# Jurnalul Oficial L 198/2007

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 198 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5031 iulie 2007 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 198

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5031 iulie 2007

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 906/2007 al Consiliului din 23 iulie 2007 de încheiere a reexaminării intermediare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1910/2006 asupra importurilor de sisteme de camere de televiziune originare din Japonia și de abrogare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1910/2006 | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 907/2007 al Consiliului din 23 iulie 2007 de abrogare a taxei antidumping la importurile de uree originară din Rusia, ca urmare a unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 și de încheiere a reexaminării intermediare parțiale privind asemenea importuri originare din Rusia, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) | 4 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 908/2007 al Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 20 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 909/2007 al Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile la exportul de cereale, de făină, de crupe și griș de grâu sau de secară | 22 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 910/2007 al Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil la restituirea pentru cereale | 24 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 911/2007 al Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile la export pentru malț | 26 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 912/2007 al Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil restituirii pentru malț | 28 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 913/2007 al Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile produselor din sectoarele cerealelor și orezului livrate în cadrul acțiunilor de ajutoare alimentare comunitare și naționale | 30 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 906/2007 al Consiliului din 23 iulie 2007 de încheiere a reexaminării intermediare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1910/2006 asupra importurilor de sisteme de camere de televiziune originare din Japonia și de abrogare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1910/2006

1

*

Regulamentul (CE) nr. 907/2007 al Consiliului din 23 iulie 2007 de abrogare a taxei antidumping la importurile de uree originară din Rusia, ca urmare a unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 și de încheiere a reexaminării intermediare parțiale privind asemenea importuri originare din Rusia, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3)

4

Regulamentul (CE) nr. 908/2007 al Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

20

Regulamentul (CE) nr. 909/2007 al Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile la exportul de cereale, de făină, de crupe și griș de grâu sau de secară

22

Regulamentul (CE) nr. 910/2007 al Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil la restituirea pentru cereale

24

Regulamentul (CE) nr. 911/2007 al Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile la export pentru malț

26

Regulamentul (CE) nr. 912/2007 al Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil restituirii pentru malț

28

Regulamentul (CE) nr. 913/2007 al Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile produselor din sectoarele cerealelor și orezului livrate în cadrul acțiunilor de ajutoare alimentare comunitare și naționale

30

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2007/539/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 4 iulie 2007 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile anumitor sisteme de camere de televiziune originare din Japonia | 32 |
| | | 2007/540/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 30 iulie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea halonului 2402 în Bulgaria
  [notificată cu numărul C(2007) 3594] | 35 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2007/539/CE

*

Decizia Comisiei din 4 iulie 2007 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile anumitor sisteme de camere de televiziune originare din Japonia

32

2007/540/CE

*

Decizia Comisiei din 30 iulie 2007 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea halonului 2402 în Bulgaria
  [notificată cu numărul C(2007) 3594]

[notificată cu numărul C(2007) 3594]

35

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 31.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 906/2007 AL CONSILIULUI

din 23 iulie 2007

de încheiere a reexaminării intermediare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1910/2006 asupra importurilor de sisteme de camere de televiziune originare din Japonia și de abrogare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1910/2006

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),

având în vedere propunerea prezentată de Comisie după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   MĂSURI ÎN VIGOARE

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 2042/2000 (2) instituie drepturi definitive antidumping asupra importurilor de sisteme de camere de televiziune originare din Japonia, care intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 și 8543 70 90 (coduri NC de la 1 ianuarie 2007). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 2042/2000 (2) instituie drepturi definitive antidumping asupra importurilor de sisteme de camere de televiziune originare din Japonia, care intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 și 8543 70 90 (coduri NC de la 1 ianuarie 2007).

| (2) | În decembrie 2006, Consiliul a confirmat, prin Regulamentul (CE) nr. 1910/2006 (3), aceste măsuri în baza unei reexaminări a acestora impuse de iminența expirării lor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumite în continuare „măsurile inițiale”). |
| --- | --- |

(2)

În decembrie 2006, Consiliul a confirmat, prin Regulamentul (CE) nr. 1910/2006 (3), aceste măsuri în baza unei reexaminări a acestora impuse de iminența expirării lor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumite în continuare „măsurile inițiale”).

B.   PROCEDURA

| (3) | La data de 4 aprilie 2006, Comisia a primit o plângere privind importurile de anumite sisteme de camere originare din Japonia care fac obiectul unui presupus dumping prejudiciabil. |
| --- | --- |

(3)

La data de 4 aprilie 2006, Comisia a primit o plângere privind importurile de anumite sisteme de camere originare din Japonia care fac obiectul unui presupus dumping prejudiciabil.

| (4) | Plângerea a fost înaintată de către Grass Valley Nederland BV acționând în numele producătorilor comunitari ale căror producții reprezintă un procent semnificativ din totalul producției comunitare de anumite sisteme de camere, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(4)

Plângerea a fost înaintată de către Grass Valley Nederland BV acționând în numele producătorilor comunitari ale căror producții reprezintă un procent semnificativ din totalul producției comunitare de anumite sisteme de camere, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (5) | Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind existența unui dumping și a unui prejudiciu material rezultat din acesta, considerat suficient pentru a justifica inițierea unei proceduri antidumping. |
| --- | --- |

(5)

Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind existența unui dumping și a unui prejudiciu material rezultat din acesta, considerat suficient pentru a justifica inițierea unei proceduri antidumping.

| (6) | Comisia, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), a declanșat, în consecință, o procedură antidumping privind importurile în Comunitate a anumitor sisteme de camere, care intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 8525 80 19, ex 8525 80 91, ex 8528 49 10, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 10, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8543 70 90 și ex 9002 90 00 (coduri NC de la 1 ianuarie 2007), originare din Japonia. |
| --- | --- |

(6)

Comisia, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), a declanșat, în consecință, o procedură antidumping privind importurile în Comunitate a anumitor sisteme de camere, care intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 8525 80 19, ex 8525 80 91, ex 8528 49 10, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 10, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8543 70 90 și ex 9002 90 00 (coduri NC de la 1 ianuarie 2007), originare din Japonia.

| (7) | Avizul de deschidere a definit produsul ca anumite sisteme de camere, originare din Japonia, alcătuite din:






  (a) | un cap de cameră:






  (i) | cu vizor integrat, conexiune la vizor sau posibilitatea conectării; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Avizul de deschidere a definit produsul ca anumite sisteme de camere, originare din Japonia, alcătuite din:

(a)

un cap de cameră:

(i)

cu vizor integrat, conexiune la vizor sau posibilitatea conectării;

| (ii) | cu bloc optic integrat, modul frontal sau dispozitiv similar (a se vedea descrierea de mai jos), conexiune sau posibilitatea conectării; |
| --- | --- |

(ii)

cu bloc optic integrat, modul frontal sau dispozitiv similar (a se vedea descrierea de mai jos), conexiune sau posibilitatea conectării;

| (iii) | fie ca piesă unică, care înglobează capul de cameră și adaptorul de cameră, fie separat; |
| --- | --- |

(iii)

fie ca piesă unică, care înglobează capul de cameră și adaptorul de cameră, fie separat;

| (b) | un adaptor de cameră, care poate fi integrat sau nu capului de cameră; |
| --- | --- |

(b)

un adaptor de cameră, care poate fi integrat sau nu capului de cameră;

| (c) | un bloc optic, modul frontal sau dispozitiv similar cu unul sau mai mulți senzori de imagine, atunci când dimensiunea efectivă a diagonalei suprafeței de citire fotosensibile este egală cu sau depășește 6 mm. Acesta poate fi integrat sau nu capului cameră; |
| --- | --- |

(c)

un bloc optic, modul frontal sau dispozitiv similar cu unul sau mai mulți senzori de imagine, atunci când dimensiunea efectivă a diagonalei suprafeței de citire fotosensibile este egală cu sau depășește 6 mm. Acesta poate fi integrat sau nu capului cameră;

| (d) | un vizor de cameră, care poate fi integrat sau nu capului de cameră; |
| --- | --- |

(d)

un vizor de cameră, care poate fi integrat sau nu capului de cameră;

| (e) | o stație de bază sau o unitate de comandă a camerei (CCU) conectată la cameră printr-un cablu sau prin alte mijloace, cum ar fi conexiunea fără fir (wireless); |
| --- | --- |

(e)

o stație de bază sau o unitate de comandă a camerei (CCU) conectată la cameră printr-un cablu sau prin alte mijloace, cum ar fi conexiunea fără fir (wireless);

| (f) | un panou de comandă operațional (OCP) sau un dispozitiv echivalent pentru comanda camerelor individuale (de exemplu, reglajul culorilor, deschiderea obiectivului sau diafragmă); |
| --- | --- |

(f)

un panou de comandă operațional (OCP) sau un dispozitiv echivalent pentru comanda camerelor individuale (de exemplu, reglajul culorilor, deschiderea obiectivului sau diafragmă);

| (g) | un pupitru central de comandă (MCP) sau o unitate centrală de reglare (MSU) care permite o vedere de ansamblu și reglarea la distanță a mai multor camere; |
| --- | --- |

(g)

un pupitru central de comandă (MCP) sau o unitate centrală de reglare (MSU) care permite o vedere de ansamblu și reglarea la distanță a mai multor camere;

| (h) | o unitate de adaptare pentru lentilele tip box, cum ar fi Large Lens Adapter sau SuperXpander, care permite utilizarea sistemelor de camere portabile cu lentile tip box, |
| --- | --- |

(h)

o unitate de adaptare pentru lentilele tip box, cum ar fi Large Lens Adapter sau SuperXpander, care permite utilizarea sistemelor de camere portabile cu lentile tip box,

importate împreună sau separat și originare din Japonia.

Nu este necesar întotdeauna ca sistemele de camere să fie alcătuite din toate componentele enumerate mai sus.

Diferitele componente enumerate anterior ale unui sistem de camere (exceptând capul de cameră) nu pot funcționa separat și nu pot fi utilizate în afara sistemului de camere fabricat de un anumit producător.

Lentilele și aparatele de înregistrare care nu se găsesc în aceeași carcasă cu capul de cameră nu sunt cuprinse în cadrul produsului vizat.

Produsul în cauză poate fi utilizat pentru difuzarea programelor de televiziune, colectarea de informații, cinematografie digitală și aplicații profesionale. Aplicațiile profesionale includ utilizarea acestor sisteme pentru a crea materiale video educative, de divertisment, promoționale și documentare, destinate atât distribuției interne, cât și distribuției externe. Aplicațiile profesionale nu se limitează însă la această utilizare.

| (8) | Produsul care face obiectul măsurilor inițiale corespunde în întregime definiției produsului de mai sus. |
| --- | --- |

(8)

Produsul care face obiectul măsurilor inițiale corespunde în întregime definiției produsului de mai sus.

| (9) | În consecință, prin același aviz, Comisia a inițiat, de asemenea, o reexaminare intermediară a Regulamentului (CE) nr. 2042/2000, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Scopul reexaminării intermediare a fost modificarea sau abrogarea Regulamentului (CE) nr. 2042/2000, în eventualitatea în care se stabilea că trebuie instituite măsuri asupra anumitor sisteme de camere originare din Japonia, care ar fi inclus și sistemele de camere de televiziune supuse măsurilor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2042/2000. În această situație, impunerea în continuare a măsurilor instituite prin Regulamentul (CE) nr. 2042/2000 nu ar mai fi adecvată, iar Regulamentul (CE) nr. 2042/2000 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(9)

În consecință, prin același aviz, Comisia a inițiat, de asemenea, o reexaminare intermediară a Regulamentului (CE) nr. 2042/2000, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Scopul reexaminării intermediare a fost modificarea sau abrogarea Regulamentului (CE) nr. 2042/2000, în eventualitatea în care se stabilea că trebuie instituite măsuri asupra anumitor sisteme de camere originare din Japonia, care ar fi inclus și sistemele de camere de televiziune supuse măsurilor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2042/2000. În această situație, impunerea în continuare a măsurilor instituite prin Regulamentul (CE) nr. 2042/2000 nu ar mai fi adecvată, iar Regulamentul (CE) nr. 2042/2000 ar trebui modificat în consecință.

| (10) | Regulamentul (CE) nr. 2042/2000 trebuia să expire la 29 decembrie 2006. Înainte de această dată și astfel cum se menționează la considerentul (2) de mai sus, prin Regulamentul (CE) nr. 1910/2006 care a intrat în vigoare la 22 decembrie 2006, Consiliul a extins măsurile definitive antidumping în vigoare asupra importurilor de sisteme de camere de televiziune. Reexaminarea inițiată cu privire la Regulamentul (CE) nr. 2042/2000 a fost așadar în mod automat extinsă la Regulamentul (CE) nr. 1910/2006. |
| --- | --- |

(10)

Regulamentul (CE) nr. 2042/2000 trebuia să expire la 29 decembrie 2006. Înainte de această dată și astfel cum se menționează la considerentul (2) de mai sus, prin Regulamentul (CE) nr. 1910/2006 care a intrat în vigoare la 22 decembrie 2006, Consiliul a extins măsurile definitive antidumping în vigoare asupra importurilor de sisteme de camere de televiziune. Reexaminarea inițiată cu privire la Regulamentul (CE) nr. 2042/2000 a fost așadar în mod automat extinsă la Regulamentul (CE) nr. 1910/2006.

| (11) | Comisia a informat în mod oficial producătorii exportatori, importatorii și asociațiile importatorilor sau exportatorilor cunoscuți a fi interesați, reprezentanții țării exportatoare, utilizatorii, furnizorii de materii prime, precum și producătorul comunitar reclamant cu privire la inițierea anchetei. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea să-și facă cunoscut în scris punctul de vedere și să solicite o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere, iar tuturor părților vizate li s-au trimis chestionare. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a informat în mod oficial producătorii exportatori, importatorii și asociațiile importatorilor sau exportatorilor cunoscuți a fi interesați, reprezentanții țării exportatoare, utilizatorii, furnizorii de materii prime, precum și producătorul comunitar reclamant cu privire la inițierea anchetei. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea să-și facă cunoscut în scris punctul de vedere și să solicite o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere, iar tuturor părților vizate li s-au trimis chestionare.

