2024. i svakih pet godina nakon toga te podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću
  s procjenom opće učinkovitosti ove Direktive i potrebe da se politika energetske učinkovitosti Unije dodatno prilagodi u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma te s razvojima događaja povezanima s gospodarstvom i inovacijama
  . Tom se izvješću prema potrebi prilažu prijedlozi za daljnje mjere.

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.a (nova)

Direktiva 2012/27/EU

Članak 24. – stavak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | U članku 24. dodaje se sljedeći stavak:




  „12a.
     
  Do 31. prosinca 2019. Komisija provodi zasebnu detaljnu analizu potencijala energetske učinkovitosti u vezi sa sljedećim:










  (a) | konverzijom i pretvorbom energije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(13.a)

(13.a)

U članku 24. dodaje se sljedeći stavak:

„12a.
     
  Do 31. prosinca 2019. Komisija provodi zasebnu detaljnu analizu potencijala energetske učinkovitosti u vezi sa sljedećim:

(a)

konverzijom i pretvorbom energije;

| (b) | prijenosom i distribucijom energije; |
| --- | --- |

(b)

prijenosom i distribucijom energije;

| (c) | proizvodnjom i naknadnim prijevozom energije, odnosno energijom potrošenom za crpljenje fosilnih goriva i prijevoz tog goriva do mjesta uporabe; |
| --- | --- |

(c)

proizvodnjom i naknadnim prijevozom energije, odnosno energijom potrošenom za crpljenje fosilnih goriva i prijevoz tog goriva do mjesta uporabe;

| (d) | skladištenjem energije. |
| --- | --- |

(d)

skladištenjem energije.

Do 31. siječnja 2021. Komisija će na temelju rezultata svoje analize po potrebi Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti zakonodavni prijedlog o tom pitanju.”

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – točka 1. – podtočka a

Prilog I. – točka 1. – podtočka a

Direktiva 2012/27/EU

Prilog IV. – bilješka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | U Prilogu IV. bilješka 3. zamjenjuje se sljedećim: „(3) Primjenjuje se ako se uštede energije izračunavaju s obzirom na primarnu energiju koristeći se pristupom odozdo prema gore na temelju krajnje potrošnje energije. Za uštede električne energije u kWh države članice mogu primjenjivati zadani koeficijent od
  2,0 . Države članice mogu primjenjivati
  drukčiji koeficijent pod uvjetom da ga mogu opravdati.”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

U Prilogu IV. bilješka 3. zamjenjuje se sljedećim: „(3) Primjenjuje se ako se uštede energije izračunavaju s obzirom na primarnu energiju koristeći se pristupom odozdo prema gore na temelju krajnje potrošnje energije. Za uštede električne energije u kWh države članice mogu primjenjivati zadani koeficijent od
  2,0 . Države članice mogu primjenjivati
  drukčiji koeficijent pod uvjetom da ga mogu opravdati.”.

2,0 . Države članice mogu primjenjivati

| (a) | U Prilogu IV. bilješka 3. zamjenjuje se sljedećim: „(3) Primjenjuje se
  za potrebe ove Direktive i
  ako se uštede energije izračunavaju s obzirom na primarnu energiju koristeći se pristupom odozdo prema gore na temelju krajnje potrošnje energije. Za uštede električne energije u kWh države članice
  primjenjuju koeficijent uspostavljen transparentnom metodom usporedivom među državama članicama, na temelju nacionalnih okolnosti koje utječu na potrošnju primarne energije. Te okolnosti moraju biti valjano obrazložene, mjerljive i provjerljive te se temeljiti na objektivnim i nediskriminirajućim kriterijima. Za uštede u kWh električne energije države članice
  mogu primjenjivati zadani koeficijent od
  2,3 ili
  drukčiji koeficijent pod uvjetom da ga mogu opravdati.
  Pritom države članice uzimaju u obzir svoje kombinacije izvora energije uključene u njihove integrirane nacionalne energetske i klimatske planove koji se prijavljuju Komisiji u skladu s člankom [3
  .
  ] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. Zadani koeficijent revidira se svakih 5 godina na temelju stvarnih zabilježenih podataka. |
| --- | --- |

(a)

U Prilogu IV. bilješka 3. zamjenjuje se sljedećim: „(3) Primjenjuje se
  za potrebe ove Direktive i
  ako se uštede energije izračunavaju s obzirom na primarnu energiju koristeći se pristupom odozdo prema gore na temelju krajnje potrošnje energije. Za uštede električne energije u kWh države članice
  primjenjuju koeficijent uspostavljen transparentnom metodom usporedivom među državama članicama, na temelju nacionalnih okolnosti koje utječu na potrošnju primarne energije. Te okolnosti moraju biti valjano obrazložene, mjerljive i provjerljive te se temeljiti na objektivnim i nediskriminirajućim kriterijima. Za uštede u kWh električne energije države članice
  mogu primjenjivati zadani koeficijent od
  2,3 ili
  drukčiji koeficijent pod uvjetom da ga mogu opravdati.
  Pritom države članice uzimaju u obzir svoje kombinacije izvora energije uključene u njihove integrirane nacionalne energetske i klimatske planove koji se prijavljuju Komisiji u skladu s člankom [3
  .
  ] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. Zadani koeficijent revidira se svakih 5 godina na temelju stvarnih zabilježenih podataka.

za potrebe ove Direktive i

primjenjuju koeficijent uspostavljen transparentnom metodom usporedivom među državama članicama, na temelju nacionalnih okolnosti koje utječu na potrošnju primarne energije. Te okolnosti moraju biti valjano obrazložene, mjerljive i provjerljive te se temeljiti na objektivnim i nediskriminirajućim kriterijima. Za uštede u kWh električne energije države članice

2,3 ili

Pritom države članice uzimaju u obzir svoje kombinacije izvora energije uključene u njihove integrirane nacionalne energetske i klimatske planove koji se prijavljuju Komisiji u skladu s člankom [3

] Uredbe (EU) XX/20XX [upravljanje energetskom unijom]. Zadani koeficijent revidira se svakih 5 godina na temelju stvarnih zabilježenih podataka.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – točka 1. – podtočka b

Prilog I. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2012/27/EU

Prilog V. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | nužno je dokazati da su to aditivne uštede koje bi se svakako ostvarile, neovisno o aktivnostima stranaka obveznica, stranaka sudionica, ovlaštenih stranaka i/ili provedbenih tijela javne vlasti. Kako bi se utvrdilo koje se uštede mogu prijaviti kao aditivne, države članice uspostavljaju referentnu vrijednost kojom se opisuje moguće kretanje potrošnje energije u slučaju da predmetna mjera politike ne
  bude provedena.
  Pri uspostavljanju referentne vrijednosti nužno je u obzir uzeti sljedeće čimbenike: kretanje potrošnje energije, promjene u ponašanju potrošača, razvoj tehnologije i promjene uzrokovane drugim mjerama provedenim na nacionalnoj razini i razini EU-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

nužno je dokazati da su to aditivne uštede koje bi se svakako ostvarile, neovisno o aktivnostima stranaka obveznica, stranaka sudionica, ovlaštenih stranaka i/ili provedbenih tijela javne vlasti. Kako bi se utvrdilo koje se uštede mogu prijaviti kao aditivne, države članice uspostavljaju referentnu vrijednost kojom se opisuje moguće kretanje potrošnje energije u slučaju da predmetna mjera politike ne
  bude provedena.
  Pri uspostavljanju referentne vrijednosti nužno je u obzir uzeti sljedeće čimbenike: kretanje potrošnje energije, promjene u ponašanju potrošača, razvoj tehnologije i promjene uzrokovane drugim mjerama provedenim na nacionalnoj razini i razini EU-a;

bude provedena.

| (a) | nužno je dokazati da su to aditivne uštede koje bi se svakako ostvarile, neovisno o aktivnostima stranaka obveznica, stranaka sudionica, ovlaštenih stranaka i/ili provedbenih tijela javne vlasti; kako bi se utvrdilo koje se uštede mogu prijaviti kao aditivne, države članice uspostavljaju referentnu vrijednost kojom se opisuje moguće kretanje potrošnje energije u slučaju da predmetna mjera politike
  i posljedično novo pojedinačno djelovanje
  ne
  budu provedeni;
  pri uspostavljanju referentne vrijednosti nužno je u obzir uzeti sljedeće čimbenike: kretanje potrošnje energije, promjene u ponašanju potrošača, razvoj tehnologije i promjene uzrokovane drugim mjerama provedenim na nacionalnoj razini i razini Unije; |
| --- | --- |

(a)

nužno je dokazati da su to aditivne uštede koje bi se svakako ostvarile, neovisno o aktivnostima stranaka obveznica, stranaka sudionica, ovlaštenih stranaka i/ili provedbenih tijela javne vlasti; kako bi se utvrdilo koje se uštede mogu prijaviti kao aditivne, države članice uspostavljaju referentnu vrijednost kojom se opisuje moguće kretanje potrošnje energije u slučaju da predmetna mjera politike
  i posljedično novo pojedinačno djelovanje
  ne
  budu provedeni;
  pri uspostavljanju referentne vrijednosti nužno je u obzir uzeti sljedeće čimbenike: kretanje potrošnje energije, promjene u ponašanju potrošača, razvoj tehnologije i promjene uzrokovane drugim mjerama provedenim na nacionalnoj razini i razini Unije;

i posljedično novo pojedinačno djelovanje

budu provedeni;

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – točka 1. – podtočka b

Prilog I. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2012/27/EU

Prilog V. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | uštede nastale primjenom obveznog zakonodavstva Unije smatraju se uštedama koje bi se svakako ostvarile, neovisno o aktivnostima stranaka obveznica, stranaka sudionica, ovlaštenih stranaka i/ili provedbenih tijela javne vlasti te se stoga ne mogu prijaviti u smislu članka 7. stavka 1., osim ušteda
  koje se odnose na
  obnavljanje postojećih zgrada pod uvjetom da je ispunjen kriterij značajnosti iz dijela 3. stavka (h); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

uštede nastale primjenom obveznog zakonodavstva Unije smatraju se uštedama koje bi se svakako ostvarile, neovisno o aktivnostima stranaka obveznica, stranaka sudionica, ovlaštenih stranaka i/ili provedbenih tijela javne vlasti te se stoga ne mogu prijaviti u smislu članka 7. stavka 1., osim ušteda
  koje se odnose na
  obnavljanje postojećih zgrada pod uvjetom da je ispunjen kriterij značajnosti iz dijela 3. stavka (h);

koje se odnose na

| (b) | uštede nastale primjenom obveznog zakonodavstva Unije smatraju se uštedama koje bi se svakako ostvarile, neovisno o aktivnostima stranaka obveznica, stranaka sudionica, ovlaštenih stranaka i/ili provedbenih tijela javne vlasti te se stoga ne mogu prijaviti u smislu članka 7. stavka 1., osim ušteda
  povezanih s mjerama kojima se promiče
  obnavljanje postojećih zgrada pod uvjetom da je ispunjen kriterij značajnosti iz dijela 3. stavka (h); |
| --- | --- |

(b)

uštede nastale primjenom obveznog zakonodavstva Unije smatraju se uštedama koje bi se svakako ostvarile, neovisno o aktivnostima stranaka obveznica, stranaka sudionica, ovlaštenih stranaka i/ili provedbenih tijela javne vlasti te se stoga ne mogu prijaviti u smislu članka 7. stavka 1., osim ušteda
  povezanih s mjerama kojima se promiče
  obnavljanje postojećih zgrada pod uvjetom da je ispunjen kriterij značajnosti iz dijela 3. stavka (h);

povezanih s mjerama kojima se promiče

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – točka 1. – podtočka b

Prilog I. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2012/27/EU

Prilog V. – stavak 2. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | pri izračunu ušteda energije u obzir se uzima trajanje mjera.
  To se može provesti
  zbrajanjem ušteda koje će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom od datuma njezine provedbe do 31. prosinca 2020. ili do 31. prosinca 2030., prema potrebi. Osim toga, države članice mogu primijeniti drugu metodu ako procijene da se njome može ostvariti barem jednaka ukupna količina ušteda. Ako upotrebljavaju druge metode, države članice osiguravaju da ukupni iznos ušteda energije izračunan primjenom tih drugih metoda ne premašuje iznos ušteda energije koji bi dobile kada bi uštede izračunale kao zbroj ušteda koje će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom od datuma njezine provedbe do 31. prosinca 2020. ili do 31. prosinca 2030., prema potrebi. Države članice u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u okviru
  upravljanja
  energetskom unijom detaljno opisuju koje su druge metode upotrebljavale i kojim su odredbama osigurale ispunjavanje tog obvezujućeg zahtjeva za izračun. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

pri izračunu ušteda energije u obzir se uzima trajanje mjera.
  To se može provesti
  zbrajanjem ušteda koje će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom od datuma njezine provedbe do 31. prosinca 2020. ili do 31. prosinca 2030., prema potrebi. Osim toga, države članice mogu primijeniti drugu metodu ako procijene da se njome može ostvariti barem jednaka ukupna količina ušteda. Ako upotrebljavaju druge metode, države članice osiguravaju da ukupni iznos ušteda energije izračunan primjenom tih drugih metoda ne premašuje iznos ušteda energije koji bi dobile kada bi uštede izračunale kao zbroj ušteda koje će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom od datuma njezine provedbe do 31. prosinca 2020. ili do 31. prosinca 2030., prema potrebi. Države članice u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u okviru
  upravljanja
  energetskom unijom detaljno opisuju koje su druge metode upotrebljavale i kojim su odredbama osigurale ispunjavanje tog obvezujućeg zahtjeva za izračun.

To se može provesti

upravljanja

| (h) | pri izračunu ušteda energije u obzir se uzima trajanje mjera
  i stopa smanjenja ušteda tijekom vremena
  .
  Taj se izračun provodi
  zbrajanjem ušteda koje će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom od datuma njezine provedbe do 31. prosinca 2020. ili do 31. prosinca 2030., prema potrebi. Osim toga, države članice mogu primijeniti drugu metodu ako procijene da se njome može ostvariti barem jednaka ukupna količina ušteda. Ako upotrebljavaju druge metode, države članice osiguravaju da ukupni iznos ušteda energije izračunan primjenom tih drugih metoda ne premašuje iznos ušteda energije koji bi dobile kada bi uštede izračunale kao zbroj ušteda koje će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom od datuma njezine provedbe do 31. prosinca 2020. ili do 31. prosinca 2030., prema potrebi. Države članice u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u okviru
  Uredbe o upravljanju
  energetskom unijom detaljno opisuju koje su druge metode upotrebljavale i kojim su odredbama osigurale ispunjavanje tog obvezujućeg zahtjeva za izračun. |
| --- | --- |

(h)

pri izračunu ušteda energije u obzir se uzima trajanje mjera
  i stopa smanjenja ušteda tijekom vremena
  .
  Taj se izračun provodi
  zbrajanjem ušteda koje će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom od datuma njezine provedbe do 31. prosinca 2020. ili do 31. prosinca 2030., prema potrebi. Osim toga, države članice mogu primijeniti drugu metodu ako procijene da se njome može ostvariti barem jednaka ukupna količina ušteda. Ako upotrebljavaju druge metode, države članice osiguravaju da ukupni iznos ušteda energije izračunan primjenom tih drugih metoda ne premašuje iznos ušteda energije koji bi dobile kada bi uštede izračunale kao zbroj ušteda koje će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom od datuma njezine provedbe do 31. prosinca 2020. ili do 31. prosinca 2030., prema potrebi. Države članice u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima u okviru
  Uredbe o upravljanju
  energetskom unijom detaljno opisuju koje su druge metode upotrebljavale i kojim su odredbama osigurale ispunjavanje tog obvezujućeg zahtjeva za izračun.

i stopa smanjenja ušteda tijekom vremena

Taj se izračun provodi

Uredbe o upravljanju

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – točka 1. – podtočka b

Prilog I. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2012/27/EU

Prilog V. – stavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | iznos uštede energije koji se zahtijeva ili se treba ostvariti mjerom politike iskazan je kao
  krajnja
  potrošnja
  energije ili kao potrošnja
  primarne energije, na temelju faktora konverzije utvrđenih u Prilogu IV.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

iznos uštede energije koji se zahtijeva ili se treba ostvariti mjerom politike iskazan je kao
  krajnja
  potrošnja
  energije ili kao potrošnja
  primarne energije, na temelju faktora konverzije utvrđenih u Prilogu IV.;

krajnja

energije ili kao potrošnja

| (d) | iznos uštede energije koji se zahtijeva ili se treba ostvariti mjerom politike iskazan je kao potrošnja
  krajnje i
  primarne energije, na temelju faktora konverzije utvrđenih u Prilogu IV.; |
| --- | --- |

(d)

iznos uštede energije koji se zahtijeva ili se treba ostvariti mjerom politike iskazan je kao potrošnja
  krajnje i
  primarne energije, na temelju faktora konverzije utvrđenih u Prilogu IV.;

krajnje i

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – točka 1. – podtočka b

Prilog I. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2012/27/EU

Prilog V. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kad je riječ o mjerama provedenim na temelju članka 7. stavka 2. točke (e), države članice mogu primijeniti metodologiju utvrđenu u skladu s Direktivom 2010/31/EU u mjeri u kojoj je to dosljedno zahtjevima iz članka 7. ove Direktive i ovog Priloga. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kad je riječ o mjerama provedenim na temelju članka 7. stavka 2. točke (e), države članice mogu primijeniti metodologiju utvrđenu u skladu s Direktivom 2010/31/EU u mjeri u kojoj je to dosljedno zahtjevima iz članka 7. ove Direktive i ovog Priloga.

Kad je riječ o mjerama provedenim na temelju članka 7. stavka 2. točke (e), države članice mogu primijeniti metodologiju utvrđenu u skladu s Direktivom 2010/31/EU u mjeri u kojoj je to dosljedno zahtjevima iz članka 7. ove Direktive i ovog Priloga.

Briše se.

Briše se.

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – točka 2. – podtočka b

Prilog I. – točka 2. – podtočka b

Direktiva 2012/27/EU

Prilog VII.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |
| | |
| 1. | Obračun na temelju stvarne potrošnje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Obračun na temelju stvarne potrošnje

| 1. | Obračun na temelju stvarne potrošnje
  ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja |
| --- | --- |

1.

Obračun na temelju stvarne potrošnje
  ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja

ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja

Kako bi se krajnjim korisnicima omogućilo reguliranje vlastite potrošnje energije, obračun se najmanje jednom godišnje
  mora provesti
  na temelju stvarne potrošnje.

mora provesti

Kako bi se krajnjim korisnicima omogućilo reguliranje vlastite potrošnje energije, obračun se najmanje jednom godišnje
  provodi
  na temelju stvarne potrošnje
  ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja
  .

provodi

ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja

| 2. | Minimalna učestalost informacija o obračunu i potrošnji |
| --- | --- |

2.

Minimalna učestalost informacija o obračunu i potrošnji

| 2. | Minimalna učestalost informacija o obračunu i potrošnji |
| --- | --- |

2.

Minimalna učestalost informacija o obračunu i potrošnji

Od [Ovdje unijeti ....
  stupanje na snagu]
  , ako su ugrađena brojila
  za daljinsko očitavanje
  ili razdjelnici troškova, informacije o obračunu ili potrošnji
  stavljaju se na raspolaganje
  najmanje jednom tromjesečno na zahtjev ili ako su se krajnji kupci opredijelili za primanje elektroničkog obračuna, a u ostalim se slučajevima to provodi dvaput godišnje.

stupanje na snagu]

za daljinsko očitavanje

stavljaju se na raspolaganje

Od [Ovdje unijeti ....
  datum prenošenja]
  , ako su ugrađena brojila ili razdjelnici troškova
  grijanja koji se mogu očitati na daljinu
  , informacije o obračunu ili potrošnji
  na temelju stvarne potrošnje ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja pružaju se krajnjim korisnicima
  najmanje jednom tromjesečno na zahtjev ili ako su se krajnji kupci opredijelili za primanje elektroničkog obračuna, a u ostalim se slučajevima to provodi dvaput godišnje.

datum prenošenja]

grijanja koji se mogu očitati na daljinu

na temelju stvarne potrošnje ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja pružaju se krajnjim korisnicima

Od 1. siječnja 2022., ako su ugrađena brojila za daljinsko očitavanje ili razdjelnici troškova, informacije o obračunu ili potrošnji
  stavljaju se na raspolaganje
  najmanje jednom mjesečno. Grijanje i hlađenje mogu se izuzeti od te odredbe izvan sezone grijanja/hlađenja.

stavljaju se na raspolaganje

Od 1. siječnja 2022., ako su ugrađena brojila za daljinsko očitavanje ili razdjelnici troškova
  grijanja
  , informacije o obračunu ili potrošnji
  na temelju stvarne potrošnje ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja pružaju se krajnjim korisnicima
  najmanje jednom mjesečno.
  Te informacije također moraju biti stalno dostupne putem interneta i moraju se ažurirati onoliko često koliko to omogućuju korišteni uređaji i sustavi za mjerenje.
  Grijanje i hlađenje mogu se izuzeti od te odredbe izvan sezone grijanja/hlađenja.

grijanja

na temelju stvarne potrošnje ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja pružaju se krajnjim korisnicima

Te informacije također moraju biti stalno dostupne putem interneta i moraju se ažurirati onoliko često koliko to omogućuju korišteni uređaji i sustavi za mjerenje.

| 3. | Minimalne informacije
  na temelju stvarne potrošnje
  koje sadržava račun |
| --- | --- |

3.

Minimalne informacije
  na temelju stvarne potrošnje
  koje sadržava račun

na temelju stvarne potrošnje

| 3. | Minimalne informacije koje sadržava račun |
| --- | --- |

3.

Minimalne informacije koje sadržava račun

Države članice osiguravaju da se krajnjim korisnicima na računima ili zajedno s računima u jasnom i razumljivom obliku na raspolaganje stave sljedeće informacije:

Države članice osiguravaju da se krajnjim korisnicima na računima ili zajedno s računima u jasnom i razumljivom obliku na raspolaganje stave sljedeće informacije
  ako su temeljene na stvarnoj potrošnji ili na rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja
  :

ako su temeljene na stvarnoj potrošnji ili na rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja

| (a) | važeće stvarne cijene i stvarna potrošnja energije; |
| --- | --- |

(a)

važeće stvarne cijene i stvarna potrošnja energije;

| (a) | važeće stvarne cijene i stvarna potrošnja energije
  ili ukupni troškovi grijanja i rezultati očitanja razdjelnika troškova grijanja
  ; |
| --- | --- |

(a)

važeće stvarne cijene i stvarna potrošnja energije
  ili ukupni troškovi grijanja i rezultati očitanja razdjelnika troškova grijanja
  ;

ili ukupni troškovi grijanja i rezultati očitanja razdjelnika troškova grijanja

| (b) | informacije o mješavini goriva, uključujući informacije za krajnje korisnike koji se grijanjem ili hlađenjem opskrbljuju iz centraliziranih sustava; |
| --- | --- |

(b)

informacije o mješavini goriva, uključujući informacije za krajnje korisnike koji se grijanjem ili hlađenjem opskrbljuju iz centraliziranih sustava;

| (b) | informacije o 
  stvarnoj
  mješavini goriva
  i povezanim emisijama stakleničkih plinova
  , uključujući informacije za krajnje korisnike koji se grijanjem ili hlađenjem opskrbljuju iz centraliziranih sustava
  , te objašnjenje o različitim porezima, pristojbama i tarifama koji se primjenjuju
  ; |
| --- | --- |

(b)

informacije o 
  stvarnoj
  mješavini goriva
  i povezanim emisijama stakleničkih plinova
  , uključujući informacije za krajnje korisnike koji se grijanjem ili hlađenjem opskrbljuju iz centraliziranih sustava
  , te objašnjenje o različitim porezima, pristojbama i tarifama koji se primjenjuju
  ;

stvarnoj

i povezanim emisijama stakleničkih plinova

, te objašnjenje o različitim porezima, pristojbama i tarifama koji se primjenjuju

| (c) | usporedbe sadašnje potrošnje energije krajnjeg korisnika i potrošnje u istom razdoblju prošle godine u grafičkom obliku, prilagođeno za grijanje i hlađenje u odnosu na klimatske uvjete; |
| --- | --- |

(c)

usporedbe sadašnje potrošnje energije krajnjeg korisnika i potrošnje u istom razdoblju prošle godine u grafičkom obliku, prilagođeno za grijanje i hlađenje u odnosu na klimatske uvjete;

| (c) | usporedbe sadašnje potrošnje energije krajnjeg korisnika i potrošnje u istom razdoblju prošle godine u grafičkom obliku, prilagođeno za grijanje i hlađenje u odnosu na klimatske uvjete; |
| --- | --- |

(c)

usporedbe sadašnje potrošnje energije krajnjeg korisnika i potrošnje u istom razdoblju prošle godine u grafičkom obliku, prilagođeno za grijanje i hlađenje u odnosu na klimatske uvjete;

| (d) | podatke za kontakt organizacija krajnjih kupaca, energetskih agencija ili sličnih tijela, uključujući adrese internetskih stranica, gdje se mogu pronaći informacije o raspoloživim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, usporedivim profilima krajnjih korisnika i objektivnim tehničkim specifikacijama opreme koja koristi energiju. |
| --- | --- |

(d)

podatke za kontakt organizacija krajnjih kupaca, energetskih agencija ili sličnih tijela, uključujući adrese internetskih stranica, gdje se mogu pronaći informacije o raspoloživim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, usporedivim profilima krajnjih korisnika i objektivnim tehničkim specifikacijama opreme koja koristi energiju.

| (d) | podatke za kontakt organizacija krajnjih kupaca, energetskih agencija ili sličnih tijela, uključujući adrese internetskih stranica, gdje se mogu pronaći informacije o raspoloživim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, usporedivim profilima krajnjih korisnika i objektivnim tehničkim specifikacijama opreme koja koristi energiju. |
| --- | --- |

(d)

podatke za kontakt organizacija krajnjih kupaca, energetskih agencija ili sličnih tijela, uključujući adrese internetskih stranica, gdje se mogu pronaći informacije o raspoloživim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, usporedivim profilima krajnjih korisnika i objektivnim tehničkim specifikacijama opreme koja koristi energiju.

| (da) | informacije o relevantnim postupcima podnošenja žalbe, uslugama pučkog pravobranitelja ili alternativnim mehanizmima za rješavanje sporova; |
| --- | --- |

(da)

(da)

informacije o relevantnim postupcima podnošenja žalbe, uslugama pučkog pravobranitelja ili alternativnim mehanizmima za rješavanje sporova;

informacije o relevantnim postupcima podnošenja žalbe, uslugama pučkog pravobranitelja ili alternativnim mehanizmima za rješavanje sporova;

Osim toga, države članice osiguravaju da se krajnjim kupcima na računima ili zajedno s računima u jasnom i razumljivom obliku na raspolaganje stave
  usporedbe s prosječnim uobičajenim ili referentnim krajnjim korisnikom iz iste kategorije korisnika
  ili da se krajnje kupce uputi na navedene informacije.”.

Osim toga, države članice osiguravaju da se krajnjim kupcima na računima ili zajedno s računima u jasnom i razumljivom obliku na raspolaganje stave

ili da se krajnje kupce uputi na navedene informacije.”.

| (db) | usporedbe s prosječnim uobičajenim ili referentnim krajnjim korisnikom iz iste kategorije korisnika. |
| --- | --- |

(db)

(db)

usporedbe s prosječnim uobičajenim ili referentnim krajnjim korisnikom iz iste kategorije korisnika.

Računi koji se ne temelje na stvarnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja sadrže jasno i razumljivo objašnjenje toga kako je izračunat iznos naveden na računu i barem informacije navedene u točkama (d) i (da).

Računi koji se ne temelje na stvarnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja sadrže jasno i razumljivo objašnjenje toga kako je izračunat iznos naveden na računu i barem informacije navedene u točkama (d) i (da).

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – točka 2.a (nova)

Prilog I. – točka 2.a (nova)

Direktiva 2012/27/EU

Prilog IX. – dio 1. stavak 4. – točka g

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a.) | u Prilogu IX. dijelu I. četvrtom stavku, točka (g) zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(2a.)

(2a.)

u Prilogu IX. dijelu I. četvrtom stavku, točka (g) zamjenjuje se sljedećim:

| (g) | Gospodarska analiza: popis učinaka |
| --- | --- |

(g)

Gospodarska analiza: popis učinaka

| „(g) | Gospodarska analiza: popis učinaka |
| --- | --- |

„(g)

Gospodarska analiza: popis učinaka

U gospodarskoj se analizi uzimaju u obzir i svi relevantni gospodarski učinci.

U gospodarskoj se analizi uzimaju u obzir i svi relevantni gospodarski učinci.

Države članice pri donošenju odluka
  mogu procijeniti i uzeti
  u obzir troškove i uštede energije u analiziranim scenarijima proizišle iz povećanja fleksibilnosti u opskrbi energijom te iz optimalnijeg rada elektroenergetskih mreža, uključujući izbjegnute troškove i uštede proizišle iz smanjenja ulaganja u infrastrukturu.

mogu procijeniti i uzeti

Države članice pri donošenju odluka
  procjenjuju i uzimaju
  u obzir troškove i uštede energije u analiziranim scenarijima proizišle iz povećanja fleksibilnosti u opskrbi energijom te iz optimalnijeg rada elektroenergetskih mreža, uključujući izbjegnute troškove i uštede proizišle iz smanjenja ulaganja u infrastrukturu.

procjenjuju i uzimaju

Troškovi i koristi koji se uzimaju u obzir uključuju najmanje sljedeće:

Troškovi i koristi koji se uzimaju u obzir uključuju najmanje sljedeće:

| i. | koristi |
| --- | --- |

i.

koristi

| i. | koristi |
| --- | --- |

i.

koristi

| | — | vrijednost proizvodnje za potrošače (toplinska i električna energija), |
| --- | --- | --- |

—

vrijednost proizvodnje za potrošače (toplinska i električna energija),

| | — | vrijednost proizvodnje za potrošače (toplinska i električna energija), |
| --- | --- | --- |

—

vrijednost proizvodnje za potrošače (toplinska i električna energija),

| | — | u mjeri u kojoj je to moguće,
  vanjske koristi kao što su koristi za zdravlje i 
  okoliš; |
| --- | --- | --- |

—

u mjeri u kojoj je to moguće,
  vanjske koristi kao što su koristi za zdravlje i 
  okoliš;

u mjeri u kojoj je to moguće,

okoliš;

| | — | vanjske koristi kao što su koristi za
  okoliš, koristi u pogledu emisija stakleničkih plinova te koristi za
  zdravlje i 
  sigurnost, |
| --- | --- | --- |

—

vanjske koristi kao što su koristi za
  okoliš, koristi u pogledu emisija stakleničkih plinova te koristi za
  zdravlje i 
  sigurnost,

okoliš, koristi u pogledu emisija stakleničkih plinova te koristi za

sigurnost,

| | — | učinke na tržište rada, energetsku sigurnost i konkurentnost; |
| --- | --- | --- |

—

učinke na tržište rada, energetsku sigurnost i konkurentnost;

učinke na tržište rada, energetsku sigurnost i konkurentnost;

| ii. | troškove |
| --- | --- |

ii.

troškove

| ii. | troškove |
| --- | --- |

ii.

troškove

| | — | kapitalne troškove postrojenja i opreme, |
| --- | --- | --- |

—

kapitalne troškove postrojenja i opreme,

| | — | kapitalne troškove postrojenja i opreme, |
| --- | --- | --- |

—

kapitalne troškove postrojenja i opreme,

| | — | kapitalne troškove povezanih energetskih mreža, |
| --- | --- | --- |

—

kapitalne troškove povezanih energetskih mreža,

| | — | kapitalne troškove povezanih energetskih mreža, |
| --- | --- | --- |

—

kapitalne troškove povezanih energetskih mreža,

| | — | varijabilne i fiksne operativne troškove, |
| --- | --- | --- |

—

varijabilne i fiksne operativne troškove,

| | — | varijabilne i fiksne operativne troškove, |
| --- | --- | --- |

—

varijabilne i fiksne operativne troškove,

| | — | troškove energije, |
| --- | --- | --- |

—

troškove energije,

| | — | troškove energije, |
| --- | --- | --- |

—

troškove energije,

| | — | u mjeri u kojoj je to moguće,
  troškove u vezi s okolišem i 
  zdravljem. |
| --- | --- | --- |

—

u mjeri u kojoj je to moguće,
  troškove u vezi s okolišem i 
  zdravljem.

u mjeri u kojoj je to moguće,

zdravljem.

| | — | troškove u vezi s okolišem
  , zdravljem
  i 
  sigurnošću, |
| --- | --- | --- |

—

troškove u vezi s okolišem
  , zdravljem
  i 
  sigurnošću,

, zdravljem

sigurnošću,

| | — | učinke na tržište rada, energetsku sigurnost i konkurentnost.” |
| --- | --- | --- |

—

učinke na tržište rada, energetsku sigurnost i konkurentnost.”

učinke na tržište rada, energetsku sigurnost i konkurentnost.”

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog – točka 2.b (nova)

Prilog – točka 2.b (nova)

Direktiva 2012/27/EU

Prilog XII. – stavak 1. – točka a

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2b.) | U prvom stavku Priloga XII. točka (a) zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(2b.)

(2b.)

U prvom stavku Priloga XII. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

| „(a) | utvrđuju i objavljuju standardna pravila u 
  vezi s pokrivanjem i podjelom
  troškova tehničke prilagodbe,
  kao što su priključci
  na mrežu i 
  jačanje mreže, poboljšanjem
  rada mreže i 
  nediskriminirajućom primjenom
  kodeksa o mreži potrebnih za integraciju novih proizvođača koji u međusobno povezanu mrežu isporučuju električnu energiju proizvedenu iz visokoučinkovite kogeneracije;” |
| --- | --- |

„(a)

utvrđuju i objavljuju standardna pravila u 
  vezi s pokrivanjem i podjelom
  troškova tehničke prilagodbe,
  kao što su priključci
  na mrežu i 
  jačanje mreže, poboljšanjem
  rada mreže i 
  nediskriminirajućom primjenom
  kodeksa o mreži potrebnih za integraciju novih proizvođača koji u međusobno povezanu mrežu isporučuju električnu energiju proizvedenu iz visokoučinkovite kogeneracije;”

vezi s pokrivanjem i podjelom

kao što su priključci

jačanje mreže, poboljšanjem

nediskriminirajućom primjenom

| „(a) | utvrđuju i objavljuju standardna pravila u 
  pogledu pokrivanja i podjele
  troškova tehničke prilagodbe,
  poput priključaka
  na mrežu
  , jačanja mreže
  i 
  uvođenja novih mreža, poboljšanja
  rada mreže i 
  pravila u pogledu nediskriminirajuće primjene
  kodeksa o mreži potrebnih za integraciju novih proizvođača koji u međusobno povezanu mrežu isporučuju električnu energiju proizvedenu iz visokoučinkovite kogeneracije
  i iz drugih raspršenih izvora
  ;” |
| --- | --- |

„(a)

utvrđuju i objavljuju standardna pravila u 
  pogledu pokrivanja i podjele
  troškova tehničke prilagodbe,
  poput priključaka
  na mrežu
  , jačanja mreže
  i 
  uvođenja novih mreža, poboljšanja
  rada mreže i 
  pravila u pogledu nediskriminirajuće primjene
  kodeksa o mreži potrebnih za integraciju novih proizvođača koji u međusobno povezanu mrežu isporučuju električnu energiju proizvedenu iz visokoučinkovite kogeneracije
  i iz drugih raspršenih izvora
  ;”

pogledu pokrivanja i podjele

poput priključaka

, jačanja mreže

uvođenja novih mreža, poboljšanja

pravila u pogledu nediskriminirajuće primjene

i iz drugih raspršenih izvora

---

(1)  Predmet je vraćen nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore, u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0391/2017).

1

(9)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

9

(9)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

9

(10)  Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskim svojstvima zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).

10

(10)  Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskim svojstvima zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).

10

(1a)  
  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.)

1a

Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.)

(1a)  
  Svjetska energetska prognoza iz 2016., Međunarodna agencija za energiju, 2016.

1a

Svjetska energetska prognoza iz 2016., Međunarodna agencija za energiju, 2016.

(1b)  
  Svjetska energetska prognoza iz 2016., Međunarodna agencija za energiju, 2016.

1b

Svjetska energetska prognoza iz 2016., Međunarodna agencija za energiju, 2016.

(1a)  
  Tekst izvješća Europskog parlamenta od 2. lipnja 2016. o provedbi Direktive o energetskoj učinkovitosti (2012/27/EU)–(2015/2232(INI)).

1a

Tekst izvješća Europskog parlamenta od 2. lipnja 2016. o provedbi Direktive o energetskoj učinkovitosti (2012/27/EU)–(2015/2232(INI)).

(1a)  
  Radni dokument službi Komisije, Poljoprivreda i održivo upravljanje vodom u EU-u, 28. travnja 2017.

1a

Radni dokument službi Komisije, Poljoprivreda i održivo upravljanje vodom u EU-u, 28. travnja 2017.

(1a.)  
  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

1a.

Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/391 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/391

---

P8_TA(2018)0011

Upravljanje energetskom unijom ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom, izmjeni Direktive 94/22/EZ, Direktive 98/70/EZ, Direktive 2009/31/EZ, Uredbe (EZ) br. 663/2009, Uredbe (EZ) br. 715/2009, Direktive 2009/73/EZ, Direktive Vijeća 2009/119/EZ, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU i Direktive Vijeća (EU) 2015/652 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 458/17)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Ovom Uredbom utvrđuje se nužni zakonodavni temelj za pouzdano
  i
  transparentno upravljanje kojim se osigurava postizanje ciljeva energetske unije na temelju komplementarnih, dosljednih i ambicioznih napora Unije i njezinih država članica uz istodobno
  promicanje načela Unije o boljoj izradi zakonodavstva
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Ovom Uredbom utvrđuje se nužni zakonodavni temelj za pouzdano
  i
  transparentno upravljanje kojim se osigurava postizanje ciljeva energetske unije na temelju komplementarnih, dosljednih i ambicioznih napora Unije i njezinih država članica uz istodobno
  promicanje načela Unije o boljoj izradi zakonodavstva
  .

| (1) | Ovom Uredbom utvrđuje se nužni zakonodavni temelj za pouzdano
  , uključivo, troškovno učinkovito,
  transparentno
  i predvidljivo
  upravljanje kojim se osigurava postizanje
  općih i specifičnih ciljeva do 2030. i dugoročnih
  ciljeva energetske unije
  u skladu s Pariškim sporazumom o klimatskim promjenam iz 2015. nakon 21. Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (Pariški sporazum)
  na temelju komplementarnih, dosljednih i ambicioznih napora Unije i njezinih država članica, uz istodobno
  ograničavanje administrativne složenosti
  . |
| --- | --- |

(1)

Ovom Uredbom utvrđuje se nužni zakonodavni temelj za pouzdano
  , uključivo, troškovno učinkovito,
  transparentno
  i predvidljivo
  upravljanje kojim se osigurava postizanje
  općih i specifičnih ciljeva do 2030. i dugoročnih
  ciljeva energetske unije
  u skladu s Pariškim sporazumom o klimatskim promjenam iz 2015. nakon 21. Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (Pariški sporazum)
  na temelju komplementarnih, dosljednih i ambicioznih napora Unije i njezinih država članica, uz istodobno
  ograničavanje administrativne složenosti
  .

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Cilj je otporne energetske unije s ambicioznom klimatskom politikom u središtu interesa pružiti potrošačima u Uniji – kućanstvima i poduzećima – sigurnu, održivu, konkurentnu i povoljnu energiju. Za postizanje tog cilja potrebna je temeljita preobrazba energetskog sustava u Europi. Taj se cilj može ostvariti samo koordiniranim djelovanjem koje se sastoji od kombinacije zakonodavnih i nezakonodavnih akata na razini Unije
  i
  nacionalnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Cilj je otporne energetske unije s ambicioznom klimatskom politikom u središtu interesa pružiti potrošačima u Uniji – kućanstvima i poduzećima – sigurnu, održivu, konkurentnu i povoljnu energiju. Za postizanje tog cilja potrebna je temeljita preobrazba energetskog sustava u Europi. Taj se cilj može ostvariti samo koordiniranim djelovanjem koje se sastoji od kombinacije zakonodavnih i nezakonodavnih akata na razini Unije
  i
  nacionalnoj razini.

| (3) | Cilj je otporne energetske unije s ambicioznom klimatskom politikom u središtu interesa pružiti potrošačima u Uniji – kućanstvima i poduzećima – sigurnu, održivu, konkurentnu i povoljnu energiju
  te poticati istraživanja i inovacije privlačenjem ulaganja
  . Za postizanje tog cilja potrebna je temeljita preobrazba energetskog sustava u Europi. Taj se cilj može ostvariti samo koordiniranim djelovanjem koje se sastoji od kombinacije zakonodavnih i nezakonodavnih akata na razini Unije
  te na makroregionalnoj, regionalnoj,
  nacionalnoj
  i lokalnoj
  razini. |
| --- | --- |

(3)

Cilj je otporne energetske unije s ambicioznom klimatskom politikom u središtu interesa pružiti potrošačima u Uniji – kućanstvima i poduzećima – sigurnu, održivu, konkurentnu i povoljnu energiju
  te poticati istraživanja i inovacije privlačenjem ulaganja
  . Za postizanje tog cilja potrebna je temeljita preobrazba energetskog sustava u Europi. Taj se cilj može ostvariti samo koordiniranim djelovanjem koje se sastoji od kombinacije zakonodavnih i nezakonodavnih akata na razini Unije
  te na makroregionalnoj, regionalnoj,
  nacionalnoj
  i lokalnoj
  razini.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a) | S pomoću potpuno funkcionalne i otporne energetske unije Europska unija postala bi vodeća regija u području inovacija, ulaganja, rasta i socijalnog i gospodarskog razvoja, čime bi pružila dobar primjer međusobne povezanosti visokih ambicija u pogledu ublažavanja klimatskih promjena i mjera za poticanje inovacija, ulaganja i rasta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.a)

S pomoću potpuno funkcionalne i otporne energetske unije Europska unija postala bi vodeća regija u području inovacija, ulaganja, rasta i socijalnog i gospodarskog razvoja, čime bi pružila dobar primjer međusobne povezanosti visokih ambicija u pogledu ublažavanja klimatskih promjena i mjera za poticanje inovacija, ulaganja i rasta.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Prijedlog Komisije razvijen je istodobno s nizom inicijativa u sektorskoj energetskoj politici, posebno u pogledu energije iz obnovljivih izvora, energetske učinkovitosti i modela tržišta te se donosi zajedno s njima. Te inicijative dio su paketa obuhvaćenog općom temom energetske učinkovitosti, globalnog vodstva Unije u području energije iz obnovljivih izvora i pravičnog odnosa prema potrošačima energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Prijedlog Komisije razvijen je istodobno s nizom inicijativa u sektorskoj energetskoj politici, posebno u pogledu energije iz obnovljivih izvora, energetske učinkovitosti i modela tržišta te se donosi zajedno s njima. Te inicijative dio su paketa obuhvaćenog općom temom energetske učinkovitosti, globalnog vodstva Unije u području energije iz obnovljivih izvora i pravičnog odnosa prema potrošačima energije.

| (4) | Prijedlog Komisije razvijen je istodobno s nizom inicijativa u sektorskoj energetskoj politici, posebno u pogledu energije iz obnovljivih izvora, energetske učinkovitosti
  (uključujući energetsku učinkovitost zgrada)
  i modela tržišta te se donosi zajedno s njima. Te inicijative dio su paketa obuhvaćenog općom temom energetske učinkovitosti, globalnog vodstva Unije u području energije iz obnovljivih izvora i pravičnog odnosa prema potrošačima energije
  , među ostalim i rješavanjem energetskog siromaštva i promicanjem poštenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu
  . |
| --- | --- |

(4)

Prijedlog Komisije razvijen je istodobno s nizom inicijativa u sektorskoj energetskoj politici, posebno u pogledu energije iz obnovljivih izvora, energetske učinkovitosti
  (uključujući energetsku učinkovitost zgrada)
  i modela tržišta te se donosi zajedno s njima. Te inicijative dio su paketa obuhvaćenog općom temom energetske učinkovitosti, globalnog vodstva Unije u području energije iz obnovljivih izvora i pravičnog odnosa prema potrošačima energije
  , među ostalim i rješavanjem energetskog siromaštva i promicanjem poštenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu
  .

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Europsko Vijeće
  suglasilo se
  24. listopada 2014.
  o Okviru
  za klimatsku i energetsku politiku Unije do 2030.
  utemeljenom
  na
  četiri glavna cilja
  : smanjenju emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za najmanje 40 %, poboljšanju energetske učinkovitosti od najmanje 27 % s ciljem od 30 %, najmanje 27 % energije iz obnovljivih izvora u potrošnji Unije i najmanje 15 % udjela elektroenergetske povezanosti. Vijeće je istaknulo da je cilj za energiju iz obnovljivih izvora obvezujući na razini Unije i da će se ostvariti doprinosima država članica utemeljenima na potrebi za kolektivnim ostvarivanjem cilja Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Europsko Vijeće
  suglasilo se
  24. listopada 2014.
  o Okviru
  za klimatsku i energetsku politiku Unije do 2030.
  utemeljenom
  na
  četiri glavna cilja
  : smanjenju emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za najmanje 40 %, poboljšanju energetske učinkovitosti od najmanje 27 % s ciljem od 30 %, najmanje 27 % energije iz obnovljivih izvora u potrošnji Unije i najmanje 15 % udjela elektroenergetske povezanosti. Vijeće je istaknulo da je cilj za energiju iz obnovljivih izvora obvezujući na razini Unije i da će se ostvariti doprinosima država članica utemeljenima na potrebi za kolektivnim ostvarivanjem cilja Unije.

| (5) | Europsko Vijeće
  predložilo je
  24. listopada 2014.
  Okvir
  za klimatsku i energetsku politiku Unije do 2030.
  utemeljen
  na
  četirima ključnim specifičnim ciljevima
  : smanjenju emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za najmanje 40 %, poboljšanju energetske učinkovitosti od najmanje 27 % s ciljem od 30 %, najmanje 27 % energije iz obnovljivih izvora u potrošnji Unije i najmanje 15 % udjela elektroenergetske povezanosti. Vijeće je istaknulo da je cilj za energiju iz obnovljivih izvora obvezujući na razini Unije i da će se ostvariti doprinosima država članica utemeljenima na potrebi za kolektivnim ostvarivanjem
  specifičnog
  cilja Unije.
  Međutim, u ovoj se Uredbi odražavaju specifični ciljevi dogovoreni u sektorskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko Vijeće
  predložilo je
  24. listopada 2014.
  Okvir
  za klimatsku i energetsku politiku Unije do 2030.
  utemeljen
  na
  četirima ključnim specifičnim ciljevima
  : smanjenju emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za najmanje 40 %, poboljšanju energetske učinkovitosti od najmanje 27 % s ciljem od 30 %, najmanje 27 % energije iz obnovljivih izvora u potrošnji Unije i najmanje 15 % udjela elektroenergetske povezanosti. Vijeće je istaknulo da je cilj za energiju iz obnovljivih izvora obvezujući na razini Unije i da će se ostvariti doprinosima država članica utemeljenima na potrebi za kolektivnim ostvarivanjem
  specifičnog
  cilja Unije.
  Međutim, u ovoj se Uredbi odražavaju specifični ciljevi dogovoreni u sektorskom zakonodavstvu.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Europsko vijeće suglasilo se 24. listopada 2014. da će Komisija uz potporu država članica hitno poduzeti žurne mjere kako bi osigurala ostvarenje najnižeg specifičnog cilja od 10 % postojećih međusobno povezanih elektroenergetskih sustava i to najkasnije 2020. barem za države članice koje još nisu ostvarile minimalnu razinu integracije u unutarnje energetsko tržište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Europsko vijeće suglasilo se 24. listopada 2014. da će Komisija uz potporu država članica hitno poduzeti žurne mjere kako bi osigurala ostvarenje najnižeg specifičnog cilja od 10 % postojećih međusobno povezanih elektroenergetskih sustava i to najkasnije 2020. barem za države članice koje još nisu ostvarile minimalnu razinu integracije u unutarnje energetsko tržište.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | Pariškim sporazumom znatno se povećala razine globalne ambicije u pogledu ublažavanja klimatskih promjena te su se njegove potpisnice obvezale na „zadržavanje povećanja globalne prosječne temperature na znatno manje od 2 oC iznad predindustrijske razine i ulaganja napora u ograničavanje povećanja temperature na 1,5  oC iznad predindustrijske razine”. Unija se treba pripremiti za puno veće i brže smanjenje emisija nego što je to bilo predviđeno. Istovremeno, s obzirom na brzinu razvoja i korištenja tehnologija za obnovljivu energiju, takva se smanjenja mogu ostvariti uz niže troškove nego što je to prvotno procijenjeno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

Pariškim sporazumom znatno se povećala razine globalne ambicije u pogledu ublažavanja klimatskih promjena te su se njegove potpisnice obvezale na „zadržavanje povećanja globalne prosječne temperature na znatno manje od 2 oC iznad predindustrijske razine i ulaganja napora u ograničavanje povećanja temperature na 1,5  oC iznad predindustrijske razine”. Unija se treba pripremiti za puno veće i brže smanjenje emisija nego što je to bilo predviđeno. Istovremeno, s obzirom na brzinu razvoja i korištenja tehnologija za obnovljivu energiju, takva se smanjenja mogu ostvariti uz niže troškove nego što je to prvotno procijenjeno.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.b) | U skladu s ciljem Pariškog sporazuma da se postigne ravnoteža između antropogenih emisija iz izvora i uklanjanja stakleničkih plinova ponorima u drugoj polovici 21. stoljeća, Unija bi na ravnopravnoj osnovi trebala nastojati postići nultu stopu domaćih emisija najkasnije do 2050., nakon čega bi trebalo uslijediti razdoblje negativnih emisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.b)

U skladu s ciljem Pariškog sporazuma da se postigne ravnoteža između antropogenih emisija iz izvora i uklanjanja stakleničkih plinova ponorima u drugoj polovici 21. stoljeća, Unija bi na ravnopravnoj osnovi trebala nastojati postići nultu stopu domaćih emisija najkasnije do 2050., nakon čega bi trebalo uslijediti razdoblje negativnih emisija.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.c) | Kad je riječ o klimatskom sustavu, za ukupnu koncentraciju stakleničkih plinova u atmosferi bitan je kumulativni ukupni iznos antropogenih emisija tijekom vremena. Radi usklađenosti s obvezama iz Pariškog sporazuma potrebno je analizirati globalni proračun ugljika koji je u skladu s naporima za ograničenje povećanja temperature na najviše 1,5  oC iznad predindustrijske razine i utvrditi pravedni udio Unije za preostali globalni proračun ugljika Unije. Dugoročne klimatske i energetske strategije trebale bi biti dosljedne s proračunom ugljika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.c)

Kad je riječ o klimatskom sustavu, za ukupnu koncentraciju stakleničkih plinova u atmosferi bitan je kumulativni ukupni iznos antropogenih emisija tijekom vremena. Radi usklađenosti s obvezama iz Pariškog sporazuma potrebno je analizirati globalni proračun ugljika koji je u skladu s naporima za ograničenje povećanja temperature na najviše 1,5  oC iznad predindustrijske razine i utvrditi pravedni udio Unije za preostali globalni proračun ugljika Unije. Dugoročne klimatske i energetske strategije trebale bi biti dosljedne s proračunom ugljika.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.d) | Unija i države članice trebale bi redovito preispitivati klimatske i energetske specifične ciljeve i revidirati ih po potrebi tako da budu ambiciozniji, kako bi se odrazila buduća preispitivanja koja se provode u sklopu postupka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) te odrazili najnoviji znanstveni dokazi o brzini i učinku klimatskih promjena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.d)

Unija i države članice trebale bi redovito preispitivati klimatske i energetske specifične ciljeve i revidirati ih po potrebi tako da budu ambiciozniji, kako bi se odrazila buduća preispitivanja koja se provode u sklopu postupka Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) te odrazili najnoviji znanstveni dokazi o brzini i učinku klimatskih promjena.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.e) | Iako je Unija obećala da će do 2030. ispuniti najambicioznije ciljeve u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova, ne može se samostalno boriti protiv prijetnje klimatskih promjena. Komisija i države članice trebale bi iskoristiti svaku priliku kako bi uvjerile osobito one zemlje koje ostvaruju dobit od međunarodne trgovine s Unijom da na sebe preuzmu razmjeran udio globalne odgovornosti i svoje ambicije povećaju na razinu ambicija Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.e)

Iako je Unija obećala da će do 2030. ispuniti najambicioznije ciljeve u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova, ne može se samostalno boriti protiv prijetnje klimatskih promjena. Komisija i države članice trebale bi iskoristiti svaku priliku kako bi uvjerile osobito one zemlje koje ostvaruju dobit od međunarodne trgovine s Unijom da na sebe preuzmu razmjeran udio globalne odgovornosti i svoje ambicije povećaju na razinu ambicija Unije.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Europsko vijeće također je zaključilo 24. listopada 2014. (14) da treba razviti pouzdan i transparentan sustav upravljanja, bez nepotrebnog administrativnog opterećenja
  , kojim
  će se
  pomoći
  osigurati da Unija ispuni ciljeve svoje energetske politike
  te
  istodobno
  državama članicama osigurati nužna fleksibilnost i
  potpuno
  poštovati njihova sloboda
  odlučivanja o kombinaciji izvora energije. Istaknulo je da će se taj sustav upravljanja oslanjati na postojeće temelje kao što su nacionalni klimatski programi, nacionalni planovi za energiju iz obnovljivih izvora i energetsku učinkovitost te na potrebu za usklađivanjem i objedinjavanjem odvojenih grana planiranja i izvješćivanja. Također se suglasilo da će osnažiti ulogu i prava potrošača, transparentnost i predvidivost za ulagače, među ostalim sustavnim praćenjem ključnih pokazatelja povoljnog, pouzdanog, konkurentnog, sigurnog i održivog energetskog sustava, te olakšati usklađivanje nacionalnih energetskih politika i poticati regionalnu suradnju država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Europsko vijeće također je zaključilo 24. listopada 2014. (14) da treba razviti pouzdan i transparentan sustav upravljanja, bez nepotrebnog administrativnog opterećenja
  , kojim
  će se
  pomoći
  osigurati da Unija ispuni ciljeve svoje energetske politike
  te
  istodobno
  državama članicama osigurati nužna fleksibilnost i
  potpuno
  poštovati njihova sloboda
  odlučivanja o kombinaciji izvora energije. Istaknulo je da će se taj sustav upravljanja oslanjati na postojeće temelje kao što su nacionalni klimatski programi, nacionalni planovi za energiju iz obnovljivih izvora i energetsku učinkovitost te na potrebu za usklađivanjem i objedinjavanjem odvojenih grana planiranja i izvješćivanja. Također se suglasilo da će osnažiti ulogu i prava potrošača, transparentnost i predvidivost za ulagače, među ostalim sustavnim praćenjem ključnih pokazatelja povoljnog, pouzdanog, konkurentnog, sigurnog i održivog energetskog sustava, te olakšati usklađivanje nacionalnih energetskih politika i poticati regionalnu suradnju država članica.

| (7) | Europsko vijeće također je zaključilo 24. listopada 2014. (14) da treba razviti pouzdan i transparentan sustav upravljanja, bez nepotrebnog administrativnog opterećenja
  i koji
  će
  biti dovoljno fleksibilan za države članice kako bi
  se
  pomoglo
  osigurati da Unija ispuni ciljeve svoje energetske politike
  , uz
  istodobno potpuno
  poštovanje slobode
  odlučivanja
  država članica
  o kombinaciji izvora energije. Istaknulo je da će se taj sustav upravljanja oslanjati na postojeće temelje kao što su nacionalni klimatski programi, nacionalni planovi za energiju iz obnovljivih izvora i energetsku učinkovitost te na potrebu za usklađivanjem i objedinjavanjem odvojenih grana planiranja i izvješćivanja. Također se suglasilo da će osnažiti ulogu i prava potrošača, transparentnost i predvidljivost za ulagače, među ostalim sustavnim praćenjem ključnih pokazatelja povoljnog, pouzdanog, konkurentnog, sigurnog i održivog energetskog sustava, te olakšati usklađivanje nacionalnih
  klimatskih i
  energetskih politika i poticati regionalnu suradnju država članica. |
| --- | --- |

(7)

Europsko vijeće također je zaključilo 24. listopada 2014. (14) da treba razviti pouzdan i transparentan sustav upravljanja, bez nepotrebnog administrativnog opterećenja
  i koji
  će
  biti dovoljno fleksibilan za države članice kako bi
  se
  pomoglo
  osigurati da Unija ispuni ciljeve svoje energetske politike
  , uz
  istodobno potpuno
  poštovanje slobode
  odlučivanja
  država članica
  o kombinaciji izvora energije. Istaknulo je da će se taj sustav upravljanja oslanjati na postojeće temelje kao što su nacionalni klimatski programi, nacionalni planovi za energiju iz obnovljivih izvora i energetsku učinkovitost te na potrebu za usklađivanjem i objedinjavanjem odvojenih grana planiranja i izvješćivanja. Također se suglasilo da će osnažiti ulogu i prava potrošača, transparentnost i predvidljivost za ulagače, među ostalim sustavnim praćenjem ključnih pokazatelja povoljnog, pouzdanog, konkurentnog, sigurnog i održivog energetskog sustava, te olakšati usklađivanje nacionalnih
  klimatskih i
  energetskih politika i poticati regionalnu suradnju država članica.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | U Zaključcima Vijeća od 26. studenoga 2015. (16) prepoznato je da će upravljanje biti ključan alat za učinkovitu i djelotvornu izgradnju energetske unije i za ostvarivanje njezinih ciljeva. U njima je istaknuto da bi se sustav upravljanja trebao temeljiti na načelima integracije strateškog planiranja i izvješćivanja o provedbi klimatske i energetske politike i na koordinaciji između dionika odgovornih za energetsku i klimatsku politiku na razini Unije, regionalnoj i nacionalnoj razini. Također se ističe da bi se upravljanjem trebalo osigurati postizanje dogovorenih ciljeva energetske i klimatske politike za 2030. i da će se sustavom upravljanja pratiti zajednički napredak Unije
  ka
  ostvarivanju
  ciljeva politike
  u pet dimenzija energetske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

U Zaključcima Vijeća od 26. studenoga 2015. (16) prepoznato je da će upravljanje biti ključan alat za učinkovitu i djelotvornu izgradnju energetske unije i za ostvarivanje njezinih ciljeva. U njima je istaknuto da bi se sustav upravljanja trebao temeljiti na načelima integracije strateškog planiranja i izvješćivanja o provedbi klimatske i energetske politike i na koordinaciji između dionika odgovornih za energetsku i klimatsku politiku na razini Unije, regionalnoj i nacionalnoj razini. Također se ističe da bi se upravljanjem trebalo osigurati postizanje dogovorenih ciljeva energetske i klimatske politike za 2030. i da će se sustavom upravljanja pratiti zajednički napredak Unije
  ka
  ostvarivanju
  ciljeva politike
  u pet dimenzija energetske unije.

| (10) | U Zaključcima Vijeća od 26. studenoga 2015. (16) prepoznato je da će upravljanje biti ključan alat za učinkovitu i djelotvornu izgradnju energetske unije i za ostvarivanje njezinih ciljeva. U njima je istaknuto da bi se sustav upravljanja trebao temeljiti na načelima integracije strateškog planiranja i izvješćivanja o provedbi klimatske i energetske politike i na koordinaciji između dionika odgovornih za energetsku i klimatsku politiku na razini Unije, regionalnoj i nacionalnoj razini. Također se ističe da bi se upravljanjem trebalo osigurati postizanje dogovorenih
  specifičnih
  ciljeva energetske i klimatske politike za 2030. i da će se sustavom upravljanja pratiti
  napredak pojedinačnih država članica i
  zajednički napredak Unije
  k
  ostvarivanju
  specifičnih i općih ciljeva
  u pet dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(10)

U Zaključcima Vijeća od 26. studenoga 2015. (16) prepoznato je da će upravljanje biti ključan alat za učinkovitu i djelotvornu izgradnju energetske unije i za ostvarivanje njezinih ciljeva. U njima je istaknuto da bi se sustav upravljanja trebao temeljiti na načelima integracije strateškog planiranja i izvješćivanja o provedbi klimatske i energetske politike i na koordinaciji između dionika odgovornih za energetsku i klimatsku politiku na razini Unije, regionalnoj i nacionalnoj razini. Također se ističe da bi se upravljanjem trebalo osigurati postizanje dogovorenih
  specifičnih
  ciljeva energetske i klimatske politike za 2030. i da će se sustavom upravljanja pratiti
  napredak pojedinačnih država članica i
  zajednički napredak Unije
  k
  ostvarivanju
  specifičnih i općih ciljeva
  u pet dimenzija energetske unije.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Stoga bi glavni cilj upravljanja energetskom unijom trebao biti omogućiti ostvarivanje ciljeva energetske unije, a posebno ciljeva Okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030. Ova je Uredba stoga povezana sa sektorskim zakonodavstvom kojim se provode ciljevi energetske i klimatske politike do 2030. Iako je državama članicama potrebna fleksibilnost kako bi mogle odabrati politike koje najbolje odgovaraju njihovoj nacionalnoj kombinaciji izvora energije i preferencijama, ta bi fleksibilnost trebala biti usklađena s daljnjom integracijom tržišta, pojačanim tržišnim natjecanjem, ostvarivanjem ciljeva klimatske i energetske politike i postupnim prelaskom na niskougljično gospodarstvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Stoga bi glavni cilj upravljanja energetskom unijom trebao biti omogućiti ostvarivanje ciljeva energetske unije, a posebno ciljeva Okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030. Ova je Uredba stoga povezana sa sektorskim zakonodavstvom kojim se provode ciljevi energetske i klimatske politike do 2030. Iako je državama članicama potrebna fleksibilnost kako bi mogle odabrati politike koje najbolje odgovaraju njihovoj nacionalnoj kombinaciji izvora energije i preferencijama, ta bi fleksibilnost trebala biti usklađena s daljnjom integracijom tržišta, pojačanim tržišnim natjecanjem, ostvarivanjem ciljeva klimatske i energetske politike i postupnim prelaskom na niskougljično gospodarstvo.

| (12) | Stoga bi glavni cilj upravljanja energetskom unijom trebao biti omogućiti ostvarivanje
  općih
  ciljeva energetske unije, a posebno
  specifičnih
  ciljeva Okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030.
  , u području smanjenja stakleničkih plinova, obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti.
  Ova je Uredba stoga povezana sa sektorskim zakonodavstvom kojim se provode
  specifični
  ciljevi energetske i klimatske politike do 2030. Iako je državama članicama potrebna fleksibilnost kako bi mogle odabrati politike koje najbolje odgovaraju njihovoj nacionalnoj kombinaciji izvora energije i preferencijama, ta bi fleksibilnost trebala biti usklađena s daljnjom integracijom tržišta, pojačanim tržišnim natjecanjem, ostvarivanjem ciljeva klimatske i energetske politike i postupnim prelaskom na
  održivo,
  niskougljično gospodarstvo
  koje se temelji na visokoj energetskoj učinkovitosti te sustavu energije iz obnovljivih izvora. Trebalo bi uvesti obavezni predložak za dugoročne klimatske i energetske strategije kako bi se osigurala njihova kvaliteta i usporedivost. |
| --- | --- |

(12)

Stoga bi glavni cilj upravljanja energetskom unijom trebao biti omogućiti ostvarivanje
  općih
  ciljeva energetske unije, a posebno
  specifičnih
  ciljeva Okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030.
  , u području smanjenja stakleničkih plinova, obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti.
  Ova je Uredba stoga povezana sa sektorskim zakonodavstvom kojim se provode
  specifični
  ciljevi energetske i klimatske politike do 2030. Iako je državama članicama potrebna fleksibilnost kako bi mogle odabrati politike koje najbolje odgovaraju njihovoj nacionalnoj kombinaciji izvora energije i preferencijama, ta bi fleksibilnost trebala biti usklađena s daljnjom integracijom tržišta, pojačanim tržišnim natjecanjem, ostvarivanjem ciljeva klimatske i energetske politike i postupnim prelaskom na
  održivo,
  niskougljično gospodarstvo
  koje se temelji na visokoj energetskoj učinkovitosti te sustavu energije iz obnovljivih izvora. Trebalo bi uvesti obavezni predložak za dugoročne klimatske i energetske strategije kako bi se osigurala njihova kvaliteta i usporedivost.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Za prelazak na niskougljično gospodarstvo potrebne su promjene u ulagačkom ponašanju i 
  inicijative
  u cijelom spektru politika. Da bi se moglo ostvariti smanjenje emisija stakleničkih plinova potrebno je poticati učinkovitost i inovacije u europskom gospodarstvu, što bi trebalo dovesti i do poboljšanja kvalitete zraka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Za prelazak na niskougljično gospodarstvo potrebne su promjene u ulagačkom ponašanju i 
  inicijative
  u cijelom spektru politika. Da bi se moglo ostvariti smanjenje emisija stakleničkih plinova potrebno je poticati učinkovitost i inovacije u europskom gospodarstvu, što bi trebalo dovesti i do poboljšanja kvalitete zraka.

| (13) | Za
  društveno prihvatljiv
  prelazak na
  održivo
  niskougljično gospodarstvo potrebne su
  znatne
  promjene u ulagačkom ponašanju
  , posebno u pogledu javnih
  i 
  privatnih ulaganja, te poticaji
  u cijelom spektru politika
  , kao i reforme regionalnog tržišta
  . Da bi se moglo ostvariti smanjenje emisija stakleničkih plinova potrebno je poticati učinkovitost i inovacije u europskom gospodarstvu, što bi trebalo dovesti i do
  otvaranja održivih radnih mjesta i
  poboljšanja kvalitete zraka. |
| --- | --- |

(13)

Za
  društveno prihvatljiv
  prelazak na
  održivo
  niskougljično gospodarstvo potrebne su
  znatne
  promjene u ulagačkom ponašanju
  , posebno u pogledu javnih
  i 
  privatnih ulaganja, te poticaji
  u cijelom spektru politika
  , kao i reforme regionalnog tržišta
  . Da bi se moglo ostvariti smanjenje emisija stakleničkih plinova potrebno je poticati učinkovitost i inovacije u europskom gospodarstvu, što bi trebalo dovesti i do
  otvaranja održivih radnih mjesta i
  poboljšanja kvalitete zraka.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | Unija i države članice trebaju poduzeti konkretne mjere za zabranu energetskih subvencija, barem za fosilna goriva, kako bi se uskladili s međunarodnim obvezama skupine G-7 i G-20 i onima u Pariškom sporazumu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

Unija i države članice trebaju poduzeti konkretne mjere za zabranu energetskih subvencija, barem za fosilna goriva, kako bi se uskladili s međunarodnim obvezama skupine G-7 i G-20 i onima u Pariškom sporazumu.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Kako staklenički plinovi i tvari koje onečišćuju zrak većinom potječu iz zajedničkih izvora, politikom usmjerenom na smanjenje emisija stakleničkih plinova moglo bi se pridonijeti i poboljšanju kvalitete zraka
  i time
  bi se mogli
  poravnati neki ili
  svi kratkoročni troškovi smanjenja emisija stakleničkih plinova. Kako podaci dostavljeni u skladu s Direktivom 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18) predstavljaju važne ulazne vrijednosti za sastavljanje inventara stakleničkih plinova i nacionalnih planova, trebalo bi prepoznati važnost prikupljanja i dostavljanja usklađenih podataka između Direktive 2001/81/EZ i inventara emisija stakleničkih plinova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Kako staklenički plinovi i tvari koje onečišćuju zrak većinom potječu iz zajedničkih izvora, politikom usmjerenom na smanjenje emisija stakleničkih plinova moglo bi se pridonijeti i poboljšanju kvalitete zraka
  i time
  bi se mogli
  poravnati neki ili
  svi kratkoročni troškovi smanjenja emisija stakleničkih plinova. Kako podaci dostavljeni u skladu s Direktivom 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18) predstavljaju važne ulazne vrijednosti za sastavljanje inventara stakleničkih plinova i nacionalnih planova, trebalo bi prepoznati važnost prikupljanja i dostavljanja usklađenih podataka između Direktive 2001/81/EZ i inventara emisija stakleničkih plinova.

| (14) | Kako staklenički plinovi i tvari koje onečišćuju zrak većinom potječu iz zajedničkih izvora, politikom usmjerenom na smanjenje emisija stakleničkih plinova moglo bi se pridonijeti i poboljšanju
  javnog zdravlja i
  kvalitete zraka
  , posebno u gradskim područjima, čime
  bi se mogli
  nadoknaditi
  svi kratkoročni troškovi smanjenja emisija stakleničkih plinova. Kako podaci dostavljeni u skladu s Direktivom 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18) predstavljaju važne ulazne vrijednosti za sastavljanje inventara stakleničkih plinova i nacionalnih planova, trebalo bi prepoznati važnost prikupljanja i dostavljanja usklađenih podataka između Direktive 2001/81/EZ i inventara emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

(14)

Kako staklenički plinovi i tvari koje onečišćuju zrak većinom potječu iz zajedničkih izvora, politikom usmjerenom na smanjenje emisija stakleničkih plinova moglo bi se pridonijeti i poboljšanju
  javnog zdravlja i
  kvalitete zraka
  , posebno u gradskim područjima, čime
  bi se mogli
  nadoknaditi
  svi kratkoročni troškovi smanjenja emisija stakleničkih plinova. Kako podaci dostavljeni u skladu s Direktivom 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (18) predstavljaju važne ulazne vrijednosti za sastavljanje inventara stakleničkih plinova i nacionalnih planova, trebalo bi prepoznati važnost prikupljanja i dostavljanja usklađenih podataka između Direktive 2001/81/EZ i inventara emisija stakleničkih plinova.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | U skladu sa snažnom predanošću Komisije boljoj izradi zakonodavstva, upravljanjem energetskom unijom trebalo bi se postići znatno smanjenje
  administrativnog opterećenja država članica
  ,
  Komisije
  i 
  ostalih institucija
  Unije i pridonijeti osiguravanju dosljednosti i primjerenosti politika i mjera na razini Unije
  i
  nacionalnoj razini u pogledu preobrazbe energetskog sustava
  ka
  niskougljičnom gospodarstvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

U skladu sa snažnom predanošću Komisije boljoj izradi zakonodavstva, upravljanjem energetskom unijom trebalo bi se postići znatno smanjenje
  administrativnog opterećenja država članica
  ,
  Komisije
  i 
  ostalih institucija
  Unije i pridonijeti osiguravanju dosljednosti i primjerenosti politika i mjera na razini Unije
  i
  nacionalnoj razini u pogledu preobrazbe energetskog sustava
  ka
  niskougljičnom gospodarstvu.

| (16) | U skladu sa snažnom predanošću Komisije boljoj izradi zakonodavstva
  i politikom u području istraživanja, inovacija i ulaganja
  , upravljanjem energetskom unijom trebalo bi se postići znatno smanjenje
  administrativne složenosti za države članice, relevantne dionike
  ,
  Komisiju
  i 
  ostale institucije
  Unije i pridonijeti osiguravanju dosljednosti i primjerenosti politika i mjera na razini Unije
  , makroregionaloj, regionalnoj,
  nacionalnoj
  i lokalnoj
  razini u pogledu preobrazbe energetskog sustava
  k održivom
  niskougljičnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(16)

U skladu sa snažnom predanošću Komisije boljoj izradi zakonodavstva
  i politikom u području istraživanja, inovacija i ulaganja
  , upravljanjem energetskom unijom trebalo bi se postići znatno smanjenje
  administrativne složenosti za države članice, relevantne dionike
  ,
  Komisiju
  i 
  ostale institucije
  Unije i pridonijeti osiguravanju dosljednosti i primjerenosti politika i mjera na razini Unije
  , makroregionaloj, regionalnoj,
  nacionalnoj
  i lokalnoj
  razini u pogledu preobrazbe energetskog sustava
  k održivom
  niskougljičnom gospodarstvu.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Postizanje ciljeva energetske unije trebalo bi osigurati kombinacijom inicijativa Unije i dosljednih nacionalnih politika utvrđenih u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. U sektorskom zakonodavstvu unije u području energetske i klimatske politike utvrđeni su zahtjevi za planiranje koji su bili korisni alati za poticanje promjena na nacionalnoj razini. Njihovim uvođenjem u različitim trenucima nastala su preklapanja i nedovoljne sinergije i interakcije među područjima politika. Trenutačno odvojeno planiranje, izvješćivanje i praćenje u području energetske i klimatske politike trebalo bi se stoga
  što više moguće
  uskladiti i integrirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Postizanje ciljeva energetske unije trebalo bi osigurati kombinacijom inicijativa Unije i dosljednih nacionalnih politika utvrđenih u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. U sektorskom zakonodavstvu unije u području energetske i klimatske politike utvrđeni su zahtjevi za planiranje koji su bili korisni alati za poticanje promjena na nacionalnoj razini. Njihovim uvođenjem u različitim trenucima nastala su preklapanja i nedovoljne sinergije i interakcije među područjima politika. Trenutačno odvojeno planiranje, izvješćivanje i praćenje u području energetske i klimatske politike trebalo bi se stoga
  što više moguće
  uskladiti i integrirati.