C.   RETRAGEREA PLÂNGERII, ÎNCHEIEREA PROCEDURII ȘI ABROGAREA MĂSURILOR DEFINITIVE ANTIDUMPING ÎN VIGOARE

| (12) | Printr-o scrisoare din 12 aprilie 2007 adresată Comisiei, Grass Valley Nederland BV și-a retras în mod oficial plângerea. În cadrul aceleiași scrisori, Grass Valley anunța, de asemenea, retragerea sprijinului pentru măsurile inițiale privind importurile de sisteme de camere de televiziune originare din Japonia instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1910/2006 în baza unei reexaminări impuse de iminența expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(12)

Printr-o scrisoare din 12 aprilie 2007 adresată Comisiei, Grass Valley Nederland BV și-a retras în mod oficial plângerea. În cadrul aceleiași scrisori, Grass Valley anunța, de asemenea, retragerea sprijinului pentru măsurile inițiale privind importurile de sisteme de camere de televiziune originare din Japonia instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1910/2006 în baza unei reexaminări impuse de iminența expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (13) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, în cazul în care o plângere este retrasă, procedura poate fi încheiată, cu excepția cazului în care încheierea acesteia nu este în interesul Comunității. |
| --- | --- |

(13)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, în cazul în care o plângere este retrasă, procedura poate fi încheiată, cu excepția cazului în care încheierea acesteia nu este în interesul Comunității.

| (14) | În această privință, Comisia prin Decizia 2007/539/CE (5) a încheiat procedura privind importurile în Comunitate a anumitor sisteme de camere originare din Japonia, având în vedere că din anchetă nu au reieșit aspecte care să indice că încheierea procedurii nu este în interesul Comunității. |
| --- | --- |

(14)

În această privință, Comisia prin Decizia 2007/539/CE (5) a încheiat procedura privind importurile în Comunitate a anumitor sisteme de camere originare din Japonia, având în vedere că din anchetă nu au reieșit aspecte care să indice că încheierea procedurii nu este în interesul Comunității.

| (15) | Astfel cum s-a menționat la considerentul 8, drepturile definitive antidumping sunt în vigoare și în ceea ce privește sistemele de camere de televiziune originare din Japonia, care sunt incluse în domeniul de aplicare al procedurii privind anumite sisteme de camere. |
| --- | --- |

(15)

Astfel cum s-a menționat la considerentul 8, drepturile definitive antidumping sunt în vigoare și în ceea ce privește sistemele de camere de televiziune originare din Japonia, care sunt incluse în domeniul de aplicare al procedurii privind anumite sisteme de camere.

| (16) | Astfel cum s-a menționat la considerentul 12, industria comunitară și-a retras în mod oficial, prin scrisoarea menționată anterior, sprijinul pentru aceste măsuri și a cerut abrogarea lor. |
| --- | --- |

(16)

Astfel cum s-a menționat la considerentul 12, industria comunitară și-a retras în mod oficial, prin scrisoarea menționată anterior, sprijinul pentru aceste măsuri și a cerut abrogarea lor.

| (17) | Prin urmare, s-a considerat că măsurile existente ar trebui abrogate, având în vedere că din anchetă nu au reieșit aspecte care să indice că o astfel de abrogare nu este în interesul Comunității. |
| --- | --- |

(17)

Prin urmare, s-a considerat că măsurile existente ar trebui abrogate, având în vedere că din anchetă nu au reieșit aspecte care să indice că o astfel de abrogare nu este în interesul Comunității.

D.   CONCLUZIE

| (18) | Părțile au fost informate în consecință și li s-a acordat oportunitatea de a înainta observații. Nu s-au primit observații care să indice faptul că încheierea reexaminării intermediare și abrogarea măsurilor antidumping în vigoare sunt contrare interesului Comunității. |
| --- | --- |

(18)

Părțile au fost informate în consecință și li s-a acordat oportunitatea de a înainta observații. Nu s-au primit observații care să indice faptul că încheierea reexaminării intermediare și abrogarea măsurilor antidumping în vigoare sunt contrare interesului Comunității.

| (19) | Prin urmare, s-a hotărât încheierea prezentei reexaminări și abrogarea drepturilor definitive antidumping în vigoare cu privire la sistemele de camere de televiziune originare din Japonia, |
| --- | --- |

(19)

Prin urmare, s-a hotărât încheierea prezentei reexaminări și abrogarea drepturilor definitive antidumping în vigoare cu privire la sistemele de camere de televiziune originare din Japonia,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Reexaminarea Regulamentului (CE) nr. 1910/2006 al Consiliului se încheie și drepturile definitive antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1910/2006 asupra importurilor de sisteme de camere de televiziune originare din Japonia se abrogă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 iulie 2007.

Pentru Consiliu

Președintele

L. AMADO

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO L 244, 29.9.2000, p. 38. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1909/2006 (JO L 365, 21.12.2006, p. 1).

2

(3)  JO L 365, 21.12.2006, p. 7.

3

(4)  JO C 117, 18.5.2006, p. 8.

4

(5)  JO L 198, 31.7.2007, p. 32.

5

---

| 31.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/4 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/4

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 907/2007 AL CONSILIULUI

din 23 iulie 2007

de abrogare a taxei antidumping la importurile de uree originară din Rusia, ca urmare a unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 și de încheiere a reexaminării intermediare parțiale privind asemenea importuri originare din Rusia, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulament de bază”), în special articolul 11 alineatele (2) și (3),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsuri în vigoare

| (1) | În martie 1995, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 477/95 (2), a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de uree originare din Federația Rusă („Rusia”). Valoarea taxei impuse era constituită din diferența dintre prețul minim de import de 115 ECU/tonă și prețul net franco la frontiera comunitară, înainte de vămuire, dacă acesta din urmă era mai mic. Ancheta care a dus la adoptarea acestor măsuri va fi denumită „ancheta inițială”. După reexaminarea măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 901/2001 (3), menținerea acestor măsuri. Măsurile în vigoare la ora actuală se prezintă sub forma unei taxe variabile pe baza unui preț minim de import („PMI”) de 115 EUR/tonă („măsurile existente”). Ancheta care a dus la menținerea acestor măsuri va fi denumită „ancheta anterioară privind reexaminarea măsurilor”. |
| --- | --- |

(1)

În martie 1995, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 477/95 (2), a impus o taxă antidumping definitivă la importurile de uree originare din Federația Rusă („Rusia”). Valoarea taxei impuse era constituită din diferența dintre prețul minim de import de 115 ECU/tonă și prețul net franco la frontiera comunitară, înainte de vămuire, dacă acesta din urmă era mai mic. Ancheta care a dus la adoptarea acestor măsuri va fi denumită „ancheta inițială”. După reexaminarea măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 901/2001 (3), menținerea acestor măsuri. Măsurile în vigoare la ora actuală se prezintă sub forma unei taxe variabile pe baza unui preț minim de import („PMI”) de 115 EUR/tonă („măsurile existente”). Ancheta care a dus la menținerea acestor măsuri va fi denumită „ancheta anterioară privind reexaminarea măsurilor”.

| (2) | În decembrie 2003, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 228/2003 (4), a încheiat o reexaminare intermediară parțială lansată la inițiativa Comisiei, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, în scopul de a examina dacă forma măsurilor în vigoare este adecvată, fără nicio modificare adusă măsurilor existente. |
| --- | --- |

(2)

În decembrie 2003, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 228/2003 (4), a încheiat o reexaminare intermediară parțială lansată la inițiativa Comisiei, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, în scopul de a examina dacă forma măsurilor în vigoare este adecvată, fără nicio modificare adusă măsurilor existente.

2.   Cereri de reexaminare

| (3) | În august 2005, Comisia a publicat un aviz de expirare iminentă a măsurilor existente (5). La 9 februarie 2006, Comisia a primit o cerere de reexaminare a acestor măsuri în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază și o cerere de reexaminare intermediară parțială care să se limiteze la analiza formei măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(3)

În august 2005, Comisia a publicat un aviz de expirare iminentă a măsurilor existente (5). La 9 februarie 2006, Comisia a primit o cerere de reexaminare a acestor măsuri în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază și o cerere de reexaminare intermediară parțială care să se limiteze la analiza formei măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (4) | Această cerere a fost prezentată de către Asociația Europeană a Producătorilor de Îngrășăminte (EFMA) (denumită în continuare „solicitantul”) în numele producătorilor reprezentând un procent semnificativ, în acest caz mai mult de 50 %, din producția totală de uree a Comunității. |
| --- | --- |

(4)

Această cerere a fost prezentată de către Asociația Europeană a Producătorilor de Îngrășăminte (EFMA) (denumită în continuare „solicitantul”) în numele producătorilor reprezentând un procent semnificativ, în acest caz mai mult de 50 %, din producția totală de uree a Comunității.

| (5) | Solicitantul a invocat și a furnizat probe prima facie suficiente care au dovedit că expirarea măsurilor ar putea duce la continuarea sau reapariția dumpingului și la prejudicierea industriei comunitare în ceea ce privește importurile de uree originară din Rusia („țara în cauză”) și că aplicarea măsurilor în forma actuală nu a fost suficientă pentru a contracara efectele prejudiciabile ale dumpingului. |
| --- | --- |

(5)

Solicitantul a invocat și a furnizat probe prima facie suficiente care au dovedit că expirarea măsurilor ar putea duce la continuarea sau reapariția dumpingului și la prejudicierea industriei comunitare în ceea ce privește importurile de uree originară din Rusia („țara în cauză”) și că aplicarea măsurilor în forma actuală nu a fost suficientă pentru a contracara efectele prejudiciabile ale dumpingului.

| (6) | În plus, la 14 septembrie 2006, o cerere de reexaminare intermediară parțială a Regulamentului (CE) nr. 901/2001 a fost primită din partea Joint Stock Company „Mineral and Chemical Company EuroChem” („EuroChem”), un producător-exportator de uree din Rusia, care intra sub incidența măsurilor antidumping în vigoare. |
| --- | --- |

(6)

În plus, la 14 septembrie 2006, o cerere de reexaminare intermediară parțială a Regulamentului (CE) nr. 901/2001 a fost primită din partea Joint Stock Company „Mineral and Chemical Company EuroChem” („EuroChem”), un producător-exportator de uree din Rusia, care intra sub incidența măsurilor antidumping în vigoare.

| (7) | În cererea sa, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, EuroChem a furnizat probe prima facie pentru a-și sprijini argumentele potrivit cărora, în ceea ce privește EuroChem, circumstanțele pe baza cărora au fost stabilite măsurile se schimbaseră, iar aceste schimbări erau susceptibile să dureze. EuroChem a furnizat probe care arată că o comparație între costurile și prețurile sale de export ar duce la o reducere semnificativă a dumpingului, sub nivelul măsurilor actuale. Prin urmare, EuroChem a invocat că impunerea continuă a măsurilor la nivelurile actuale, care se bazează pe nivelul marjei prejudiciului stabilit anterior, nu mai era necesară pentru a compensa dumpingul. |
| --- | --- |

(7)

În cererea sa, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, EuroChem a furnizat probe prima facie pentru a-și sprijini argumentele potrivit cărora, în ceea ce privește EuroChem, circumstanțele pe baza cărora au fost stabilite măsurile se schimbaseră, iar aceste schimbări erau susceptibile să dureze. EuroChem a furnizat probe care arată că o comparație între costurile și prețurile sale de export ar duce la o reducere semnificativă a dumpingului, sub nivelul măsurilor actuale. Prin urmare, EuroChem a invocat că impunerea continuă a măsurilor la nivelurile actuale, care se bazează pe nivelul marjei prejudiciului stabilit anterior, nu mai era necesară pentru a compensa dumpingul.

| (8) | După consultarea Comitetului consultativ, stabilind că existau probe suficiente care justificau inițierea reexaminării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază și inițierea a două reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a inițiat aceste trei reexaminări prin publicarea avizelor de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (6). |
| --- | --- |

(8)

După consultarea Comitetului consultativ, stabilind că existau probe suficiente care justificau inițierea reexaminării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază și inițierea a două reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a inițiat aceste trei reexaminări prin publicarea avizelor de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (6).

3.   Anchetă

3.1.   Perioada de anchetă

| (9) | În ceea ce privește reexaminarea măsurilor care urmează să expire, ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2005-31 martie 2006 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”) („RIP”). Analiza tendințelor importante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a cuprins perioada începând cu anul 2002 până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada în cauză”). Perioada acoperită în cadrul reexaminării intermediare parțiale pentru analizarea caracterului adecvat al formei măsurilor aplicate a fost aceeași cu perioada luată în considerare pentru reexaminarea măsurilor care urmează să expire. Perioada de anchetă legată de reexaminarea intermediară parțială, care se limita la examinarea dumpingului referitor la „EuroChem”, a fost cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește reexaminarea măsurilor care urmează să expire, ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2005-31 martie 2006 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”) („RIP”). Analiza tendințelor importante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a cuprins perioada începând cu anul 2002 până la sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada în cauză”). Perioada acoperită în cadrul reexaminării intermediare parțiale pentru analizarea caracterului adecvat al formei măsurilor aplicate a fost aceeași cu perioada luată în considerare pentru reexaminarea măsurilor care urmează să expire. Perioada de anchetă legată de reexaminarea intermediară parțială, care se limita la examinarea dumpingului referitor la „EuroChem”, a fost cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006.

3.2.   Părțile vizate de anchetă

| (10) | Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori din Rusia, importatorii și utilizatorii despre care se știe că ar fi interesați, precum și asociațiile acestora, reprezentanții țării exportatoare, solicitantul și producătorii cunoscuți din cadrul Comunității în legătură cu inițierea celor două reexaminări. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris observațiile și de a solicita o audiere până la termenul limită fixat în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori din Rusia, importatorii și utilizatorii despre care se știe că ar fi interesați, precum și asociațiile acestora, reprezentanții țării exportatoare, solicitantul și producătorii cunoscuți din cadrul Comunității în legătură cu inițierea celor două reexaminări. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris observațiile și de a solicita o audiere până la termenul limită fixat în avizul de inițiere.

| (11) | Comisia a informat în mod oficial EuroChem, reprezentanții autorităților ruse, precum și solicitantul cu privire la inițierea reexaminării intermediare parțiale, care se limitează la examinarea dumpingului. Părților interesate li s-a oferit oportunitatea de a-și exprima observațiile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a informat în mod oficial EuroChem, reprezentanții autorităților ruse, precum și solicitantul cu privire la inițierea reexaminării intermediare parțiale, care se limitează la examinarea dumpingului. Părților interesate li s-a oferit oportunitatea de a-și exprima observațiile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de inițiere.

| (12) | S-a acordat dreptul la o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că existau motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(12)

S-a acordat dreptul la o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că existau motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

| (13) | În ceea ce privește reexaminarea măsurilor și reexaminarea intermediară parțială, limitată la forma măsurilor aplicate, și având în vedere numărul aparent ridicat de producători din Comunitate, de importatori către Comunitate și de producători-exportatori din Rusia, s-a considerat necesar, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesară utilizarea de eșantioane reprezentative. Pentru a permite Comisiei să ia o decizie privind necesitatea reală a eșantionării și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părților de mai sus li s-a cerut, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, să-și exprime opiniile în termen de 15 zile de la inițierea anchetei și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește reexaminarea măsurilor și reexaminarea intermediară parțială, limitată la forma măsurilor aplicate, și având în vedere numărul aparent ridicat de producători din Comunitate, de importatori către Comunitate și de producători-exportatori din Rusia, s-a considerat necesar, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesară utilizarea de eșantioane reprezentative. Pentru a permite Comisiei să ia o decizie privind necesitatea reală a eșantionării și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părților de mai sus li s-a cerut, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, să-și exprime opiniile în termen de 15 zile de la inițierea anchetei și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere.