| (17) | Postizanje
  specifičnih i općih
  ciljeva energetske unije trebalo bi osigurati kombinacijom inicijativa Unije i dosljednih nacionalnih politika utvrđenih u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. U sektorskom zakonodavstvu unije u području energetske i klimatske politike utvrđeni su zahtjevi za planiranje koji su bili korisni alati za poticanje promjena na nacionalnoj razini. Njihovim uvođenjem u različitim trenucima nastala su preklapanja i nedovoljne sinergije i interakcije među područjima politika
  na štetu troškovne učinkovitosti
  . Trenutačno odvojeno planiranje, izvješćivanje i praćenje u području energetske i klimatske politike trebalo bi se stoga
  , ovisno o slučaju,
  uskladiti i integrirati. |
| --- | --- |

(17)

Postizanje
  specifičnih i općih
  ciljeva energetske unije trebalo bi osigurati kombinacijom inicijativa Unije i dosljednih nacionalnih politika utvrđenih u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. U sektorskom zakonodavstvu unije u području energetske i klimatske politike utvrđeni su zahtjevi za planiranje koji su bili korisni alati za poticanje promjena na nacionalnoj razini. Njihovim uvođenjem u različitim trenucima nastala su preklapanja i nedovoljne sinergije i interakcije među područjima politika
  na štetu troškovne učinkovitosti
  . Trenutačno odvojeno planiranje, izvješćivanje i praćenje u području energetske i klimatske politike trebalo bi se stoga
  , ovisno o slučaju,
  uskladiti i integrirati.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.a) | Potrebna je ocjena međudjelovanja između postojećih i planiranih politika i mjera kako bi se postigla dekarbonizacija, a države članice trebale bi izraditi kvantitativnu ili kvalitativnu evaluaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.a)

Potrebna je ocjena međudjelovanja između postojećih i planiranih politika i mjera kako bi se postigla dekarbonizacija, a države članice trebale bi izraditi kvantitativnu ili kvalitativnu evaluaciju.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.b) | Države članice trebale bi jamčiti usklađenost politike svojih nacionalnih energetskih i klimatskih planova i dugoročnih strategija za niske emisije s Programom UN-a za održivi razvoj do 2030. godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.b)

Države članice trebale bi jamčiti usklađenost politike svojih nacionalnih energetskih i klimatskih planova i dugoročnih strategija za niske emisije s Programom UN-a za održivi razvoj do 2030. godine.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima trebala bi biti obuhvaćena desetogodišnja razdoblja i trebao bi se osigurati pregled trenutačnog energetskog sustava i stanja u području politike. U njima bi trebali biti utvrđeni nacionalni ciljevi za svaku od pet ključnih dimenzija energetske unije i odgovarajuće politike i mjere za ostvarivanje tih ciljeva te bi trebalo uspostaviti analitičku osnovu. U nacionalnim planovima kojima je obuhvaćeno prvo razdoblje od 2021. do 2030. posebnu pozornost trebalo bi posvetiti ciljevima za 2030. koji uključuju smanjenje emisija stakleničkih plinova, energiju iz obnovljivih izvora, energetsku učinkovitost i elektroenergetsku međusobnu povezanost. Države članice trebale bi nastojati osigurati da su nacionalni planovi u skladu s ciljevima održivog razvoja i da im pridonose. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima trebala bi biti obuhvaćena desetogodišnja razdoblja i trebao bi se osigurati pregled trenutačnog energetskog sustava i stanja u području politike. U njima bi trebali biti utvrđeni nacionalni ciljevi za svaku od pet ključnih dimenzija energetske unije i odgovarajuće politike i mjere za ostvarivanje tih ciljeva te bi trebalo uspostaviti analitičku osnovu. U nacionalnim planovima kojima je obuhvaćeno prvo razdoblje od 2021. do 2030. posebnu pozornost trebalo bi posvetiti ciljevima za 2030. koji uključuju smanjenje emisija stakleničkih plinova, energiju iz obnovljivih izvora, energetsku učinkovitost i elektroenergetsku međusobnu povezanost. Države članice trebale bi nastojati osigurati da su nacionalni planovi u skladu s ciljevima održivog razvoja i da im pridonose.

| (18) | Integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima trebala bi biti obuhvaćena desetogodišnja razdoblja i trebao bi se osigurati pregled trenutačnog energetskog sustava i stanja u području politike. U njima bi trebali biti utvrđeni nacionalni
  specifični ili opći
  ciljevi za svaku od pet ključnih dimenzija energetske unije i odgovarajuće politike i mjere za ostvarivanje tih ciljeva te bi trebalo uspostaviti analitičku osnovu. U nacionalnim planovima kojima je obuhvaćeno prvo razdoblje od 2021. do 2030. posebnu pozornost trebalo bi posvetiti
  specifičnim
  ciljevima za 2030. koji uključuju smanjenje emisija stakleničkih plinova, energiju iz obnovljivih izvora, energetsku učinkovitost i elektroenergetsku međusobnu povezanost. Države članice trebale bi nastojati osigurati da su nacionalni planovi u skladu s ciljevima održivog razvoja i da im pridonose. |
| --- | --- |

(18)

Integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima trebala bi biti obuhvaćena desetogodišnja razdoblja i trebao bi se osigurati pregled trenutačnog energetskog sustava i stanja u području politike. U njima bi trebali biti utvrđeni nacionalni
  specifični ili opći
  ciljevi za svaku od pet ključnih dimenzija energetske unije i odgovarajuće politike i mjere za ostvarivanje tih ciljeva te bi trebalo uspostaviti analitičku osnovu. U nacionalnim planovima kojima je obuhvaćeno prvo razdoblje od 2021. do 2030. posebnu pozornost trebalo bi posvetiti
  specifičnim
  ciljevima za 2030. koji uključuju smanjenje emisija stakleničkih plinova, energiju iz obnovljivih izvora, energetsku učinkovitost i elektroenergetsku međusobnu povezanost. Države članice trebale bi nastojati osigurati da su nacionalni planovi u skladu s ciljevima održivog razvoja i da im pridonose.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18.a) | Države članice trebale bi pri pripremi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova procijeniti broj kućanstava koji živi u energetskom siromaštvu, uzimajući u obzir domaće energetske usluge potrebne za jamčenje osnovnih životnih standarda u odgovarajućem nacionalnom kontekstu, koje si ta kućanstva možda ne mogu priuštiti zbog kombinacije niskih primanja, velike potrošnje energije i loše energetske učinkovitosti svojih kućanstava. Države članice trebaju opisati postojeće i planirane politike i mjere za rješavanje energetskog siromaštva i, prema potrebi, uključiti nacionalni cilj smanjenja broja energetski siromašnih kućanstava. Komisija bi trebala donijeti zajedničku metodologiju kojom države članice moraju definirati energetsko siromaštvo i svaka država članica trebala bi definirati kućanstva pogođena energetskim siromaštvom u skladu sa svojim posebnim nacionalnim okolnostima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18.a)

Države članice trebale bi pri pripremi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova procijeniti broj kućanstava koji živi u energetskom siromaštvu, uzimajući u obzir domaće energetske usluge potrebne za jamčenje osnovnih životnih standarda u odgovarajućem nacionalnom kontekstu, koje si ta kućanstva možda ne mogu priuštiti zbog kombinacije niskih primanja, velike potrošnje energije i loše energetske učinkovitosti svojih kućanstava. Države članice trebaju opisati postojeće i planirane politike i mjere za rješavanje energetskog siromaštva i, prema potrebi, uključiti nacionalni cilj smanjenja broja energetski siromašnih kućanstava. Komisija bi trebala donijeti zajedničku metodologiju kojom države članice moraju definirati energetsko siromaštvo i svaka država članica trebala bi definirati kućanstva pogođena energetskim siromaštvom u skladu sa svojim posebnim nacionalnim okolnostima.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18.b) | Države članice trebale bi zajamčiti da financiranje Unije za višegodišnji financijski okvir 2014. – 2020. bude uključeno u njihove integrirane nacionalne energetske i klimatske planove. Sredstva koja su iz višegodišnjeg financijskog okvira dodijeljena državama članicama za razdoblje nakon 2020. trebala bi aktivno doprinijeti postizanju specifičnih i općih ciljeva energetske unije, posebno u sektoru emisija stakleničkih plinova, uključujući uklanjanje ponorima, te u sektorima obnovljive energije i energetske učinkovitosti. Kako bi se to ostvarilo, postupak programiranja na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini za višegodišnji financijski okvir nakon 2020. trebao bi se odviti zajedno s ocjenom Komisije integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova kako bi se odrazile visoke ambicije, osobito u svjetlu dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama i ciljeva održivog razvoja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18.b)

Države članice trebale bi zajamčiti da financiranje Unije za višegodišnji financijski okvir 2014. – 2020. bude uključeno u njihove integrirane nacionalne energetske i klimatske planove. Sredstva koja su iz višegodišnjeg financijskog okvira dodijeljena državama članicama za razdoblje nakon 2020. trebala bi aktivno doprinijeti postizanju specifičnih i općih ciljeva energetske unije, posebno u sektoru emisija stakleničkih plinova, uključujući uklanjanje ponorima, te u sektorima obnovljive energije i energetske učinkovitosti. Kako bi se to ostvarilo, postupak programiranja na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini za višegodišnji financijski okvir nakon 2020. trebao bi se odviti zajedno s ocjenom Komisije integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova kako bi se odrazile visoke ambicije, osobito u svjetlu dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama i ciljeva održivog razvoja.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19.a) | Države članice trebale bi uspostaviti stalnu platformu za dijalog o energiji na više razina kojom bi bile obuhvaćene lokalne vlasti, organizacije civilnog društva, poslovna zajednica, ulagači i svi drugi relevantni dionici u cilju rasprave o različitim mogućnostima predviđenima za energetske i klimatske politike. O integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, kao i dugoročnim klimatskim i energetskim strategijama, trebalo bi raspraviti u okviru te platforme. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19.a)

Države članice trebale bi uspostaviti stalnu platformu za dijalog o energiji na više razina kojom bi bile obuhvaćene lokalne vlasti, organizacije civilnog društva, poslovna zajednica, ulagači i svi drugi relevantni dionici u cilju rasprave o različitim mogućnostima predviđenima za energetske i klimatske politike. O integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima, kao i dugoročnim klimatskim i energetskim strategijama, trebalo bi raspraviti u okviru te platforme.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Provedba politika i mjera u područjima energetske i klimatske politike utječe na okoliš. Države članice trebale bi stoga osigurati da se javnosti dovoljno rano i učinkovito pruže prilike za sudjelovanje u pripremi nacionalnih planova
  u području energetske
  i 
  klimatske politike
  i davanje mišljenja o njima u skladu s, prema potrebi, odredbama Direktive 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24) i Konvencije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu („UNECE”) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša od 25. lipnja 1998. („Aarhuška konvencija”). Države članice trebale bi također osigurati sudjelovanje socijalnih partnera u 
  izradi
  integriranih nacionalnih
  planova u području energetske
  i 
  klimatske politike
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Provedba politika i mjera u područjima energetske i klimatske politike utječe na okoliš. Države članice trebale bi stoga osigurati da se javnosti dovoljno rano i učinkovito pruže prilike za sudjelovanje u pripremi nacionalnih planova
  u području energetske
  i 
  klimatske politike
  i davanje mišljenja o njima u skladu s, prema potrebi, odredbama Direktive 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24) i Konvencije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu („UNECE”) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša od 25. lipnja 1998. („Aarhuška konvencija”). Države članice trebale bi također osigurati sudjelovanje socijalnih partnera u 
  izradi
  integriranih nacionalnih
  planova u području energetske
  i 
  klimatske politike
  .

| (20) | Provedba politika i mjera u područjima energetske i klimatske politike utječe na okoliš. Države članice trebale bi stoga osigurati da se javnosti dovoljno rano i učinkovito pruže prilike za
  aktivno
  sudjelovanje u pripremi nacionalnih
  energetskih i klimatskih
  planova
  te dugoročnih energetskih
  i 
  klimatskih strategija
  i davanje mišljenja o njima u skladu s, prema potrebi, odredbama Direktive 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24) i Konvencije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu („UNECE”) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša od 25. lipnja 1998. („Aarhuška konvencija”). Države članice trebale bi također osigurati sudjelovanje socijalnih partnera
  , lokalnih vlasti i svih relevantnih dionika od rane faze procesa planiranja i izvješćivanja i
  u 
  pripremi
  integriranih nacionalnih
  energetskih i klimatskih planova
  i 
  dugoročnih strategija
  . |
| --- | --- |

(20)

Provedba politika i mjera u područjima energetske i klimatske politike utječe na okoliš. Države članice trebale bi stoga osigurati da se javnosti dovoljno rano i učinkovito pruže prilike za
  aktivno
  sudjelovanje u pripremi nacionalnih
  energetskih i klimatskih
  planova
  te dugoročnih energetskih
  i 
  klimatskih strategija
  i davanje mišljenja o njima u skladu s, prema potrebi, odredbama Direktive 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24) i Konvencije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu („UNECE”) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša od 25. lipnja 1998. („Aarhuška konvencija”). Države članice trebale bi također osigurati sudjelovanje socijalnih partnera
  , lokalnih vlasti i svih relevantnih dionika od rane faze procesa planiranja i izvješćivanja i
  u 
  pripremi
  integriranih nacionalnih
  energetskih i klimatskih planova
  i 
  dugoročnih strategija
  .

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Regionalna
  suradnja
  ključ
  je
  za osiguravanje učinkovitog ostvarivanja
  ciljeva
  energetske unije
  . Države članice trebale bi dobiti priliku dati svoje primjedbe na planove drugih država članica prije nego što budu dovršeni kako bi se izbjegle nedosljednosti i mogući negativni učinci na druge države članice i osiguralo zajedničko ostvarivanje zajedničkih ciljeva. Regionalna suradnja u razradi i dovršavanju nacionalnih planova te u naknadnoj provedbi nacionalnih planova trebala bi biti od ključne važnosti za poboljšanje djelotvornosti i učinkovitosti mjera i poticanje integracije tržišta i energetske sigurnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Regionalna
  suradnja
  ključ
  je
  za osiguravanje učinkovitog ostvarivanja
  ciljeva
  energetske unije
  . Države članice trebale bi dobiti priliku dati svoje primjedbe na planove drugih država članica prije nego što budu dovršeni kako bi se izbjegle nedosljednosti i mogući negativni učinci na druge države članice i osiguralo zajedničko ostvarivanje zajedničkih ciljeva. Regionalna suradnja u razradi i dovršavanju nacionalnih planova te u naknadnoj provedbi nacionalnih planova trebala bi biti od ključne važnosti za poboljšanje djelotvornosti i učinkovitosti mjera i poticanje integracije tržišta i energetske sigurnosti.

| (21) | Makroregionalna i regionalna
  suradnja
  potrebna
  je
  da države članice zajednički provedu određene politike i mjere koje doprinese postizanju zajedničkih specifičnih i općih
  ciljeva
  na troškovno učinkovit način. Komisija bi trebala potpomoći takvu suradnju među državama članicama.
  Države članice trebale bi
  također
  dobiti priliku dati svoje primjedbe na planove drugih država članica prije nego što budu dovršeni kako bi se izbjegle nedosljednosti i mogući negativni učinci na druge države članice i osiguralo zajedničko ostvarivanje zajedničkih ciljeva.
  Makroregionalna i
  regionalna suradnja u razradi i dovršavanju nacionalnih planova te u naknadnoj provedbi nacionalnih planova trebala bi biti od ključne važnosti za poboljšanje djelotvornosti i učinkovitosti mjera i poticanje integracije tržišta i energetske sigurnosti. |
| --- | --- |

(21)

Makroregionalna i regionalna
  suradnja
  potrebna
  je
  da države članice zajednički provedu određene politike i mjere koje doprinese postizanju zajedničkih specifičnih i općih
  ciljeva
  na troškovno učinkovit način. Komisija bi trebala potpomoći takvu suradnju među državama članicama.
  Države članice trebale bi
  također
  dobiti priliku dati svoje primjedbe na planove drugih država članica prije nego što budu dovršeni kako bi se izbjegle nedosljednosti i mogući negativni učinci na druge države članice i osiguralo zajedničko ostvarivanje zajedničkih ciljeva.
  Makroregionalna i
  regionalna suradnja u razradi i dovršavanju nacionalnih planova te u naknadnoj provedbi nacionalnih planova trebala bi biti od ključne važnosti za poboljšanje djelotvornosti i učinkovitosti mjera i poticanje integracije tržišta i energetske sigurnosti.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Nacionalni planovi trebali bi biti stabilni kako bi se osigurala transparentnost i predvidljivost nacionalnih politika i mjera u cilju osiguravanja sigurnosti
  ulagača
  .
  Međutim, trebalo bi predvidjeti ažuriranje
  nacionalnih planova
  jednom
  tijekom
  obuhvaćenog desetogodišnjeg
  razdoblja
  kako bi se
  državama članicama
  dala prilika
  da se prilagode okolnostima koje se znatno mijenjaju.
  Države članice trebale bi do 1. siječnja 2024. moći ažurirati svoje planove za razdoblje od 2021. do 2030.
  Ciljeve
  i doprinose
  trebalo bi mijenjati samo kako bi
  održavali
  veću opću ambicioznost, poglavito u pogledu ciljeva energetske i klimatske politike
  za 2030
  . U okviru
  postupka ažuriranja
  , države članice trebale bi uložiti napore u ublažavanje negativnih učinaka na okoliš koji su postali očiti
  kao dio
  integriranog izvješćivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Nacionalni planovi trebali bi biti stabilni kako bi se osigurala transparentnost i predvidljivost nacionalnih politika i mjera u cilju osiguravanja sigurnosti
  ulagača
  .
  Međutim, trebalo bi predvidjeti ažuriranje
  nacionalnih planova
  jednom
  tijekom
  obuhvaćenog desetogodišnjeg
  razdoblja
  kako bi se
  državama članicama
  dala prilika
  da se prilagode okolnostima koje se znatno mijenjaju.
  Države članice trebale bi do 1. siječnja 2024. moći ažurirati svoje planove za razdoblje od 2021. do 2030.
  Ciljeve
  i doprinose
  trebalo bi mijenjati samo kako bi
  održavali
  veću opću ambicioznost, poglavito u pogledu ciljeva energetske i klimatske politike
  za 2030
  . U okviru
  postupka ažuriranja
  , države članice trebale bi uložiti napore u ublažavanje negativnih učinaka na okoliš koji su postali očiti
  kao dio
  integriranog izvješćivanja.

| (22) | Nacionalni planovi trebali bi biti stabilni kako bi se osigurala transparentnost i predvidljivost nacionalnih politika i mjera u cilju osiguravanja sigurnosti
  ulaganja
  .
  Redovito dostavljanje
  nacionalnih planova tijekom
  desetogodišnjih
  razdoblja
  daje
  državama članicama
  priliku
  da se prilagode okolnostima koje se znatno mijenjaju.
  Specifične i opće
  ciljeve trebalo bi mijenjati samo kako bi
  odražavali
  veću opću ambicioznost, poglavito u pogledu
  specifičnih
  ciljeva energetske i klimatske politike. U okviru
  tih planova
  , države članice trebale bi uložiti napore u ublažavanje negativnih učinaka na okoliš koji su postali očiti
  na temelju
  integriranog izvješćivanja. |
| --- | --- |

(22)

Nacionalni planovi trebali bi biti stabilni kako bi se osigurala transparentnost i predvidljivost nacionalnih politika i mjera u cilju osiguravanja sigurnosti
  ulaganja
  .
  Redovito dostavljanje
  nacionalnih planova tijekom
  desetogodišnjih
  razdoblja
  daje
  državama članicama
  priliku
  da se prilagode okolnostima koje se znatno mijenjaju.
  Specifične i opće
  ciljeve trebalo bi mijenjati samo kako bi
  odražavali
  veću opću ambicioznost, poglavito u pogledu
  specifičnih
  ciljeva energetske i klimatske politike. U okviru
  tih planova
  , države članice trebale bi uložiti napore u ublažavanje negativnih učinaka na okoliš koji su postali očiti
  na temelju
  integriranog izvješćivanja.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Stabilne dugoročne
  strategije smanjenja emisija
  od ključne su važnosti za ostvarenje ključnog doprinosa gospodarskoj preobrazbi, poslovima, rastu te za postizanje općih ciljeva održivog razvoja i pravičan i troškovno učinkovit napredak
  ka
  dugoročnom cilju utvrđenom u Pariškom sporazumu. Nadalje, pozivaju se strane Pariškog sporazuma da do 2020. dostave svoje dugoročne strategije smanjenja emisija stakleničkih plinova do sredine stoljeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Stabilne dugoročne
  strategije smanjenja emisija
  od ključne su važnosti za ostvarenje ključnog doprinosa gospodarskoj preobrazbi, poslovima, rastu te za postizanje općih ciljeva održivog razvoja i pravičan i troškovno učinkovit napredak
  ka
  dugoročnom cilju utvrđenom u Pariškom sporazumu. Nadalje, pozivaju se strane Pariškog sporazuma da do 2020. dostave svoje dugoročne strategije smanjenja emisija stakleničkih plinova do sredine stoljeća.

| (23) | Stabilne dugoročne
  klimatske i energetske strategije
  od ključne su važnosti za ostvarenje ključnog doprinosa gospodarskoj preobrazbi, poslovima, rastu te za postizanje općih ciljeva održivog razvoja i pravičan i troškovno učinkovit napredak
  k
  dugoročnom cilju utvrđenom u Pariškom sporazumu. Nadalje, pozivaju se strane Pariškog sporazuma da do 2020. dostave svoje dugoročne strategije smanjenja emisija stakleničkih plinova do sredine stoljeća. |
| --- | --- |

(23)

Stabilne dugoročne
  klimatske i energetske strategije
  od ključne su važnosti za ostvarenje ključnog doprinosa gospodarskoj preobrazbi, poslovima, rastu te za postizanje općih ciljeva održivog razvoja i pravičan i troškovno učinkovit napredak
  k
  dugoročnom cilju utvrđenom u Pariškom sporazumu. Nadalje, pozivaju se strane Pariškog sporazuma da do 2020. dostave svoje dugoročne strategije smanjenja emisija stakleničkih plinova do sredine stoljeća.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23.a) | Države članice trebale bi osmisliti dugoročne klimatske i energetske strategije za 2050. i razdoblje nakon toga utvrđujući nužne pretvorbe u raznim sektorima koje su potrebne za prelazak na sustav obnovljive energije i postizanje ciljeva Pariškog sporazuma. Strategije bi trebale biti u skladu s pravednim udjelom Unije u pogledu preostalog globalnog proračuna ugljika te bi ih trebalo osmisliti na otvoren i transparentan način i uz potpuno sudjelovanje relevantnih dionika. Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi se temeljiti na dugoročnim energetskim i klimatskim strategijama i biti usklađeni s njima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23.a)

Države članice trebale bi osmisliti dugoročne klimatske i energetske strategije za 2050. i razdoblje nakon toga utvrđujući nužne pretvorbe u raznim sektorima koje su potrebne za prelazak na sustav obnovljive energije i postizanje ciljeva Pariškog sporazuma. Strategije bi trebale biti u skladu s pravednim udjelom Unije u pogledu preostalog globalnog proračuna ugljika te bi ih trebalo osmisliti na otvoren i transparentan način i uz potpuno sudjelovanje relevantnih dionika. Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi trebali bi se temeljiti na dugoročnim energetskim i klimatskim strategijama i biti usklađeni s njima.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23.b) | Sektor korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva snažno je izložen klimatskim promjenama i jako osjetljiv na njih. Istodobno taj sektor ima ogroman potencijal u pružanju dugoročnih klimatskih koristi i znatnom doprinošenju ostvarivanju dugoročnih klimatskih ciljeva na razini Unije i na međunarodnoj razini. Njime se može doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena na nekoliko načina, posebno smanjenjem emisija, održavanjem i povećavanjem ponora i zaliha ugljika, te opskrbljivanjem biomaterijalima koji mogu zamijeniti fosilne ili ugljično intenzivne materijale. Za učinkovitost mjera koje su posebno usmjerene na povećanje sekvestracije ugljika ključno je održivo upravljanje resursima i dugoročna stabilnost i prilagodljivost spremnika ugljika. Dugoročne strategije ključne su kako bi se omogućila održiva dugoročna ulaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23.b)

Sektor korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva snažno je izložen klimatskim promjenama i jako osjetljiv na njih. Istodobno taj sektor ima ogroman potencijal u pružanju dugoročnih klimatskih koristi i znatnom doprinošenju ostvarivanju dugoročnih klimatskih ciljeva na razini Unije i na međunarodnoj razini. Njime se može doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena na nekoliko načina, posebno smanjenjem emisija, održavanjem i povećavanjem ponora i zaliha ugljika, te opskrbljivanjem biomaterijalima koji mogu zamijeniti fosilne ili ugljično intenzivne materijale. Za učinkovitost mjera koje su posebno usmjerene na povećanje sekvestracije ugljika ključno je održivo upravljanje resursima i dugoročna stabilnost i prilagodljivost spremnika ugljika. Dugoročne strategije ključne su kako bi se omogućila održiva dugoročna ulaganja.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23.c) | Pri daljnjem razvijanju međupovezanosti važno je provesti potpunu procjenu troškova i koristi, uključujući procjenu svih tehničkih, socioekonomskih i okolišnih učinaka, kako je propisano Uredbom o TEN-E-u i uzeti u obzir pozitivne vanjske učinke međusobne povezanosti, kao što je integracija obnovljivih izvora energije, sigurnost opskrbe i povećano tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23.c)

Pri daljnjem razvijanju međupovezanosti važno je provesti potpunu procjenu troškova i koristi, uključujući procjenu svih tehničkih, socioekonomskih i okolišnih učinaka, kako je propisano Uredbom o TEN-E-u i uzeti u obzir pozitivne vanjske učinke međusobne povezanosti, kao što je integracija obnovljivih izvora energije, sigurnost opskrbe i povećano tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Kao i u pogledu planiranja, u sektorskom zakonodavstvu Unije u području energetske i klimatske politike utvrđeni su zahtjevi za izvješćivanje od kojih su mnogi bili korisni alati za poticanje promjena na nacionalnoj razini, ali ti su zahtjevi uvedeni u različitim trenucima u vremenu i time su uzrokovana preklapanja i nedovoljne sinergije i interakcije među područjima politika kao što su smanjenje emisija stakleničkih plinova, energija iz obnovljivih izvora, energetska učinkovitost i integracija tržišta. Kako bi se mogla uspostaviti odgovarajuća ravnoteža između potrebe za odgovarajućim praćenjem provedbe nacionalnih planova i potrebe za smanjenjem
  administrativnog opterećenja
  , države članice trebale bi uspostaviti dvogodišnja izvješća o napretku provedbe planova i o ostalim promjenama u energetskom sustavu. Međutim, još uvijek bi bila potrebna neka godišnja izvješća, posebno u pogledu zahtjeva za izvješćivanje u području klimatske politike koji proizlaze iz Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i uredaba Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Kao i u pogledu planiranja, u sektorskom zakonodavstvu Unije u području energetske i klimatske politike utvrđeni su zahtjevi za izvješćivanje od kojih su mnogi bili korisni alati za poticanje promjena na nacionalnoj razini, ali ti su zahtjevi uvedeni u različitim trenucima u vremenu i time su uzrokovana preklapanja i nedovoljne sinergije i interakcije među područjima politika kao što su smanjenje emisija stakleničkih plinova, energija iz obnovljivih izvora, energetska učinkovitost i integracija tržišta. Kako bi se mogla uspostaviti odgovarajuća ravnoteža između potrebe za odgovarajućim praćenjem provedbe nacionalnih planova i potrebe za smanjenjem
  administrativnog opterećenja
  , države članice trebale bi uspostaviti dvogodišnja izvješća o napretku provedbe planova i o ostalim promjenama u energetskom sustavu. Međutim, još uvijek bi bila potrebna neka godišnja izvješća, posebno u pogledu zahtjeva za izvješćivanje u području klimatske politike koji proizlaze iz Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i uredaba Unije.

| (24) | Kao i u pogledu planiranja, u sektorskom zakonodavstvu Unije u području energetske i klimatske politike utvrđeni su zahtjevi za izvješćivanje od kojih su mnogi bili korisni alati za poticanje promjena na nacionalnoj razini
  i dopuna tržišnim reformama
  , ali ti su zahtjevi uvedeni u različitim trenucima u vremenu i time su uzrokovana preklapanja i 
  troškovna neučinkovitost te
  nedovoljne sinergije i interakcije među područjima politika kao što su smanjenje emisija stakleničkih plinova, energija iz obnovljivih izvora, energetska učinkovitost i integracija tržišta. Kako bi se mogla uspostaviti odgovarajuća ravnoteža između potrebe za odgovarajućim praćenjem provedbe nacionalnih planova i potrebe za smanjenjem
  administrativne složenosti
  , države članice trebale bi uspostaviti dvogodišnja izvješća o napretku provedbe planova i o ostalim promjenama u energetskom sustavu. Međutim, još uvijek bi bila potrebna neka godišnja izvješća, posebno u pogledu zahtjeva za izvješćivanje u području klimatske politike koji proizlaze iz Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i uredaba Unije. |
| --- | --- |

(24)

Kao i u pogledu planiranja, u sektorskom zakonodavstvu Unije u području energetske i klimatske politike utvrđeni su zahtjevi za izvješćivanje od kojih su mnogi bili korisni alati za poticanje promjena na nacionalnoj razini
  i dopuna tržišnim reformama
  , ali ti su zahtjevi uvedeni u različitim trenucima u vremenu i time su uzrokovana preklapanja i 
  troškovna neučinkovitost te
  nedovoljne sinergije i interakcije među područjima politika kao što su smanjenje emisija stakleničkih plinova, energija iz obnovljivih izvora, energetska učinkovitost i integracija tržišta. Kako bi se mogla uspostaviti odgovarajuća ravnoteža između potrebe za odgovarajućim praćenjem provedbe nacionalnih planova i potrebe za smanjenjem
  administrativne složenosti
  , države članice trebale bi uspostaviti dvogodišnja izvješća o napretku provedbe planova i o ostalim promjenama u energetskom sustavu. Međutim, još uvijek bi bila potrebna neka godišnja izvješća, posebno u pogledu zahtjeva za izvješćivanje u području klimatske politike koji proizlaze iz Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i uredaba Unije.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Integrirana izvješća država članica o napretku trebala bi sadržavati elemente utvrđene u predlošku za nacionalne planove. Predložak za integrirana izvješća o napretku trebalo bi razraditi u naknadnim provedbenim aktima s obzirom na njihovu tehničku prirodu i činjenicu da prva izvješća o napretku treba dostaviti 2021. Izvješća o napretku trebalo bi dostavljati kako bi se osigurala transparentnost prema Uniji, drugim državama članicama i sudionicima na tržištu, uključujući potrošače. Ona bi trebala obuhvaćati svih pet dimenzija energetske unije i, u prvom razdoblju, posebno biti usmjerena na područja obuhvaćena ciljevima Okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Integrirana izvješća država članica o napretku trebala bi sadržavati elemente utvrđene u predlošku za nacionalne planove. Predložak za integrirana izvješća o napretku trebalo bi razraditi u naknadnim provedbenim aktima s obzirom na njihovu tehničku prirodu i činjenicu da prva izvješća o napretku treba dostaviti 2021. Izvješća o napretku trebalo bi dostavljati kako bi se osigurala transparentnost prema Uniji, drugim državama članicama i sudionicima na tržištu, uključujući potrošače. Ona bi trebala obuhvaćati svih pet dimenzija energetske unije i, u prvom razdoblju, posebno biti usmjerena na područja obuhvaćena ciljevima Okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

| (25) | Integrirana izvješća država članica o napretku trebala bi sadržavati elemente utvrđene u predlošku za nacionalne planove. Predložak za integrirana izvješća o napretku trebalo bi razraditi u naknadnim provedbenim aktima s obzirom na njihovu tehničku prirodu i činjenicu da prva izvješća o napretku treba dostaviti 2021. Izvješća o napretku trebalo bi dostavljati kako bi se osigurala transparentnost prema Uniji, drugim državama članicama
  , regionalnim
  i 
  lokalnim vlastima,
  sudionicima na tržištu, uključujući potrošače
  , te svim drugim relevantnim dionicima i javnosti
  . Ona bi trebala obuhvaćati svih pet dimenzija energetske unije i, u prvom razdoblju, posebno biti usmjerena na područja obuhvaćena
  specifičnim
  ciljevima Okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030. |
| --- | --- |

(25)

Integrirana izvješća država članica o napretku trebala bi sadržavati elemente utvrđene u predlošku za nacionalne planove. Predložak za integrirana izvješća o napretku trebalo bi razraditi u naknadnim provedbenim aktima s obzirom na njihovu tehničku prirodu i činjenicu da prva izvješća o napretku treba dostaviti 2021. Izvješća o napretku trebalo bi dostavljati kako bi se osigurala transparentnost prema Uniji, drugim državama članicama
  , regionalnim
  i 
  lokalnim vlastima,
  sudionicima na tržištu, uključujući potrošače
  , te svim drugim relevantnim dionicima i javnosti
  . Ona bi trebala obuhvaćati svih pet dimenzija energetske unije i, u prvom razdoblju, posebno biti usmjerena na područja obuhvaćena
  specifičnim
  ciljevima Okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Iskustvo s provedbom Uredbe (EU) br. 525/2013 pokazalo je važnost transparentnosti, točnosti, dosljednosti, potpunosti i usporedivosti informacija. Na temelju tog iskustva, ovom Uredbom trebalo bi se osigurati da države članice
  izvješćuju
  o svojim politikama i mjerama te
  o projekcijama
  kao ključnim
  sastavnicama
  izvješća o napretku. Informacije u tim izvješćima trebale bi biti od ključne važnosti za dokazivanje pravodobne provedbe obveza iz Uredbe [] [ESR]. Radom i stalnim unaprjeđivanjem sustava na razini Unije i država članica u kombinaciji s boljim smjernicama o izvješćivanju moglo bi se znatno pridonijeti tekućem jačanju informacija nužnih za praćenje napretka u dimenziji dekarbonizacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Iskustvo s provedbom Uredbe (EU) br. 525/2013 pokazalo je važnost transparentnosti, točnosti, dosljednosti, potpunosti i usporedivosti informacija. Na temelju tog iskustva, ovom Uredbom trebalo bi se osigurati da države članice
  izvješćuju
  o svojim politikama i mjerama te
  o projekcijama
  kao ključnim
  sastavnicama
  izvješća o napretku. Informacije u tim izvješćima trebale bi biti od ključne važnosti za dokazivanje pravodobne provedbe obveza iz Uredbe [] [ESR]. Radom i stalnim unaprjeđivanjem sustava na razini Unije i država članica u kombinaciji s boljim smjernicama o izvješćivanju moglo bi se znatno pridonijeti tekućem jačanju informacija nužnih za praćenje napretka u dimenziji dekarbonizacije.

| (28) | Iskustvo s provedbom Uredbe (EU) br. 525/2013 pokazalo je važnost transparentnosti, točnosti, dosljednosti, potpunosti i usporedivosti informacija. Na temelju tog iskustva, ovom Uredbom trebalo bi se osigurati da države članice
  koriste vjerodostojne i dosljedne podatke i pretpostavke u svih pet dimenzija i da objavljuju podatke korištene u izradi scenarija i modela te da izvješćuju
  o svojim politikama i mjerama te
  prognozama
  kao ključnim
  dijelovima
  izvješća o napretku. Informacije u tim izvješćima trebale bi biti od ključne važnosti za dokazivanje pravodobne provedbe obveza iz Uredbe [] [ESR]. Radom i stalnim unaprjeđivanjem sustava na razini Unije i država članica u kombinaciji s boljim smjernicama o izvješćivanju moglo bi se znatno pridonijeti tekućem jačanju informacija nužnih za praćenje napretka u dimenziji dekarbonizacije. |
| --- | --- |

(28)

Iskustvo s provedbom Uredbe (EU) br. 525/2013 pokazalo je važnost transparentnosti, točnosti, dosljednosti, potpunosti i usporedivosti informacija. Na temelju tog iskustva, ovom Uredbom trebalo bi se osigurati da države članice
  koriste vjerodostojne i dosljedne podatke i pretpostavke u svih pet dimenzija i da objavljuju podatke korištene u izradi scenarija i modela te da izvješćuju
  o svojim politikama i mjerama te
  prognozama
  kao ključnim
  dijelovima
  izvješća o napretku. Informacije u tim izvješćima trebale bi biti od ključne važnosti za dokazivanje pravodobne provedbe obveza iz Uredbe [] [ESR]. Radom i stalnim unaprjeđivanjem sustava na razini Unije i država članica u kombinaciji s boljim smjernicama o izvješćivanju moglo bi se znatno pridonijeti tekućem jačanju informacija nužnih za praćenje napretka u dimenziji dekarbonizacije.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Kako bi se
  ograničilo administrativno opterećenje država članica
  i 
  Komisije
  , Komisija bi trebala uspostaviti internetsku platformu za
  izvješćivanje u cilju olakšavanja komunikacija
  i 
  promicanja
  suradnje. Time bi se trebalo osigurati pravodobno podnošenje izvješća i unaprijediti transparentnost izvješćivanja na nacionalnoj razini. Platformom o e-izvješćivanju trebali bi se dopuniti postojeći postupci izvješćivanja, baze podataka i e-alati, kao što su alati Europske agencije za okoliš, Eurostata, Zajedničkog istraživačkog centra i iskustvo stečeno provedbom Unijina programa sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja te bi se trebali na njima temeljiti i od njih imati koristi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Kako bi se
  ograničilo administrativno opterećenje država članica
  i 
  Komisije
  , Komisija bi trebala uspostaviti internetsku platformu za
  izvješćivanje u cilju olakšavanja komunikacija
  i 
  promicanja
  suradnje. Time bi se trebalo osigurati pravodobno podnošenje izvješća i unaprijediti transparentnost izvješćivanja na nacionalnoj razini. Platformom o e-izvješćivanju trebali bi se dopuniti postojeći postupci izvješćivanja, baze podataka i e-alati, kao što su alati Europske agencije za okoliš, Eurostata, Zajedničkog istraživačkog centra i iskustvo stečeno provedbom Unijina programa sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja te bi se trebali na njima temeljiti i od njih imati koristi.

| (30) | Kako bi se
  povećala transparentnost u donošenju politika u području energije i klime i kako bi se ograničila administrativna složenost za države članice
  i 
  Komisiju
  , Komisija bi trebala uspostaviti
  javnu
  internetsku platformu za
  olakšavanje javnog pristupa informacijama i komunikacije između Komisije
  i 
  država članica te promicanje
  suradnje
  među državama članicama
  . Time bi se trebalo osigurati pravodobno podnošenje izvješća i unaprijediti transparentnost izvješćivanja na nacionalnoj razini. Platformom o e-izvješćivanju trebali bi se dopuniti postojeći postupci izvješćivanja, baze podataka i e-alati, kao što su alati Europske agencije za okoliš, Eurostata, Zajedničkog istraživačkog centra i iskustvo stečeno provedbom Unijina programa sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja te bi se trebali na njima temeljiti i od njih imati koristi. |
| --- | --- |

(30)

Kako bi se
  povećala transparentnost u donošenju politika u području energije i klime i kako bi se ograničila administrativna složenost za države članice
  i 
  Komisiju
  , Komisija bi trebala uspostaviti
  javnu
  internetsku platformu za
  olakšavanje javnog pristupa informacijama i komunikacije između Komisije
  i 
  država članica te promicanje
  suradnje
  među državama članicama
  . Time bi se trebalo osigurati pravodobno podnošenje izvješća i unaprijediti transparentnost izvješćivanja na nacionalnoj razini. Platformom o e-izvješćivanju trebali bi se dopuniti postojeći postupci izvješćivanja, baze podataka i e-alati, kao što su alati Europske agencije za okoliš, Eurostata, Zajedničkog istraživačkog centra i iskustvo stečeno provedbom Unijina programa sustava upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja te bi se trebali na njima temeljiti i od njih imati koristi.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Kada
  je riječ o podacima koji se dostavljaju Komisiji u okviru nacionalnog planiranja i izvješćivanja, informacijama iz država članica ne bi se trebali udvostručivati podaci i statistički podaci koje je već objavio Eurostat u kontekstu Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (27) u istom obliku kao i u okviru obveza planiranja i izvješćivanja iz ove Uredbe i koji su još dostupni od Eurostata s istim vrijednostima. Dostavljeni podaci i projekcije u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima trebali bi se temeljiti na podacima Eurostata, ako su dostupni i primjereni u pogledu rokova, i biti usklađeni s tim podacima i s metodologijom koja se upotrebljava za izvješćivanje o europskoj statistici u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Kada
  je riječ o podacima koji se dostavljaju Komisiji u okviru nacionalnog planiranja i izvješćivanja, informacijama iz država članica ne bi se trebali udvostručivati podaci i statistički podaci koje je već objavio Eurostat u kontekstu Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (27) u istom obliku kao i u okviru obveza planiranja i izvješćivanja iz ove Uredbe i koji su još dostupni od Eurostata s istim vrijednostima. Dostavljeni podaci i projekcije u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima trebali bi se temeljiti na podacima Eurostata, ako su dostupni i primjereni u pogledu rokova, i biti usklađeni s tim podacima i s metodologijom koja se upotrebljava za izvješćivanje o europskoj statistici u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009.

| (31) | Kako bi se izbjegla zakašnjela djelovanja na razini Unije, Komisija bi se trebala koristiti godišnjim procjenama emisija stakleničkih plinova, obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti koje pruža Europska agencija za okoliš kako bi se ocijenio napredak prema specifičnim ciljevima za 2030. Kada
  je riječ o podacima koji se dostavljaju Komisiji u okviru nacionalnog planiranja i izvješćivanja, informacijama iz država članica ne bi se trebali udvostručivati podaci i statistički podaci koje je već objavio Eurostat u kontekstu Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (27) u istom obliku kao i u okviru obveza planiranja i izvješćivanja iz ove Uredbe i koji su još dostupni od Eurostata s istim vrijednostima. Dostavljeni podaci i projekcije u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima trebali bi se temeljiti na podacima Eurostata, ako su dostupni i primjereni u pogledu rokova, i biti usklađeni s tim podacima i s metodologijom koja se upotrebljava za izvješćivanje o europskoj statistici u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se izbjegla zakašnjela djelovanja na razini Unije, Komisija bi se trebala koristiti godišnjim procjenama emisija stakleničkih plinova, obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti koje pruža Europska agencija za okoliš kako bi se ocijenio napredak prema specifičnim ciljevima za 2030. Kada
  je riječ o podacima koji se dostavljaju Komisiji u okviru nacionalnog planiranja i izvješćivanja, informacijama iz država članica ne bi se trebali udvostručivati podaci i statistički podaci koje je već objavio Eurostat u kontekstu Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (27) u istom obliku kao i u okviru obveza planiranja i izvješćivanja iz ove Uredbe i koji su još dostupni od Eurostata s istim vrijednostima. Dostavljeni podaci i projekcije u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima trebali bi se temeljiti na podacima Eurostata, ako su dostupni i primjereni u pogledu rokova, i biti usklađeni s tim podacima i s metodologijom koja se upotrebljava za izvješćivanje o europskoj statistici u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | U cilju zajedničkog ostvarivanja ciljeva Strategije energetske unije za Komisiju će biti od ključne važnosti ocijeniti
  nacionalne planove
  i na temelju izvješća o napretku
  njihovu
  provedbu
  . U prvom desetogodišnjem razdoblju
  to
  se posebice odnosi na postizanje
  ciljeva za 2030. u području
  energetike
  i klime na razini Unije
  i nacionalne doprinose tim ciljevima
  . Takvo bi ocjenjivanje trebalo provoditi svake dvije godine te, prema potrebi, svake godine, i trebalo bi se objediniti u okviru izvješća Komisije o stanju energetske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

U cilju zajedničkog ostvarivanja ciljeva Strategije energetske unije za Komisiju će biti od ključne važnosti ocijeniti
  nacionalne planove
  i na temelju izvješća o napretku
  njihovu
  provedbu
  . U prvom desetogodišnjem razdoblju
  to
  se posebice odnosi na postizanje
  ciljeva za 2030. u području
  energetike
  i klime na razini Unije
  i nacionalne doprinose tim ciljevima
  . Takvo bi ocjenjivanje trebalo provoditi svake dvije godine te, prema potrebi, svake godine, i trebalo bi se objediniti u okviru izvješća Komisije o stanju energetske unije.

| (32) | U cilju zajedničkog ostvarivanja ciljeva
  pet dimenzija
  Strategije energetske unije
  , osobito stvaranja potpuno funkcionalne i otporne energetske unije,
  za Komisiju će biti od ključne važnosti ocijeniti
  nacrte nacionalnih planova
  i na temelju izvješća o napretku provedbu
  nacionalnih planovima o kojima je obaviještena.
  To
  je osobito slučaj u pogledu specifičnih
  ciljeva za 2030. u području
  energije
  i klime na razini Unije
  za prvo desetogodišnje razdoblje
  . Takvo bi ocjenjivanje trebalo provoditi svake dvije godine te, prema potrebi, svake godine, i trebalo bi se objediniti u okviru izvješća Komisije o stanju energetske unije. |
| --- | --- |

(32)

U cilju zajedničkog ostvarivanja ciljeva
  pet dimenzija
  Strategije energetske unije
  , osobito stvaranja potpuno funkcionalne i otporne energetske unije,
  za Komisiju će biti od ključne važnosti ocijeniti
  nacrte nacionalnih planova
  i na temelju izvješća o napretku provedbu
  nacionalnih planovima o kojima je obaviještena.
  To
  je osobito slučaj u pogledu specifičnih
  ciljeva za 2030. u području
  energije
  i klime na razini Unije
  za prvo desetogodišnje razdoblje
  . Takvo bi ocjenjivanje trebalo provoditi svake dvije godine te, prema potrebi, svake godine, i trebalo bi se objediniti u okviru izvješća Komisije o stanju energetske unije.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Zrakoplovstvo utječe na globalnu klimu zbog ispuštanja CO2 i ostalih emisija, uključujući emisije dušikovih oksida, te zbog mehanizama, kao što su jačanje cirus oblaka. U svjetlu brzog razvoja znanstvenog razumijevanja tih učinaka, u Uredbi (EU) br. 525/2013 već je predviđena ažurirana ocjena utjecaja iz zrakoplovstva koji nisu CO2 na globalnu klimu. Modele koji se upotrebljavaju u tom pogledu trebalo bi prilagoditi znanstvenom napretku. Na temelju
  procjena takvih učinaka, Komisija bi
  trebala razmotriti
  relevantne
  mogućnosti
  politike kojima će se oni uzeti u obzir
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Zrakoplovstvo utječe na globalnu klimu zbog ispuštanja CO2 i ostalih emisija, uključujući emisije dušikovih oksida, te zbog mehanizama, kao što su jačanje cirus oblaka. U svjetlu brzog razvoja znanstvenog razumijevanja tih učinaka, u Uredbi (EU) br. 525/2013 već je predviđena ažurirana ocjena utjecaja iz zrakoplovstva koji nisu CO2 na globalnu klimu. Modele koji se upotrebljavaju u tom pogledu trebalo bi prilagoditi znanstvenom napretku. Na temelju
  procjena takvih učinaka, Komisija bi
  trebala razmotriti
  relevantne
  mogućnosti
  politike kojima će se oni uzeti u obzir
  .

| (33) | Zrakoplovstvo utječe na globalnu klimu zbog ispuštanja CO2 i ostalih emisija, uključujući emisije dušikovih oksida, te zbog mehanizama, kao što su jačanje cirus oblaka. U svjetlu brzog razvoja znanstvenog razumijevanja tih učinaka, u Uredbi (EU) br. 525/2013 već je predviđena ažurirana ocjena utjecaja iz zrakoplovstva koji nisu CO2 na globalnu klimu. Modele koji se upotrebljavaju u tom pogledu trebalo bi prilagoditi znanstvenom napretku.
  Komisija bi do 1. ožujka 2020.
  na temelju
  svojih ocjena takvih utjecaja
  trebala razmotriti
  odgovarajuće političke
  mogućnosti
  za njihovo rješavanje te, prema potrebi, iznijeti zakonodavni prijedlog
  . |
| --- | --- |

(33)

Zrakoplovstvo utječe na globalnu klimu zbog ispuštanja CO2 i ostalih emisija, uključujući emisije dušikovih oksida, te zbog mehanizama, kao što su jačanje cirus oblaka. U svjetlu brzog razvoja znanstvenog razumijevanja tih učinaka, u Uredbi (EU) br. 525/2013 već je predviđena ažurirana ocjena utjecaja iz zrakoplovstva koji nisu CO2 na globalnu klimu. Modele koji se upotrebljavaju u tom pogledu trebalo bi prilagoditi znanstvenom napretku.
  Komisija bi do 1. ožujka 2020.
  na temelju
  svojih ocjena takvih utjecaja
  trebala razmotriti
  odgovarajuće političke
  mogućnosti
  za njihovo rješavanje te, prema potrebi, iznijeti zakonodavni prijedlog
  .

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (33.a) | U skladu s postojećim smjernicama UNFCCC-a za izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova, izračun i izvješćivanje o emisijama metana temelji se na potencijalu globalnog zagrijavanja stakleničkih plinova za stogodišnje razdoblje. Uzimajući u obzir visoki potencijal globalnog zagrijavanja stakleničkih plinova i relativno kratak životni vijek metana u atmosferi, koji kratkoročno i srednjoročno znatno utječu na klimu, Komisija bi trebala analizirati posljedice za politike i mjere u slučaju usvajanja dvadesetogodišnjeg razdoblja za metan. Na temelju svoje analize Komisija bi trebala razmotriti relevantne opcije politike za brzo odgovaranje na problem emisija metana s pomoću strategije Unije za metan, dajući prednost emisijama metana poveznim s energijom i otpadom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33.a)

U skladu s postojećim smjernicama UNFCCC-a za izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova, izračun i izvješćivanje o emisijama metana temelji se na potencijalu globalnog zagrijavanja stakleničkih plinova za stogodišnje razdoblje. Uzimajući u obzir visoki potencijal globalnog zagrijavanja stakleničkih plinova i relativno kratak životni vijek metana u atmosferi, koji kratkoročno i srednjoročno znatno utječu na klimu, Komisija bi trebala analizirati posljedice za politike i mjere u slučaju usvajanja dvadesetogodišnjeg razdoblja za metan. Na temelju svoje analize Komisija bi trebala razmotriti relevantne opcije politike za brzo odgovaranje na problem emisija metana s pomoću strategije Unije za metan, dajući prednost emisijama metana poveznim s energijom i otpadom.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (34) | Kako bi se osigurala dosljednost između nacionalnih politika i politika Unije te ciljeva energetske unije, mora postojati trajni dijalog između Komisije i država članica. Komisija bi prema potrebi trebala državama članicama davati preporuke, među ostalim o stupnju ambicioznosti nacrta nacionalnih planova, o naknadnoj provedbi politika i mjera iz prijavljenih nacionalnih planova te o drugim nacionalnim politikama i mjerama koje su važne za provedbu energetske unije. Države članice trebale bi
  u najvećoj mogućoj mjeri
  uzeti u obzir te preporuke i objasniti u daljnjim izvješćima o napretku kako su se one provodile. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34)

Kako bi se osigurala dosljednost između nacionalnih politika i politika Unije te ciljeva energetske unije, mora postojati trajni dijalog između Komisije i država članica. Komisija bi prema potrebi trebala državama članicama davati preporuke, među ostalim o stupnju ambicioznosti nacrta nacionalnih planova, o naknadnoj provedbi politika i mjera iz prijavljenih nacionalnih planova te o drugim nacionalnim politikama i mjerama koje su važne za provedbu energetske unije. Države članice trebale bi
  u najvećoj mogućoj mjeri
  uzeti u obzir te preporuke i objasniti u daljnjim izvješćima o napretku kako su se one provodile.

| (34) | Kako bi se osigurala dosljednost između nacionalnih politika i politika Unije te ciljeva energetske unije, mora postojati trajni dijalog između Komisije i država članica
  te, prema potrebi, među državama članicama
  . Komisija bi prema potrebi trebala državama članicama davati preporuke, među ostalim o stupnju ambicioznosti nacrta nacionalnih planova, o naknadnoj provedbi politika i mjera iz prijavljenih nacionalnih planova te o drugim nacionalnim politikama i mjerama koje su važne za provedbu energetske unije. Države članice trebale bi uzeti u obzir te preporuke i objasniti u daljnjim izvješćima o napretku kako su se one provodile. |
| --- | --- |

(34)

Kako bi se osigurala dosljednost između nacionalnih politika i politika Unije te ciljeva energetske unije, mora postojati trajni dijalog između Komisije i država članica
  te, prema potrebi, među državama članicama
  . Komisija bi prema potrebi trebala državama članicama davati preporuke, među ostalim o stupnju ambicioznosti nacrta nacionalnih planova, o naknadnoj provedbi politika i mjera iz prijavljenih nacionalnih planova te o drugim nacionalnim politikama i mjerama koje su važne za provedbu energetske unije. Države članice trebale bi uzeti u obzir te preporuke i objasniti u daljnjim izvješćima o napretku kako su se one provodile.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 35.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (35) | Ako
  je
  ambicioznost
  integriranih nacionalnih energetskih
  i 
  klimatskih planova
  ili
  njihovih ažuriranja nedovoljna
  za zajedničko ostvarivanje ciljeva energetske unije i, za prvo razdoblje, posebno ciljeva energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti za 2030., Komisija bi trebala poduzeti mjere na razini Unije kako bi osigurala zajedničko ostvarenje tih ciljeva (čime će ukloniti „razlike u ambicioznosti”). Ako Unija nije ostvarila dovoljan napredak za postizanje tih ciljeva, Komisija može, osim izdavanja preporuka, poduzeti mjere na razini Unije ili zatražiti da države članice poduzmu dodatne mjere kako bi osigurala njihovo ostvarenje (čime će ukloniti „razlike u ostvarenju ciljeva”). Takvim mjerama trebali bi se uzeti u obzir
  rani ambiciozni doprinosi
  država članica
  ciljevima
  energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti za 2030. dok zajednički ulažu napore u zajedničko ostvarenje ciljeva. U području
  obnovljivih izvora
  energije, takve mjere uključuju i financijske doprinose država članica platformi za financiranje kojom upravlja Komisija, a koja bi se upotrebljavala za financiranje projekata
  energije iz obnovljivih izvora
  u cijeloj Uniji. Nacionalni ciljevi energije iz obnovljivih izvora država članica za 2020. trebali bi od 2021. na dalje služiti kao osnovni udjeli obnovljive energije. U području energetske učinkovitosti dodatne mjere mogu posebno biti usmjerene na poboljšanje energetske učinkovitosti proizvoda, zgrada i prijevoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(35)

Ako
  je
  ambicioznost
  integriranih nacionalnih energetskih
  i 
  klimatskih planova
  ili
  njihovih ažuriranja nedovoljna
  za zajedničko ostvarivanje ciljeva energetske unije i, za prvo razdoblje, posebno ciljeva energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti za 2030., Komisija bi trebala poduzeti mjere na razini Unije kako bi osigurala zajedničko ostvarenje tih ciljeva (čime će ukloniti „razlike u ambicioznosti”). Ako Unija nije ostvarila dovoljan napredak za postizanje tih ciljeva, Komisija može, osim izdavanja preporuka, poduzeti mjere na razini Unije ili zatražiti da države članice poduzmu dodatne mjere kako bi osigurala njihovo ostvarenje (čime će ukloniti „razlike u ostvarenju ciljeva”). Takvim mjerama trebali bi se uzeti u obzir
  rani ambiciozni doprinosi
  država članica
  ciljevima
  energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti za 2030. dok zajednički ulažu napore u zajedničko ostvarenje ciljeva. U području
  obnovljivih izvora
  energije, takve mjere uključuju i financijske doprinose država članica platformi za financiranje kojom upravlja Komisija, a koja bi se upotrebljavala za financiranje projekata
  energije iz obnovljivih izvora
  u cijeloj Uniji. Nacionalni ciljevi energije iz obnovljivih izvora država članica za 2020. trebali bi od 2021. na dalje služiti kao osnovni udjeli obnovljive energije. U području energetske učinkovitosti dodatne mjere mogu posebno biti usmjerene na poboljšanje energetske učinkovitosti proizvoda, zgrada i prijevoza.

| (35) | Ako
  su
  ambicioznost
  i specifični ciljevi te politike
  i 
  mjere navedeni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima
  ili
  njihovim ažuriranjima nedovoljni
  za zajedničko ostvarivanje
  općih
  ciljeva energetske unije i, za prvo razdoblje, posebno
  specifičnih
  ciljeva energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti za 2030., Komisija bi trebala poduzeti mjere na razini Unije kako bi osigurala zajedničko ostvarenje tih
  općih i specifičnih
  ciljeva
  a države članice bi trebale svoje nacionalne specifične ciljeve povećati u području obnovljive energije do 31. prosinca 2020.
  (čime će ukloniti „razlike u ambicioznosti”). Ako Unija nije ostvarila dovoljan napredak za postizanje tih
  općih i specifičnih
  ciljeva, Komisija može, osim izdavanja preporuka, poduzeti mjere na razini Unije ili zatražiti da države članice poduzmu dodatne mjere kako bi osigurala njihovo ostvarenje (čime će ukloniti „razlike u ostvarenju ciljeva”). Takvim mjerama trebali bi se uzeti u obzir
  rana ambiciozna nastojanja
  država članica
  u pogledu specifičnih ciljeva
  energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti za 2030. dok zajednički ulažu napore u zajedničko ostvarenje
  tih
  ciljeva. U području
  obnovljive
  energije, takve mjere uključuju i 
  dobrovoljne
  financijske doprinose država članica platformi za financiranje kojom upravlja Komisija, a koja bi se upotrebljavala za financiranje projekata
  obnovljive energije
  u cijeloj Uniji
  , uključujući one projekte od interesa za energetsku uniju
  . Nacionalni
  specifični
  ciljevi energije iz obnovljivih izvora država članica za 2020. trebali bi od 2021. na dalje služiti kao osnovni udjeli obnovljive energije
  i trebali bi se zadržati tijekom čitava razdoblja
  . U području energetske učinkovitosti dodatne mjere mogu posebno biti usmjerene na poboljšanje energetske učinkovitosti proizvoda, zgrada i prijevoza. |
| --- | --- |

(35)

Ako
  su
  ambicioznost
  i specifični ciljevi te politike
  i 
  mjere navedeni u integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima
  ili
  njihovim ažuriranjima nedovoljni
  za zajedničko ostvarivanje
  općih
  ciljeva energetske unije i, za prvo razdoblje, posebno
  specifičnih
  ciljeva energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti za 2030., Komisija bi trebala poduzeti mjere na razini Unije kako bi osigurala zajedničko ostvarenje tih
  općih i specifičnih
  ciljeva
  a države članice bi trebale svoje nacionalne specifične ciljeve povećati u području obnovljive energije do 31. prosinca 2020.
  (čime će ukloniti „razlike u ambicioznosti”). Ako Unija nije ostvarila dovoljan napredak za postizanje tih
  općih i specifičnih
  ciljeva, Komisija može, osim izdavanja preporuka, poduzeti mjere na razini Unije ili zatražiti da države članice poduzmu dodatne mjere kako bi osigurala njihovo ostvarenje (čime će ukloniti „razlike u ostvarenju ciljeva”). Takvim mjerama trebali bi se uzeti u obzir
  rana ambiciozna nastojanja
  država članica
  u pogledu specifičnih ciljeva
  energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti za 2030. dok zajednički ulažu napore u zajedničko ostvarenje
  tih
  ciljeva. U području
  obnovljive
  energije, takve mjere uključuju i 
  dobrovoljne
  financijske doprinose država članica platformi za financiranje kojom upravlja Komisija, a koja bi se upotrebljavala za financiranje projekata
  obnovljive energije
  u cijeloj Uniji
  , uključujući one projekte od interesa za energetsku uniju
  . Nacionalni
  specifični
  ciljevi energije iz obnovljivih izvora država članica za 2020. trebali bi od 2021. na dalje služiti kao osnovni udjeli obnovljive energije
  i trebali bi se zadržati tijekom čitava razdoblja
  . U području energetske učinkovitosti dodatne mjere mogu posebno biti usmjerene na poboljšanje energetske učinkovitosti proizvoda, zgrada i prijevoza.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | Države članice i Komisija trebale bi osigurati blisku suradnju u pogledu svih pitanja povezanih s provedbom energetske unije i ove Uredbe, u čemu će sudjelovati i Europski parlament. Komisija bi
  , prema potrebi,
  trebala pomoći državama članicama u provedbi ove Uredbe, posebno u pogledu uspostave nacionalnih planova i povezanog jačanja kapaciteta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

Države članice i Komisija trebale bi osigurati blisku suradnju u pogledu svih pitanja povezanih s provedbom energetske unije i ove Uredbe, u čemu će sudjelovati i Europski parlament. Komisija bi
  , prema potrebi,
  trebala pomoći državama članicama u provedbi ove Uredbe, posebno u pogledu uspostave nacionalnih planova i povezanog jačanja kapaciteta.

| (38) | Države članice i Komisija trebale bi osigurati blisku suradnju u pogledu svih pitanja povezanih s provedbom energetske unije i ove Uredbe, u čemu će sudjelovati i Europski parlament. Komisija bi trebala pomoći državama članicama u provedbi ove Uredbe, posebno u pogledu uspostave
  , provedbe i praćenja integriranih
  nacionalnih
  energetskih i klimatskih
  planova
  , dugoročnih klimatskih i energetskih strategija
  i povezanog jačanja kapaciteta
  mobilizacijom internih resursa iz Europske agencije za okoliš, Zajedničkog istraživačkog centra, internih kapaciteta za izrađivanje modela i, ako je primjereno, vanjskih stručnjaka
  . |
| --- | --- |

(38)

Države članice i Komisija trebale bi osigurati blisku suradnju u pogledu svih pitanja povezanih s provedbom energetske unije i ove Uredbe, u čemu će sudjelovati i Europski parlament. Komisija bi trebala pomoći državama članicama u provedbi ove Uredbe, posebno u pogledu uspostave
  , provedbe i praćenja integriranih
  nacionalnih
  energetskih i klimatskih
  planova
  , dugoročnih klimatskih i energetskih strategija
  i povezanog jačanja kapaciteta
  mobilizacijom internih resursa iz Europske agencije za okoliš, Zajedničkog istraživačkog centra, internih kapaciteta za izrađivanje modela i, ako je primjereno, vanjskih stručnjaka
  .

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 41.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (41.a) | Ova Uredba sadrži odredbe povezane s postupanjem s energetskom učinkovitosti kao s infrastrukturnim prioritetom, pri čemu je uzeto u obzir da odgovara definiciji infrastrukture koju koriste MMF i druge ekonomske institucije te da pri budućim odlukama o ulaganjima u europsku energetsku infrastrukturu energetska učinkovitost treba biti ključni element i prioritet

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41.a)

Ova Uredba sadrži odredbe povezane s postupanjem s energetskom učinkovitosti kao s infrastrukturnim prioritetom, pri čemu je uzeto u obzir da odgovara definiciji infrastrukture koju koriste MMF i druge ekonomske institucije te da pri budućim odlukama o ulaganjima u europsku energetsku infrastrukturu energetska učinkovitost treba biti ključni element i prioritet

   (1a)

  .

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 43.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (43) | Komisiji bi u obavljanju njezinih zadaća u skladu s ovom Uredbom i izradi provedbenih akata trebao pomagao Odbor za
  energetsku uniju
  .
  On
  bi trebao
  zamijeniti
  Odbor za klimatske promjene
  i, prema potrebi, ostale odbore i preuzeti njihove zadaće
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(43)

Komisiji bi u obavljanju njezinih zadaća u skladu s ovom Uredbom i izradi provedbenih akata trebao pomagao Odbor za
  energetsku uniju
  .
  On
  bi trebao
  zamijeniti
  Odbor za klimatske promjene
  i, prema potrebi, ostale odbore i preuzeti njihove zadaće
  .

| (43) | Komisiji bi u obavljanju njezinih zadaća u skladu s ovom Uredbom i izradi provedbenih akata trebao pomagao Odbor za
  energetiku i klimu
  .
  U pogledu pitanja povezanih s provedbom posebnih klimatskih odredbi Komisiji bi trebao pomagati Odbor za klimatske promjene osnovan na temelju Uredbe (EU) br. 525/2013. |
| --- | --- |

(43)

Komisiji bi u obavljanju njezinih zadaća u skladu s ovom Uredbom i izradi provedbenih akata trebao pomagao Odbor za
  energetiku i klimu
  .
  U pogledu pitanja povezanih s provedbom posebnih klimatskih odredbi Komisiji bi trebao pomagati Odbor za klimatske promjene osnovan na temelju Uredbe (EU) br. 525/2013.

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 44.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (44.a) | Kod priprema za buduće preispitivanje ove Uredbe i u kontekstu strategije Unije o kibersigurnosti Komisija bi, u uskoj suradnji s državama članicama, trebala procijeniti je li potrebno uvesti dodatne zahtjeve o jedinstvenom planiranju i izvješćivanju u pogledu napora država članica u poboljšanju zaštite ključne infrastrukture energetskog sustava Unije od svih oblika kiberprijetnji, osobito s obzirom na sve veći broj potencijalno ozbiljnih kibernapada proteklog desetljeća, kako bi se zajamčila energetska sigurnost u svim okolnostima. Međutim, ta poboljšana koordinacija u Uniji ne bi trebala utjecati na interes nacionalne sigurnosti država članica otkrivanjem osjetljivih informacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(44.a)

Kod priprema za buduće preispitivanje ove Uredbe i u kontekstu strategije Unije o kibersigurnosti Komisija bi, u uskoj suradnji s državama članicama, trebala procijeniti je li potrebno uvesti dodatne zahtjeve o jedinstvenom planiranju i izvješćivanju u pogledu napora država članica u poboljšanju zaštite ključne infrastrukture energetskog sustava Unije od svih oblika kiberprijetnji, osobito s obzirom na sve veći broj potencijalno ozbiljnih kibernapada proteklog desetljeća, kako bi se zajamčila energetska sigurnost u svim okolnostima. Međutim, ta poboljšana koordinacija u Uniji ne bi trebala utjecati na interes nacionalne sigurnosti država članica otkrivanjem osjetljivih informacija.

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Članak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 1. |
| Područje primjene i opseg | Područje primjene i opseg |
| 1.   Ovom se Uredbom uspostavlja mehanizam upravljanja za: | 1.   Ovom se Uredbom uspostavlja mehanizam upravljanja za: |
| | (-a) | provedbu dugoročnih klimatskih i energetskih strategija i mjera osmišljenih za ispunjavanje obveza Unije u pogledu emisija stakleničkih plinova u skladu s Pariškim sporazumom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 1.

Članak 1.

Područje primjene i opseg

Područje primjene i opseg

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja mehanizam upravljanja za:

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja mehanizam upravljanja za:

(-a)

(-a)

provedbu dugoročnih klimatskih i energetskih strategija i mjera osmišljenih za ispunjavanje obveza Unije u pogledu emisija stakleničkih plinova u skladu s Pariškim sporazumom;

| (a) | provedbu strategija i mjera čiji je cilj ostvarivanje ciljeva energetske unije i za prvo desetogodišnje razdoblje od 2021. do 2030., posebno energetskih i klimatskih ciljeva
  EU-a
  za 2030.; |
| --- | --- |

(a)

provedbu strategija i mjera čiji je cilj ostvarivanje ciljeva energetske unije i za prvo desetogodišnje razdoblje od 2021. do 2030., posebno energetskih i klimatskih ciljeva
  EU-a
  za 2030.;

EU-a

| (a) | provedbu strategija i mjera čiji je cilj ostvarivanje ciljeva energetske unije i za prvo desetogodišnje razdoblje od 2021. do 2030., posebno energetskih i klimatskih
  specifičnih
  ciljeva
  Unije
  za 2030.; |
| --- | --- |

(a)

provedbu strategija i mjera čiji je cilj ostvarivanje ciljeva energetske unije i za prvo desetogodišnje razdoblje od 2021. do 2030., posebno energetskih i klimatskih
  specifičnih
  ciljeva
  Unije
  za 2030.;

specifičnih

Unije

| (aa) | osnivanje partnerstva i suradnje među državama članicama na makroregionalnoj i regionalnoj razini, osmišljene radi postizanja općih i specifičnih ciljeva i obveza energetske unije; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

osnivanje partnerstva i suradnje među državama članicama na makroregionalnoj i regionalnoj razini, osmišljene radi postizanja općih i specifičnih ciljeva i obveza energetske unije;

osnivanje partnerstva i suradnje među državama članicama na makroregionalnoj i regionalnoj razini, osmišljene radi postizanja općih i specifičnih ciljeva i obveza energetske unije;

| (b) | osiguravanje pravodobnosti, transparentnosti, točnosti, dosljednosti, usporedivosti i potpunosti izvješćivanja Unije i njezinih država članica tajništvu UNFCCC-a i Pariškog sporazuma. |
| --- | --- |

(b)

osiguravanje pravodobnosti, transparentnosti, točnosti, dosljednosti, usporedivosti i potpunosti izvješćivanja Unije i njezinih država članica tajništvu UNFCCC-a i Pariškog sporazuma.

| (b) | osiguravanje pravodobnosti, transparentnosti, točnosti, dosljednosti, usporedivosti i potpunosti izvješćivanja Unije i njezinih država članica tajništvu UNFCCC-a i Pariškog sporazuma. |
| --- | --- |

(b)

osiguravanje pravodobnosti, transparentnosti, točnosti, dosljednosti, usporedivosti i potpunosti izvješćivanja Unije i njezinih država članica tajništvu UNFCCC-a i Pariškog sporazuma.

| (ba) | doprinošenje većoj regulatornoj sigurnosti kao i doprinošenje većoj sigurnosti ulagatelja i pomoć pri potpunom iskorištavanju prilika za ekonomski razvoj, poticanje ulaganja, stvaranje radnih mjesta i socijalnu koheziju; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

doprinošenje većoj regulatornoj sigurnosti kao i doprinošenje većoj sigurnosti ulagatelja i pomoć pri potpunom iskorištavanju prilika za ekonomski razvoj, poticanje ulaganja, stvaranje radnih mjesta i socijalnu koheziju;

doprinošenje većoj regulatornoj sigurnosti kao i doprinošenje većoj sigurnosti ulagatelja i pomoć pri potpunom iskorištavanju prilika za ekonomski razvoj, poticanje ulaganja, stvaranje radnih mjesta i socijalnu koheziju;

| (bc) | podupiranje pravedne tranzicije za građane i regije na koje bi prelazak na niskougljično gospodarstvo mogao imati negativan učinak; |
| --- | --- |

(bc)

(bc)

podupiranje pravedne tranzicije za građane i regije na koje bi prelazak na niskougljično gospodarstvo mogao imati negativan učinak;

podupiranje pravedne tranzicije za građane i regije na koje bi prelazak na niskougljično gospodarstvo mogao imati negativan učinak;

Mehanizam upravljanja temeljit će se na integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima kojima je obuhvaćeno desetogodišnje razdoblje od 2021. do 2030. koje odgovara integriranim nacionalnim izvješćima država članica o napretku u području energetske i klimatske politike i integriranim mehanizmima praćenja Europske komisije. U njemu će se definirati strukturirani, iterativni postupak između Komisije i država članica u pogledu izrade nacionalnih planova i njihove provedbe, uključujući u pogledu regionalne suradnje i odgovarajućih djelovanja Komisije.

Mehanizam upravljanja temeljit će se na integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima kojima je obuhvaćeno desetogodišnje razdoblje od 2021. do 2030. koje odgovara integriranim nacionalnim izvješćima država članica o napretku u području energetske i klimatske politike i integriranim mehanizmima praćenja Europske komisije. U njemu će se definirati strukturirani,
  transparentni,
  iterativni postupak između Komisije i država članica
  kojim se jamči puno sudjelovanje opće javnosti i lokalnih vlasti
  u pogledu izrade nacionalnih planova i njihove provedbe, uključujući u pogledu
  makroregionalne i
  regionalne suradnje i odgovarajućih djelovanja Komisije.

transparentni,

kojim se jamči puno sudjelovanje opće javnosti i lokalnih vlasti

makroregionalne i

2.   Ova Uredba primjenjuje se na sljedećih pet dimenzija energetske unije:

2.   Ova Uredba primjenjuje se na sljedećih pet dimenzija energetske unije:

| (a) | energetsku sigurnost; |
| --- | --- |

(a)

energetsku sigurnost;

| (a) | energetsku sigurnost; |
| --- | --- |

(a)

energetsku sigurnost;

| (b) | energetsko tržište; |
| --- | --- |

(b)

energetsko tržište;

| (b) | unutarnje
  energetsko tržište, |
| --- | --- |

(b)

unutarnje
  energetsko tržište,

unutarnje

| (c) | energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

(c)

energetsku učinkovitost;

| (c) | energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

(c)

energetsku učinkovitost;

| (d) | dekarbonizaciju i |
| --- | --- |

(d)

dekarbonizaciju i

| (d) | dekarbonizaciju i |
| --- | --- |

(d)

dekarbonizaciju i

| (e) | istraživanje, inovacije i konkurentnost. |
| --- | --- |

(e)

istraživanje, inovacije i konkurentnost.

| (e) | istraživanje, inovacije i konkurentnost. |
| --- | --- |

(e)

istraživanje, inovacije i konkurentnost.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1.

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz [preinake Direktive 2009/28/EZ predložene u COM(2016)0767], Direktive 2010/31/EU i Direktive 2012/27/EU. | Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz [preinake Direktive 2009/28/EZ predložene u COM(2016)0767],
  [preinake Direktive 2009/72/EZ predložene u COM(2016)XXXX],
  Direktive 2010/31/EU i Direktive 2012/27/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz [preinake Direktive 2009/28/EZ predložene u COM(2016)0767], Direktive 2010/31/EU i Direktive 2012/27/EU.

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz [preinake Direktive 2009/28/EZ predložene u COM(2016)0767],
  [preinake Direktive 2009/72/EZ predložene u COM(2016)XXXX],
  Direktive 2010/31/EU i Direktive 2012/27/EU.

[preinake Direktive 2009/72/EZ predložene u COM(2016)XXXX],

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka 3.

Članak 2. – stavak 2. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | „donesene politike i mjere” znači politike i mjere za koje je do datuma podnošenja nacionalnog plana ili izvješća o napretku donesena službena odluka vlade i za koje postoji jasna predanost u pogledu nastavka provedbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

„donesene politike i mjere” znači politike i mjere za koje je do datuma podnošenja nacionalnog plana ili izvješća o napretku donesena službena odluka vlade i za koje postoji jasna predanost u pogledu nastavka provedbe;

| (3) | „donesene politike i mjere” znači politike i mjere za koje je do datuma podnošenja nacionalnog plana ili izvješća o napretku donesena službena odluka
  središnje vlade ili podnacionalne
  vlade i za koje postoji jasna predanost u pogledu nastavka provedbe; |
| --- | --- |

(3)

„donesene politike i mjere” znači politike i mjere za koje je do datuma podnošenja nacionalnog plana ili izvješća o napretku donesena službena odluka
  središnje vlade ili podnacionalne
  vlade i za koje postoji jasna predanost u pogledu nastavka provedbe;

središnje vlade ili podnacionalne

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka 9.

Članak 2. – stavak 2. – točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | „klimatski i energetski ciljevi Unije za 2030.” znači obvezujući cilj Unije od najmanje 40 % domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu do 2030. u odnosu na 1990., obvezujući cilj Unije od najmanje 27 % udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji u Uniji do 2030., cilj na razini EU-a od najmanje 27 % poboljšanja energetske učinkovitosti 2030., koji će se preispitati do 2020. uzimajući u obzir razinu EU-a od 30 % i cilj od 15 % za elektroenergetsku međusobnu povezanost do 2030. ili naknadne ciljeve u tom pogledu koje su dogovorili Europsko vijeće ili Vijeće i Parlament za 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9)

(9)

„klimatski i energetski ciljevi Unije za 2030.” znači obvezujući cilj Unije od najmanje 40 % domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu do 2030. u odnosu na 1990., obvezujući cilj Unije od najmanje 27 % udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji u Uniji do 2030., cilj na razini EU-a od najmanje 27 % poboljšanja energetske učinkovitosti 2030., koji će se preispitati do 2020. uzimajući u obzir razinu EU-a od 30 % i cilj od 15 % za elektroenergetsku međusobnu povezanost do 2030. ili naknadne ciljeve u tom pogledu koje su dogovorili Europsko vijeće ili Vijeće i Parlament za 2030.

Briše se.

Briše se.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka 11.a (nova)

Članak 2. – stavak 2. – točka 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11.a) | „rani napori” znači rani napredak države članice od 2021. nadalje u pogledu njezina specifičnog cilja za energiju iz obnovljivih izvora, kako je navedeno u članku 3. [preinake Direktive o energiji iz obnovljivih izvora], i u pogledu cilja za poboljšanje energetske učinkovitosti, kako je navedeno u članku 1. stavku 1. i članku 3. stavku 4. Direktive 2012/27/EU; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(11.a)

(11.a)

„rani napori” znači rani napredak države članice od 2021. nadalje u pogledu njezina specifičnog cilja za energiju iz obnovljivih izvora, kako je navedeno u članku 3. [preinake Direktive o energiji iz obnovljivih izvora], i u pogledu cilja za poboljšanje energetske učinkovitosti, kako je navedeno u članku 1. stavku 1. i članku 3. stavku 4. Direktive 2012/27/EU;

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – točka 17.a (nova)

Članak 2. – stavak 2. – točka 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.a) | „energetska učinkovitost na prvom mjestu” znači da se pri planiranju, donošenju politika i odluka o ulaganju u području energije određuju prioriteti za mjere za povećanje učinkovitosti energetske potražnje i opskrbe, s pomoću troškovno optimalne uštede energije u krajnjoj potrošnji, inicijativa za odgovor na potražnju inicijative i učinkovitijeg preoblikovanja, prijenosa i distribucije energije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(17.a)

(17.a)

„energetska učinkovitost na prvom mjestu” znači da se pri planiranju, donošenju politika i odluka o ulaganju u području energije određuju prioriteti za mjere za povećanje učinkovitosti energetske potražnje i opskrbe, s pomoću troškovno optimalne uštede energije u krajnjoj potrošnji, inicijativa za odgovor na potražnju inicijative i učinkovitijeg preoblikovanja, prijenosa i distribucije energije;

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3.

Članak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 3. | Članak 3. |
| Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi | Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi |
| 1.   Do 1. siječnja 2019. i svakih deset godina nakon toga, svaka država članica dostavlja Komisiji integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. Planovi sadržavaju elemente utvrđene u stavku 2. i Prilogu I. Prvim planom obuhvaćeno je razdoblje od 2021. do 2030. Sljedeći planovi obuhvaćat će desetogodišnja razdoblja neposredno nakon kraja razdoblja obuhvaćenog prethodnim planom. | 1.   Do 1. siječnja 2019. i svakih deset godina nakon toga, svaka država članica dostavlja Komisiji integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. Planovi sadržavaju elemente utvrđene u stavku 2. i Prilogu I. Prvim planom obuhvaćeno je razdoblje od 2021. do 2030. Sljedeći planovi obuhvaćat će desetogodišnja razdoblja neposredno nakon kraja razdoblja obuhvaćenog prethodnim planom. |
| 2.   Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi sastoje se od sljedećih glavnih odjeljaka: | 2.   Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi sastoje se od sljedećih glavnih odjeljaka: |
| (a) | pregleda postupka uspostave integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji se sastoji od
  sažetka, opisa savjetovanja i sudjelovanja dionika i njihovih rezultata i regionalne suradnje s ostalim državama članicama u pripremi plana; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.

Članak 3.

Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi

Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi

1.   Do 1. siječnja 2019. i svakih deset godina nakon toga, svaka država članica dostavlja Komisiji integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. Planovi sadržavaju elemente utvrđene u stavku 2. i Prilogu I. Prvim planom obuhvaćeno je razdoblje od 2021. do 2030. Sljedeći planovi obuhvaćat će desetogodišnja razdoblja neposredno nakon kraja razdoblja obuhvaćenog prethodnim planom.

1.   Do 1. siječnja 2019. i svakih deset godina nakon toga, svaka država članica dostavlja Komisiji integrirani nacionalni energetski i klimatski plan. Planovi sadržavaju elemente utvrđene u stavku 2. i Prilogu I. Prvim planom obuhvaćeno je razdoblje od 2021. do 2030. Sljedeći planovi obuhvaćat će desetogodišnja razdoblja neposredno nakon kraja razdoblja obuhvaćenog prethodnim planom.

2.   Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi sastoje se od sljedećih glavnih odjeljaka:

2.   Integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi sastoje se od sljedećih glavnih odjeljaka:

(a)

pregleda postupka uspostave integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji se sastoji od
  sažetka, opisa savjetovanja i sudjelovanja dionika i njihovih rezultata i regionalne suradnje s ostalim državama članicama u pripremi plana;

sažetka, opisa savjetovanja i sudjelovanja dionika i njihovih rezultata i regionalne suradnje s ostalim državama članicama u pripremi plana;

| (a) | pregleda postupka uspostave integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji se sastoji od
  sljedećeg: |
| --- | --- |

(a)

pregleda postupka uspostave integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana koji se sastoji od
  sljedećeg:

sljedećeg:

| | (1) | sažetka; |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

sažetka;

sažetka;

| | (2) | opisa savjetovanja i sudjelovanja lokalnih vlasti, civilnog društva, poduzeća, socijalnih partnera, građana i njihovih rezultata; |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

opisa savjetovanja i sudjelovanja lokalnih vlasti, civilnog društva, poduzeća, socijalnih partnera, građana i njihovih rezultata;

opisa savjetovanja i sudjelovanja lokalnih vlasti, civilnog društva, poduzeća, socijalnih partnera, građana i njihovih rezultata;

| | (3) | opisa makroregionalne i regionalne suradnje s ostalim državama članicama u pripremi plana; |
| --- | --- | --- |

(3)

(3)

opisa makroregionalne i regionalne suradnje s ostalim državama članicama u pripremi plana;

opisa makroregionalne i regionalne suradnje s ostalim državama članicama u pripremi plana;

| (b) | opisa nacionalnih
  ciljeva
  i 
  doprinosa
  za svaku od pet dimenzija energetske unije; |
| --- | --- |

(b)

opisa nacionalnih
  ciljeva
  i 
  doprinosa
  za svaku od pet dimenzija energetske unije;

ciljeva

doprinosa

| (b) | opisa nacionalnih
  općih
  i 
  specifičnih ciljeva
  za svaku od pet dimenzija energetske unije; |
| --- | --- |

(b)

opisa nacionalnih
  općih
  i 
  specifičnih ciljeva
  za svaku od pet dimenzija energetske unije;

općih

specifičnih ciljeva

| (c) | opisa
  predviđenih
  politika i 
  mjera
  za ostvarivanje odgovarajućih
  ciljeva
  i 
  doprinosa
  iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

opisa
  predviđenih
  politika i 
  mjera
  za ostvarivanje odgovarajućih
  ciljeva
  i 
  doprinosa
  iz točke (b);

predviđenih

mjera

ciljeva

doprinosa

| (c) | opisa
  planiranih
  politika
  , mjera
  i 
  strategija ulaganja
  za ostvarivanje odgovarajućih
  općih
  i 
  specifičnih ciljeva
  iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

opisa
  planiranih
  politika
  , mjera
  i 
  strategija ulaganja
  za ostvarivanje odgovarajućih
  općih
  i 
  specifičnih ciljeva
  iz točke (b);

planiranih

, mjera

strategija ulaganja

općih

specifičnih ciljeva

| (d) | opisa trenutačnog stanja pet dimenzija energetske unije, među ostalim u pogledu energetskog sustava i emisija i uklanjanja stakleničkih plinova te projekcija u pogledu ciljeva iz točke (b) s već postojećim (provedenim i donesenim) politikama i mjerama; |
| --- | --- |

(d)

opisa trenutačnog stanja pet dimenzija energetske unije, među ostalim u pogledu energetskog sustava i emisija i uklanjanja stakleničkih plinova te projekcija u pogledu ciljeva iz točke (b) s već postojećim (provedenim i donesenim) politikama i mjerama;

| (d) | opisa trenutačnog stanja pet dimenzija energetske unije, među ostalim u pogledu energetskog sustava i emisija i uklanjanja stakleničkih plinova te projekcija u pogledu ciljeva iz točke (b) s već postojećim (provedenim i donesenim) politikama i mjerama
  te opisa regulatornih i neregulatornih prepreka za postizanje ciljeva
  ; |
| --- | --- |

(d)

opisa trenutačnog stanja pet dimenzija energetske unije, među ostalim u pogledu energetskog sustava i emisija i uklanjanja stakleničkih plinova te projekcija u pogledu ciljeva iz točke (b) s već postojećim (provedenim i donesenim) politikama i mjerama
  te opisa regulatornih i neregulatornih prepreka za postizanje ciljeva
  ;

te opisa regulatornih i neregulatornih prepreka za postizanje ciljeva

| (e) | procjene učinka planiranih politika i mjera za ostvarenje ciljeva iz
  točke (b)
  ; |
| --- | --- |

(e)

procjene učinka planiranih politika i mjera za ostvarenje ciljeva iz
  točke (b)
  ;

točke (b)

| (e) | procjene učinka
  pojedinačnih i združenih
  planiranih politika i mjera za ostvarenje
  specifičnih i općih
  ciljeva iz
  članaka 1., 4., 13.a i 14., te procjene učinaka na okoliš, uključujući one na kvalitetu zraka i zaštitu prirode, te zdravstvenih, makroekonomskih i socijalnih učinaka
  ; |
| --- | --- |

(e)

procjene učinka
  pojedinačnih i združenih
  planiranih politika i mjera za ostvarenje
  specifičnih i općih
  ciljeva iz
  članaka 1., 4., 13.a i 14., te procjene učinaka na okoliš, uključujući one na kvalitetu zraka i zaštitu prirode, te zdravstvenih, makroekonomskih i socijalnih učinaka
  ;

pojedinačnih i združenih

specifičnih i općih

članaka 1., 4., 13.a i 14., te procjene učinaka na okoliš, uključujući one na kvalitetu zraka i zaštitu prirode, te zdravstvenih, makroekonomskih i socijalnih učinaka

| (ea) | procjene učinka planiranih politika i mjera na konkurentnost povezanu s pet dimenzija energetske unije; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

procjene učinka planiranih politika i mjera na konkurentnost povezanu s pet dimenzija energetske unije;

procjene učinka planiranih politika i mjera na konkurentnost povezanu s pet dimenzija energetske unije;

| (eb) | procjene mogućih učinaka klime u državama članicama, uključujući izravne i neizravne učinke, i strategija otpornosti za upravljanje klimatskim učincima, kao što su nacionalni planovi prilagodbe; |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

procjene mogućih učinaka klime u državama članicama, uključujući izravne i neizravne učinke, i strategija otpornosti za upravljanje klimatskim učincima, kao što su nacionalni planovi prilagodbe;

procjene mogućih učinaka klime u državama članicama, uključujući izravne i neizravne učinke, i strategija otpornosti za upravljanje klimatskim učincima, kao što su nacionalni planovi prilagodbe;

| (ec) | nakon razvoja strategija ulaganja, procjene javnog i privatnog ulaganja potrebnog za provedbu planiranih politika i mjera; |
| --- | --- |

(ec)

(ec)

nakon razvoja strategija ulaganja, procjene javnog i privatnog ulaganja potrebnog za provedbu planiranih politika i mjera;

nakon razvoja strategija ulaganja, procjene javnog i privatnog ulaganja potrebnog za provedbu planiranih politika i mjera;

| (f) | priloga, sastavljenog u skladu sa zahtjevima i strukturom propisanima u Prilogu II. ovoj Uredbi, u kojem su navedene metodologije i mjere politike država članica za ostvarenje zahtjeva ušteda energije u skladu s člankom 7. Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] i Prilogom V. toj Direktivi. |
| --- | --- |

(f)

priloga, sastavljenog u skladu sa zahtjevima i strukturom propisanima u Prilogu II. ovoj Uredbi, u kojem su navedene metodologije i mjere politike država članica za ostvarenje zahtjeva ušteda energije u skladu s člankom 7. Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] i Prilogom V. toj Direktivi.

| (f) | priloga, sastavljenog u skladu sa zahtjevima i strukturom propisanima u Prilogu II. ovoj Uredbi, u kojem su navedene metodologije i mjere politike država članica za ostvarenje zahtjeva ušteda energije u skladu s člankom 7. Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] i Prilogom V. toj Direktivi. |
| --- | --- |

(f)

priloga, sastavljenog u skladu sa zahtjevima i strukturom propisanima u Prilogu II. ovoj Uredbi, u kojem su navedene metodologije i mjere politike država članica za ostvarenje zahtjeva ušteda energije u skladu s člankom 7. Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] i Prilogom V. toj Direktivi.

3.   Pri izradi nacionalnih planova iz stavka 1. države članice
  uzimaju u obzir međusobnu povezanost pet dimenzija energetske unije i, prema potrebi, upotrebljavaju dosljedne podatke i pretpostavke u svih pet dimenzija.

3.   Pri izradi nacionalnih planova iz stavka 1. države članice:

| (a) | ograničavaju administrativnu složenost i troškove za sve relevantne dionike; |
| --- | --- |

(a)

(a)

ograničavaju administrativnu složenost i troškove za sve relevantne dionike;

ograničavaju administrativnu složenost i troškove za sve relevantne dionike;

| (b) | uzimaju u obzir međusobnu povezanost pet dimenzija energetske unije, osobito načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

uzimaju u obzir međusobnu povezanost pet dimenzija energetske unije, osobito načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu;

uzimaju u obzir međusobnu povezanost pet dimenzija energetske unije, osobito načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu;

| (c) | upotrebljavaju vjerodostojne i dosljedne podatke i pretpostavke u svih pet dimenzija i podatke korištene u postupcima izrade modela stavljaju na raspolaganje javnosti; |
| --- | --- |

(c)

(c)

upotrebljavaju vjerodostojne i dosljedne podatke i pretpostavke u svih pet dimenzija i podatke korištene u postupcima izrade modela stavljaju na raspolaganje javnosti;

upotrebljavaju vjerodostojne i dosljedne podatke i pretpostavke u svih pet dimenzija i podatke korištene u postupcima izrade modela stavljaju na raspolaganje javnosti;

| (d) | jamče dosljednost s ciljevima iz članka 1. i s dugoročnim nacionalnim klimatskim i energetskim strategijama u skladu s člankom 14.; |
| --- | --- |

(d)

(d)

jamče dosljednost s ciljevima iz članka 1. i s dugoročnim nacionalnim klimatskim i energetskim strategijama u skladu s člankom 14.;

jamče dosljednost s ciljevima iz članka 1. i s dugoročnim nacionalnim klimatskim i energetskim strategijama u skladu s člankom 14.;

| (e) | donose procjenu broja kućanstava koja žive u energetskom siromaštvu, uzimajući u obzir domaće energetske usluge potrebne za jamčenje osnovnih životnih standarda u odgovarajućem nacionalnom kontekstu, te opisuju postojeće i planirane politike i mjere za rješavanje energetskog siromaštva, uključujući mjere socijalne politike i druge relevantne nacionalne programe;



  U slučaju da država članica ima znatan broj kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom, što je potkrijepljeno procjenom na temelju provjerljivih podataka, koristeći se pokazateljima geografske raspršenosti, treba u svoj plan uvrstiti okvirni nacionalni cilj za smanjenje energetskog siromaštva; |
| --- | --- |

(e)

(e)

donose procjenu broja kućanstava koja žive u energetskom siromaštvu, uzimajući u obzir domaće energetske usluge potrebne za jamčenje osnovnih životnih standarda u odgovarajućem nacionalnom kontekstu, te opisuju postojeće i planirane politike i mjere za rješavanje energetskog siromaštva, uključujući mjere socijalne politike i druge relevantne nacionalne programe;

donose procjenu broja kućanstava koja žive u energetskom siromaštvu, uzimajući u obzir domaće energetske usluge potrebne za jamčenje osnovnih životnih standarda u odgovarajućem nacionalnom kontekstu, te opisuju postojeće i planirane politike i mjere za rješavanje energetskog siromaštva, uključujući mjere socijalne politike i druge relevantne nacionalne programe;

U slučaju da država članica ima znatan broj kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom, što je potkrijepljeno procjenom na temelju provjerljivih podataka, koristeći se pokazateljima geografske raspršenosti, treba u svoj plan uvrstiti okvirni nacionalni cilj za smanjenje energetskog siromaštva;

| (f) | uključuju odredbe kojima se nastoje izbjeći, ublažiti ili, ako je projekt od javnog interesa i ne postoje raspoložive alternative, nadoknaditi negativni učinci na okoliš utvrđeni tijekom integriranog izvješćivanja u skladu s člancima 15. do 22.; |
| --- | --- |

(f)

(f)

uključuju odredbe kojima se nastoje izbjeći, ublažiti ili, ako je projekt od javnog interesa i ne postoje raspoložive alternative, nadoknaditi negativni učinci na okoliš utvrđeni tijekom integriranog izvješćivanja u skladu s člancima 15. do 22.;

uključuju odredbe kojima se nastoje izbjeći, ublažiti ili, ako je projekt od javnog interesa i ne postoje raspoložive alternative, nadoknaditi negativni učinci na okoliš utvrđeni tijekom integriranog izvješćivanja u skladu s člancima 15. do 22.;

| (g) | uzimaju u obzir najnovije posebne preporuke po državama izdane u kontekstu Europskog semestra. |
| --- | --- |

(g)

(g)

uzimaju u obzir najnovije posebne preporuke po državama izdane u kontekstu Europskog semestra.

uzimaju u obzir najnovije posebne preporuke po državama izdane u kontekstu Europskog semestra.

3.a
     
  Država članica osigurava da nakon prvog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana u svim svojim naknadnim planovima, o kojima se Komisija obavještava u skladu sa stavkom 1., prilagođava svoje nacionalne opće i specifične ciljeve, kako je navedeno u članku 4., kako bi se odražavalo povećanje ambicija u odnosu na ciljeve iz njezina prethodnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana.

3.b
     
  Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti izvješća dostavljena Komisiji u skladu s ovim člankom.

4.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 36. za izmjenu Priloga I. kako bi ga prilagodila izmjenama Okvira za klimatsku i energetsku politiku, promjenama na energetskom tržištu i novim zahtjevima iz UNFCCC-a i Pariškog sporazuma.

4.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 36. za izmjenu Priloga I. kako bi ga prilagodila izmjenama Okvira za klimatsku i energetsku politiku, promjenama na energetskom tržištu i novim zahtjevima iz UNFCCC-a i Pariškog sporazuma.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – naslov

Članak 4. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nacionalni
  ciljevi
  i doprinosi
  za svaku od pet dimenzija energetske unije | Opći i specifični
  ciljevi za svaku od pet dimenzija energetske unije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nacionalni
  ciljevi
  i doprinosi
  za svaku od pet dimenzija energetske unije

Nacionalni

i doprinosi

Opći i specifični
  ciljevi za svaku od pet dimenzija energetske unije

Opći i specifični

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice utvrđuju u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima sljedeće glavne ciljeve
  i doprinose
  koji su navedeni u odjeljku A.2. Priloga I:: | Države članice utvrđuju u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima sljedeće glavne
  opće i specifične
  ciljeve koji su navedeni u odjeljku A.2. Priloga I:: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice utvrđuju u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima sljedeće glavne ciljeve
  i doprinose
  koji su navedeni u odjeljku A.2. Priloga I::

i doprinose

Države članice utvrđuju u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima sljedeće glavne
  opće i specifične
  ciljeve koji su navedeni u odjeljku A.2. Priloga I::

opće i specifične

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 1. – podtočka ii.a (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 1. – podtočka ii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (iia) | putanje koje država članica planira za zadržavanje i poboljšanje uklanjanja ugljika iz ponora u skladu s dugoročnim klimatskim i energetskim strategijama iz članka 14.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iia)

(iia)

putanje koje država članica planira za zadržavanje i poboljšanje uklanjanja ugljika iz ponora u skladu s dugoročnim klimatskim i energetskim strategijama iz članka 14.;

putanje koje država članica planira za zadržavanje i poboljšanje uklanjanja ugljika iz ponora u skladu s dugoročnim klimatskim i energetskim strategijama iz članka 14.;

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 1. – podtočka iii.

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 1. – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | prema potrebi,
  drugi nacionalni ciljevi koji su u skladu s 
  postojećim
  dugoročnim strategijama
  za niske emisije
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

prema potrebi,
  drugi nacionalni ciljevi koji su u skladu s 
  postojećim
  dugoročnim strategijama
  za niske emisije
  ;

prema potrebi,

postojećim

za niske emisije

| iii. | drugi nacionalni
  opći i specifični
  ciljevi koji su u skladu s 
  Pariškim sporazumom i
  dugoročnim
  klimatskim i energetskim
  strategijama; |
| --- | --- |

iii.

drugi nacionalni
  opći i specifični
  ciljevi koji su u skladu s 
  Pariškim sporazumom i
  dugoročnim
  klimatskim i energetskim
  strategijama;

opći i specifični

Pariškim sporazumom i

klimatskim i energetskim

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | u cilju
  ostvarenja obvezujućeg cilja Unije od najmanje
  27 %
  energije iz obnovljivih izvora do 2030. kako je navedeno u 
  članku
  3.
  [preinaka
  direktive 2009/28/EZ
  predložena
  u dokumentu COM(2016)0767],
  doprinos ovom cilju u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u državi članici u bruto konačnoj potrošnji energije 2030. s linearnom putanjom za taj doprinos od 2021. na dalje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

u cilju
  ostvarenja obvezujućeg cilja Unije od najmanje
  27 %
  energije iz obnovljivih izvora do 2030. kako je navedeno u 
  članku
  3.
  [preinaka
  direktive 2009/28/EZ
  predložena
  u dokumentu COM(2016)0767],
  doprinos ovom cilju u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u državi članici u bruto konačnoj potrošnji energije 2030. s linearnom putanjom za taj doprinos od 2021. na dalje;

u cilju

27 %

članku

[preinaka

predložena

doprinos ovom cilju u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u državi članici u bruto konačnoj potrošnji energije 2030. s linearnom putanjom za taj doprinos od 2021. na dalje;

| i. | radi
  ostvarenja obvezujućeg
  specifičnog
  cilja Unije od najmanje
  35 %
  energije iz obnovljivih izvora do 2030. kako je navedeno u 
  [članku
  3.
  ] [preinake
  direktive 2009/28/EZ
  predložene
  u dokumentu COM(2016)0767], |
| --- | --- |

i.

radi
  ostvarenja obvezujućeg
  specifičnog
  cilja Unije od najmanje
  35 %
  energije iz obnovljivih izvora do 2030. kako je navedeno u 
  [članku
  3.
  ] [preinake
  direktive 2009/28/EZ
  predložene
  u dokumentu COM(2016)0767],

radi

specifičnog

35 %

[članku

] [preinake

predložene

Amandman 291

Amandman 291

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.a (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ia. | obvezujući nacionalni specifični cilj države članice koji se odnosi na energiju iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije 2030. utvrđen u skladu s člankom 3. i Prilogom I.a Direktive (EU) .../... [preinaka Direktive 2009/28/EZ predložena u dokumentu COM(2016)0767] s postupnom putanjom kojom se jamči redovito korištenje obnovljive energije od 2021. nadalje, kako je utvrđeno u Prilogu I.a ovoj Uredbi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ia.

ia.

obvezujući nacionalni specifični cilj države članice koji se odnosi na energiju iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije 2030. utvrđen u skladu s člankom 3. i Prilogom I.a Direktive (EU) .../... [preinaka Direktive 2009/28/EZ predložena u dokumentu COM(2016)0767] s postupnom putanjom kojom se jamči redovito korištenje obnovljive energije od 2021. nadalje, kako je utvrđeno u Prilogu I.a ovoj Uredbi;

obvezujući nacionalni specifični cilj države članice koji se odnosi na energiju iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije 2030. utvrđen u skladu s člankom 3. i Prilogom I.a Direktive (EU) .../... [preinaka Direktive 2009/28/EZ predložena u dokumentu COM(2016)0767] s postupnom putanjom kojom se jamči redovito korištenje obnovljive energije od 2021. nadalje, kako je utvrđeno u Prilogu I.a ovoj Uredbi;

Amandman 292

Amandman 292

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.b (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ib. | Putanja iz podtočke i.a: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ib.

ib.

Putanja iz podtočke i.a:

Putanja iz podtočke i.a:

| (i) | počinje od udjela energije iz obnovljivih izvora 2020. kako je utvrđeno u trećem stupcu tablice u dijelu A Priloga I. Direktivi (EU) .../... [preinaka Direktive 2009/28/EZ predložena u dokumentu COM(2016)0767]; ako država članica premaši svoj obvezujući nacionalni specifični cilj za 2020. njezina putanja može započeti na razini dosegnutoj 2020. godine; |
| --- | --- |

(i)

(i)

počinje od udjela energije iz obnovljivih izvora 2020. kako je utvrđeno u trećem stupcu tablice u dijelu A Priloga I. Direktivi (EU) .../... [preinaka Direktive 2009/28/EZ predložena u dokumentu COM(2016)0767]; ako država članica premaši svoj obvezujući nacionalni specifični cilj za 2020. njezina putanja može započeti na razini dosegnutoj 2020. godine;

počinje od udjela energije iz obnovljivih izvora 2020. kako je utvrđeno u trećem stupcu tablice u dijelu A Priloga I. Direktivi (EU) .../... [preinaka Direktive 2009/28/EZ predložena u dokumentu COM(2016)0767]; ako država članica premaši svoj obvezujući nacionalni specifični cilj za 2020. njezina putanja može započeti na razini dosegnutoj 2020. godine;

| (ii) | sastoji se od najmanje od triju referentnih točaka izračunatih kao prosjek dviju prethodnih godina kako je navedeno u Prilogu I.a; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

sastoji se od najmanje od triju referentnih točaka izračunatih kao prosjek dviju prethodnih godina kako je navedeno u Prilogu I.a;

sastoji se od najmanje od triju referentnih točaka izračunatih kao prosjek dviju prethodnih godina kako je navedeno u Prilogu I.a;

| (iii) | mora ispuniti barem specifični nacionalni cilj za 2030. godinu; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

mora ispuniti barem specifični nacionalni cilj za 2030. godinu;

mora ispuniti barem specifični nacionalni cilj za 2030. godinu;

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.c (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ic. | putanja država članica iz podtočaka i.a i i.b, uzeta zajedno, mora rezultirati obvezujućom linearnom putanjom Unije i mora doseći obvezujući specifični cilj Unije od barem 35 % energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije 2030. godine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ic.

ic.

putanja država članica iz podtočaka i.a i i.b, uzeta zajedno, mora rezultirati obvezujućom linearnom putanjom Unije i mora doseći obvezujući specifični cilj Unije od barem 35 % energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije 2030. godine;

putanja država članica iz podtočaka i.a i i.b, uzeta zajedno, mora rezultirati obvezujućom linearnom putanjom Unije i mora doseći obvezujući specifični cilj Unije od barem 35 % energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije 2030. godine;

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.d (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka i.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | id. | putanje država članica za cjelokupni udio obnovljive energije u potrošnji konačne energije od 2031. na dalje moraju biti u skladu s dugoročnim klimatskim i energetskim strategijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

id.

id.

putanje država članica za cjelokupni udio obnovljive energije u potrošnji konačne energije od 2031. na dalje moraju biti u skladu s dugoročnim klimatskim i energetskim strategijama;

putanje država članica za cjelokupni udio obnovljive energije u potrošnji konačne energije od 2031. na dalje moraju biti u skladu s dugoročnim klimatskim i energetskim strategijama;

Amandmani 69 i 287

Amandmani 69 i 287

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka ii.

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | putanje za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u 
  konačnoj
  potrošnji energije od 2021. do 2030. u sektoru grijanja i hlađenja, sektoru električne energije i prometnom sektoru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

putanje za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u 
  konačnoj
  potrošnji energije od 2021. do 2030. u sektoru grijanja i hlađenja, sektoru električne energije i prometnom sektoru;

konačnoj

| ii. | okvirne
  putanje
  države članice
  za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u potrošnji
  konačne
  energije od 2021. do 2030. u sektoru grijanja i hlađenja, sektoru električne energije i prometnom sektoru; |
| --- | --- |

ii.

okvirne
  putanje
  države članice
  za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u potrošnji
  konačne
  energije od 2021. do 2030. u sektoru grijanja i hlađenja, sektoru električne energije i prometnom sektoru;

okvirne

države članice

konačne

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka iii.

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030., uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe te ukupni planirani instalirani kapacitet po tehnologiji i sektoru
  izražen
  u MW; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030., uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe te ukupni planirani instalirani kapacitet po tehnologiji i sektoru
  izražen
  u MW;

izražen

| iii. | okvirne
  putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030., uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe te ukupni planirani instalirani kapacitet po tehnologiji i sektoru
  uključujući obnavljanje kapaciteta izraženo
  u MW; |
| --- | --- |

iii.

okvirne
  putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030., uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe te ukupni planirani instalirani kapacitet po tehnologiji i sektoru
  uključujući obnavljanje kapaciteta izraženo
  u MW;

okvirne

uključujući obnavljanje kapaciteta izraženo

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka iii.a (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka 2. – podtočka iii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iiia. | udio energije iz obnovljivih izvora, kao i opći ciljevi i putanje za energiju iz obnovljivih izvora, u državama članicama koji su između 2021. i 2030. proizveli gradovi, zajednice za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i proizvođači koji sami proizvode i troše svoju energiju, uključujući očekivanu bruto konačnu potrošnju energije izraženu u Mtoe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iiia.

iiia.

udio energije iz obnovljivih izvora, kao i opći ciljevi i putanje za energiju iz obnovljivih izvora, u državama članicama koji su između 2021. i 2030. proizveli gradovi, zajednice za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i proizvođači koji sami proizvode i troše svoju energiju, uključujući očekivanu bruto konačnu potrošnju energije izraženu u Mtoe;

udio energije iz obnovljivih izvora, kao i opći ciljevi i putanje za energiju iz obnovljivih izvora, u državama članicama koji su između 2021. i 2030. proizveli gradovi, zajednice za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i proizvođači koji sami proizvode i troše svoju energiju, uključujući očekivanu bruto konačnu potrošnju energije izraženu u Mtoe;

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 1.

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   
  okvirni
  nacionalni
  doprinos povećanju
  energetske učinkovitosti radi ostvarivanja obvezujućeg Unijina cilja povećanja energetske učinkovitosti od
  30 %
  do 2030. kako je navedeno u članku 1. stavku 1. i članku 3. stavku 4. Direktive 2012/27/EU
  [u inačici kako
  je izmijenjena
  u skladu s
  prijedlogom COM(2016)0761], na temelju potrošnje primarne energije
  ili krajnje potrošnje energije
  , uštede primarne ili
  krajnje
  energije ili energetskog intenziteta; | (1)   
  obvezni specifični
  nacionalni
  cilj povećanja
  energetske učinkovitosti radi ostvarivanja obvezujućeg
  specifičnog
  Unijina cilja povećanja energetske učinkovitosti od
  40 %
  do 2030. kako je navedeno u članku 1. stavku 1. i članku 3. stavku 4. Direktive 2012/27/EU
  [kako
  je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761], na temelju potrošnje primarne
  ili konačne
  energije, uštede primarne ili
  konačne
  energije ili energetskog intenziteta
  , s linearnom putanjom za taj specifični cilj od 2021. na dalje
  ; |
| Države članice iskazuju
  svoj doprinos
  kao apsolutnu razinu potrošnje primarne energije i 
  krajnja potrošnja
  energije u 2020. i 2030.
  uz linearnu putanju za taj doprinos od 2021. nadalje.
  One objašnjavaju metodologiju upotrijebljenu za izračun i pretvorbene faktore; | države članice iskazuju
  svoje specifične ciljeve energetske učinkovitosti
  kao apsolutnu razinu potrošnje primarne energije i 
  potrošnje konačne
  energije u 2020. i 2030. one objašnjavaju metodologiju upotrijebljenu za izračun i pretvorbene faktore
  u skladu s Prilozima IV. i V. ... [inačice kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761]
  ; |
| | putanja iz prvog podstavka sastoji se od dvogodišnjih privremenih specifičnih ciljeva koji se prvi put primjenjuju 2022. te svake dvije godine nakon toga; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   
  okvirni
  nacionalni
  doprinos povećanju
  energetske učinkovitosti radi ostvarivanja obvezujućeg Unijina cilja povećanja energetske učinkovitosti od
  30 %
  do 2030. kako je navedeno u članku 1. stavku 1. i članku 3. stavku 4. Direktive 2012/27/EU
  [u inačici kako
  je izmijenjena
  u skladu s
  prijedlogom COM(2016)0761], na temelju potrošnje primarne energije
  ili krajnje potrošnje energije
  , uštede primarne ili
  krajnje
  energije ili energetskog intenziteta;

(1)   
  obvezni specifični
  nacionalni
  cilj povećanja
  energetske učinkovitosti radi ostvarivanja obvezujućeg
  specifičnog
  Unijina cilja povećanja energetske učinkovitosti od
  40 %
  do 2030. kako je navedeno u članku 1. stavku 1. i članku 3. stavku 4. Direktive 2012/27/EU
  [kako
  je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761], na temelju potrošnje primarne
  ili konačne
  energije, uštede primarne ili
  konačne
  energije ili energetskog intenziteta
  , s linearnom putanjom za taj specifični cilj od 2021. na dalje
  ;

Države članice iskazuju
  svoj doprinos
  kao apsolutnu razinu potrošnje primarne energije i 
  krajnja potrošnja
  energije u 2020. i 2030.
  uz linearnu putanju za taj doprinos od 2021. nadalje.
  One objašnjavaju metodologiju upotrijebljenu za izračun i pretvorbene faktore;

svoj doprinos

krajnja potrošnja

uz linearnu putanju za taj doprinos od 2021. nadalje.

države članice iskazuju
  svoje specifične ciljeve energetske učinkovitosti
  kao apsolutnu razinu potrošnje primarne energije i 
  potrošnje konačne
  energije u 2020. i 2030. one objašnjavaju metodologiju upotrijebljenu za izračun i pretvorbene faktore
  u skladu s Prilozima IV. i V. ... [inačice kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761]
  ;

svoje specifične ciljeve energetske učinkovitosti

potrošnje konačne

u skladu s Prilozima IV. i V. ... [inačice kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761]

putanja iz prvog podstavka sastoji se od dvogodišnjih privremenih specifičnih ciljeva koji se prvi put primjenjuju 2022. te svake dvije godine nakon toga;

putanja iz prvog podstavka sastoji se od dvogodišnjih privremenih specifičnih ciljeva koji se prvi put primjenjuju 2022. te svake dvije godine nakon toga;

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 2.

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   kumulativni iznos uštede energije koji treba ostvariti tijekom razdoblja od 2021. do 2030. u skladu s člankom 7. o obvezama u pogledu uštede energije Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761], | (2)   kumulativni iznos
  dodatne
  uštede energije koji treba ostvariti tijekom razdoblja od 2021. do 2030.
  i nakon toga
  u skladu s člankom 7. o obvezama u pogledu uštede energije Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   kumulativni iznos uštede energije koji treba ostvariti tijekom razdoblja od 2021. do 2030. u skladu s člankom 7. o obvezama u pogledu uštede energije Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761],

(2)   kumulativni iznos
  dodatne
  uštede energije koji treba ostvariti tijekom razdoblja od 2021. do 2030.
  i nakon toga
  u skladu s člankom 7. o obvezama u pogledu uštede energije Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761];

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 3.

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   
  ciljeve
  za dugoročnu
  obnovu
  nacionalnog fonda stambenih i poslovnih zgrada (javnih i privatnih); | (3)   
  na temelju analize postojećeg fonda zgrada, ključne etape
  za
  2030. i 2040. za
  dugoročnu
  strategiju obnove
  nacionalnog fonda stambenih i poslovnih zgrada
  , i
  javnih i privatnih
  , uz mjerenje napretka prema cilju za 2050. godinu u skladu s člankom 2.a Direktive 2010/31/EU [kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016
  )
  0765]
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   
  ciljeve
  za dugoročnu
  obnovu
  nacionalnog fonda stambenih i poslovnih zgrada (javnih i privatnih);

(3)   
  na temelju analize postojećeg fonda zgrada, ključne etape
  za
  2030. i 2040. za
  dugoročnu
  strategiju obnove
  nacionalnog fonda stambenih i poslovnih zgrada
  , i
  javnih i privatnih
  , uz mjerenje napretka prema cilju za 2050. godinu u skladu s člankom 2.a Direktive 2010/31/EU [kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016
  )
  0765]
  ;

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 3.a (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a)
     
  planirane politike i mjere, kao i napredak prema pretvorbi nacionalnog fonda zgrada u dekarbonizirani fond zgrada s visokom energetskom učinkovitošću, uključujući procjenu očekivanih energetskih ušteda i širih koristi temeljenu na dokazima, koje treba ostvariti između 2020. i 2030. godine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3.a)
     
  planirane politike i mjere, kao i napredak prema pretvorbi nacionalnog fonda zgrada u dekarbonizirani fond zgrada s visokom energetskom učinkovitošću, uključujući procjenu očekivanih energetskih ušteda i širih koristi temeljenu na dokazima, koje treba ostvariti između 2020. i 2030. godine;

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 4.

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4)   ukupnu tlocrtnu površinu koja će se renovirati ili ekvivalent godišnje uštede energije koja će se ostvariti od 2020. do 2030. na temelju
  članka 5
  . Direktive 2012/27/EU
  o zgradama javnih tijela kao uzoru
  ; | (4)   ukupnu tlocrtnu površinu koja će se renovirati
  i povezanu uštedu energije postignutu obnovom
  ili ekvivalent godišnje uštede energije koja
  proizlazi iz alternativnog pristupa i koja
  će se ostvariti od 2020. do 2030. na temelju
  članka 5
  . Direktive 2012/27/EU
  [kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761]
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)   ukupnu tlocrtnu površinu koja će se renovirati ili ekvivalent godišnje uštede energije koja će se ostvariti od 2020. do 2030. na temelju
  članka 5
  . Direktive 2012/27/EU
  o zgradama javnih tijela kao uzoru
  ;

(4)   ukupnu tlocrtnu površinu koja će se renovirati
  i povezanu uštedu energije postignutu obnovom
  ili ekvivalent godišnje uštede energije koja
  proizlazi iz alternativnog pristupa i koja
  će se ostvariti od 2020. do 2030. na temelju
  članka 5
  . Direktive 2012/27/EU
  [kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761]
  ;

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 4.a (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a)
     
  identificirani potencijal za uštede energije u grijanju i hlađenju, uključujući ishod sveobuhvatne procjene potencijala za primjenu visokoučinkovite kogeneracije te učinkovitog i inovativnog centraliziranog grijanja i hlađenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4.a)
     
  identificirani potencijal za uštede energije u grijanju i hlađenju, uključujući ishod sveobuhvatne procjene potencijala za primjenu visokoučinkovite kogeneracije te učinkovitog i inovativnog centraliziranog grijanja i hlađenja;

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 5.

Članak 4. – stavak 1. – točka b – podtočka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5)   ostale nacionalne ciljeve energetske učinkovitosti, među ostalim dugoročne ciljeve ili strategije i sektorske ciljeve u područjima poput prometa,
  grijanja i hlađenja
  ; | (5)   ostale nacionalne
  opće
  ciljeve energetske učinkovitosti, među ostalim dugoročne
  specifične
  ciljeve ili strategije i sektorske
  specifične
  ciljeve u područjima poput prometa,
  proizvodnog sektora, voda i otpadnih voda ili iz politika povezivanja sektora, kao i učinkovitost u drugim sektorima s visokim potencijalom energetske učinkovitosti duž cijelog lanca od primarne energije do krajnjih korisnika ili poput podatkovnih centara
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5)   ostale nacionalne ciljeve energetske učinkovitosti, među ostalim dugoročne ciljeve ili strategije i sektorske ciljeve u područjima poput prometa,
  grijanja i hlađenja
  ;

(5)   ostale nacionalne
  opće
  ciljeve energetske učinkovitosti, među ostalim dugoročne
  specifične
  ciljeve ili strategije i sektorske
  specifične
  ciljeve u područjima poput prometa,
  proizvodnog sektora, voda i otpadnih voda ili iz politika povezivanja sektora, kao i učinkovitost u drugim sektorima s visokim potencijalom energetske učinkovitosti duž cijelog lanca od primarne energije do krajnjih korisnika ili poput podatkovnih centara
  ;

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka 1.

Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   nacionalne ciljeve za jačanje diversifikacije izvora energije i opskrbe iz trećih zemalja; | (1)   nacionalne
  opće
  ciljeve za jačanje diversifikacije izvora energije i opskrbe iz trećih zemalja
  , u svrhu povećanja otpornosti makroregionalnih, regionalnih i nacionalnih energetskih sustava
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   nacionalne ciljeve za jačanje diversifikacije izvora energije i opskrbe iz trećih zemalja;

(1)   nacionalne
  opće
  ciljeve za jačanje diversifikacije izvora energije i opskrbe iz trećih zemalja
  , u svrhu povećanja otpornosti makroregionalnih, regionalnih i nacionalnih energetskih sustava
  ;

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka 2.

Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   nacionalne ciljeve u pogledu smanjenja ovisnosti o energiji uvezenoj iz trećih zemalja; | (2)   nacionalne
  opće
  ciljeve u pogledu smanjenja ovisnosti o energiji uvezenoj iz trećih zemalja
  , u svrhu povećanja otpornosti makroregionalnih, nacionalnih i regionalnih energetskih sustava
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   nacionalne ciljeve u pogledu smanjenja ovisnosti o energiji uvezenoj iz trećih zemalja;

(2)   nacionalne
  opće
  ciljeve u pogledu smanjenja ovisnosti o energiji uvezenoj iz trećih zemalja
  , u svrhu povećanja otpornosti makroregionalnih, nacionalnih i regionalnih energetskih sustava
  ;

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka 4.

Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4)   nacionalne ciljeve u pogledu
  uporabe
  domaćih izvora energije
  (osobito energije iz obnovljivih izvora)
  ; | (4)   nacionalne
  opće
  ciljeve u pogledu
  povećanja fleksibilnosti nacionalnog energetskog sustava, osobito primjenom mjera energetske učinkovitosti,
  domaćih
  i regionalnih
  izvora
  obnovljive
  energije
  , upravljanja potrošnjom i skladištenja
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)   nacionalne ciljeve u pogledu
  uporabe
  domaćih izvora energije
  (osobito energije iz obnovljivih izvora)
  ;

(4)   nacionalne
  opće
  ciljeve u pogledu
  povećanja fleksibilnosti nacionalnog energetskog sustava, osobito primjenom mjera energetske učinkovitosti,
  domaćih
  i regionalnih
  izvora
  obnovljive
  energije
  , upravljanja potrošnjom i skladištenja
  ;

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 1.

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   
  razina
  elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030. u odnosu na cilj elektroenergetske međusobne povezanosti za 2030. od najmanje
  15 %
  ; Države članice objašnjavaju korištenu metodologiju; | (1)   
  razinu
  elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030. u odnosu na
  specifični
  cilj elektroenergetske međusobne povezanosti za 2030. od najmanje
  15 %, uzimajući u obzir specifični cilj međusobne povezanosti za 2020. od najmanje 10 %,nacionalne i regionalne tržišne uvjete i potencijal, sve aspekte analize troškova i koristi, stvarnu razinu provedbe projekata od zajedničkog interesa, kao i mjere povećanja kapaciteta trgovanja u postojećim međusobno povezanim elektroenergetskim sustavima
  ; države članice objašnjavaju korištenu metodologiju
  , uzimajući u obzir metodologiju koju je predložila Komisija
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   
  razina
  elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030. u odnosu na cilj elektroenergetske međusobne povezanosti za 2030. od najmanje
  15 %
  ; Države članice objašnjavaju korištenu metodologiju;

(1)   
  razinu
  elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030. u odnosu na
  specifični
  cilj elektroenergetske međusobne povezanosti za 2030. od najmanje
  15 %, uzimajući u obzir specifični cilj međusobne povezanosti za 2020. od najmanje 10 %,nacionalne i regionalne tržišne uvjete i potencijal, sve aspekte analize troškova i koristi, stvarnu razinu provedbe projekata od zajedničkog interesa, kao i mjere povećanja kapaciteta trgovanja u postojećim međusobno povezanim elektroenergetskim sustavima
  ; države članice objašnjavaju korištenu metodologiju
  , uzimajući u obzir metodologiju koju je predložila Komisija
  ;

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 2.

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   ključne nacionalne ciljeve za infrastrukturu za prijenos električne energije i plina, koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru bilo koje od pet dimenzija Strategije energetske unije; | (2)   ključne nacionalne
  opće
  ciljeve za infrastrukturu za prijenos
  i distribuciju
  električne energije i plina
  i za njezinu modernizaciju
  , koji su potrebni za ostvarivanje
  općih i specifičnih
  ciljeva u okviru bilo koje od pet dimenzija Strategije energetske unije;
  za svaki veći planirani projekt u području infrastrukture preliminarnu procjenu njegove kompatibilnosti i doprinosa pet dimenzija energetske unije, osobito u pogledu sigurnosti opskrbe i tržišnog natjecanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   ključne nacionalne ciljeve za infrastrukturu za prijenos električne energije i plina, koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru bilo koje od pet dimenzija Strategije energetske unije;

(2)   ključne nacionalne
  opće
  ciljeve za infrastrukturu za prijenos
  i distribuciju
  električne energije i plina
  i za njezinu modernizaciju
  , koji su potrebni za ostvarivanje
  općih i specifičnih
  ciljeva u okviru bilo koje od pet dimenzija Strategije energetske unije;
  za svaki veći planirani projekt u području infrastrukture preliminarnu procjenu njegove kompatibilnosti i doprinosa pet dimenzija energetske unije, osobito u pogledu sigurnosti opskrbe i tržišnog natjecanja;

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 3.

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   nacionalne ciljeve povezane s drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput integracije tržišta i uparivanja, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni; | (3)   nacionalne
  opće
  ciljeve povezane s drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput
  povećanja fleksibilnosti sustava, osobito pomoću uklanjanja prepreka slobodnom formiranju cijena,
  integracije tržišta i uparivanja,
  pametnih mreža, agregacije, upravljanja potrošnjom, skladištenja, distribuirane proizvodnje energije, mehanizama za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge, cjenovnih signala u stvarnom vremenu,
  uključujući vremenski okvir tijekom kojeg
  opći
  ciljevi trebaju biti ostvareni; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   nacionalne ciljeve povezane s drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput integracije tržišta i uparivanja, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni;

(3)   nacionalne
  opće
  ciljeve povezane s drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput
  povećanja fleksibilnosti sustava, osobito pomoću uklanjanja prepreka slobodnom formiranju cijena,
  integracije tržišta i uparivanja,
  pametnih mreža, agregacije, upravljanja potrošnjom, skladištenja, distribuirane proizvodnje energije, mehanizama za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge, cjenovnih signala u stvarnom vremenu,
  uključujući vremenski okvir tijekom kojeg
  opći
  ciljevi trebaju biti ostvareni;

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka d – podtočka 3.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka d – podtočka 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  nacionalne opće ciljeve povezane s nediskriminatornim sudjelovanjem obnovljivih izvora energije, upravljanjem potrošnjom i skladištenjem, među ostalim putem agregacije, u svim energetskim tržištima, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg opći ciljevi trebaju biti ostvareni; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3a)
     
  nacionalne opće ciljeve povezane s nediskriminatornim sudjelovanjem obnovljivih izvora energije, upravljanjem potrošnjom i skladištenjem, među ostalim putem agregacije, u svim energetskim tržištima, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg opći ciljevi trebaju biti ostvareni;

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 3.b (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  nacionalne opće ciljeve u pogledu osiguranja da potrošači sudjeluju u energetskom sustavu te da imaju koristi od vlastite proizvodnje i novih tehnologija, uključujući pametna brojila; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3b)
     
  nacionalne opće ciljeve u pogledu osiguranja da potrošači sudjeluju u energetskom sustavu te da imaju koristi od vlastite proizvodnje i novih tehnologija, uključujući pametna brojila;

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 4.

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4)   nacionalne ciljeve u pogledu
  osiguranja
  adekvatnosti elektroenergetskog sustava,
  ako je primjenjivo
  ,
  kao i u pogledu fleksibilnosti elektroenergetskog sustava s obzirom na proizvodnju energije iz obnovljivih izvora,
  uključujući vremenski okvir tijekom kojeg bi ciljevi trebali biti ostvareni; | (4)   nacionalne
  opće
  ciljeve u pogledu
  osiguravanja
  adekvatnosti elektroenergetskog sustava
  i osiguravanja da mehanizmi za razvoj kapaciteta nisu provedeni ili da su
  ,
  u slučaju da su provedeni u svrhu sigurnosti opskrbe
  ,
  ograničeni u mjeri u kojoj je to moguće,
  uključujući vremenski okvir tijekom kojeg bi
  opći
  ciljevi trebali biti ostvareni; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)   nacionalne ciljeve u pogledu
  osiguranja
  adekvatnosti elektroenergetskog sustava,
  ako je primjenjivo
  ,
  kao i u pogledu fleksibilnosti elektroenergetskog sustava s obzirom na proizvodnju energije iz obnovljivih izvora,
  uključujući vremenski okvir tijekom kojeg bi ciljevi trebali biti ostvareni;

(4)   nacionalne
  opće
  ciljeve u pogledu
  osiguravanja
  adekvatnosti elektroenergetskog sustava
  i osiguravanja da mehanizmi za razvoj kapaciteta nisu provedeni ili da su
  ,
  u slučaju da su provedeni u svrhu sigurnosti opskrbe
  ,
  ograničeni u mjeri u kojoj je to moguće,
  uključujući vremenski okvir tijekom kojeg bi
  opći
  ciljevi trebali biti ostvareni;

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka e – podtočka 1.

Članak 4. – stavak 1. – točka e – podtočka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja
  javnog i privatnog
  istraživanja
  i inovacija povezanih s energetskom unijom
  ; prema potrebi, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg bi ciljevi trebali biti ostvareni; Takvi ciljevi trebali bi biti u skladu s ciljevima iz Strategije energetske unije i plana SET; | (1)   
  opće
  nacionalne ciljeve i 
  specifične
  ciljeve financiranja
  javne potpore za istraživanje i inovacije u pogledu energetske unije te njihov očekivani učinak poluge na inicijative za privatna
  istraživanja; prema potrebi, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg bi
  opći
  ciljevi trebali biti ostvareni; takvi
  specifični i opći
  ciljevi trebali bi biti u skladu s ciljevima iz Strategije energetske unije i plana SET; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   nacionalne ciljeve i ciljeve financiranja
  javnog i privatnog
  istraživanja
  i inovacija povezanih s energetskom unijom
  ; prema potrebi, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg bi ciljevi trebali biti ostvareni; Takvi ciljevi trebali bi biti u skladu s ciljevima iz Strategije energetske unije i plana SET;

(1)   
  opće
  nacionalne ciljeve i 
  specifične
  ciljeve financiranja
  javne potpore za istraživanje i inovacije u pogledu energetske unije te njihov očekivani učinak poluge na inicijative za privatna
  istraživanja; prema potrebi, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg bi
  opći
  ciljevi trebali biti ostvareni; takvi
  specifični i opći
  ciljevi trebali bi biti u skladu s ciljevima iz Strategije energetske unije i plana SET;

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka e – podtočka 2.

Članak 4. – stavak 1. – točka e – podtočka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   nacionalne ciljeve za
  uvođenje tehnologija s niskim emisijama ugljika do
  2050.; | (2)   nacionalne
  opće
  ciljeve za 2050.
  povezane s promicanjem održivih tehnologija
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   nacionalne ciljeve za
  uvođenje tehnologija s niskim emisijama ugljika do
  2050.;

(2)   nacionalne
  opće
  ciljeve za 2050.
  povezane s promicanjem održivih tehnologija
  ;

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka e – podtočka 3.

Članak 4. – stavak 1. – točka e – podtočka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)
     
  nacionalne ciljeve u pogledu konkurentnosti
  . | Briše se
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)
     
  nacionalne ciljeve u pogledu konkurentnosti
  .

Briše se
  .

Briše se

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – naslov

Članak 5. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Postupak država članica za utvrđivanje
  doprinosa
  u području obnovljivih izvora energije | Postupak država članica za utvrđivanje
  specifičnih ciljeva
  u području obnovljivih izvora energije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Postupak država članica za utvrđivanje
  doprinosa
  u području obnovljivih izvora energije

doprinosa

Postupak država članica za utvrđivanje
  specifičnih ciljeva
  u području obnovljivih izvora energije

specifičnih ciljeva

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kada utvrđuju svoj
  doprinos
  za svoj udio energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije 2030. i tijekom posljednje godine razdoblja obuhvaćenog sljedećim nacionalnim planovima, u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. podtočkom i., države članice uzimaju u obzir sljedeće: | 1.   Kada utvrđuju svoj
  specifični cilj
  za svoj udio energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije 2030. i tijekom posljednje godine razdoblja obuhvaćenog sljedećim nacionalnim planovima, u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. podtočkom i., države članice uzimaju u obzir sljedeće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kada utvrđuju svoj
  doprinos
  za svoj udio energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije 2030. i tijekom posljednje godine razdoblja obuhvaćenog sljedećim nacionalnim planovima, u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. podtočkom i., države članice uzimaju u obzir sljedeće:

1.   Kada utvrđuju svoj
  specifični cilj
  za svoj udio energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije 2030. i tijekom posljednje godine razdoblja obuhvaćenog sljedećim nacionalnim planovima, u skladu s člankom 4. stavkom (a) točkom 2. podtočkom i., države članice uzimaju u obzir sljedeće:

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka d – podtočka i.

Članak 5. – stavak 1. – točka d – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | ravnopravnu raspodjelu uporabe u cijeloj Europskoj uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

ravnopravnu raspodjelu uporabe u cijeloj Europskoj uniji;

| (i) | ravnopravnu
  i troškovno učinkovitu
  raspodjelu uporabe u cijeloj Europskoj uniji; |
| --- | --- |

(i)

ravnopravnu
  i troškovno učinkovitu
  raspodjelu uporabe u cijeloj Europskoj uniji;

i troškovno učinkovitu

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka da (nova)

Članak 5. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | osnovni udio energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije iz članka 3. stavka 3. Direktive (EU) .../... [preinaka Direktive 2009/28/EZ]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

osnovni udio energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije iz članka 3. stavka 3. Direktive (EU) .../... [preinaka Direktive 2009/28/EZ];

osnovni udio energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije iz članka 3. stavka 3. Direktive (EU) .../... [preinaka Direktive 2009/28/EZ];

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice zajedno osiguravaju da zbroj njihovih
  doprinosa
  čini najmanje
  27 %
  energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije na razini Unije do 2030. | 2.   Države članice zajedno osiguravaju da zbroj njihovih
  specifičnih ciljeva
  čini
  linearnu putanju od
  najmanje
  35 %
  energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije na razini Unije do 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice zajedno osiguravaju da zbroj njihovih
  doprinosa
  čini najmanje
  27 %
  energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije na razini Unije do 2030.

2.   Države članice zajedno osiguravaju da zbroj njihovih
  specifičnih ciljeva
  čini
  linearnu putanju od
  najmanje
  35 %
  energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije na razini Unije do 2030.

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – naslov

Članak 6. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Postupak država članica za utvrđivanje
  doprinosa
  u području energetske učinkovitosti | Postupak država članica za utvrđivanje
  obvezujućih specifičnih ciljeva
  u području energetske učinkovitosti |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Postupak država članica za utvrđivanje
  doprinosa
  u području energetske učinkovitosti

doprinosa

Postupak država članica za utvrđivanje
  obvezujućih specifičnih ciljeva
  u području energetske učinkovitosti

obvezujućih specifičnih ciljeva

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 6. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kada utvrđuju svoj
  okvirni
  nacionalni
  doprinos cilju
  energetske učinkovitosti za 2030. i posljednju godinu razdoblja obuhvaćenog sljedećim nacionalnim planovima u skladu s člankom 4. stavkom (b) točkom 1., države članice osiguravaju sljedeće: | 1.   Kada utvrđuju svoj
  obvezujući specifični
  nacionalni
  cilj
  energetske učinkovitosti za 2030. i posljednju godinu razdoblja obuhvaćenog sljedećim nacionalnim planovima u skladu s člankom 4. stavkom (b) točkom 1., države članice osiguravaju sljedeće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kada utvrđuju svoj
  okvirni
  nacionalni
  doprinos cilju
  energetske učinkovitosti za 2030. i posljednju godinu razdoblja obuhvaćenog sljedećim nacionalnim planovima u skladu s člankom 4. stavkom (b) točkom 1., države članice osiguravaju sljedeće:

1.   Kada utvrđuju svoj
  obvezujući specifični
  nacionalni
  cilj
  energetske učinkovitosti za 2030. i posljednju godinu razdoblja obuhvaćenog sljedećim nacionalnim planovima u skladu s člankom 4. stavkom (b) točkom 1., države članice osiguravaju sljedeće:

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka a

Članak 6. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | potrošnja energije u Uniji 2020. nije veća od 1 483 Mtoe primarne energije i od 1 086 Mtoe konačne
  potrošnje
  energije, a 2030. potrošnja energije u Uniji nije veća od
  1 321
  Mtoe primarne energije i od
  987
  Mtoe konačne
  potrošnje
  energije za prvih deset godina; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

potrošnja energije u Uniji 2020. nije veća od 1 483 Mtoe primarne energije i od 1 086 Mtoe konačne
  potrošnje
  energije, a 2030. potrošnja energije u Uniji nije veća od
  1 321
  Mtoe primarne energije i od
  987
  Mtoe konačne
  potrošnje
  energije za prvih deset godina;

potrošnje

1 321

987

potrošnje

| (a) | potrošnja energije u Uniji 2020. nije veća od 1 483 Mtoe primarne energije i od 1 086 Mtoe konačne energije, a 2030. potrošnja energije u Uniji nije veća od
  1 132
  Mtoe primarne energije i od
  849
  Mtoe konačne energije za prvih deset godina; |
| --- | --- |

(a)

potrošnja energije u Uniji 2020. nije veća od 1 483 Mtoe primarne energije i od 1 086 Mtoe konačne energije, a 2030. potrošnja energije u Uniji nije veća od
  1 132
  Mtoe primarne energije i od
  849
  Mtoe konačne energije za prvih deset godina;

1 132

849

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 6. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Kada utvrđuju svoj
  doprinos
  iz stavka 1., države članice mogu uzeti u obzir okolnosti koje utječu na potrošnju primarne energije
  i konačnu potrošnju energije
  , na primjer: | 2.   Kada utvrđuju svoj
  specifični cilj
  iz stavka 1., države članice mogu uzeti u obzir okolnosti koje utječu na potrošnju primarne
  i konačne
  energije, na primjer: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Kada utvrđuju svoj
  doprinos
  iz stavka 1., države članice mogu uzeti u obzir okolnosti koje utječu na potrošnju primarne energije
  i konačnu potrošnju energije
  , na primjer:

2.   Kada utvrđuju svoj
  specifični cilj
  iz stavka 1., države članice mogu uzeti u obzir okolnosti koje utječu na potrošnju primarne
  i konačne
  energije, na primjer:

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7.

Članak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 7. | Članak 7. |
| Nacionalne politike i 
  mjere
  za svaku od pet dimenzija energetske unije | Nacionalne politike
  , mjere
  i 
  strategije ulaganja
  za svaku od pet dimenzija energetske unije |
| Države članice opisuju, u skladu s Prilogom I., u svojem integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu, glavne postojeće (provedene i donesene) i planirane politike i mjere posebno za ostvarivanje ciljeva utvrđenih u nacionalnom planu, uključujući mjere za osiguravanje regionalne suradnje i odgovarajućeg financiranja na nacionalnoj i 
  regionalnoj
  razini. | Države članice opisuju, u skladu s Prilogom I., u svojem integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu, glavne postojeće (provedene i donesene) i planirane politike i mjere posebno za ostvarivanje
  općih
  ciljeva utvrđenih u nacionalnom planu, uključujući mjere za osiguravanje regionalne suradnje i odgovarajućeg financiranja na nacionalnoj
  , regionalnoj
  i 
  lokalnoj
  razini
  , uključujući mobilizaciju programa i instrumenata Unije
  . |
| | Opis glavnih postojećih i planiranih politika i mjera za postizanje općih ciljeva utvrđenih u nacionalnim planovima popraćen je općim pregledom ulaganja potrebnih za postizanje tih općih ciljeva. |
| | Države članice energetsku učinkovitost smatraju prioritetom u pogledu infrastrukture. U svoje planiranje infrastrukture uključuju programe energetske učinkovitosti te prednost daju ulaganjima u obnovu zgrada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.

Članak 7.

Nacionalne politike i 
  mjere
  za svaku od pet dimenzija energetske unije

mjere

Nacionalne politike
  , mjere
  i 
  strategije ulaganja
  za svaku od pet dimenzija energetske unije

, mjere

strategije ulaganja

Države članice opisuju, u skladu s Prilogom I., u svojem integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu, glavne postojeće (provedene i donesene) i planirane politike i mjere posebno za ostvarivanje ciljeva utvrđenih u nacionalnom planu, uključujući mjere za osiguravanje regionalne suradnje i odgovarajućeg financiranja na nacionalnoj i 
  regionalnoj
  razini.

regionalnoj

Države članice opisuju, u skladu s Prilogom I., u svojem integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu, glavne postojeće (provedene i donesene) i planirane politike i mjere posebno za ostvarivanje
  općih
  ciljeva utvrđenih u nacionalnom planu, uključujući mjere za osiguravanje regionalne suradnje i odgovarajućeg financiranja na nacionalnoj
  , regionalnoj
  i 
  lokalnoj
  razini
  , uključujući mobilizaciju programa i instrumenata Unije
  .

općih

, regionalnoj

lokalnoj

, uključujući mobilizaciju programa i instrumenata Unije

Opis glavnih postojećih i planiranih politika i mjera za postizanje općih ciljeva utvrđenih u nacionalnim planovima popraćen je općim pregledom ulaganja potrebnih za postizanje tih općih ciljeva.

Opis glavnih postojećih i planiranih politika i mjera za postizanje općih ciljeva utvrđenih u nacionalnim planovima popraćen je općim pregledom ulaganja potrebnih za postizanje tih općih ciljeva.

Države članice energetsku učinkovitost smatraju prioritetom u pogledu infrastrukture. U svoje planiranje infrastrukture uključuju programe energetske učinkovitosti te prednost daju ulaganjima u obnovu zgrada.

Države članice energetsku učinkovitost smatraju prioritetom u pogledu infrastrukture. U svoje planiranje infrastrukture uključuju programe energetske učinkovitosti te prednost daju ulaganjima u obnovu zgrada.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice opisuju, u skladu sa strukturom i formatom iz Priloga I., trenutačno stanje u pogledu svake od pet dimenzija energetske unije, uključujući energetski sustav
  i
  emisije i uklanjanja stakleničkih plinova u trenutku podnošenja nacionalnog plana ili na osnovu posljednjih dostupnih informacija. Države članice uspostavljaju i opisuju projekcije za svaku od pet dimenzija energetske unije za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do
  2040
  . (uključujući za 2030.) za koje se očekuje da će nastati kao posljedica postojećih (provedenih i donesenih) politika i mjera. | 1.   Države članice opisuju, u skladu sa strukturom i formatom iz Priloga I., trenutačno stanje u pogledu svake od pet dimenzija energetske unije, uključujući energetski sustav
  te
  emisije i uklanjanja stakleničkih plinova u trenutku podnošenja nacionalnog plana ili na osnovu posljednjih dostupnih informacija. Države članice uspostavljaju i opisuju projekcije za svaku od pet dimenzija energetske unije za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do
  2030
  . (uključujući za 2030.) za koje se očekuje da će nastati kao posljedica postojećih (provedenih i donesenih) politika i mjera.
  Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti pretpostavke, parametre i metodologije korištene za projekcije i scenarije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice opisuju, u skladu sa strukturom i formatom iz Priloga I., trenutačno stanje u pogledu svake od pet dimenzija energetske unije, uključujući energetski sustav
  i
  emisije i uklanjanja stakleničkih plinova u trenutku podnošenja nacionalnog plana ili na osnovu posljednjih dostupnih informacija. Države članice uspostavljaju i opisuju projekcije za svaku od pet dimenzija energetske unije za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do
  2040
  . (uključujući za 2030.) za koje se očekuje da će nastati kao posljedica postojećih (provedenih i donesenih) politika i mjera.

1.   Države članice opisuju, u skladu sa strukturom i formatom iz Priloga I., trenutačno stanje u pogledu svake od pet dimenzija energetske unije, uključujući energetski sustav
  te
  emisije i uklanjanja stakleničkih plinova u trenutku podnošenja nacionalnog plana ili na osnovu posljednjih dostupnih informacija. Države članice uspostavljaju i opisuju projekcije za svaku od pet dimenzija energetske unije za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do
  2030
  . (uključujući za 2030.) za koje se očekuje da će nastati kao posljedica postojećih (provedenih i donesenih) politika i mjera.
  Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti pretpostavke, parametre i metodologije korištene za projekcije i scenarije.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2. – točka a

Članak 8. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | učinaka na razvoj energetskoga sustava
  i
  emisije i uklanjanje stakleničkih plinova tijekom prvog razdoblja od deset godina najmanje do 2040. (uključujući za 2030.) u okviru planiranih politika i mjera, uključujući usporedbu s projekcijama utemeljenima na postojećim (provedenim i donesenim) politikama i mjerama iz stavka 1.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

učinaka na razvoj energetskoga sustava
  i
  emisije i uklanjanje stakleničkih plinova tijekom prvog razdoblja od deset godina najmanje do 2040. (uključujući za 2030.) u okviru planiranih politika i mjera, uključujući usporedbu s projekcijama utemeljenima na postojećim (provedenim i donesenim) politikama i mjerama iz stavka 1.;

i

| (a) | učinaka na razvoj energetskoga sustava
  te
  emisije i uklanjanje stakleničkih plinova tijekom prvog razdoblja od deset godina najmanje do 2040. (uključujući za 2030.) u okviru planiranih politika i mjera, uključujući usporedbu s projekcijama utemeljenima na postojećim (provedenim i donesenim) politikama i mjerama iz stavka 1.;
  to bi trebalo uključivati procjenu sinergija koje proizlaze iz povezivanja sektora, digitalizacije i poboljšanog modela tržišta te koristi u pogledu kvalitete zraka i sigurnosti opskrbe; |
| --- | --- |

(a)

učinaka na razvoj energetskoga sustava
  te
  emisije i uklanjanje stakleničkih plinova tijekom prvog razdoblja od deset godina najmanje do 2040. (uključujući za 2030.) u okviru planiranih politika i mjera, uključujući usporedbu s projekcijama utemeljenima na postojećim (provedenim i donesenim) politikama i mjerama iz stavka 1.;
  to bi trebalo uključivati procjenu sinergija koje proizlaze iz povezivanja sektora, digitalizacije i poboljšanog modela tržišta te koristi u pogledu kvalitete zraka i sigurnosti opskrbe;

te

to bi trebalo uključivati procjenu sinergija koje proizlaze iz povezivanja sektora, digitalizacije i poboljšanog modela tržišta te koristi u pogledu kvalitete zraka i sigurnosti opskrbe;

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2. – točka b

Članak 8. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | makroekonomskog, okolišnog i društvenog učinka te učinka na vještine planiranih politika i mjera
  iz članka 7. koje su dalje opisane u Prilogu I. za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do 2030., uključujući usporedbu s projekcijama
  na temelju
  postojećih (provedenih i donesenih) politika i mjera iz stavka 1.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

makroekonomskog, okolišnog i društvenog učinka te učinka na vještine planiranih politika i mjera
  iz članka 7. koje su dalje opisane u Prilogu I. za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do 2030., uključujući usporedbu s projekcijama
  na temelju
  postojećih (provedenih i donesenih) politika i mjera iz stavka 1.;

makroekonomskog, okolišnog i društvenog učinka te učinka na vještine planiranih politika i mjera

na temelju

| (b) | učinka koji na makroekonomiju, zdravlje, okoliš, vještine i društvo imaju pojedinačne i združene planirane politike i mjere
  iz članka 7. koje su dalje opisane u Prilogu I. za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do 2030., uključujući usporedbu s projekcijama postojećih (provedenih i donesenih) politika i mjera iz stavka 1;
  metodologija koja se koristi za procjenu tih učinaka javno je dostupna te se potiče korištenje analize troškova i koristi; |
| --- | --- |

(b)

učinka koji na makroekonomiju, zdravlje, okoliš, vještine i društvo imaju pojedinačne i združene planirane politike i mjere
  iz članka 7. koje su dalje opisane u Prilogu I. za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do 2030., uključujući usporedbu s projekcijama postojećih (provedenih i donesenih) politika i mjera iz stavka 1;
  metodologija koja se koristi za procjenu tih učinaka javno je dostupna te se potiče korištenje analize troškova i koristi;

učinka koji na makroekonomiju, zdravlje, okoliš, vještine i društvo imaju pojedinačne i združene planirane politike i mjere

metodologija koja se koristi za procjenu tih učinaka javno je dostupna te se potiče korištenje analize troškova i koristi;

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2. – točka c

Članak 8. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | interakcija između postojećih (provedenih i donesenih) i planiranih politika i mjera u okviru dimenzije politike i između postojećih (provedenih i donesenih) i planiranih politika i mjera različitih dimenzija za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do 2030. Projekcije o sigurnosti opskrbe, infrastrukturi i integraciji tržišta povezane su s pouzdanim scenarijima energetske učinkovitosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

interakcija između postojećih (provedenih i donesenih) i planiranih politika i mjera u okviru dimenzije politike i između postojećih (provedenih i donesenih) i planiranih politika i mjera različitih dimenzija za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do 2030. Projekcije o sigurnosti opskrbe, infrastrukturi i integraciji tržišta povezane su s pouzdanim scenarijima energetske učinkovitosti.

| (c) | interakcija između postojećih (provedenih i donesenih) i planiranih politika i mjera u okviru dimenzije politike i između postojećih (provedenih i donesenih) i planiranih politika i mjera različitih dimenzija za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do 2030.
  ; procjena uključuje kvantitativnu ili kvalitativnu ocjenu svake dokumentirane interakcije između nacionalnih politika i mjera s mjerama politike Unije u području klime i energije;
  projekcije o sigurnosti opskrbe, infrastrukturi i integraciji tržišta povezane su s pouzdanim scenarijima energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(c)

interakcija između postojećih (provedenih i donesenih) i planiranih politika i mjera u okviru dimenzije politike i između postojećih (provedenih i donesenih) i planiranih politika i mjera različitih dimenzija za prvo desetogodišnje razdoblje najmanje do 2030.
  ; procjena uključuje kvantitativnu ili kvalitativnu ocjenu svake dokumentirane interakcije između nacionalnih politika i mjera s mjerama politike Unije u području klime i energije;
  projekcije o sigurnosti opskrbe, infrastrukturi i integraciji tržišta povezane su s pouzdanim scenarijima energetske učinkovitosti.