| (14) | În ceea ce privește importatorii către Comunitate, doar un singur importator a furnizat informațiile solicitate în avizul de inițiere și și-a manifestat dorința de a coopera în continuare cu serviciile Comisiei. În consecință, s-a decis că eșantionarea nu este necesară în ceea ce-i privește pe importatori. |
| --- | --- |

(14)

În ceea ce privește importatorii către Comunitate, doar un singur importator a furnizat informațiile solicitate în avizul de inițiere și și-a manifestat dorința de a coopera în continuare cu serviciile Comisiei. În consecință, s-a decis că eșantionarea nu este necesară în ceea ce-i privește pe importatori.

| (15) | Nouă producători comunitari au completat corespunzător formularul privind eșantionarea și au acceptat în mod oficial să coopereze în continuare în cadrul anchetei. Au fost selectate pentru eșantionare patru dintre cele nouă societăți, acestea fiind considerate reprezentative pentru industria comunitară din perspectiva volumului de producție și al vânzărilor de uree în Comunitate. Cei patru producători comunitari care au constituit eșantionul reprezentau 50 % din producția totală a industriei comunitare, potrivit dispozițiilor considerentului 63, pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), în timp ce cei nouă producători comunitari menționați mai sus reprezentau 60 % din producția comunitară. Acest eșantion constituia cel mai mare volum reprezentativ de producție și de vânzări din Comunitate care putea fi analizat în mod rezonabil în termenul disponibil. |
| --- | --- |

(15)

Nouă producători comunitari au completat corespunzător formularul privind eșantionarea și au acceptat în mod oficial să coopereze în continuare în cadrul anchetei. Au fost selectate pentru eșantionare patru dintre cele nouă societăți, acestea fiind considerate reprezentative pentru industria comunitară din perspectiva volumului de producție și al vânzărilor de uree în Comunitate. Cei patru producători comunitari care au constituit eșantionul reprezentau 50 % din producția totală a industriei comunitare, potrivit dispozițiilor considerentului 63, pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), în timp ce cei nouă producători comunitari menționați mai sus reprezentau 60 % din producția comunitară. Acest eșantion constituia cel mai mare volum reprezentativ de producție și de vânzări din Comunitate care putea fi analizat în mod rezonabil în termenul disponibil.

| (16) | Cinci producători-exportatori au completat corespunzător formularul privind eșantionarea în termenul fixat și au acceptat în mod oficial să coopereze în continuare în cadrul anchetei. Acești cinci producători-exportatori reprezentau 60 % din totalul exporturilor ruse către Comunitate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(16)

Cinci producători-exportatori au completat corespunzător formularul privind eșantionarea în termenul fixat și au acceptat în mod oficial să coopereze în continuare în cadrul anchetei. Acești cinci producători-exportatori reprezentau 60 % din totalul exporturilor ruse către Comunitate în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (17) | Un eșantion reprezentat de trei producători-exportatori care ar putea fi analizat în mod rezonabil în termenul disponibil a fost selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, pe baza celui mai mare volum de exporturi de uree efectuate către Comunitate. Cei trei producători-exportatori din eșantion reprezentau 50 % din totalul exporturilor ruse către Comunitate în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP). |
| --- | --- |

(17)

Un eșantion reprezentat de trei producători-exportatori care ar putea fi analizat în mod rezonabil în termenul disponibil a fost selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, pe baza celui mai mare volum de exporturi de uree efectuate către Comunitate. Cei trei producători-exportatori din eșantion reprezentau 50 % din totalul exporturilor ruse către Comunitate în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP).

| (18) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile interesate au fost consultate cu privire la eșantioanele selectate și nu au ridicat obiecții în legătură cu acestea. |
| --- | --- |

(18)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile interesate au fost consultate cu privire la eșantioanele selectate și nu au ridicat obiecții în legătură cu acestea.

| (19) | Ca urmare a informațiilor suplimentare disponibile, s-a stabilit ulterior că unul dintre cei trei producători-exportatori din eșantion nu se afla printre producătorii care dispuneau de cel mai mare volum de exporturi către Comunitate. Prin urmare, acest producător-exportator a fost exclus din eșantion și înlocuit cu producătorul-exportator clasat pe locul patru. Eșantionul astfel modificat reprezenta 48 % din totalul exporturilor ruse către Comunitate în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP). |
| --- | --- |

(19)

Ca urmare a informațiilor suplimentare disponibile, s-a stabilit ulterior că unul dintre cei trei producători-exportatori din eșantion nu se afla printre producătorii care dispuneau de cel mai mare volum de exporturi către Comunitate. Prin urmare, acest producător-exportator a fost exclus din eșantion și înlocuit cu producătorul-exportator clasat pe locul patru. Eșantionul astfel modificat reprezenta 48 % din totalul exporturilor ruse către Comunitate în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP).

| (20) | Prin urmare, au fost trimise chestionare celor patru producători selectați din Comunitate, celor trei producători-exportatori selectați din Rusia, precum și tuturor importatorilor și utilizatorilor care s-au făcut cunoscuți. |
| --- | --- |

(20)

Prin urmare, au fost trimise chestionare celor patru producători selectați din Comunitate, celor trei producători-exportatori selectați din Rusia, precum și tuturor importatorilor și utilizatorilor care s-au făcut cunoscuți.

| (21) | Răspunsuri la chestionare au fost primite din partea celor patru producători din Comunitate și de la trei producători-exportatori din Rusia, precum și din partea unui importator independent și a șapte utilizatori în cadrul Comunității. În plus, numeroși importatori și utilizatori, precum și asociațiile acestora au prezentat observații fără a răspunde la chestionar. |
| --- | --- |

(21)

Răspunsuri la chestionare au fost primite din partea celor patru producători din Comunitate și de la trei producători-exportatori din Rusia, precum și din partea unui importator independent și a șapte utilizatori în cadrul Comunității. În plus, numeroși importatori și utilizatori, precum și asociațiile acestora au prezentat observații fără a răspunde la chestionar.

| (22) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru analizele sale și a efectuat vizite de verificare în locațiile următoarelor societăți:






  (a) | Producători din Comunitate care au constituit eșantionul







  — | Fertiberia SA, Madrid, Spania; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru analizele sale și a efectuat vizite de verificare în locațiile următoarelor societăți:

(a)

Producători din Comunitate care au constituit eșantionul

—

Fertiberia SA, Madrid, Spania;

| — | Nitrogénművek Zrt., Pétfűrdo, Ungaria; |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Zrt., Pétfűrdo, Ungaria;

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Germania; și |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Germania; și

| — | Yara SA, Bruxelles, Belgia și producătorul său afiliat Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Țările de Jos; |
| --- | --- |

—

Yara SA, Bruxelles, Belgia și producătorul său afiliat Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Țările de Jos;

| (b) | Producătorii-exportatori din Rusia care au constituit eșantionul







  — | JSC Mineral and Chemical Company (EuroChem), Moscova, Rusia și cele două societăți afiliate la societatea în cauză: |
| --- | --- | --- |

(b)

Producătorii-exportatori din Rusia care au constituit eșantionul

—

JSC Mineral and Chemical Company (EuroChem), Moscova, Rusia și cele două societăți afiliate la societatea în cauză:

| — | OJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Rusia; |
| --- | --- |

—

OJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Rusia;

| — | OJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Rusia; |
| --- | --- |

—

OJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Rusia;

| — | JSC Minudobrenia, Perm, Rusia; și |
| --- | --- |

—

JSC Minudobrenia, Perm, Rusia; și

| — | JSC Acron, Velikij Novgorod, Rusia. |
| --- | --- |

—

JSC Acron, Velikij Novgorod, Rusia.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSE SIMILARE

1.   Produsul în cauză

| (23) | Produsul în cauză este același ca și în ancheta inițială și în ancheta anterioară privind reexaminarea la expirarea măsurilor, și anume ureea care intră sub incidența codurilor NC 3102 10 10 și 3102 10 90, originară din Rusia. |
| --- | --- |

(23)

Produsul în cauză este același ca și în ancheta inițială și în ancheta anterioară privind reexaminarea la expirarea măsurilor, și anume ureea care intră sub incidența codurilor NC 3102 10 10 și 3102 10 90, originară din Rusia.

| (24) | Ureea este produsă în principal din amoniu, produs, la rândul său, din gaz natural. Aceasta se poate prezenta sub formă lichidă sau solidă. Ureea solidă poate fi utilizată în scopuri agricole sau industriale. Ureea agricolă poate fi folosită fie ca îngrășământ, aplicat pe sol, fie ca aditiv alimentar pentru hrana animalelor. Ureea industrială este utilizată ca materie primă pentru producerea anumitor adezivi și materiale plastice. Ureea lichidă poate fi utilizată atât ca îngrășământ, cât și în scopuri industriale. Deși ureea se prezintă sub diferitele forme menționate mai sus, aceasta poate fi considerată în scopul prezentei proceduri ca fiind un singur produs, proprietățile chimice ale ureei fiind, în general, aceleași. |
| --- | --- |

(24)

Ureea este produsă în principal din amoniu, produs, la rândul său, din gaz natural. Aceasta se poate prezenta sub formă lichidă sau solidă. Ureea solidă poate fi utilizată în scopuri agricole sau industriale. Ureea agricolă poate fi folosită fie ca îngrășământ, aplicat pe sol, fie ca aditiv alimentar pentru hrana animalelor. Ureea industrială este utilizată ca materie primă pentru producerea anumitor adezivi și materiale plastice. Ureea lichidă poate fi utilizată atât ca îngrășământ, cât și în scopuri industriale. Deși ureea se prezintă sub diferitele forme menționate mai sus, aceasta poate fi considerată în scopul prezentei proceduri ca fiind un singur produs, proprietățile chimice ale ureei fiind, în general, aceleași.

2.   Produse similare

| (25) | Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială și în ancheta anterioară privind reexaminarea la expirarea măsurilor, anchetele privind reexaminarea actuală au confirmat faptul că produsul în cauză și ureea produsă și vândută de către producătorii din Comunitate pe piața comunitară, precum și ureea produsă și vândută pe piața internă rusă prezintă aceleași caracteristici chimice și au, în esență, aceleași utilizări. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(25)

Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială și în ancheta anterioară privind reexaminarea la expirarea măsurilor, anchetele privind reexaminarea actuală au confirmat faptul că produsul în cauză și ureea produsă și vândută de către producătorii din Comunitate pe piața comunitară, precum și ureea produsă și vândută pe piața internă rusă prezintă aceleași caracteristici chimice și au, în esență, aceleași utilizări. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

1.   Continuarea dumpingului pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP)

| (26) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă dumpingul a avut loc în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP) și, în caz afirmativ, dacă expirarea măsurilor ar putea duce sau nu la o continuare a dumpingului. |
| --- | --- |

(26)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă dumpingul a avut loc în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP) și, în caz afirmativ, dacă expirarea măsurilor ar putea duce sau nu la o continuare a dumpingului.

1.1.   Generalități

| (27) | Astfel cum se menționează în considerentul 16, cinci producători-exportatori ruși de uree au cooperat în cadrul anchetei. Acești cinci producători reprezentau 60 % din exporturile de uree originare din Rusia efectuate către Comunitate în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), ceea ce corespundea valorii de 1,39 milioane tone. Importurile către Comunitate a produsului în cauză originar din Rusia reprezenta 16 % din consumul comunitar, ceea ce reprezenta 8,98 milioane tone în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP). |
| --- | --- |

(27)

Astfel cum se menționează în considerentul 16, cinci producători-exportatori ruși de uree au cooperat în cadrul anchetei. Acești cinci producători reprezentau 60 % din exporturile de uree originare din Rusia efectuate către Comunitate în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), ceea ce corespundea valorii de 1,39 milioane tone. Importurile către Comunitate a produsului în cauză originar din Rusia reprezenta 16 % din consumul comunitar, ceea ce reprezenta 8,98 milioane tone în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP).

| (28) | Prin urmare, nivelul cooperării este considerat ridicat. |
| --- | --- |

(28)

Prin urmare, nivelul cooperării este considerat ridicat.

1.2.   Valoarea normală

| (29) | De notat faptul că un producător-exportator controlează două societăți afiliate, ambele fiind producătoare și exportatoare de uree. Prin urmare, eșantionul menționat în considerentul 19 cuprinde patru societăți. |
| --- | --- |

(29)

De notat faptul că un producător-exportator controlează două societăți afiliate, ambele fiind producătoare și exportatoare de uree. Prin urmare, eșantionul menționat în considerentul 19 cuprinde patru societăți.

| (30) | S-a stabilit inițial pentru fiecare dintre cele patru societăți dacă totalul vânzărilor interne de uree al acestora era reprezentativ în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă acestea reprezentau mai mult de 5 % din volumul total de vânzări al produsului în cauză exportat către Comunitate. Ancheta a arătat că toate cele patru societăți au vândut cantități de uree reprezentative pe piața internă. |
| --- | --- |

(30)

S-a stabilit inițial pentru fiecare dintre cele patru societăți dacă totalul vânzărilor interne de uree al acestora era reprezentativ în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă acestea reprezentau mai mult de 5 % din volumul total de vânzări al produsului în cauză exportat către Comunitate. Ancheta a arătat că toate cele patru societăți au vândut cantități de uree reprezentative pe piața internă.

| (31) | Pentru a stabili dacă vânzările de uree pe piața internă respectau tendința normală a pieței, a trebuit să se stabilească costul de producție. În această privință este necesar să se menționeze că o parte importantă a costului de fabricație și a costului total de producție este reprezentată de costurile energetice, cum ar fi energia electrică și gazul. Prin urmare, s-a examinat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, dacă costurile asociate cu producerea și vânzarea produsului în cauză erau reflectate adecvat în documentația părților în cauză. |
| --- | --- |

(31)

Pentru a stabili dacă vânzările de uree pe piața internă respectau tendința normală a pieței, a trebuit să se stabilească costul de producție. În această privință este necesar să se menționeze că o parte importantă a costului de fabricație și a costului total de producție este reprezentată de costurile energetice, cum ar fi energia electrică și gazul. Prin urmare, s-a examinat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, dacă costurile asociate cu producerea și vânzarea produsului în cauză erau reflectate adecvat în documentația părților în cauză.

| (32) | Ancheta nu a relevat niciun indiciu conform căruia energia electrică nu ar fi reflectată în mod adecvat în documentația părților. În acest context este necesar să se menționeze, printre altele, că prețurile pentru energie electrică plătită de către producătorii ruși în cursul perioadei anchetei de reexaminare erau conforme cu prețurile de pe piața internațională, în comparație cu piețele altor țări, cum ar fi Canada și Norvegia. Cu toate acestea, nu același lucru se poate afirma în ceea ce privește prețurile la gaz. |
| --- | --- |

(32)