; procjena uključuje kvantitativnu ili kvalitativnu ocjenu svake dokumentirane interakcije između nacionalnih politika i mjera s mjerama politike Unije u području klime i energije;

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2. – točka ca (nova)

Članak 8. – stavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | načina na koji pojedinačne i združene postojeće i planirane politike i mjere privlače privatna ulaganja zajedno s javnim financiranjem potrebnim za njihovu provedbu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

načina na koji pojedinačne i združene postojeće i planirane politike i mjere privlače privatna ulaganja zajedno s javnim financiranjem potrebnim za njihovu provedbu.

načina na koji pojedinačne i združene postojeće i planirane politike i mjere privlače privatna ulaganja zajedno s javnim financiranjem potrebnim za njihovu provedbu.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9.

Članak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 9. | Članak 9. |
| Nacrt integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova | Nacrt integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova |
| 1.   
  Do


  1
  . 
  siječnja 2018.
  i 
  svakih deset godina nakon toga države članice izrađuju i dostavljaju
  Komisiji nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana iz
  članka 3. stavka
  1. | 1.   
  Do
   
  1. lipnja 2018
  .
  svaka država članica izrađuje
  i 
  dostavlja
  Komisiji nacrt
  svojeg prvog
  integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana iz
  članka 3. stavka 1. Do
  1.
  siječnja 2023.


  svaka država članica izrađuje i dostavlja Komisiji nacrt svojeg drugog plana i nacrte svih sljedećih planova svakih pet godina nakon toga. |
| 2.   Komisija
  može
  državama članicama
  dati preporuke o nacrtima planova
  u skladu s člankom 28. U 
  tim preporukama posebno je navedeno sljedeće
  : | 2.   Komisija
  procjenjuje nacrt planova i izdaje preporuke po
  državama članicama u skladu s člankom 28.
  najkasnije tri mjeseca prije roka za podnošenje plana navedenog
  u 
  članku 3. stavku 1. kako bi se
  : |
| (a) | razina ambicioznosti ciljeva i doprinosa u odnosu na zajedničko ostvarivanje ciljeva
  energetske unije i 
  posebno ciljeva
  Unije
  za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.

Članak 9.

Nacrt integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova

Nacrt integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova

1.   
  Do


  1
  . 
  siječnja 2018.
  i 
  svakih deset godina nakon toga države članice izrađuju i dostavljaju
  Komisiji nacrt integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana iz
  članka 3. stavka
  1.

1.   
  Do
   
  1. lipnja 2018
  .
  svaka država članica izrađuje
  i 
  dostavlja
  Komisiji nacrt
  svojeg prvog
  integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana iz
  članka 3. stavka 1. Do
  1.
  siječnja 2023.


  svaka država članica izrađuje i dostavlja Komisiji nacrt svojeg drugog plana i nacrte svih sljedećih planova svakih pet godina nakon toga.

2.   Komisija
  može
  državama članicama
  dati preporuke o nacrtima planova
  u skladu s člankom 28. U 
  tim preporukama posebno je navedeno sljedeće
  :

2.   Komisija
  procjenjuje nacrt planova i izdaje preporuke po
  državama članicama u skladu s člankom 28.
  najkasnije tri mjeseca prije roka za podnošenje plana navedenog
  u 
  članku 3. stavku 1. kako bi se
  :

(a)

razina ambicioznosti ciljeva i doprinosa u odnosu na zajedničko ostvarivanje ciljeva
  energetske unije i 
  posebno ciljeva
  Unije
  za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti
  ;

razina ambicioznosti ciljeva i doprinosa u odnosu na zajedničko ostvarivanje ciljeva

posebno ciljeva

za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti

| (a) | zajamčilo da države članice zajednički postignu opće ciljeve
  energetske unije i 
  specifične ciljeve svih dimenzija energetske
  unije; |
| --- | --- |

(a)

zajamčilo da države članice zajednički postignu opće ciljeve
  energetske unije i 
  specifične ciljeve svih dimenzija energetske
  unije;

zajamčilo da države članice zajednički postignu opće ciljeve

specifične ciljeve svih dimenzija energetske

| (aa) | zajamčilo da države članice postignu nacionalne specifične i opće ciljeve; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

zajamčilo da države članice postignu nacionalne specifične i opće ciljeve;

zajamčilo da države članice postignu nacionalne specifične i opće ciljeve;

| (b) | politike i mjere
  povezane s ciljevima država članica i Unije i ostalim politikama i mjerama moguće
  prekogranične važnosti; |
| --- | --- |

(b)

politike i mjere
  povezane s ciljevima država članica i Unije i ostalim politikama i mjerama moguće
  prekogranične važnosti;

povezane s ciljevima država članica i Unije i ostalim politikama i mjerama moguće

| (b) | poboljšale pojedinačne postojeće i planirane
  politike i mjere
  sadržane u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uključujući one od potencijalne
  prekogranične važnosti; |
| --- | --- |

(b)

poboljšale pojedinačne postojeće i planirane
  politike i mjere
  sadržane u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uključujući one od potencijalne
  prekogranične važnosti;

poboljšale pojedinačne postojeće i planirane

sadržane u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uključujući one od potencijalne

| (ba) | predložilo donošenje dodatnih politika i mjera u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

predložilo donošenje dodatnih politika i mjera u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima;

predložilo donošenje dodatnih politika i mjera u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima;

| (c) | odnosi i
  dosljednost između postojećih (provedenih i donesenih) i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan u okviru jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije. |
| --- | --- |

(c)

odnosi i
  dosljednost između postojećih (provedenih i donesenih) i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan u okviru jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije.

odnosi i

| (c) | zajamčila
  dosljednost između postojećih (provedenih i donesenih) i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan u okviru jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije; |
| --- | --- |

(c)

zajamčila
  dosljednost između postojećih (provedenih i donesenih) i planiranih politika i mjera uključenih u integrirani nacionalni energetski i klimatski plan u okviru jedne dimenzije i između različitih dimenzija energetske unije;

zajamčila

| (ca) | zajamčila dosljednost između strategija i instrumenata ulaganja i politika i mjera država članica predviđenih za ispunjavanje odgovarajućih specifičnih i općih ciljeva; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

zajamčila dosljednost između strategija i instrumenata ulaganja i politika i mjera država članica predviđenih za ispunjavanje odgovarajućih specifičnih i općih ciljeva;

zajamčila dosljednost između strategija i instrumenata ulaganja i politika i mjera država članica predviđenih za ispunjavanje odgovarajućih specifičnih i općih ciljeva;

3.   Dok dovršavaju svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan države članice u najvećoj mogućoj mjeri vode računa o preporukama Komisije.

3.   Dok dovršavaju svoj integrirani nacionalni energetski i klimatski plan države članice u najvećoj mogućoj mjeri vode računa o preporukama Komisije.
  Ako se stajalište dotične države članice razlikuje od preporuke Komisije ta država članica dostavlja i objavljuje obrazloženje na kojem se temelji njezino stajalište.

3a.
     
  Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti nacrte planova iz stavka 1.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ne dovodeći u pitanje druge zahtjeve iz zakonodavstva Unije, države članice osiguravaju da javnost pravodobno dobije priliku za
  učinkovito
  sudjelovanje izradi nacrta planova iz članka 9. i 
  sažetak stajališta
  javnosti
  prilažu svom nacrtu integriranog energetskog i klimatskog plana koji podnose Komisiji. U mjeri u kojoj se primjenjuju odredbe Direktive 2001/42/EZ, smatra se da se savjetovanjima poduzetima u skladu s tom Direktivom zadovoljavaju i obveze savjetovanja javnosti iz ove Uredbe. | Ne dovodeći u pitanje druge zahtjeve iz zakonodavstva Unije, države članice osiguravaju da javnost pravodobno dobije priliku za
  efektivno
  sudjelovanje
  u
  izradi nacrta planova iz članka 9.
  , dugoročnih strategija iz članka 14., kada su sve mogućnosti otvorene
  i 
  može se ostvariti efektivno sudjelovanje
  javnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ne dovodeći u pitanje druge zahtjeve iz zakonodavstva Unije, države članice osiguravaju da javnost pravodobno dobije priliku za
  učinkovito
  sudjelovanje izradi nacrta planova iz članka 9. i 
  sažetak stajališta
  javnosti
  prilažu svom nacrtu integriranog energetskog i klimatskog plana koji podnose Komisiji. U mjeri u kojoj se primjenjuju odredbe Direktive 2001/42/EZ, smatra se da se savjetovanjima poduzetima u skladu s tom Direktivom zadovoljavaju i obveze savjetovanja javnosti iz ove Uredbe.

učinkovito

sažetak stajališta

prilažu svom nacrtu integriranog energetskog i klimatskog plana koji podnose Komisiji. U mjeri u kojoj se primjenjuju odredbe Direktive 2001/42/EZ, smatra se da se savjetovanjima poduzetima u skladu s tom Direktivom zadovoljavaju i obveze savjetovanja javnosti iz ove Uredbe.

Ne dovodeći u pitanje druge zahtjeve iz zakonodavstva Unije, države članice osiguravaju da javnost pravodobno dobije priliku za
  efektivno
  sudjelovanje
  u
  izradi nacrta planova iz članka 9.
  , dugoročnih strategija iz članka 14., kada su sve mogućnosti otvorene
  i 
  može se ostvariti efektivno sudjelovanje
  javnosti.

efektivno

u

, dugoročnih strategija iz članka 14., kada su sve mogućnosti otvorene

može se ostvariti efektivno sudjelovanje

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.a (novi)

Članak 10. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice postavljaju razumne vremenske okvire koji ostavljaju dovoljno vremena za informiranje, pripremu i učinkovito sudjelovanje javnosti u različitim fazama planiranja. Države članice moraju voditi računa o ravnopravnom sudjelovanju i osigurati da javnost bude informirana, bilo putem javnih priopćenja ili drugim odgovarajućim sredstvima, npr. elektroničkim medijima ako su raspoloživi, o svim praktičnim aranžmanima povezanima s njezinim sudjelovanjem i da može pristupiti svim relevantnim dokumentima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Države članice postavljaju razumne vremenske okvire koji ostavljaju dovoljno vremena za informiranje, pripremu i učinkovito sudjelovanje javnosti u različitim fazama planiranja. Države članice moraju voditi računa o ravnopravnom sudjelovanju i osigurati da javnost bude informirana, bilo putem javnih priopćenja ili drugim odgovarajućim sredstvima, npr. elektroničkim medijima ako su raspoloživi, o svim praktičnim aranžmanima povezanima s njezinim sudjelovanjem i da može pristupiti svim relevantnim dokumentima.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.b (novi)

Članak 10. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Kada Komisiji podnose svoj nacrt i završnu verziju integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana te svoje dugoročne strategije, države članice prilažu i sažetak stajališta javnosti i načina na koji su ona uzeta o obzir. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1b.
     
  Kada Komisiji podnose svoj nacrt i završnu verziju integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana te svoje dugoročne strategije, države članice prilažu i sažetak stajališta javnosti i načina na koji su ona uzeta o obzir.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.c (novi)

Članak 10. – stavak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  U mjeri u kojoj su odredbe Direktive 2001/42/EZ primjenjive, smatra se da se savjetovanjima poduzetima u skladu s tom Direktivom zadovoljavaju i obveze savjetovanja javnosti iz ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1c.
     
  U mjeri u kojoj su odredbe Direktive 2001/42/EZ primjenjive, smatra se da se savjetovanjima poduzetima u skladu s tom Direktivom zadovoljavaju i obveze savjetovanja javnosti iz ove Uredbe.

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.d (novi)

Članak 10. – stavak 1.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Države članice ograničavaju administrativnu složenost prilikom provedbe ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1d.
     
  Države članice ograničavaju administrativnu složenost prilikom provedbe ovog članka.

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10.a (novi)

Članak 10.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 10.a |
| | Višerazinska platforma za dijalog o klimi i energiji |
| | 1.
     
  U duhu partnerstva države članice uspostavljaju stalnu višerazinsku platformu za dijalog o klimi i energiji radi podupiranja aktivnog angažmana lokalnih vlasti, organizacija civilnog društva, poslovne zajednice, ulagača, drugih relevantnih dionika i opće javnosti u upravljanju energetskom tranzicijom. |
| | 2.
     
  Države članice u okviru svojih nacionalnih platformi za dijalog o klimi i energiji iznose različita moguća rješenja i scenarije predviđene za svoje kratkoročne, srednjoročne i dugoročne energetske i klimatske politike, zajedno s analizom troškova i koristi za svako moguće rješenje. Platforme za dijalog o klimi i energiji trebaju biti forumi za raspravu o planovima, strategijama i izvješćima i njihovo sastavljanje, u skladu s člankom 10. |
| | 3.
     
  Države članice jamče da platforme za dijalog o klimi i energiji raspolažu odgovarajućim ljudskim i financijskim resursima i da one funkcioniraju na transparentan način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.a

Članak 10.a

Višerazinska platforma za dijalog o klimi i energiji

Višerazinska platforma za dijalog o klimi i energiji

1.
     
  U duhu partnerstva države članice uspostavljaju stalnu višerazinsku platformu za dijalog o klimi i energiji radi podupiranja aktivnog angažmana lokalnih vlasti, organizacija civilnog društva, poslovne zajednice, ulagača, drugih relevantnih dionika i opće javnosti u upravljanju energetskom tranzicijom.

2.
     
  Države članice u okviru svojih nacionalnih platformi za dijalog o klimi i energiji iznose različita moguća rješenja i scenarije predviđene za svoje kratkoročne, srednjoročne i dugoročne energetske i klimatske politike, zajedno s analizom troškova i koristi za svako moguće rješenje. Platforme za dijalog o klimi i energiji trebaju biti forumi za raspravu o planovima, strategijama i izvješćima i njihovo sastavljanje, u skladu s člankom 10.

3.
     
  Države članice jamče da platforme za dijalog o klimi i energiji raspolažu odgovarajućim ljudskim i financijskim resursima i da one funkcioniraju na transparentan način.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.

Članak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 11. | Članak 11. |
| Regionalna suradnja | Makroregionalna i
  regionalna suradnja |
| 1.   Države članice uzajamno surađuju na regionalnoj razini kako bi mogle učinkovito ostvariti ciljeve
  i doprinose
  utvrđene u njihovom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu. | 1.   Države članice uzajamno surađuju na
  makroregionalnoj i
  regionalnoj razini
  uzimajući u najvećoj mogućoj mjeri u obzir sve postojeće i potencijalne oblike suradnje
  kako bi mogle učinkovito ostvariti
  specifične i opće
  ciljeve utvrđene u njihovom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu. |
| 2.   Države članice, prije podnošenja svog nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Komisiji u skladu s člankom 9. stavkom 1., utvrđuju prilike za regionalnu suradnju i savjetuju se sa susjednim državama članicama i ostalim državama članicama koje su izrazile interes. Države članice navode u svojim nacrtima integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova rezultate takvih regionalnih savjetovanja, uključujući, prema potrebi, kako su se uzele u obzir primjedbe. | 2.   Države članice,
  znatno
  prije podnošenja svog nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Komisiji u skladu s člankom 9. stavkom 1., utvrđuju prilike za
  makroregionalnu i
  regionalnu suradnju
  , uzimajući u obzir postojeće makroregionalne suradnje, osobito Plan o međusobnom povezivanju na baltičkom energetskom tržištu (BEMIP), Plinsku povezivost središnje
  i 
  jugoistočne Europe (CESEC), Srednjozapadno regionalno energetsko tržište (CWREM), Inicijativu mreže na moru zemalja Sjevernog mora (NSCOGI), Euromediteransko partnerstvo (Euromed) i
  savjetuju se sa susjednim državama članicama i ostalim državama članicama koje su izrazile interes
  , u skladu s Direktivom 2011/92/EU i Konvencijom iz Espooa
  . Države članice navode u svojim nacrtima integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova rezultate takvih regionalnih savjetovanja, uključujući, prema potrebi, kako su se uzele u obzir primjedbe.
  Prilikom angažiranja u makroregionalnoj suradnji, države članice se dogovaraju o upravljačkoj strukturi koja će omogućiti sastanke na ministarskoj razini barem jednom godišnje. |
| | 2a.
     
  Komisija, na zahtjev dviju ili više država članica, olakšava zajedničko sastavljanje dijelova njihovih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, među ostalim uspostavljanjem poticajnog okvira. Kada države članice provode makroregionalnu ili regionalnu suradnju, one u svojim nacrtima integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova navode rezultate i podnose ih Komisiji. Rezultat takvih makroregionalnih ili regionalnih suradnji može biti zamjena za jednakovrijedne dijelove relevantnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana. |
| | 2b
     
  . Komisija, u cilju promicanja integracije tržišta i troškovno učinkovitih politika, utvrđuje prilike za makroregionalne ili regionalne suradnje koje obuhvaćaju jednu ili više od pet dimenzija energetske unije te u skladu s ovim člankom, uz dugoročnu viziju temeljenu na postojećim tržišnim uvjetima. Na temelju tih prilika Komisija može izdati preporuke državama članicama u skladu s člankom 28. kako bi olakšala efektivnu suradnju, partnerstva i savjetovanja. |
| 3.   Komisija olakšava suradnju i savjetovanje među državama članicama o nacrtima planova koji su joj dostavljeni u skladu s člankom 9. radi njihova dovršetka. | 3.   Komisija olakšava suradnju i savjetovanje među državama članicama o nacrtima planova koji su joj dostavljeni u skladu s člankom 9. radi njihova dovršetka. |
| 4.   Države članice u svom konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu uzimaju u obzir primjedbe zaprimljene od ostalih država članica u skladu sa stavcima 2. i 3. i objašnjavaju kako su uzele u obzir te primjedbe. | 4.   Države članice u svom konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu uzimaju u obzir primjedbe zaprimljene od ostalih država članica u skladu sa stavcima 2. i 3. i objašnjavaju kako su uzele u obzir te primjedbe. |
| 5.   Za potrebe iz stavka 1., države članice nastavljaju surađivati na
  regionalnoj
  razini kada provode politike i mjere iz svojih planova. | 5.   Za potrebe iz stavka 1., države članice nastavljaju surađivati na
  makroregionalnoj
  razini kada provode politike i mjere iz svojih planova. |
| | 5a.
     
  Države članice također predviđaju suradnju s potpisnicima energetske zajednice i trećim zemljama koje su članice Europskog gospodarskog prostora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.

Članak 11.

Regionalna suradnja

Makroregionalna i
  regionalna suradnja

Makroregionalna i

1.   Države članice uzajamno surađuju na regionalnoj razini kako bi mogle učinkovito ostvariti ciljeve
  i doprinose
  utvrđene u njihovom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu.

1.   Države članice uzajamno surađuju na
  makroregionalnoj i
  regionalnoj razini
  uzimajući u najvećoj mogućoj mjeri u obzir sve postojeće i potencijalne oblike suradnje
  kako bi mogle učinkovito ostvariti
  specifične i opće
  ciljeve utvrđene u njihovom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu.

2.   Države članice, prije podnošenja svog nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Komisiji u skladu s člankom 9. stavkom 1., utvrđuju prilike za regionalnu suradnju i savjetuju se sa susjednim državama članicama i ostalim državama članicama koje su izrazile interes. Države članice navode u svojim nacrtima integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova rezultate takvih regionalnih savjetovanja, uključujući, prema potrebi, kako su se uzele u obzir primjedbe.

2.   Države članice,
  znatno
  prije podnošenja svog nacrta integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana Komisiji u skladu s člankom 9. stavkom 1., utvrđuju prilike za
  makroregionalnu i
  regionalnu suradnju
  , uzimajući u obzir postojeće makroregionalne suradnje, osobito Plan o međusobnom povezivanju na baltičkom energetskom tržištu (BEMIP), Plinsku povezivost središnje
  i 
  jugoistočne Europe (CESEC), Srednjozapadno regionalno energetsko tržište (CWREM), Inicijativu mreže na moru zemalja Sjevernog mora (NSCOGI), Euromediteransko partnerstvo (Euromed) i
  savjetuju se sa susjednim državama članicama i ostalim državama članicama koje su izrazile interes
  , u skladu s Direktivom 2011/92/EU i Konvencijom iz Espooa
  . Države članice navode u svojim nacrtima integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova rezultate takvih regionalnih savjetovanja, uključujući, prema potrebi, kako su se uzele u obzir primjedbe.
  Prilikom angažiranja u makroregionalnoj suradnji, države članice se dogovaraju o upravljačkoj strukturi koja će omogućiti sastanke na ministarskoj razini barem jednom godišnje.

2a.
     
  Komisija, na zahtjev dviju ili više država članica, olakšava zajedničko sastavljanje dijelova njihovih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, među ostalim uspostavljanjem poticajnog okvira. Kada države članice provode makroregionalnu ili regionalnu suradnju, one u svojim nacrtima integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova navode rezultate i podnose ih Komisiji. Rezultat takvih makroregionalnih ili regionalnih suradnji može biti zamjena za jednakovrijedne dijelove relevantnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana.

2b
     
  . Komisija, u cilju promicanja integracije tržišta i troškovno učinkovitih politika, utvrđuje prilike za makroregionalne ili regionalne suradnje koje obuhvaćaju jednu ili više od pet dimenzija energetske unije te u skladu s ovim člankom, uz dugoročnu viziju temeljenu na postojećim tržišnim uvjetima. Na temelju tih prilika Komisija može izdati preporuke državama članicama u skladu s člankom 28. kako bi olakšala efektivnu suradnju, partnerstva i savjetovanja.

3.   Komisija olakšava suradnju i savjetovanje među državama članicama o nacrtima planova koji su joj dostavljeni u skladu s člankom 9. radi njihova dovršetka.

3.   Komisija olakšava suradnju i savjetovanje među državama članicama o nacrtima planova koji su joj dostavljeni u skladu s člankom 9. radi njihova dovršetka.

4.   Države članice u svom konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu uzimaju u obzir primjedbe zaprimljene od ostalih država članica u skladu sa stavcima 2. i 3. i objašnjavaju kako su uzele u obzir te primjedbe.

4.   Države članice u svom konačnom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu uzimaju u obzir primjedbe zaprimljene od ostalih država članica u skladu sa stavcima 2. i 3. i objašnjavaju kako su uzele u obzir te primjedbe.

5.   Za potrebe iz stavka 1., države članice nastavljaju surađivati na
  regionalnoj
  razini kada provode politike i mjere iz svojih planova.

5.   Za potrebe iz stavka 1., države članice nastavljaju surađivati na
  makroregionalnoj
  razini kada provode politike i mjere iz svojih planova.

5a.
     
  Države članice također predviđaju suradnju s potpisnicima energetske zajednice i trećim zemljama koje su članice Europskog gospodarskog prostora.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 12. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija ocjenjuje integrirane nacionalne energetske i klimatske planove
  i njihova ažuriranja
  kako su prijavljeni skladu s 
  člancima 3
  .
  i 13.
  Ona posebno ocjenjuje je li njima ostvareno sljedeće: | Komisija ocjenjuje integrirane nacionalne energetske i klimatske planove kako su prijavljeni skladu s 
  člankom 3
  . Ona posebno ocjenjuje je li njima ostvareno sljedeće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija ocjenjuje integrirane nacionalne energetske i klimatske planove
  i njihova ažuriranja
  kako su prijavljeni skladu s 
  člancima 3
  .
  i 13.
  Ona posebno ocjenjuje je li njima ostvareno sljedeće:

i njihova ažuriranja

člancima 3

i 13.

Komisija ocjenjuje integrirane nacionalne energetske i klimatske planove kako su prijavljeni skladu s 
  člankom 3
  . Ona posebno ocjenjuje je li njima ostvareno sljedeće:

člankom 3

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka a

Članak 12. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ciljevi
  i doprinosi
  dovoljni su za zajedničko ostvarivanje ciljeva energetske unije, a za prvo desetogodišnje razdoblje posebno ciljevi Okvira Unije za klimatsku i energetsku politiku do 2030.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ciljevi
  i doprinosi
  dovoljni su za zajedničko ostvarivanje ciljeva energetske unije, a za prvo desetogodišnje razdoblje posebno ciljevi Okvira Unije za klimatsku i energetsku politiku do 2030.;

i doprinosi

| (a) | opći i specifični
  ciljevi dovoljni su za zajedničko ostvarivanje ciljeva energetske unije, a za prvo desetogodišnje razdoblje posebno
  specifični
  ciljevi Okvira Unije za klimatsku i energetsku politiku do 2030.; |
| --- | --- |

(a)

opći i specifični
  ciljevi dovoljni su za zajedničko ostvarivanje ciljeva energetske unije, a za prvo desetogodišnje razdoblje posebno
  specifični
  ciljevi Okvira Unije za klimatsku i energetsku politiku do 2030.;

opći i specifični

specifični

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 12. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | postojeće i predviđene politike te mjere i povezane strategije ulaganja dovoljne su za postizanje nacionalnih specifičnih ciljeva iz članka 4. ove Uredbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

postojeće i predviđene politike te mjere i povezane strategije ulaganja dovoljne su za postizanje nacionalnih specifičnih ciljeva iz članka 4. ove Uredbe;

postojeće i predviđene politike te mjere i povezane strategije ulaganja dovoljne su za postizanje nacionalnih specifičnih ciljeva iz članka 4. ove Uredbe;

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13.

Članak 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 13
  . | Briše se
  . |
| Ažuriranje integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana | |
| 1.
     
  Do 1. siječnja 2023. i svakih 10 godina nakon toga države članice dostavljaju Komisiji nacrt ažurirane verzije posljednjeg prijavljenog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana iz članka 3. ili potvrđuju Komisiji da je plan važeći. | |
| 2.
     
  Do 1. siječnja 2024. i svakih 10 godina nakon toga države članice prijavljuju Komisiji ažuriranje posljednjeg prijavljenog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana iz članka 3., osim ako su potvrdile da je plan i dalje važeći u skladu sa stavkom 1. ovog članka. | |
| 3.
     
  Države članice izmjenjuju samo ciljeve i doprinose iz ažuriranja iz stavka 2. u slučaju većih ambicija nego u posljednjem prijavljenom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu. | |
| 4.
     
  Države članice ulažu napore u ublažavanje negativnih učinaka na okoliš ažuriranog plana koji su izašli na vidjelo tijekom integriranog izvješćivanja u skladu s člancima 15. do 22. | |
| 5.
     
  U postupku ažuriranja iz stavka 2. države članice uzimaju u obzir posljednje posebne preporuke po državama članicama donesene u kontekstu Europskog semestra. | |
| 6.
     
  Postupci propisani u članku 9. stavku 2. i članku 11. primjenjuju se na izradu i ocjenjivanje ažuriranih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 13
  .

Članak 13

Briše se
  .

Briše se

Ažuriranje integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana

Ažuriranje integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana

1.
     
  Do 1. siječnja 2023. i svakih 10 godina nakon toga države članice dostavljaju Komisiji nacrt ažurirane verzije posljednjeg prijavljenog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana iz članka 3. ili potvrđuju Komisiji da je plan važeći.

2.
     
  Do 1. siječnja 2024. i svakih 10 godina nakon toga države članice prijavljuju Komisiji ažuriranje posljednjeg prijavljenog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana iz članka 3., osim ako su potvrdile da je plan i dalje važeći u skladu sa stavkom 1. ovog članka.

3.
     
  Države članice izmjenjuju samo ciljeve i doprinose iz ažuriranja iz stavka 2. u slučaju većih ambicija nego u posljednjem prijavljenom integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu.

4.
     
  Države članice ulažu napore u ublažavanje negativnih učinaka na okoliš ažuriranog plana koji su izašli na vidjelo tijekom integriranog izvješćivanja u skladu s člancima 15. do 22.

5.
     
  U postupku ažuriranja iz stavka 2. države članice uzimaju u obzir posljednje posebne preporuke po državama članicama donesene u kontekstu Europskog semestra.

6.
     
  Postupci propisani u članku 9. stavku 2. i članku 11. primjenjuju se na izradu i ocjenjivanje ažuriranih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova.

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 3. – naslov

Poglavlje 3. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13.a (novi)

Članak 13.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 13.a




  Usklađenost s općim klimatskim ciljem




  Komisija najkasnije do 1. srpnja 2018. izvješćuje o preostalom globalnom proračunu ugljika koji je dosljedan s nastojanjima da se porast temperature ograniči na razine znatno ispod 2 oC, preciznije na 1,5  oC, u odnosu na predindustrijske razine te objavljuje analizu pravednog udjela Unije za 2050. i 2100. godinu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 13.a

Usklađenost s općim klimatskim ciljem

Komisija najkasnije do 1. srpnja 2018. izvješćuje o preostalom globalnom proračunu ugljika koji je dosljedan s nastojanjima da se porast temperature ograniči na razine znatno ispod 2 oC, preciznije na 1,5  oC, u odnosu na predindustrijske razine te objavljuje analizu pravednog udjela Unije za 2050. i 2100. godinu.

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14.

Članak 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 14. | Članak 14. |
| Strategije za dugoročno postizanje niskih emisija | Dugoročne klimatske i energetske strategije |
| 1.   Države članice
  izrađuju strategije za dugoročno postizanje niskih emisija s pedesetogodišnjom perspektivom
  i 
  o tome izvješćuju Komisiju
  do 1. siječnja 
  2020
  . i svakih
  10
  godina nakon toga u cilju sljedećeg: | 1.   Države članice i 
  Komisija u ime Unije
  do 1. siječnja 
  2019
  . i svakih
  pet
  godina nakon toga
  donose dugoročne klimatske i energetske strategije s tridesetogodišnjom perspektivom
  u cilju sljedećeg: |
| (a) | izvršavanja obveza Unije i država članica u okviru UNFCCC-a i Pariškog sporazuma u pogledu smanjenja antropogenih emisija stakleničkih plinova i jačanja uklanjanja ponorima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 14.

Članak 14.

Strategije za dugoročno postizanje niskih emisija

Strategije za dugoročno postizanje niskih emisija

Dugoročne klimatske i energetske strategije

Dugoročne klimatske i energetske strategije

1.   Države članice
  izrađuju strategije za dugoročno postizanje niskih emisija s pedesetogodišnjom perspektivom
  i 
  o tome izvješćuju Komisiju
  do 1. siječnja 
  2020
  . i svakih
  10
  godina nakon toga u cilju sljedećeg:

1.   Države članice i 
  Komisija u ime Unije
  do 1. siječnja 
  2019
  . i svakih
  pet
  godina nakon toga
  donose dugoročne klimatske i energetske strategije s tridesetogodišnjom perspektivom
  u cilju sljedećeg:

(a)

izvršavanja obveza Unije i država članica u okviru UNFCCC-a i Pariškog sporazuma u pogledu smanjenja antropogenih emisija stakleničkih plinova i jačanja uklanjanja ponorima;

| (a) | izvršavanja obveza Unije i država članica u okviru UNFCCC-a i Pariškog sporazuma u pogledu smanjenja antropogenih emisija stakleničkih plinova i jačanja uklanjanja ponorima
  u vremenskim intervalima od 10 godina
  ; |
| --- | --- |

(a)

izvršavanja obveza Unije i država članica u okviru UNFCCC-a i Pariškog sporazuma u pogledu smanjenja antropogenih emisija stakleničkih plinova i jačanja uklanjanja ponorima
  u vremenskim intervalima od 10 godina
  ;

u vremenskim intervalima od 10 godina

| (b) | ostvarenja cilja zadržavanja povećanja globalne prosječne temperature na znatno ispod 2 oC iznad predindustrijske razine i ulaganja napora u ograničavanje povećanja temperature na 1,5  oC iznad predindustrijske razine; |
| --- | --- |

(b)

ostvarenja cilja zadržavanja povećanja globalne prosječne temperature na znatno ispod 2 oC iznad predindustrijske razine i ulaganja napora u ograničavanje povećanja temperature na 1,5  oC iznad predindustrijske razine;

o

o

| (b) | ostvarenja cilja zadržavanja povećanja globalne prosječne temperature na znatno ispod 2 oC iznad predindustrijske razine i ulaganja napora u ograničavanje povećanja temperature na 1,5  oC iznad predindustrijske razine
  s pomoću ograničavanja emisije stakleničkih plinova Unije na razinu ispod njezina pravednog udjela u preostalom globalnom proračunu ugljika
  ; |
| --- | --- |

(b)

ostvarenja cilja zadržavanja povećanja globalne prosječne temperature na znatno ispod 2 oC iznad predindustrijske razine i ulaganja napora u ograničavanje povećanja temperature na 1,5  oC iznad predindustrijske razine
  s pomoću ograničavanja emisije stakleničkih plinova Unije na razinu ispod njezina pravednog udjela u preostalom globalnom proračunu ugljika
  ;

o

o

s pomoću ograničavanja emisije stakleničkih plinova Unije na razinu ispod njezina pravednog udjela u preostalom globalnom proračunu ugljika

| (c) | postizanja dugoročnih smanjenja emisija stakleničkih plinova i poboljšanja uklanjanja ponorima u svim sektorima u skladu s ciljem Unije, u kontekstu nužnih smanjenja u skladu s IPCC-om
  po razvijenim zemljama kao skupini, koji se odnosi
  na
  smanjenje emisija za 80 do 95 % do 2050.
  u 
  odnosu na razine
  iz
  1990. na najisplativiji način
  . |
| --- | --- |

(c)

postizanja dugoročnih smanjenja emisija stakleničkih plinova i poboljšanja uklanjanja ponorima u svim sektorima u skladu s ciljem Unije, u kontekstu nužnih smanjenja u skladu s IPCC-om
  po razvijenim zemljama kao skupini, koji se odnosi
  na
  smanjenje emisija za 80 do 95 % do 2050.
  u 
  odnosu na razine
  iz
  1990. na najisplativiji način
  .

po razvijenim zemljama kao skupini, koji se odnosi

smanjenje emisija za 80 do 95 % do 2050.

odnosu na razine

1990. na najisplativiji način

| (c) | postizanja dugoročnih smanjenja emisija stakleničkih plinova i poboljšanja uklanjanja ponorima u svim sektorima u skladu s ciljem Unije, u kontekstu nužnih smanjenja u skladu s IPCC-om
  kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova u Uniji
  na
  najisplativiji način i kako bi se poboljšalo uklanjanje ponorima
  u 
  svrhu postizanja ciljeva u pogledu temperature
  iz
  Pariškog sporazuma radi postizanja nulte neto stope emisija stakleničkih plinova u Uniji do 2050
  .
  i negativnih emisija ubrzo nakon toga; |
| --- | --- |

(c)

postizanja dugoročnih smanjenja emisija stakleničkih plinova i poboljšanja uklanjanja ponorima u svim sektorima u skladu s ciljem Unije, u kontekstu nužnih smanjenja u skladu s IPCC-om
  kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova u Uniji
  na
  najisplativiji način i kako bi se poboljšalo uklanjanje ponorima
  u 
  svrhu postizanja ciljeva u pogledu temperature
  iz
  Pariškog sporazuma radi postizanja nulte neto stope emisija stakleničkih plinova u Uniji do 2050
  .
  i negativnih emisija ubrzo nakon toga;

kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova u Uniji

najisplativiji način i kako bi se poboljšalo uklanjanje ponorima

svrhu postizanja ciljeva u pogledu temperature

Pariškog sporazuma radi postizanja nulte neto stope emisija stakleničkih plinova u Uniji do 2050

i negativnih emisija ubrzo nakon toga;

| (ca) | postizanja unutar Unije, najkasnije do 2050., sustava s visokom energetskom učinkovitošću utemeljenog na energiji iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

postizanja unutar Unije, najkasnije do 2050., sustava s visokom energetskom učinkovitošću utemeljenog na energiji iz obnovljivih izvora.

postizanja unutar Unije, najkasnije do 2050., sustava s visokom energetskom učinkovitošću utemeljenog na energiji iz obnovljivih izvora.

2.   
  Strategijama za dugoročno postizanje niskih emisija obuhvaćeno je
  sljedeće:

2.   
  Dugoročne klimatske i energetske strategije sadrže elemente utvrđene u Prilogu II.a i obuhvaćaju
  sljedeće:

| (a) | smanjenja ukupnih emisija stakleničkih plinova i poboljšanja uklanjanja ponorima; |
| --- | --- |

(a)

smanjenja ukupnih emisija stakleničkih plinova i poboljšanja uklanjanja ponorima;

| (a) | smanjenja ukupnih emisija stakleničkih plinova i poboljšanja uklanjanja ponorima
  uz zaseban specifični cilj poboljšanja uklanjanja ponorima koji je u skladu s naporima za ostvarivanje ciljeva o ograničavanju porasta temperature u okviru Pariškog sporazuma
  ; |
| --- | --- |

(a)

smanjenja ukupnih emisija stakleničkih plinova i poboljšanja uklanjanja ponorima
  uz zaseban specifični cilj poboljšanja uklanjanja ponorima koji je u skladu s naporima za ostvarivanje ciljeva o ograničavanju porasta temperature u okviru Pariškog sporazuma
  ;

uz zaseban specifični cilj poboljšanja uklanjanja ponorima koji je u skladu s naporima za ostvarivanje ciljeva o ograničavanju porasta temperature u okviru Pariškog sporazuma

| (b) | smanjenja
  emisija i 
  poboljšanja
  uklanjanja u pojedinim sektorima, uključujući sektore električne energije, industrije, prometa, graditeljstva (stambenog i tercijarnog), poljoprivrede, uporabe zemljišta, promjene uporabe zemljišta i šumarstva (LULUCF); |
| --- | --- |

(b)

smanjenja
  emisija i 
  poboljšanja
  uklanjanja u pojedinim sektorima, uključujući sektore električne energije, industrije, prometa, graditeljstva (stambenog i tercijarnog), poljoprivrede, uporabe zemljišta, promjene uporabe zemljišta i šumarstva (LULUCF);

smanjenja

poboljšanja

| (b) | u cilju dekarbonizacije smanjenja
  emisija
  stakleničkih plinova
  i 
  poboljšanje
  uklanjanja u pojedinim sektorima, uključujući
  između ostalog
  sektore električne energije, industrije, prometa,
  grijanja i hlađenja te
  graditeljstva (stambenog i tercijarnog), poljoprivrede, uporabe zemljišta, promjene uporabe zemljišta i šumarstva (LULUCF); |
| --- | --- |

(b)

u cilju dekarbonizacije smanjenja
  emisija
  stakleničkih plinova
  i 
  poboljšanje
  uklanjanja u pojedinim sektorima, uključujući
  između ostalog
  sektore električne energije, industrije, prometa,
  grijanja i hlađenja te
  graditeljstva (stambenog i tercijarnog), poljoprivrede, uporabe zemljišta, promjene uporabe zemljišta i šumarstva (LULUCF);

u cilju dekarbonizacije smanjenja

stakleničkih plinova

poboljšanje

između ostalog

grijanja i hlađenja te

| (c) | očekivani napredak u pogledu prelaska na gospodarstvo s niskim emisijama stakleničkih plinova, uključujući intenzitet stakleničkih plinova, intenzitet CO2 bruto domaćeg proizvoda i strategija za
  povezano istraživanje
  , razvoj i inovacije; |
| --- | --- |

(c)

očekivani napredak u pogledu prelaska na gospodarstvo s niskim emisijama stakleničkih plinova, uključujući intenzitet stakleničkih plinova, intenzitet CO2 bruto domaćeg proizvoda i strategija za
  povezano istraživanje
  , razvoj i inovacije;

povezano istraživanje

| (c) | očekivani napredak u pogledu prelaska na gospodarstvo s niskim emisijama stakleničkih plinova, uključujući intenzitet stakleničkih plinova, intenzitet CO2 bruto domaćeg proizvoda i strategija za
  povezana dugoročna ulaganja, istraživanja
  , razvoj i inovacije; |
| --- | --- |

(c)

očekivani napredak u pogledu prelaska na gospodarstvo s niskim emisijama stakleničkih plinova, uključujući intenzitet stakleničkih plinova, intenzitet CO2 bruto domaćeg proizvoda i strategija za
  povezana dugoročna ulaganja, istraživanja
  , razvoj i inovacije;

2

povezana dugoročna ulaganja, istraživanja

| (ca) | očekivani napredak u pogledu energetske tranzicije, uključujući uštede energije, ukupni udio energije iz obnovljivih izvora i planirani instalirani kapacitet energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

očekivani napredak u pogledu energetske tranzicije, uključujući uštede energije, ukupni udio energije iz obnovljivih izvora i planirani instalirani kapacitet energije iz obnovljivih izvora;

očekivani napredak u pogledu energetske tranzicije, uključujući uštede energije, ukupni udio energije iz obnovljivih izvora i planirani instalirani kapacitet energije iz obnovljivih izvora;

| (cb) | očekivani doprinos temeljite dekarbonizacije gospodarstva u pogledu makroekonomskog i društvenog razvoja te zdravstvenih rizika i koristi te zaštite okoliša; |
| --- | --- |

(cb)

(cb)

očekivani doprinos temeljite dekarbonizacije gospodarstva u pogledu makroekonomskog i društvenog razvoja te zdravstvenih rizika i koristi te zaštite okoliša;

očekivani doprinos temeljite dekarbonizacije gospodarstva u pogledu makroekonomskog i društvenog razvoja te zdravstvenih rizika i koristi te zaštite okoliša;

| (d) | veze s drugim vrstama
  nacionalnog dugoročnog
  planiranja. |
| --- | --- |

(d)

veze s drugim vrstama
  nacionalnog dugoročnog
  planiranja.

nacionalnog dugoročnog

| (d) | veze s drugim vrstama
  nacionalnih općih ciljeva i
  planiranja
  te s drugim politikama, mjerama i ulaganjima; |
| --- | --- |

(d)

veze s drugim vrstama
  nacionalnih općih ciljeva i
  planiranja
  te s drugim politikama, mjerama i ulaganjima;

nacionalnih općih ciljeva i

te s drugim politikama, mjerama i ulaganjima;

2.a
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 36. za izmjenu Priloga II.a kako bi ga prilagodila izmjenama Okvira za klimatsku i energetsku politiku, promjenama na energetskom tržištu i novim zahtjevima iz UNFCCC-a i Pariškog sporazuma.

3.   
  Strategije za dugoročno postizanje niskih emisija i integrirani
  nacionalni energetski i klimatski planovi iz članka 3.
  trebali bi biti usklađeni
  .

3.   
  Integrirani
  nacionalni energetski i klimatski planovi iz članka 3.
  u skladu su s dugoročnim klimatskim i energetskim strategijama
  .

4.   Države članice
  trebaju staviti na raspolaganje
  javnosti
  svoje strategije za dugoročno postizanje niskih emisija
  i 
  njihova ažuriranja
  .

4.   Države članice
  i Komisija razvijaju svoje strategije otvoreno i transparentno i osiguravaju da se
  javnosti
  , socijalnim partnerima, poduzećima, ulagačima, civilnom društvu i drugim dionicima pružaju pravovremene i stvarne mogućnosti da sudjeluju u pripremi dugoročnih klimatskih
  i 
  energetskih strategija i da se strategije i sve popratne analize i podaci javno obznane, uključujući na e-platformi iz članka 24
  .

4.a
     
  Komisija podupire države članice u njihovoj pripremi dugoročnih strategija pružanjem informacija o stanju temeljnih znanstvenih spoznaja i tehnološkog razvoja važnih za postizanje ciljeva iz članka 1. Komisija također državama članicama i drugim dionicima pruža mogućnosti da dostave dodatne informacije i da povedu raspravu o stajalištima te proizvedu najbolje prakse i smjernice kojim se države članice mogu koristiti tijekom faze razvoja i provedbe svojih strategija.

4.b
     
  Komisija procjenjuje jesu li dugoročne nacionalne strategije prikladne za zajedničko postizanje općih ciljeva Unije utvrđenih u članku 1. Komisija može državama članicama izdati preporuke radi olakšavanja te svrhe i pomoći im u njihovim naporima da pripreme i provedu svoje dugoročne strategije.

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka a

Članak 15. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | informacije o ostvarenom napretku prema ostvarivanju ciljeva
  i doprinosa
  utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu i prema provedbi politika i mjera nužnih za njihovo ostvarivanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

informacije o ostvarenom napretku prema ostvarivanju ciljeva
  i doprinosa
  utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu i prema provedbi politika i mjera nužnih za njihovo ostvarivanje;

i doprinosa

| (a) | informacije o ostvarenom napretku prema ostvarivanju ciljeva utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu i prema
  financiranju i
  provedbi politika i mjera nužnih za njihovo ostvarivanje; |
| --- | --- |

(a)

informacije o ostvarenom napretku prema ostvarivanju ciljeva utvrđenih u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu i prema
  financiranju i
  provedbi politika i mjera nužnih za njihovo ostvarivanje;

financiranju i

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka aa (nova)

Članak 15. – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | rezultati javnih savjetovanja provedenih u skladu s člankom 10. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

rezultati javnih savjetovanja provedenih u skladu s člankom 10.

rezultati javnih savjetovanja provedenih u skladu s člankom 10.

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka ab (nova)

Članak 15. – stavak 2. – točka ab (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ab) | informacije o ostvarenom napretku u podupiranju aktivnog sudjelovanja u skladu s člankom 10.a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ab)

(ab)

informacije o ostvarenom napretku u podupiranju aktivnog sudjelovanja u skladu s člankom 10.a;

informacije o ostvarenom napretku u podupiranju aktivnog sudjelovanja u skladu s člankom 10.a;

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2. – točka ac (nova)

Članak 15. – stavak 2. – točka ac (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ac) | informacije na koje se upućuje i informacije o ostvarenom napretku u postizanju ciljeva i obveza utvrđenih u dugoročnim energetskim i klimatskim strategijama u skladu s člankom 14.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ac)

(ac)

informacije na koje se upućuje i informacije o ostvarenom napretku u postizanju ciljeva i obveza utvrđenih u dugoročnim energetskim i klimatskim strategijama u skladu s člankom 14.;

informacije na koje se upućuje i informacije o ostvarenom napretku u postizanju ciljeva i obveza utvrđenih u dugoročnim energetskim i klimatskim strategijama u skladu s člankom 14.;

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 5.

Članak 15. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ako je Komisija donijela preporuke u skladu s člankom 27. stavcima 2. ili 3., predmetna država članica uključuje u svoje izvješće iz stavka 1. ovog članka informacije o politikama i mjerama koje su donesene ili čije se donošenje i provedba planiraju u cilju provedbe tih preporuka. Te informacije uključuju detaljni raspored provedbe. | 5.   Ako je Komisija donijela preporuke u skladu s člankom 27. stavcima 2. ili 3., predmetna država članica uključuje u svoje izvješće iz stavka 1. ovog članka informacije o politikama i mjerama koje su donesene ili čije se donošenje i provedba planiraju u cilju provedbe tih preporuka. Te informacije uključuju detaljni raspored provedbe.
  Dotična država članica pruža dobro potkrijepljeno obrazloženje na osnovi pouzdanih podataka i objektivnih kriterija ako odstupa od donesenih preporuka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ako je Komisija donijela preporuke u skladu s člankom 27. stavcima 2. ili 3., predmetna država članica uključuje u svoje izvješće iz stavka 1. ovog članka informacije o politikama i mjerama koje su donesene ili čije se donošenje i provedba planiraju u cilju provedbe tih preporuka. Te informacije uključuju detaljni raspored provedbe.

5.   Ako je Komisija donijela preporuke u skladu s člankom 27. stavcima 2. ili 3., predmetna država članica uključuje u svoje izvješće iz stavka 1. ovog članka informacije o politikama i mjerama koje su donesene ili čije se donošenje i provedba planiraju u cilju provedbe tih preporuka. Te informacije uključuju detaljni raspored provedbe.
  Dotična država članica pruža dobro potkrijepljeno obrazloženje na osnovi pouzdanih podataka i objektivnih kriterija ako odstupa od donesenih preporuka.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 5.a (novi)

Članak 15. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti izvješća dostavljena Komisiji u skladu s ovim člankom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti izvješća dostavljena Komisiji u skladu s ovim člankom.

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1. – točka a – točka 4

Članak 18. – stavak 1. – točka a – točka 4

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | putanje potražnje za bioenergijom, raščlanjene na toplinsku i električnu energiju te promet,
  i
  putanje opskrbe biomasom po sirovini i podrijetlu (razlikovanje između domaće proizvodnje i uvoza). Za šumsku biomasu, ocjena njezina izvora i utjecaja na ponor LULUCF-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

putanje potražnje za bioenergijom, raščlanjene na toplinsku i električnu energiju te promet,
  i
  putanje opskrbe biomasom po sirovini i podrijetlu (razlikovanje između domaće proizvodnje i uvoza). Za šumsku biomasu, ocjena njezina izvora i utjecaja na ponor LULUCF-a;

i

| (4) | putanje potražnje za bioenergijom, raščlanjene na toplinsku i električnu energiju te promet,
  uključujući udio biogoriva, udio naprednih biogoriva, udio biogoriva proizvedenog iz glavnih usjeva proizvedenih na poljoprivrednom zemljištu, te
  putanje opskrbe biomasom po sirovini i podrijetlu (razlikovanje između domaće proizvodnje i uvoza). Za šumsku biomasu, ocjena njezina izvora i utjecaja na ponor LULUCF-a; |
| --- | --- |

(4)

putanje potražnje za bioenergijom, raščlanjene na toplinsku i električnu energiju te promet,
  uključujući udio biogoriva, udio naprednih biogoriva, udio biogoriva proizvedenog iz glavnih usjeva proizvedenih na poljoprivrednom zemljištu, te
  putanje opskrbe biomasom po sirovini i podrijetlu (razlikovanje između domaće proizvodnje i uvoza). Za šumsku biomasu, ocjena njezina izvora i utjecaja na ponor LULUCF-a;

uključujući udio biogoriva, udio naprednih biogoriva, udio biogoriva proizvedenog iz glavnih usjeva proizvedenih na poljoprivrednom zemljištu, te

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1. – točka a – točka 4.a (nova)

Članak 18. – stavak 1. – točka a – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | ciljeve i putanje za energiju iz obnovljivih izvora koju proizvode regije, gradovi, energetske zajednice i potrošači koji sami proizvode i troše svoju energiju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4.a)

(4.a)

ciljeve i putanje za energiju iz obnovljivih izvora koju proizvode regije, gradovi, energetske zajednice i potrošači koji sami proizvode i troše svoju energiju;

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1. – točka a – točka 5.

Članak 18. – stavak 1. – točka a – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | prema potrebi, druge nacionalne putanje i ciljeve, uključujući dugoročne i sektorske (kao što je udio
  biogoriva, udio naprednih biogoriva, udio biogoriva proizvedenog iz glavnih usjeva proizvedenih na poljoprivrednom zemljištu, udio
  električne energije proizvedene iz biomase bez uporabe topline, udio energije iz obnovljivih izvora u centralnom grijanju, uporaba obnovljivih izvora
  energije
  u zgradama,
  obnovljivi izvori energije koje proizvode gradovi, energetske zajednice i potrošači koji sami proizvode i troše svoju energiju)
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5)

prema potrebi, druge nacionalne putanje i ciljeve, uključujući dugoročne i sektorske (kao što je udio
  biogoriva, udio naprednih biogoriva, udio biogoriva proizvedenog iz glavnih usjeva proizvedenih na poljoprivrednom zemljištu, udio
  električne energije proizvedene iz biomase bez uporabe topline, udio energije iz obnovljivih izvora u centralnom grijanju, uporaba obnovljivih izvora
  energije
  u zgradama,
  obnovljivi izvori energije koje proizvode gradovi, energetske zajednice i potrošači koji sami proizvode i troše svoju energiju)
  ;

biogoriva, udio naprednih biogoriva, udio biogoriva proizvedenog iz glavnih usjeva proizvedenih na poljoprivrednom zemljištu, udio

energije

obnovljivi izvori energije koje proizvode gradovi, energetske zajednice i potrošači koji sami proizvode i troše svoju energiju)

| (5) | prema potrebi, druge nacionalne putanje i ciljeve, uključujući dugoročne i sektorske, kao što je udio električne energije proizvedene iz biomase bez uporabe topline, udio energije iz obnovljivih izvora u centralnom grijanju, uporaba
  energije iz
  obnovljivih izvora u zgradama,
  oporabljena energija iz mulja dobivenog obradom otpadnih voda
  ; |
| --- | --- |

(5)

prema potrebi, druge nacionalne putanje i ciljeve, uključujući dugoročne i sektorske, kao što je udio električne energije proizvedene iz biomase bez uporabe topline, udio energije iz obnovljivih izvora u centralnom grijanju, uporaba
  energije iz
  obnovljivih izvora u zgradama,
  oporabljena energija iz mulja dobivenog obradom otpadnih voda
  ;

energije iz

oporabljena energija iz mulja dobivenog obradom otpadnih voda

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1. – točka b – točka 1.

Članak 18. – stavak 1. – točka b – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | provedenih, donesenih i planiranih politika i mjera za ostvarivanje
  nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju
  na razini Unije za 2030. u pogledu obnovljive energije kako je navedeno u članku 4. stavku (a) točki 2. podtočki i., uključujući sektorske i tehnološki specifične mjere, s posebnim preispitivanjem provedbe mjera propisanih u člancima 23., 24. i 25. [preinake Direktive 2009/28/EZ kako je predložena u COM(2016)0767]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

provedenih, donesenih i planiranih politika i mjera za ostvarivanje
  nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju
  na razini Unije za 2030. u pogledu obnovljive energije kako je navedeno u članku 4. stavku (a) točki 2. podtočki i., uključujući sektorske i tehnološki specifične mjere, s posebnim preispitivanjem provedbe mjera propisanih u člancima 23., 24. i 25. [preinake Direktive 2009/28/EZ kako je predložena u COM(2016)0767];

nacionalnog doprinosa obvezujućem cilju

| (1) | provedenih, donesenih i planiranih politika i mjera za ostvarivanje
  nacionalnih specifičnih ciljeva kako bi se ispunio obvezujući cilj
  na razini Unije za 2030. u pogledu obnovljive energije kako je navedeno u članku 4. stavku (a) točki 2. podtočki i., uključujući sektorske i tehnološki specifične mjere, s posebnim preispitivanjem provedbe mjera propisanih u člancima 23., 24. i 25. [preinake Direktive 2009/28/EZ kako je predložena u COM(2016)0767]; |
| --- | --- |

(1)

provedenih, donesenih i planiranih politika i mjera za ostvarivanje
  nacionalnih specifičnih ciljeva kako bi se ispunio obvezujući cilj
  na razini Unije za 2030. u pogledu obnovljive energije kako je navedeno u članku 4. stavku (a) točki 2. podtočki i., uključujući sektorske i tehnološki specifične mjere, s posebnim preispitivanjem provedbe mjera propisanih u člancima 23., 24. i 25. [preinake Direktive 2009/28/EZ kako je predložena u COM(2016)0767];

nacionalnih specifičnih ciljeva kako bi se ispunio obvezujući cilj

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1. – točka b – točka 4.a (nova)

Članak 18. – stavak 1. – točka b – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | posebnih mjera za procjenu, omogućivanje transparentnosti i smanjenje potrebe za minimalnim kapacitetom, što može dovesti do ograničavanja obnovljivih izvora energije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4.a)

(4.a)

posebnih mjera za procjenu, omogućivanje transparentnosti i smanjenje potrebe za minimalnim kapacitetom, što može dovesti do ograničavanja obnovljivih izvora energije;

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1. – točka a – točka 1.

Članak 19. – stavak 1. – točka a – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | putanje za potrošnju primarne
  energije
  i 
  konačnu potrošnju
  energije od 2020. do 2030. kao
  nacionalnog doprinosa ostvarivanju
  cilja na razini Unije za 2030., uključujući metodologiju na kojoj se temelji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

putanje za potrošnju primarne
  energije
  i 
  konačnu potrošnju
  energije od 2020. do 2030. kao
  nacionalnog doprinosa ostvarivanju
  cilja na razini Unije za 2030., uključujući metodologiju na kojoj se temelji;

energije

konačnu potrošnju

nacionalnog doprinosa ostvarivanju

| (1) | putanje za potrošnju primarne i 
  krajnje
  energije od 2020. do 2030. kao
  nacionalni obvezujući ciljevi u pogledu uštede energije za ostvarivanje
  cilja na razini Unije za 2030., uključujući metodologiju na kojoj se temelji; |
| --- | --- |

(1)

putanje za potrošnju primarne i 
  krajnje
  energije od 2020. do 2030. kao
  nacionalni obvezujući ciljevi u pogledu uštede energije za ostvarivanje
  cilja na razini Unije za 2030., uključujući metodologiju na kojoj se temelji;

krajnje

nacionalni obvezujući ciljevi u pogledu uštede energije za ostvarivanje

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1. – točka a – točka 2.

Članak 19. – stavak 1. – točka a – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | ciljeva
  za dugoročnu
  obnovu nacionalnog fonda javnih i privatnih
  stambenih i poslovnih
  zgrada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

ciljeva
  za dugoročnu
  obnovu nacionalnog fonda javnih i privatnih
  stambenih i poslovnih
  zgrada;

za dugoročnu

stambenih i poslovnih

| (2) | ciljeva
  dugoročne strategije za
  obnovu nacionalnog fonda
  stambenih zgrada, kao i
  javnih i privatnih
  nestambenih
  zgrada; |
| --- | --- |

(2)

ciljeva
  dugoročne strategije za
  obnovu nacionalnog fonda
  stambenih zgrada, kao i
  javnih i privatnih
  nestambenih
  zgrada;

dugoročne strategije za

stambenih zgrada, kao i

nestambenih

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 1.

Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | provedenih, donesenih i planiranih politika, mjera i programa za ostvarivanje
  okvirnog
  nacionalnog cilja
  povećanja
  energetske učinkovitosti za 2030. kao i drugih ciljeva predstavljenih u odjeljku 6., uključujući planirane mjere i instrumente (i one financijske prirode) za promicanje energetske učinkovitosti zgrada, mjera za iskorištavanje potencijala energetske učinkovitosti plinske i elektroenergetske infrastrukture i ostalih mjera za promicanje energetske učinkovitosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

provedenih, donesenih i planiranih politika, mjera i programa za ostvarivanje
  okvirnog
  nacionalnog cilja
  povećanja
  energetske učinkovitosti za 2030. kao i drugih ciljeva predstavljenih u odjeljku 6., uključujući planirane mjere i instrumente (i one financijske prirode) za promicanje energetske učinkovitosti zgrada, mjera za iskorištavanje potencijala energetske učinkovitosti plinske i elektroenergetske infrastrukture i ostalih mjera za promicanje energetske učinkovitosti;

okvirnog

povećanja

| (1) | provedenih, donesenih i planiranih politika, mjera i programa za ostvarivanje
  obvezujućeg
  nacionalnog cilja energetske učinkovitosti za 2030. kao i drugih ciljeva predstavljenih u odjeljku 6., uključujući planirane mjere i instrumente (i one financijske prirode) za promicanje energetske učinkovitosti zgrada, mjera za iskorištavanje potencijala energetske učinkovitosti plinske i elektroenergetske infrastrukture i ostalih mjera za promicanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(1)

provedenih, donesenih i planiranih politika, mjera i programa za ostvarivanje
  obvezujućeg
  nacionalnog cilja energetske učinkovitosti za 2030. kao i drugih ciljeva predstavljenih u odjeljku 6., uključujući planirane mjere i instrumente (i one financijske prirode) za promicanje energetske učinkovitosti zgrada, mjera za iskorištavanje potencijala energetske učinkovitosti plinske i elektroenergetske infrastrukture i ostalih mjera za promicanje energetske učinkovitosti;

obvezujućeg

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 3.

Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | nacionalnog sustava obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera iz članaka 7.a i 7.b Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

nacionalnog sustava obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera iz članaka 7.a i 7.b Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi;

| (3) | nacionalnog sustava obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera iz članaka 7.a i 7.b Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi
  , uključujući uštede energije ostvarene putem nacionalnih obveza u pogledu energetske učinkovitosti i/ili alternativnih mjera usvojenih u skladu s člancima 7.a i 7.b te člankom 20. stavkom 6. Direktive 2012/27/EU [kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761] i utjecaj na račune potrošača, kao i zahtjeve sa socijalnim ciljem
  ; |
| --- | --- |

(3)

nacionalnog sustava obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera iz članaka 7.a i 7.b Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] u skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi
  , uključujući uštede energije ostvarene putem nacionalnih obveza u pogledu energetske učinkovitosti i/ili alternativnih mjera usvojenih u skladu s člancima 7.a i 7.b te člankom 20. stavkom 6. Direktive 2012/27/EU [kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761] i utjecaj na račune potrošača, kao i zahtjeve sa socijalnim ciljem
  ;

, uključujući uštede energije ostvarene putem nacionalnih obveza u pogledu energetske učinkovitosti i/ili alternativnih mjera usvojenih u skladu s člancima 7.a i 7.b te člankom 20. stavkom 6. Direktive 2012/27/EU [kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761] i utjecaj na račune potrošača, kao i zahtjeve sa socijalnim ciljem

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 4.

Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | dugoročne strategije za obnovu nacionalnog fonda javnih i privatnih stambenih i 
  poslovnih
  zgrada, uključujući politike i mjere za
  poticanje
  troškovno
  učinkovitih velikih radova
  obnove zgrada i 
  postupnih velikih radova obnove zgrada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

dugoročne strategije za obnovu nacionalnog fonda javnih i privatnih stambenih i 
  poslovnih
  zgrada, uključujući politike i mjere za
  poticanje
  troškovno
  učinkovitih velikih radova
  obnove zgrada i 
  postupnih velikih radova obnove zgrada;

poslovnih

poticanje

učinkovitih velikih radova

postupnih velikih radova obnove zgrada;

| (4) | dugoročne strategije za obnovu nacionalnog fonda javnih i privatnih stambenih i 
  nestambenih
  zgrada, uključujući politike i mjere za
  upravljanje ulaganjima kako bi se potaknuli
  troškovno
  učinkoviti veliki i postupno veliki radovi
  obnove zgrada
  , osobito uzimajući u obzir na dokazima utemeljenu procjenu očekivanih energetskih ušteda
  i 
  širih koristi u skladu s člankom 2.a Direktive (EU) .../... [Direktiva o energetskoj učinkovitosti zgrada, COD 0381/16]
  ; |
| --- | --- |

(4)

dugoročne strategije za obnovu nacionalnog fonda javnih i privatnih stambenih i 
  nestambenih
  zgrada, uključujući politike i mjere za
  upravljanje ulaganjima kako bi se potaknuli
  troškovno
  učinkoviti veliki i postupno veliki radovi
  obnove zgrada
  , osobito uzimajući u obzir na dokazima utemeljenu procjenu očekivanih energetskih ušteda
  i 
  širih koristi u skladu s člankom 2.a Direktive (EU) .../... [Direktiva o energetskoj učinkovitosti zgrada, COD 0381/16]
  ;

nestambenih

upravljanje ulaganjima kako bi se potaknuli

učinkoviti veliki i postupno veliki radovi

, osobito uzimajući u obzir na dokazima utemeljenu procjenu očekivanih energetskih ušteda

širih koristi u skladu s člankom 2.a Direktive (EU) .../... [Direktiva o energetskoj učinkovitosti zgrada, COD 0381/16]

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 5.a (nova)

Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | politika i mjera za razvoj gospodarskog potencijala kogeneracije visoke učinkovitosti i učinkovitih sustava grijanja i hlađenja u skladu s člankom 14. stavkom 2. Direktive (EU) .../... [Direktiva 2012/27/EU kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5.a)

(5.a)

politika i mjera za razvoj gospodarskog potencijala kogeneracije visoke učinkovitosti i učinkovitih sustava grijanja i hlađenja u skladu s člankom 14. stavkom 2. Direktive (EU) .../... [Direktiva 2012/27/EU kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761];

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 5.b (nova)

Članak 19. – stavak 1. – točka b – točka 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.b) | Ako je primjenjivo, napredak u pogledu drugih provedbenih, donesenih i planiranih politika, mjera i aktivnosti koje proizlaze iz dugoročnih strategija obnove u skladu s člankom 2. točkom (a) Direktive (EU).../... [Direktiva o energetskoj učinkovitosti zgrada, COD 0381/16], uključujući one koje su usmjerene na segmente nacionalnog fonda zgrada s najlošijim učinkom i pristup informacijama i financiranju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5.b)

(5.b)

Ako je primjenjivo, napredak u pogledu drugih provedbenih, donesenih i planiranih politika, mjera i aktivnosti koje proizlaze iz dugoročnih strategija obnove u skladu s člankom 2. točkom (a) Direktive (EU).../... [Direktiva o energetskoj učinkovitosti zgrada, COD 0381/16], uključujući one koje su usmjerene na segmente nacionalnog fonda zgrada s najlošijim učinkom i pristup informacijama i financiranju.

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1. – točka a

Članak 20. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | nacionalnih ciljeva za
  jačanje diversifikacije izvora
  energije i opskrbe zemalja, skladištenja i odgovora na potražnju |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

nacionalnih ciljeva za
  jačanje diversifikacije izvora
  energije i opskrbe zemalja, skladištenja i odgovora na potražnju

jačanje diversifikacije izvora

| (a) | nacionalnih ciljeva za
  poboljšanje energetske učinkovitosti i veći udio
  energije
  iz obnovljivih izvora
  i 
  diversifikaciju
  opskrbe
  , pravaca opskrbe te
  zemalja, skladištenja i odgovora na potražnju; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnih ciljeva za
  poboljšanje energetske učinkovitosti i veći udio
  energije
  iz obnovljivih izvora
  i 
  diversifikaciju
  opskrbe
  , pravaca opskrbe te
  zemalja, skladištenja i odgovora na potražnju;

poboljšanje energetske učinkovitosti i veći udio

iz obnovljivih izvora

diversifikaciju

, pravaca opskrbe te

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1. – točka b

Članak 20. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | nacionalne ciljeve
  u 
  pogledu smanjenja
  ovisnosti o energiji uvezenoj iz trećih zemalja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

nacionalne ciljeve
  u 
  pogledu smanjenja
  ovisnosti o energiji uvezenoj iz trećih zemalja;

nacionalne ciljeve

pogledu smanjenja

| (b) | nacionalnih ciljeva i mjera
  u 
  vezi sa smanjenjem
  ovisnosti o energiji uvezenoj iz trećih zemalja
  koji ne stvaraju prepreke uspješnoj provedbi energetske unije
  ; |
| --- | --- |

(b)

nacionalnih ciljeva i mjera
  u 
  vezi sa smanjenjem
  ovisnosti o energiji uvezenoj iz trećih zemalja
  koji ne stvaraju prepreke uspješnoj provedbi energetske unije
  ;

nacionalnih ciljeva i mjera

vezi sa smanjenjem

koji ne stvaraju prepreke uspješnoj provedbi energetske unije

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 20. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | nacionalnih ciljeva u vezi s povećanjem fleksibilnosti nacionalnog energetskog sustava, osobito primjenom mjera energetske učinkovitosti, uporabom domaćih izvora obnovljive energije, upravljanja potrošnjom i skladištenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

nacionalnih ciljeva u vezi s povećanjem fleksibilnosti nacionalnog energetskog sustava, osobito primjenom mjera energetske učinkovitosti, uporabom domaćih izvora obnovljive energije, upravljanja potrošnjom i skladištenja;

nacionalnih ciljeva u vezi s povećanjem fleksibilnosti nacionalnog energetskog sustava, osobito primjenom mjera energetske učinkovitosti, uporabom domaćih izvora obnovljive energije, upravljanja potrošnjom i skladištenja;

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – točka a

Članak 21. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | razini elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030. u odnosu na cilj elektroenergetske međusobne povezanosti od najmanje 15 %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

razini elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030. u odnosu na cilj elektroenergetske međusobne povezanosti od najmanje 15 %;

| (a) | razini elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030. u odnosu na
  okvirni
  cilj elektroenergetske međusobne povezanosti od najmanje 15 %; |
| --- | --- |

(a)

razini elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030. u odnosu na
  okvirni
  cilj elektroenergetske međusobne povezanosti od najmanje 15 %;

okvirni

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – točka b

Članak 21. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ključnih nacionalnih ciljeva za infrastrukturu za prijenos električne energije i plina, koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru svih pet ključnih dimenzija energetske unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ključnih nacionalnih ciljeva za infrastrukturu za prijenos električne energije i plina, koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru svih pet ključnih dimenzija energetske unije;

| (b) | ključnih nacionalnih ciljeva za infrastrukturu za prijenos
  i distribuciju
  električne energije i plina
  i za njezinu modernizaciju
  , koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru svih pet ključnih dimenzija energetske unije; |
| --- | --- |

(b)

ključnih nacionalnih ciljeva za infrastrukturu za prijenos
  i distribuciju
  električne energije i plina
  i za njezinu modernizaciju
  , koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru svih pet ključnih dimenzija energetske unije;

i distribuciju

i za njezinu modernizaciju

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – točka d

Članak 21. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | nacionalnih ciljeva povezanih s 
  drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput
  integracije tržišta i uparivanja,
  ako je primjenjivo
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

nacionalnih ciljeva povezanih s 
  drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput
  integracije tržišta i uparivanja,
  ako je primjenjivo
  ;

drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput

ako je primjenjivo

| (d) | nacionalnih ciljeva
  i mjera
  povezanih s 
  fleksibilnosti sustava, osobito s pomoću uklanjanja prepreka slobodnom formiranju cijena,
  integracije tržišta i uparivanja,
  pametnih mreža, agregacije, upravljanja potrošnjom, skladištenja, distribuirane proizvodnje energije, mehanizama za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge, cjenovnih signala u stvarnom vremenu
  ; |
| --- | --- |

(d)

nacionalnih ciljeva
  i mjera
  povezanih s 
  fleksibilnosti sustava, osobito s pomoću uklanjanja prepreka slobodnom formiranju cijena,
  integracije tržišta i uparivanja,
  pametnih mreža, agregacije, upravljanja potrošnjom, skladištenja, distribuirane proizvodnje energije, mehanizama za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge, cjenovnih signala u stvarnom vremenu
  ;

i mjera

fleksibilnosti sustava, osobito s pomoću uklanjanja prepreka slobodnom formiranju cijena,

pametnih mreža, agregacije, upravljanja potrošnjom, skladištenja, distribuirane proizvodnje energije, mehanizama za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge, cjenovnih signala u stvarnom vremenu

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – točka e

Članak 21. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | nacionalnih ciljeva u pogledu energetskog siromaštva, uključujući broj kućanstava koji živi u energetskom siromaštvu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

(e)

nacionalnih ciljeva u pogledu energetskog siromaštva, uključujući broj kućanstava koji živi u energetskom siromaštvu;

nacionalnih ciljeva u pogledu energetskog siromaštva, uključujući broj kućanstava koji živi u energetskom siromaštvu;

Briše se.

Briše se.

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – točka ea (nova)

Članak 21. – stavak 1. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | nacionalnih ciljeva povezanih s nediskriminatornim sudjelovanjem obnovljivih izvora energije, odgovorom na potražnju i skladištenjem, među ostalim putem agregacije, na svim energetskim tržištima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

nacionalnih ciljeva povezanih s nediskriminatornim sudjelovanjem obnovljivih izvora energije, odgovorom na potražnju i skladištenjem, među ostalim putem agregacije, na svim energetskim tržištima;

nacionalnih ciljeva povezanih s nediskriminatornim sudjelovanjem obnovljivih izvora energije, odgovorom na potražnju i skladištenjem, među ostalim putem agregacije, na svim energetskim tržištima;

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – točka eb (nova)

Članak 21. – stavak 1. – točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | nacionalnih ciljeva i mjera u vezi s osiguravanjem sudjelovanja potrošača u energetskom sustavu i koristi od vlastite proizvodnje i novih tehnologija, uključujući pametna brojila; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

nacionalnih ciljeva i mjera u vezi s osiguravanjem sudjelovanja potrošača u energetskom sustavu i koristi od vlastite proizvodnje i novih tehnologija, uključujući pametna brojila;

nacionalnih ciljeva i mjera u vezi s osiguravanjem sudjelovanja potrošača u energetskom sustavu i koristi od vlastite proizvodnje i novih tehnologija, uključujući pametna brojila;

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – točka f

Članak 21. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | nacionalnih ciljeva u pogledu osiguravanja adekvatnosti elektroenergetskog sustava,
  ako
  je
  primjenjivo
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

nacionalnih ciljeva u pogledu osiguravanja adekvatnosti elektroenergetskog sustava,
  ako
  je
  primjenjivo
  ;

ako

primjenjivo

| (f) | nacionalnih ciljeva u pogledu osiguravanja adekvatnosti elektroenergetskog sustava
  i osiguravanja da se mehanizmi za razvoj kapaciteta ne provode ili da su
  ,
  u slučaju da su provedeni u svrhu sigurnosti opskrbe, ograničeni u mjeri u kojoj
  je
  to moguće
  ; |
| --- | --- |

(f)

nacionalnih ciljeva u pogledu osiguravanja adekvatnosti elektroenergetskog sustava
  i osiguravanja da se mehanizmi za razvoj kapaciteta ne provode ili da su
  ,
  u slučaju da su provedeni u svrhu sigurnosti opskrbe, ograničeni u mjeri u kojoj
  je
  to moguće
  ;

i osiguravanja da se mehanizmi za razvoj kapaciteta ne provode ili da su

u slučaju da su provedeni u svrhu sigurnosti opskrbe, ograničeni u mjeri u kojoj

to moguće

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – točka fa (nova)

Članak 21. – stavak 1. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | nacionalnih mjera za uspostavu ili preispitivanje zona trgovanja kako bi se riješilo pitanje strukturnog zagušenja, povećali gospodarska učinkovitost i prekogranična trgovina u najvećoj mogućoj mjeri i zajamčila sigurnost opskrbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

nacionalnih mjera za uspostavu ili preispitivanje zona trgovanja kako bi se riješilo pitanje strukturnog zagušenja, povećali gospodarska učinkovitost i prekogranična trgovina u najvećoj mogućoj mjeri i zajamčila sigurnost opskrbe;

nacionalnih mjera za uspostavu ili preispitivanje zona trgovanja kako bi se riješilo pitanje strukturnog zagušenja, povećali gospodarska učinkovitost i prekogranična trgovina u najvećoj mogućoj mjeri i zajamčila sigurnost opskrbe;

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1. – točka g

Članak 21. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | provedbenih, donesenih i planiranih politika i mjera za ostvarivanje ciljeva iz točaka (a) do (
  f
  ); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

provedbenih, donesenih i planiranih politika i mjera za ostvarivanje ciljeva iz točaka (a) do (
  f
  );

f

| (g) | provedbenih, donesenih i planiranih politika i mjera za ostvarivanje ciljeva iz točaka (a) do (
  fa
  ); |
| --- | --- |

(g)

provedbenih, donesenih i planiranih politika i mjera za ostvarivanje ciljeva iz točaka (a) do (
  fa
  );

fa

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21.a (novi)

Članak 21.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 21.a |
| | Integrirano izvješćivanje o energetskom siromaštvu |
| | Prema potrebi, države članice uključuju u integrirano nacionalno izvješće o napretku u području energetske i klimatske politike kvantitativne informacije o broju kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom, kao i informacije o politikama i mjerama za rješavanje problema energetskog siromaštva u skladu s člankom 3. stavkom 3. točkom (v). |
| | Kada se primjenjuje članak 3. stavak 3. točka (v) dotična država članica uključuje u integrirano nacionalno izvješće o napretku u području energetske i klimatske politike informacije o provedbi nacionalnog okvirnog cilja za smanjenje broja kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom. |
| | Komisija razmjenjuje podatke koje države članice dostavljaju u skladu s tim člankom s Europskim opservatorijem za energetsko siromaštvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 21.a

Članak 21.a

Integrirano izvješćivanje o energetskom siromaštvu

Integrirano izvješćivanje o energetskom siromaštvu

Prema potrebi, države članice uključuju u integrirano nacionalno izvješće o napretku u području energetske i klimatske politike kvantitativne informacije o broju kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom, kao i informacije o politikama i mjerama za rješavanje problema energetskog siromaštva u skladu s člankom 3. stavkom 3. točkom (v).

Prema potrebi, države članice uključuju u integrirano nacionalno izvješće o napretku u području energetske i klimatske politike kvantitativne informacije o broju kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom, kao i informacije o politikama i mjerama za rješavanje problema energetskog siromaštva u skladu s člankom 3. stavkom 3. točkom (v).

Kada se primjenjuje članak 3. stavak 3. točka (v) dotična država članica uključuje u integrirano nacionalno izvješće o napretku u području energetske i klimatske politike informacije o provedbi nacionalnog okvirnog cilja za smanjenje broja kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom.

Kada se primjenjuje članak 3. stavak 3. točka (v) dotična država članica uključuje u integrirano nacionalno izvješće o napretku u području energetske i klimatske politike informacije o provedbi nacionalnog okvirnog cilja za smanjenje broja kućanstava pogođenih energetskim siromaštvom.

Komisija razmjenjuje podatke koje države članice dostavljaju u skladu s tim člankom s Europskim opservatorijem za energetsko siromaštvo.

Komisija razmjenjuje podatke koje države članice dostavljaju u skladu s tim člankom s Europskim opservatorijem za energetsko siromaštvo.

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 1. – točka b

Članak 22. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | nacionalnih ciljeva u pogledu ukupne (javne i privatne) potrošnje na istraživanje i inovacije povezane s tehnologijama čiste energije te za tehnološke troškove i razvoj uspješnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

nacionalnih ciljeva u pogledu ukupne (javne i privatne) potrošnje na istraživanje i inovacije povezane s tehnologijama čiste energije te za tehnološke troškove i razvoj uspješnosti;

| (b) | nacionalnih ciljeva u pogledu ukupne javne i
  , ako je dostupno,
  privatne potrošnje na istraživanje i inovacije povezane s tehnologijama čiste energije te za tehnološke troškove i razvoj uspješnosti; |
| --- | --- |

(b)

nacionalnih ciljeva u pogledu ukupne javne i
  , ako je dostupno,
  privatne potrošnje na istraživanje i inovacije povezane s tehnologijama čiste energije te za tehnološke troškove i razvoj uspješnosti;

, ako je dostupno,

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 1. – točka d

Članak 22. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | nacionalnih ciljeva za postupno isključivanje energetskih subvencija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

(d)

nacionalnih ciljeva za postupno isključivanje energetskih subvencija;

nacionalnih ciljeva za postupno isključivanje energetskih subvencija;

| (d) | nacionalnih ciljeva za postupno isključivanje energetskih subvencija, posebno za fosilna goriva; |
| --- | --- |

(d)

(d)

nacionalnih ciljeva za postupno isključivanje energetskih subvencija, posebno za fosilna goriva;

nacionalnih ciljeva za postupno isključivanje energetskih subvencija, posebno za fosilna goriva;

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 1. – točka g

Članak 22. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | financijskih mjera u ovom području na nacionalnoj razini, uključujući potporu Unije i uporabu njezinih sredstava, ako je primjenjivo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

financijskih mjera u ovom području na nacionalnoj razini, uključujući potporu Unije i uporabu njezinih sredstava, ako je primjenjivo.

| (g) | financijskih mjera u ovom području na nacionalnoj razini, uključujući potporu Unije i uporabu njezinih sredstava, ako je primjenjivo.
  Objavljuje se korištenje bilo kakvog financijskog doprinosa Komisije za instrumente financiranja u kojima se države članice zajednički obvezuju na korištenje nacionalnih resursa. |
| --- | --- |

(g)

financijskih mjera u ovom području na nacionalnoj razini, uključujući potporu Unije i uporabu njezinih sredstava, ako je primjenjivo.
  Objavljuje se korištenje bilo kakvog financijskog doprinosa Komisije za instrumente financiranja u kojima se države članice zajednički obvezuju na korištenje nacionalnih resursa.

Objavljuje se korištenje bilo kakvog financijskog doprinosa Komisije za instrumente financiranja u kojima se države članice zajednički obvezuju na korištenje nacionalnih resursa.

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – točka a

Članak 23. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | njihovim približnim inventarima stakleničkih plinova za godinu X-1; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

(a)

njihovim približnim inventarima stakleničkih plinova za godinu X-1;

njihovim približnim inventarima stakleničkih plinova za godinu X-1;

Briše se.

Briše se.

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 23. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | približnoj konačnoj bruto potrošnji energije iz obnovljivih izvora i svojoj približnoj bruto potrošnji primarne i krajnje energije za godinu X-1; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

približnoj konačnoj bruto potrošnji energije iz obnovljivih izvora i svojoj približnoj bruto potrošnji primarne i krajnje energije za godinu X-1;

približnoj konačnoj bruto potrošnji energije iz obnovljivih izvora i svojoj približnoj bruto potrošnji primarne i krajnje energije za godinu X-1;

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 23. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za
  potrebe točke (a)
  Komisija
  će
  , na temelju približnih inventara stakleničkih plinova država članica, ili, ako država članica nije do tog datuma priopćila svoje približne inventare, na temelju vlastitih procjena, svake godine
  sastavljati
  približni inventar emisija stakleničkih plinova. Komisija te informacije dostavlja javnosti do 30. rujna svake godine. | Za
  te potrebe
  Komisija, na temelju približnih inventara stakleničkih plinova država članica, ili, ako država članica nije do tog datuma priopćila svoje približne inventare, na temelju vlastitih procjena, svake godine
  sastavlja
  približni inventar emisija stakleničkih plinova. Komisija te informacije dostavlja javnosti do 30. rujna svake godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za
  potrebe točke (a)
  Komisija
  će
  , na temelju približnih inventara stakleničkih plinova država članica, ili, ako država članica nije do tog datuma priopćila svoje približne inventare, na temelju vlastitih procjena, svake godine
  sastavljati
  približni inventar emisija stakleničkih plinova. Komisija te informacije dostavlja javnosti do 30. rujna svake godine.

potrebe točke (a)

će

sastavljati

Za
  te potrebe
  Komisija, na temelju približnih inventara stakleničkih plinova država članica, ili, ako država članica nije do tog datuma priopćila svoje približne inventare, na temelju vlastitih procjena, svake godine
  sastavlja
  približni inventar emisija stakleničkih plinova. Komisija te informacije dostavlja javnosti do 30. rujna svake godine.

te potrebe

sastavlja

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 1.a (novi)

Članak 23. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Države članice do 31. srpnja 2021. i nakon toga svake godine (godina X), Komisiji dostavljaju približne inventare stakleničkih plinova za godinu X-1; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Države članice do 31. srpnja 2021. i nakon toga svake godine (godina X), Komisiji dostavljaju približne inventare stakleničkih plinova za godinu X-1;

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24.

Članak 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 24. | Članak 24. |
| Platforma za e-izvješćivanje | E-platforma |
| 1.   
  Komisija
  uspostavlja internetsku platformu
  za izvješćivanje
  kako bi olakšala komunikaciju između Komisije i država članica i promicala suradnju među državama članicama. | 1.   
  Kao sredstvo osiguravanja troškovne učinkovitosti Komisija
  uspostavlja
  javnu
  internetsku platformu kako bi olakšala komunikaciju između Komisije i država članica i promicala suradnju među državama članicama
  te olakšala pristup javnosti informacijama
  . |
| 2.   Države članice upotrebljavaju internetsku platformu kako bi Komisiji dostavljale izvješća iz ovog poglavlja nakon puštanja platforme u rad. | 2.   Države članice upotrebljavaju internetsku platformu kako bi Komisiji dostavljale izvješća iz ovog poglavlja nakon puštanja platforme u rad.
  Države članice objavljuju ta izvješća. |
| | 2a.
     
  Komisija upotrebljava e-platformu kako bi se olakšao pristup javnosti na internetu nacrtu i konačnim inačicama integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova te dugoročnim nacionalnim klimatskim i energetskim strategijama iz članaka 3., 9. i 14. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 24.

Članak 24.

Platforma za e-izvješćivanje

Platforma za e-izvješćivanje

E-platforma

E-platforma

1.   
  Komisija
  uspostavlja internetsku platformu
  za izvješćivanje
  kako bi olakšala komunikaciju između Komisije i država članica i promicala suradnju među državama članicama.

1.   
  Kao sredstvo osiguravanja troškovne učinkovitosti Komisija
  uspostavlja
  javnu
  internetsku platformu kako bi olakšala komunikaciju između Komisije i država članica i promicala suradnju među državama članicama
  te olakšala pristup javnosti informacijama
  .

2.   Države članice upotrebljavaju internetsku platformu kako bi Komisiji dostavljale izvješća iz ovog poglavlja nakon puštanja platforme u rad.

2.   Države članice upotrebljavaju internetsku platformu kako bi Komisiji dostavljale izvješća iz ovog poglavlja nakon puštanja platforme u rad.
  Države članice objavljuju ta izvješća.

2a.
     
  Komisija upotrebljava e-platformu kako bi se olakšao pristup javnosti na internetu nacrtu i konačnim inačicama integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova te dugoročnim nacionalnim klimatskim i energetskim strategijama iz članaka 3., 9. i 14.

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 25. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Do 31. listopada 2021. i svake druge godine nakon toga Komisija ocjenjuje sljedeće, posebno na temelju izvješća o napretku u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, ostalih informacija dostavljenih u skladu s ovom Uredbom, pokazatelja i europskih statističkih podataka, ako su dostupni: | 1.   Do 31. listopada 2021. i svake druge godine nakon toga Komisija ocjenjuje sljedeće, posebno na temelju izvješća o napretku u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, ostalih informacija dostavljenih u skladu s ovom Uredbom,
  podataka Europske agencije za okoliš te
  pokazatelja i europskih statističkih podataka, ako su dostupni: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Do 31. listopada 2021. i svake druge godine nakon toga Komisija ocjenjuje sljedeće, posebno na temelju izvješća o napretku u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, ostalih informacija dostavljenih u skladu s ovom Uredbom, pokazatelja i europskih statističkih podataka, ako su dostupni:

1.   Do 31. listopada 2021. i svake druge godine nakon toga Komisija ocjenjuje sljedeće, posebno na temelju izvješća o napretku u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, ostalih informacija dostavljenih u skladu s ovom Uredbom,
  podataka Europske agencije za okoliš te
  pokazatelja i europskih statističkih podataka, ako su dostupni:

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1. – točka a

Članak 25. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | napredak ostvaren na razini Unije prema ostvarenju ciljeva energetske unije, uključujući za prvo desetogodišnje razdoblje ciljeva Unije u području energetske i klimatske politike za 2030., posebno kako bi se izbjegle razlike među ciljevima Unije do 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

napredak ostvaren na razini Unije prema ostvarenju ciljeva energetske unije, uključujući za prvo desetogodišnje razdoblje ciljeva Unije u području energetske i klimatske politike za 2030., posebno kako bi se izbjegle razlike među ciljevima Unije do 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti;

| (a) | napredak ostvaren na razini Unije prema ostvarenju ciljeva energetske unije, uključujući za prvo desetogodišnje razdoblje ciljeva Unije u području energetske i klimatske politike za 2030., posebno kako bi se izbjegle razlike među ciljevima Unije do 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti
  te po potrebi s obzirom na preispitivanje klimatske i energetske politike EU-a, kako je navedeno u članku 38.
  ; |
| --- | --- |

(a)

napredak ostvaren na razini Unije prema ostvarenju ciljeva energetske unije, uključujući za prvo desetogodišnje razdoblje ciljeva Unije u području energetske i klimatske politike za 2030., posebno kako bi se izbjegle razlike među ciljevima Unije do 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti
  te po potrebi s obzirom na preispitivanje klimatske i energetske politike EU-a, kako je navedeno u članku 38.
  ;

te po potrebi s obzirom na preispitivanje klimatske i energetske politike EU-a, kako je navedeno u članku 38.

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 25. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | napredak ostvaren na razini Unije prema diversifikaciji njezinih izvora i dobavljača energije, čime se pridonosi potpuno funkcionalnoj i otpornoj energetskoj uniji koja se temelji na sigurnosti opskrbe, solidarnosti i povjerenju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

napredak ostvaren na razini Unije prema diversifikaciji njezinih izvora i dobavljača energije, čime se pridonosi potpuno funkcionalnoj i otpornoj energetskoj uniji koja se temelji na sigurnosti opskrbe, solidarnosti i povjerenju;

napredak ostvaren na razini Unije prema diversifikaciji njezinih izvora i dobavljača energije, čime se pridonosi potpuno funkcionalnoj i otpornoj energetskoj uniji koja se temelji na sigurnosti opskrbe, solidarnosti i povjerenju;

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1. – točka b

Članak 25. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | napredak koji je ostvarila svaka država članica u pogledu ostvarivanja svojih
  ciljeva
  i 
  doprinosa
  i provedbe politika i mjera utvrđenih u njezinu integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

napredak koji je ostvarila svaka država članica u pogledu ostvarivanja svojih
  ciljeva
  i 
  doprinosa
  i provedbe politika i mjera utvrđenih u njezinu integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu;

ciljeva

doprinosa

| (b) | napredak koji je ostvarila svaka država članica u pogledu ostvarivanja svojih
  specifičnih
  i 
  općih ciljeva
  i provedbe politika i mjera utvrđenih u njezinu integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu; |
| --- | --- |

(b)

napredak koji je ostvarila svaka država članica u pogledu ostvarivanja svojih
  specifičnih
  i 
  općih ciljeva
  i provedbe politika i mjera utvrđenih u njezinu integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu;

specifičnih

općih ciljeva

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 25. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | ukupan utjecaj politika i mjera integriranih nacionalnih planova na djelovanje mjera Unije u području klimatske i energetske politike, u cilju revizije nacionalno utvrđenih doprinosa Unije i povećanja ambicija u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

ukupan utjecaj politika i mjera integriranih nacionalnih planova na djelovanje mjera Unije u području klimatske i energetske politike, u cilju revizije nacionalno utvrđenih doprinosa Unije i povećanja ambicija u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma;

ukupan utjecaj politika i mjera integriranih nacionalnih planova na djelovanje mjera Unije u području klimatske i energetske politike, u cilju revizije nacionalno utvrđenih doprinosa Unije i povećanja ambicija u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma;

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1. – točka cb (nova)

Članak 25. – stavak 1. – točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | ukupan utjecaj politika i mjera integriranih nacionalnih planova na rad sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

ukupan utjecaj politika i mjera integriranih nacionalnih planova na rad sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama;

ukupan utjecaj politika i mjera integriranih nacionalnih planova na rad sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama;

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1. – točka cc (nova)

Članak 25. – stavak 1. – točka cc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cc) | točnost procjena država članica u pogledu utjecaja preklapajućih nacionalnih politika i mjera na ravnotežu između ponude i potražnje u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama. Ako takve procjene ne postoje, Komisija provodi vlastitu ocjenu navedenog utjecaja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cc)

(cc)

točnost procjena država članica u pogledu utjecaja preklapajućih nacionalnih politika i mjera na ravnotežu između ponude i potražnje u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama. Ako takve procjene ne postoje, Komisija provodi vlastitu ocjenu navedenog utjecaja;

točnost procjena država članica u pogledu utjecaja preklapajućih nacionalnih politika i mjera na ravnotežu između ponude i potražnje u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama. Ako takve procjene ne postoje, Komisija provodi vlastitu ocjenu navedenog utjecaja;

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1.a (novi)

Članak 25. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija unaprijed daje informacije o tome koje će pokazatelje koristiti za navedena ocjenjivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Komisija unaprijed daje informacije o tome koje će pokazatelje koristiti za navedena ocjenjivanja.

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 2.

Članak 25. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   U području obnovljivih izvora energije, u okviru svojeg ocjenjivanja iz stavka 1., Komisija ocjenjuje napredak ostvaren u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji Unije na temelju linearne putanje koja počinje od 20 % 2020. i 2030. postiže najmanje
  27
  %, kako je navedeno u članku 4. stavku (a) točki 2. podtočki
  i
  . | 2.   U području obnovljivih izvora energije, u okviru svojeg ocjenjivanja iz stavka 1., Komisija ocjenjuje napredak ostvaren u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji Unije na temelju
  obvezujuće
  linearne putanje koja počinje od 20 % 2020. i 2030. postiže najmanje
  35
   %, kako je navedeno u članku 4. stavku (a) točki 2. podtočki
  (ic)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   U području obnovljivih izvora energije, u okviru svojeg ocjenjivanja iz stavka 1., Komisija ocjenjuje napredak ostvaren u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji Unije na temelju linearne putanje koja počinje od 20 % 2020. i 2030. postiže najmanje
  27
  %, kako je navedeno u članku 4. stavku (a) točki 2. podtočki
  i
  .

2.   U području obnovljivih izvora energije, u okviru svojeg ocjenjivanja iz stavka 1., Komisija ocjenjuje napredak ostvaren u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji Unije na temelju
  obvezujuće
  linearne putanje koja počinje od 20 % 2020. i 2030. postiže najmanje
  35
   %, kako je navedeno u članku 4. stavku (a) točki 2. podtočki
  (ic)
  .

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U području energetske učinkovitosti, u okviru svog ocjenjivanja iz stavka 1., Komisija ocjenjuje ostvareni napredak prema zajedničkom ostvarivanju najveće potrošnje energije na razini Unije od 1 321 Mtoe potrošnje primarne energije i 
  987
  Mtoe
  konačne potrošnje
  energije 2030. kako je navedeno u članku 6. stavku 1 točki (a). | U području energetske učinkovitosti, u okviru svog ocjenjivanja iz stavka 1., Komisija ocjenjuje ostvareni napredak prema zajedničkom ostvarivanju najveće potrošnje energije na razini Unije od 1 132 Mtoe potrošnje primarne energije i 
  849
  Mtoe
  potrošnje krajnje
  energije 2030. kako je navedeno u članku 6. stavku 1 točki (a). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U području energetske učinkovitosti, u okviru svog ocjenjivanja iz stavka 1., Komisija ocjenjuje ostvareni napredak prema zajedničkom ostvarivanju najveće potrošnje energije na razini Unije od 1 321 Mtoe potrošnje primarne energije i 
  987
  Mtoe
  konačne potrošnje
  energije 2030. kako je navedeno u članku 6. stavku 1 točki (a).

987

konačne potrošnje

U području energetske učinkovitosti, u okviru svog ocjenjivanja iz stavka 1., Komisija ocjenjuje ostvareni napredak prema zajedničkom ostvarivanju najveće potrošnje energije na razini Unije od 1 132 Mtoe potrošnje primarne energije i 
  849
  Mtoe
  potrošnje krajnje
  energije 2030. kako je navedeno u članku 6. stavku 1 točki (a).

849

potrošnje krajnje

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 2. – točka a

Članak 25. – stavak 3. – podstavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ispitivanja
  je li
  ostvarena prekretnica
  od najviše 1 483 Mtoe primarne energije i najviše 1 086 Mtoe konačne energije 2020.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ispitivanja
  je li
  ostvarena prekretnica
  od najviše 1 483 Mtoe primarne energije i najviše 1 086 Mtoe konačne energije 2020.;

ispitivanja

ostvarena prekretnica

| (a) | ocjenjivanja jesu li pojedinačne države članice na putu da ispune svoje nacionalne obvezujuće ciljeve i
  je li
  ostvaren specifični cilj Unije
  od najviše 1 483 Mtoe primarne energije i najviše 1 086 Mtoe konačne energije 2020.; |
| --- | --- |

(a)

ocjenjivanja jesu li pojedinačne države članice na putu da ispune svoje nacionalne obvezujuće ciljeve i
  je li
  ostvaren specifični cilj Unije
  od najviše 1 483 Mtoe primarne energije i najviše 1 086 Mtoe konačne energije 2020.;

ocjenjivanja jesu li pojedinačne države članice na putu da ispune svoje nacionalne obvezujuće ciljeve i

ostvaren specifični cilj Unije

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 5.

Članak 25. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.
     
  Do 31. listopada 2019. i svake četiri godine nakon toga, Komisija ocjenjuje provedbu Direktive 2009/31/EZ. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.
     
  Do 31. listopada 2019. i svake četiri godine nakon toga, Komisija ocjenjuje provedbu Direktive 2009/31/EZ.

Briše se.

Briše se.

Amandmani 175 i 307

Amandmani 175 i 307

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26.

Članak 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 26. | Članak 26. |
| Daljnji postupci u slučaju neusklađenosti s općim ciljevima energetske unije i ciljevima u okviru Uredbe o raspodjeli tereta | Daljnji postupci u slučaju neusklađenosti s općim ciljevima energetske unije i ciljevima u okviru Uredbe o raspodjeli tereta |
| 1.   Na temelju ocjenjivanja u skladu s člankom 25., Komisija izdaje preporuke državama članicama u skladu s člankom 28. ako se pokaže da je razvoj politika u toj državi članici neusklađen s općim ciljevima energetske unije. | 1.   Na temelju ocjenjivanja u skladu s člankom 25., Komisija izdaje preporuke državama članicama u skladu s člankom 28. ako se pokaže da je razvoj politika u toj državi članici neusklađen s općim ciljevima energetske unije
  i dugoročnim ciljevima Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova
  . |
| | 1.a
     
  Država članica koja namjerava upotrijebiti fleksibilnost u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) .../... [Uredba o raspodjeli tereta] u plan u skladu s člankom 3. te Uredbe uključuje razinu namjeravane upotrebe, kao i politike i mjere koje namjerava donijeti kako bi se zahtjevi iz članka 4. Uredbe (EU) .../... [LULUCF] za razdoblje od 2021. do 2030. premašili i dostigla potrebna razina. |
| 2.   Komisija može davati mišljenja o akcijskim planovima koje su dostavile države članice u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe [] [ESR]. | 2.   Komisija može davati mišljenja o akcijskim planovima koje su dostavile države članice u skladu s člankom
  7. i člankom
   8. stavkom 1. Uredbe [] [ESR]. |
| | 2.a
     
  Komisija može privremeno obustaviti mogućnost država članica da prenose godišnje emisijske kvote na druge države članice. |
| | 2.b
     
  S obzirom na potencijal snažnog globalnog zatopljenja i kratkog životnog vijeka metana u atmosferi, Komisija mora analizirati posljedice za politike i mjere donošenja 20-godišnjeg razdoblja za metan. Komisija razmatra političke mogućnosti za brzo rješavanje pitanja emisija metana i predstavlja strategiju Unije za metan, uzimajući u obzir općenite ciljeve kružnoga gospodarstva, pri čemu prednost imaju emisije metana povezane s energijom i otpadom. |
| | 2.c
     
  Komisija tijekom 2027. za razdoblje od 2021. do 2025. i tijekom 2032. za razdoblje od 2026. do 2030. podnosi izvješće o Unijinim ukupnim emisijama i uklanjanjima stakleničkih plinova za svaku od obračunskih kategorija zemljišta iz članka 2. Uredbe (EU) .../... [LULUCF], izračunanim kao ukupne prijavljene emisije i uklanjanja za to razdoblje umanjene za vrijednost dobivenu kad se Unijine prosječne godišnje prijavljene emisije i uklanjanja u razdoblju od 2000. do 2009. pomnože s pet. Komisija na temelju zaključaka iz izvješća prema potrebi iznosi prijedloge radi osiguranja cjelovitosti specifičnog cilja Unije u pogledu ukupnih emisija stakleničkih plinova do 2030. i njezina doprinosa ciljevima iz Pariškog sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 26.

Članak 26.

Daljnji postupci u slučaju neusklađenosti s općim ciljevima energetske unije i ciljevima u okviru Uredbe o raspodjeli tereta

Daljnji postupci u slučaju neusklađenosti s općim ciljevima energetske unije i ciljevima u okviru Uredbe o raspodjeli tereta

1.   Na temelju ocjenjivanja u skladu s člankom 25., Komisija izdaje preporuke državama članicama u skladu s člankom 28. ako se pokaže da je razvoj politika u toj državi članici neusklađen s općim ciljevima energetske unije.

1.   Na temelju ocjenjivanja u skladu s člankom 25., Komisija izdaje preporuke državama članicama u skladu s člankom 28. ako se pokaže da je razvoj politika u toj državi članici neusklađen s općim ciljevima energetske unije
  i dugoročnim ciljevima Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova
  .

1.a
     
  Država članica koja namjerava upotrijebiti fleksibilnost u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) .../... [Uredba o raspodjeli tereta] u plan u skladu s člankom 3. te Uredbe uključuje razinu namjeravane upotrebe, kao i politike i mjere koje namjerava donijeti kako bi se zahtjevi iz članka 4. Uredbe (EU) .../... [LULUCF] za razdoblje od 2021. do 2030. premašili i dostigla potrebna razina.

2.   Komisija može davati mišljenja o akcijskim planovima koje su dostavile države članice u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe [] [ESR].

2.   Komisija može davati mišljenja o akcijskim planovima koje su dostavile države članice u skladu s člankom
  7. i člankom
   8. stavkom 1. Uredbe [] [ESR].

2.a
     
  Komisija može privremeno obustaviti mogućnost država članica da prenose godišnje emisijske kvote na druge države članice.

2.b
     
  S obzirom na potencijal snažnog globalnog zatopljenja i kratkog životnog vijeka metana u atmosferi, Komisija mora analizirati posljedice za politike i mjere donošenja 20-godišnjeg razdoblja za metan. Komisija razmatra političke mogućnosti za brzo rješavanje pitanja emisija metana i predstavlja strategiju Unije za metan, uzimajući u obzir općenite ciljeve kružnoga gospodarstva, pri čemu prednost imaju emisije metana povezane s energijom i otpadom.

2.c
     
  Komisija tijekom 2027. za razdoblje od 2021. do 2025. i tijekom 2032. za razdoblje od 2026. do 2030. podnosi izvješće o Unijinim ukupnim emisijama i uklanjanjima stakleničkih plinova za svaku od obračunskih kategorija zemljišta iz članka 2. Uredbe (EU) .../... [LULUCF], izračunanim kao ukupne prijavljene emisije i uklanjanja za to razdoblje umanjene za vrijednost dobivenu kad se Unijine prosječne godišnje prijavljene emisije i uklanjanja u razdoblju od 2000. do 2009. pomnože s pet. Komisija na temelju zaključaka iz izvješća prema potrebi iznosi prijedloge radi osiguranja cjelovitosti specifičnog cilja Unije u pogledu ukupnih emisija stakleničkih plinova do 2030. i njezina doprinosa ciljevima iz Pariškog sporazuma.

Amandman 309

Amandman 309

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak - 1. (novi)

Članak 27. – stavak - 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Ako na temelju ocjene nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člankom 9. Komisija zaključi da su ciljevi država članica nedovoljni za zajedničko ostvarivanje obvezujućih ukupnih specifičnih ciljeva Unije za obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost za 2030., ona može zatražiti od država članica čije ciljeve smatra nedovoljnima da povećaju razinu ambicije kako bi se osigurala odgovarajuća razina zajedničkih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

-1.
     
  Ako na temelju ocjene nacrta integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člankom 9. Komisija zaključi da su ciljevi država članica nedovoljni za zajedničko ostvarivanje obvezujućih ukupnih specifičnih ciljeva Unije za obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost za 2030., ona može zatražiti od država članica čije ciljeve smatra nedovoljnima da povećaju razinu ambicije kako bi se osigurala odgovarajuća razina zajedničkih ciljeva.

Amandman 310

Amandman 310

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak - 1.a (novi)

Članak 27. – stavak - 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1 a.
     
  U području obnovljivih izvora energije Komisija se koristi okolnostima navedenima u članku 5. stavku 1. kao objektivnim kriterijima za njihovu ocjenu iz članka 12. Države članice čiji su ciljevi ispod rezultata dobivenog primjenom formule iz Priloga I.a povećat će svoj cilj u skladu s time. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

-1 a.
     
  U području obnovljivih izvora energije Komisija se koristi okolnostima navedenima u članku 5. stavku 1. kao objektivnim kriterijima za njihovu ocjenu iz članka 12. Države članice čiji su ciljevi ispod rezultata dobivenog primjenom formule iz Priloga I.a povećat će svoj cilj u skladu s time.

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 1.

Članak 27. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako Komisija, na temelju svoje ocjene integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova
  i njihovih ažuriranja
  u skladu s člankom 12., zaključi da
  ciljevi
  i 
  doprinosi
  nacionalnih planova
  ili njihova ažuriranja
  nisu dovoljni
  za zajedničko ostvarivanje ciljeva energetske unije i, posebno za prvo desetogodišnje razdoblje, ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti
  , ona poduzima mjere na razini Unije kako bi osigurala
  zajedničko
  ostvarenje tih
  ciljeva. Kada je riječ o obnovljivim izvorima energije, takvim mjerama uzima se u obzir stupanj ambicioznosti doprinosa država članica cilju Unije za 2030. koji je utvrđen u njihovim planovima
  i 
  njihovim ažuriranjima
  . | 1.   Ako Komisija, na temelju svoje ocjene integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člankom 12., zaključi da
  specifični
  i 
  opći ciljevi
  nacionalnih planova nisu dovoljni, ona poduzima mjere na razini Unije kako bi osigurala ostvarenje tih
  općih
  i 
  specifičnih ciljeva
  . |
| | Kada je riječ o obnovljivim izvorima energije, ne dovodeći u pitanje ostale mjere, nacionalni cilj država članica za 2030. ažurira se u skladu s člankom 3. stavkom 2. i Prilogom Ia. Direktivi (EU) .../... [preinačena Direktiva o obnovljivim izvorima energije] do 31. prosinca 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako Komisija, na temelju svoje ocjene integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova
  i njihovih ažuriranja
  u skladu s člankom 12., zaključi da
  ciljevi
  i 
  doprinosi
  nacionalnih planova
  ili njihova ažuriranja
  nisu dovoljni
  za zajedničko ostvarivanje ciljeva energetske unije i, posebno za prvo desetogodišnje razdoblje, ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti
  , ona poduzima mjere na razini Unije kako bi osigurala
  zajedničko
  ostvarenje tih
  ciljeva. Kada je riječ o obnovljivim izvorima energije, takvim mjerama uzima se u obzir stupanj ambicioznosti doprinosa država članica cilju Unije za 2030. koji je utvrđen u njihovim planovima
  i 
  njihovim ažuriranjima
  .

1.   Ako Komisija, na temelju svoje ocjene integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člankom 12., zaključi da
  specifični
  i 
  opći ciljevi
  nacionalnih planova nisu dovoljni, ona poduzima mjere na razini Unije kako bi osigurala ostvarenje tih
  općih
  i 
  specifičnih ciljeva
  .

Kada je riječ o obnovljivim izvorima energije, ne dovodeći u pitanje ostale mjere, nacionalni cilj država članica za 2030. ažurira se u skladu s člankom 3. stavkom 2. i Prilogom Ia. Direktivi (EU) .../... [preinačena Direktiva o obnovljivim izvorima energije] do 31. prosinca 2020.

Kada je riječ o obnovljivim izvorima energije, ne dovodeći u pitanje ostale mjere, nacionalni cilj država članica za 2030. ažurira se u skladu s člankom 3. stavkom 2. i Prilogom Ia. Direktivi (EU) .../... [preinačena Direktiva o obnovljivim izvorima energije] do 31. prosinca 2020.

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2.

Članak 27. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako Komisija, na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (b), zaključi da država članica nije ostvarila dovoljan napredak prema ostvarenju
  ciljeva
  i 
  doprinosa
  ili provedbi politika i mjera utvrđenih u njezinom integriranom nacionalnom klimatskom i energetskom planu, ona predmetnoj državi članici
  daje
  preporuke u skladu s člankom 28.
  Pri izdavanju takvih preporuka Komisija uzima u obzir ambiciozne rane napore koje su države članice uložile kako bi pridonijele ostvarivanju cilja Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije. | 2.   Ako Komisija, na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (b), zaključi da država članica nije ostvarila dovoljan napredak prema ostvarenju
  putanje, specifičnih
  i 
  općih ciljeva
  ili provedbi politika i mjera utvrđenih u njezinom integriranom nacionalnom klimatskom i energetskom planu, ona predmetnoj državi članici
  izdaje
  preporuke u skladu s člankom 28. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako Komisija, na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (b), zaključi da država članica nije ostvarila dovoljan napredak prema ostvarenju
  ciljeva
  i 
  doprinosa
  ili provedbi politika i mjera utvrđenih u njezinom integriranom nacionalnom klimatskom i energetskom planu, ona predmetnoj državi članici
  daje
  preporuke u skladu s člankom 28.
  Pri izdavanju takvih preporuka Komisija uzima u obzir ambiciozne rane napore koje su države članice uložile kako bi pridonijele ostvarivanju cilja Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije.

2.   Ako Komisija, na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (b), zaključi da država članica nije ostvarila dovoljan napredak prema ostvarenju
  putanje, specifičnih
  i 
  općih ciljeva
  ili provedbi politika i mjera utvrđenih u njezinom integriranom nacionalnom klimatskom i energetskom planu, ona predmetnoj državi članici
  izdaje
  preporuke u skladu s člankom 28.

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 3.

Članak 27. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako Komisija, na temelju svoje
  objedinjene
  ocjene izvješća o napretku država članica u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člankom 25.
  stavkom 1. točkom (a) i dodatnih izvora informacija
  , prema potrebi, zaključi da postoji rizik da Unija neće ostvariti ciljeve energetske unije i, posebno, za prvo desetogodišnje razdoblje, ciljeve Okvira Unije za klimatsku i energetsku politiku do 2030., ona
  može dati
  preporuke svim državama članicama u skladu s člankom 28. kako bi ublažila taj rizik. Komisija, prema potrebi, povrh preporuka poduzima i mjere na razini Unije posebno kako bi osigurala ostvarivanje ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti.
  U pogledu obnovljivih izvora energije,
  takvim mjerama uzimaju se u obzir ambiciozni rani napori koje su države članice uložile kako bi pridonijele ostvarivanju
  cilja
  Unije za 2030. | 3.   Ako Komisija, na temelju svoje ocjene izvješća o napretku država članica u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova
  ili dodatnih izvora informacija,
  u skladu s člankom 25., prema potrebi, zaključi da postoji rizik da Unija neće ostvariti ciljeve energetske unije i, posebno, za prvo desetogodišnje razdoblje, ciljeve Okvira Unije za klimatsku i energetsku politiku do 2030., ona
  daje
  preporuke svim državama članicama u skladu s člankom 28. kako bi ublažila taj rizik.
  Pri izdavanju takvih preporuka Komisija uzima u obzir razinu ambicije koju su države članice uložile kako bi pridonijele ostvarivanju ciljeva Unije za 2030.
  Komisija, prema potrebi, povrh preporuka poduzima i mjere na razini Unije posebno kako bi osigurala ostvarivanje ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. Takvim mjerama uzimaju se u obzir ambiciozni rani napori
  , posebno oni od 2021. nadalje,
  koje su države članice uložile kako bi pridonijele ostvarivanju
  ciljeva
  Unije za 2030.
  , razina usklađenosti država članica s nacionalnim specifičnim ciljevima i putanjama te svaki doprinos platformi za financiranje u skladu sa stavkom 4. točkom (c). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako Komisija, na temelju svoje
  objedinjene
  ocjene izvješća o napretku država članica u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s člankom 25.
  stavkom 1. točkom (a) i dodatnih izvora informacija
  , prema potrebi, zaključi da postoji rizik da Unija neće ostvariti ciljeve energetske unije i, posebno, za prvo desetogodišnje razdoblje, ciljeve Okvira Unije za klimatsku i energetsku politiku do 2030., ona
  može dati
  preporuke svim državama članicama u skladu s člankom 28. kako bi ublažila taj rizik. Komisija, prema potrebi, povrh preporuka poduzima i mjere na razini Unije posebno kako bi osigurala ostvarivanje ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti.
  U pogledu obnovljivih izvora energije,
  takvim mjerama uzimaju se u obzir ambiciozni rani napori koje su države članice uložile kako bi pridonijele ostvarivanju
  cilja
  Unije za 2030.

3.   Ako Komisija, na temelju svoje ocjene izvješća o napretku država članica u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova
  ili dodatnih izvora informacija,
  u skladu s člankom 25., prema potrebi, zaključi da postoji rizik da Unija neće ostvariti ciljeve energetske unije i, posebno, za prvo desetogodišnje razdoblje, ciljeve Okvira Unije za klimatsku i energetsku politiku do 2030., ona
  daje
  preporuke svim državama članicama u skladu s člankom 28. kako bi ublažila taj rizik.
  Pri izdavanju takvih preporuka Komisija uzima u obzir razinu ambicije koju su države članice uložile kako bi pridonijele ostvarivanju ciljeva Unije za 2030.
  Komisija, prema potrebi, povrh preporuka poduzima i mjere na razini Unije posebno kako bi osigurala ostvarivanje ciljeva Unije za 2030. u pogledu obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. Takvim mjerama uzimaju se u obzir ambiciozni rani napori
  , posebno oni od 2021. nadalje,
  koje su države članice uložile kako bi pridonijele ostvarivanju
  ciljeva
  Unije za 2030.
  , razina usklađenosti država članica s nacionalnim specifičnim ciljevima i putanjama te svaki doprinos platformi za financiranje u skladu sa stavkom 4. točkom (c).

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

Članak 27. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, takvim dodatnim mjerama posebno se može poboljšati energetska učinkovitost: |
| | (a) | proizvoda, u skladu s direktivama 2009/125/EZ i 2010/30/EU; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, takvim dodatnim mjerama posebno se može poboljšati energetska učinkovitost:

Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, takvim dodatnim mjerama posebno se može poboljšati energetska učinkovitost:

(a)

(a)

proizvoda, u skladu s direktivama 2009/125/EZ i 2010/30/EU;

proizvoda, u skladu s direktivama 2009/125/EZ i 2010/30/EU;

| (b) | zgrada, u skladu s direktivama 2010/31/EU i 2012/27/EU; i |
| --- | --- |

(b)

(b)

zgrada, u skladu s direktivama 2010/31/EU i 2012/27/EU; i

zgrada, u skladu s direktivama 2010/31/EU i 2012/27/EU; i

| (c) | prometa. |
| --- | --- |

(c)

(c)

prometa.

prometa.

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 3.a (novi)

Članak 27. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ako Komisija na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (a) zaključi da bi bilo koji infrastrukturni projekt mogao ometati razvoj otporne energetske unije, ona daje preliminarnu ocjenu usklađenosti projekta s dugoročnim ciljevima unutarnjeg energetskog tržišta, pritom uzimajući posebno u obzir dugoročni cilj, te dotičnoj državi članici daje preporuke u skladu s člankom 28. Prije davanja takve ocjene Komisija se može savjetovati s drugim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Ako Komisija na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (a) zaključi da bi bilo koji infrastrukturni projekt mogao ometati razvoj otporne energetske unije, ona daje preliminarnu ocjenu usklađenosti projekta s dugoročnim ciljevima unutarnjeg energetskog tržišta, pritom uzimajući posebno u obzir dugoročni cilj, te dotičnoj državi članici daje preporuke u skladu s člankom 28. Prije davanja takve ocjene Komisija se može savjetovati s drugim državama članicama.

Amandman 293

Amandman 293

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 4. – uvodni dio

Članak 27. – stavak 4. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako, u području obnovljivih izvora energije, ne dovodeći u pitanje mjere na razini Unije utvrđene u stavku 3., Komisija zaključi, na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavcima 1. i 2. tijekom 2023., da
  linearna putanja Unije iz članka 25. stavka 2
  .
  nije zajednički ostvarena
  ,
  države članice osiguravaju
  do 2024.
  da se
  sve nastale razlike
  pokriju
  dodatnim mjerama, na primjer: | Ako, u području obnovljivih izvora energije, ne dovodeći u pitanje mjere na razini Unije utvrđene u stavku 3., Komisija zaključi, na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavcima 1. i 2.
  da država članica ne ostvaruje dovoljan napredak u ispunjenju svojeg nacionalnog specifičnog cilja za 2030
  .,
  posebno ako se ne pridržava svojih referentnih točaka za 2022
  .
  , 2025. i 2027
  .
  iz Priloga I.a
  ,
  predmetna država članica jamči
  da
  će
  sve nastale razlike
  u odnosu na njezinu putanju pokriti u roku od jedne godine
  dodatnim mjerama,
  kao što su
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako, u području obnovljivih izvora energije, ne dovodeći u pitanje mjere na razini Unije utvrđene u stavku 3., Komisija zaključi, na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavcima 1. i 2. tijekom 2023., da
  linearna putanja Unije iz članka 25. stavka 2
  .
  nije zajednički ostvarena
  ,
  države članice osiguravaju
  do 2024.
  da se
  sve nastale razlike
  pokriju
  dodatnim mjerama, na primjer:

linearna putanja Unije iz članka 25. stavka 2

nije zajednički ostvarena

države članice osiguravaju

da se

pokriju

Ako, u području obnovljivih izvora energije, ne dovodeći u pitanje mjere na razini Unije utvrđene u stavku 3., Komisija zaključi, na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 25. stavcima 1. i 2.
  da država članica ne ostvaruje dovoljan napredak u ispunjenju svojeg nacionalnog specifičnog cilja za 2030
  .,
  posebno ako se ne pridržava svojih referentnih točaka za 2022
  .
  , 2025. i 2027
  .
  iz Priloga I.a
  ,
  predmetna država članica jamči
  da
  će
  sve nastale razlike
  u odnosu na njezinu putanju pokriti u roku od jedne godine
  dodatnim mjerama,
  kao što su
  :

da država članica ne ostvaruje dovoljan napredak u ispunjenju svojeg nacionalnog specifičnog cilja za 2030

posebno ako se ne pridržava svojih referentnih točaka za 2022

, 2025. i 2027

iz Priloga I.a

predmetna država članica jamči

će

u odnosu na njezinu putanju pokriti u roku od jedne godine

kao što su

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 4. – točka ba (nova)

Članak 27. – stavak 4. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | mjerama kojima se promiče veći udio električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije na temelju kriterija iz članka 4. Direktive (EU) .../... [preinaka Direktive 2009/28/EZ]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

mjerama kojima se promiče veći udio električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije na temelju kriterija iz članka 4. Direktive (EU) .../... [preinaka Direktive 2009/28/EZ];

mjerama kojima se promiče veći udio električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije na temelju kriterija iz članka 4. Direktive (EU) .../... [preinaka Direktive 2009/28/EZ];

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 4. – točka c

Članak 27. – stavak 4. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | davanjem financijskog doprinosa platformi za financiranje uspostavljenoj na razini Unije iz koje se financiraju projekti obnovljivih izvora
  energije
  i kojom Komisija izravno ili neizravno upravlja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

davanjem financijskog doprinosa platformi za financiranje uspostavljenoj na razini Unije iz koje se financiraju projekti obnovljivih izvora
  energije
  i kojom Komisija izravno ili neizravno upravlja;

energije

| (c) | davanjem
  dobrovoljnog
  financijskog doprinosa platformi za financiranje uspostavljenoj na razini Unije iz koje se financiraju projekti
  energije iz
  obnovljivih izvora
  , posebno oni koji su od interesa za energetsku uniju,
  i kojom Komisija izravno ili neizravno upravlja; |
| --- | --- |

(c)

(c)

davanjem
  dobrovoljnog
  financijskog doprinosa platformi za financiranje uspostavljenoj na razini Unije iz koje se financiraju projekti
  energije iz
  obnovljivih izvora
  , posebno oni koji su od interesa za energetsku uniju,
  i kojom Komisija izravno ili neizravno upravlja;

dobrovoljnog

energije iz

, posebno oni koji su od interesa za energetsku uniju,

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 4. – točka ca (nova)

Članak 27. – stavak 4. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | korištenjem mehanizama suradnje iz Direktive (EU) .../... [preinaka Direktive o energiji iz obnovljivih izvora] |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

korištenjem mehanizama suradnje iz Direktive (EU) .../... [preinaka Direktive o energiji iz obnovljivih izvora]

korištenjem mehanizama suradnje iz Direktive (EU) .../... [preinaka Direktive o energiji iz obnovljivih izvora]

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 27. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Takvim mjerama uzima se u obzir stupanj
  ambicioznosti ranih doprinosa predmetne države članice cilju Unije za 2030.
  u pogledu obnovljivih izvora energije. | Takvim mjerama uzima se u obzir stupanj
  usklađenosti države članice sa svojim nacionalnim ciljem i putanjom
  u pogledu obnovljivih izvora energije. |
| | Komisija, prema potrebi, poduzima mjere na razini Unije uz mjere na nacionalnoj razini kako bi se osiguralo postizanje obvezujuće linearne putanje Unije i obvezujući cilj Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Takvim mjerama uzima se u obzir stupanj
  ambicioznosti ranih doprinosa predmetne države članice cilju Unije za 2030.
  u pogledu obnovljivih izvora energije.

ambicioznosti ranih doprinosa predmetne države članice cilju Unije za 2030.

Takvim mjerama uzima se u obzir stupanj
  usklađenosti države članice sa svojim nacionalnim ciljem i putanjom
  u pogledu obnovljivih izvora energije.

usklađenosti države članice sa svojim nacionalnim ciljem i putanjom

Komisija, prema potrebi, poduzima mjere na razini Unije uz mjere na nacionalnoj razini kako bi se osiguralo postizanje obvezujuće linearne putanje Unije i obvezujući cilj Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora.

Komisija, prema potrebi, poduzima mjere na razini Unije uz mjere na nacionalnoj razini kako bi se osiguralo postizanje obvezujuće linearne putanje Unije i obvezujući cilj Unije za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora.

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 5.

Članak 27. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ako, u području energetske učinkovitosti, ne dovodeći u pitanje druge mjere na razini Unije u skladu sa stavkom 3., Komisija zaključi, na temelju ocjene u skladu s člankom 25. stavcima 1. i 3., tijekom 2023.
  da nije ostvaren dovoljan napredak prema zajedničkom ostvarivanju cilja energetske učinkovitosti Unije iz članka 25. stavka 3. prvog podstavka, ona do 2024
  .
  poduzima mjere
  ,
  povrh onih utvrđenih Direktivom 2010/31/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0765]
  i 
  Direktivom 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena
  u 
  skladu s prijedlogom COM(2016)0761] kako bi osigurala da su zadovoljeni obvezujući ciljevi energetske učinkovitosti Unije za 2030. Takvim
  mjerama
  posebno se može poboljšati energetska učinkovitost: | 5.   Ako, u području energetske učinkovitosti, ne dovodeći u pitanje druge mjere na razini Unije u skladu sa stavkom 3., Komisija zaključi, na temelju ocjene u skladu s člankom 25. stavcima 1. i 3., tijekom 2023.
  i svake dvije godine nakon toga da država članica ne ostvaruje dovoljan napredak u ispunjenju svojeg nacionalnog obvezujućeg cilja za 2030
  .
  i putanje
  ,
  dotična država članica jamči da će se do 2024.
  i 
  svake dvije godine nakon toga sve nastale razlike
  u 
  odnosu na njezinu putanju pokriti u roku od jedne godine dodatnim
  mjerama. |
| (a) | proizvoda, u skladu s Direktivom 2010/30/EU i Direktivom 2009/125/EU; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ako, u području energetske učinkovitosti, ne dovodeći u pitanje druge mjere na razini Unije u skladu sa stavkom 3., Komisija zaključi, na temelju ocjene u skladu s člankom 25. stavcima 1. i 3., tijekom 2023.
  da nije ostvaren dovoljan napredak prema zajedničkom ostvarivanju cilja energetske učinkovitosti Unije iz članka 25. stavka 3. prvog podstavka, ona do 2024
  .
  poduzima mjere
  ,
  povrh onih utvrđenih Direktivom 2010/31/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0765]
  i 
  Direktivom 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena
  u 
  skladu s prijedlogom COM(2016)0761] kako bi osigurala da su zadovoljeni obvezujući ciljevi energetske učinkovitosti Unije za 2030. Takvim
  mjerama
  posebno se može poboljšati energetska učinkovitost:

5.   Ako, u području energetske učinkovitosti, ne dovodeći u pitanje druge mjere na razini Unije u skladu sa stavkom 3., Komisija zaključi, na temelju ocjene u skladu s člankom 25. stavcima 1. i 3., tijekom 2023.
  i svake dvije godine nakon toga da država članica ne ostvaruje dovoljan napredak u ispunjenju svojeg nacionalnog obvezujućeg cilja za 2030
  .
  i putanje
  ,
  dotična država članica jamči da će se do 2024.
  i 
  svake dvije godine nakon toga sve nastale razlike
  u 
  odnosu na njezinu putanju pokriti u roku od jedne godine dodatnim
  mjerama.

(a)

(a)

proizvoda, u skladu s Direktivom 2010/30/EU i Direktivom 2009/125/EU;

proizvoda, u skladu s Direktivom 2010/30/EU i Direktivom 2009/125/EU;

| (b) | zgrada, u skladu s Direktivom 2010/31/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s COM(2016)0765] i Direktivom 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s COM(2016)0761]; |
| --- | --- |

(b)

(b)

zgrada, u skladu s Direktivom 2010/31/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s COM(2016)0765] i Direktivom 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s COM(2016)0761];

zgrada, u skladu s Direktivom 2010/31/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s COM(2016)0765] i Direktivom 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s COM(2016)0761];

| (c) | prometa. |
| --- | --- |

(c)

(c)

prometa.

prometa.

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 5.a (novi)

Članak 27. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Svaka dotična država članica iz stavka 4. ili 5. do pojedinosti razrađuje dodatne provedbene, donesene i planirane mjere za pokrivanje razlike za usklađivanje sa svojim nacionalnim ciljevima za 2030. i putanjama kao dio svoga sljedećeg izvješća o napretku iz članka 15. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Svaka dotična država članica iz stavka 4. ili 5. do pojedinosti razrađuje dodatne provedbene, donesene i planirane mjere za pokrivanje razlike za usklađivanje sa svojim nacionalnim ciljevima za 2030. i putanjama kao dio svoga sljedećeg izvješća o napretku iz članka 15.

Amandman 188

Amandman 188

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 2. – točka b

Članak 28. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | država članica navodi, u svojem izvješću o napretku u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova izrađenom u godini nakon godine u kojoj je izdana preporuka, kako je u najvećoj mogućoj mjeri uzela u obzir preporuku te kako ju je provela ili ju planira provoditi. Ona
  će obrazložiti svako odstupanje
  od te preporuke; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

država članica navodi, u svojem izvješću o napretku u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova izrađenom u godini nakon godine u kojoj je izdana preporuka, kako je u najvećoj mogućoj mjeri uzela u obzir preporuku te kako ju je provela ili ju planira provoditi. Ona
  će obrazložiti svako odstupanje
  od te preporuke;

će obrazložiti svako odstupanje

| (b) | država članica navodi, u svojem izvješću o napretku u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova izrađenom u godini nakon godine u kojoj je izdana preporuka, kako je u najvećoj mogućoj mjeri uzela u obzir preporuku te kako ju je provela ili ju planira provoditi. Ona
  navodi razloge svakog odstupanja
  od te preporuke. |
| --- | --- |

(b)

država članica navodi, u svojem izvješću o napretku u provedbi integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova izrađenom u godini nakon godine u kojoj je izdana preporuka, kako je u najvećoj mogućoj mjeri uzela u obzir preporuku te kako ju je provela ili ju planira provoditi. Ona
  navodi razloge svakog odstupanja
  od te preporuke.

navodi razloge svakog odstupanja

Amandman 189

Amandman 189

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 2. – točka c

Članak 28. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | preporukama bi se trebale nadopunjavati posljednje posebne preporuke po državama izdane kontekstu Europskog semestra. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

preporukama bi se trebale nadopunjavati posljednje posebne preporuke po državama izdane kontekstu Europskog semestra.

| (c) | preporukama bi se trebale nadopunjavati posljednje posebne preporuke po državama izdane
  u skladu s člankom 9. stavkom 2. i u
  kontekstu Europskog semestra. |
| --- | --- |

(c)

preporukama bi se trebale nadopunjavati posljednje posebne preporuke po državama izdane
  u skladu s člankom 9. stavkom 2. i u
  kontekstu Europskog semestra.

u skladu s člankom 9. stavkom 2. i u

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 2.a (novi)

Članak 28. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija preporuke smjesta čini javno dostupnim svim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Komisija preporuke smjesta čini javno dostupnim svim državama članicama.

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – točka 2. – podtočka ja (nova)

Članak 29. – točka 2. – podtočka ja (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ja) | opću ocjenu ostvarenih napredaka prema potpunoj integraciji načela „energetske učinkovitosti na prvom mjestu” i „pravičnog odnosa prema potrošačima energije”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ja)

(ja)

opću ocjenu ostvarenih napredaka prema potpunoj integraciji načela „energetske učinkovitosti na prvom mjestu” i „pravičnog odnosa prema potrošačima energije”;

opću ocjenu ostvarenih napredaka prema potpunoj integraciji načela „energetske učinkovitosti na prvom mjestu” i „pravičnog odnosa prema potrošačima energije”;

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 2. – točka jb (nova)

Članak 29. – stavak 2. – točka jb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (jb) | izvješće o napretku u pogledu konkurentnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(jb)

(jb)

izvješće o napretku u pogledu konkurentnosti;

izvješće o napretku u pogledu konkurentnosti;

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 2. – točka jc (nova)

Članak 29. – stavak 2. – točka jc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (jc) | napredak država članica prema postupnom ukidanju izravnih i neizravnih subvencija za fosilna goriva do 2020.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(jc)

(jc)

napredak država članica prema postupnom ukidanju izravnih i neizravnih subvencija za fosilna goriva do 2020.;

napredak država članica prema postupnom ukidanju izravnih i neizravnih subvencija za fosilna goriva do 2020.;

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 2. – točka ka (nova)

Članak 29. – stavak 2. – točka ka (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ka) | financijsku procjenu troškova koje dijelom namiruje konačni potrošač električne energije na temelju pokazatelja kojima se prati stvarna potrošnja za pet dimenzija energetske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ka)

(ka)

financijsku procjenu troškova koje dijelom namiruje konačni potrošač električne energije na temelju pokazatelja kojima se prati stvarna potrošnja za pet dimenzija energetske unije.

financijsku procjenu troškova koje dijelom namiruje konačni potrošač električne energije na temelju pokazatelja kojima se prati stvarna potrošnja za pet dimenzija energetske unije.

Amandman 195

Amandman 195

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1.

Članak 30. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice do 1. siječnja 2021. uspostavljaju nacionalne sustave inventara za procjenjivanje antropogenih emisija iz izvora i uklanjanja ponorima stakleničkih plinova navedene u dijelu 2. Priloga III. ovoj Uredbi te njima upravljaju i nastoje ih stalno unaprjeđivati. One ih uspostavljaju i kako bi osigurale pravodobnost, transparentnost, točnost, dosljednost, usporedivost i potpunost svojih inventara stakleničkih plinova. | 1.   Države članice do 1. siječnja 2021. uspostavljaju nacionalne sustave inventara za procjenjivanje antropogenih emisija iz izvora i uklanjanja ponorima stakleničkih plinova navedene u dijelu 2. Priloga III. ovoj Uredbi te njima upravljaju i nastoje ih stalno unaprjeđivati
  u skladu s Okvirnom konvencijom UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC)
  . One ih uspostavljaju i kako bi osigurale pravodobnost, transparentnost, točnost, dosljednost, usporedivost i potpunost svojih inventara stakleničkih plinova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice do 1. siječnja 2021. uspostavljaju nacionalne sustave inventara za procjenjivanje antropogenih emisija iz izvora i uklanjanja ponorima stakleničkih plinova navedene u dijelu 2. Priloga III. ovoj Uredbi te njima upravljaju i nastoje ih stalno unaprjeđivati. One ih uspostavljaju i kako bi osigurale pravodobnost, transparentnost, točnost, dosljednost, usporedivost i potpunost svojih inventara stakleničkih plinova.

1.   Države članice do 1. siječnja 2021. uspostavljaju nacionalne sustave inventara za procjenjivanje antropogenih emisija iz izvora i uklanjanja ponorima stakleničkih plinova navedene u dijelu 2. Priloga III. ovoj Uredbi te njima upravljaju i nastoje ih stalno unaprjeđivati
  u skladu s Okvirnom konvencijom UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC)
  . One ih uspostavljaju i kako bi osigurale pravodobnost, transparentnost, točnost, dosljednost, usporedivost i potpunost svojih inventara stakleničkih plinova.

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 1.

Članak 31. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija
  2027. i 2032.
  obavlja sveobuhvatnu reviziju nacionalnih podataka iz inventara koje su dostavile države članice u skladu s člankom 23. stavkom 3. ove Uredbe u cilju praćenja smanjenja emisija stakleničkih plinova država članica ili njihova ograničenja u skladu sa člancima 4., 9. i 10. Uredbe [] [ESR] i njihovih smanjenja emisija i poboljšanja uklanjanja ponorima u skladu s člancima 4. i 12. Uredbe [] [LULUCF] te svih ostalih ciljeva smanjenja ili ograničavanja emisija stakleničkih plinova utvrđenih u zakonodavstvu Unije. Države članice u potpunosti sudjeluju u tom postupku. | 1.   Komisija obavlja sveobuhvatnu reviziju nacionalnih podataka iz inventara koje su dostavile države članice u skladu s člankom 23. stavkom 3. ove Uredbe u cilju praćenja smanjenja emisija stakleničkih plinova država članica ili njihova ograničenja u skladu sa člancima 4., 9. i 10. Uredbe [] [ESR] i njihovih smanjenja emisija i poboljšanja uklanjanja ponorima u skladu s člancima 4. i 12. Uredbe [] [LULUCF] te svih ostalih ciljeva smanjenja ili ograničavanja emisija stakleničkih plinova utvrđenih u zakonodavstvu Unije. Države članice u potpunosti sudjeluju u tom postupku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija
  2027. i 2032.
  obavlja sveobuhvatnu reviziju nacionalnih podataka iz inventara koje su dostavile države članice u skladu s člankom 23. stavkom 3. ove Uredbe u cilju praćenja smanjenja emisija stakleničkih plinova država članica ili njihova ograničenja u skladu sa člancima 4., 9. i 10. Uredbe [] [ESR] i njihovih smanjenja emisija i poboljšanja uklanjanja ponorima u skladu s člancima 4. i 12. Uredbe [] [LULUCF] te svih ostalih ciljeva smanjenja ili ograničavanja emisija stakleničkih plinova utvrđenih u zakonodavstvu Unije. Države članice u potpunosti sudjeluju u tom postupku.

1.   Komisija obavlja sveobuhvatnu reviziju nacionalnih podataka iz inventara koje su dostavile države članice u skladu s člankom 23. stavkom 3. ove Uredbe u cilju praćenja smanjenja emisija stakleničkih plinova država članica ili njihova ograničenja u skladu sa člancima 4., 9. i 10. Uredbe [] [ESR] i njihovih smanjenja emisija i poboljšanja uklanjanja ponorima u skladu s člancima 4. i 12. Uredbe [] [LULUCF] te svih ostalih ciljeva smanjenja ili ograničavanja emisija stakleničkih plinova utvrđenih u zakonodavstvu Unije. Države članice u potpunosti sudjeluju u tom postupku.

Amandman 197

Amandman 197

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 6.

Članak 31. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Podaci za svaku državu članicu, kako su uneseni u registre uspostavljene u skladu s člankom 11. Uredbe [] [ESR] jedan mjesec nakon datuma provjere usklađenosti s Uredbom [] [LULUCF] iz stavka 5. ovog članka, upotrebljavaju se za provjeru usklađenosti u skladu s člankom 9. Uredbe [] [ESR]
  za godine 2021. i 2026
  . Provjera usklađenosti u skladu s člankom 9. Uredbe [] [ESR] za svaku od
  godina od 2022. do 2025. i od 2027
  .
  do 2030
  . obavlja se na datum koji pada jedan mjesec nakon datuma provjere usklađenosti za prethodnu godinu. Ta provjera uključuje promjene takvih podataka koje nastaju kao rezultat toga što je ta država članica iskoristila fleksibilnosti u skladu s člancima 5., 6. i 7. Uredbe [] [ESR]. | 6.   Podaci za svaku državu članicu, kako su uneseni u registre uspostavljene u skladu s člankom 11. Uredbe [] [ESR] jedan mjesec nakon datuma provjere usklađenosti s Uredbom [] [LULUCF] iz stavka 5. ovog članka, upotrebljavaju se za provjeru usklađenosti u skladu s člankom 9. Uredbe [] [ESR]. Provjera usklađenosti u skladu s člankom 9. Uredbe [] [ESR] za svaku od
  [godina u skladu s ciklusom usklađivanja iz članka 9
  .
  Uredbe (EU)
  .
  ../... [ESR]
  obavlja se na datum koji pada jedan mjesec nakon datuma provjere usklađenosti za prethodnu godinu. Ta provjera uključuje promjene takvih podataka koje nastaju kao rezultat toga što je ta država članica iskoristila fleksibilnosti u skladu s člancima 5., 6. i 7. Uredbe [] [ESR]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Podaci za svaku državu članicu, kako su uneseni u registre uspostavljene u skladu s člankom 11. Uredbe [] [ESR] jedan mjesec nakon datuma provjere usklađenosti s Uredbom [] [LULUCF] iz stavka 5. ovog članka, upotrebljavaju se za provjeru usklađenosti u skladu s člankom 9. Uredbe [] [ESR]
  za godine 2021. i 2026
  . Provjera usklađenosti u skladu s člankom 9. Uredbe [] [ESR] za svaku od
  godina od 2022. do 2025. i od 2027
  .
  do 2030
  . obavlja se na datum koji pada jedan mjesec nakon datuma provjere usklađenosti za prethodnu godinu. Ta provjera uključuje promjene takvih podataka koje nastaju kao rezultat toga što je ta država članica iskoristila fleksibilnosti u skladu s člancima 5., 6. i 7. Uredbe [] [ESR].

6.   Podaci za svaku državu članicu, kako su uneseni u registre uspostavljene u skladu s člankom 11. Uredbe [] [ESR] jedan mjesec nakon datuma provjere usklađenosti s Uredbom [] [LULUCF] iz stavka 5. ovog članka, upotrebljavaju se za provjeru usklađenosti u skladu s člankom 9. Uredbe [] [ESR]. Provjera usklađenosti u skladu s člankom 9. Uredbe [] [ESR] za svaku od
  [godina u skladu s ciklusom usklađivanja iz članka 9
  .
  Uredbe (EU)
  .
  ../... [ESR]
  obavlja se na datum koji pada jedan mjesec nakon datuma provjere usklađenosti za prethodnu godinu. Ta provjera uključuje promjene takvih podataka koje nastaju kao rezultat toga što je ta država članica iskoristila fleksibilnosti u skladu s člancima 5., 6. i 7. Uredbe [] [ESR].

Amandman 198

Amandman 198

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 6.a (novi)

Članak 31. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Zadnju provjeru usklađenosti iz stavka 6. ovog članka, provjeru zahtjeva u skladu s [člankom 9.a; rezerve za rano djelovanje] [ESR] obavlja Komisija na zahtjev države članice da iskoristi rezervu. Nakon ove provjere mogu slijediti izmjene podataka za svaku prihvatljivu državu članicu koja ispunjava zahtjeve u skladu s [člankom 9.a; rezerve za rano djelovanje] [ESR]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.a
     
  Zadnju provjeru usklađenosti iz stavka 6. ovog članka, provjeru zahtjeva u skladu s [člankom 9.a; rezerve za rano djelovanje] [ESR] obavlja Komisija na zahtjev države članice da iskoristi rezervu. Nakon ove provjere mogu slijediti izmjene podataka za svaku prihvatljivu državu članicu koja ispunjava zahtjeve u skladu s [člankom 9.a; rezerve za rano djelovanje] [ESR].

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 35. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Europska agencija za okoliš pomaže Komisiji u njezinom radu u dimenzijama dekarbonizacije i energetske učinkovitosti u cilju usklađivanja s člancima 14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. i 34., u skladu sa svojim godišnjim programom rada. To uključuje potrebnu pomoć u pogledu sljedećeg: | Europska agencija za okoliš pomaže Komisiji u njezinom radu u dimenzijama dekarbonizacije i energetske učinkovitosti u cilju usklađivanja s člancima
  13.a,
  14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. i 34., u skladu sa svojim godišnjim programom rada. To uključuje potrebnu pomoć u pogledu sljedećeg: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Europska agencija za okoliš pomaže Komisiji u njezinom radu u dimenzijama dekarbonizacije i energetske učinkovitosti u cilju usklađivanja s člancima 14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. i 34., u skladu sa svojim godišnjim programom rada. To uključuje potrebnu pomoć u pogledu sljedećeg:

Europska agencija za okoliš pomaže Komisiji u njezinom radu u dimenzijama dekarbonizacije i energetske učinkovitosti u cilju usklađivanja s člancima
  13.a,
  14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. i 34., u skladu sa svojim godišnjim programom rada. To uključuje potrebnu pomoć u pogledu sljedećeg:

13.a,

Amandman 200

Amandman 200

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 1. – točka ja (nova)

Članak 35. – stavak 1. – točka ja (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ja) | utvrđivanja približnog udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji krajnje energije u Uniji i približnoj potrošnji primarne i krajnje energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ja)

(ja)

utvrđivanja približnog udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji krajnje energije u Uniji i približnoj potrošnji primarne i krajnje energije.

utvrđivanja približnog udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji krajnje energije u Uniji i približnoj potrošnji primarne i krajnje energije.

Amandman 201

Amandman 201

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – naslov

Članak 37. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Amandman 202

Amandman 202

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 1.

Članak 37. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisiji
  pomaže Odbor za
  energetsku uniju
  . Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011
  Europskog parlamenta i Vijeća i sastaje se u odgovarajućim sektorskim sastavima relevantnima za ovu Uredbu
  . | 1.   
  U provedbi ove Uredbe Komisiji
  pomaže Odbor za
  energiju i zaštitu klime
  . Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Komisiji
  pomaže Odbor za
  energetsku uniju
  . Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011
  Europskog parlamenta i Vijeća i sastaje se u odgovarajućim sektorskim sastavima relevantnima za ovu Uredbu
  .

1.   
  U provedbi ove Uredbe Komisiji
  pomaže Odbor za
  energiju i zaštitu klime
  . Taj odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 2.

Članak 37. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Ovim Odborom zamjenjuje se odbor osnovan člankom 8. Odluke 93/389/EEZ, člankom 9. Odluke 280/2004/EZ i člankom 26. Uredbe (EU) br. 525/2013. Upućivanja na odbor osnovan u skladu s tim pravnim aktima tumače se kao upućivanja na odbor uspostavljen ovom Uredbom
  . | 2.   
  Ne dovodeći u pitanje stavak 1. ovog članka, s obzirom na primjenu članaka 15., 17., 23., 31. i 32 ove Uredbe, Komisiji pomaže Odbor za klimatske promjene osnovan na temelju članka 26. Uredbe (EU) br. 525/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Ovim Odborom zamjenjuje se odbor osnovan člankom 8. Odluke 93/389/EEZ, člankom 9. Odluke 280/2004/EZ i člankom 26. Uredbe (EU) br. 525/2013. Upućivanja na odbor osnovan u skladu s tim pravnim aktima tumače se kao upućivanja na odbor uspostavljen ovom Uredbom
  .

2.   
  Ne dovodeći u pitanje stavak 1. ovog članka, s obzirom na primjenu članaka 15., 17., 23., 31. i 32 ove Uredbe, Komisiji pomaže Odbor za klimatske promjene osnovan na temelju članka 26. Uredbe (EU) br. 525/2013.

Amandman 204

Amandman 204

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38. – stavak 1.

Članak 38. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija do


  28
  . 
  veljače 2026
  i 
  svakih pet godina nakon toga
  izvješćuje Europski parlament i Vijeće o primjeni ove Uredbe, o njezinom doprinosu upravljanju energetskom unijom i o usklađenosti odredaba o planiranju, izvješćivanju i praćenju iz ove Uredbe s drugim zakonodavstvom Unije ili budućim odlukama povezanima s UNFCCC-om
  i Pariškim sporazumom
  .
  Komisija
  prema potrebi
  daje prijedloge
  . | U roku od šest mjeseci od facilitativnog dijaloga koji se u okviru UNFCCC-a treba organizirati 2018
  .
  radi pregleda stanja zajedničkih napora stranaka u pogledu napretka u postizanju dugoročnog globalnog cilja
  i 
  u roku od šest mjeseci od pregleda globalnog stanja 2023. te svakog sljedećeg pregleda globalnog stanja, Komisija
  izvješćuje Europski parlament i Vijeće o primjeni
  i provedbi
  ove Uredbe, o njezinom doprinosu upravljanju energetskom unijom i o usklađenosti odredaba o planiranju, izvješćivanju i praćenju iz ove Uredbe s drugim zakonodavstvom Unije ili budućim odlukama povezanima s UNFCCC-om
  te o prikladnosti njezina doprinosa ciljevima iz Pariškog sporazuma
  .
  Uz izvješća se,
  prema potrebi
  , prilažu prijedlozi za poboljšanje djelovanja Unije u području klime i energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija do


  28
  . 
  veljače 2026
  i 
  svakih pet godina nakon toga
  izvješćuje Europski parlament i Vijeće o primjeni ove Uredbe, o njezinom doprinosu upravljanju energetskom unijom i o usklađenosti odredaba o planiranju, izvješćivanju i praćenju iz ove Uredbe s drugim zakonodavstvom Unije ili budućim odlukama povezanima s UNFCCC-om
  i Pariškim sporazumom
  .
  Komisija
  prema potrebi
  daje prijedloge
  .

Komisija do

28

veljače 2026

svakih pet godina nakon toga

i Pariškim sporazumom

Komisija

daje prijedloge

U roku od šest mjeseci od facilitativnog dijaloga koji se u okviru UNFCCC-a treba organizirati 2018
  .
  radi pregleda stanja zajedničkih napora stranaka u pogledu napretka u postizanju dugoročnog globalnog cilja
  i 
  u roku od šest mjeseci od pregleda globalnog stanja 2023. te svakog sljedećeg pregleda globalnog stanja, Komisija
  izvješćuje Europski parlament i Vijeće o primjeni
  i provedbi
  ove Uredbe, o njezinom doprinosu upravljanju energetskom unijom i o usklađenosti odredaba o planiranju, izvješćivanju i praćenju iz ove Uredbe s drugim zakonodavstvom Unije ili budućim odlukama povezanima s UNFCCC-om
  te o prikladnosti njezina doprinosa ciljevima iz Pariškog sporazuma
  .
  Uz izvješća se,
  prema potrebi
  , prilažu prijedlozi za poboljšanje djelovanja Unije u području klime i energije.

U roku od šest mjeseci od facilitativnog dijaloga koji se u okviru UNFCCC-a treba organizirati 2018

radi pregleda stanja zajedničkih napora stranaka u pogledu napretka u postizanju dugoročnog globalnog cilja

u roku od šest mjeseci od pregleda globalnog stanja 2023. te svakog sljedećeg pregleda globalnog stanja, Komisija

i provedbi

te o prikladnosti njezina doprinosa ciljevima iz Pariškog sporazuma

Uz izvješća se,

, prilažu prijedlozi za poboljšanje djelovanja Unije u području klime i energije.