Ancheta nu a relevat niciun indiciu conform căruia energia electrică nu ar fi reflectată în mod adecvat în documentația părților. În acest context este necesar să se menționeze, printre altele, că prețurile pentru energie electrică plătită de către producătorii ruși în cursul perioadei anchetei de reexaminare erau conforme cu prețurile de pe piața internațională, în comparație cu piețele altor țări, cum ar fi Canada și Norvegia. Cu toate acestea, nu același lucru se poate afirma în ceea ce privește prețurile la gaz.

| (33) | În ceea ce privește aprovizionarea cu gaz, s-a stabilit, pe baza datelor publicate de către surse recunoscute la nivel internațional, specializate în piața energetică, că prețurile plătite de producătorii ruși erau anormal de scăzute. De exemplu, acestea ajungeau la o cincime din prețul de export pentru gaz natural din Rusia și erau, totodată, considerabil mai scăzute față de prețul gazului plătit de producătorii comunitari. În acest sens, toate datele disponibile arată că prețul gazului pe piața internă rusă erau prețuri reglementate, ceea ce le situează cu mult sub prețurile plătite pe piețele nereglementate ale gazului natural. Dat fiind că în evidențele celor patru societăți nu erau consemnate adecvat costurile pentru gaz, acestea au trebuit să fie ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Costurile de fabricație ale societăților care constituie eșantionul au fost ajustate în consecință. |
| --- | --- |

(33)

În ceea ce privește aprovizionarea cu gaz, s-a stabilit, pe baza datelor publicate de către surse recunoscute la nivel internațional, specializate în piața energetică, că prețurile plătite de producătorii ruși erau anormal de scăzute. De exemplu, acestea ajungeau la o cincime din prețul de export pentru gaz natural din Rusia și erau, totodată, considerabil mai scăzute față de prețul gazului plătit de producătorii comunitari. În acest sens, toate datele disponibile arată că prețul gazului pe piața internă rusă erau prețuri reglementate, ceea ce le situează cu mult sub prețurile plătite pe piețele nereglementate ale gazului natural. Dat fiind că în evidențele celor patru societăți nu erau consemnate adecvat costurile pentru gaz, acestea au trebuit să fie ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Costurile de fabricație ale societăților care constituie eșantionul au fost ajustate în consecință.

| (34) | În lipsa oricărui tip de prețuri ale gazului nedenaturate cu privire la piața internă rusă și în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, prețurile pentru gaz au trebuit să fie stabilite „pe orice altă bază rezonabilă, inclusiv informații de pe alte piețe reprezentative”. Prețul ajustat a fost calculat pe baza prețului mediu al gazului rusesc vândut la export la granița germană/cehă („Waidhaus”), fără includerea costurilor de transport. Waidhaus, fiind punctul principal al vânzărilor de gaz din Rusia către UE, care reprezintă cea mai mare piață pentru gazul rusesc și are prețuri care reflectă costurile în mod adecvat, poate fi considerat ca fiind o piață reprezentativă. |
| --- | --- |

(34)

În lipsa oricărui tip de prețuri ale gazului nedenaturate cu privire la piața internă rusă și în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, prețurile pentru gaz au trebuit să fie stabilite „pe orice altă bază rezonabilă, inclusiv informații de pe alte piețe reprezentative”. Prețul ajustat a fost calculat pe baza prețului mediu al gazului rusesc vândut la export la granița germană/cehă („Waidhaus”), fără includerea costurilor de transport. Waidhaus, fiind punctul principal al vânzărilor de gaz din Rusia către UE, care reprezintă cea mai mare piață pentru gazul rusesc și are prețuri care reflectă costurile în mod adecvat, poate fi considerat ca fiind o piață reprezentativă.

| (35) | După ajustarea costurilor de producție astfel cum se descrie mai sus, numai două societăți dispuneau de un volum de vânzări reprezentativ pe piața internă față de tendința comercială normală a pieței. Prin urmare, în ceea ce privește aceste două societăți, calcularea valorii normale s-a bazat pe vânzările produselor similare pe piața internă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(35)

După ajustarea costurilor de producție astfel cum se descrie mai sus, numai două societăți dispuneau de un volum de vânzări reprezentativ pe piața internă față de tendința comercială normală a pieței. Prin urmare, în ceea ce privește aceste două societăți, calcularea valorii normale s-a bazat pe vânzările produselor similare pe piața internă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (36) | În ceea ce privește celelalte două societăți, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor de vânzare pe piața internă ale celor doi producători care înregistrau vânzări reprezentative pe piața internă în cadrul tendinței comerciale normale a pieței, menționate în considerentul 35, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază. Din motive de confidențialitate, aceste informații nu ar putea fi divulgate în mod amănunțit, deoarece una dintre cele două societăți, de la care au provenit informațiile, era afiliată la o societate cu privire la care valoarea normală fusese stabilită. Prin urmare, dacă aceste informații necesare ar fi fost divulgate, respectiva societate ar fi putut să reconstituie date comerciale confidențiale ale celeilalte societăți. |
| --- | --- |

(36)

În ceea ce privește celelalte două societăți, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor de vânzare pe piața internă ale celor doi producători care înregistrau vânzări reprezentative pe piața internă în cadrul tendinței comerciale normale a pieței, menționate în considerentul 35, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază. Din motive de confidențialitate, aceste informații nu ar putea fi divulgate în mod amănunțit, deoarece una dintre cele două societăți, de la care au provenit informațiile, era afiliată la o societate cu privire la care valoarea normală fusese stabilită. Prin urmare, dacă aceste informații necesare ar fi fost divulgate, respectiva societate ar fi putut să reconstituie date comerciale confidențiale ale celeilalte societăți.

1.3.   Prețul de export

| (37) | În toate cazurile în care produsul vizat a fost exportat către clienți independenți din cadrul Comunității, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite. |
| --- | --- |

(37)

În toate cazurile în care produsul vizat a fost exportat către clienți independenți din cadrul Comunității, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.

| (38) | În cazul în care un producător-exportator a efectuat vânzări prin intermediul unui comerciant afiliat din Elveția, prețul de export a fost calculat pe baza prețurilor de revânzare ale acelui comerciant afiliat către clienți independenți. Au fost efectuate ajustări cu privire la toate costurile suportate între achiziționare și revânzare, inclusiv transportul, vânzările, cheltuielile generale și administrative, precum și o marjă de profit rezonabilă. |
| --- | --- |

(38)

În cazul în care un producător-exportator a efectuat vânzări prin intermediul unui comerciant afiliat din Elveția, prețul de export a fost calculat pe baza prețurilor de revânzare ale acelui comerciant afiliat către clienți independenți. Au fost efectuate ajustări cu privire la toate costurile suportate între achiziționare și revânzare, inclusiv transportul, vânzările, cheltuielile generale și administrative, precum și o marjă de profit rezonabilă.

1.4.   Comparație

| (39) | Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe baza prețului de uzină. Pentru o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub formă de ajustări, de diferențele constatate cu privire la factorii care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Prin urmare, s-au efectuat ajustări în cazul diferențelor existente cu privire la transport, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, costuri aferente creditelor, comisioane, precum și la costuri de ambalare, în cazul în care acestea erau aplicabile și existau date verificate în acest sens. |
| --- | --- |

(39)

Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe baza prețului de uzină. Pentru o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub formă de ajustări, de diferențele constatate cu privire la factorii care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Prin urmare, s-au efectuat ajustări în cazul diferențelor existente cu privire la transport, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, costuri aferente creditelor, comisioane, precum și la costuri de ambalare, în cazul în care acestea erau aplicabile și existau date verificate în acest sens.

1.5.   Continuarea dumpingului

| (40) | Marja de dumping pentru fiecare producător-exportator a fost stabilită pe baza unei comparații efectuate între o valoare normală medie ponderată și un preț de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(40)

Marja de dumping pentru fiecare producător-exportator a fost stabilită pe baza unei comparații efectuate între o valoare normală medie ponderată și un preț de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (41) | Ancheta a arătat că dumpingul a avut loc în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), îndeosebi la un nivel inferior față de ancheta anterioară privind reexaminarea la expirarea măsurilor. Marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF de la frontiera comunitară, fără vămuire, sunt însă semnificative, având o valoare cuprinsă între 6 % și 23 %. |
| --- | --- |

(41)

Ancheta a arătat că dumpingul a avut loc în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), îndeosebi la un nivel inferior față de ancheta anterioară privind reexaminarea la expirarea măsurilor. Marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF de la frontiera comunitară, fără vămuire, sunt însă semnificative, având o valoare cuprinsă între 6 % și 23 %.

2.   Probabilitatea unei continuări a dumpingului

2.1.   Efectul înlăturării măsurilor existente asupra importurilor care fac obiectul unui dumping

| (42) | Astfel cum se menționează în considerentul 1, măsurile în vigoare la ora actuală se prezintă sub forma unui PMI (preț minim de import) de 115 EUR/tonă. În timp ce acest PMI a avut inițial o influență asupra prețurilor de export de uree din Rusia către Comunitate, aceste prețuri au avut un nivel mult mai ridicat față de PMI începând cu 2003, astfel cum se arată în considerentul 67, iar în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), prețurile medii ale exporturilor din Rusia au fost cu 68 % mai mari față de PMI. |
| --- | --- |

(42)

Astfel cum se menționează în considerentul 1, măsurile în vigoare la ora actuală se prezintă sub forma unui PMI (preț minim de import) de 115 EUR/tonă. În timp ce acest PMI a avut inițial o influență asupra prețurilor de export de uree din Rusia către Comunitate, aceste prețuri au avut un nivel mult mai ridicat față de PMI începând cu 2003, astfel cum se arată în considerentul 67, iar în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), prețurile medii ale exporturilor din Rusia au fost cu 68 % mai mari față de PMI.

| (43) | Prin urmare, se poate conchide că măsurile în vigoare la ora actuală nu au avut niciun impact asupra prețurilor sau cantităților exporturilor de uree originare din Rusia. În consecință, este improbabil ca acestea să aibă un impact asupra prețurilor sau cantităților exporturilor de uree originare din Rusia, dacă ar fi abrogate măsurile. |
| --- | --- |

(43)

Prin urmare, se poate conchide că măsurile în vigoare la ora actuală nu au avut niciun impact asupra prețurilor sau cantităților exporturilor de uree originare din Rusia. În consecință, este improbabil ca acestea să aibă un impact asupra prețurilor sau cantităților exporturilor de uree originare din Rusia, dacă ar fi abrogate măsurile.

| (44) | Fără a aduce atingere dispozițiilor de mai sus, efectele posibile ale: (i) capacităților disponibile actuale ale Rusiei și ale noilor capacități eventuale; și (ii) posibilitatea redirecționării celorlalte vânzări către Comunitate au fost, de asemenea, examinate pe parcursul anchetei, astfel cum se explică mai jos. |
| --- | --- |

(44)

Fără a aduce atingere dispozițiilor de mai sus, efectele posibile ale: (i) capacităților disponibile actuale ale Rusiei și ale noilor capacități eventuale; și (ii) posibilitatea redirecționării celorlalte vânzări către Comunitate au fost, de asemenea, examinate pe parcursul anchetei, astfel cum se explică mai jos.

2.2.   Capacitatea disponibilă

| (45) | În cererea de reexaminare, solicitantul a prezentat dovezi conform cărora vor fi în total nouă proiecte care vor furniza Rusiei o capacitate nouă substanțială în perioada cuprinsă între 2005 și 2007 care se va datora modernizărilor, îmbunătățirilor și deblocărilor care vor fi efectuate, reprezentând o creștere de cel puțin 10 % din capacitatea actuală. |
| --- | --- |

(45)

În cererea de reexaminare, solicitantul a prezentat dovezi conform cărora vor fi în total nouă proiecte care vor furniza Rusiei o capacitate nouă substanțială în perioada cuprinsă între 2005 și 2007 care se va datora modernizărilor, îmbunătățirilor și deblocărilor care vor fi efectuate, reprezentând o creștere de cel puțin 10 % din capacitatea actuală.

2.2.1.   Producători care au cooperat

| (46) | Au fost examinate efectele posibile ale capacităților disponibile actuale. Producătorii ruși care constituiau eșantionul au reușit să-și mărească capacitatea de producție cu aproximativ 5 %, în timp ce productivitatea acestora a crescut cu aproximativ 15 % în cursul perioadei în cauză. Prin urmare, capacitatea disponibilă nominală a acestora a scăzut în mod semnificativ la 170 000 tone sau aproximativ la 6 % din capacitatea de producție. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitate | 2 567 648 | 2 567 648 | 2 567 648 | 2 640 100 | 2 686 591 |
| Producție | 2 179 525 | 2 213 096 | 2 364 564 | 2 537 327 | 2 516 367 |
| Capacitate disponibilă | 388 123 | 354 552 | 203 084 | 102 773 | 170 224 |

(46)

Au fost examinate efectele posibile ale capacităților disponibile actuale. Producătorii ruși care constituiau eșantionul au reușit să-și mărească capacitatea de producție cu aproximativ 5 %, în timp ce productivitatea acestora a crescut cu aproximativ 15 % în cursul perioadei în cauză. Prin urmare, capacitatea disponibilă nominală a acestora a scăzut în mod semnificativ la 170 000 tone sau aproximativ la 6 % din capacitatea de producție.

2002

2003

2004

2005

2006

Capacitate

2 567 648

2 567 648

2 567 648

2 640 100

2 686 591

Producție

2 179 525

2 213 096

2 364 564

2 537 327

2 516 367

Capacitate disponibilă

388 123

354 552

203 084

102 773

170 224

| (47) | Un total de cinci proiecte din cele nouă menționate în cerere privea producători-exportatori care au cooperat. Două proiecte au fost deja finalizate în cursul perioadei în cauză și, prin urmare, nu furnizează o capacitate suplimentară față de perioada anchetei de reexaminare (RIP). Numai pentru unul dintre proiectele menționate s-a înregistrat o creștere nesemnificativă a capacității. |
| --- | --- |

(47)

Un total de cinci proiecte din cele nouă menționate în cerere privea producători-exportatori care au cooperat. Două proiecte au fost deja finalizate în cursul perioadei în cauză și, prin urmare, nu furnizează o capacitate suplimentară față de perioada anchetei de reexaminare (RIP). Numai pentru unul dintre proiectele menționate s-a înregistrat o creștere nesemnificativă a capacității.

| (48) | În ceea ce privește cele mai importante două proiecte care stau la baza celei mai mari creșteri a capacității menționate în considerentul 46, s-a stabilit că societatea investește nu numai în capacități destinate producției ureei, ci și în echipamente de producție în aval pentru produse, cum ar fi rășinile ureoformaldehidice (UFR), ureea și soluțiile de nitrat de amoniu (UAN). Aceste proiecte se află fie într-un stadiu avansat, fie au fost deja finalizate după perioada anchetei de reexaminare (RIP). Prin urmare, se poate considera că cea mai mare parte a capacității destinate acestui proiect nu va fi vândută clienților independenți, ci va fi destinată utilizării captive sub formă de stoc de rezervă pentru aceste produse în aval. Prin urmare, această parte nu este luată în considerare în alineatul următor. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește cele mai importante două proiecte care stau la baza celei mai mari creșteri a capacității menționate în considerentul 46, s-a stabilit că societatea investește nu numai în capacități destinate producției ureei, ci și în echipamente de producție în aval pentru produse, cum ar fi rășinile ureoformaldehidice (UFR), ureea și soluțiile de nitrat de amoniu (UAN). Aceste proiecte se află fie într-un stadiu avansat, fie au fost deja finalizate după perioada anchetei de reexaminare (RIP). Prin urmare, se poate considera că cea mai mare parte a capacității destinate acestui proiect nu va fi vândută clienților independenți, ci va fi destinată utilizării captive sub formă de stoc de rezervă pentru aceste produse în aval. Prin urmare, această parte nu este luată în considerare în alineatul următor.

| (49) | Din cele de mai sus rezultă că cele trei proiecte ar duce la o capacitate suplimentară, disponibilă în scopul vânzării către clienți independenți, estimată la aproximativ 150 000-200 000 tone. Această valoare reprezintă 10 %-15 % din totalul exporturilor Rusiei către Comunitate pe parcursul anchetei de reexaminare (RIP) sau o cotă de piață potențială de 1,5 %-2 % din piața comunitară. |
| --- | --- |

(49)

Din cele de mai sus rezultă că cele trei proiecte ar duce la o capacitate suplimentară, disponibilă în scopul vânzării către clienți independenți, estimată la aproximativ 150 000-200 000 tone. Această valoare reprezintă 10 %-15 % din totalul exporturilor Rusiei către Comunitate pe parcursul anchetei de reexaminare (RIP) sau o cotă de piață potențială de 1,5 %-2 % din piața comunitară.