Amandman 205

Amandman 205

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38. – stavak 1.a (novi)

Članak 38. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | U roku od šest mjeseci nakon što Unija podnese novi ili revidirani nacionalni doprinos u okviru Pariškog sporazuma, Komisija po potrebi podnosi potrebne zakonodavne prijedloge za izmjenu relevantnih pravnih akata Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U roku od šest mjeseci nakon što Unija podnese novi ili revidirani nacionalni doprinos u okviru Pariškog sporazuma, Komisija po potrebi podnosi potrebne zakonodavne prijedloge za izmjenu relevantnih pravnih akata Unije.

U roku od šest mjeseci nakon što Unija podnese novi ili revidirani nacionalni doprinos u okviru Pariškog sporazuma, Komisija po potrebi podnosi potrebne zakonodavne prijedloge za izmjenu relevantnih pravnih akata Unije.

Amandman 206

Amandman 206

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 40. – stavak 1. – točka 2.

Članak 40. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 98/70/EZ

Članak 7.a – stavak 1. – podstavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | u članku 7.a stavku 1. trećem podstavku točka (a) zamjenjuje se sljedećim:



  „ukupne količine za svaku isporučenu vrstu goriva ili energije; i”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

(2)

u članku 7.a stavku 1. trećem podstavku točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„ukupne količine za svaku isporučenu vrstu goriva ili energije; i”;

„ukupne količine za svaku isporučenu vrstu goriva ili energije; i”;

Briše se.

Briše se.

Amandman 207

Amandman 207

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 47. – stavak 1. – točka 2.

Članak 47. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2012/27/EU

Direktiva 2012/27/EU

Članak 18. – stavak 1. – točka e

Članak 18. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | u članku 18. stavku 1. briše se točka (e); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

(2)

u članku 18. stavku 1. briše se točka (e);

Briše se.

Briše se.

Amandman 208

Amandman 208

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 1. – točka 1.

Članak 49. – stavak 1. – točka 1.

Direktiva (EU) 2015/652

Direktiva (EU) 2015/652

Prilog I – dio 2. – točke 2., 3., 4. i 7

Prilog I – dio 2. – točke 2., 3., 4. i 7

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | u Prilogu I. dijelu 2. brišu se točke
  2., 3.
  4. i 7.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

u Prilogu I. dijelu 2. brišu se točke
  2., 3.
  4. i 7.;

2., 3.

| (1) | u Prilogu I. dijelu 2. brišu se točke 4. i 7.; |
| --- | --- |

(1)

u Prilogu I. dijelu 2. brišu se točke 4. i 7.;

Amandman 209

Amandman 209

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 1. – točka 2. – podtočka a

Članak 49. – stavak 1. – točka 2. – podtočka a

Uredba (EU) 2015/652

Prilog III. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „1. | Države članice dostavljaju podatke navedene u točki 3. Navedeni podaci moraju se dostaviti za sva goriva i energente stavljene na tržište u svakoj državi članici. Ako se razna biogoriva miješaju s fosilnim gorivima, moraju se navesti podaci za svako biogorivo.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„1.

Države članice dostavljaju podatke navedene u točki 3. Navedeni podaci moraju se dostaviti za sva goriva i energente stavljene na tržište u svakoj državi članici. Ako se razna biogoriva miješaju s fosilnim gorivima, moraju se navesti podaci za svako biogorivo.”;

| „1. | Države članice
  jednom godišnje
  dostavljaju podatke navedene u točki 3. Navedeni podaci moraju se dostaviti za sva goriva i energente stavljene na tržište u svakoj državi članici. Ako se razna biogoriva miješaju s fosilnim gorivima, moraju se navesti podaci za svako biogorivo.”; |
| --- | --- |

„1.

Države članice
  jednom godišnje
  dostavljaju podatke navedene u točki 3. Navedeni podaci moraju se dostaviti za sva goriva i energente stavljene na tržište u svakoj državi članici. Ako se razna biogoriva miješaju s fosilnim gorivima, moraju se navesti podaci za svako biogorivo.”;

jednom godišnje

Amandman 210

Amandman 210

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. Stavak 1. – točka 2. – podtočka b

Članak 49. Stavak 1. – točka 2. – podtočka b

Uredba (EU) 2015/652

Prilog III. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | u točki 3. brišu se podtočke (e) i (f); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

u točki 3. brišu se podtočke (e) i (f);

u točki 3. brišu se podtočke (e) i (f);

Briše se.

Briše se.

Amandman 211

Amandman 211

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49.a (novi)

Članak 49.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 49.a |
| | EGP |
| | 1.
     
  Do ... [šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija podnosi nacrt odluke Zajedničkog odbora Zajedničkom odboru EGP-a u pogledu ove Uredbe u cilju omogućavanja zemljama EGP-a i EFTA-e da u cijelosti provedu odredbe ove Uredbe te tako pridonesu ciljevima energetske unije. |
| | 2.
     
  Kad se nakon odluke Zajedničkog odbora uključe u EGP i EFTA-u, obveze država članica u odnosu na druge države članice u okviru ove Uredbe proširuju se i na zemlje EGP-a i EFTA-e koje su na svojem teritoriju provele Uredbu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 49.a

Članak 49.a

EGP

EGP

1.
     
  Do ... [šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija podnosi nacrt odluke Zajedničkog odbora Zajedničkom odboru EGP-a u pogledu ove Uredbe u cilju omogućavanja zemljama EGP-a i EFTA-e da u cijelosti provedu odredbe ove Uredbe te tako pridonesu ciljevima energetske unije.

2.
     
  Kad se nakon odluke Zajedničkog odbora uključe u EGP i EFTA-u, obveze država članica u odnosu na druge države članice u okviru ove Uredbe proširuju se i na zemlje EGP-a i EFTA-e koje su na svojem teritoriju provele Uredbu.

Amandman 212

Amandman 212

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 50.a (novi)

Članak 50.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 50.a




  Energetska zajednica




  Do ... [šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija predlaže njezino uključivanje u Energetsku zajednicu u okviru članka 79. Ugovora o osnivanju Energetske zajednice. Nakon što se uključe odlukom Vijeća ministara Energetske zajednice i u skladu sa svim izmjenama u okviru članka 24. Ugovora o osnivanju Energetske zajednice, obveze država članica u odnosu na druge države članice u okviru ove Uredbe proširuju se i na ugovorne strane Energetske zajednice koje su provele Uredbu na svojem teritoriju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 50.a

Energetska zajednica

Do ... [šest mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija predlaže njezino uključivanje u Energetsku zajednicu u okviru članka 79. Ugovora o osnivanju Energetske zajednice. Nakon što se uključe odlukom Vijeća ministara Energetske zajednice i u skladu sa svim izmjenama u okviru članka 24. Ugovora o osnivanju Energetske zajednice, obveze država članica u odnosu na druge države članice u okviru ove Uredbe proširuju se i na ugovorne strane Energetske zajednice koje su provele Uredbu na svojem teritoriju.

Amandman 213

Amandman 213

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 51.

Članak 51.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 51. | Članak 51. |
| Prijelazne odredbe | Prijelazne odredbe |
| Odstupajući od članka 50. ove Uredbe, članak 7. i članak 17. stavak 1. točke (a) i (d) Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavljaju se primjenjivati na izvješća koja sadržavaju podatke koji su u skladu s tim člancima propisani za godine 2018., 2019. i 2020. | Odstupajući od članka 50. ove Uredbe, članak 7. i članak 17. stavak 1. točke (a) i (d) Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavljaju se primjenjivati na izvješća koja sadržavaju podatke koji su u skladu s tim člancima propisani za godine 2018., 2019. i 2020. |
| | Članak 11. stavak 3. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati u vezi s drugim obvezujućim razdobljem iz Kyotskog protokola. |
| Članak 19. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati na revizije podataka iz inventara stakleničkih plinova za godine 2018., 2019. i 2020. | Članak 19. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati na revizije podataka iz inventara stakleničkih plinova za godine 2018., 2019. i 2020. |
| Članak 22. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati na podnošenje izvješća propisanog tim člankom. | Članak 22. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati na podnošenje izvješća propisanog tim člankom. |
| | Članak 26. stavak 1. Uredbe (EU) br. 525/2013 i dalje se primjenjuje za potrebe provedbe članaka 15., 17., 23., 31. i 32. ove Uredbe te ako se na njega poziva u drugim pravnim aktima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 51.

Članak 51.

Prijelazne odredbe

Prijelazne odredbe

Odstupajući od članka 50. ove Uredbe, članak 7. i članak 17. stavak 1. točke (a) i (d) Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavljaju se primjenjivati na izvješća koja sadržavaju podatke koji su u skladu s tim člancima propisani za godine 2018., 2019. i 2020.

Odstupajući od članka 50. ove Uredbe, članak 7. i članak 17. stavak 1. točke (a) i (d) Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavljaju se primjenjivati na izvješća koja sadržavaju podatke koji su u skladu s tim člancima propisani za godine 2018., 2019. i 2020.

Članak 11. stavak 3. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati u vezi s drugim obvezujućim razdobljem iz Kyotskog protokola.

Članak 11. stavak 3. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati u vezi s drugim obvezujućim razdobljem iz Kyotskog protokola.

Članak 19. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati na revizije podataka iz inventara stakleničkih plinova za godine 2018., 2019. i 2020.

Članak 19. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati na revizije podataka iz inventara stakleničkih plinova za godine 2018., 2019. i 2020.

Članak 22. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati na podnošenje izvješća propisanog tim člankom.

Članak 22. Uredbe (EU) br. 525/2013 nastavlja se primjenjivati na podnošenje izvješća propisanog tim člankom.

Članak 26. stavak 1. Uredbe (EU) br. 525/2013 i dalje se primjenjuje za potrebe provedbe članaka 15., 17., 23., 31. i 32. ove Uredbe te ako se na njega poziva u drugim pravnim aktima Unije.

Članak 26. stavak 1. Uredbe (EU) br. 525/2013 i dalje se primjenjuje za potrebe provedbe članaka 15., 17., 23., 31. i 32. ove Uredbe te ako se na njega poziva u drugim pravnim aktima Unije.

Amandman 214

Amandman 214

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 1. – točka 1.3 – podtočka iii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 1. – točka 1.3 – podtočka iii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | Savjetovanja s dionicima, uključujući socijalne partnere, te uključenost civilnog društva |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

Savjetovanja s dionicima, uključujući socijalne partnere, te uključenost civilnog društva

| iii. | Savjetovanja s dionicima, uključujući socijalne partnere, te uključenost civilnog društva
  i opće javnosti |
| --- | --- |

iii.

Savjetovanja s dionicima, uključujući socijalne partnere, te uključenost civilnog društva
  i opće javnosti

i opće javnosti

Amandman 215

Amandman 215

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 1. – točka 1.4 – naslov

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 1. – točka 1.4 – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.4. | Regionalna
  suradnja u izradi plana |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.4.

Regionalna
  suradnja u izradi plana

Regionalna

| 1.4. | Makroregionalna i regionalna
  suradnja u izradi plana |
| --- | --- |

1.4.

Makroregionalna i regionalna
  suradnja u izradi plana

Makroregionalna i regionalna

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 1. – točka 1.4 – točka ii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 1. – točka 1.4 – točka ii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | Objašnjenje u pogledu toga kako se u planu
  razmatra
  regionalna suradnja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

Objašnjenje u pogledu toga kako se u planu
  razmatra
  regionalna suradnja

razmatra

| ii. | Objašnjenje u pogledu toga kako se u planu
  razmatraju makroregionalna i
  regionalna suradnja |
| --- | --- |

ii.

Objašnjenje u pogledu toga kako se u planu
  razmatraju makroregionalna i
  regionalna suradnja

razmatraju makroregionalna i

Amandman 217

Amandman 217

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.1 – naslov

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.1 – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.1.1. | Emisije
  stakleničkih plinova
  i 
  uklanjanje
  stakleničkih plinova
  (za plan kojim je obuhvaćeno razdoblje od 2021. do 2030., cilj okvira za 2030. od najmanje 40 % domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu u odnosu na 1990.)

   (1) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.1.1.

Emisije
  stakleničkih plinova
  i 
  uklanjanje
  stakleničkih plinova
  (za plan kojim je obuhvaćeno razdoblje od 2021. do 2030., cilj okvira za 2030. od najmanje 40 % domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu u odnosu na 1990.)

   (1)

stakleničkih plinova

uklanjanje

(za plan kojim je obuhvaćeno razdoblje od 2021. do 2030., cilj okvira za 2030. od najmanje 40 % domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu u odnosu na 1990.)

1

| 2.1.1. | Emisije i 
  uklanjanja
  stakleničkih plinova (1) |
| --- | --- |

2.1.1.

Emisije i 
  uklanjanja
  stakleničkih plinova (1)

uklanjanja

1

Amandman 218

Amandman 218

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.1 – podtočka ia (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.1 – podtočka ia (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ia. | Nacionalne putanje država članica od 2021. nadalje za održavanje i pojačano uklanjanje ugljika iz ponora u skladu s Pariškim sporazumom |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ia.

ia.

Nacionalne putanje država članica od 2021. nadalje za održavanje i pojačano uklanjanje ugljika iz ponora u skladu s Pariškim sporazumom

Nacionalne putanje država članica od 2021. nadalje za održavanje i pojačano uklanjanje ugljika iz ponora u skladu s Pariškim sporazumom

Amandman 219

Amandman 219

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.1 – podtočka ii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.1 – podtočka ii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | prema potrebi, drugi nacionalni
  ciljevi koji su u skladu s 
  postojećim
  dugoročnim
  strategijama za niske emisije
  ; prema potrebi, drugi nacionalni ciljevi, uključujući sektorske ciljeve i ciljeve prilagodbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

prema potrebi, drugi nacionalni
  ciljevi koji su u skladu s 
  postojećim
  dugoročnim
  strategijama za niske emisije
  ; prema potrebi, drugi nacionalni ciljevi, uključujući sektorske ciljeve i ciljeve prilagodbe;

prema potrebi, drugi nacionalni

postojećim

strategijama za niske emisije

| ii. | drugi nacionalni opći i specifični
  ciljevi koji su u skladu s 
  Pariškim sporazumom i
  dugoročnim
  klimatskim i energetskim strategijama
  ; prema potrebi, drugi nacionalni ciljevi, uključujući sektorske ciljeve i ciljeve prilagodbe; |
| --- | --- |

ii.

drugi nacionalni opći i specifični
  ciljevi koji su u skladu s 
  Pariškim sporazumom i
  dugoročnim
  klimatskim i energetskim strategijama
  ; prema potrebi, drugi nacionalni ciljevi, uključujući sektorske ciljeve i ciljeve prilagodbe;

drugi nacionalni opći i specifični

Pariškim sporazumom i

klimatskim i energetskim strategijama

Amandman 220

Amandman 220

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.1 – podtočka i

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.1 – podtočka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | Planirani
  udio energije iz obnovljivih izvora
  države članice
  u konačnoj bruto potrošnji energije 2030.
  kao njezin nacionalni doprinos ostvarivanju obvezujućeg cilja na razini EU-a od barem 27 % 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

Planirani
  udio energije iz obnovljivih izvora
  države članice
  u konačnoj bruto potrošnji energije 2030.
  kao njezin nacionalni doprinos ostvarivanju obvezujućeg cilja na razini EU-a od barem 27 % 2030.

Planirani

države članice

kao njezin nacionalni doprinos ostvarivanju obvezujućeg cilja na razini EU-a od barem 27 % 2030.

| i. | Nacionalni cilj države članice koji se odnosi na
  udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije 2030. |
| --- | --- |

i.

Nacionalni cilj države članice koji se odnosi na
  udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije 2030.

Nacionalni cilj države članice koji se odnosi na

Amandman 221

Amandman 221

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka iii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka iii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | nacionalne putanje
  za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i 
  prometnom sektoru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

nacionalne putanje
  za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i 
  prometnom sektoru;

nacionalne putanje

prometnom sektoru;

| iii. | Putanje države članice
  za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i 
  sektoru prometa (podijeljeno na cestovni, željeznički i zračni promet) |
| --- | --- |

iii.

Putanje države članice
  za sektorski udio energije iz obnovljivih izvora u konačnoj potrošnji energije od 2021. do 2030. u elektroenergetskom sektoru, sektoru grijanja i hlađenja i 
  sektoru prometa (podijeljeno na cestovni, željeznički i zračni promet)

Putanje države članice

sektoru prometa (podijeljeno na cestovni, željeznički i zračni promet)

Amandman 222

Amandman 222

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka iv

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka iv

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iv. | Putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030., uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet (raščlanjen na nove i obnovljene kapacitete) po tehnologiji i sektoru izražen u MW |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.

Putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030., uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani kapacitet (raščlanjen na nove i obnovljene kapacitete) po tehnologiji i sektoru izražen u MW

| iv. | Putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030., uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani
  neto
  kapacitet (raščlanjen na nove i obnovljene kapacitete) po tehnologiji i sektoru izražen u MW |
| --- | --- |

iv.

Putanje tehnologija za dobivanje energije iz obnovljivih izvora, koju države članice planiraju upotrijebiti kako bi ostvarile ukupne i sektorske putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030., uključujući očekivanu konačnu bruto potrošnju energije po tehnologiji i sektoru izraženu u Mtoe i ukupni planirani instalirani
  neto
  kapacitet (raščlanjen na nove i obnovljene kapacitete) po tehnologiji i sektoru izražen u MW

neto

Amandman 223

Amandman 223

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka v

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka v

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| v. | putanje potražnje za bioenergijom, raščlanjene na toplinsku i električnu energiju te promet, i putanje opskrbe biomasom
  po sirovini i podrijetlu (razlikovanje između domaće proizvodnje i uvoza)
  . Za šumsku biomasu, ocjena njezina izvora i utjecaja na ponor LULUCF-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

v.

putanje potražnje za bioenergijom, raščlanjene na toplinsku i električnu energiju te promet, i putanje opskrbe biomasom
  po sirovini i podrijetlu (razlikovanje između domaće proizvodnje i uvoza)
  . Za šumsku biomasu, ocjena njezina izvora i utjecaja na ponor LULUCF-a;

po sirovini i podrijetlu (razlikovanje između domaće proizvodnje i uvoza)

| v. | Putanje
  države članice u pogledu
  potražnje za bioenergijom, raščlanjene na toplinsku i električnu energiju te promet, i putanje opskrbe biomasom
  iz sirovine, domaće proizvodnje u odnosu na uvoz
  . Za šumsku biomasu, ocjena njezina izvora i utjecaja na ponor LULUCF-a; |
| --- | --- |

v.

Putanje
  države članice u pogledu
  potražnje za bioenergijom, raščlanjene na toplinsku i električnu energiju te promet, i putanje opskrbe biomasom
  iz sirovine, domaće proizvodnje u odnosu na uvoz
  . Za šumsku biomasu, ocjena njezina izvora i utjecaja na ponor LULUCF-a;

države članice u pogledu

iz sirovine, domaće proizvodnje u odnosu na uvoz

Amandman 224

Amandman 224

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka va (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka va (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | va. | Udio energije iz obnovljivih izvora u državi članici, kao i putanje i opći ciljevi koji se odnose na energiju iz obnovljivih izvora koju proizvode gradovi, energetske zajednice i potrošači koji sami proizvode i troše svoju energiju 2030. te putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030., uključujući očekivanu ukupnu bruto konačnu potrošnju energije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

va.

va.

Udio energije iz obnovljivih izvora u državi članici, kao i putanje i opći ciljevi koji se odnose na energiju iz obnovljivih izvora koju proizvode gradovi, energetske zajednice i potrošači koji sami proizvode i troše svoju energiju 2030. te putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030., uključujući očekivanu ukupnu bruto konačnu potrošnju energije

Udio energije iz obnovljivih izvora u državi članici, kao i putanje i opći ciljevi koji se odnose na energiju iz obnovljivih izvora koju proizvode gradovi, energetske zajednice i potrošači koji sami proizvode i troše svoju energiju 2030. te putanje za energiju iz obnovljivih izvora od 2021. do 2030., uključujući očekivanu ukupnu bruto konačnu potrošnju energije

Amandman 225

Amandman 225

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka vi

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.1 – točka 2.1.2 – podtočka vi

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| vi. | Ako je primjenjivo, druge nacionalne putanje i ciljeve, uključujući one dugoročne i sektorske (npr. udio
  naprednih biogoriva, udio
  obnovljive energije u centraliziranom grijanju, upotreba obnovljive energije u zgradama,
  obnovljiva
  energija
  koju su proizveli gradovi, energetske zajednice i potrošači koji sami proizvode i troše svoju energiju
  ) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

vi.

Ako je primjenjivo, druge nacionalne putanje i ciljeve, uključujući one dugoročne i sektorske (npr. udio
  naprednih biogoriva, udio
  obnovljive energije u centraliziranom grijanju, upotreba obnovljive energije u zgradama,
  obnovljiva
  energija
  koju su proizveli gradovi, energetske zajednice i potrošači koji sami proizvode i troše svoju energiju
  )

naprednih biogoriva, udio

obnovljiva

koju su proizveli gradovi, energetske zajednice i potrošači koji sami proizvode i troše svoju energiju

| vi. | Ako je primjenjivo, druge nacionalne putanje i ciljeve, uključujući one dugoročne i sektorske (npr. udio obnovljive energije u centraliziranom grijanju, upotreba obnovljive energije u zgradama,
  oporabljena
  energija
  iz mulja dobivenog obradom otpadnih voda
  ) |
| --- | --- |

vi.

Ako je primjenjivo, druge nacionalne putanje i ciljeve, uključujući one dugoročne i sektorske (npr. udio obnovljive energije u centraliziranom grijanju, upotreba obnovljive energije u zgradama,
  oporabljena
  energija
  iz mulja dobivenog obradom otpadnih voda
  )

oporabljena

iz mulja dobivenog obradom otpadnih voda

Amandman 226

Amandman 226

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.2 – podtočka i

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.2 – podtočka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | Okvirni nacionalni doprinos povećanju energetske učinkovitosti radi ostvarivanja obvezujućeg Unijina cilja povećanja energetske učinkovitosti od 30 %
  do 2030. kako je navedeno u članku 1. stavku 1.
  i
  članku 3. stavku 4. Direktive 2012/27/EU
  [u inačici kako
  je izmijenjena
  u skladu s
  prijedlogom COM(2016)0761],
  na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje potrošnje energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta;
  iskazan kao apsolutna razina potrošnje primarne energije i 
  krajnja
  potrošnja
  energije u
  2020. i 2030. uz linearnu putanju za taj
  doprinos
  od 2021. nadalje; uključujući metodologiju upotrijebljenu za izračun i pretvorbene faktore |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

Okvirni nacionalni doprinos povećanju energetske učinkovitosti radi ostvarivanja obvezujućeg Unijina cilja povećanja energetske učinkovitosti od 30 %
  do 2030. kako je navedeno u članku 1. stavku 1.
  i
  članku 3. stavku 4. Direktive 2012/27/EU
  [u inačici kako
  je izmijenjena
  u skladu s
  prijedlogom COM(2016)0761],
  na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje potrošnje energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta;
  iskazan kao apsolutna razina potrošnje primarne energije i 
  krajnja
  potrošnja
  energije u
  2020. i 2030. uz linearnu putanju za taj
  doprinos
  od 2021. nadalje; uključujući metodologiju upotrijebljenu za izračun i pretvorbene faktore

Okvirni nacionalni doprinos povećanju energetske učinkovitosti radi ostvarivanja obvezujućeg Unijina cilja povećanja energetske učinkovitosti od 30 %

i

[u inačici kako

u skladu s

na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje potrošnje energije, uštede primarne ili krajnje energije ili energetskog intenziteta;

krajnja

energije u

doprinos

| i. | Obvezujući cilj države članice koji se odnosi na energetsku učinkovitost
  do 2030. kako je navedeno u članku 1. stavku 1., članku 3. stavku 4. Direktive 2012/27/EU
  [kako
  je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761], iskazan kao apsolutna razina potrošnje primarne energije i potrošnja
  krajnje energije
  2020. i 2030. uz linearnu putanju za taj
  specifični cilj
  od 2021. nadalje; uključujući metodologiju upotrijebljenu za izračun i pretvorbene faktore |
| --- | --- |

i.

Obvezujući cilj države članice koji se odnosi na energetsku učinkovitost
  do 2030. kako je navedeno u članku 1. stavku 1., članku 3. stavku 4. Direktive 2012/27/EU
  [kako
  je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761], iskazan kao apsolutna razina potrošnje primarne energije i potrošnja
  krajnje energije
  2020. i 2030. uz linearnu putanju za taj
  specifični cilj
  od 2021. nadalje; uključujući metodologiju upotrijebljenu za izračun i pretvorbene faktore

Obvezujući cilj države članice koji se odnosi na energetsku učinkovitost

[kako

krajnje energije

specifični cilj

Amandman 227

Amandman 227

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.2 – podtočka ii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.2 – podtočka ii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | Kumulativni iznos uštede energije koji treba ostvariti tijekom razdoblja od 2021. do 2030. u skladu s člankom 7. o obvezama u pogledu uštede energije Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761], |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

Kumulativni iznos uštede energije koji treba ostvariti tijekom razdoblja od 2021. do 2030. u skladu s člankom 7. o obvezama u pogledu uštede energije Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761],

| ii. | Kumulativni iznos
  dodatne
  uštede energije koji treba ostvariti tijekom razdoblja od 2021. do 2030.
  i tijekom razdoblja nakon toga,
  u skladu s člankom 7. o obvezama u pogledu uštede energije Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] |
| --- | --- |

ii.

Kumulativni iznos
  dodatne
  uštede energije koji treba ostvariti tijekom razdoblja od 2021. do 2030.
  i tijekom razdoblja nakon toga,
  u skladu s člankom 7. o obvezama u pogledu uštede energije Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761]

dodatne

i tijekom razdoblja nakon toga,

Amandman 228

Amandman 228

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.2 – podtočka iii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.2 – podtočka iii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | Ciljevi za dugoročnu obnovu nacionalnog fonda stambenih i 
  poslovnih
  zgrada (javnih i privatnih) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

Ciljevi za dugoročnu obnovu nacionalnog fonda stambenih i 
  poslovnih
  zgrada (javnih i privatnih)

poslovnih

| iii. | Ciljevi za dugoročnu obnovu nacionalnog fonda stambenih i 
  nestambenih
  zgrada (javnih i privatnih)
  do 2030. odnosno 2040., u skladu s ciljem da se do 2050. ostvari fond zgrada gotovo nulte stope energije i niskih emisija CO2 |
| --- | --- |

iii.

Ciljevi za dugoročnu obnovu nacionalnog fonda stambenih i 
  nestambenih
  zgrada (javnih i privatnih)
  do 2030. odnosno 2040., u skladu s ciljem da se do 2050. ostvari fond zgrada gotovo nulte stope energije i niskih emisija CO2

nestambenih

do 2030. odnosno 2040., u skladu s ciljem da se do 2050. ostvari fond zgrada gotovo nulte stope energije i niskih emisija CO2

Amandman 229

Amandman 229

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.2 – podtočka iv

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.2 – podtočka iv

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iv. | Ukupna tlocrtna površina koja će se renovirati ili ekvivalent godišnje uštede energije koja će se ostvariti od 2021. do 2030. na temelju članka 5. o zgradama javnih tijela kao uzoru Direktive 2012/27/EU; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.

Ukupna tlocrtna površina koja će se renovirati ili ekvivalent godišnje uštede energije koja će se ostvariti od 2021. do 2030. na temelju članka 5. o zgradama javnih tijela kao uzoru Direktive 2012/27/EU;

| iv. | Ukupna tlocrtna površina koja će se renovirati
  i odgovarajuća količina uštede energije
  ili ekvivalent godišnje uštede energije koja će se ostvariti od 2021. do 2030. na temelju članka 5. o zgradama javnih tijela kao uzoru Direktive 2012/27/EU |
| --- | --- |

iv.

Ukupna tlocrtna površina koja će se renovirati
  i odgovarajuća količina uštede energije
  ili ekvivalent godišnje uštede energije koja će se ostvariti od 2021. do 2030. na temelju članka 5. o zgradama javnih tijela kao uzoru Direktive 2012/27/EU

i odgovarajuća količina uštede energije

Amandman 230

Amandman 230

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.3 – podtočka i

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.3 – podtočka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | Nacionalni ciljevi za jačanje diversifikacije izvora energije i opskrbe iz trećih zemalja, skladištenja i odgovora na potražnju |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

Nacionalni ciljevi za jačanje diversifikacije izvora energije i opskrbe iz trećih zemalja, skladištenja i odgovora na potražnju

| i. | Nacionalni ciljevi za jačanje diversifikacije izvora energije i opskrbe iz trećih zemalja,
  primjene mjera za uštedu energije,
  skladištenja i odgovora na potražnju |
| --- | --- |

i.

Nacionalni ciljevi za jačanje diversifikacije izvora energije i opskrbe iz trećih zemalja,
  primjene mjera za uštedu energije,
  skladištenja i odgovora na potražnju

primjene mjera za uštedu energije,

Amandman 231

Amandman 231

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.3 – podtočka ii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.3 – podtočka ii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | Nacionalni ciljevi u pogledu smanjenja ovisnosti o energiji
  uvezenoj
  iz trećih zemalja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

Nacionalni ciljevi u pogledu smanjenja ovisnosti o energiji
  uvezenoj
  iz trećih zemalja

uvezenoj

| ii. | Nacionalni ciljevi u pogledu smanjenja ovisnosti o energiji
  iz fosilnih goriva (nafta, ugljen i plin) i, ako je to primjenjivo, drugih goriva
  iz trećih zemalja |
| --- | --- |

ii.

Nacionalni ciljevi u pogledu smanjenja ovisnosti o energiji
  iz fosilnih goriva (nafta, ugljen i plin) i, ako je to primjenjivo, drugih goriva
  iz trećih zemalja

iz fosilnih goriva (nafta, ugljen i plin) i, ako je to primjenjivo, drugih goriva

Amandman 232

Amandman 232

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.3 – podtočka iv

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.3 – podtočka iv

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iv. | Nacionalni ciljevi u pogledu
  uporabe domaćih izvora energije (osobito energije iz obnovljivih izvora) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.

Nacionalni ciljevi u pogledu
  uporabe domaćih izvora energije (osobito energije iz obnovljivih izvora)

uporabe domaćih izvora energije (osobito energije iz obnovljivih izvora)

| iv. | Nacionalni ciljevi u pogledu
  povećanja fleksibilnosti nacionalnog energetskog sustava |
| --- | --- |

iv.

Nacionalni ciljevi u pogledu
  povećanja fleksibilnosti nacionalnog energetskog sustava

povećanja fleksibilnosti nacionalnog energetskog sustava

Amandman 233

Amandman 233

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.1 – podtočka i

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.1 – podtočka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | Razina elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030. u 
  odnosu na
  cilj
  Europskog vijeća iz listopada 2014
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

Razina elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030. u 
  odnosu na
  cilj
  Europskog vijeća iz listopada 2014
  .

odnosu na

Europskog vijeća iz listopada 2014

| i. | Razina elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.
  i koja iznosi najmanje 15 %, uzimajući
  u 
  obzir
  cilj
  međusobne povezanosti od 10 % do 2020
  . |
| --- | --- |

i.

Razina elektroenergetske povezanosti koju država članica planira ostvariti 2030.
  i koja iznosi najmanje 15 %, uzimajući
  u 
  obzir
  cilj
  međusobne povezanosti od 10 % do 2020
  .

i koja iznosi najmanje 15 %, uzimajući

obzir

međusobne povezanosti od 10 % do 2020

Amandman 234

Amandman 234

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.2 – podtočka i

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.2 – podtočka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | Ključni nacionalni ciljevi za infrastrukturu za prijenos električne energije i plina, koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru svih dimenzija
  strategije
  energetske unije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

Ključni nacionalni ciljevi za infrastrukturu za prijenos električne energije i plina, koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru svih dimenzija
  strategije
  energetske unije

strategije

| i. | Ključni nacionalni ciljevi za infrastrukturu za prijenos
  i distribuciju
  električne energije i plina
  i za njezinu modernizaciju
  , koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru svih dimenzija energetske unije
  iz točke 2. |
| --- | --- |

i.

Ključni nacionalni ciljevi za infrastrukturu za prijenos
  i distribuciju
  električne energije i plina
  i za njezinu modernizaciju
  , koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva u okviru svih dimenzija energetske unije
  iz točke 2.

i distribuciju

i za njezinu modernizaciju

iz točke 2.

Amandman 235

Amandman 235

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.3 – podtočka i

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.3 – podtočka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | Nacionalni ciljevi povezani s drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput integracije tržišta i uparivanja, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

Nacionalni ciljevi povezani s drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput integracije tržišta i uparivanja, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni

| i. | Nacionalni ciljevi povezani s drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput
  povećanja fleksibilnosti sustava,
  integracije tržišta i uparivanja,
  pametnih mreža, agregacije, upravljanja potrošnjom, skladištenja, distribuirane proizvodnje energije, mehanizama za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge, cjenovnih signala u stvarnom vremenu,
  uključujući vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni; |
| --- | --- |

i.

Nacionalni ciljevi povezani s drugim aspektima unutarnjeg energetskog tržišta, poput
  povećanja fleksibilnosti sustava,
  integracije tržišta i uparivanja,
  pametnih mreža, agregacije, upravljanja potrošnjom, skladištenja, distribuirane proizvodnje energije, mehanizama za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge, cjenovnih signala u stvarnom vremenu,
  uključujući vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni;

povećanja fleksibilnosti sustava,

pametnih mreža, agregacije, upravljanja potrošnjom, skladištenja, distribuirane proizvodnje energije, mehanizama za otpremu, ponovnu otpremu i ograničavanje usluge, cjenovnih signala u stvarnom vremenu,

Amandman 236

Amandman 236

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.3 – podtočka ia (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.3 – podtočka ia (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ia. | Nacionalni ciljevi povezani s nediskriminatornim sudjelovanjem obnovljivih izvora energije, upravljanjem potrošnjom i skladištenjem, među ostalim putem agregacije, na svim energetskim tržištima, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ia.

ia.

Nacionalni ciljevi povezani s nediskriminatornim sudjelovanjem obnovljivih izvora energije, upravljanjem potrošnjom i skladištenjem, među ostalim putem agregacije, na svim energetskim tržištima, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni;

Nacionalni ciljevi povezani s nediskriminatornim sudjelovanjem obnovljivih izvora energije, upravljanjem potrošnjom i skladištenjem, među ostalim putem agregacije, na svim energetskim tržištima, uključujući vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni;

Amandman 237

Amandman 237

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.3 – podtočka ib (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.3 – podtočka ib (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ib. | Nacionalni ciljevi u pogledu osiguranja da potrošači sudjeluju u energetskom sustavu te da imaju koristi od vlastite proizvodnje i novih tehnologija, uključujući pametna brojila; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ib.

ib.

Nacionalni ciljevi u pogledu osiguranja da potrošači sudjeluju u energetskom sustavu te da imaju koristi od vlastite proizvodnje i novih tehnologija, uključujući pametna brojila;

Nacionalni ciljevi u pogledu osiguranja da potrošači sudjeluju u energetskom sustavu te da imaju koristi od vlastite proizvodnje i novih tehnologija, uključujući pametna brojila;

Amandman 238

Amandman 238

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.3 – podtočka iii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.4 – točka 2.4.3 – podtočka iii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | Nacionalni ciljevi za zaštitu potrošača energije i poboljšanje konkurentnosti na maloprodajnom tržištu elektroenergetskog sektora |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

Nacionalni ciljevi za zaštitu potrošača energije i poboljšanje konkurentnosti na maloprodajnom tržištu elektroenergetskog sektora

| iii. | Nacionalni ciljevi za zaštitu potrošača energije
  , povećanje transparentnosti, poticanje promjene isporučitelja
  i poboljšanje konkurentnosti na maloprodajnom tržištu elektroenergetskog sektora |
| --- | --- |

iii.

Nacionalni ciljevi za zaštitu potrošača energije
  , povećanje transparentnosti, poticanje promjene isporučitelja
  i poboljšanje konkurentnosti na maloprodajnom tržištu elektroenergetskog sektora

, povećanje transparentnosti, poticanje promjene isporučitelja

Amandman 240

Amandman 240

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.5 – podtočka i

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.5 – podtočka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | Nacionalni ciljevi i ciljevi za financiranje
  javnih i privatnih istraživanja
  i 
  inovacija
  povezanih s energetskom unijom, uključujući, ako je primjenjivo, vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni; u kojima se odražavaju prioriteti strategije energetske unije i strateškog plana za energetsku tehnologiju (SET) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

Nacionalni ciljevi i ciljevi za financiranje
  javnih i privatnih istraživanja
  i 
  inovacija
  povezanih s energetskom unijom, uključujući, ako je primjenjivo, vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni; u kojima se odražavaju prioriteti strategije energetske unije i strateškog plana za energetsku tehnologiju (SET)

javnih i privatnih istraživanja

inovacija

| i. | Nacionalni ciljevi i 
  specifični
  ciljevi za financiranje
  javne podrške istraživanjima
  i 
  inovacijama
  povezanih s energetskom unijom
  i njihov očekivani učinak poluge u pogledu privatnih istraživanja
  , uključujući, ako je primjenjivo, vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni; u kojima se odražavaju prioriteti strategije energetske unije i strateškog plana za energetsku tehnologiju (SET) |
| --- | --- |

i.

Nacionalni ciljevi i 
  specifični
  ciljevi za financiranje
  javne podrške istraživanjima
  i 
  inovacijama
  povezanih s energetskom unijom
  i njihov očekivani učinak poluge u pogledu privatnih istraživanja
  , uključujući, ako je primjenjivo, vremenski okvir tijekom kojeg ciljevi trebaju biti ostvareni; u kojima se odražavaju prioriteti strategije energetske unije i strateškog plana za energetsku tehnologiju (SET)

specifični

javne podrške istraživanjima

inovacijama

i njihov očekivani učinak poluge u pogledu privatnih istraživanja

Amandman 241

Amandman 241

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.5 – podtočka ii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 2. – točka 2.5 – podtočka ii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | Ako je primjenjivo, nacionalne
  ciljeve
  , uključujući dugoročne ciljeve (
  2050.
  ) za uporabu niskougljičnih tehnologija, uključujući ciljeve za dekarbonizaciju energetski intenzivnih industrijskih sektora i industrijskih sektora
  s 
  velikim udjelom CO2 i, ako je primjenjivo, ciljeve u pogledu infrastrukture za skladištenje i transport tog CO2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

Ako je primjenjivo, nacionalne
  ciljeve
  , uključujući dugoročne ciljeve (
  2050.
  ) za uporabu niskougljičnih tehnologija, uključujući ciljeve za dekarbonizaciju energetski intenzivnih industrijskih sektora i industrijskih sektora
  s 
  velikim udjelom CO2 i, ako je primjenjivo, ciljeve u pogledu infrastrukture za skladištenje i transport tog CO2.

Ako je primjenjivo, nacionalne

, uključujući dugoročne ciljeve (

) za uporabu niskougljičnih tehnologija, uključujući ciljeve za dekarbonizaciju energetski intenzivnih industrijskih sektora i industrijskih sektora

velikim udjelom CO2 i, ako je primjenjivo, ciljeve u pogledu infrastrukture za skladištenje i transport tog CO2.

| ii. | Nacionalne opće
  ciljeve
  za
  2050.
  povezane
  s 
  promicanjem održivih tehnologija |
| --- | --- |

ii.

Nacionalne opće
  ciljeve
  za
  2050.
  povezane
  s 
  promicanjem održivih tehnologija

Nacionalne opće

za

povezane

promicanjem održivih tehnologija

Amandman 242

Amandman 242

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.1

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.1

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.1.1 | Emisije
  stakleničkih plinova
  i 
  uklanjanje
  stakleničkih plinova
  (za plan kojim je obuhvaćeno razdoblje od 2021. do 2030., cilj okvira za 2030.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.1.1

Emisije
  stakleničkih plinova
  i 
  uklanjanje
  stakleničkih plinova
  (za plan kojim je obuhvaćeno razdoblje od 2021. do 2030., cilj okvira za 2030.)

stakleničkih plinova

uklanjanje

(za plan kojim je obuhvaćeno razdoblje od 2021. do 2030., cilj okvira za 2030.)

| 3.1.1 | Emisije i 
  uklanjanja
  stakleničkih plinova |
| --- | --- |

3.1.1

Emisije i 
  uklanjanja
  stakleničkih plinova

uklanjanja

| i. | Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe [] [ESR] kako je navedeno u odjeljku 2.1.1. i politike i mjere u skladu s Uredbom [] [LULUCF], kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se
  postane niskougljično gospodarstvo uz pedesetogodišnju perspektivu i da se ostvari ravnoteža između emisija
  i 
  uklanjanja
  u skladu s Pariškim sporazumom |
| --- | --- |

i.

i.

Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe [] [ESR] kako je navedeno u odjeljku 2.1.1. i politike i mjere u skladu s Uredbom [] [LULUCF], kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se
  postane niskougljično gospodarstvo uz pedesetogodišnju perspektivu i da se ostvari ravnoteža između emisija
  i 
  uklanjanja
  u skladu s Pariškim sporazumom

postane niskougljično gospodarstvo uz pedesetogodišnju perspektivu i da se ostvari ravnoteža između emisija

uklanjanja

| i. | Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe [] [ESR] kako je navedeno u odjeljku 2.1.1. i politike i mjere u skladu s Uredbom [] [LULUCF]
  i putanje za održavanje i poboljšanje uklanjanja ugljika iz ponora kako je navedeno u odjeljku 2.1.1.
  , kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se
  unutar Unije do 2050. ostvare nulta neto stopa emisije stakleničkih plinova, a ubrzo nakon toga
  i 
  negativne emisije
  u skladu s Pariškim sporazumom |
| --- | --- |

i.

Politike i mjere za ostvarivanje cilja utvrđenog na temelju Uredbe [] [ESR] kako je navedeno u odjeljku 2.1.1. i politike i mjere u skladu s Uredbom [] [LULUCF]
  i putanje za održavanje i poboljšanje uklanjanja ugljika iz ponora kako je navedeno u odjeljku 2.1.1.
  , kojima su obuhvaćeni svi ključni sektori koji proizvode velike emisije i sektori za jačanje uklanjanja emisija, uz izglede u pogledu dugoročne vizije i dugoročnog cilja da se
  unutar Unije do 2050. ostvare nulta neto stopa emisije stakleničkih plinova, a ubrzo nakon toga
  i 
  negativne emisije
  u skladu s Pariškim sporazumom

i putanje za održavanje i poboljšanje uklanjanja ugljika iz ponora kako je navedeno u odjeljku 2.1.1.

unutar Unije do 2050. ostvare nulta neto stopa emisije stakleničkih plinova, a ubrzo nakon toga

negativne emisije

| ii. | Regionalna suradnja u ovom području |
| --- | --- |

ii.

Regionalna suradnja u ovom području

| ii. | Regionalna suradnja u ovom području |
| --- | --- |

ii.

Regionalna suradnja u ovom području

| iii. | Ne dovodeći u pitanje primjenjivost pravila o državnoj potpori, financijske mjere u ovom području na nacionalnoj razini, uključujući potporu EU-a i upotrebu sredstava EU-a, ako je primjenjivo. |
| --- | --- |

iii.

Ne dovodeći u pitanje primjenjivost pravila o državnoj potpori, financijske mjere u ovom području na nacionalnoj razini, uključujući potporu EU-a i upotrebu sredstava EU-a, ako je primjenjivo.

| iii. | Ne dovodeći u pitanje primjenjivost pravila o državnoj potpori, financijske mjere u ovom području na nacionalnoj razini, uključujući potporu EU-a i upotrebu sredstava EU-a, ako je primjenjivo. |
| --- | --- |

iii.

Ne dovodeći u pitanje primjenjivost pravila o državnoj potpori, financijske mjere u ovom području na nacionalnoj razini, uključujući potporu EU-a i upotrebu sredstava EU-a, ako je primjenjivo.

Amandman 243

Amandman 243

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka i

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog
  doprinosa obvezujućem cilju
  na razini EU-a za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz odjeljka 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju (6) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog
  doprinosa obvezujućem cilju
  na razini EU-a za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz odjeljka 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju (6)

doprinosa obvezujućem cilju

6

| i. | Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog
  cilja za 2030. i obvezujućeg cilja
  na razini EU-a za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz odjeljka 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju (6) |
| --- | --- |

i.

Politike i mjere za ostvarivanje nacionalnog
  cilja za 2030. i obvezujućeg cilja
  na razini EU-a za 2030. u pogledu energije iz obnovljivih izvora i putanja iz odjeljka 2.1.2., uključujući mjere specifične za sektor i mjere specifične za tehnologiju (6)

cilja za 2030. i obvezujućeg cilja

6

Amandman 244

Amandman 244

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka iii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka iii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | Posebne mjere za financijsku potporu, uključujući potporu EU-a i uporabu sredstava EU-a, za promicanje proizvodnje i uporabe energije iz obnovljivih izvora u elektroenergetici, grijanju, hlađenju i prometu |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

Posebne mjere za financijsku potporu, uključujući potporu EU-a i uporabu sredstava EU-a, za promicanje proizvodnje i uporabe energije iz obnovljivih izvora u elektroenergetici, grijanju, hlađenju i prometu

| iii. | Posebne
  nacionalne
  mjere za financijsku potporu
  i fiskalne mjere
  , uključujući potporu EU-a i uporabu sredstava EU-a za promicanje proizvodnje i uporabe energije iz obnovljivih izvora u elektroenergetici, grijanju, hlađenju i prometu |
| --- | --- |

iii.

Posebne
  nacionalne
  mjere za financijsku potporu
  i fiskalne mjere
  , uključujući potporu EU-a i uporabu sredstava EU-a za promicanje proizvodnje i uporabe energije iz obnovljivih izvora u elektroenergetici, grijanju, hlađenju i prometu

nacionalne

i fiskalne mjere

Amandman 245

Amandman 245

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka iv

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka iv

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iv. | Posebne mjere za uvođenje sustava za pružanje usluga na jednom mjestu, racionalizaciju administrativnih postupaka, davanje informacija i osposobljavanje
  te jačanje potrošača energije iz obnovljivih izvora koji sami proizvode i troše svoju energiju i energetskih zajednica |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.

Posebne mjere za uvođenje sustava za pružanje usluga na jednom mjestu, racionalizaciju administrativnih postupaka, davanje informacija i osposobljavanje
  te jačanje potrošača energije iz obnovljivih izvora koji sami proizvode i troše svoju energiju i energetskih zajednica

te jačanje potrošača energije iz obnovljivih izvora koji sami proizvode i troše svoju energiju i energetskih zajednica

| iv. | Posebne mjere za
  ukidanje pretjerano opterećujućih troškova i uklanjanje prepreka pri upotrebi energije iz obnovljivih izvora i
  uvođenje sustava za pružanje usluga na jednom mjestu, racionalizaciju administrativnih postupaka, davanje informacija i osposobljavanje
  Očekivani učinak u smislu pokrenutih novih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora |
| --- | --- |

iv.

Posebne mjere za
  ukidanje pretjerano opterećujućih troškova i uklanjanje prepreka pri upotrebi energije iz obnovljivih izvora i
  uvođenje sustava za pružanje usluga na jednom mjestu, racionalizaciju administrativnih postupaka, davanje informacija i osposobljavanje
  Očekivani učinak u smislu pokrenutih novih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora

ukidanje pretjerano opterećujućih troškova i uklanjanje prepreka pri upotrebi energije iz obnovljivih izvora i

Očekivani učinak u smislu pokrenutih novih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora

Amandman 246

Amandman 246

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka iva (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka iva (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iva. | Posebne mjere za davanje prava i poticanje svih potrošača na to da pojedinačno i skupno postanu samopotrošači koji proizvode, skladište, troše i prodaju svoju energiju iz obnovljivih izvora te očekivani učinak u smislu pokrenutih novih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iva.

iva.

Posebne mjere za davanje prava i poticanje svih potrošača na to da pojedinačno i skupno postanu samopotrošači koji proizvode, skladište, troše i prodaju svoju energiju iz obnovljivih izvora te očekivani učinak u smislu pokrenutih novih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora

Posebne mjere za davanje prava i poticanje svih potrošača na to da pojedinačno i skupno postanu samopotrošači koji proizvode, skladište, troše i prodaju svoju energiju iz obnovljivih izvora te očekivani učinak u smislu pokrenutih novih kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora

Amandman 247

Amandman 247

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka via (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.2 – podtočka via (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | via. | Ostale planirane ili donesene mjere za promicanje energije iz obnovljivih izvora, posebno, ali ne ograničavajući se na sljedeće:










  (a) | mjere čiji je cilj osigurati da sve javne uprave (nacionalne, regionalne ili lokalne) uključe potrošnju energije iz obnovljivih izvora u svoje djelovanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

via.

via.

Ostale planirane ili donesene mjere za promicanje energije iz obnovljivih izvora, posebno, ali ne ograničavajući se na sljedeće:

Ostale planirane ili donesene mjere za promicanje energije iz obnovljivih izvora, posebno, ali ne ograničavajući se na sljedeće:

(a)

(a)

mjere čiji je cilj osigurati da sve javne uprave (nacionalne, regionalne ili lokalne) uključe potrošnju energije iz obnovljivih izvora u svoje djelovanje;

mjere čiji je cilj osigurati da sve javne uprave (nacionalne, regionalne ili lokalne) uključe potrošnju energije iz obnovljivih izvora u svoje djelovanje;

| (b) | odredbe obuhvaćene zakonodavstvom o javnoj nabavi čiji je cilj zajamčiti da javne uprave (nacionalne, regionalne i lokalne) uključuju kriterije za sklapanje ugovora u okviru zelene javne nabave kako bi se pravne osobe koje s njima namjeravaju sklopiti ugovor potaknule na uporabu obnovljivih izvora energije, bez obzira na proizvod ili uslugu za koje se ugovor sklapa; |
| --- | --- |

(b)

(b)

odredbe obuhvaćene zakonodavstvom o javnoj nabavi čiji je cilj zajamčiti da javne uprave (nacionalne, regionalne i lokalne) uključuju kriterije za sklapanje ugovora u okviru zelene javne nabave kako bi se pravne osobe koje s njima namjeravaju sklopiti ugovor potaknule na uporabu obnovljivih izvora energije, bez obzira na proizvod ili uslugu za koje se ugovor sklapa;

odredbe obuhvaćene zakonodavstvom o javnoj nabavi čiji je cilj zajamčiti da javne uprave (nacionalne, regionalne i lokalne) uključuju kriterije za sklapanje ugovora u okviru zelene javne nabave kako bi se pravne osobe koje s njima namjeravaju sklopiti ugovor potaknule na uporabu obnovljivih izvora energije, bez obzira na proizvod ili uslugu za koje se ugovor sklapa;

| (c) | odredbe koje se odnose na uporabu energije iz obnovljivih izvora kao uvjet za dodjelu svih javnih subvencija ili potpora, kad je to primjereno. |
| --- | --- |

(c)

(c)

odredbe koje se odnose na uporabu energije iz obnovljivih izvora kao uvjet za dodjelu svih javnih subvencija ili potpora, kad je to primjereno.

odredbe koje se odnose na uporabu energije iz obnovljivih izvora kao uvjet za dodjelu svih javnih subvencija ili potpora, kad je to primjereno.

Amandman 248

Amandman 248

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.3 – podtočka iva (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.1 – točka 3.1.3 – podtočka iva (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iva. | Nacionalne politike, rokovi i mjere planirane radi postupnog ukidanja izravnih i neizravnih subvencija za fosilna goriva do 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iva.

iva.

Nacionalne politike, rokovi i mjere planirane radi postupnog ukidanja izravnih i neizravnih subvencija za fosilna goriva do 2020.

Nacionalne politike, rokovi i mjere planirane radi postupnog ukidanja izravnih i neizravnih subvencija za fosilna goriva do 2020.

Amandman 249

Amandman 249

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.2 – uvodni dio

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.2 – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje
  okvirnog
  nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030., kao i drugih ciljeva predstavljenih u odjeljku 2.2., uključujući planirane mjere i instrumente (i one financijske prirode) za promicanje energetskih svojstava zgrada, osobito u pogledu sljedećeg: | Planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje
  obvezujućeg
  nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030., kao i drugih ciljeva predstavljenih u odjeljku 2.2., uključujući planirane mjere i instrumente (i one financijske prirode) za promicanje energetskih svojstava zgrada, osobito u pogledu sljedećeg: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje
  okvirnog
  nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030., kao i drugih ciljeva predstavljenih u odjeljku 2.2., uključujući planirane mjere i instrumente (i one financijske prirode) za promicanje energetskih svojstava zgrada, osobito u pogledu sljedećeg:

okvirnog

Planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje
  obvezujućeg
  nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030., kao i drugih ciljeva predstavljenih u odjeljku 2.2., uključujući planirane mjere i instrumente (i one financijske prirode) za promicanje energetskih svojstava zgrada, osobito u pogledu sljedećeg:

obvezujućeg

Amandman 250

Amandman 250

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.2 – podtočka ii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.2 – podtočka ii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | Dugoročne strategije za obnovu nacionalnog fonda stambenih i 
  poslovnih
  zgrada (javnih i privatnih) (7), uključujući politike i 
  mjere za
  poticanje troškovno učinkovitih velikih radova obnove zgrada i postupnih velikih radova obnove zgrada |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

Dugoročne strategije za obnovu nacionalnog fonda stambenih i 
  poslovnih
  zgrada (javnih i privatnih) (7), uključujući politike i 
  mjere za
  poticanje troškovno učinkovitih velikih radova obnove zgrada i postupnih velikih radova obnove zgrada

poslovnih

7

mjere za

| ii. | Dugoročne strategije za obnovu nacionalnog fonda stambenih i 
  nestambenih
  zgrada (javnih i privatnih) (7), uključujući politike
  , mjere i radne energetske učinkovitosti
  i 
  uštede usmjerene na
  poticanje troškovno učinkovitih velikih radova obnove zgrada i postupnih velikih radova obnove zgrada
  , kao i one usmjerene na najmanje energetski učinkovit fond zgrada i kućanstva pogođena energetskim siromaštvom |
| --- | --- |

ii.

Dugoročne strategije za obnovu nacionalnog fonda stambenih i 
  nestambenih
  zgrada (javnih i privatnih) (7), uključujući politike
  , mjere i radne energetske učinkovitosti
  i 
  uštede usmjerene na
  poticanje troškovno učinkovitih velikih radova obnove zgrada i postupnih velikih radova obnove zgrada
  , kao i one usmjerene na najmanje energetski učinkovit fond zgrada i kućanstva pogođena energetskim siromaštvom

nestambenih

7

, mjere i radne energetske učinkovitosti

uštede usmjerene na

, kao i one usmjerene na najmanje energetski učinkovit fond zgrada i kućanstva pogođena energetskim siromaštvom

Amandman 251

Amandman 251

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.2 – podtočka iv

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.2 – podtočka iv

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iv. | Ostale planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje
  okvirnog
  nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030., kao i drugi ciljevi iz odjeljka 2.2. (primjerice mjere kojima se postiže da javne zgrade i energetski učinkovita javna nabava budu uzor, mjere za promicanje energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom (9), informiranje potrošača i mjere osposobljavanja (10) te druge mjere za promicanje energetske učinkovitosti) (11) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.

Ostale planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje
  okvirnog
  nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030., kao i drugi ciljevi iz odjeljka 2.2. (primjerice mjere kojima se postiže da javne zgrade i energetski učinkovita javna nabava budu uzor, mjere za promicanje energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom (9), informiranje potrošača i mjere osposobljavanja (10) te druge mjere za promicanje energetske učinkovitosti) (11)

okvirnog

9

10

11

| iv. | Ostale planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje
  obvezujućeg
  nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030., kao i drugi ciljevi iz odjeljka 2.2. (primjerice mjere kojima se postiže da javne zgrade i energetski učinkovita javna nabava budu uzor, mjere za promicanje energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom (9), informiranje potrošača i mjere osposobljavanja (10) te druge mjere za promicanje energetske učinkovitosti) (11) |
| --- | --- |

iv.

Ostale planirane politike, mjere i programi za ostvarivanje
  obvezujućeg
  nacionalnog cilja povećanja energetske učinkovitosti za 2030., kao i drugi ciljevi iz odjeljka 2.2. (primjerice mjere kojima se postiže da javne zgrade i energetski učinkovita javna nabava budu uzor, mjere za promicanje energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom (9), informiranje potrošača i mjere osposobljavanja (10) te druge mjere za promicanje energetske učinkovitosti) (11)

obvezujućeg

9

10

11

Amandman 252

Amandman 252

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.2 – podtočka iva (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.2 – podtočka iva (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iva. | Opis politika i mjera za promicanje uloge lokalnih energetskih zajednica pri davanju doprinosa provedbi politika i mjera iz točki i., ii., iii. i iv. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iva.

iva.

Opis politika i mjera za promicanje uloge lokalnih energetskih zajednica pri davanju doprinosa provedbi politika i mjera iz točki i., ii., iii. i iv.

Opis politika i mjera za promicanje uloge lokalnih energetskih zajednica pri davanju doprinosa provedbi politika i mjera iz točki i., ii., iii. i iv.

Amandman 253

Amandman 253

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.4 – točka 3.4.3 – podtočka ii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.4 – točka 3.4.3 – podtočka ii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | Mjere za povećanje fleksibilnosti energetskog sustava
  s obzirom na
  proizvodnju energije
  iz obnovljivih izvora
  , uključujući
  uvođenje unutardnevnog uparivanja tržišta i prekograničnih tržišta uravnoteženja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

Mjere za povećanje fleksibilnosti energetskog sustava
  s obzirom na
  proizvodnju energije
  iz obnovljivih izvora
  , uključujući
  uvođenje unutardnevnog uparivanja tržišta i prekograničnih tržišta uravnoteženja

s obzirom na

iz obnovljivih izvora

uvođenje unutardnevnog uparivanja tržišta i prekograničnih tržišta uravnoteženja

| ii. | Mjere za povećanje fleksibilnosti energetskog sustava
  uključujući uvođenje unutardnevnog uparivanja tržišta i prekograničnih tržišta uravnoteženja, razvijanje pametnih mreža i skladištenja, rast upravljanja potrošnjom i distribuiranu
  proizvodnju energije
  , kao i prilagođavanje formiranja cijena
  , uključujući
  s pomoću cjenovnih signala u stvarnom vremenu |
| --- | --- |

ii.

Mjere za povećanje fleksibilnosti energetskog sustava
  uključujući uvođenje unutardnevnog uparivanja tržišta i prekograničnih tržišta uravnoteženja, razvijanje pametnih mreža i skladištenja, rast upravljanja potrošnjom i distribuiranu
  proizvodnju energije
  , kao i prilagođavanje formiranja cijena
  , uključujući
  s pomoću cjenovnih signala u stvarnom vremenu

uključujući uvođenje unutardnevnog uparivanja tržišta i prekograničnih tržišta uravnoteženja, razvijanje pametnih mreža i skladištenja, rast upravljanja potrošnjom i distribuiranu

, kao i prilagođavanje formiranja cijena

s pomoću cjenovnih signala u stvarnom vremenu

Amandman 254

Amandman 254

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.4 – točka 3.4.3 – podtočka iia (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.4 – točka 3.4.3 – podtočka iia (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iia. | Mjere za jamčenje nediskriminatornog sudjelovanja obnovljivih izvora energije, upravljanja potrošnjom i skladištenja, među ostalim putem agregacije, na svim energetskim tržištima |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iia.

iia.

Mjere za jamčenje nediskriminatornog sudjelovanja obnovljivih izvora energije, upravljanja potrošnjom i skladištenja, među ostalim putem agregacije, na svim energetskim tržištima

Mjere za jamčenje nediskriminatornog sudjelovanja obnovljivih izvora energije, upravljanja potrošnjom i skladištenja, među ostalim putem agregacije, na svim energetskim tržištima

Amandman 255

Amandman 255

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.4 – točka 3.4.3 – podtočka iii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.4 – točka 3.4.3 – podtočka iii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | Mjere za
  osiguranje prioritetnog pristupa
  i 
  odašiljanja električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora ili visokoučinkovite kogeneracije
  i 
  sprečavanje ograničavanja ili ponovnog odašiljanja te električne energije

   (18) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

Mjere za
  osiguranje prioritetnog pristupa
  i 
  odašiljanja električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora ili visokoučinkovite kogeneracije
  i 
  sprečavanje ograničavanja ili ponovnog odašiljanja te električne energije

   (18)

osiguranje prioritetnog pristupa

odašiljanja električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora ili visokoučinkovite kogeneracije

sprečavanje ograničavanja ili ponovnog odašiljanja te električne energije

18

| iii. | Mjere
  povezane s prilagodbom pravila i praksi o upravljanju sustavima u cilju poboljšanja fleksibilnosti sustava; mjere povezane s korištenjem pravila o odašiljanju koja služe za ostvarenje nacionalnih ciljeva u vezi s obnovljivom energijom i smanjenjem emisije stakleničkih plinova; mjere povezane s korištenjem pravila kojima se svodi na najmanju moguću razinu i kompenzira ponovno odašiljanje i ograničavanje obnovljive energije; mjere za poboljšanje agregacije

   (18) |
| --- | --- |

iii.

Mjere
  povezane s prilagodbom pravila i praksi o upravljanju sustavima u cilju poboljšanja fleksibilnosti sustava; mjere povezane s korištenjem pravila o odašiljanju koja služe za ostvarenje nacionalnih ciljeva u vezi s obnovljivom energijom i smanjenjem emisije stakleničkih plinova; mjere povezane s korištenjem pravila kojima se svodi na najmanju moguću razinu i kompenzira ponovno odašiljanje i ograničavanje obnovljive energije; mjere za poboljšanje agregacije

   (18)

povezane s prilagodbom pravila i praksi o upravljanju sustavima u cilju poboljšanja fleksibilnosti sustava; mjere povezane s korištenjem pravila o odašiljanju koja služe za ostvarenje nacionalnih ciljeva u vezi s obnovljivom energijom i smanjenjem emisije stakleničkih plinova; mjere povezane s korištenjem pravila kojima se svodi na najmanju moguću razinu i kompenzira ponovno odašiljanje i ograničavanje obnovljive energije; mjere za poboljšanje agregacije

18

Amandman 256

Amandman 256

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.5.a (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak A – stavak 3. – točka 3.5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.5.a | Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”



  Opis načina na koji dimenzije, politike i mjere uzimaju u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.5.a

3.5.a

Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”

Opis načina na koji dimenzije, politike i mjere uzimaju u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”

Opis načina na koji dimenzije, politike i mjere uzimaju u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”

Amandman 257

Amandman 257

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 4. – točka 4.4 – podtočka i

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 4. – točka 4.4 – podtočka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | Trenutačna mješavina energetskih izvora, domaći izvori energije, ovisnost o uvezenoj energiji, uključujući relevantne rizike |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

Trenutačna mješavina energetskih izvora, domaći izvori energije, ovisnost o uvezenoj energiji, uključujući relevantne rizike

| i. | Trenutačna mješavina energetskih izvora, domaći izvori energije,
  uključujući upravljanje potrošnjom,
  ovisnost o uvezenoj energiji, uključujući relevantne rizike |
| --- | --- |

i.

Trenutačna mješavina energetskih izvora, domaći izvori energije,
  uključujući upravljanje potrošnjom,
  ovisnost o uvezenoj energiji, uključujući relevantne rizike

uključujući upravljanje potrošnjom,

Amandman 258

Amandman 258

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 4. – točka 4.6 – podtočka iiia (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 4. – točka 4.6 – podtočka iiia (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iiia. | Trenutačna razina nacionalnih subvencija za fosilna goriva |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iiia.

iiia.

Trenutačna razina nacionalnih subvencija za fosilna goriva

Trenutačna razina nacionalnih subvencija za fosilna goriva

Amandman 259

Amandman 259

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 4. – točka 4.6 – podtočka iv

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 4. – točka 4.6 – podtočka iv

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iv. | Projekcije kretanja u točkama i. do
  iii
  . uz postojeće politike i mjere barem do 2040. (uključujući projekcije za 2030. godinu) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.

Projekcije kretanja u točkama i. do
  iii
  . uz postojeće politike i mjere barem do 2040. (uključujući projekcije za 2030. godinu)

iii

| iv. | Projekcije kretanja u točkama i. do
  iiia
  . uz postojeće politike i mjere barem do 2040. (uključujući projekcije za 2030. godinu) |
| --- | --- |

iv.

Projekcije kretanja u točkama i. do
  iiia
  . uz postojeće politike i mjere barem do 2040. (uključujući projekcije za 2030. godinu)

iiia

Amandman 260

Amandman 260

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 4. – točka 4.6.a (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 4. – točka 4.6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.6.a | Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”



  Opis načina na koji dimenzije, politike i mjere uzimaju u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.6.a

4.6.a

Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”

Opis načina na koji dimenzije, politike i mjere uzimaju u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”

Opis načina na koji dimenzije, politike i mjere uzimaju u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”

Amandman 261

Amandman 261

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – naslov

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5. | PROCJENA UČINAKA PLANIRANIH POLITIKA I 
  MJERA

   (29) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.

PROCJENA UČINAKA PLANIRANIH POLITIKA I 
  MJERA

   (29)

MJERA

29

| 5. | PROCJENA UČINAKA PLANIRANIH POLITIKA
  , MJERA
  I 
  STRATEGIJA ULAGANJA

   (29) |
| --- | --- |

5.

PROCJENA UČINAKA PLANIRANIH POLITIKA
  , MJERA
  I 
  STRATEGIJA ULAGANJA

   (29)

, MJERA

STRATEGIJA ULAGANJA

29

Amandman 262

Amandman 262

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.1

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.1

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.1. | Učinci planiranih politika i 
  mjera
  opisanih u odjeljku 3. o energetskom sustavu i emisijama stakleničkih plinova i uklanjanju stakleničkih plinova, uključujući usporedbu s projekcijama na temelju postojećih politika i mjera (kako su opisane u odjeljku 4.). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.1.

Učinci planiranih politika i 
  mjera
  opisanih u odjeljku 3. o energetskom sustavu i emisijama stakleničkih plinova i uklanjanju stakleničkih plinova, uključujući usporedbu s projekcijama na temelju postojećih politika i mjera (kako su opisane u odjeljku 4.).

mjera

| 5.1. | Učinci planiranih politika
  , mjera
  i 
  strategija ulaganja
  opisanih u odjeljku 3. o energetskom sustavu i emisijama stakleničkih plinova i uklanjanju stakleničkih plinova, uključujući usporedbu s projekcijama na temelju postojećih politika i mjera (kako su opisane u odjeljku 4.). |
| --- | --- |

5.1.

Učinci planiranih politika
  , mjera
  i 
  strategija ulaganja
  opisanih u odjeljku 3. o energetskom sustavu i emisijama stakleničkih plinova i uklanjanju stakleničkih plinova, uključujući usporedbu s projekcijama na temelju postojećih politika i mjera (kako su opisane u odjeljku 4.).

, mjera

strategija ulaganja

Amandman 263

Amandman 263

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.1 – podtočka ii

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.1 – podtočka ii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | Procjena međudjelovanja politika (međudjelovanje između postojećih i planiranih politika i mjera u okviru jedne dimenzije i međudjelovanje između postojećih i planiranih politika i mjera različitih dimenzija) barem do posljednje godine razdoblja obuhvaćenog planom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

Procjena međudjelovanja politika (međudjelovanje između postojećih i planiranih politika i mjera u okviru jedne dimenzije i međudjelovanje između postojećih i planiranih politika i mjera različitih dimenzija) barem do posljednje godine razdoblja obuhvaćenog planom.

| ii. | Procjena međudjelovanja politika (međudjelovanje između postojećih i planiranih politika i mjera u okviru jedne dimenzije i međudjelovanje između postojećih i planiranih politika i mjera različitih dimenzija) barem do posljednje godine razdoblja obuhvaćenog planom
  , posebno kako bi se u potpunosti razumio učinak politika energetske učinkovitosti/uštede energije na utvrđivanje veličine energetskog sustava te smanjio rizik od izgubljenih investicija u području opskrbe energijom |
| --- | --- |

ii.

Procjena međudjelovanja politika (međudjelovanje između postojećih i planiranih politika i mjera u okviru jedne dimenzije i međudjelovanje između postojećih i planiranih politika i mjera različitih dimenzija) barem do posljednje godine razdoblja obuhvaćenog planom
  , posebno kako bi se u potpunosti razumio učinak politika energetske učinkovitosti/uštede energije na utvrđivanje veličine energetskog sustava te smanjio rizik od izgubljenih investicija u području opskrbe energijom

, posebno kako bi se u potpunosti razumio učinak politika energetske učinkovitosti/uštede energije na utvrđivanje veličine energetskog sustava te smanjio rizik od izgubljenih investicija u području opskrbe energijom

Amandman 264

Amandman 264

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.1 – podtočka iiia (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.1 – podtočka iiia (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ii.a | Procjena interakcija između postojećih i planiranih nacionalnih politika i mjera te mjera politike Unije u području klime i energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.a

ii.a

Procjena interakcija između postojećih i planiranih nacionalnih politika i mjera te mjera politike Unije u području klime i energije.

Procjena interakcija između postojećih i planiranih nacionalnih politika i mjera te mjera politike Unije u području klime i energije.

Amandman 265

Amandman 265

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.2a (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.2a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.2a | Zdravlje i dobrobit









  i. | Učinci na kvalitetu zraka i povezani zdravstveni učinci |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.2a

5.2a

Zdravlje i dobrobit

i.

i.

Učinci na kvalitetu zraka i povezani zdravstveni učinci

Učinci na kvalitetu zraka i povezani zdravstveni učinci

| ii. | Drugi učinci na zdravlje i dobrobit (primjerice, onečišćenje voda te zvučno ili drugo onečišćenje, širenje hodanja i bicikliranja, dnevna putovanja ili druge promjene u pogledu prijevoza, itd.) |
| --- | --- |

ii.

ii.

Drugi učinci na zdravlje i dobrobit (primjerice, onečišćenje voda te zvučno ili drugo onečišćenje, širenje hodanja i bicikliranja, dnevna putovanja ili druge promjene u pogledu prijevoza, itd.)

Drugi učinci na zdravlje i dobrobit (primjerice, onečišćenje voda te zvučno ili drugo onečišćenje, širenje hodanja i bicikliranja, dnevna putovanja ili druge promjene u pogledu prijevoza, itd.)

Amandman 266

Amandman 266

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.2b (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.2b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.2b | Okolišni učinci









  i. | Detalji svih strateških procjena utjecaja okoliša ili procjena utjecaja na okoliš povezanih sa strategijom ili nacionalnim planovima |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.2b

5.2b

Okolišni učinci

i.

i.

Detalji svih strateških procjena utjecaja okoliša ili procjena utjecaja na okoliš povezanih sa strategijom ili nacionalnim planovima

Detalji svih strateških procjena utjecaja okoliša ili procjena utjecaja na okoliš povezanih sa strategijom ili nacionalnim planovima

| ii. | Aspekti povezani s vodom, primjerice, potražnja za vodom ili crpljenje vode (uzimajući u obzir potencijalne buduće klimatske promjene), učinci hidroenergije ili energije iz plime i oseke na vodna ili morska staništa, itd. |
| --- | --- |

ii.

ii.

Aspekti povezani s vodom, primjerice, potražnja za vodom ili crpljenje vode (uzimajući u obzir potencijalne buduće klimatske promjene), učinci hidroenergije ili energije iz plime i oseke na vodna ili morska staništa, itd.

Aspekti povezani s vodom, primjerice, potražnja za vodom ili crpljenje vode (uzimajući u obzir potencijalne buduće klimatske promjene), učinci hidroenergije ili energije iz plime i oseke na vodna ili morska staništa, itd.

| iii. | Okolišni (i klimatski) učinci svih oblika povećanog korištenja bioenergije (biogoriva proizvedena od usjeva, šumska biomasa, itd.) te povezanost sa strategijom u pogledu uklanjanja u području korištenja zemljišta |
| --- | --- |

iii.

iii.

Okolišni (i klimatski) učinci svih oblika povećanog korištenja bioenergije (biogoriva proizvedena od usjeva, šumska biomasa, itd.) te povezanost sa strategijom u pogledu uklanjanja u području korištenja zemljišta

Okolišni (i klimatski) učinci svih oblika povećanog korištenja bioenergije (biogoriva proizvedena od usjeva, šumska biomasa, itd.) te povezanost sa strategijom u pogledu uklanjanja u području korištenja zemljišta

Amandman 267

Amandman 267

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.2c (nova)

Prilog I. – dio 1. – odjeljak B – stavak 5. – točka 5.2c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.2c | Učinci na ulaganja









  i. | postojeći investicijski tokovi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.2c

5.2c

Učinci na ulaganja

i.

i.

postojeći investicijski tokovi;

postojeći investicijski tokovi;

| ii. | predviđanja budućeg ulaganja povezana sa svakom od planiranih politika i mjera, uključujući profil rizika planiranih politika i mjera; |
| --- | --- |

ii.

ii.

predviđanja budućeg ulaganja povezana sa svakom od planiranih politika i mjera, uključujući profil rizika planiranih politika i mjera;

predviđanja budućeg ulaganja povezana sa svakom od planiranih politika i mjera, uključujući profil rizika planiranih politika i mjera;

| iii. | čimbenici rizika sektora ili tržišta ili prepreke u nacionalnom (ili makroregionalnom) kontekstu; |
| --- | --- |

iii.

iii.

čimbenici rizika sektora ili tržišta ili prepreke u nacionalnom (ili makroregionalnom) kontekstu;

čimbenici rizika sektora ili tržišta ili prepreke u nacionalnom (ili makroregionalnom) kontekstu;

| iv. | analiza dodatne potpore javnih financija ili izvora za popunjavanje nedostataka utvrđenih u okviru točke (iii); |
| --- | --- |

iv.

iv.

analiza dodatne potpore javnih financija ili izvora za popunjavanje nedostataka utvrđenih u okviru točke (iii);

analiza dodatne potpore javnih financija ili izvora za popunjavanje nedostataka utvrđenih u okviru točke (iii);

| v. | kvalitativna procjena povjerenja ulagača, uključujući vidljivost portfelja projekta i održivost ili privlačnost investicijskih prilika; |
| --- | --- |

v.

v.

kvalitativna procjena povjerenja ulagača, uključujući vidljivost portfelja projekta i održivost ili privlačnost investicijskih prilika;

kvalitativna procjena povjerenja ulagača, uključujući vidljivost portfelja projekta i održivost ili privlačnost investicijskih prilika;

| vi. | revizija prethodne godine u odnosu na predviđanja, predviđanja koja obuhvaćaju materijalne čimbenike s kojima se ulagači suočavaju. |
| --- | --- |

vi.

vi.

revizija prethodne godine u odnosu na predviđanja, predviđanja koja obuhvaćaju materijalne čimbenike s kojima se ulagači suočavaju.

revizija prethodne godine u odnosu na predviđanja, predviđanja koja obuhvaćaju materijalne čimbenike s kojima se ulagači suočavaju.

Amandman 294/rev 1

Amandman 294/rev 1

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I.a (novi)

Prilog I.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |
| | Putanja iz članka 4. stavka (a) točke 2. druge podtočke sastoji se od sljedećih referentnih točaka: |
| | S2020 +0,20 (S2030 – S2020), kao prosjek za razdoblje od 2021. do 2022. |
| | S2020 +0,45 (S2030 – S2020), kao prosjek za razdoblje od 2023. do 2025. i |
| | S2020 +0,70 (S2030 – S2020), kao prosjek za razdoblje od 2025. do 2027. |
| | pri čemu je |
| | S2020 = cilju te države članice za 2020. u skladu s člankom 3. i Prilogom I. – dijela A Direktive .../...[preinaka Direktive 2009/28/EZ kako je predloženo u dokumentu COM(2016)0767] |
| | i |
| | S2030 = cilju za tu državu članicu za 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Putanja iz članka 4. stavka (a) točke 2. druge podtočke sastoji se od sljedećih referentnih točaka:

Putanja iz članka 4. stavka (a) točke 2. druge podtočke sastoji se od sljedećih referentnih točaka:

S2020 +0,20 (S2030 – S2020), kao prosjek za razdoblje od 2021. do 2022.

S2020 +0,20 (S2030 – S2020), kao prosjek za razdoblje od 2021. do 2022.

S2020 +0,45 (S2030 – S2020), kao prosjek za razdoblje od 2023. do 2025. i

S2020 +0,45 (S2030 – S2020), kao prosjek za razdoblje od 2023. do 2025. i

S2020 +0,70 (S2030 – S2020), kao prosjek za razdoblje od 2025. do 2027.

S2020 +0,70 (S2030 – S2020), kao prosjek za razdoblje od 2025. do 2027.

pri čemu je

pri čemu je

S2020 = cilju te države članice za 2020. u skladu s člankom 3. i Prilogom I. – dijela A Direktive .../...[preinaka Direktive 2009/28/EZ kako je predloženo u dokumentu COM(2016)0767]

S2020 = cilju te države članice za 2020. u skladu s člankom 3. i Prilogom I. – dijela A Direktive .../...[preinaka Direktive 2009/28/EZ kako je predloženo u dokumentu COM(2016)0767]

i

i

S2030 = cilju za tu državu članicu za 2030.

S2030 = cilju za tu državu članicu za 2030.

Amandman 270

Amandman 270

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – stavak 1. – točka b

Prilog II. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | iznos
  prodane energije upotrijebljene u prometu, koja je isključena iz izračuna [u ktoe]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

iznos
  prodane energije upotrijebljene u prometu, koja je isključena iz izračuna [u ktoe];

iznos

| (b) | eventualni iznos
  prodane energije upotrijebljene u prometu, koja je isključena iz izračuna [u ktoe]; |
| --- | --- |

(b)

eventualni iznos
  prodane energije upotrijebljene u prometu, koja je isključena iz izračuna [u ktoe];

eventualni iznos

Amandman 271

Amandman 271

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – stavak 1. – točka c

Prilog II. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | iznos
  energije proizvedene za vlastite potrebe, koja je isključena iz izračuna [u ktoe]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

iznos
  energije proizvedene za vlastite potrebe, koja je isključena iz izračuna [u ktoe];

iznos

| (c) | eventualni iznos
  energije proizvedene za vlastite potrebe, koja je isključena iz izračuna [u ktoe]; |
| --- | --- |

(c)

eventualni iznos
  energije proizvedene za vlastite potrebe, koja je isključena iz izračuna [u ktoe];

eventualni iznos

Amandman 272

Amandman 272

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – stavak 1. – točka f – uvodni dio

Prilog II. – stavak 1. – točka f – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | primjena izuzeća (b), (c), (d) i (e) iz članka 7. stavaka 2. i 3. Direktive 2012/27/EU: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

primjena izuzeća (b), (c), (d) i (e) iz članka 7. stavaka 2. i 3. Direktive 2012/27/EU:

primjena izuzeća (b), (c), (d) i (e) iz članka 7. stavaka 2. i 3. Direktive 2012/27/EU:

| (f) | iznos prodane energije ili iznos uštede energije [u ktoe] koji se izuzimaju u skladu s člankom 7. stavkom 2. i 3. Direktive 2012/27/EU; |
| --- | --- |

(f)

iznos prodane energije ili iznos uštede energije [u ktoe] koji se izuzimaju u skladu s člankom 7. stavkom 2. i 3. Direktive 2012/27/EU;

iznos prodane energije ili iznos uštede energije [u ktoe] koji se izuzimaju u skladu s člankom 7. stavkom 2. i 3. Direktive 2012/27/EU;

Amandman 274

Amandman 274

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka f – podtočka ii.

Članak 1. – stavak 1. – točka f – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ii) | iznos uštede energije [u ktoe] ostvarene u sektorima pretvorbe, distribucije i prijenosa energije u skladu s točkom (c), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ii)

(ii)

iznos uštede energije [u ktoe] ostvarene u sektorima pretvorbe, distribucije i prijenosa energije u skladu s točkom (c),

iznos uštede energije [u ktoe] ostvarene u sektorima pretvorbe, distribucije i prijenosa energije u skladu s točkom (c),

Briše se.

Briše se.

Amandman 275

Amandman 275

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka f – podtočka iii

Članak 1. – stavak 1. – točka f – podtočka iii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii) | iznos uštede energije [u ktoe] proizišle iz novih pojedinačnih djelovanja koja se provode od 31. prosinca 2008. i nastavljaju ostvarivati učinak 2020. i nakon toga i u skladu s točkom (d), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii)

(iii)

iznos uštede energije [u ktoe] proizišle iz novih pojedinačnih djelovanja koja se provode od 31. prosinca 2008. i nastavljaju ostvarivati učinak 2020. i nakon toga i u skladu s točkom (d),

iznos uštede energije [u ktoe] proizišle iz novih pojedinačnih djelovanja koja se provode od 31. prosinca 2008. i nastavljaju ostvarivati učinak 2020. i nakon toga i u skladu s točkom (d),

Briše se.

Briše se.

Amandman 276

Amandman 276

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka f – podtočka iv

Članak 1. – stavak 1. – točka f – podtočka iv

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iv) | iznos energije koja je proizvedena na ili u zgradama za vlastite potrebe na temelju mjera politike kojima se promiče novo postavljanje tehnologija obnovljivih izvora energije u skladu s točkom (e) [u ktoe]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iv)

(iv)

iznos energije koja je proizvedena na ili u zgradama za vlastite potrebe na temelju mjera politike kojima se promiče novo postavljanje tehnologija obnovljivih izvora energije u skladu s točkom (e) [u ktoe];

iznos energije koja je proizvedena na ili u zgradama za vlastite potrebe na temelju mjera politike kojima se promiče novo postavljanje tehnologija obnovljivih izvora energije u skladu s točkom (e) [u ktoe];

Briše se.

Briše se.

Amandman 277

Amandman 277

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II.a (novi)

Prilog II.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | PREGLED I PROCES RAZVOJA STRATEGIJA |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

1.

PREGLED I PROCES RAZVOJA STRATEGIJA

| 1.1. | Izvršni sažetak |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Izvršni sažetak

| 1.2. | Kontekst |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Kontekst

| 1.2.1. | Nacionalni, europski i međunarodni politički kontekst za dugoročne strategije |
| --- | --- |

1.2.1.

1.2.1.

Nacionalni, europski i međunarodni politički kontekst za dugoročne strategije

| 1.2.2. | Podsjetnik na pravni okvir |
| --- | --- |

1.2.2.

1.2.2.

Podsjetnik na pravni okvir

| 1.3. | Savjetovanje |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Savjetovanje

| 1.3.1. | Savjetovanja s javnosti i dionicima (nacionalni parlament, lokalni i regionalni, javni i drugi relevantni dionici) |
| --- | --- |

1.3.1.

1.3.1.

Savjetovanja s javnosti i dionicima (nacionalni parlament, lokalni i regionalni, javni i drugi relevantni dionici)

| 1.3.2. | Savjetovanja s drugim državama članicama, trećim zemljama i institucijama EU-a |
| --- | --- |

1.3.2.

1.3.2.

Savjetovanja s drugim državama članicama, trećim zemljama i institucijama EU-a

| 2. | NACIONALNE DUGOROČNE KLIMATSKE I ENERGETSKE STRATEGIJE |
| --- | --- |

2.

2.

NACIONALNE DUGOROČNE KLIMATSKE I ENERGETSKE STRATEGIJE

| 2.1. | UKUPNO SMANJENJE EMISIJA STAKLENIČKIH PLINOVA I POBOLJŠANJA UKLANJANJA PONORIMA |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

UKUPNO SMANJENJE EMISIJA STAKLENIČKIH PLINOVA I POBOLJŠANJA UKLANJANJA PONORIMA

| 2.1.1. | Ugljični proračun do 2100. u skladu s Pariškim sporazumom |
| --- | --- |

2.1.1.

2.1.1.

Ugljični proračun do 2100. u skladu s Pariškim sporazumom

| 2.1.2. | Putanja troškovno učinkovitog puta prema nultoj neto stopi emisija stakleničkih plinova do 2050. i negativnih emisija ubrzo nakon toga |
| --- | --- |

2.1.2.

2.1.2.

Putanja troškovno učinkovitog puta prema nultoj neto stopi emisija stakleničkih plinova do 2050. i negativnih emisija ubrzo nakon toga

| 2.1.3. | Nacionalni specifični cilj za 2030. i ključne etape najmanje za 2040. i 2050. u skladu s putanjom iz točke 2.1.2. |
| --- | --- |

2.1.3.

2.1.3.

Nacionalni specifični cilj za 2030. i ključne etape najmanje za 2040. i 2050. u skladu s putanjom iz točke 2.1.2.

| 2.1.4. | Međunarodna dimenzija |
| --- | --- |

2.1.4.

2.1.4.

Međunarodna dimenzija

| 2.1.5. | Dugoročni ciljevi prilagođavanja |
| --- | --- |

2.1.5.

2.1.5.

Dugoročni ciljevi prilagođavanja

| 2.2. | ENERGIJA IZ OBNOVLJIVIH IZVORA |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

ENERGIJA IZ OBNOVLJIVIH IZVORA

| 2.2.1. | Putanja za postizanje energetskog sustava utemeljenog na energiji iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije do 2050. |
| --- | --- |

2.2.1.

2.2.1.

Putanja za postizanje energetskog sustava utemeljenog na energiji iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije do 2050.

| 2.2.2. | Nacionalni cilj za udio energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije do 2030. i ključne etape za najmanje 2035., 2040. i 2045. u skladu s putanjom iz točke 2.2.2. |
| --- | --- |

2.2.2.

2.2.2.

Nacionalni cilj za udio energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije do 2030. i ključne etape za najmanje 2035., 2040. i 2045. u skladu s putanjom iz točke 2.2.2.

| 2.3. | ENERGETSKA UČINKOVITOST |
| --- | --- |

2.3.

2.3.

ENERGETSKA UČINKOVITOST

| 2.3.1. | Putanja za postizanje gospodarstva utemeljenog na najvećoj mogućoj razini energetske učinkovitosti do 2050. u skladu s ciljevima iz točaka 2.1.2. i 2.2.1. |
| --- | --- |

2.3.1.

2.3.1.

Putanja za postizanje gospodarstva utemeljenog na najvećoj mogućoj razini energetske učinkovitosti do 2050. u skladu s ciljevima iz točaka 2.1.2. i 2.2.1.

| 2.3.2. | Nacionalni cilj energetske učinkovitosti izražen apsolutnom razinom potrošnje primarne i krajnje energije do 2030. i ključne etape najmanje za 2035., 2040. i 2045. godinu |
| --- | --- |

2.3.2.

2.3.2.

Nacionalni cilj energetske učinkovitosti izražen apsolutnom razinom potrošnje primarne i krajnje energije do 2030. i ključne etape najmanje za 2035., 2040. i 2045. godinu

| 3. | SEKTORSKE STRATEGIJE |
| --- | --- |

3.

3.

SEKTORSKE STRATEGIJE

| 3.1. | Energetski sustav |
| --- | --- |

3.1.

3.1.

Energetski sustav

| 3.1.1. | Predviđena buduća potražnja razvrstana po nositelju energije |
| --- | --- |

3.1.1.

3.1.1.

Predviđena buduća potražnja razvrstana po nositelju energije

| 3.1.2. | Predviđeni budući kapacitet proizvodnje, uključujući centraliziranu i distribuiranu pohranu razvrstanu po tehnologijama |
| --- | --- |

3.1.2.

3.1.2.

Predviđeni budući kapacitet proizvodnje, uključujući centraliziranu i distribuiranu pohranu razvrstanu po tehnologijama

| 3.1.3. | Planirana ili predviđena buduća putanja ili opseg emisija |
| --- | --- |

3.1.3.

3.1.3.

Planirana ili predviđena buduća putanja ili opseg emisija

| 3.1.4. | Opis glavnih pokretača energetske učinkovitosti, fleksibilnosti potražnje i energetske potrošnje i njihov razvoj od 2021. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.1.4.

Opis glavnih pokretača energetske učinkovitosti, fleksibilnosti potražnje i energetske potrošnje i njihov razvoj od 2021.

| 3.1.5. | Okvir politika i mjera kojima se namjerava postići energetski sustav utemeljen na energiji iz obnovljivih izvora iz točke 2.2.1. u bruto konačnoj potrošnji energije i najveća moguća mjera energetski učinkovitog i fleksibilnog gospodarstva do 2050., uključujući predviđene putanje razvrstane po tehnologijama |
| --- | --- |

3.1.5.

3.1.5.

Okvir politika i mjera kojima se namjerava postići energetski sustav utemeljen na energiji iz obnovljivih izvora iz točke 2.2.1. u bruto konačnoj potrošnji energije i najveća moguća mjera energetski učinkovitog i fleksibilnog gospodarstva do 2050., uključujući predviđene putanje razvrstane po tehnologijama

| 3.2. | Industrija |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Industrija

| 3.2.1. | Predviđene putanje emisija razvrstane po sektorima i izvorima opskrbe energijom |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Predviđene putanje emisija razvrstane po sektorima i izvorima opskrbe energijom

| 3.2.2. | Opcije ili politički pristupi dekarbonizacije i svi postojeći ciljevi, planovi ili strategije, uključujući elektrifikaciju, alternativna goriva, mjere energetske učinkovitosti itd. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.2.2.

Opcije ili politički pristupi dekarbonizacije i svi postojeći ciljevi, planovi ili strategije, uključujući elektrifikaciju, alternativna goriva, mjere energetske učinkovitosti itd.

| 3.3. | Zgrade |
| --- | --- |

3.3.

3.3.

Zgrade

| 3.3.1. | Predviđena energetska potražnja u zgradama razvrstana po kategorijama zgrada, uključujući komercijalne, stambene i javne zgrade |
| --- | --- |

3.3.1.

3.3.1.

Predviđena energetska potražnja u zgradama razvrstana po kategorijama zgrada, uključujući komercijalne, stambene i javne zgrade

| 3.3.2. | Budući izvori opskrbe energijom |
| --- | --- |

3.3.2.

3.3.2.

Budući izvori opskrbe energijom

| 3.3.3. | Potencijal za smanjenje potražnje energije renoviranjem postojećih zgrada i povezane društvene, gospodarske i ekološke koristi |
| --- | --- |

3.3.3.

3.3.3.

Potencijal za smanjenje potražnje energije renoviranjem postojećih zgrada i povezane društvene, gospodarske i ekološke koristi

| 3.3.4. | Političke mjere za stimuliranje renoviranja postojećeg fonda zgrada |
| --- | --- |

3.3.4.

3.3.4.

Političke mjere za stimuliranje renoviranja postojećeg fonda zgrada

| 3.4. | Promet |
| --- | --- |

3.4.

3.4.

Promet

| 3.4.1. | Predviđene emisije i izvori energije razvrstani po vrsti prijevoza (npr. automobili i kombiji, teški cestovni promet, pomorski promet, zračni promet i željeznički promet) |
| --- | --- |

3.4.1.

3.4.1.

Predviđene emisije i izvori energije razvrstani po vrsti prijevoza (npr. automobili i kombiji, teški cestovni promet, pomorski promet, zračni promet i željeznički promet)

| 3.4.2. | Opcije ili politički pristupi za dekarbonizaciju |
| --- | --- |

3.4.2.

3.4.2.

Opcije ili politički pristupi za dekarbonizaciju

| 3.5. | Poljoprivreda, uporaba zemljišta, promjena uporabe zemljišta i šumarstvo (LULUCF) |
| --- | --- |

3.5.

3.5.

Poljoprivreda, uporaba zemljišta, promjena uporabe zemljišta i šumarstvo (LULUCF)

| 3.5.1. | Trenutačne emisije razvrstane po svim izvorima i individualnim stakleničkim plinovima |
| --- | --- |

3.5.1.

3.5.1.

Trenutačne emisije razvrstane po svim izvorima i individualnim stakleničkim plinovima

| 3.5.2. | Opcije za smanjenje emisija i političke mjere za održavanje i jačanje ponora, uključujući nacionalne specifične ili opće ciljeve |
| --- | --- |

3.5.2.

3.5.2.

Opcije za smanjenje emisija i političke mjere za održavanje i jačanje ponora, uključujući nacionalne specifične ili opće ciljeve

| 3.5.3. | Poveznice s politikama u području poljoprivrede i ruralnog razvoja |
| --- | --- |

3.5.3.

3.5.3.

Poveznice s politikama u području poljoprivrede i ruralnog razvoja

| 3.6. | Međusektorski strategijski elementi i drugi relevantni sektori |
| --- | --- |

3.6.

3.6.

Međusektorski strategijski elementi i drugi relevantni sektori

| 4. | FINANCIRANJE |
| --- | --- |

4.

4.

FINANCIRANJE

| 4.1. | Procjena potrebnih ulaganja |
| --- | --- |

4.1.

4.1.

Procjena potrebnih ulaganja

| 4.2. | Politike i mjere povezane s upotrebom javnih financija i poticanje privatnih ulaganja |
| --- | --- |

4.2.

4.2.

Politike i mjere povezane s upotrebom javnih financija i poticanje privatnih ulaganja

| 4.3. | Strategije za povezano istraživanje, razvoj i inovacije |
| --- | --- |

4.3.

4.3.

Strategije za povezano istraživanje, razvoj i inovacije

| 5. | ANALITIČKA OSNOVA I SOCIOEKONOMSKE POSLJEDICE |
| --- | --- |

5.

5.

ANALITIČKA OSNOVA I SOCIOEKONOMSKE POSLJEDICE

| 5.1. | Modeliranja, scenariji ili analize korišteni pri razvoju strategije |
| --- | --- |

5.1.

5.1.

Modeliranja, scenariji ili analize korišteni pri razvoju strategije

| 5.2. | Konkurentnost i gospodarski učinak |
| --- | --- |

5.2.

5.2.

Konkurentnost i gospodarski učinak

| 5.3. | Zdravlje, okoliš i društveni učinak |
| --- | --- |

5.3.

5.3.

Zdravlje, okoliš i društveni učinak

| 5.4. | Strategija za osiguravanje dugoročne otpornosti sektora u odjeljku 3. |
| --- | --- |

5.4.

5.4.

Strategija za osiguravanje dugoročne otpornosti sektora u odjeljku 3.

| 6. | Prilozi (po potrebi) |
| --- | --- |

6.

6.

Prilozi (po potrebi)

| 6.1. | Potporna analiza |
| --- | --- |

6.1.

6.1.

Potporna analiza

| 6.1.1. | Detalji o svim modelima za 2050. (uključujući pretpostavke) i/ili drugim kvantitativnim analizama, pokazateljima itd. |
| --- | --- |

6.1.1.

6.1.1.

Detalji o svim modelima za 2050. (uključujući pretpostavke) i/ili drugim kvantitativnim analizama, pokazateljima itd.

| 6.1.2. | Tablice s podacima ili drugi tehnički prilozi |
| --- | --- |

6.1.2.

6.1.2.

Tablice s podacima ili drugi tehnički prilozi

| 6.2. | Ostali izvori |
| --- | --- |

6.2.

6.2.

Ostali izvori

Amandman 278

Amandman 278

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 1. – točka n

Prilog III. – dio 1. – točka n

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (n) | informacije o namjerama države članice da iskoristi fleksibilne mogućnosti iz članka 5. stavaka 4. i 5. Uredbe [] [ESR]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(n)

informacije o namjerama države članice da iskoristi fleksibilne mogućnosti iz članka 5. stavaka 4. i 5. Uredbe [] [ESR].

| (n) | informacije o namjerama države članice da iskoristi fleksibilne mogućnosti iz članka 5. stavaka 4.
  , 5.
  i 
  7. te korištenju prihoda u skladu s člankom
  5.
  stavkom 5.a
  Uredbe [] [ESR]. |
| --- | --- |

(n)

informacije o namjerama države članice da iskoristi fleksibilne mogućnosti iz članka 5. stavaka 4.
  , 5.
  i 
  7. te korištenju prihoda u skladu s člankom
  5.
  stavkom 5.a
  Uredbe [] [ESR].

, 5.

7. te korištenju prihoda u skladu s člankom

stavkom 5.a

Amandman 279

Amandman 279

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio 1. – točka m – točka 1. – točka a

Prilog VII. – dio 1. – točka m – točka 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | primarna biomasa iz šume koja se izravno upotrebljava za proizvodnju energije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

primarna biomasa iz šume koja se izravno upotrebljava za proizvodnju energije

| (a) | primarna biomasa iz šume koja se izravno upotrebljava za proizvodnju energije
  ili prerađenog goriva dobivenog iz drva |
| --- | --- |

(a)

primarna biomasa iz šume koja se izravno upotrebljava za proizvodnju energije
  ili prerađenog goriva dobivenog iz drva

ili prerađenog goriva dobivenog iz drva

Amandman 280

Amandman 280

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio 1. –Točka m – točka 1. – podtočka a – podtočka iii

Prilog VII. – dio 1. –Točka m – točka 1. – podtočka a – podtočka iii

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii) | oblo drvo (raščlanjeno na industrijsko oblo drvo i ogrjevno drvo) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii)

oblo drvo (raščlanjeno na industrijsko oblo drvo i ogrjevno drvo)

| iii) | oblo drvo (raščlanjeno na industrijsko oblo drvo
  , pretkomercijalne prorede
  i ogrjevno drvo) |
| --- | --- |

iii)

oblo drvo (raščlanjeno na industrijsko oblo drvo
  , pretkomercijalne prorede
  i ogrjevno drvo)

, pretkomercijalne prorede

Amandman 281

Amandman 281

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – dio 1. – točka m – točka 2. – podtočka ba (nova)

Prilog IV. – dio 1. – točka m – točka 2. – podtočka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | gnoj |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

gnoj

gnoj

Amandman 282

Amandman 282

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VII. – dio 2. – točka b

Prilog VII. – dio 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | uštede
  energije ostvarene primjenom članka 7. Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] u godinama X-3 i X-2; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

uštede
  energije ostvarene primjenom članka 7. Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] u godinama X-3 i X-2;

uštede

| (b) | kumulativni iznos uštede
  energije ostvarene primjenom članka 7. Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] u godinama X-3 i X-2
  , kao i |
| --- | --- |

(b)

kumulativni iznos uštede
  energije ostvarene primjenom članka 7. Direktive 2012/27/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0761] u godinama X-3 i X-2
  , kao i

kumulativni iznos uštede

, kao i

| | (i) | iznos ušteda ostvarenih u okviru svih politika, mjera i pojedinačnih djelovanja |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

iznos ušteda ostvarenih u okviru svih politika, mjera i pojedinačnih djelovanja

iznos ušteda ostvarenih u okviru svih politika, mjera i pojedinačnih djelovanja

| | (ii) | objašnjenje o tome na koji su način i na temelju kojih podataka procijenjene te uštede |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

objašnjenje o tome na koji su način i na temelju kojih podataka procijenjene te uštede

objašnjenje o tome na koji su način i na temelju kojih podataka procijenjene te uštede

| | (iii) | objašnjenje o tome jesu li države članice na putu da ostvare ukupni iznos ušteda potrebnih do kraja razdoblja iz članka 7. Direktive 2012/27/EU [kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761]. Ako država članica nije na putu da ostvari te uštede, ona treba pružiti daljnje objašnjenje o korektivnim mjerama koje namjerava poduzeti kako bi ostvarila tražene uštede |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

objašnjenje o tome jesu li države članice na putu da ostvare ukupni iznos ušteda potrebnih do kraja razdoblja iz članka 7. Direktive 2012/27/EU [kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761]. Ako država članica nije na putu da ostvari te uštede, ona treba pružiti daljnje objašnjenje o korektivnim mjerama koje namjerava poduzeti kako bi ostvarila tražene uštede

objašnjenje o tome jesu li države članice na putu da ostvare ukupni iznos ušteda potrebnih do kraja razdoblja iz članka 7. Direktive 2012/27/EU [kako je izmijenjena prijedlogom COM(2016)0761]. Ako država članica nije na putu da ostvari te uštede, ona treba pružiti daljnje objašnjenje o korektivnim mjerama koje namjerava poduzeti kako bi ostvarila tražene uštede

| | (iv) | u slučaju da mjere uključene u izvješće o napretku odstupaju od mjera uključenih u obavijest države članice, obrazloženje; |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

u slučaju da mjere uključene u izvješće o napretku odstupaju od mjera uključenih u obavijest države članice, obrazloženje;

u slučaju da mjere uključene u izvješće o napretku odstupaju od mjera uključenih u obavijest države članice, obrazloženje;

Amandman 283

Amandman 283

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VIII. – točka b

Prilog VIII. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | učinak proizvodnje i uporabe biomase na održivost u Uniji i u trećim zemljama, uključujući učinke na bioraznolikost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

učinak proizvodnje i uporabe biomase na održivost u Uniji i u trećim zemljama, uključujući učinke na bioraznolikost;

| (b) | učinak proizvodnje i uporabe biomase na održivost u Uniji i u trećim zemljama, uključujući učinke na bioraznolikost
  , kvalitetu vode i zraka te prava korištenja zemljišta, uzimajući u obzir načela hijerarhije otpada uspostavljena u Direktivi 2008/98/EZ
  ; |
| --- | --- |

(b)

učinak proizvodnje i uporabe biomase na održivost u Uniji i u trećim zemljama, uključujući učinke na bioraznolikost
  , kvalitetu vode i zraka te prava korištenja zemljišta, uzimajući u obzir načela hijerarhije otpada uspostavljena u Direktivi 2008/98/EZ
  ;

, kvalitetu vode i zraka te prava korištenja zemljišta, uzimajući u obzir načela hijerarhije otpada uspostavljena u Direktivi 2008/98/EZ

Amandman 284

Amandman 284

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VIII. – točka f

Prilog VIII. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | s obzirom na treće zemlje i na države članice koje su
  značajniji
  izvori sirovina za
  biogoriva
  , tekućih biogoriva i goriva iz biomase koje se troši u Uniji, o nacionalnim mjerama poduzetim s ciljem ispunjavanja kriterija održivosti i kriterija uštede stakleničkih plinova utvrđenih članku 26. stavcima od 2. do 7.
  [preinake
  Direktive 2009/28/EZ kako je predložena u dokumentu COM(2016)0767] za tlo, vodu i zaštitu zraka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

s obzirom na treće zemlje i na države članice koje su
  značajniji
  izvori sirovina za
  biogoriva
  , tekućih biogoriva i goriva iz biomase koje se troši u Uniji, o nacionalnim mjerama poduzetim s ciljem ispunjavanja kriterija održivosti i kriterija uštede stakleničkih plinova utvrđenih članku 26. stavcima od 2. do 7.
  [preinake
  Direktive 2009/28/EZ kako je predložena u dokumentu COM(2016)0767] za tlo, vodu i zaštitu zraka.

značajniji

biogoriva

[preinake

| (f) | s obzirom na treće zemlje i na države članice koje su izvori
  biogoriva i
  sirovina za
  njih
  , tekućih biogoriva i goriva iz biomase koje se troši u Uniji, o nacionalnim mjerama poduzetim s ciljem ispunjavanja kriterija održivosti i kriterija uštede stakleničkih plinova utvrđenih
  u
  članku 26. stavcima od 2. do 7.
  [preinaka
  Direktive 2009/28/EZ kako je predložena u dokumentu COM(2016)0767] za tlo, vodu i zaštitu zraka. |
| --- | --- |

(f)

s obzirom na treće zemlje i na države članice koje su izvori
  biogoriva i
  sirovina za
  njih
  , tekućih biogoriva i goriva iz biomase koje se troši u Uniji, o nacionalnim mjerama poduzetim s ciljem ispunjavanja kriterija održivosti i kriterija uštede stakleničkih plinova utvrđenih
  u
  članku 26. stavcima od 2. do 7.
  [preinaka
  Direktive 2009/28/EZ kako je predložena u dokumentu COM(2016)0767] za tlo, vodu i zaštitu zraka.

biogoriva i

njih

u

[preinaka

Amandman 285

Amandman 285

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VIII. – točka fa (nova)

Prilog VIII. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | ocjena učinkovitosti kriterija održivosti bioenergije kako su navedeni u Direktivi (EU) .../... [Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora] u pogledu ostvarenja uštede stakleničkih plinova, zaštite ponora ugljika, biološke raznolikosti, sigurnosti opskrbe hranom i prava ljudi na korištenje zemljišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

ocjena učinkovitosti kriterija održivosti bioenergije kako su navedeni u Direktivi (EU) .../... [Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora] u pogledu ostvarenja uštede stakleničkih plinova, zaštite ponora ugljika, biološke raznolikosti, sigurnosti opskrbe hranom i prava ljudi na korištenje zemljišta.

ocjena učinkovitosti kriterija održivosti bioenergije kako su navedeni u Direktivi (EU) .../... [Direktiva o energiji iz obnovljivih izvora] u pogledu ostvarenja uštede stakleničkih plinova, zaštite ponora ugljika, biološke raznolikosti, sigurnosti opskrbe hranom i prava ljudi na korištenje zemljišta.

---

(1)  Predmet se vraća na međuinstitucijske pregovore nadležnom odboru, u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0402/2017).

1

(14)  Zaključci Europskog vijeća od 23. i 24. listopada 2014. (EUCO 169/14).

14

(14)  Zaključci Europskog vijeća od 23. i 24. listopada 2014. (EUCO 169/14).

14

(16)  Zaključci Vijeća od 26. studenoga 2015. (14632/15).

16

(16)  Zaključci Vijeća od 26. studenoga 2015. (14632/15).

16

(18)  Direktiva 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nacionalnim gornjim granicama emisije za određene onečišćujuće tvari (SL L 309, 27.11.2001., str. 22.).

18

(18)  Direktiva 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nacionalnim gornjim granicama emisije za određene onečišćujuće tvari (SL L 309, 27.11.2001., str. 22.).

18

(24)  Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).

24

(24)  Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).

24

(27)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

27

(27)  Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.).

27

(1a)  
  Izvješće Europskog parlamenta od 2. lipnja 2016. o provedbi Direktive o energetskoj učinkovitosti (2012/27/EU) (2015/2232(INI))

1a

Izvješće Europskog parlamenta od 2. lipnja 2016. o provedbi Direktive o energetskoj učinkovitosti (2012/27/EU) (2015/2232(INI))

(1)  Dosljednost će se osigurati dugoročnim strategijama za niske emisije u skladu s člankom 14.

1

(1)  Dosljednost će se osigurati dugoročnim strategijama za niske emisije u skladu s člankom 14.

1

(6)  Pri planiranju tih mjera države članice uzimaju u obzir kraj životnog vijeka postojećih instalacija i potencijal za obnavljanje postojećih kapaciteta.

6

(6)  Pri planiranju tih mjera države članice uzimaju u obzir kraj životnog vijeka postojećih instalacija i potencijal za obnavljanje postojećih kapaciteta.

6

(7)  U skladu s člankom 2.a Direktive 2010/31/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0765].

7

(7)  U skladu s člankom 2.a Direktive 2010/31/EU [u inačici kako je izmijenjena u skladu s prijedlogom COM(2016)0765].

7

(9)  U skladu s člankom 8. Direktive 2012/27/EU.

9

(10)  U skladu s člankom 12. i člankom 17. Direktive 2012/27/EU.

10

(11)  U skladu s člankom 19. Direktive 2012/27/EU.

11

(9)  U skladu s člankom 8. Direktive 2012/27/EU.

9

(10)  U skladu s člankom 12. i člankom 17. Direktive 2012/27/EU.

10

(11)  U skladu s člankom 19. Direktive 2012/27/EU.

11

(18)  U skladu s [preinakom Direktive 2009/72/EZ kako je predložena u dokumentu COM(2016)0864 i preinakom Uredbe (EZ) br. 714/2009 kako je predložena u dokumentu COM(2016)0861].

18

(18)  U skladu s [preinakom Direktive 2009/72/EZ kako je predložena u dokumentu COM(2016)0864 i preinakom Uredbe (EZ) br. 714/2009 kako je predložena u dokumentu COM(2016)0861].

18

(29)  Planirane politike i mjere su mogućnosti o kojima se raspravlja i za koje postoji realna šansa da će biti donesene i provedene nakon datuma podnošenja nacionalnog plana. Prema tome, nastalim projekcijama iz odjeljka 5.1. točke i. nisu obuhvaćene samo provedene i donesene politike i mjere (projekcije uz postojeće politike i mjere), nego i planirane politike i mjere.

29

(29)  Planirane politike i mjere su mogućnosti o kojima se raspravlja i za koje postoji realna šansa da će biti donesene i provedene nakon datuma podnošenja nacionalnog plana. Prema tome, nastalim projekcijama iz odjeljka 5.1. točke i. nisu obuhvaćene samo provedene i donesene politike i mjere (projekcije uz postojeće politike i mjere), nego i planirane politike i mjere.

29

---

Četvrtak, 18. siječnja 2018.

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/498 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/498

---

P8_TA(2018)0016

Marakeški ugovor: olakšanje pristupa objavljenim djelima za osobe koje su slijepe, koje imaju oštećenje vida ili imaju drugih poteškoća u korištenju tiskanim materijalima ***

Zakonodavna Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Marakeškog ugovora o olakšanju pristupa objavljenim djelima za osobe koje su slijepe, koje imaju oštećenje vida ili imaju drugih poteškoća u korištenju tiskanim materijalima (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 458/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12629/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12629/2017),

| — | uzimajući u obzir Marakeški ugovor o olakšanju pristupa objavljenim djelima za osobe koje su slijepe, koje imaju oštećenje vida ili imaju drugih poteškoća u korištenju tiskanim materijalima (5905/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Marakeški ugovor o olakšanju pristupa objavljenim djelima za osobe koje su slijepe, koje imaju oštećenje vida ili imaju drugih poteškoća u korištenju tiskanim materijalima (5905/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 114. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0375/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 114. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0375/2017),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Suda od 14. veljače 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Suda od 14. veljače 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0400/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0400/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Marakeškog ugovora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Svjetskoj organizaciji za intelektualno vlasništvo. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mišljenje Suda od 14. veljače 2017., 3/15, ECLI:EU:C:2017:114.

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 458/499 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 458/499

---

P8_TA(2018)0017

Nadležnost, priznavanje i izvršenje odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2018. o prijedlogu uredbe Vijeća o priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece (preinaka) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje – preinaka)

(2018/C 458/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Vijeću (COM(2016)0411),

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0322/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0322/2016),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (1),

| — | uzimajući u obzir članke 104. i 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 104. i 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za predstavke (A8-0388/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za predstavke (A8-0388/2017),

| A. | budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene; |
| --- | --- |

A.

budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene;

| 1. | prihvaća prijedlog Komisije prilagođen prema preporukama savjetodavne skupine pravnih službi Europskog Parlamenta, Vijeća i Komisije s niže navedenim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 (34) značajno je izmijenjena (35). Budući da su
  potrebne
  daljnje izmjene, tu bi Uredbu trebalo preinačiti radi jasnoće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 (34) značajno je izmijenjena (35). Budući da su
  potrebne
  daljnje izmjene, tu bi Uredbu trebalo preinačiti radi jasnoće.

| (1) | Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 (34) značajno je izmijenjena (35). Budući da su
  neophodne
  daljnje izmjene, tu bi Uredbu trebalo preinačiti radi jasnoće.
  Te izmjene Uredbe povećat će pravnu sigurnost i fleksibilnost, pomoći će u lakšem pristupu sudskim postupcima i njihovoj većoj efikasnosti. U isto vrijeme, izmjene ove Uredbe doprinijet će tome da države članice zadrže potpunu suverenost kad je riječ o materijalnom pravu koje se odnosi na roditeljsku odgovornost. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 (34) značajno je izmijenjena (35). Budući da su
  neophodne
  daljnje izmjene, tu bi Uredbu trebalo preinačiti radi jasnoće.
  Te izmjene Uredbe povećat će pravnu sigurnost i fleksibilnost, pomoći će u lakšem pristupu sudskim postupcima i njihovoj većoj efikasnosti. U isto vrijeme, izmjene ove Uredbe doprinijet će tome da države članice zadrže potpunu suverenost kad je riječ o materijalnom pravu koje se odnosi na roditeljsku odgovornost.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Uredno i ispravno funkcioniranje područja pravosuđa Unije uz poštovanje različitih pravnih sustava i tradicija država članica od iznimne je važnosti za Uniju. U tom bi smislu trebalo još poboljšavati povjerenje među pravosudnim sustavima. Unija je postavila sebi za cilj uspostavu, održavanje i razvoj područja slobode, sigurnosti i pravde u kojemu su osigurani slobodno kretanje osoba i pristup pravosuđu. Kako bi se ostvarili ti ciljevi,
  trebalo bi
  ojačati prava osoba, naročito djece, u pravnim postupcima radi lakše suradnje pravosudnih i upravnih tijela te izvršenja odluka u stvarima iz područja obiteljskog prava koje imaju prekogranične posljedice. Trebalo bi poboljšati uzajamno priznavanje odluka u građanskim stvarima, pojednostavniti pristup pravosuđu te poboljšati razmjene informacija među tijelima država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Uredno i ispravno funkcioniranje područja pravosuđa Unije uz poštovanje različitih pravnih sustava i tradicija država članica od iznimne je važnosti za Uniju. U tom bi smislu trebalo još poboljšavati povjerenje među pravosudnim sustavima. Unija je postavila sebi za cilj uspostavu, održavanje i razvoj područja slobode, sigurnosti i pravde u kojemu su osigurani slobodno kretanje osoba i pristup pravosuđu. Kako bi se ostvarili ti ciljevi,
  trebalo bi
  ojačati prava osoba, naročito djece, u pravnim postupcima radi lakše suradnje pravosudnih i upravnih tijela te izvršenja odluka u stvarima iz područja obiteljskog prava koje imaju prekogranične posljedice. Trebalo bi poboljšati uzajamno priznavanje odluka u građanskim stvarima, pojednostavniti pristup pravosuđu te poboljšati razmjene informacija među tijelima država članica.

| (3) | Uredno i ispravno funkcioniranje područja pravosuđa Unije uz poštovanje različitih pravnih sustava i tradicija država članica od iznimne je važnosti za Uniju. U tom bi smislu trebalo još poboljšavati povjerenje među pravosudnim sustavima. Unija je postavila sebi za cilj uspostavu, održavanje i razvoj područja slobode, sigurnosti i pravde u kojemu su osigurani slobodno kretanje osoba i pristup pravosuđu. Kako bi se ostvarili ti ciljevi,
  ključno je
  ojačati prava osoba, naročito djece, u pravnim postupcima radi lakše suradnje pravosudnih i upravnih tijela te izvršenja odluka u stvarima iz područja obiteljskog prava koje imaju prekogranične posljedice. Trebalo bi poboljšati uzajamno priznavanje odluka u građanskim stvarima, pojednostavniti pristup pravosuđu te poboljšati razmjene informacija među tijelima država članica
  osiguravanjem točne nediskriminacijske provjere postupaka i praksi kojima se koriste nadležna tijela država članica kako bi se zaštitili najbolji interesi djeteta i povezana temeljna prava
  . |
| --- | --- |

(3)

Uredno i ispravno funkcioniranje područja pravosuđa Unije uz poštovanje različitih pravnih sustava i tradicija država članica od iznimne je važnosti za Uniju. U tom bi smislu trebalo još poboljšavati povjerenje među pravosudnim sustavima. Unija je postavila sebi za cilj uspostavu, održavanje i razvoj područja slobode, sigurnosti i pravde u kojemu su osigurani slobodno kretanje osoba i pristup pravosuđu. Kako bi se ostvarili ti ciljevi,
  ključno je
  ojačati prava osoba, naročito djece, u pravnim postupcima radi lakše suradnje pravosudnih i upravnih tijela te izvršenja odluka u stvarima iz područja obiteljskog prava koje imaju prekogranične posljedice. Trebalo bi poboljšati uzajamno priznavanje odluka u građanskim stvarima, pojednostavniti pristup pravosuđu te poboljšati razmjene informacija među tijelima država članica
  osiguravanjem točne nediskriminacijske provjere postupaka i praksi kojima se koriste nadležna tijela država članica kako bi se zaštitili najbolji interesi djeteta i povezana temeljna prava
  .

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | U tu svrhu, Unija donosi, između ostaloga, mjere u području pravosudne suradnje u građanskim stvarima koje imaju prekogranične posljedice, posebno kada su potrebne za ispravno djelovanje unutarnjega tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

U tu svrhu, Unija donosi, između ostaloga, mjere u području pravosudne suradnje u građanskim stvarima koje imaju prekogranične posljedice, posebno kada su potrebne za ispravno djelovanje unutarnjega tržišta.

| (4) | U tu svrhu, Unija donosi, između ostaloga, mjere u području pravosudne suradnje u građanskim stvarima koje imaju prekogranične posljedice, posebno kada su potrebne za
  slobodno kretanje osoba i za
  ispravno djelovanje unutarnjega tržišta. |
| --- | --- |

(4)

U tu svrhu, Unija donosi, između ostaloga, mjere u području pravosudne suradnje u građanskim stvarima koje imaju prekogranične posljedice, posebno kada su potrebne za
  slobodno kretanje osoba i za
  ispravno djelovanje unutarnjega tržišta.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | Kako bi se ojačala pravosudna suradnja u građanskim stvarima s prekograničnim posljedicama, potrebno je osposobljavanje u području pravosuđa, posebice u području prekograničnog obiteljskog prava. Aktivnosti izobrazbe poput razmjene i seminara potrebne su i na razini Unije i na nacionalnoj razini kako bi se podigla svijest o ovoj Uredbi, njezinu sadržaju i posljedicama, te kako bi se izgradilo uzajamno povjerenje među državama članicama kad je riječ o njihovim pravosudnim sustavima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.a)

Kako bi se ojačala pravosudna suradnja u građanskim stvarima s prekograničnim posljedicama, potrebno je osposobljavanje u području pravosuđa, posebice u području prekograničnog obiteljskog prava. Aktivnosti izobrazbe poput razmjene i seminara potrebne su i na razini Unije i na nacionalnoj razini kako bi se podigla svijest o ovoj Uredbi, njezinu sadržaju i posljedicama, te kako bi se izgradilo uzajamno povjerenje među državama članicama kad je riječ o njihovim pravosudnim sustavima.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | S ciljem osiguravanja jednakosti svakog djeteta, ova bi se Uredba trebala odnositi na sve odluke o roditeljskoj odgovornosti, uključujući mjere za zaštitu djece, neovisno o bilo kakvoj vezi s bračnim predmetom
  ili drugim predmetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

S ciljem osiguravanja jednakosti svakog djeteta, ova bi se Uredba trebala odnositi na sve odluke o roditeljskoj odgovornosti, uključujući mjere za zaštitu djece, neovisno o bilo kakvoj vezi s bračnim predmetom
  ili drugim predmetima.

| (6) | S ciljem osiguravanja jednakosti svakog djeteta, ova bi se Uredba trebala odnositi na sve odluke o roditeljskoj odgovornosti, uključujući mjere za zaštitu djece, neovisno o bilo kakvoj vezi s bračnim predmetom. |
| --- | --- |

(6)

S ciljem osiguravanja jednakosti svakog djeteta, ova bi se Uredba trebala odnositi na sve odluke o roditeljskoj odgovornosti, uključujući mjere za zaštitu djece, neovisno o bilo kakvoj vezi s bračnim predmetom.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | U okviru ove Uredbe pravila o nadležnosti također bi trebalo primjenjivati na svu djecu koja se nalaze na teritoriju Unije čije se uobičajeno boravište ne može sa sigurnošću utvrditi. Područje primjene tih pravila treba proširiti, posebno kako bi obuhvatila djecu izbjeglice i djecu raseljenu na međunarodnoj razini ili zbog društveno-gospodarskih razloga ili zbog nemira u njihovoj zemlji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

U okviru ove Uredbe pravila o nadležnosti također bi trebalo primjenjivati na svu djecu koja se nalaze na teritoriju Unije čije se uobičajeno boravište ne može sa sigurnošću utvrditi. Područje primjene tih pravila treba proširiti, posebno kako bi obuhvatila djecu izbjeglice i djecu raseljenu na međunarodnoj razini ili zbog društveno-gospodarskih razloga ili zbog nemira u njihovoj zemlji.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.a) | Ovom bi Uredbom trebalo u potpunosti poštovati prava sadržana u Povelji Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu: Povelja), a posebno pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje iz članka 47. Povelje, pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života iz članka 7. Povelje i prava djeteta iz članka 24. Povelje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.a)

Ovom bi Uredbom trebalo u potpunosti poštovati prava sadržana u Povelji Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu: Povelja), a posebno pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje iz članka 47. Povelje, pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života iz članka 7. Povelje i prava djeteta iz članka 24. Povelje.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Nadležnost u predmetima povezanima s roditeljskom odgovornošću
  temelji
  se na zaštiti interesa djeteta i trebala bi se
  u skladu s tim primjenjivati
  . Svako pozivanje na zaštitu interesa djeteta trebalo bi tumačiti u kontekstu
  članka
   24. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta od 20. studenoga 1989. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Nadležnost u predmetima povezanima s roditeljskom odgovornošću
  temelji
  se na zaštiti interesa djeteta i trebala bi se
  u skladu s tim primjenjivati
  . Svako pozivanje na zaštitu interesa djeteta trebalo bi tumačiti u kontekstu
  članka
   24. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta od 20. studenoga 1989.

| (13) | Nadležnost u predmetima povezanima s roditeljskom odgovornošću
  uvijek bi
  se
  trebala temeljiti
  na zaštiti interesa djeteta i trebala bi se
  primjenjivati imajući u vidu te interese
  . Svako pozivanje na zaštitu interesa djeteta trebalo bi tumačiti u kontekstu
  članaka 7., 14., 22. i
  24. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta od 20. studenoga 1989.
  Neophodno je da se države članice čija nadležna tijela u skladu s ovom Uredbom imaju stvarnu nadležnost u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću, nakon što donesu konačnu odluku o predaji djeteta, pobrinu da se pri njegovoj predaji poštuju najbolji interesi i temeljna prava djeteta, posebno kada je dijete u kontaktu s oba roditelja. |
| --- | --- |

(13)

Nadležnost u predmetima povezanima s roditeljskom odgovornošću
  uvijek bi
  se
  trebala temeljiti
  na zaštiti interesa djeteta i trebala bi se
  primjenjivati imajući u vidu te interese
  . Svako pozivanje na zaštitu interesa djeteta trebalo bi tumačiti u kontekstu
  članaka 7., 14., 22. i
  24. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta od 20. studenoga 1989.
  Neophodno je da se države članice čija nadležna tijela u skladu s ovom Uredbom imaju stvarnu nadležnost u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću, nakon što donesu konačnu odluku o predaji djeteta, pobrinu da se pri njegovoj predaji poštuju najbolji interesi i temeljna prava djeteta, posebno kada je dijete u kontaktu s oba roditelja.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.a) | Značenje pojma „uobičajeno boravište” trebalo bi tumačiti s obzirom na definiciju koju utvrđuju nadležna tijela na pojedinačnoj osnovi, uzimajući u obzir posebne okolnosti slučaja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.a)

Značenje pojma „uobičajeno boravište” trebalo bi tumačiti s obzirom na definiciju koju utvrđuju nadležna tijela na pojedinačnoj osnovi, uzimajući u obzir posebne okolnosti slučaja.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Ako se uobičajeno boravište djeteta promijeni zbog zakonitog preseljenja, nadležnost bi se trebala promijeniti u skladu s novim boravištem djeteta radi zadržavanja blizine.
  To bi se trebalo primjenjivati u slučajevima za koje još nisu pokrenuti postupci i u pokrenutim postupcima.
  Međutim, u pokrenutim postupcima stranke se mogu dogovoriti, u interesu učinkovitosti pravosuđa, da sudovi države članice u kojoj su postupci pokrenuti zadržavaju nadležnost do donošenja konačne odluke, ako je to u interesu djeteta.
  Ta je mogućnost posebno važna ako je postupak pri kraju i jedan se roditelj želi preseliti
  u drugu
  državu članicu s djetetom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Ako se uobičajeno boravište djeteta promijeni zbog zakonitog preseljenja, nadležnost bi se trebala promijeniti u skladu s novim boravištem djeteta radi zadržavanja blizine.
  To bi se trebalo primjenjivati u slučajevima za koje još nisu pokrenuti postupci i u pokrenutim postupcima.
  Međutim, u pokrenutim postupcima stranke se mogu dogovoriti, u interesu učinkovitosti pravosuđa, da sudovi države članice u kojoj su postupci pokrenuti zadržavaju nadležnost do donošenja konačne odluke, ako je to u interesu djeteta.
  Ta je mogućnost posebno važna ako je postupak pri kraju i jedan se roditelj želi preseliti
  u drugu
  državu članicu s djetetom
  .

| (15) | Ako se uobičajeno boravište djeteta promijeni zbog zakonitog preseljenja, nadležnost bi se trebala promijeniti u skladu s novim boravištem djeteta radi zadržavanja blizine. Međutim, u pokrenutim postupcima stranke se mogu dogovoriti, u interesu učinkovitosti pravosuđa, da sudovi države članice u kojoj su postupci pokrenuti zadržavaju nadležnost do donošenja konačne odluke, ako je to u interesu djeteta.
  S druge strane, pokrenuti postupci u vezi sa skrbništvom i pravom na kontakt trebali bi biti okončani donošenjem konačne odluke kako osobe koje imaju pravo na skrbništvo ne bi dijete odvele
  u drugu
  zemlju i tako izbjegle nepovoljnu odluku nadležnog tijela, osim ako se stranke slažu da se pokrenuti postupci prekinu
  . |
| --- | --- |

(15)

Ako se uobičajeno boravište djeteta promijeni zbog zakonitog preseljenja, nadležnost bi se trebala promijeniti u skladu s novim boravištem djeteta radi zadržavanja blizine. Međutim, u pokrenutim postupcima stranke se mogu dogovoriti, u interesu učinkovitosti pravosuđa, da sudovi države članice u kojoj su postupci pokrenuti zadržavaju nadležnost do donošenja konačne odluke, ako je to u interesu djeteta.
  S druge strane, pokrenuti postupci u vezi sa skrbništvom i pravom na kontakt trebali bi biti okončani donošenjem konačne odluke kako osobe koje imaju pravo na skrbništvo ne bi dijete odvele
  u drugu
  zemlju i tako izbjegle nepovoljnu odluku nadležnog tijela, osim ako se stranke slažu da se pokrenuti postupci prekinu
  .

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Ova Uredba ne bi trebala spriječiti tijela države članice koja nema stvarnu nadležnost da u žurnim slučajevima poduzimaju privremene, uključujući zaštitne, mjere radi osiguranja osobe ili imovine djeteta u toj državi članici. Te bi mjere trebalo priznati i izvršavati u svim drugim državama članicama, uključujući države članice koje imaju nadležnost na temelju ove Uredbe, dok nadležno tijelo takve države članice ne poduzme mjere koje smatra prikladnima. Međutim, mjere koje poduzme sud u jednoj državi članici trebale bi se izmijeniti ili zamijeniti samo mjerama koje je također poduzeo sud države članice koja ima stvarnu nadležnost. Tijelo koje ima nadležnost samo za privremene, uključujući zaštitne, mjere trebalo bi se, ako je pred njim pokrenut stvarni zahtjev, po službenoj dužnosti proglasiti nenadležnim. Ako je to potrebno radi zaštite interesa djeteta, to bi tijelo trebalo izravno ili preko središnjeg
  tijela
  obavijestiti tijelo države članice koja ima stvarnu nadležnost na temelju ove Uredbe o poduzetim mjerama. Međutim, ako se ne obavijesti tijelo druge države članice, to ne bi trebala biti osnova za nepriznavanje mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Ova Uredba ne bi trebala spriječiti tijela države članice koja nema stvarnu nadležnost da u žurnim slučajevima poduzimaju privremene, uključujući zaštitne, mjere radi osiguranja osobe ili imovine djeteta u toj državi članici. Te bi mjere trebalo priznati i izvršavati u svim drugim državama članicama, uključujući države članice koje imaju nadležnost na temelju ove Uredbe, dok nadležno tijelo takve države članice ne poduzme mjere koje smatra prikladnima. Međutim, mjere koje poduzme sud u jednoj državi članici trebale bi se izmijeniti ili zamijeniti samo mjerama koje je također poduzeo sud države članice koja ima stvarnu nadležnost. Tijelo koje ima nadležnost samo za privremene, uključujući zaštitne, mjere trebalo bi se, ako je pred njim pokrenut stvarni zahtjev, po službenoj dužnosti proglasiti nenadležnim. Ako je to potrebno radi zaštite interesa djeteta, to bi tijelo trebalo izravno ili preko središnjeg
  tijela
  obavijestiti tijelo države članice koja ima stvarnu nadležnost na temelju ove Uredbe o poduzetim mjerama. Međutim, ako se ne obavijesti tijelo druge države članice, to ne bi trebala biti osnova za nepriznavanje mjere.

| (17) | Ova Uredba ne bi trebala spriječiti tijela države članice koja nema stvarnu nadležnost da u žurnim slučajevima poduzimaju privremene, uključujući zaštitne, mjere
  , na primjer u slučajevima obiteljskog i rodno uvjetovanog nasilja,
  radi osiguranja osobe ili imovine djeteta u toj državi članici. Te bi mjere trebalo priznati i izvršavati u svim drugim državama članicama, uključujući države članice koje imaju nadležnost na temelju ove Uredbe, dok nadležno tijelo takve države članice ne poduzme mjere koje smatra prikladnima. Međutim, mjere koje poduzme sud u jednoj državi članici trebale bi se izmijeniti ili zamijeniti samo mjerama koje je također poduzeo sud države članice koja ima stvarnu nadležnost. Tijelo koje ima nadležnost samo za privremene, uključujući zaštitne, mjere trebalo bi se, ako je pred njim pokrenut stvarni zahtjev, po službenoj dužnosti proglasiti nenadležnim. Ako je to potrebno radi zaštite interesa djeteta, to bi tijelo trebalo izravno ili preko središnjeg
  tijela bez nepotrebne odgode
  obavijestiti tijelo države članice koja ima stvarnu nadležnost na temelju ove Uredbe o poduzetim mjerama. Međutim, ako se ne obavijesti tijelo druge države članice, to ne bi trebala biti osnova za nepriznavanje mjere. |
| --- | --- |

(17)

Ova Uredba ne bi trebala spriječiti tijela države članice koja nema stvarnu nadležnost da u žurnim slučajevima poduzimaju privremene, uključujući zaštitne, mjere
  , na primjer u slučajevima obiteljskog i rodno uvjetovanog nasilja,
  radi osiguranja osobe ili imovine djeteta u toj državi članici. Te bi mjere trebalo priznati i izvršavati u svim drugim državama članicama, uključujući države članice koje imaju nadležnost na temelju ove Uredbe, dok nadležno tijelo takve države članice ne poduzme mjere koje smatra prikladnima. Međutim, mjere koje poduzme sud u jednoj državi članici trebale bi se izmijeniti ili zamijeniti samo mjerama koje je također poduzeo sud države članice koja ima stvarnu nadležnost. Tijelo koje ima nadležnost samo za privremene, uključujući zaštitne, mjere trebalo bi se, ako je pred njim pokrenut stvarni zahtjev, po službenoj dužnosti proglasiti nenadležnim. Ako je to potrebno radi zaštite interesa djeteta, to bi tijelo trebalo izravno ili preko središnjeg
  tijela bez nepotrebne odgode
  obavijestiti tijelo države članice koja ima stvarnu nadležnost na temelju ove Uredbe o poduzetim mjerama. Međutim, ako se ne obavijesti tijelo druge države članice, to ne bi trebala biti osnova za nepriznavanje mjere.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | U
  iznimnim je
  slučajevima
  moguće da tijela države članice u kojoj dijete ima uobičajeno boravište nisu najprikladnija za rješavanje predmeta.
  Radi zaštite interesa djeteta,
  kao izuzetak i pod određenim uvjetima, nadležno tijelo može prepustiti svoju nadležnost za rješavanje određenog predmeta tijelu druge države članice ako je to tijelo prikladnije za rješavanje tog predmeta. Međutim, u 
  tome
  slučaju
  tijelo kojem je ustupljen
  predmet
  ne bi smjelo nadležnost
  prepustiti trećem tijelu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

U
  iznimnim je
  slučajevima
  moguće da tijela države članice u kojoj dijete ima uobičajeno boravište nisu najprikladnija za rješavanje predmeta.
  Radi zaštite interesa djeteta,
  kao izuzetak i pod određenim uvjetima, nadležno tijelo može prepustiti svoju nadležnost za rješavanje određenog predmeta tijelu druge države članice ako je to tijelo prikladnije za rješavanje tog predmeta. Međutim, u 
  tome
  slučaju
  tijelo kojem je ustupljen
  predmet
  ne bi smjelo nadležnost
  prepustiti trećem tijelu.

| (18) | Posebnu je pažnju potrebno obratiti na činjenicu da je, u
  iznimnim
  slučajevima kao što
  je
  obiteljsko ili rodno uvjetovano nasilje,
  moguće da tijela države članice u kojoj dijete ima uobičajeno boravište nisu najprikladnija za rješavanje predmeta. Kao izuzetak i pod određenim uvjetima, nadležno tijelo može prepustiti svoju nadležnost za rješavanje određenog predmeta tijelu druge države članice ako je to tijelo prikladnije za rješavanje tog predmeta. Međutim, u 
  tom je
  slučaju
  najprije potrebno pribaviti suglasnost drugog tijela, s obzirom na to da ono nakon prihvaćanja nadležnosti za
  predmet
  tu nadležnost ne može
  prepustiti trećem tijelu.
  Prije svakog prijenosa nadležnosti ključno je razmotriti i u potpunosti uzeti u obzir najbolje interese djeteta. |
| --- | --- |

(18)

Posebnu je pažnju potrebno obratiti na činjenicu da je, u
  iznimnim
  slučajevima kao što
  je
  obiteljsko ili rodno uvjetovano nasilje,
  moguće da tijela države članice u kojoj dijete ima uobičajeno boravište nisu najprikladnija za rješavanje predmeta. Kao izuzetak i pod određenim uvjetima, nadležno tijelo može prepustiti svoju nadležnost za rješavanje određenog predmeta tijelu druge države članice ako je to tijelo prikladnije za rješavanje tog predmeta. Međutim, u 
  tom je
  slučaju
  najprije potrebno pribaviti suglasnost drugog tijela, s obzirom na to da ono nakon prihvaćanja nadležnosti za
  predmet
  tu nadležnost ne može
  prepustiti trećem tijelu.
  Prije svakog prijenosa nadležnosti ključno je razmotriti i u potpunosti uzeti u obzir najbolje interese djeteta.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | U postupcima u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću u skladu s ovom Uredbom te postupcima predaje u skladu s Haškom konvencijom iz 1980. trebalo bi poštovati pravo djeteta da slobodno izražava svoja stajališta i ta bi stajališta trebalo uzeti u obzir pri procjeni interesa djeteta. Saslušanje djeteta u skladu s člankom 24. stavkom 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i člankom 12. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta ima važnu ulogu u primjeni ove Uredbe. Međutim, cilj ove Uredbe nije odrediti
  način saslušanja djeteta, primjerice, hoće li dijete saslušati sudac osobno ili posebno osposobljen stručnjak koji će kasnije izvijestiti sud
  ,
  ili hoće li dijete biti saslušano u sudnici ili drugdje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

U postupcima u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću u skladu s ovom Uredbom te postupcima predaje u skladu s Haškom konvencijom iz 1980. trebalo bi poštovati pravo djeteta da slobodno izražava svoja stajališta i ta bi stajališta trebalo uzeti u obzir pri procjeni interesa djeteta. Saslušanje djeteta u skladu s člankom 24. stavkom 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i člankom 12. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta ima važnu ulogu u primjeni ove Uredbe. Međutim, cilj ove Uredbe nije odrediti
  način saslušanja djeteta, primjerice, hoće li dijete saslušati sudac osobno ili posebno osposobljen stručnjak koji će kasnije izvijestiti sud
  ,
  ili hoće li dijete biti saslušano u sudnici ili drugdje.

| (23) | U postupcima u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću u skladu s ovom Uredbom te postupcima predaje u skladu s Haškom konvencijom iz 1980. trebalo bi poštovati pravo djeteta da slobodno izražava svoja stajališta i ta bi stajališta trebalo uzeti u obzir pri procjeni interesa djeteta. Saslušanje djeteta u skladu s člankom 24. stavkom 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i člankom 12. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta
  te Preporukom Vijeća Europe o sudjelovanju djece i mladih mlađih od 18 godina

   (1a) ima važnu ulogu u primjeni ove Uredbe. Međutim, cilj ove Uredbe nije odrediti
  zajedničke minimalne standarde u pogledu postupka saslušanja djeteta
  ,
  koji je i dalje uređen nacionalnim odredbama država članica
  . |
| --- | --- |

(23)

U postupcima u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću u skladu s ovom Uredbom te postupcima predaje u skladu s Haškom konvencijom iz 1980. trebalo bi poštovati pravo djeteta da slobodno izražava svoja stajališta i ta bi stajališta trebalo uzeti u obzir pri procjeni interesa djeteta. Saslušanje djeteta u skladu s člankom 24. stavkom 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i člankom 12. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta
  te Preporukom Vijeća Europe o sudjelovanju djece i mladih mlađih od 18 godina

   (1a) ima važnu ulogu u primjeni ove Uredbe. Međutim, cilj ove Uredbe nije odrediti
  zajedničke minimalne standarde u pogledu postupka saslušanja djeteta
  ,
  koji je i dalje uređen nacionalnim odredbama država članica
  .