2.2.2.   Producători care nu au cooperat

| (50) | Capacitatea disponibilă totală sub formă de procent din capacitatea de producție a Rusiei este conformă cu capacitatea disponibilă stabilită în cazul producătorilor care au cooperat, conform informațiilor prezentate de către solicitant. Prin urmare, se consideră că producătorii care nu au cooperat dispun, de asemenea, de o capacitate disponibilă de aproximativ 5 % din capacitatea de producție, estimată la aproximativ 140 000 tone pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP). |
| --- | --- |

(50)

Capacitatea disponibilă totală sub formă de procent din capacitatea de producție a Rusiei este conformă cu capacitatea disponibilă stabilită în cazul producătorilor care au cooperat, conform informațiilor prezentate de către solicitant. Prin urmare, se consideră că producătorii care nu au cooperat dispun, de asemenea, de o capacitate disponibilă de aproximativ 5 % din capacitatea de producție, estimată la aproximativ 140 000 tone pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP).

| (51) | Patru proiecte în total din cele nouă menționate în cerere priveau producători-exportatori care nu au cooperat. Aceste proiecte au fost evaluate pe baza materialului disponibil. Cu privire la un singur proiect, s-a stabilit că acesta nu implică produsul în cauză, ci metanolul. Unul dintre proiecte a fost deja finalizat în cursul perioadei analizate și, prin urmare, nu furnizează o capacitate suplimentară față de perioada anchetei de reexaminare (RIP). Unul dintre proiecte privea investiții nesemnificative inferioare valorii de 1 milion EUR p.a. și, prin urmare, a fost considerat a nu avea un impact semnificativ asupra capacității din Rusia. În ceea ce privește proiectul rămas, acesta ar putea duce la o creștere a capacității cu aproximativ 100 000 tone (reprezentând aproximativ 7 % din totalul exporturilor Rusiei către Comunitate pe parcursul anchetei de reexaminare sau o cotă de piață potențială de 1 % din piața comunitară). |
| --- | --- |

(51)

Patru proiecte în total din cele nouă menționate în cerere priveau producători-exportatori care nu au cooperat. Aceste proiecte au fost evaluate pe baza materialului disponibil. Cu privire la un singur proiect, s-a stabilit că acesta nu implică produsul în cauză, ci metanolul. Unul dintre proiecte a fost deja finalizat în cursul perioadei analizate și, prin urmare, nu furnizează o capacitate suplimentară față de perioada anchetei de reexaminare (RIP). Unul dintre proiecte privea investiții nesemnificative inferioare valorii de 1 milion EUR p.a. și, prin urmare, a fost considerat a nu avea un impact semnificativ asupra capacității din Rusia. În ceea ce privește proiectul rămas, acesta ar putea duce la o creștere a capacității cu aproximativ 100 000 tone (reprezentând aproximativ 7 % din totalul exporturilor Rusiei către Comunitate pe parcursul anchetei de reexaminare sau o cotă de piață potențială de 1 % din piața comunitară).

2.2.3.   Concluzii privind capacitatea disponibilă

| (52) | Potrivit constatărilor din cadrul anchetei, capacitatea suplimentară disponibilă pe termen mediu se va apropia de 500 000 tone. Dat fiind că o parte semnificativă din capacitatea suplimentară va fi destinată utilizării captive sub formă de stoc de rezervă, ca urmare a modernizărilor, îmbunătățirilor și deblocărilor, s-a ajuns la concluzia că doar aproximativ jumătate din această cantitate va fi disponibilă pentru vânzarea către clienți independenți. |
| --- | --- |

(52)

Potrivit constatărilor din cadrul anchetei, capacitatea suplimentară disponibilă pe termen mediu se va apropia de 500 000 tone. Dat fiind că o parte semnificativă din capacitatea suplimentară va fi destinată utilizării captive sub formă de stoc de rezervă, ca urmare a modernizărilor, îmbunătățirilor și deblocărilor, s-a ajuns la concluzia că doar aproximativ jumătate din această cantitate va fi disponibilă pentru vânzarea către clienți independenți.

| (53) | Dat fiind că piața internă a Rusiei este redusă și că nu există indicii care să arate că va crește în viitor, orice creștere a producției va fi orientată către export. Dat fiind că utilizarea capacității nominale a producătorilor ruși se apropie de 95 %, numai cantități suplimentare limitate sunt disponibile pentru export. |
| --- | --- |

(53)

Dat fiind că piața internă a Rusiei este redusă și că nu există indicii care să arate că va crește în viitor, orice creștere a producției va fi orientată către export. Dat fiind că utilizarea capacității nominale a producătorilor ruși se apropie de 95 %, numai cantități suplimentare limitate sunt disponibile pentru export.

| (54) | Capacitatea disponibilă actuală și capacitatea suplimentară, care nu este destinată utilizării captive, care se așteaptă să fie create în viitorul apropiat, reprezintă împreună aproximativ 550 000-600 000 tone, ceea ce reprezintă aproximativ 40 % din volumul total de exporturi al Rusiei către Comunitate pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, reprezentând o cotă de piață potențială de aproximativ 6 % din piața comunitară. Cu toate acestea, conform estimărilor agențiilor de consultanță specializate în îngrășăminte, furnizate de către solicitant, se prevede o creștere a cererii de uree la nivel mondial într-un ritm similar cu cel al creșterii capacității la nivel mondial. Prin urmare, cantitățile suplimentare disponibile pentru export ar putea fi direcționate către regiunile în care există o cerere suplimentară. Prin urmare, este probabil ca exporturile din Rusia către Comunitate să crească în cantități semnificative numai în cazul în care există o creștere echivalentă a cererii, și anume aceste exporturi suplimentare nu ar trebui să aibă un efect negativ asupra prețurilor de pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(54)

Capacitatea disponibilă actuală și capacitatea suplimentară, care nu este destinată utilizării captive, care se așteaptă să fie create în viitorul apropiat, reprezintă împreună aproximativ 550 000-600 000 tone, ceea ce reprezintă aproximativ 40 % din volumul total de exporturi al Rusiei către Comunitate pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare, reprezentând o cotă de piață potențială de aproximativ 6 % din piața comunitară. Cu toate acestea, conform estimărilor agențiilor de consultanță specializate în îngrășăminte, furnizate de către solicitant, se prevede o creștere a cererii de uree la nivel mondial într-un ritm similar cu cel al creșterii capacității la nivel mondial. Prin urmare, cantitățile suplimentare disponibile pentru export ar putea fi direcționate către regiunile în care există o cerere suplimentară. Prin urmare, este probabil ca exporturile din Rusia către Comunitate să crească în cantități semnificative numai în cazul în care există o creștere echivalentă a cererii, și anume aceste exporturi suplimentare nu ar trebui să aibă un efect negativ asupra prețurilor de pe piața comunitară.

| (55) | Prin urmare, nu se poate conchide că volumul exporturilor care fac obiectul unui dumping din partea Rusiei către Comunitate va fi afectat de capacitatea disponibilă a Rusiei. |
| --- | --- |

(55)

Prin urmare, nu se poate conchide că volumul exporturilor care fac obiectul unui dumping din partea Rusiei către Comunitate va fi afectat de capacitatea disponibilă a Rusiei.

2.3.   Posibilitatea redirecționării altor vânzări către Comunitate

| (56) | În cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), prețurile exporturilor către Comunitate ale producătorilor-exportatori care constituiau eșantionul, calculate pe baza prețului de uzină, erau cu aproximativ 1 %-5 % mai scăzute față de prețurile exporturilor către alte țări terțe. Prețurile pieței interne erau, de asemenea, mai mari decât prețurile exporturilor către Comunitate, îndeosebi pentru societățile situate în regiuni îndepărtate, datorită diferenței semnificative dintre costurile de transport. |
| --- | --- |

(56)

În cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), prețurile exporturilor către Comunitate ale producătorilor-exportatori care constituiau eșantionul, calculate pe baza prețului de uzină, erau cu aproximativ 1 %-5 % mai scăzute față de prețurile exporturilor către alte țări terțe. Prețurile pieței interne erau, de asemenea, mai mari decât prețurile exporturilor către Comunitate, îndeosebi pentru societățile situate în regiuni îndepărtate, datorită diferenței semnificative dintre costurile de transport.

| (57) | Solicitantul invocă faptul că există investiții semnificative în capacitatea de producție de uree, îndeosebi în Africa de Nord și Orientul Mijlociu. Această nouă capacitate va duce probabil la limitarea oportunităților pentru exportatorii ruși pe alte piețe și va ocaziona o creștere a cantităților de uree originară din Rusia, exportate către Comunitate. Cu toate acestea, s-a stabilit, pe baza estimărilor menționate în considerentul 54, că aceste investiții nu vor avea un impact semnificativ asupra raportului ofertă/cerere la nivel global, dat fiind că se prevede o creștere a cererii globale conform creșterii capacității la nivel mondial. |
| --- | --- |

(57)

Solicitantul invocă faptul că există investiții semnificative în capacitatea de producție de uree, îndeosebi în Africa de Nord și Orientul Mijlociu. Această nouă capacitate va duce probabil la limitarea oportunităților pentru exportatorii ruși pe alte piețe și va ocaziona o creștere a cantităților de uree originară din Rusia, exportate către Comunitate. Cu toate acestea, s-a stabilit, pe baza estimărilor menționate în considerentul 54, că aceste investiții nu vor avea un impact semnificativ asupra raportului ofertă/cerere la nivel global, dat fiind că se prevede o creștere a cererii globale conform creșterii capacității la nivel mondial.

| (58) | Prin urmare, nu se poate conchide că volumul exporturilor, care fac obiectul unui dumping, din partea Rusiei către Comunitate va fi afectat de o redirecționare a bunurilor către Comunitate. |
| --- | --- |

(58)

Prin urmare, nu se poate conchide că volumul exporturilor, care fac obiectul unui dumping, din partea Rusiei către Comunitate va fi afectat de o redirecționare a bunurilor către Comunitate.

2.4.   Concluziile privind probabilitatea unei continuări a dumpingului

| (59) | Pe baza analizei efectuate mai sus și, în special, datorită lipsei unui impact al măsurilor actuale asupra prețurilor de export către Comunitate, se conchide că, în cazul în care s-ar abroga măsurile, există posibilitatea ca dumpingul să continue. |
| --- | --- |

(59)

Pe baza analizei efectuate mai sus și, în special, datorită lipsei unui impact al măsurilor actuale asupra prețurilor de export către Comunitate, se conchide că, în cazul în care s-ar abroga măsurile, există posibilitatea ca dumpingul să continue.

D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI COMUNITARE

| (60) | Pe teritoriul comunitar, produsul similar este fabricat de 16 producători a căror producție este considerată ca fiind reprezentativă pentru producția totală a Comunității, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Opt dintre cele 16 societăți au fost integrate în industria comunitară ca urmare a extinderii UE în anul 2004. |
| --- | --- |

(60)

Pe teritoriul comunitar, produsul similar este fabricat de 16 producători a căror producție este considerată ca fiind reprezentativă pentru producția totală a Comunității, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Opt dintre cele 16 societăți au fost integrate în industria comunitară ca urmare a extinderii UE în anul 2004.

| (61) | Din cei 16 producători comunitari, nouă societăți au cooperat în cadrul anchetei, toate fiind menționate în cererea de reexaminare. Ceilalți trei producători s-au făcut cunoscuți în termenele stabilite și au trimis informațiile solicitate în scopul eșantionării. Cu toate acestea, ei nu și-au manifestat dorința de a colabora în continuare. Niciun producător comunitar nu s-a opus cererii de reexaminare. |
| --- | --- |

(61)

Din cei 16 producători comunitari, nouă societăți au cooperat în cadrul anchetei, toate fiind menționate în cererea de reexaminare. Ceilalți trei producători s-au făcut cunoscuți în termenele stabilite și au trimis informațiile solicitate în scopul eșantionării. Cu toate acestea, ei nu și-au manifestat dorința de a colabora în continuare. Niciun producător comunitar nu s-a opus cererii de reexaminare.

| (62) | Prin urmare, următorii nouă producători au fost de acord să coopereze în cadrul anchetei:






  — | Achema AB (Lituania); |
| --- | --- | --- |

(62)

Prin urmare, următorii nouă producători au fost de acord să coopereze în cadrul anchetei:

—

Achema AB (Lituania);

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austria); |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austria);

| — | Chemopetrol, a. s. (Republica Cehă); |
| --- | --- |

—

Chemopetrol, a. s. (Republica Cehă);

| — | Duslo, a.s. (Slovacia); |
| --- | --- |

—

Duslo, a.s. (Slovacia);

| — | Fertiberia S.A. (Spania); |
| --- | --- |

—

Fertiberia S.A. (Spania);

| — | Grande Paroisse S.A. (Franța); |
| --- | --- |

—

Grande Paroisse S.A. (Franța);

| — | Nitrogénművek Zrt. (Ungaria); |
| --- | --- |

—

Nitrogénművek Zrt. (Ungaria);

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Germania); și |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Germania); și

| — | Yara: consolidare a Yara France S.A. (Franța), Yara Italia S.p.a. (Italia), Yara Brunsbuttel GmbH (Germania) și Yara Sluiskil B.V. (Țările de Jos) (7). |
| --- | --- |

—

Yara: consolidare a Yara France S.A. (Franța), Yara Italia S.p.a. (Italia), Yara Brunsbuttel GmbH (Germania) și Yara Sluiskil B.V. (Țările de Jos) (7).

| (63) | Întrucât acești nouă producători comunitari reprezentau aproximativ 60 % din producția comunitară totală în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), se consideră, prin urmare, că cei nouă producători comunitari menționați mai sus reprezintă un procent important din producția comunitară totală a produsului similar. De aceea, se consideră că aceștia constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria comunitară”. Cei șapte producători comunitari care nu au cooperat vor fi denumiți „alți producători comunitari”. |
| --- | --- |

(63)

Întrucât acești nouă producători comunitari reprezentau aproximativ 60 % din producția comunitară totală în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), se consideră, prin urmare, că cei nouă producători comunitari menționați mai sus reprezintă un procent important din producția comunitară totală a produsului similar. De aceea, se consideră că aceștia constituie industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria comunitară”. Cei șapte producători comunitari care nu au cooperat vor fi denumiți „alți producători comunitari”.

| (64) | Astfel cum se indică mai sus, a fost selectat un eșantion care cuprinde patru societăți. Toți producătorii comunitari care au constituit eșantionul au colaborat și au trimis chestionarele completate în termenul fixat. În plus, ceilalți cinci producători care au participat la anchetă au furnizat în mod corespunzător anumite date de ordin general pentru analiza prejudiciilor. |
| --- | --- |

(64)

Astfel cum se indică mai sus, a fost selectat un eșantion care cuprinde patru societăți. Toți producătorii comunitari care au constituit eșantionul au colaborat și au trimis chestionarele completate în termenul fixat. În plus, ceilalți cinci producători care au participat la anchetă au furnizat în mod corespunzător anumite date de ordin general pentru analiza prejudiciilor.

E.   SITUAȚIA PE PIAȚA COMUNITARĂ

1.   Consumul pe piața comunitară

| (65) | Consumul comunitar aparent de uree a fost stabilit pe baza datelor furnizate de către solicitant și a datelor Eurostat privind ansamblul importurilor UE. Având în vedere extinderea UE în anul 2004, pentru a se asigura claritatea și consistența analizei, consumul a fost stabilit pe baza pieței UE-25 pe perioada în cauză. Dat fiind că această anchetă a fost inițiată înainte de integrarea Bulgariei și a României în Comunitate, analiza se limitează la situația UE-25. |
| --- | --- |

(65)

Consumul comunitar aparent de uree a fost stabilit pe baza datelor furnizate de către solicitant și a datelor Eurostat privind ansamblul importurilor UE. Având în vedere extinderea UE în anul 2004, pentru a se asigura claritatea și consistența analizei, consumul a fost stabilit pe baza pieței UE-25 pe perioada în cauză. Dat fiind că această anchetă a fost inițiată înainte de integrarea Bulgariei și a României în Comunitate, analiza se limitează la situația UE-25.

| (66) | În perioada cuprinsă între 2002 și RIP, consumul comunitar a crescut cu 4 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalul consumului CE în tone | 8 651 033 | 8 945 707 | 8 954 402 | 8 873 804 | 8 978 696 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 104 |

(66)

În perioada cuprinsă între 2002 și RIP, consumul comunitar a crescut cu 4 %.

2002

2003

2004

2005

RIP

Totalul consumului CE în tone

8 651 033

8 945 707

8 954 402

8 873 804

8 978 696

Index (2002 = 100)

100

103

104

103

104

2.   Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din Rusia

| (67) | Volumele, cotele de piață și prețurile medii ale importurilor din Rusia au evoluat după cum urmează. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț sunt bazate pe datele Eurostat. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor
  (în tone) | 1 375 543 | 1 429 565 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 393 277 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 104 | 130 | 102 | 101 |
| Cotă de piață | 16 % | 16 % | 20 % | 16 % | 16 % |
| Prețurile importurilor
  (EUR/tonă) | 119 | 133 | 154 | 180 | 193 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 112 | 129 | 151 | 162 |

(67)

Volumele, cotele de piață și prețurile medii ale importurilor din Rusia au evoluat după cum urmează. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț sunt bazate pe datele Eurostat.

2002

2003

2004

2005

RIP

Volumul importurilor

(în tone)

1 375 543

1 429 565

1 783 742

1 404 863

1 393 277

Index (2002 = 100)

100

104

130

102

101

Cotă de piață

16 %

16 %

20 %

16 %

16 %

Prețurile importurilor

(EUR/tonă)

119

133

154

180

193

Index (2002 = 100)

100

112

129

151

162

| (68) | Volumul importurilor din Rusia, precum și cota de piață a acestora s-au menținut relativ stabile în cursul perioadei în cauză, cu excepția valorii de vârf din 2004, care se explică prin stocările din cele 10 state membre ale UE înainte de extinderea de la 1 mai 2004. Prețurile importurilor din Rusia au crescut de la 119 la 193 EUR/tonă în cursul perioadei în cauză. Această evoluție reflectă condițiile favorabile de piață descrise de asemenea în considerentul 85. |
| --- | --- |

(68)

Volumul importurilor din Rusia, precum și cota de piață a acestora s-au menținut relativ stabile în cursul perioadei în cauză, cu excepția valorii de vârf din 2004, care se explică prin stocările din cele 10 state membre ale UE înainte de extinderea de la 1 mai 2004. Prețurile importurilor din Rusia au crescut de la 119 la 193 EUR/tonă în cursul perioadei în cauză. Această evoluție reflectă condițiile favorabile de piață descrise de asemenea în considerentul 85.

| (69) | Prețurile importurilor din Rusia arată că, de la începutul perioadei în cauză (2002), producătorii ruși au exportat către Comunitate la un preț cu mult peste prețul minim de import de 115 EUR/tonă. |
| --- | --- |

(69)

Prețurile importurilor din Rusia arată că, de la începutul perioadei în cauză (2002), producătorii ruși au exportat către Comunitate la un preț cu mult peste prețul minim de import de 115 EUR/tonă.

| (70) | Pentru a calcula nivelul subcotării prețurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), prețurile de uzină din industria comunitară oferite unor clienți neafiliați au fost comparate cu prețurile de import CIF la frontiera comunitară ale unor producători-exportatori care au cooperat din țara în cauză, ajustate corespunzător pentru a reflecta un preț franco vămuit. Comparația a indicat faptul că importurile din Rusia nu subcotau prețurile industriei comunitare. |
| --- | --- |

(70)

Pentru a calcula nivelul subcotării prețurilor în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), prețurile de uzină din industria comunitară oferite unor clienți neafiliați au fost comparate cu prețurile de import CIF la frontiera comunitară ale unor producători-exportatori care au cooperat din țara în cauză, ajustate corespunzător pentru a reflecta un preț franco vămuit. Comparația a indicat faptul că importurile din Rusia nu subcotau prețurile industriei comunitare.

3.   Importurile din alte țări

| (71) | Volumul importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei în cauză este prezentat în tabelul de mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț sunt, de asemenea, bazate pe datele Eurostat. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor originare din Egipt (tone) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 457 056 |
| Cotă de piață | 7 % | 7 % | 5 % | 4 % | 5 % |
| Prețurile importurilor originare din Egipt (EUR/tonă) | 149 | 163 | 178 | 220 | 224 |
| Volumul importurilor originare din România (tone) | 260 298 | 398 607 | 235 417 | 309 195 | 239 335 |
| Cotă de piață | 3 % | 4 % | 3 % | 3 % | 3 % |
| Prețurile importurilor originare din România (EUR/tonă) | 123 | 142 | 175 | 197 | 209 |
| Volumul importurilor originare din Croația (tone) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 187 362 |
| Cotă de piață | 1 % | 2 % | 2 % | 2 % | 2 % |
| Prețurile importurilor originare din Croația (EUR/tonă) | 125 | 135 | 145 | 172 | 177 |
| Volumul importurilor originare din toate celelalte țări nemenționate mai sus (tone) | 663 940 | 605 063 | 536 345 | 580 311 | 492 659 |
| Cotă de piață | 8 % | 7 % | 6 % | 7 % | 5 % |
| Prețurile importurilor originare din toate celelalte țări nemenționate mai sus (EUR/tonă) | 128 | 172 | 169 | 206 | 216 |

(71)

Volumul importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei în cauză este prezentat în tabelul de mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț sunt, de asemenea, bazate pe datele Eurostat.

2002

2003

2004

2005

RIP

Volumul importurilor originare din Egipt (tone)

579 830

629 801

422 892

385 855

457 056

Cotă de piață

7 %

7 %

5 %

4 %

5 %

Prețurile importurilor originare din Egipt (EUR/tonă)

149

163

178

220

224

Volumul importurilor originare din România (tone)

260 298

398 607

235 417

309 195

239 335

Cotă de piață

3 %

4 %

3 %

3 %

3 %

Prețurile importurilor originare din România (EUR/tonă)

123

142

175

197

209

Volumul importurilor originare din Croația (tone)

126 400

179 325

205 921

187 765

187 362

Cotă de piață

1 %

2 %

2 %

2 %

2 %

Prețurile importurilor originare din Croația (EUR/tonă)

125

135

145

172

177

Volumul importurilor originare din toate celelalte țări nemenționate mai sus (tone)

663 940

605 063

536 345

580 311

492 659

Cotă de piață

8 %

7 %

6 %

7 %

5 %

Prețurile importurilor originare din toate celelalte țări nemenționate mai sus (EUR/tonă)

128

172

169

206

216

| (72) | Este necesar să se menționeze faptul că atât Egiptul, cât și România și-au redus volumele exporturilor în perioada cuprinsă între 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), în timp ce volumul exporturilor Croației a crescut de la 126 000 tone în 2002 la 187 000 tone în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP). Cu toate acestea, cota de piață a Croației pe piața comunitară s-a menținut la un nivel stabil de 1-2 %. În ceea ce privește prețurile exporturilor, Egiptul a exportat către Comunitate la prețuri mai ridicate față de prețurile industriei comunitare în cursul perioadei în cauză, iar România a urmat aceeași tendință începând cu 2004. În schimb, prețurile croate erau mai scăzute decât prețurile industriei comunitare pe parcursul întregii perioade analizate. Cu toate acestea, Croația nu și-a mărit cota de piață pe piața comunitară în cursul perioadei în cauză. Este necesar să se menționeze faptul că importurile originare din Croația sunt, începând din ianuarie 2002, supuse unei taxe antidumping de 9,01 EUR pe tonă, impuse prin Regulamentul (CE) nr. 92/2002 al Consiliului (8). |
| --- | --- |

(72)

Este necesar să se menționeze faptul că atât Egiptul, cât și România și-au redus volumele exporturilor în perioada cuprinsă între 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), în timp ce volumul exporturilor Croației a crescut de la 126 000 tone în 2002 la 187 000 tone în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP). Cu toate acestea, cota de piață a Croației pe piața comunitară s-a menținut la un nivel stabil de 1-2 %. În ceea ce privește prețurile exporturilor, Egiptul a exportat către Comunitate la prețuri mai ridicate față de prețurile industriei comunitare în cursul perioadei în cauză, iar România a urmat aceeași tendință începând cu 2004. În schimb, prețurile croate erau mai scăzute decât prețurile industriei comunitare pe parcursul întregii perioade analizate. Cu toate acestea, Croația nu și-a mărit cota de piață pe piața comunitară în cursul perioadei în cauză. Este necesar să se menționeze faptul că importurile originare din Croația sunt, începând din ianuarie 2002, supuse unei taxe antidumping de 9,01 EUR pe tonă, impuse prin Regulamentul (CE) nr. 92/2002 al Consiliului (8).

4.   Situația economică a industriei comunitare

| (73) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei comunitare. |
| --- | --- |

(73)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei comunitare.

4.1.   Observații preliminare

| (74) | Când se recurge la utilizarea unui eșantion reprezentativ, în conformitate cu practicile stabilite, anumiți indicatori ai prejudiciului (producție, capacitate de producție, productivitate, stocuri, vânzări, cotă de piață, creștere economică și ocuparea forței de muncă) sunt analizați pentru industria comunitară per ansamblu (denumită „IC” în tabelele anexate), în timp ce acei indicatori ai prejudiciului referitori la rezultatele obținute de societăți individuale, precum prețurile, costurile de producție, rentabilitatea, salariile, investițiile, randamentul capitalului investit, fluxul de lichidități, capacitatea de a mobiliza fonduri sunt analizați pe baza informațiilor culese la nivelul producătorilor comunitari care constituie eșantionul (denumiți „PE” în tabelele care figurează în continuare). |
| --- | --- |

(74)

Când se recurge la utilizarea unui eșantion reprezentativ, în conformitate cu practicile stabilite, anumiți indicatori ai prejudiciului (producție, capacitate de producție, productivitate, stocuri, vânzări, cotă de piață, creștere economică și ocuparea forței de muncă) sunt analizați pentru industria comunitară per ansamblu (denumită „IC” în tabelele anexate), în timp ce acei indicatori ai prejudiciului referitori la rezultatele obținute de societăți individuale, precum prețurile, costurile de producție, rentabilitatea, salariile, investițiile, randamentul capitalului investit, fluxul de lichidități, capacitatea de a mobiliza fonduri sunt analizați pe baza informațiilor culese la nivelul producătorilor comunitari care constituie eșantionul (denumiți „PE” în tabelele care figurează în continuare).

4.2.   Date privind industria comunitară per ansamblu

(a)   
  Producția

| (75) | Volumul total al producției industriei comunitare, inclusiv producția destinată utilizării captive, s-a menținut la un nivel stabil de 4,3 milioane de tone între 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), cu excepția unei ușoare creșteri temporare în 2003. În ceea ce privește producția totală, componenta producției destinate transferurilor captive s-a menținut, de asemenea, practic stabilă la aproximativ 20 % din producția totală, ceea ce arată că nu poate afecta situația prejudiciului industriei comunitare. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC producție (tone) | 4 311 986 | 4 540 021 | 4 331 387 | 4 369 705 | 4 322 214 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 101 | 100 |
| Producția IC utilizată pentru transferuri captive | 832 919 | 837 701 | 842 643 | 899 173 | 893 573 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 108 | 107 |
| Ca % din producția totală | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,7 % |

(75)

Volumul total al producției industriei comunitare, inclusiv producția destinată utilizării captive, s-a menținut la un nivel stabil de 4,3 milioane de tone între 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), cu excepția unei ușoare creșteri temporare în 2003. În ceea ce privește producția totală, componenta producției destinate transferurilor captive s-a menținut, de asemenea, practic stabilă la aproximativ 20 % din producția totală, ceea ce arată că nu poate afecta situația prejudiciului industriei comunitare.