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Kako bi se postupci predaje u skladu s Haškom konvencijom iz 1980. dovršavali što je prije moguće, države članice trebale bi koncentrirati nadležnost za te postupke na
  jedan ili više
  sudova, pritom, prema potrebi, uzimajući u obzir njihovu internu strukturu za provođenje pravde. Koncentracija nadležnosti na ograničen broj sudova u državi članici bitan je i djelotvoran alat za ubrzanje postupaka u predmetima koji se odnose na otmicu djeteta u nekoliko država članica jer suci koji saslušaju velik broj takvih predmeta razviju posebno stručno znanje. Ovisno o strukturi pravnog sustava, nadležnost za slučajeve otmice djeteta može biti koncentrirana na
  jednom sudu za cijelu zemlju ili
  ograničenom broju sudova, na primjer s pomoću nekoliko drugostupanjskih sudova kao polaznih točaka uz koncentraciju nadležnosti za međunarodne slučajeve otmice djeteta na jedan prvostupanjski sud u svakom okrugu drugostupanjskog suda. Svaki bi sud trebao donijeti odluku najkasnije šest
  tjedna
  nakon što mu je podnesen zahtjev ili pravni lijek. Države članice trebale bi odrediti da je moguć samo jedan pravni lijek protiv odluke kojom se odobrava ili odbija predaju djeteta u skladu s Haškom konvencijom o otmici djece iz 1980. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Kako bi se postupci predaje u skladu s Haškom konvencijom iz 1980. dovršavali što je prije moguće, države članice trebale bi koncentrirati nadležnost za te postupke na
  jedan ili više
  sudova, pritom, prema potrebi, uzimajući u obzir njihovu internu strukturu za provođenje pravde. Koncentracija nadležnosti na ograničen broj sudova u državi članici bitan je i djelotvoran alat za ubrzanje postupaka u predmetima koji se odnose na otmicu djeteta u nekoliko država članica jer suci koji saslušaju velik broj takvih predmeta razviju posebno stručno znanje. Ovisno o strukturi pravnog sustava, nadležnost za slučajeve otmice djeteta može biti koncentrirana na
  jednom sudu za cijelu zemlju ili
  ograničenom broju sudova, na primjer s pomoću nekoliko drugostupanjskih sudova kao polaznih točaka uz koncentraciju nadležnosti za međunarodne slučajeve otmice djeteta na jedan prvostupanjski sud u svakom okrugu drugostupanjskog suda. Svaki bi sud trebao donijeti odluku najkasnije šest
  tjedna
  nakon što mu je podnesen zahtjev ili pravni lijek. Države članice trebale bi odrediti da je moguć samo jedan pravni lijek protiv odluke kojom se odobrava ili odbija predaju djeteta u skladu s Haškom konvencijom o otmici djece iz 1980.

| (26) | Kako bi se postupci predaje u skladu s Haškom konvencijom iz 1980. dovršavali što je prije moguće, države članice trebale bi koncentrirati nadležnost za te postupke na
  ograničen broj
  sudova, pritom, prema potrebi, uzimajući u obzir njihovu internu strukturu za provođenje pravde. Koncentracija nadležnosti na ograničen broj sudova u državi članici bitan je i djelotvoran alat za ubrzanje postupaka u predmetima koji se odnose na otmicu djeteta u nekoliko država članica jer suci koji saslušaju velik broj takvih predmeta razviju posebno stručno znanje. Ovisno o strukturi pravnog sustava, nadležnost za slučajeve otmice djeteta može biti koncentrirana na ograničenom broju sudova, na primjer s pomoću nekoliko drugostupanjskih sudova kao polaznih točaka uz koncentraciju nadležnosti za međunarodne slučajeve otmice djeteta na jedan prvostupanjski sud u svakom okrugu drugostupanjskog suda
  , no bez ugrožavanja prava stranaka na pristup pravosuđu i pravovremenosti postupaka predaje
  . Svaki bi sud trebao donijeti odluku najkasnije šest
  tjedana
  nakon što mu je podnesen zahtjev ili pravni lijek. Države članice trebale bi odrediti da je moguć samo jedan pravni lijek protiv odluke kojom se odobrava ili odbija predaju djeteta u skladu s Haškom konvencijom o otmici djece iz 1980.
  Potrebno je poduzeti i mjere kojima bi se osiguralo da su sudske presude donesene u jednoj državi članici priznate i u drugoj. Kada se sudska presuda donese ključno je da ona bude priznata u cijeloj Europskoj uniji, posebno kada su u pitanju interesi djeteta. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se postupci predaje u skladu s Haškom konvencijom iz 1980. dovršavali što je prije moguće, države članice trebale bi koncentrirati nadležnost za te postupke na
  ograničen broj
  sudova, pritom, prema potrebi, uzimajući u obzir njihovu internu strukturu za provođenje pravde. Koncentracija nadležnosti na ograničen broj sudova u državi članici bitan je i djelotvoran alat za ubrzanje postupaka u predmetima koji se odnose na otmicu djeteta u nekoliko država članica jer suci koji saslušaju velik broj takvih predmeta razviju posebno stručno znanje. Ovisno o strukturi pravnog sustava, nadležnost za slučajeve otmice djeteta može biti koncentrirana na ograničenom broju sudova, na primjer s pomoću nekoliko drugostupanjskih sudova kao polaznih točaka uz koncentraciju nadležnosti za međunarodne slučajeve otmice djeteta na jedan prvostupanjski sud u svakom okrugu drugostupanjskog suda
  , no bez ugrožavanja prava stranaka na pristup pravosuđu i pravovremenosti postupaka predaje
  . Svaki bi sud trebao donijeti odluku najkasnije šest
  tjedana
  nakon što mu je podnesen zahtjev ili pravni lijek. Države članice trebale bi odrediti da je moguć samo jedan pravni lijek protiv odluke kojom se odobrava ili odbija predaju djeteta u skladu s Haškom konvencijom o otmici djece iz 1980.
  Potrebno je poduzeti i mjere kojima bi se osiguralo da su sudske presude donesene u jednoj državi članici priznate i u drugoj. Kada se sudska presuda donese ključno je da ona bude priznata u cijeloj Europskoj uniji, posebno kada su u pitanju interesi djeteta.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | U
  svim predmetima koji se odnose na djecu, a posebno slučajevima međunarodne otmice djeteta, pravosudna i upravna tijela trebala bi
  razmotriti mogućnost postizanja prijateljskog rješenja posredovanjem i drugim prikladnim sredstvima, po potrebi uz pomoć postojećih mreža i potpornih struktura
  za posredovanje u 
  prekograničnim sporovima koji se odnose na roditeljsku odgovornost
  . Ipak, zbog takvih se nastojanja ne bi smjeli pretjerano produljiti postupci predaje u skladu s Haškom konvencijom iz 1980. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

U
  svim predmetima koji se odnose na djecu, a posebno slučajevima međunarodne otmice djeteta, pravosudna i upravna tijela trebala bi
  razmotriti mogućnost postizanja prijateljskog rješenja posredovanjem i drugim prikladnim sredstvima, po potrebi uz pomoć postojećih mreža i potpornih struktura
  za posredovanje u 
  prekograničnim sporovima koji se odnose na roditeljsku odgovornost
  . Ipak, zbog takvih se nastojanja ne bi smjeli pretjerano produljiti postupci predaje u skladu s Haškom konvencijom iz 1980.

| (28) | Primjena posredovanja može imati važnu ulogu u okončanju spora u
  svim predmetima koji se odnose na djecu, a posebno
  u slučaju prekograničnih roditeljskih sporova oko skrbništva i prava na kontakt s djetetom te u
  slučajevima međunarodne otmice djeteta
  . Uz to, s obzirom na porast prekograničnih sporova oko skrbništva diljem Europske unije, kada ne postoji međunarodni okvir kao posljedica novijih migracijskih tokova, posredovanje se često pokazalo kao jedino pravno sredstvo za pomoć obiteljima da postignu prijateljsko i brzo rješenje u obiteljskim sporovima. U cilju poticanja posredovanja u takvim slučajevima
  , pravosudna i upravna tijela trebala bi
  pružiti pomoć strankama, prije ili tijekom sudskog postupka, pri odabiru odgovarajućih posrednika i organizacija za posredovanje. Strankama bi trebalo pružiti financijsku pomoć
  za posredovanje
  barem u mjeri
  u 
  kojoj im je odobrena ili bi im bila odobrena pravna pomoć
  . Ipak, zbog takvih se nastojanja ne bi smjeli pretjerano produljiti postupci predaje u skladu s Haškom konvencijom iz 1980.
  i ona ne bi smjela dovesti do obveznog sudjelovanja žrtava u bilo kakvom obliku nasilja, uključujući i obiteljsko nasilje, u postupcima posredovanja. |
| --- | --- |

(28)

Primjena posredovanja može imati važnu ulogu u okončanju spora u
  svim predmetima koji se odnose na djecu, a posebno
  u slučaju prekograničnih roditeljskih sporova oko skrbništva i prava na kontakt s djetetom te u
  slučajevima međunarodne otmice djeteta
  . Uz to, s obzirom na porast prekograničnih sporova oko skrbništva diljem Europske unije, kada ne postoji međunarodni okvir kao posljedica novijih migracijskih tokova, posredovanje se često pokazalo kao jedino pravno sredstvo za pomoć obiteljima da postignu prijateljsko i brzo rješenje u obiteljskim sporovima. U cilju poticanja posredovanja u takvim slučajevima
  , pravosudna i upravna tijela trebala bi
  pružiti pomoć strankama, prije ili tijekom sudskog postupka, pri odabiru odgovarajućih posrednika i organizacija za posredovanje. Strankama bi trebalo pružiti financijsku pomoć
  za posredovanje
  barem u mjeri
  u 
  kojoj im je odobrena ili bi im bila odobrena pravna pomoć
  . Ipak, zbog takvih se nastojanja ne bi smjeli pretjerano produljiti postupci predaje u skladu s Haškom konvencijom iz 1980.
  i ona ne bi smjela dovesti do obveznog sudjelovanja žrtava u bilo kakvom obliku nasilja, uključujući i obiteljsko nasilje, u postupcima posredovanja.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.a) | Kako bi se ponudila učinkovita alternativa za sudske postupke u nacionalnim ili međunarodnim obiteljskim sporovima, ključno je da uključeni posrednici obave odgovarajuće specijalizirano osposobljavanje. Osposobljavanje bi trebalo posebno obuhvatiti pravni okvir u prekograničnim obiteljskim sporovima, međukulturne kompetencije i alate za postupanje u vrlo konfliktnim situacijama, istodobno uvijek imajući u vidu najbolje interese djeteta. Osposobljavanje za suce, kao moguće glavne izvore upućivanja na posredovanje, trebalo bi obuhvaćati i načine kako potaknuti stranke da se uključe u posredovanje što je prije moguće i kako posredovanje uključiti u sudski postupak i u rokove propisane Haškom konvencijom o otmici djeteta, ali bez uzrokovanja nepotrebne odgode postupka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28.a)

Kako bi se ponudila učinkovita alternativa za sudske postupke u nacionalnim ili međunarodnim obiteljskim sporovima, ključno je da uključeni posrednici obave odgovarajuće specijalizirano osposobljavanje. Osposobljavanje bi trebalo posebno obuhvatiti pravni okvir u prekograničnim obiteljskim sporovima, međukulturne kompetencije i alate za postupanje u vrlo konfliktnim situacijama, istodobno uvijek imajući u vidu najbolje interese djeteta. Osposobljavanje za suce, kao moguće glavne izvore upućivanja na posredovanje, trebalo bi obuhvaćati i načine kako potaknuti stranke da se uključe u posredovanje što je prije moguće i kako posredovanje uključiti u sudski postupak i u rokove propisane Haškom konvencijom o otmici djeteta, ali bez uzrokovanja nepotrebne odgode postupka.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Ako sud države članice u koju je dijete nezakonito odvedeno ili u kojoj je nezakonito zadržano odluči odbiti predaju djeteta u skladu s Haškom konvencijom iz 1980., u svojoj odluci mora izričito navesti upućivanje na odgovarajuće članke Haške konvencije iz 1980. na kojima temelji odbijanje. Unatoč tome, takva odluka može biti zamijenjena naknadnom odlukom suda države članice u kojoj je dijete imalo uobičajeno boravište prije njegova nezakonitog odvođenja ili zadržavanja koju taj sud iznese u postupku za skrb nad djetetom nakon pažljivog razmatranja interesa djeteta. Ako je posljedica takve odluke predaja djeteta, za njegovu predaju nije potreban nikakav poseban postupak priznavanja i izvršenja te odluke u državi članici u koju je dijete odvedeno ili u kojoj je zadržano. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Ako sud države članice u koju je dijete nezakonito odvedeno ili u kojoj je nezakonito zadržano odluči odbiti predaju djeteta u skladu s Haškom konvencijom iz 1980., u svojoj odluci mora izričito navesti upućivanje na odgovarajuće članke Haške konvencije iz 1980. na kojima temelji odbijanje. Unatoč tome, takva odluka može biti zamijenjena naknadnom odlukom suda države članice u kojoj je dijete imalo uobičajeno boravište prije njegova nezakonitog odvođenja ili zadržavanja koju taj sud iznese u postupku za skrb nad djetetom nakon pažljivog razmatranja interesa djeteta. Ako je posljedica takve odluke predaja djeteta, za njegovu predaju nije potreban nikakav poseban postupak priznavanja i izvršenja te odluke u državi članici u koju je dijete odvedeno ili u kojoj je zadržano.

| (30) | Ako sud države članice u koju je dijete nezakonito odvedeno ili u kojoj je nezakonito zadržano odluči odbiti predaju djeteta u skladu s Haškom konvencijom iz 1980., u svojoj odluci mora izričito navesti upućivanje na odgovarajuće članke Haške konvencije iz 1980. na kojima temelji odbijanje
  i navesti razlog odbijanja
  . Unatoč tome, takva odluka može biti zamijenjena naknadnom odlukom suda države članice u kojoj je dijete imalo uobičajeno boravište prije njegova nezakonitog odvođenja ili zadržavanja koju taj sud iznese u postupku za skrb nad djetetom nakon pažljivog razmatranja interesa djeteta. Ako je posljedica takve odluke predaja djeteta, za njegovu predaju nije potreban nikakav poseban postupak priznavanja i izvršenja te odluke u državi članici u koju je dijete odvedeno ili u kojoj je zadržano. |
| --- | --- |

(30)

Ako sud države članice u koju je dijete nezakonito odvedeno ili u kojoj je nezakonito zadržano odluči odbiti predaju djeteta u skladu s Haškom konvencijom iz 1980., u svojoj odluci mora izričito navesti upućivanje na odgovarajuće članke Haške konvencije iz 1980. na kojima temelji odbijanje
  i navesti razlog odbijanja
  . Unatoč tome, takva odluka može biti zamijenjena naknadnom odlukom suda države članice u kojoj je dijete imalo uobičajeno boravište prije njegova nezakonitog odvođenja ili zadržavanja koju taj sud iznese u postupku za skrb nad djetetom nakon pažljivog razmatranja interesa djeteta. Ako je posljedica takve odluke predaja djeteta, za njegovu predaju nije potreban nikakav poseban postupak priznavanja i izvršenja te odluke u državi članici u koju je dijete odvedeno ili u kojoj je zadržano.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Usto, cilj da
  prekogranični sporovi koji
  se
  odnose na djecu budu kraći i jeftiniji
  opravdava ukidanje zahtjeva za izdavanje potvrde izvršivosti prije izvršenja u državi članici izvršenja za sve odluke o stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću. Dok je Uredbom (EZ) br. 2201/2003 taj zahtjev ukinut samo za odluke o odobravanju kontakta s djetetom i određene odluke kojima se nalaže predaja djeteta, ovom se Uredbom predviđa jedinstven postupak za prekogranično izvršenje svih odluka u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću. Stoga, podložno odredbama ove Uredbe, s odlukom koju su donijela tijela jedne od država članica treba postupati kao da je donesena u državi članici izvršenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Usto, cilj da
  prekogranični sporovi koji
  se
  odnose na djecu budu kraći i jeftiniji
  opravdava ukidanje zahtjeva za izdavanje potvrde izvršivosti prije izvršenja u državi članici izvršenja za sve odluke o stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću. Dok je Uredbom (EZ) br. 2201/2003 taj zahtjev ukinut samo za odluke o odobravanju kontakta s djetetom i određene odluke kojima se nalaže predaja djeteta, ovom se Uredbom predviđa jedinstven postupak za prekogranično izvršenje svih odluka u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću. Stoga, podložno odredbama ove Uredbe, s odlukom koju su donijela tijela jedne od država članica treba postupati kao da je donesena u državi članici izvršenja.

| (33) | Usto, cilj da se
  olakša slobodno kretanje europskih građana
  opravdava ukidanje zahtjeva za izdavanje potvrde izvršivosti prije izvršenja u državi članici izvršenja za sve odluke o stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću
  koje pripadaju u područje primjene ove Uredbe. To će prekogranične sporove koji se odnose na djecu učiniti kraćima i jeftinijima.
  Dok je Uredbom (EZ) br. 2201/2003 taj zahtjev ukinut samo za odluke o odobravanju kontakta s djetetom i određene odluke kojima se nalaže predaja djeteta, ovom se Uredbom predviđa jedinstven postupak za prekogranično izvršenje svih odluka u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću
  koje pripadaju u područje primjene ove Uredbe
  . Stoga, podložno odredbama ove Uredbe, s odlukom koju su donijela tijela jedne od država članica treba postupati kao da je donesena u državi članici izvršenja. |
| --- | --- |

(33)

Usto, cilj da se
  olakša slobodno kretanje europskih građana
  opravdava ukidanje zahtjeva za izdavanje potvrde izvršivosti prije izvršenja u državi članici izvršenja za sve odluke o stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću
  koje pripadaju u područje primjene ove Uredbe. To će prekogranične sporove koji se odnose na djecu učiniti kraćima i jeftinijima.
  Dok je Uredbom (EZ) br. 2201/2003 taj zahtjev ukinut samo za odluke o odobravanju kontakta s djetetom i određene odluke kojima se nalaže predaja djeteta, ovom se Uredbom predviđa jedinstven postupak za prekogranično izvršenje svih odluka u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću
  koje pripadaju u područje primjene ove Uredbe
  . Stoga, podložno odredbama ove Uredbe, s odlukom koju su donijela tijela jedne od država članica treba postupati kao da je donesena u državi članici izvršenja.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 37.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (37.a) | Svako odbijanje priznavanja odluke kako je definirano u ovoj Uredbi zbog toga što bi priznavanje očito bilo u suprotnosti s javnim redom dotične države članice trebalo bi biti u skladu s člankom 21. Povelje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37.a)

Svako odbijanje priznavanja odluke kako je definirano u ovoj Uredbi zbog toga što bi priznavanje očito bilo u suprotnosti s javnim redom dotične države članice trebalo bi biti u skladu s člankom 21. Povelje.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 42.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (42) | U posebnim slučajevima u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću koje su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe središnja tijela trebala bi međusobno surađivati u pružanju pomoći nacionalnim tijelima i nositeljima roditeljske odgovornosti. Takva pomoć trebala bi pogotovo uključivati pronalaženje djeteta, izravno ili s pomoću drugih nadležnih tijela, ako je to potrebno za provedbu zahtjeva u skladu s ovom Uredbom, te dostavu informacija o djetetu koje su potrebne za postupak. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42)

U posebnim slučajevima u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću koje su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe središnja tijela trebala bi međusobno surađivati u pružanju pomoći nacionalnim tijelima i nositeljima roditeljske odgovornosti. Takva pomoć trebala bi pogotovo uključivati pronalaženje djeteta, izravno ili s pomoću drugih nadležnih tijela, ako je to potrebno za provedbu zahtjeva u skladu s ovom Uredbom, te dostavu informacija o djetetu koje su potrebne za postupak.

| (42) | U posebnim slučajevima u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću koje su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe središnja tijela trebala bi međusobno surađivati u pružanju pomoći nacionalnim tijelima i nositeljima roditeljske odgovornosti. Takva pomoć trebala bi pogotovo uključivati pronalaženje djeteta, izravno ili s pomoću drugih nadležnih tijela, ako je to potrebno za provedbu zahtjeva u skladu s ovom Uredbom, te dostavu informacija o djetetu koje su potrebne za postupak.
  U slučajevima kada nadležna država članica nije država čije je dijete državljanin, nadležna središnja tijela države članice odmah obavještavaju središnja tijela one države članice čije je dijete državljanin. |
| --- | --- |

(42)

U posebnim slučajevima u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću koje su obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe središnja tijela trebala bi međusobno surađivati u pružanju pomoći nacionalnim tijelima i nositeljima roditeljske odgovornosti. Takva pomoć trebala bi pogotovo uključivati pronalaženje djeteta, izravno ili s pomoću drugih nadležnih tijela, ako je to potrebno za provedbu zahtjeva u skladu s ovom Uredbom, te dostavu informacija o djetetu koje su potrebne za postupak.
  U slučajevima kada nadležna država članica nije država čije je dijete državljanin, nadležna središnja tijela države članice odmah obavještavaju središnja tijela one države članice čije je dijete državljanin.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 44.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (44) | Ne dovodeći u pitanje zahtjeve u skladu s nacionalnim postupovnim pravom, tijelo koje podnosi zahtjev trebalo bi imati pravo slobodno odabrati jedan od dostupnih načina dobivanja potrebnih informacija, na primjer, sudovi mogu odabrati dobivanje informacija primjenom Uredbe Vijeća (EZ) br. 1206/2001, s pomoću Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima, posebno središnjih tijela uspostavljenih na temelju ove Uredbe, sudaca i kontaktnih točaka Europske pravosudne mreže, a pravosudna i upravna tijela mogu odabrati traženje informacija s pomoću specijalizirane nevladine organizacije u tom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(44)

Ne dovodeći u pitanje zahtjeve u skladu s nacionalnim postupovnim pravom, tijelo koje podnosi zahtjev trebalo bi imati pravo slobodno odabrati jedan od dostupnih načina dobivanja potrebnih informacija, na primjer, sudovi mogu odabrati dobivanje informacija primjenom Uredbe Vijeća (EZ) br. 1206/2001, s pomoću Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima, posebno središnjih tijela uspostavljenih na temelju ove Uredbe, sudaca i kontaktnih točaka Europske pravosudne mreže, a pravosudna i upravna tijela mogu odabrati traženje informacija s pomoću specijalizirane nevladine organizacije u tom području.

| (44) | Ne dovodeći u pitanje zahtjeve u skladu s nacionalnim postupovnim pravom, tijelo koje podnosi zahtjev trebalo bi imati pravo slobodno odabrati jedan od dostupnih načina dobivanja potrebnih informacija, na primjer, sudovi mogu odabrati dobivanje informacija primjenom Uredbe Vijeća (EZ) br. 1206/2001, s pomoću Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima, posebno središnjih tijela uspostavljenih na temelju ove Uredbe, sudaca i kontaktnih točaka Europske pravosudne mreže, a pravosudna i upravna tijela mogu odabrati traženje informacija s pomoću specijalizirane nevladine organizacije u tom području.
  Međunarodnu pravosudnu suradnju i komunikaciju trebali bi potaknuti i/ili omogućiti posebno određena mreža ili suci za vezu u svakoj državi članici. Ulogu Europske pravosudne mreže treba razlikovati od uloge središnjih tijela. |
| --- | --- |

(44)

Ne dovodeći u pitanje zahtjeve u skladu s nacionalnim postupovnim pravom, tijelo koje podnosi zahtjev trebalo bi imati pravo slobodno odabrati jedan od dostupnih načina dobivanja potrebnih informacija, na primjer, sudovi mogu odabrati dobivanje informacija primjenom Uredbe Vijeća (EZ) br. 1206/2001, s pomoću Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima, posebno središnjih tijela uspostavljenih na temelju ove Uredbe, sudaca i kontaktnih točaka Europske pravosudne mreže, a pravosudna i upravna tijela mogu odabrati traženje informacija s pomoću specijalizirane nevladine organizacije u tom području.
  Međunarodnu pravosudnu suradnju i komunikaciju trebali bi potaknuti i/ili omogućiti posebno određena mreža ili suci za vezu u svakoj državi članici. Ulogu Europske pravosudne mreže treba razlikovati od uloge središnjih tijela.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 46.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (46) | Tijelo države članice koje razmatra odluku o roditeljskoj odgovornosti trebalo bi
  imati pravo
  od tijela druge države članice zatražiti informacije koje su bitne za zaštitu djeteta, ako je to potrebno da bi se zaštitili interesi djeteta. Ovisno o okolnostima, to može uključivati informacije o postupcima i odlukama koji se odnose na roditelja ili braću i sestre djeteta, ili na sposobnost roditelja da skrbi o djetetu ili ima kontakt s djetetom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(46)

Tijelo države članice koje razmatra odluku o roditeljskoj odgovornosti trebalo bi
  imati pravo
  od tijela druge države članice zatražiti informacije koje su bitne za zaštitu djeteta, ako je to potrebno da bi se zaštitili interesi djeteta. Ovisno o okolnostima, to može uključivati informacije o postupcima i odlukama koji se odnose na roditelja ili braću i sestre djeteta, ili na sposobnost roditelja da skrbi o djetetu ili ima kontakt s djetetom.

| (46) | Tijelo države članice koje razmatra odluku o roditeljskoj odgovornosti trebalo bi
  biti dužno
  od tijela druge države članice zatražiti informacije koje su bitne za zaštitu djeteta, ako je to potrebno da bi se zaštitili interesi djeteta. Ovisno o okolnostima, to može uključivati informacije o postupcima i odlukama koji se odnose na roditelja ili braću i sestre djeteta, ili na sposobnost roditelja
  ili obitelji
  da skrbi o djetetu ili ima kontakt s djetetom.
  Državljanstvo, ekonomska i socijalna situacija ili kulturni odnosno vjerski kontekst roditelja ne bi se smjeli smatrati presudnim čimbenicima u odluci o sposobnosti roditelja da skrbi o djetetu. |
| --- | --- |

(46)

Tijelo države članice koje razmatra odluku o roditeljskoj odgovornosti trebalo bi
  biti dužno
  od tijela druge države članice zatražiti informacije koje su bitne za zaštitu djeteta, ako je to potrebno da bi se zaštitili interesi djeteta. Ovisno o okolnostima, to može uključivati informacije o postupcima i odlukama koji se odnose na roditelja ili braću i sestre djeteta, ili na sposobnost roditelja
  ili obitelji
  da skrbi o djetetu ili ima kontakt s djetetom.
  Državljanstvo, ekonomska i socijalna situacija ili kulturni odnosno vjerski kontekst roditelja ne bi se smjeli smatrati presudnim čimbenicima u odluci o sposobnosti roditelja da skrbi o djetetu.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 46.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (46.a) | Komunikaciju između sudaca, javnih tijela, središnje vlasti, stručnjaka koji pomažu roditeljima te komunikaciju među roditeljima trebalo bi promicati svim sredstvima, uzimajući u obzir, među ostalim, da se odlukom da se dijete ne preda mogu kršiti temeljna prava djeteta u istoj mjeri kao i odlukom da se dijete preda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(46.a)

Komunikaciju između sudaca, javnih tijela, središnje vlasti, stručnjaka koji pomažu roditeljima te komunikaciju među roditeljima trebalo bi promicati svim sredstvima, uzimajući u obzir, među ostalim, da se odlukom da se dijete ne preda mogu kršiti temeljna prava djeteta u istoj mjeri kao i odlukom da se dijete preda.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 48.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (48.a) | Ako je to u interesu djeteta, suci bi trebali izravno komunicirati sa središnjim tijelima ili nadležnim sudovima u drugim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(48.a)

Ako je to u interesu djeteta, suci bi trebali izravno komunicirati sa središnjim tijelima ili nadležnim sudovima u drugim državama članicama.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 49.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (49) | Ako je tijelo neke države članice već donijelo odluku u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću ili razmatra takvu odluku, a provedba se treba odvijati u drugoj državi članici, to tijelo
  može
  zatražiti pomoć tijela te druge države članice u provedbi odluke. To bi se trebalo primjenjivati, primjerice, na odluke o odobravanju prava na kontakt s djetetom uz nadzor koje treba izvršiti u državi članici koja nije država u kojoj je tijelo koje je odobrilo kontakt smješteno ili na odluke koje uključuju bilo kakve druge popratne mjere nadležnih tijela u državi članici u kojoj odluku treba provesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(49)

Ako je tijelo neke države članice već donijelo odluku u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću ili razmatra takvu odluku, a provedba se treba odvijati u drugoj državi članici, to tijelo
  može
  zatražiti pomoć tijela te druge države članice u provedbi odluke. To bi se trebalo primjenjivati, primjerice, na odluke o odobravanju prava na kontakt s djetetom uz nadzor koje treba izvršiti u državi članici koja nije država u kojoj je tijelo koje je odobrilo kontakt smješteno ili na odluke koje uključuju bilo kakve druge popratne mjere nadležnih tijela u državi članici u kojoj odluku treba provesti.

| (49) | Ako je tijelo neke države članice već donijelo odluku u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću ili razmatra takvu odluku, a provedba se treba odvijati u drugoj državi članici, to tijelo
  trebalo bi
  zatražiti pomoć tijela te druge države članice u provedbi odluke. To bi se trebalo primjenjivati, primjerice, na odluke o odobravanju prava na kontakt s djetetom uz nadzor koje treba izvršiti u državi članici koja nije država u kojoj je tijelo koje je odobrilo kontakt smješteno ili na odluke koje uključuju bilo kakve druge popratne mjere nadležnih tijela u državi članici u kojoj odluku treba provesti. |
| --- | --- |

(49)

Ako je tijelo neke države članice već donijelo odluku u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću ili razmatra takvu odluku, a provedba se treba odvijati u drugoj državi članici, to tijelo
  trebalo bi
  zatražiti pomoć tijela te druge države članice u provedbi odluke. To bi se trebalo primjenjivati, primjerice, na odluke o odobravanju prava na kontakt s djetetom uz nadzor koje treba izvršiti u državi članici koja nije država u kojoj je tijelo koje je odobrilo kontakt smješteno ili na odluke koje uključuju bilo kakve druge popratne mjere nadležnih tijela u državi članici u kojoj odluku treba provesti.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 50.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (50) | Ako tijelo države članice razmatra smještaj djeteta u udomiteljsku obitelj ili u ustanovu u drugoj državi članici, prije smještaja trebalo bi provesti postupak savjetovanja u okviru središnjih tijela obiju država članica o kojima je riječ. Tijelo koje razmatra takav smještaj djeteta trebalo bi, prije nego što naloži smještaj, dobiti pristanak nadležnog tijela države članice u kojoj bi dijete trebalo biti smješteno. Budući da je smještaj djeteta najčešće hitna mjera, koja je potrebna kako bi se dijete uklonilo iz položaja u kojemu su njegovi interesi ugroženi, brzina je ključna za takve odluke. Kako bi se ubrzao postupak savjetovanja, ovom Uredbom iscrpno su predviđeni uvjeti za takav zahtjev i vremenski rok za odgovor države članice u kojoj bi dijete trebalo biti smješteno. Međutim, uvjeti za odobravanje ili odbijanje pristanka i dalje su regulirani nacionalnim pravom države članice koja prima zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(50)

Ako tijelo države članice razmatra smještaj djeteta u udomiteljsku obitelj ili u ustanovu u drugoj državi članici, prije smještaja trebalo bi provesti postupak savjetovanja u okviru središnjih tijela obiju država članica o kojima je riječ. Tijelo koje razmatra takav smještaj djeteta trebalo bi, prije nego što naloži smještaj, dobiti pristanak nadležnog tijela države članice u kojoj bi dijete trebalo biti smješteno. Budući da je smještaj djeteta najčešće hitna mjera, koja je potrebna kako bi se dijete uklonilo iz položaja u kojemu su njegovi interesi ugroženi, brzina je ključna za takve odluke. Kako bi se ubrzao postupak savjetovanja, ovom Uredbom iscrpno su predviđeni uvjeti za takav zahtjev i vremenski rok za odgovor države članice u kojoj bi dijete trebalo biti smješteno. Međutim, uvjeti za odobravanje ili odbijanje pristanka i dalje su regulirani nacionalnim pravom države članice koja prima zahtjev.

| (50) | Ako tijelo države članice razmatra smještaj djeteta
  kod članova obitelji,
  u udomiteljsku obitelj ili u ustanovu u drugoj državi članici, prije smještaja trebalo bi provesti postupak savjetovanja u okviru središnjih tijela obiju država članica o kojima je riječ. Tijelo koje razmatra takav smještaj djeteta trebalo bi, prije nego što naloži smještaj, dobiti pristanak nadležnog tijela države članice u kojoj bi dijete trebalo biti smješteno. Budući da je smještaj djeteta najčešće hitna mjera, koja je potrebna kako bi se dijete uklonilo iz položaja u kojemu su njegovi interesi ugroženi, brzina je ključna za takve odluke. Kako bi se ubrzao postupak savjetovanja, ovom Uredbom iscrpno su predviđeni uvjeti za takav zahtjev i vremenski rok za odgovor države članice u kojoj bi dijete trebalo biti smješteno. Međutim, uvjeti za odobravanje ili odbijanje pristanka i dalje su regulirani nacionalnim pravom države članice koja prima zahtjev. |
| --- | --- |

(50)

Ako tijelo države članice razmatra smještaj djeteta
  kod članova obitelji,
  u udomiteljsku obitelj ili u ustanovu u drugoj državi članici, prije smještaja trebalo bi provesti postupak savjetovanja u okviru središnjih tijela obiju država članica o kojima je riječ. Tijelo koje razmatra takav smještaj djeteta trebalo bi, prije nego što naloži smještaj, dobiti pristanak nadležnog tijela države članice u kojoj bi dijete trebalo biti smješteno. Budući da je smještaj djeteta najčešće hitna mjera, koja je potrebna kako bi se dijete uklonilo iz položaja u kojemu su njegovi interesi ugroženi, brzina je ključna za takve odluke. Kako bi se ubrzao postupak savjetovanja, ovom Uredbom iscrpno su predviđeni uvjeti za takav zahtjev i vremenski rok za odgovor države članice u kojoj bi dijete trebalo biti smješteno. Međutim, uvjeti za odobravanje ili odbijanje pristanka i dalje su regulirani nacionalnim pravom države članice koja prima zahtjev.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 51.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (51) | Svaki dugoročni smještaj djeteta u inozemstvu trebao
  bi
  biti
  u skladu s člankom 24. stavkom 3. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (pravo na održavanje osobnog kontakta s roditeljima) i odredbama Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, posebno člancima 8., 9. i 20. Pri razmatranju rješenja posebna bi se pažnja trebala obratiti
  kontinuitetu
  kojemu se teži u odgoju djeteta i djetetovu etničkom, vjerskom, kulturnom i jezičnom kontekstu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(51)

Svaki dugoročni smještaj djeteta u inozemstvu trebao
  bi
  biti
  u skladu s člankom 24. stavkom 3. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (pravo na održavanje osobnog kontakta s roditeljima) i odredbama Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, posebno člancima 8., 9. i 20. Pri razmatranju rješenja posebna bi se pažnja trebala obratiti
  kontinuitetu
  kojemu se teži u odgoju djeteta i djetetovu etničkom, vjerskom, kulturnom i jezičnom kontekstu.

| (51) | Državne vlasti koje razmatraju smještaj djeteta trebale
  bi
  djelovati
  u skladu s člankom 24. stavkom 3. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (pravo na održavanje osobnog kontakta s roditeljima) i odredbama Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, posebno člancima 8., 9. i 20. Pri razmatranju rješenja posebna bi se pažnja trebala obratiti
  na smještaj braće i sestara u istu obitelj domaćina ili ustanovu i na kontinuitet
  kojemu se teži u odgoju djeteta i djetetovu etničkom, vjerskom, kulturnom i jezičnom kontekstu.
  Naročito u slučaju dugoročnog smještaja djeteta u inozemstvo nadležna tijela uvijek bi trebala razmotriti mogućnost da dijete smjeste k srodnicima koji žive u drugoj zemlji, ako je dijete s tim članovima obitelji uspostavilo odnos, te na temelju pojedinačne procjene interesa djeteta. Takav dugoročan smještaj trebao bi podlijegati periodičnom preispitivanju u pogledu potreba i najboljeg interesa djeteta. |
| --- | --- |

(51)

Državne vlasti koje razmatraju smještaj djeteta trebale
  bi
  djelovati
  u skladu s člankom 24. stavkom 3. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (pravo na održavanje osobnog kontakta s roditeljima) i odredbama Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, posebno člancima 8., 9. i 20. Pri razmatranju rješenja posebna bi se pažnja trebala obratiti
  na smještaj braće i sestara u istu obitelj domaćina ili ustanovu i na kontinuitet
  kojemu se teži u odgoju djeteta i djetetovu etničkom, vjerskom, kulturnom i jezičnom kontekstu.
  Naročito u slučaju dugoročnog smještaja djeteta u inozemstvo nadležna tijela uvijek bi trebala razmotriti mogućnost da dijete smjeste k srodnicima koji žive u drugoj zemlji, ako je dijete s tim članovima obitelji uspostavilo odnos, te na temelju pojedinačne procjene interesa djeteta. Takav dugoročan smještaj trebao bi podlijegati periodičnom preispitivanju u pogledu potreba i najboljeg interesa djeteta.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ova se Uredba primjenjuje, bez obzira na prirodu pravosudnog ili upravnog tijela, u građanskim stvarima koje se odnose na: | 1.   Ova se Uredba primjenjuje, bez obzira na prirodu pravosudnog ili upravnog tijela
  ili drugog tijela nadležnog u stvarima koje pripadaju u područje primjene ove Uredbe
  , u građanskim stvarima koje se odnose na: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ova se Uredba primjenjuje, bez obzira na prirodu pravosudnog ili upravnog tijela, u građanskim stvarima koje se odnose na:

1.   Ova se Uredba primjenjuje, bez obzira na prirodu pravosudnog ili upravnog tijela
  ili drugog tijela nadležnog u stvarima koje pripadaju u područje primjene ove Uredbe
  , u građanskim stvarima koje se odnose na:

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | međunarodnu otmicu djece; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

međunarodnu otmicu djece;

međunarodnu otmicu djece;

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2. – točka d

Članak 1. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | smještaj djeteta kod udomitelja ili u ustanovu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

smještaj djeteta kod udomitelja ili u ustanovu;

| (d) | smještaj djeteta kod
  članova obitelji, kod
  udomitelja ili u 
  sigurnu
  ustanovu
  u inozemstvu
  ; |
| --- | --- |

(d)

smještaj djeteta kod
  članova obitelji, kod
  udomitelja ili u 
  sigurnu
  ustanovu
  u inozemstvu
  ;

članova obitelji, kod

sigurnu

u inozemstvu

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | „tijelo” znači svako pravosudno ili upravno tijelo u državama članicama nadležno u stvarima koje pripadaju u područje primjene ove Uredbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

„tijelo” znači svako pravosudno ili upravno tijelo u državama članicama nadležno u stvarima koje pripadaju u područje primjene ove Uredbe;

| 1. | „tijelo” znači svako pravosudno ili upravno tijelo
  ili bilo koje drugo tijelo
  u državama članicama nadležno u stvarima koje pripadaju u područje primjene ove Uredbe; |
| --- | --- |

1.

„tijelo” znači svako pravosudno ili upravno tijelo
  ili bilo koje drugo tijelo
  u državama članicama nadležno u stvarima koje pripadaju u područje primjene ove Uredbe;

ili bilo koje drugo tijelo

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 3.

Članak 2. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | „država članica” znači sve države članice, osim Danske; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

„država članica” znači sve države članice, osim Danske;

| 3. | „država članica” znači sve države članice
  Europske unije
  , osim Danske; |
| --- | --- |

3.

„država članica” znači sve države članice
  Europske unije
  , osim Danske;

Europske unije

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | „odluka” znači rješenje, nalog ili presuda tijela države članice o razvodu, zakonskoj rastavi ili poništaju braka ili o roditeljskoj odgovornosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

„odluka” znači rješenje, nalog ili presuda tijela države članice o razvodu, zakonskoj rastavi ili poništaju braka ili o roditeljskoj odgovornosti;

| 4. | „odluka” znači rješenje, nalog ili presuda tijela države članice
  , ili javna isprava izvršiva u državi članici ili državi potpisnici sporazuma između stranaka koji su izvršivi u državi članici u kojoj se zaključuje,
  o razvodu, zakonskoj rastavi ili poništaju braka ili o roditeljskoj odgovornosti; |
| --- | --- |

4.

„odluka” znači rješenje, nalog ili presuda tijela države članice
  , ili javna isprava izvršiva u državi članici ili državi potpisnici sporazuma između stranaka koji su izvršivi u državi članici u kojoj se zaključuje,
  o razvodu, zakonskoj rastavi ili poništaju braka ili o roditeljskoj odgovornosti;

, ili javna isprava izvršiva u državi članici ili državi potpisnici sporazuma između stranaka koji su izvršivi u državi članici u kojoj se zaključuje,

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 12. – uvodni dio

Članak 2. – stavak 1. – točka 12. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 12. | „nezakonito odvođenje ili zadržavanje”
  znači odvođenje ili zadržavanje djeteta u sljedećim slučajevima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

12.

„nezakonito odvođenje ili zadržavanje”
  znači odvođenje ili zadržavanje djeteta u sljedećim slučajevima:

„nezakonito odvođenje ili zadržavanje”

| 12. | „međunarodna otmica djeteta”
  znači odvođenje ili zadržavanje djeteta u sljedećim slučajevima: |
| --- | --- |

12.

„međunarodna otmica djeteta”
  znači odvođenje ili zadržavanje djeteta u sljedećim slučajevima:

„međunarodna otmica djeteta”

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Tijela države članice nadležna su u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću prema djetetu koje ima uobičajeno boravište u državi članici. Ako se dijete zakonito preseli iz jedne države članice u drugu te tamo stekne novo uobičajeno boravište, nadležna su tijela države članice u kojoj dijete ima novo uobičajeno boravište. | 1.   Tijela države članice nadležna su u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću prema djetetu koje ima uobičajeno boravište u državi članici. Ako se dijete zakonito preseli iz jedne države članice u drugu te tamo stekne novo uobičajeno boravište, nadležna su tijela države članice u kojoj dijete ima novo uobičajeno boravište
  , osim ako se stranke prije preseljenja suglase da nadležnost i dalje ima tijelo države članice u kojoj je dijete dotad imalo uobičajeno boravište
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Tijela države članice nadležna su u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću prema djetetu koje ima uobičajeno boravište u državi članici. Ako se dijete zakonito preseli iz jedne države članice u drugu te tamo stekne novo uobičajeno boravište, nadležna su tijela države članice u kojoj dijete ima novo uobičajeno boravište.

1.   Tijela države članice nadležna su u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću prema djetetu koje ima uobičajeno boravište u državi članici. Ako se dijete zakonito preseli iz jedne države članice u drugu te tamo stekne novo uobičajeno boravište, nadležna su tijela države članice u kojoj dijete ima novo uobičajeno boravište
  , osim ako se stranke prije preseljenja suglase da nadležnost i dalje ima tijelo države članice u kojoj je dijete dotad imalo uobičajeno boravište
  .

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.a (novi)

Članak 7. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ako su postupak o skrbništvu i pravu na kontakt u tijeku, nadležno tijelo države članice podrijetla zadržava nadležnost sve dok se postupak ne okonča, osim ako se stranke slože da bi postupak trebalo prekinuti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Ako su postupak o skrbništvu i pravu na kontakt u tijeku, nadležno tijelo države članice podrijetla zadržava nadležnost sve dok se postupak ne okonča, osim ako se stranke slože da bi postupak trebalo prekinuti.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Stavak 1. ne primjenjuje se ako je nositelj prava na kontakt iz stavka 1. prihvatio nadležnost tijela države članice u kojoj dijete ima novo uobičajeno boravište sudjelujući u postupku pred tim tijelima i ne osporavajući pri tome njihovu nadležnost. | 2.   Stavak 1. ne primjenjuje se ako je nositelj prava na kontakt iz stavka 1.
  , nakon što su ga tijela bivšeg uobičajenog boravišta obavijestila o pravnim posljedicama,
  prihvatio nadležnost tijela države članice u kojoj dijete ima novo uobičajeno boravište sudjelujući u postupku pred tim tijelima
  bez obzira na navedenu obavijest
  i ne osporavajući pri tome njihovu nadležnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Stavak 1. ne primjenjuje se ako je nositelj prava na kontakt iz stavka 1. prihvatio nadležnost tijela države članice u kojoj dijete ima novo uobičajeno boravište sudjelujući u postupku pred tim tijelima i ne osporavajući pri tome njihovu nadležnost.

2.   Stavak 1. ne primjenjuje se ako je nositelj prava na kontakt iz stavka 1.
  , nakon što su ga tijela bivšeg uobičajenog boravišta obavijestila o pravnim posljedicama,
  prihvatio nadležnost tijela države članice u kojoj dijete ima novo uobičajeno boravište sudjelujući u postupku pred tim tijelima
  bez obzira na navedenu obavijest
  i ne osporavajući pri tome njihovu nadležnost.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka b – podtočka i.

Članak 9. – stavak 1. – točka b – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | u roku od godine dana nakon što je nositelj prava na skrb saznao ili trebao saznati gdje se dijete nalazi,
  nikakav
  zahtjev za predaju nije predan nadležnim tijelima države članice u koju je dijete odvedeno ili u kojoj je zadržano; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

u roku od godine dana nakon što je nositelj prava na skrb saznao ili trebao saznati gdje se dijete nalazi,
  nikakav
  zahtjev za predaju nije predan nadležnim tijelima države članice u koju je dijete odvedeno ili u kojoj je zadržano;

nikakav

| (i) | u roku od godine dana nakon što je nositelj prava na skrb saznao ili trebao saznati gdje se dijete nalazi
  i
  ,
  bez obzira na činjenicu da su ga tijela obavijestila o pravnoj obvezi da podnese
  zahtjev za predaju
  , takav zahtjev
  nije predan nadležnim tijelima države članice u koju je dijete odvedeno ili u kojoj je zadržano; |
| --- | --- |

(i)

u roku od godine dana nakon što je nositelj prava na skrb saznao ili trebao saznati gdje se dijete nalazi
  i
  ,
  bez obzira na činjenicu da su ga tijela obavijestila o pravnoj obvezi da podnese
  zahtjev za predaju
  , takav zahtjev
  nije predan nadležnim tijelima države članice u koju je dijete odvedeno ili u kojoj je zadržano;

i

bez obzira na činjenicu da su ga tijela obavijestila o pravnoj obvezi da podnese

, takav zahtjev

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 5. – podstavak 1.a (novi)

Članak 10. – stavak 5. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Imenovani suci obnašaju dužnost sudaca u području obiteljskog prava i u njemu imaju bogato iskustvo, posebno u stvarima koje imaju prekograničnu pravnu dimenziju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Imenovani suci obnašaju dužnost sudaca u području obiteljskog prava i u njemu imaju bogato iskustvo, posebno u stvarima koje imaju prekograničnu pravnu dimenziju.

Imenovani suci obnašaju dužnost sudaca u području obiteljskog prava i u njemu imaju bogato iskustvo, posebno u stvarima koje imaju prekograničnu pravnu dimenziju.

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 12. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U žurnim predmetima tijela države članice u kojoj se nalazi dijete ili imovina djeteta nadležna su poduzeti privremene, uključujući i zaštitne mjere, u odnosu na to dijete ili imovinu. | U žurnim predmetima tijela države članice u kojoj se nalazi dijete ili imovina djeteta nadležna su poduzeti privremene, uključujući i zaštitne mjere, u odnosu na to dijete ili imovinu
  . Tim se mjerama ne bi smjelo nepotrebno odgoditi postupak i donošenje konačne odluke o pravu na skrb i pravu na kontakt. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U žurnim predmetima tijela države članice u kojoj se nalazi dijete ili imovina djeteta nadležna su poduzeti privremene, uključujući i zaštitne mjere, u odnosu na to dijete ili imovinu.

U žurnim predmetima tijela države članice u kojoj se nalazi dijete ili imovina djeteta nadležna su poduzeti privremene, uključujući i zaštitne mjere, u odnosu na to dijete ili imovinu
  . Tim se mjerama ne bi smjelo nepotrebno odgoditi postupak i donošenje konačne odluke o pravu na skrb i pravu na kontakt.

. Tim se mjerama ne bi smjelo nepotrebno odgoditi postupak i donošenje konačne odluke o pravu na skrb i pravu na kontakt.

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 12. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako je to potrebno radi zaštite interesa djeteta, tijelo koje je poduzelo zaštitne mjere obavješćuje tijelo države članice koja ima stvarnu nadležnost na temelju ove Uredbe izravno ili preko središnjeg tijela određenog u skladu s člankom 60. | Ako je to potrebno radi zaštite interesa djeteta, tijelo koje je poduzelo zaštitne mjere obavješćuje tijelo države članice koja ima stvarnu nadležnost na temelju ove Uredbe izravno ili preko središnjeg tijela određenog u skladu s člankom 60.
  To tijelo jamči da se prema roditeljima uključenima u postupak jednako postupa te da su oni u potpunosti i bez odgađanja informirani o svim predmetnim mjerama na jeziku koji u potpunosti razumiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako je to potrebno radi zaštite interesa djeteta, tijelo koje je poduzelo zaštitne mjere obavješćuje tijelo države članice koja ima stvarnu nadležnost na temelju ove Uredbe izravno ili preko središnjeg tijela određenog u skladu s člankom 60.

Ako je to potrebno radi zaštite interesa djeteta, tijelo koje je poduzelo zaštitne mjere obavješćuje tijelo države članice koja ima stvarnu nadležnost na temelju ove Uredbe izravno ili preko središnjeg tijela određenog u skladu s člankom 60.
  To tijelo jamči da se prema roditeljima uključenima u postupak jednako postupa te da su oni u potpunosti i bez odgađanja informirani o svim predmetnim mjerama na jeziku koji u potpunosti razumiju.

To tijelo jamči da se prema roditeljima uključenima u postupak jednako postupa te da su oni u potpunosti i bez odgađanja informirani o svim predmetnim mjerama na jeziku koji u potpunosti razumiju.

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2.

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Mjere poduzete u skladu sa stavkom 1. prestaju se primjenjivati čim tijelo države članice koje je stvarno nadležno u skladu s ovom Uredbom poduzme mjere koje smatra prikladnima. | 2.   Mjere poduzete u skladu sa stavkom 1. prestaju se primjenjivati čim tijelo države članice koje je stvarno nadležno u skladu s ovom Uredbom poduzme mjere koje smatra prikladnima
  te od trenutka kada o tim mjerama obavijesti tijelo države članice u kojoj su poduzete privremene mjere
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Mjere poduzete u skladu sa stavkom 1. prestaju se primjenjivati čim tijelo države članice koje je stvarno nadležno u skladu s ovom Uredbom poduzme mjere koje smatra prikladnima.

2.   Mjere poduzete u skladu sa stavkom 1. prestaju se primjenjivati čim tijelo države članice koje je stvarno nadležno u skladu s ovom Uredbom poduzme mjere koje smatra prikladnima
  te od trenutka kada o tim mjerama obavijesti tijelo države članice u kojoj su poduzete privremene mjere
  .

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2.a (novi)

Članak 19. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  U slučajevima iz stavaka 1. i 2., na zahtjev tijela pred kojim je spor započeo, sva druga tijela pred kojima se vodi postupak bez odlaganja obavješćuju tijelo koje je uputilo zahtjev o datumu kada je pred njima pokrenut postupak u skladu s člankom 15. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  U slučajevima iz stavaka 1. i 2., na zahtjev tijela pred kojim je spor započeo, sva druga tijela pred kojima se vodi postupak bez odlaganja obavješćuju tijelo koje je uputilo zahtjev o datumu kada je pred njima pokrenut postupak u skladu s člankom 15.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20.

Članak 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 20. | Članak 20. |
| Pravo djeteta na izražavanje mišljenja | Pravo djeteta na izražavanje mišljenja |
| Pri ostvarivanju svojih prava u skladu s odjeljkom 2. ovog poglavlja tijela država članica osiguravaju da dijete koje je u stanju oblikovati vlastita mišljenja dobije stvarnu priliku da slobodno izrazi ta mišljenja tijekom postupka. | Pri ostvarivanju svojih prava u skladu s odjeljkom 2. ovog poglavlja tijela država članica osiguravaju da dijete koje je u stanju oblikovati vlastita mišljenja dobije stvarnu priliku da slobodno izrazi ta mišljenja tijekom postupka
  , u skladu s relevantnim nacionalnim postupovnim pravilima, člankom 24
  .
  stavkom 1. Povelje, člankom 12. Konvencije UN-a o pravima djeteta i Preporukom Vijeća Europe državama članicama o sudjelovanju djece i mladih mlađih od 18 godina (1a).


  Tijela će zabilježiti svoja razmatranja o tom pitanju u odluci. |
| | Saslušanje djeteta koje ostvaruje svoje pravo na izražavanje mišljenja obavlja sudac ili posebno osposobljen stručnjak u skladu s nacionalnim odredbama, bez pritiska, a osobito bez pritiska roditelja, u okruženju prilagođenom djetetu s obzirom na njegovu dob kad je riječ o jeziku i sadržaju, i pruža sva jamstva koja omogućuju zaštitu emocionalnog integriteta i najboljih interesa djeteta. |
| | Saslušanje djeteta ne obavlja se u prisutnosti stranaka u postupku ili njihovih zakonskih zastupnika, ali se mora zabilježiti i unijeti u dokumentaciju tako da stranke i njihovi pravni zastupnici mogu imati priliku vidjeti zapisnik sa saslušanja. |
| Tijelo će uvažiti djetetovo mišljenje u skladu s njegovom dobi i zrelošću te zabilježiti svoja razmatranja u odluci. | Tijelo će uvažiti djetetovo mišljenje u skladu s njegovom dobi i zrelošću
  uzevši u obzir najbolje interese djeteta
  te zabilježiti svoja razmatranja u odluci. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 20.

Članak 20.

Pravo djeteta na izražavanje mišljenja

Pravo djeteta na izražavanje mišljenja

Pri ostvarivanju svojih prava u skladu s odjeljkom 2. ovog poglavlja tijela država članica osiguravaju da dijete koje je u stanju oblikovati vlastita mišljenja dobije stvarnu priliku da slobodno izrazi ta mišljenja tijekom postupka.

Pri ostvarivanju svojih prava u skladu s odjeljkom 2. ovog poglavlja tijela država članica osiguravaju da dijete koje je u stanju oblikovati vlastita mišljenja dobije stvarnu priliku da slobodno izrazi ta mišljenja tijekom postupka
  , u skladu s relevantnim nacionalnim postupovnim pravilima, člankom 24
  .
  stavkom 1. Povelje, člankom 12. Konvencije UN-a o pravima djeteta i Preporukom Vijeća Europe državama članicama o sudjelovanju djece i mladih mlađih od 18 godina (1a).


  Tijela će zabilježiti svoja razmatranja o tom pitanju u odluci.

, u skladu s relevantnim nacionalnim postupovnim pravilima, člankom 24

stavkom 1. Povelje, člankom 12. Konvencije UN-a o pravima djeteta i Preporukom Vijeća Europe državama članicama o sudjelovanju djece i mladih mlađih od 18 godina (1a

Tijela će zabilježiti svoja razmatranja o tom pitanju u odluci.

Saslušanje djeteta koje ostvaruje svoje pravo na izražavanje mišljenja obavlja sudac ili posebno osposobljen stručnjak u skladu s nacionalnim odredbama, bez pritiska, a osobito bez pritiska roditelja, u okruženju prilagođenom djetetu s obzirom na njegovu dob kad je riječ o jeziku i sadržaju, i pruža sva jamstva koja omogućuju zaštitu emocionalnog integriteta i najboljih interesa djeteta.

Saslušanje djeteta koje ostvaruje svoje pravo na izražavanje mišljenja obavlja sudac ili posebno osposobljen stručnjak u skladu s nacionalnim odredbama, bez pritiska, a osobito bez pritiska roditelja, u okruženju prilagođenom djetetu s obzirom na njegovu dob kad je riječ o jeziku i sadržaju, i pruža sva jamstva koja omogućuju zaštitu emocionalnog integriteta i najboljih interesa djeteta.

Saslušanje djeteta ne obavlja se u prisutnosti stranaka u postupku ili njihovih zakonskih zastupnika, ali se mora zabilježiti i unijeti u dokumentaciju tako da stranke i njihovi pravni zastupnici mogu imati priliku vidjeti zapisnik sa saslušanja.

Saslušanje djeteta ne obavlja se u prisutnosti stranaka u postupku ili njihovih zakonskih zastupnika, ali se mora zabilježiti i unijeti u dokumentaciju tako da stranke i njihovi pravni zastupnici mogu imati priliku vidjeti zapisnik sa saslušanja.

Tijelo će uvažiti djetetovo mišljenje u skladu s njegovom dobi i zrelošću te zabilježiti svoja razmatranja u odluci.

Tijelo će uvažiti djetetovo mišljenje u skladu s njegovom dobi i zrelošću
  uzevši u obzir najbolje interese djeteta
  te zabilježiti svoja razmatranja u odluci.

uzevši u obzir najbolje interese djeteta

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 2.

Članak 23. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Što je moguće prije tijekom postupka sud ispituje jesu li stranke voljne sudjelovati u posredovanju kako bi pronašle zajedničko rješenje radi zaštite interesa djeteta, ako se time postupak pretjerano ne produljuje. | 2.   Što je moguće prije tijekom postupka sud ispituje jesu li stranke voljne sudjelovati u posredovanju kako bi pronašle zajedničko rješenje radi zaštite interesa djeteta, ako se time postupak pretjerano ne produljuje.
  U tom slučaju sud mora zatražiti od stranaka primjenu posredovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Što je moguće prije tijekom postupka sud ispituje jesu li stranke voljne sudjelovati u posredovanju kako bi pronašle zajedničko rješenje radi zaštite interesa djeteta, ako se time postupak pretjerano ne produljuje.

2.   Što je moguće prije tijekom postupka sud ispituje jesu li stranke voljne sudjelovati u posredovanju kako bi pronašle zajedničko rješenje radi zaštite interesa djeteta, ako se time postupak pretjerano ne produljuje.
  U tom slučaju sud mora zatražiti od stranaka primjenu posredovanja.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 3.

Članak 25. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Sud može objaviti odluku kojom nalaže predaju djeteta, a koja je privremeno izvršiva neovisno o svim pravnim lijekovima, čak i ako nacionalnim pravom nije predviđena takva privremena izvršivost. | 3.   Sud može objaviti odluku kojom nalaže predaju djeteta, a koja je privremeno izvršiva neovisno o svim pravnim lijekovima, čak i ako nacionalnim pravom nije predviđena takva privremena izvršivost
  , i pritom uzima u obzir najbolje interese djeteta
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Sud može objaviti odluku kojom nalaže predaju djeteta, a koja je privremeno izvršiva neovisno o svim pravnim lijekovima, čak i ako nacionalnim pravom nije predviđena takva privremena izvršivost.

3.   Sud može objaviti odluku kojom nalaže predaju djeteta, a koja je privremeno izvršiva neovisno o svim pravnim lijekovima, čak i ako nacionalnim pravom nije predviđena takva privremena izvršivost
  , i pritom uzima u obzir najbolje interese djeteta
  .

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 5.a (novi)

Članak 25. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Kad sudsko tijelo naloži povratak djeteta, ono o toj odluci i datumu njezina stupanja na snagu obavješćuje središnje tijelo države članice u kojoj je dijete imalo uobičajeno boravište prije nezakonitog odvođenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Kad sudsko tijelo naloži povratak djeteta, ono o toj odluci i datumu njezina stupanja na snagu obavješćuje središnje tijelo države članice u kojoj je dijete imalo uobičajeno boravište prije nezakonitog odvođenja.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 4.

Članak 32. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako odluka nije izvršena u roku od šest tjedana od pokretanja postupka za izvršenje, sud države članice izvršenja o tome obavješćuje središnje tijelo države članice podrijetla koje podnosi zahtjev, ili podnositelja zahtjeva ako je postupak pokrenut bez pomoći središnjeg tijela, te navodi razloge. | 4.   Ako odluka nije izvršena u roku od šest tjedana od pokretanja postupka za izvršenje, sud države članice izvršenja o tome
  pravovremeno
  obavješćuje središnje tijelo države članice podrijetla koje podnosi zahtjev, ili podnositelja zahtjeva ako je postupak pokrenut bez pomoći središnjeg tijela, te navodi razloge
  i predviđa okvirno vrijeme izvršenja odluke
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ako odluka nije izvršena u roku od šest tjedana od pokretanja postupka za izvršenje, sud države članice izvršenja o tome obavješćuje središnje tijelo države članice podrijetla koje podnosi zahtjev, ili podnositelja zahtjeva ako je postupak pokrenut bez pomoći središnjeg tijela, te navodi razloge.

4.   Ako odluka nije izvršena u roku od šest tjedana od pokretanja postupka za izvršenje, sud države članice izvršenja o tome
  pravovremeno
  obavješćuje središnje tijelo države članice podrijetla koje podnosi zahtjev, ili podnositelja zahtjeva ako je postupak pokrenut bez pomoći središnjeg tijela, te navodi razloge
  i predviđa okvirno vrijeme izvršenja odluke
  .

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 1. – točka a

Članak 37. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ako je takvo priznavanje očito u suprotnosti s javnim redom u državi članici u kojoj se zahtijeva priznavanje; ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ako je takvo priznavanje očito u suprotnosti s javnim redom u državi članici u kojoj se zahtijeva priznavanje; ili

| (a) | ako je takvo priznavanje očito u suprotnosti s javnim redom u državi članici u kojoj se zahtijeva priznavanje
  , iako odbijanje ne smije ni na koji način dovesti do diskriminacije zabranjene člankom 21. Povelje
  ; ili |
| --- | --- |

(a)

ako je takvo priznavanje očito u suprotnosti s javnim redom u državi članici u kojoj se zahtijeva priznavanje
  , iako odbijanje ne smije ni na koji način dovesti do diskriminacije zabranjene člankom 21. Povelje
  ; ili

, iako odbijanje ne smije ni na koji način dovesti do diskriminacije zabranjene člankom 21. Povelje

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 38. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Na zahtjev bilo koje zainteresirane stranke
  priznavanje odluke
  koja se odnosi na roditeljsku odgovornost
  odbija
  se: | 1.   Na zahtjev bilo koje zainteresirane stranke
  odluka
  koja se odnosi na roditeljsku odgovornost
  ne priznaje
  se: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Na zahtjev bilo koje zainteresirane stranke
  priznavanje odluke
  koja se odnosi na roditeljsku odgovornost
  odbija
  se:

1.   Na zahtjev bilo koje zainteresirane stranke
  odluka
  koja se odnosi na roditeljsku odgovornost
  ne priznaje
  se:

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38. – stavak 1. – točka b

Članak 38. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ako je donesena u odsustvu osobe, a osobi koja se nije pojavila pred sudom nije dostavljeno pismeno o pokretanju postupka ili jednakovrijedno pismeno pravodobno da bi mogla pripremiti svoju obranu, osim ako je utvrđeno da je ta osoba nedvosmisleno prihvatila odluku; ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ako je donesena u odsustvu osobe, a osobi koja se nije pojavila pred sudom nije dostavljeno pismeno o pokretanju postupka ili jednakovrijedno pismeno pravodobno da bi mogla pripremiti svoju obranu, osim ako je utvrđeno da je ta osoba nedvosmisleno prihvatila odluku; ili

| (b) | ako je
  odluka
  donesena u odsustvu osobe, a osobi koja se nije pojavila pred sudom nije dostavljeno pismeno o pokretanju postupka ili jednakovrijedno pismeno pravodobno da bi mogla pripremiti svoju obranu, osim ako je utvrđeno da je ta osoba nedvosmisleno prihvatila odluku; ili |
| --- | --- |

(b)

ako je
  odluka
  donesena u odsustvu osobe, a osobi koja se nije pojavila pred sudom nije dostavljeno pismeno o pokretanju postupka ili jednakovrijedno pismeno pravodobno da bi mogla pripremiti svoju obranu, osim ako je utvrđeno da je ta osoba nedvosmisleno prihvatila odluku; ili

odluka

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 58. – stavak 1.

Članak 58. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Stranka koja pokreće postupak a koja je, u državi članici podrijetla, koristila potpunu ili djelomičnu pravnu pomoć ili je bila oslobođena od troškova, ima pravo, u postupcima iz članka 27. stavka 3., članaka 32., 39. i 42. na korištenje najpogodnije pravne pomoći ili najšireg oslobađanja troškova postupka koje propisuje pravo države članice izvršenja. | Stranka koja pokreće postupak a koja je, u državi članici podrijetla, koristila potpunu ili djelomičnu pravnu pomoć
  , pomoć za troškove posredovanja
  ili je bila oslobođena od troškova, ima pravo, u postupcima iz članka 27. stavka 3., članaka 32., 39. i 42. na korištenje najpogodnije pravne pomoći ili najšireg oslobađanja troškova postupka koje propisuje pravo države članice izvršenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Stranka koja pokreće postupak a koja je, u državi članici podrijetla, koristila potpunu ili djelomičnu pravnu pomoć ili je bila oslobođena od troškova, ima pravo, u postupcima iz članka 27. stavka 3., članaka 32., 39. i 42. na korištenje najpogodnije pravne pomoći ili najšireg oslobađanja troškova postupka koje propisuje pravo države članice izvršenja.

Stranka koja pokreće postupak a koja je, u državi članici podrijetla, koristila potpunu ili djelomičnu pravnu pomoć
  , pomoć za troškove posredovanja
  ili je bila oslobođena od troškova, ima pravo, u postupcima iz članka 27. stavka 3., članaka 32., 39. i 42. na korištenje najpogodnije pravne pomoći ili najšireg oslobađanja troškova postupka koje propisuje pravo države članice izvršenja.

, pomoć za troškove posredovanja

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 1. – točka a

Članak 63. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | na zahtjev središnjeg tijela druge države članice pružila pomoć u otkrivanju lokacije djeteta, ako se čini da bi se dijete moglo nalaziti na državnom području države članice koja prima zahtjev, a utvrđivanje lokacije djeteta nužno je za
  provedbu zahtjeva na temelju
  ove Uredbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

na zahtjev središnjeg tijela druge države članice pružila pomoć u otkrivanju lokacije djeteta, ako se čini da bi se dijete moglo nalaziti na državnom području države članice koja prima zahtjev, a utvrđivanje lokacije djeteta nužno je za
  provedbu zahtjeva na temelju
  ove Uredbe;

provedbu zahtjeva na temelju

| (a) | na zahtjev središnjeg tijela druge države članice pružila pomoć u otkrivanju lokacije djeteta, ako se čini da bi se dijete moglo nalaziti na državnom području države članice koja prima zahtjev, a utvrđivanje lokacije djeteta nužno je za
  primjenu
  ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

na zahtjev središnjeg tijela druge države članice pružila pomoć u otkrivanju lokacije djeteta, ako se čini da bi se dijete moglo nalaziti na državnom području države članice koja prima zahtjev, a utvrđivanje lokacije djeteta nužno je za
  primjenu
  ove Uredbe;

primjenu

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 1. – točka d

Članak 63. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | olakšala komunikaciju između tijela, posebno za primjenu
  članka
  14., članka 25. stavka 1. točke (a), članka 26. stavka 2. i članka 26. stavka 4. drugog podstavka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

olakšala komunikaciju između tijela, posebno za primjenu
  članka
  14., članka 25. stavka 1. točke (a), članka 26. stavka 2. i članka 26. stavka 4. drugog podstavka;

članka

| (d) | olakšala komunikaciju između
  sudskih
  tijela, posebno za primjenu
  članaka
  14
  i 19.
  , članka 25. stavka 1. točke (a), članka 26. stavka 2. i članka 26. stavka 4. drugog podstavka; |
| --- | --- |

(d)

olakšala komunikaciju između
  sudskih
  tijela, posebno za primjenu
  članaka
  14
  i 19.
  , članka 25. stavka 1. točke (a), članka 26. stavka 2. i članka 26. stavka 4. drugog podstavka;

sudskih

članaka

i 19.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 1. – točka ea (nova)

Članak 63. – stavak 1. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | obavijestila nositelje roditeljske odgovornosti o pravnoj pomoći i potpori, na primjer o pomoći koju pružaju specijalizirani dvojezični odvjetnici, kako bi se spriječilo da oni daju pristanak ako nisu u potpunosti razumjeli što on uključuje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

obavijestila nositelje roditeljske odgovornosti o pravnoj pomoći i potpori, na primjer o pomoći koju pružaju specijalizirani dvojezični odvjetnici, kako bi se spriječilo da oni daju pristanak ako nisu u potpunosti razumjeli što on uključuje.

obavijestila nositelje roditeljske odgovornosti o pravnoj pomoći i potpori, na primjer o pomoći koju pružaju specijalizirani dvojezični odvjetnici, kako bi se spriječilo da oni daju pristanak ako nisu u potpunosti razumjeli što on uključuje.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 1. – točka g

Članak 63. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | osigurala, ako pokreću ili olakšavaju sudski postupak za povrat djece na temelju Haške konvencije iz 1980., da se dosje za takav postupak upotpuni u roku od šest tjedana, osim ako je to nemoguće zbog iznimnih okolnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

osigurala, ako pokreću ili olakšavaju sudski postupak za povrat djece na temelju Haške konvencije iz 1980., da se dosje za takav postupak upotpuni u roku od šest tjedana, osim ako je to nemoguće zbog iznimnih okolnosti.

| (g) | osigurala, ako pokreću ili olakšavaju sudski postupak za povrat djece na temelju Haške konvencije iz 1980., da se dosje za takav postupak upotpuni
  i podnese sudu ili drugom nadležnom tijelu
  u roku od šest tjedana, osim ako je to nemoguće zbog iznimnih okolnosti. |
| --- | --- |

(g)

osigurala, ako pokreću ili olakšavaju sudski postupak za povrat djece na temelju Haške konvencije iz 1980., da se dosje za takav postupak upotpuni
  i podnese sudu ili drugom nadležnom tijelu
  u roku od šest tjedana, osim ako je to nemoguće zbog iznimnih okolnosti.

i podnese sudu ili drugom nadležnom tijelu

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 64. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Po zahtjevu uz koji je priloženo obrazloženje središnjeg tijela ili drugog tijela države članice s kojom dijete ima bitnu vezu, središnje tijelo države članice u kojoj dijete ima uobičajeno boravište i u kojoj se ono nalazi
  može
  , neposredno ili putem nadležnih tijela ili drugih tijela: | 1.   Po zahtjevu uz koji je priloženo obrazloženje središnjeg tijela ili drugog tijela države članice s kojom dijete ima bitnu vezu, središnje tijelo države članice u kojoj dijete ima uobičajeno boravište i u kojoj se ono nalazi
  mora
  , neposredno ili putem nadležnih tijela ili drugih tijela: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Po zahtjevu uz koji je priloženo obrazloženje središnjeg tijela ili drugog tijela države članice s kojom dijete ima bitnu vezu, središnje tijelo države članice u kojoj dijete ima uobičajeno boravište i u kojoj se ono nalazi
  može
  , neposredno ili putem nadležnih tijela ili drugih tijela:

1.   Po zahtjevu uz koji je priloženo obrazloženje središnjeg tijela ili drugog tijela države članice s kojom dijete ima bitnu vezu, središnje tijelo države članice u kojoj dijete ima uobičajeno boravište i u kojoj se ono nalazi
  mora
  , neposredno ili putem nadležnih tijela ili drugih tijela:

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 2.

Članak 64. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako se razmatra odluka u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te položaj djeteta to nalaže, tijelo države članice
  može
  zatražiti od bilo kojeg tijela druge države članice koje ima informacije važne za zaštitu djeteta dostavu tih informacija. | 2.   Ako se razmatra odluka u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te položaj djeteta to nalaže, tijelo države članice
  mora
  zatražiti od bilo kojeg tijela druge države članice koje ima informacije važne za zaštitu djeteta dostavu tih informacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako se razmatra odluka u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te položaj djeteta to nalaže, tijelo države članice
  može
  zatražiti od bilo kojeg tijela druge države članice koje ima informacije važne za zaštitu djeteta dostavu tih informacija.

2.   Ako se razmatra odluka u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te položaj djeteta to nalaže, tijelo države članice
  mora
  zatražiti od bilo kojeg tijela druge države članice koje ima informacije važne za zaštitu djeteta dostavu tih informacija.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 2.a (novi)

Članak 64. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ako se razmatraju stvari povezane s roditeljskom odgovornošću, središnje tijelo države članice u kojoj dijete ima svoje uobičajeno boravište bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje središnje tijelo države članice čije je dijete ili jedan od roditelja državljanin o postojanju postupka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Ako se razmatraju stvari povezane s roditeljskom odgovornošću, središnje tijelo države članice u kojoj dijete ima svoje uobičajeno boravište bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje središnje tijelo države članice čije je dijete ili jedan od roditelja državljanin o postojanju postupka.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 3.

Članak 64. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Tijelo države članice
  može
  zahtijevati od tijela druge države članice pomoć u provedbi odluka povezanih s roditeljskom odgovornošću donesenih na temelju ove Uredbe, osobito u osiguranju učinkovite primjene prava na kontakt i prava na održavanje redovitog izravnog kontakta. | 3.   Tijelo države članice
  mora
  zahtijevati od tijela druge države članice pomoć u provedbi odluka povezanih s roditeljskom odgovornošću donesenih na temelju ove Uredbe, osobito u osiguranju učinkovite primjene prava na kontakt i prava na održavanje redovitog izravnog kontakta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Tijelo države članice
  može
  zahtijevati od tijela druge države članice pomoć u provedbi odluka povezanih s roditeljskom odgovornošću donesenih na temelju ove Uredbe, osobito u osiguranju učinkovite primjene prava na kontakt i prava na održavanje redovitog izravnog kontakta.

3.   Tijelo države članice
  mora
  zahtijevati od tijela druge države članice pomoć u provedbi odluka povezanih s roditeljskom odgovornošću donesenih na temelju ove Uredbe, osobito u osiguranju učinkovite primjene prava na kontakt i prava na održavanje redovitog izravnog kontakta.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 5.

Članak 64. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Tijela države članice u kojoj dijete nema uobičajeno boravište, na zahtjev
  osobe koja
  ima boravište u toj državi članici i 
  koja
  želi steći ili ostvarivati pravo na kontakt s djetetom, ili na zahtjev središnjeg tijela druge države članice, prikupljaju informacije ili dokaze te mogu izdati utvrđenje o podobnosti
  takve osobe
  za ostvarivanje prava na kontakt i o uvjetima u kojima se
  konatkt
  može ostvarivati. | 5.   Tijela države članice u kojoj dijete nema uobičajeno boravište, na zahtjev
  srodnika ili člana obitelji koji
  ima boravište u toj državi članici i 
  koji
  želi steći ili ostvarivati pravo na kontakt s djetetom, ili na zahtjev središnjeg tijela druge države članice, prikupljaju informacije ili dokaze te mogu izdati utvrđenje o podobnosti
  tih osoba
  za ostvarivanje prava na kontakt i o uvjetima u kojima se
  kontakt
  može ostvarivati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Tijela države članice u kojoj dijete nema uobičajeno boravište, na zahtjev
  osobe koja
  ima boravište u toj državi članici i 
  koja
  želi steći ili ostvarivati pravo na kontakt s djetetom, ili na zahtjev središnjeg tijela druge države članice, prikupljaju informacije ili dokaze te mogu izdati utvrđenje o podobnosti
  takve osobe
  za ostvarivanje prava na kontakt i o uvjetima u kojima se
  konatkt
  može ostvarivati.

5.   Tijela države članice u kojoj dijete nema uobičajeno boravište, na zahtjev
  srodnika ili člana obitelji koji
  ima boravište u toj državi članici i 
  koji
  želi steći ili ostvarivati pravo na kontakt s djetetom, ili na zahtjev središnjeg tijela druge države članice, prikupljaju informacije ili dokaze te mogu izdati utvrđenje o podobnosti
  tih osoba
  za ostvarivanje prava na kontakt i o uvjetima u kojima se
  kontakt
  može ostvarivati.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 5.a (novi)

Članak 64. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Tijelo države članice može od središnjeg tijela druge države članice zatražiti informacije o nacionalnom zakonodavstvu te države članice o pitanjima koja su obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe i koja su relevantna za razmatranje predmeta na osnovi ove Uredbe. Nadležno tijelo države članice kojoj je zahtjev podnesen odgovara u najkraćem roku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Tijelo države članice može od središnjeg tijela druge države članice zatražiti informacije o nacionalnom zakonodavstvu te države članice o pitanjima koja su obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe i koja su relevantna za razmatranje predmeta na osnovi ove Uredbe. Nadležno tijelo države članice kojoj je zahtjev podnesen odgovara u najkraćem roku.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 65. – stavak 1.

Članak 65. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kada tijelo nadležno u skladu s ovom Uredbom razmatra smještaj djeteta u 
  ustanovu za skrb
  ili u 
  udomiteljsku obitelj
  u drugoj državi članici, najprije dobiva pristanak nadležnog tijela u toj drugoj državi članici. U tu svrhu to će tijelo, putem središnjeg tijela svoje države članice, prenijeti središnjem tijelu države članice u koju dijete treba smjestiti zahtjev za pristanak koji uključuje izvješće o djetetu zajedno s razlozima predloženog smještaja ili pružanja skrbi. | 1.   Kada tijelo nadležno u skladu s ovom Uredbom razmatra smještaj djeteta
  kod članova obitelji,
  u 
  udomiteljsku obitelj
  ili u 
  sigurnu ustanovu za skrb
  u drugoj državi članici, najprije dobiva pristanak nadležnog tijela u toj drugoj državi članici. U tu svrhu to će tijelo, putem središnjeg tijela svoje države članice, prenijeti središnjem tijelu države članice u koju dijete treba smjestiti zahtjev za pristanak koji uključuje izvješće o djetetu zajedno s razlozima predloženog smještaja ili pružanja skrbi.
  Države članice jamče da roditelji i srodnici djeteta, bez obzira na njihovo mjesto boravišta, mogu imati redovni kontakt, osim ako bi se time ugrozila dobrobit djeteta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kada tijelo nadležno u skladu s ovom Uredbom razmatra smještaj djeteta u 
  ustanovu za skrb
  ili u 
  udomiteljsku obitelj
  u drugoj državi članici, najprije dobiva pristanak nadležnog tijela u toj drugoj državi članici. U tu svrhu to će tijelo, putem središnjeg tijela svoje države članice, prenijeti središnjem tijelu države članice u koju dijete treba smjestiti zahtjev za pristanak koji uključuje izvješće o djetetu zajedno s razlozima predloženog smještaja ili pružanja skrbi.

1.   Kada tijelo nadležno u skladu s ovom Uredbom razmatra smještaj djeteta
  kod članova obitelji,
  u 
  udomiteljsku obitelj
  ili u 
  sigurnu ustanovu za skrb
  u drugoj državi članici, najprije dobiva pristanak nadležnog tijela u toj drugoj državi članici. U tu svrhu to će tijelo, putem središnjeg tijela svoje države članice, prenijeti središnjem tijelu države članice u koju dijete treba smjestiti zahtjev za pristanak koji uključuje izvješće o djetetu zajedno s razlozima predloženog smještaja ili pružanja skrbi.
  Države članice jamče da roditelji i srodnici djeteta, bez obzira na njihovo mjesto boravišta, mogu imati redovni kontakt, osim ako bi se time ugrozila dobrobit djeteta.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 65. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)

Članak 65. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako nadležno tijelo namjerava poslati socijalne radnike u drugu državu članicu kako bi se utvrdilo je li udomljavanje u toj državi u skladu s dobrobiti djeteta, o tome obavještava dotičnu državu članicu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako nadležno tijelo namjerava poslati socijalne radnike u drugu državu članicu kako bi se utvrdilo je li udomljavanje u toj državi u skladu s dobrobiti djeteta, o tome obavještava dotičnu državu članicu.

Ako nadležno tijelo namjerava poslati socijalne radnike u drugu državu članicu kako bi se utvrdilo je li udomljavanje u toj državi u skladu s dobrobiti djeteta, o tome obavještava dotičnu državu članicu.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 66. – stavak 4.

Članak 66. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Svako
  središnje tijelo samostalno pokriva svoje troškove. | 4.   
  Osim ako se država članica koja podnosi zahtjev i država članica koja prima zahtjev ne dogovore drugačije, svako
  središnje tijelo samostalno pokriva svoje troškove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   
  Svako
  središnje tijelo samostalno pokriva svoje troškove.

4.   
  Osim ako se država članica koja podnosi zahtjev i država članica koja prima zahtjev ne dogovore drugačije, svako
  središnje tijelo samostalno pokriva svoje troškove.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 79. – stavak 1.

Članak 79. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Do
  [10
  godina od datuma primjene] Komisija Europskome parlamentu, Vijeću te Europskome gospodarskom i socijalnom odboru podnosi izvješće o ex post evaluaciji ove Uredbe potkrijepljeno informacijama koje joj dostavljaju države članice. Uz ovo izvješće prilaže se, prema potrebi, zakonodavni prijedlog. | Do
  [pet
  godina od datuma primjene] Komisija Europskome parlamentu, Vijeću te Europskome gospodarskom i socijalnom odboru podnosi izvješće o ex post evaluaciji ove Uredbe potkrijepljeno informacijama koje joj dostavljaju države članice. Uz ovo izvješće prilaže se, prema potrebi, zakonodavni prijedlog. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Do
  [10
  godina od datuma primjene] Komisija Europskome parlamentu, Vijeću te Europskome gospodarskom i socijalnom odboru podnosi izvješće o ex post evaluaciji ove Uredbe potkrijepljeno informacijama koje joj dostavljaju države članice. Uz ovo izvješće prilaže se, prema potrebi, zakonodavni prijedlog.

[10

Do
  [pet
  godina od datuma primjene] Komisija Europskome parlamentu, Vijeću te Europskome gospodarskom i socijalnom odboru podnosi izvješće o ex post evaluaciji ove Uredbe potkrijepljeno informacijama koje joj dostavljaju države članice. Uz ovo izvješće prilaže se, prema potrebi, zakonodavni prijedlog.

[pet

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 79. – stavak 2. – točka aa (nova)

Članak 79. – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | broju slučajeva i odluka u postupcima posredovanja u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

broju slučajeva i odluka u postupcima posredovanja u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću;

broju slučajeva i odluka u postupcima posredovanja u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću;

---

(1)  SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

1

(34)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 od 27. studenoga 2003. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću, kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1347/2000 (SL L 338, 23.12.2003., str. 1.).

34

(35)  
  Vidjeti
  Prilog V.

35

Vidjeti

(34)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 od 27. studenoga 2003. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću, kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1347/2000 (SL L 338, 23.12.2003., str. 1.).

34

(35)  
  Vidi
  Prilog V.

35

Vidi

(1a)  
  CM/Rec(2012)2 od 28. ožujka 2012.

1a

CM/Rec(2012)2 od 28. ožujka 2012.

(1a)  
  CM/Rec(2012)2 od 28. ožujka 2012.

1a

CM/Rec(2012)2 od 28. ožujka 2012.

---