2002

2003

2004

2005

RIP

IC producție (tone)

4 311 986

4 540 021

4 331 387

4 369 705

4 322 214

Index (2002 = 100)

100

105

100

101

100

Producția IC utilizată pentru transferuri captive

832 919

837 701

842 643

899 173

893 573

Index (2002 = 100)

100

101

101

108

107

Ca % din producția totală

19,3 %

18,5 %

19,5 %

20,6 %

20,7 %

(b)   
  Capacitatea și ratele de utilizare a capacității

| (76) | Capacitatea de producție a crescut ușor din 2002 până în perioada anchetei de reexaminare (5 %). Dat fiind că volumul IC s-a menținut la nivel stabil, rata capacității de utilizare a scăzut ușor în cursul perioadei în cauză, de la un nivel de 84 % în 2002 la un nivel de 81 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP). Cu toate acestea, astfel cum s-a observat în cadrul anchetei anterioare privind reexaminarea la expirarea măsurilor, amoniacul utilizat pentru producerea ureei poate fi de asemenea utilizat pentru producerea altor îngrășăminte. Rata capacității de utilizare cu privire la producția de uree este, în consecință, afectată de asemenea de dezvoltarea altor îngrășăminte și reprezintă, prin urmare, un indicator de prejudiciu mai puțin important. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC capacitate de producție (tone) | 5 109 600 | 5 153 906 | 5 156 743 | 5 402 760 | 5 362 590 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |
| IC capacitate de utilizare | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |

(76)

Capacitatea de producție a crescut ușor din 2002 până în perioada anchetei de reexaminare (5 %). Dat fiind că volumul IC s-a menținut la nivel stabil, rata capacității de utilizare a scăzut ușor în cursul perioadei în cauză, de la un nivel de 84 % în 2002 la un nivel de 81 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP). Cu toate acestea, astfel cum s-a observat în cadrul anchetei anterioare privind reexaminarea la expirarea măsurilor, amoniacul utilizat pentru producerea ureei poate fi de asemenea utilizat pentru producerea altor îngrășăminte. Rata capacității de utilizare cu privire la producția de uree este, în consecință, afectată de asemenea de dezvoltarea altor îngrășăminte și reprezintă, prin urmare, un indicator de prejudiciu mai puțin important.

2002

2003

2004

2005

RIP

IC capacitate de producție (tone)

5 109 600

5 153 906

5 156 743

5 402 760

5 362 590

Index (2002 = 100)

100

101

101

106

105

IC capacitate de utilizare

84 %

88 %

84 %

81 %

81 %

Index (2002 = 100)

100

104

100

96

96

(c)   
  Stocuri

| (77) | La sfârșitul exercițiului, nivelul stocurilor industriei comunitare era volatil în cursul perioadei în cauză. O creștere de 27 % a fost înregistrată între 2002 și 2005, o scădere radicală s-a înregistrat însă în cursul ultimelor trei luni ale perioadei anchetei de reexaminare (RIP) (ianuarie-martie 2006). Volatilitatea ridicată a nivelurilor stocurilor poate fi, de asemenea, explicată prin caracterul sezonier al vânzărilor și prin faptul că ureea utilizată în scopuri captive este stocată împreună cu ureea vândută pe piața liberă. Prin urmare, nivelul stocurilor nu reprezintă un indicator de prejudiciu important. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC Stocuri finale (tone) | 253 853 | 238 888 | 262 194 | 322 766 | 223 941 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 88 |

(77)

La sfârșitul exercițiului, nivelul stocurilor industriei comunitare era volatil în cursul perioadei în cauză. O creștere de 27 % a fost înregistrată între 2002 și 2005, o scădere radicală s-a înregistrat însă în cursul ultimelor trei luni ale perioadei anchetei de reexaminare (RIP) (ianuarie-martie 2006). Volatilitatea ridicată a nivelurilor stocurilor poate fi, de asemenea, explicată prin caracterul sezonier al vânzărilor și prin faptul că ureea utilizată în scopuri captive este stocată împreună cu ureea vândută pe piața liberă. Prin urmare, nivelul stocurilor nu reprezintă un indicator de prejudiciu important.

2002

2003

2004

2005

RIP

IC Stocuri finale (tone)

253 853

238 888

262 194

322 766

223 941

Index (2002 = 100)

100

94

103

127

88

(d)   
  Volumul vânzărilor

| (78) | Vânzările realizate de industria comunitară pe piața comunitară au scăzut ușor între 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), și anume cu 13 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC Volumul vânzărilor la nivelul CE
  (tone) | 3 155 215 | 3 242 758 | 3 054 663 | 2 996 471 | 3 048 955 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |

(78)

Vânzările realizate de industria comunitară pe piața comunitară au scăzut ușor între 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), și anume cu 13 %.

2002

2003

2004

2005

RIP

IC Volumul vânzărilor la nivelul CE

(tone)

3 155 215

3 242 758

3 054 663

2 996 471

3 048 955

Index (2002 = 100)

100

103

97

95

97

(e)   
  Cotă de piață

| (79) | Cota de piață deținută de industria comunitară a scăzut, de asemenea, ușor în cursul perioadei în cauză, situându-se la 36,5 % în 2002 și la 34,0 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP). | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a industriei comunitare | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,0 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 93 |

(79)

Cota de piață deținută de industria comunitară a scăzut, de asemenea, ușor în cursul perioadei în cauză, situându-se la 36,5 % în 2002 și la 34,0 % în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP).

2002

2003

2004

2005

RIP

Cota de piață a industriei comunitare

36,5 %

36,3 %

34,1 %

33,8 %

34,0 %

Index (2002 = 100)

100

99

93

93

93

(f)   
  Creștere

| (80) | Industria comunitară a pierdut o anumită parte din cota sa de piață (1,5 puncte procentuale) pe o piață în ușoară creștere (4 %) în cursul perioadei în cauză. Cota de piață pierdută de industria comunitară nu a fost preluată de importurile din Rusia, dat fiind că, astfel cum se menționează în considerentul 67, cota de piață a importurilor din Rusia a rămas stabilă din 2002 până în perioada anchetei de reexaminare (RIP). Totodată, având în vedere scăderea cu 3,5 puncte procentuale a cotei de piață a importurilor din alte țări, trebuie să se ajungă la concluzia potrivit căreia cota de piață pierdută de către industria comunitară a fost câștigată de către ceilalți producători comunitari. |
| --- | --- |

(80)

Industria comunitară a pierdut o anumită parte din cota sa de piață (1,5 puncte procentuale) pe o piață în ușoară creștere (4 %) în cursul perioadei în cauză. Cota de piață pierdută de industria comunitară nu a fost preluată de importurile din Rusia, dat fiind că, astfel cum se menționează în considerentul 67, cota de piață a importurilor din Rusia a rămas stabilă din 2002 până în perioada anchetei de reexaminare (RIP). Totodată, având în vedere scăderea cu 3,5 puncte procentuale a cotei de piață a importurilor din alte țări, trebuie să se ajungă la concluzia potrivit căreia cota de piață pierdută de către industria comunitară a fost câștigată de către ceilalți producători comunitari.

(g)   
  Ocuparea forței de muncă

| (81) | Rata ocupării forței de muncă din industria comunitară a scăzut cu 6 % între 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), în timp ce producția a crescut ușor, reflectând astfel o creștere a productivității. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC Ocuparea forței de muncă – produsul în cauză | 1 233 | 1 228 | 1 157 | 1 161 | 1 164 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |

(81)

Rata ocupării forței de muncă din industria comunitară a scăzut cu 6 % între 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), în timp ce producția a crescut ușor, reflectând astfel o creștere a productivității.

2002

2003

2004

2005

RIP

IC Ocuparea forței de muncă – produsul în cauză

1 233

1 228

1 157

1 161

1 164

Index (2002 = 100)

100

100

94

94

94

(h)   
  Productivitate

| (82) | Productivitatea anuală pe lucrător angajat în industria comunitară a crescut cu 6 % între 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), datorită nivelului redus de ocupare a forței de muncă cu aceeași amploare asupra unei producții stabile a industriei comunitare. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Productivitatea IC (tone pe angajat) | 3 497 | 3 697 | 3 744 | 3 764 | 3 713 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 106 |

(82)

Productivitatea anuală pe lucrător angajat în industria comunitară a crescut cu 6 % între 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), datorită nivelului redus de ocupare a forței de muncă cu aceeași amploare asupra unei producții stabile a industriei comunitare.

2002

2003

2004

2005

RIP

Productivitatea IC (tone pe angajat)

3 497

3 697

3 744

3 764

3 713

Index (2002 = 100)

100

106

107

108

106

(i)   
  Amploarea marjei de dumping

| (83) | În ceea ce privește impactul asupra industriei comunitare al cuantumului marjei actuale de dumping înregistrate în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), dacă se ține seama de faptul că: (i) volumul importurilor din Rusia a înregistrat un nivel relativ stabil în perioada în cauză, (ii) prețurile importurilor din Rusia au crescut semnificativ în cursul aceleiași perioade, (iii) nu s-au înregistrat subcotări în cursul perioadei anchetei de reexaminare și (iv) situația financiară globală a industriei comunitare, acest impact nu este considerat ca fiind semnificativ și indicatorul este considerat a fi nesemnificativ. |
| --- | --- |

(83)

În ceea ce privește impactul asupra industriei comunitare al cuantumului marjei actuale de dumping înregistrate în cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), dacă se ține seama de faptul că: (i) volumul importurilor din Rusia a înregistrat un nivel relativ stabil în perioada în cauză, (ii) prețurile importurilor din Rusia au crescut semnificativ în cursul aceleiași perioade, (iii) nu s-au înregistrat subcotări în cursul perioadei anchetei de reexaminare și (iv) situația financiară globală a industriei comunitare, acest impact nu este considerat ca fiind semnificativ și indicatorul este considerat a fi nesemnificativ.

(j)   
  Redresarea în urma efectelor dumpingului anterior

| (84) | Indicatorii examinați mai sus și mai jos arată în mod clar o îmbunătățire semnificativă a situației economice și financiare a industriei comunitare. |
| --- | --- |

(84)

Indicatorii examinați mai sus și mai jos arată în mod clar o îmbunătățire semnificativă a situației economice și financiare a industriei comunitare.

4.3.   Date privind producătorii comunitari care au constituit eșantionul reprezentativ

(a)   
  Prețuri de vânzare și factori ce afectează prețurile interne

| (85) | Prețurile medii nete de vânzare ale producătorilor din industria comunitară care au constituit eșantionul reprezentativ către clienți neafiliați au crescut semnificativ între anul 2002 și perioada anchetei de reexaminare, reflectând condițiile favorabile dominante de pe piața internațională privind ureea în cursul aceleiași perioade. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PE – Prețul unitar de pe piața CE
  (EUR/tonă) | 137 | 149 | 164 | 188 | 199 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 109 | 120 | 137 | 145 |

(85)

Prețurile medii nete de vânzare ale producătorilor din industria comunitară care au constituit eșantionul reprezentativ către clienți neafiliați au crescut semnificativ între anul 2002 și perioada anchetei de reexaminare, reflectând condițiile favorabile dominante de pe piața internațională privind ureea în cursul aceleiași perioade.

2002

2003

2004

2005

RIP

PE – Prețul unitar de pe piața CE

(EUR/tonă)

137

149

164

188

199

Index (2002 = 100)

100

109

120

137

145

(b)   
  Salarii

| (86) | Între 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), nivelul costului anual al forței de muncă per angajat a crescut în mod moderat cu 11 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PE – Nivelul costului anual al forței de muncă per angajat (1 000 EUR) | 47 | 50 | 50 | 52 | 52 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 106 | 106 | 111 | 111 |

(86)

Între 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), nivelul costului anual al forței de muncă per angajat a crescut în mod moderat cu 11 %.

2002

2003

2004

2005

RIP

PE – Nivelul costului anual al forței de muncă per angajat (1 000 EUR)

47

50

50

52

52

Index (2002 = 100)

100

106

106

111

111

(c)   
  Investiții

| (87) | Fluxul anual de investiții în produsul similar realizat de cei patru producători care au constituit eșantionul reprezentativ s-a dezvoltat în mod pozitiv în perioada analizată, și anume a crescut cu 10 % din 2002 până în perioada anchetei de reexaminare, deși a prezentat unele fluctuații. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PE Investiții nete (1 000 EUR) | 116 186 | 114 079 | 128 191 | 140 967 | 128 259 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 98 | 110 | 121 | 110 |

(87)

Fluxul anual de investiții în produsul similar realizat de cei patru producători care au constituit eșantionul reprezentativ s-a dezvoltat în mod pozitiv în perioada analizată, și anume a crescut cu 10 % din 2002 până în perioada anchetei de reexaminare, deși a prezentat unele fluctuații.

2002

2003

2004

2005

RIP

PE Investiții nete (1 000 EUR)

116 186

114 079

128 191

140 967

128 259

Index (2002 = 100)

100

98

110

121

110

(d)   
  Rentabilitate și randamentul investițiilor

| (88) | Rentabilitatea producătorilor comunitari care au constituit eșantionul reprezentativ indică o ameliorare semnificativă din anul 2002 până în perioada anchetei de reexaminare, când aceasta a atins nivelul de 16,9 %. În această privință, se poate observa că, în cursul anchetei inițiale, se stabilise o marjă a profitului de 5 % care poate fi atinsă în absența unui dumping prejudiciabil. Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca reprezentând profitul ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat în linii mari tendința rentabilității. În cursul perioadei în cauză, acesta a crescut mai mult de trei ori. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PE – Rentabilitatea vânzărilor CE către clienți neafiliați (% din vânzările nete) | 7,3 % | 10,9 % | 17,7 % | 18,4 % | 16,9 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 149 | 242 | 252 | 232 |
| PE-RI (profitul ca % din valoarea contabilă netă a investiției) | 13,3 % | 27,2 % | 45,7 % | 47,0 % | 45,9 % |
| Index (2002 = 100) | 100 | 205 | 344 | 353 | 345 |

(88)

Rentabilitatea producătorilor comunitari care au constituit eșantionul reprezentativ indică o ameliorare semnificativă din anul 2002 până în perioada anchetei de reexaminare, când aceasta a atins nivelul de 16,9 %. În această privință, se poate observa că, în cursul anchetei inițiale, se stabilise o marjă a profitului de 5 % care poate fi atinsă în absența unui dumping prejudiciabil. Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca reprezentând profitul ca procent din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat în linii mari tendința rentabilității. În cursul perioadei în cauză, acesta a crescut mai mult de trei ori.

2002

2003

2004

2005

RIP

PE – Rentabilitatea vânzărilor CE către clienți neafiliați (% din vânzările nete)

7,3 %

10,9 %

17,7 %

18,4 %

16,9 %

Index (2002 = 100)

100

149

242

252

232

PE-RI (profitul ca % din valoarea contabilă netă a investiției)

13,3 %

27,2 %

45,7 %

47,0 %

45,9 %

Index (2002 = 100)

100

205

344

353

345

(e)   
  Fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capitaluri

| (89) | În cursul perioadei în cauză, fluxul de lichidități a crescut de trei ori. Această evoluție corespunde evoluției rentabilității și a randamentului investițiilor per ansamblu în cursul perioadei în cauză. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PE – Flux de lichidități (1 000 EUR) | 30 283 | 52 110 | 84 340 | 99 110 | 105 287 |
| Index (2002 = 100) | 100 | 172 | 279 | 327 | 348 |

(89)

În cursul perioadei în cauză, fluxul de lichidități a crescut de trei ori. Această evoluție corespunde evoluției rentabilității și a randamentului investițiilor per ansamblu în cursul perioadei în cauză.

2002

2003

2004

2005

RIP

PE – Flux de lichidități (1 000 EUR)

30 283

52 110

84 340

99 110

105 287

Index (2002 = 100)

100

172

279

327

348

| (90) | Ancheta nu a evidențiat niciun fel de dificultăți întâlnite de producătorii comunitari care au constituit eșantionul reprezentativ la mobilizarea capitalurilor. |
| --- | --- |

(90)

Ancheta nu a evidențiat niciun fel de dificultăți întâlnite de producătorii comunitari care au constituit eșantionul reprezentativ la mobilizarea capitalurilor.

5.   Concluzii

| (91) | Între anul 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), cota de piață a industriei comunitare a scăzut ușor, astfel cum a scăzut și volumul său de vânzări pe piața comunitară. Cu toate acestea, situația financiară globală a industriei comunitare s-a îmbunătățit în general în cursul perioadei în cauză față de perioada care a precedat reexaminarea anterioară la expirarea măsurilor care a avut ca efect în 2001 menținerea măsurilor existente, acestea fiind în vigoare începând din 1995. |
| --- | --- |

(91)

Între anul 2002 și perioada anchetei de reexaminare (RIP), cota de piață a industriei comunitare a scăzut ușor, astfel cum a scăzut și volumul său de vânzări pe piața comunitară. Cu toate acestea, situația financiară globală a industriei comunitare s-a îmbunătățit în general în cursul perioadei în cauză față de perioada care a precedat reexaminarea anterioară la expirarea măsurilor care a avut ca efect în 2001 menținerea măsurilor existente, acestea fiind în vigoare începând din 1995.

| (92) | În cursul perioadei în cauză, rentabilitatea producătorilor care au constituit eșantionul a crescut în mod semnificativ, depășind considerabil, în fiecare an al perioadei analizate, nivelul rentabilității stabilit ca profit țintă în ancheta inițială. De asemenea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități a crescut în mod semnificativ. Volumul de producție al industriei comunitare a rămas stabil. Prețurile de vânzare ale producătorilor care au constituit eșantionul au evoluat pozitiv pe parcursul întregii perioade în cauză. Salariile au înregistrat o evoluție moderată, iar industria comunitară a continuat să investească. |
| --- | --- |

(92)

În cursul perioadei în cauză, rentabilitatea producătorilor care au constituit eșantionul a crescut în mod semnificativ, depășind considerabil, în fiecare an al perioadei analizate, nivelul rentabilității stabilit ca profit țintă în ancheta inițială. De asemenea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități a crescut în mod semnificativ. Volumul de producție al industriei comunitare a rămas stabil. Prețurile de vânzare ale producătorilor care au constituit eșantionul au evoluat pozitiv pe parcursul întregii perioade în cauză. Salariile au înregistrat o evoluție moderată, iar industria comunitară a continuat să investească.

| (93) | De notat faptul că evoluția pozitivă globală a rentabilității industriei comunitare s-a înregistrat în contextul unor prețuri ale exporturilor din Rusia către Comunitate care se situau cu mult peste PMI, deși făceau obiectul unui dumping. Prin urmare, în cursul perioadei în cauză, prețurile exporturilor din Rusia nu au afectat industria comunitară. |
| --- | --- |

(93)

De notat faptul că evoluția pozitivă globală a rentabilității industriei comunitare s-a înregistrat în contextul unor prețuri ale exporturilor din Rusia către Comunitate care se situau cu mult peste PMI, deși făceau obiectul unui dumping. Prin urmare, în cursul perioadei în cauză, prețurile exporturilor din Rusia nu au afectat industria comunitară.

| (94) | După primirea concluziilor Comisiei, solicitantul a invocat faptul că cerințele legate de rentabilitatea pe termen lung, măsurată în termeni de profit obținut din vânzări, ar trebui să se situeze în domeniul industriei ureei la un nivel de 25 % după impozitare. Acest lucru ar reprezenta un profit pe cifra de afaceri de 36 %, înainte de impozitare. Solicitantul a invocat faptul că acest lucru este justificat prin costurile de realizare a unei noi componente amoniu/uree, ceea ce ar necesita un randament al investițiilor de 11 % (presupus a fi echivalent cu profitul pe cifra de afaceri de 36 %, înainte de impozitare). De notat, în această privință, faptul că solicitantul nu a invocat niciodată o marjă de profit atât de ridicată în cadrul acestei proceduri, iar ancheta inițială a stabilit că poate fi obținută o marjă de profit de 5 % în lipsa dumpingului prejudiciabil. În plus, Tribunalul de Primă Instanță a confirmat, în hotărârea sa privind Cauza T-210/95, că „... marja de profit, care urmează să fie utilizată de către Consiliu în momentul calculării prețului țintă, înlăturând prejudiciul în cauză, trebuie limitată la marja de profit pe care industria comunitară s-ar putea baza în condiții normale de concurență, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping” (9). În cadrul aceleiași cauze, tribunalul a confirmat că „... argument(ul) potrivit căruia marja de profit, care urmează să fie utilizată de către instituțiile comunitare, trebuie să fie marja necesară garantării supraviețuirii industriei comunitare și/sau un randament adecvat pe capital nu dispune de niciun temei în regulamentul de bază” (10). Într-adevăr, în cazul de față, solicitantul nu a prezentat nicio dovadă conform căreia, în lipsa importurilor care fac obiectul dumpingului, industria comunitară ar fi putut să obțină randamente la nivelul solicitat. Totodată, solicitantul nu a demonstrat ce marjă de profit ar fi putut obține industria comunitară în lipsa importurilor care fac obiectul dumpingului. Prin urmare, această solicitare a fost respinsă. |
| --- | --- |

(94)

După primirea concluziilor Comisiei, solicitantul a invocat faptul că cerințele legate de rentabilitatea pe termen lung, măsurată în termeni de profit obținut din vânzări, ar trebui să se situeze în domeniul industriei ureei la un nivel de 25 % după impozitare. Acest lucru ar reprezenta un profit pe cifra de afaceri de 36 %, înainte de impozitare. Solicitantul a invocat faptul că acest lucru este justificat prin costurile de realizare a unei noi componente amoniu/uree, ceea ce ar necesita un randament al investițiilor de 11 % (presupus a fi echivalent cu profitul pe cifra de afaceri de 36 %, înainte de impozitare). De notat, în această privință, faptul că solicitantul nu a invocat niciodată o marjă de profit atât de ridicată în cadrul acestei proceduri, iar ancheta inițială a stabilit că poate fi obținută o marjă de profit de 5 % în lipsa dumpingului prejudiciabil. În plus, Tribunalul de Primă Instanță a confirmat, în hotărârea sa privind Cauza T-210/95, că „... marja de profit, care urmează să fie utilizată de către Consiliu în momentul calculării prețului țintă, înlăturând prejudiciul în cauză, trebuie limitată la marja de profit pe care industria comunitară s-ar putea baza în condiții normale de concurență, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping” (9). În cadrul aceleiași cauze, tribunalul a confirmat că „... argument(ul) potrivit căruia marja de profit, care urmează să fie utilizată de către instituțiile comunitare, trebuie să fie marja necesară garantării supraviețuirii industriei comunitare și/sau un randament adecvat pe capital nu dispune de niciun temei în regulamentul de bază” (10). Într-adevăr, în cazul de față, solicitantul nu a prezentat nicio dovadă conform căreia, în lipsa importurilor care fac obiectul dumpingului, industria comunitară ar fi putut să obțină randamente la nivelul solicitat. Totodată, solicitantul nu a demonstrat ce marjă de profit ar fi putut obține industria comunitară în lipsa importurilor care fac obiectul dumpingului. Prin urmare, această solicitare a fost respinsă.

| (95) | În lumina celor de mai sus, se conchide că producerea prejudiciului material asupra industriei comunitare nu a fost continuată. |
| --- | --- |

(95)

În lumina celor de mai sus, se conchide că producerea prejudiciului material asupra industriei comunitare nu a fost continuată.

F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

| (96) | Întrucât nu a continuat prejudicierea materială provocată de importurile originare din țara în cauză, analiza s-a axat pe probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul abrogării măsurilor existente. În această privință, a fost analizată lipsa impactului măsurilor existente asupra volumului și prețurilor importurilor din Rusia. În plus, au fost analizate efectele eventuale ale capacității disponibile actuale a Rusiei și ale unei noi capacități eventuale, precum și posibilitatea redirecționării altor vânzări de către producătorii ruși către Comunitate. |
| --- | --- |

(96)

Întrucât nu a continuat prejudicierea materială provocată de importurile originare din țara în cauză, analiza s-a axat pe probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul abrogării măsurilor existente. În această privință, a fost analizată lipsa impactului măsurilor existente asupra volumului și prețurilor importurilor din Rusia. În plus, au fost analizate efectele eventuale ale capacității disponibile actuale a Rusiei și ale unei noi capacități eventuale, precum și posibilitatea redirecționării altor vânzări de către producătorii ruși către Comunitate.

1.   Lipsa impactului măsurilor existente asupra volumului și prețurilor importurilor

| (97) | Astfel cum indică tabelul de mai jos, începând cu anul 2002, prețurile exporturilor din Rusia ale produsului în cauză către Comunitate s-au situat întotdeauna peste PMI reprezentând 115 EUR/tonă, în timp ce începând cu anul 2003 până la sfârșitul perioadei în cauză, aceste prețuri s-au situat cu mult peste PMI. În cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), prețurile medii ale exporturilor din Rusia către piața comunitară au depășit cu 68 % PMI. Acest lucru indică în mod clar că, începând cu anul 2003, prețurile exporturilor din Rusia au fost afectate de măsurile existente. | Preț unitar mediu (EUR/tonă) |
| --- | --- | --- |
| 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | RIP |
| Preț de export mediu (Rusia) | 119 | 133 | 154 | 180 | 193 |
| PMI | 115 | 115 | 115 | 115 | 115 |
| Prețuri rusești care depășesc PMI (în %) | 3 % | 16 % | 34 % | 56 % | 68 % |
| Sursa: Eurostat – Prețuri ale exporturilor din Rusia. |

(97)

Astfel cum indică tabelul de mai jos, începând cu anul 2002, prețurile exporturilor din Rusia ale produsului în cauză către Comunitate s-au situat întotdeauna peste PMI reprezentând 115 EUR/tonă, în timp ce începând cu anul 2003 până la sfârșitul perioadei în cauză, aceste prețuri s-au situat cu mult peste PMI. În cursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), prețurile medii ale exporturilor din Rusia către piața comunitară au depășit cu 68 % PMI. Acest lucru indică în mod clar că, începând cu anul 2003, prețurile exporturilor din Rusia au fost afectate de măsurile existente.

Preț unitar mediu (EUR/tonă)

2002

2003

2004

2005

RIP

Preț de export mediu (Rusia)

119

133

154

180

193

PMI

115

115

115

115

115

Prețuri rusești care depășesc PMI (în %)

3 %

16 %

34 %

56 %

68 %

Sursa: Eurostat – Prețuri ale exporturilor din Rusia.

| (98) | Prin urmare, ceteris paribus, nu există motive pentru care producătorii-exportatori din Rusia să aplice prețuri mai mici în cazul în care măsurile existente ar fi abrogate, dat fiind că aceștia au reușit să mențină prețuri mult mai ridicate anterior. |
| --- | --- |

(98)

Prin urmare, ceteris paribus, nu există motive pentru care producătorii-exportatori din Rusia să aplice prețuri mai mici în cazul în care măsurile existente ar fi abrogate, dat fiind că aceștia au reușit să mențină prețuri mult mai ridicate anterior.

| (99) | În plus, astfel cum se arată în considerentul 67, exportatorii ruși și-au menținut volumul exporturilor către Comunitate la un nivel relativ stabil pe ansamblul perioadei în cauză, în pofida faptului că măsurile existente nu au avut niciun efect practic asupra prețurilor exporturilor începând cu anul 2002, neconstituind prin urmare un obstacol în calea creșterii exporturilor din Rusia. |
| --- | --- |

(99)

În plus, astfel cum se arată în considerentul 67, exportatorii ruși și-au menținut volumul exporturilor către Comunitate la un nivel relativ stabil pe ansamblul perioadei în cauză, în pofida faptului că măsurile existente nu au avut niciun efect practic asupra prețurilor exporturilor începând cu anul 2002, neconstituind prin urmare un obstacol în calea creșterii exporturilor din Rusia.

| (100) | Prin urmare, ceteris paribus, este puțin probabil ca producătorii-exportatori ruși să vândă volumuri suplimentare pe piața comunitară, în cazul abrogării măsurilor existente, dat fiind că aceste măsuri nu au afectat volumul exporturilor din Rusia. |
| --- | --- |

(100)

Prin urmare, ceteris paribus, este puțin probabil ca producătorii-exportatori ruși să vândă volumuri suplimentare pe piața comunitară, în cazul abrogării măsurilor existente, dat fiind că aceste măsuri nu au afectat volumul exporturilor din Rusia.

| (101) | Prin urmare, se conchide că, având în vedere că măsurile existente nu au influențat nici prețurile exporturilor aplicate de către exportatorii ruși, nici prețurile plătite de către importatorii comunitari pentru aceleași importuri, nici cantitățile exportate din Rusia către Comunitate, este puțin probabil ca înlăturarea măsurilor să aibă vreun efect asupra prețurilor sau cantităților. Prin urmare, înlăturarea măsurilor nu ar avea niciun impact asupra situației industriei comunitare. În consecință, nu se poate concluziona că există posibilitatea să se aducă din nou un prejudiciu industriei comunitare, în cazul abrogării măsurilor existente. |
| --- | --- |

(101)

Prin urmare, se conchide că, având în vedere că măsurile existente nu au influențat nici prețurile exporturilor aplicate de către exportatorii ruși, nici prețurile plătite de către importatorii comunitari pentru aceleași importuri, nici cantitățile exportate din Rusia către Comunitate, este puțin probabil ca înlăturarea măsurilor să aibă vreun efect asupra prețurilor sau cantităților. Prin urmare, înlăturarea măsurilor nu ar avea niciun impact asupra situației industriei comunitare. În consecință, nu se poate concluziona că există posibilitatea să se aducă din nou un prejudiciu industriei comunitare, în cazul abrogării măsurilor existente.

| (102) | Fără a aduce atingere concluziilor de mai sus, au fost examinate totodată în cadrul anchetei diferitele motive invocate de către industria comunitară cu privire la efectele posibile ale capacității disponibile actuale a Rusiei și ale noii sale capacități eventuale asupra Comunității, precum și privind posibilitatea redirecționării celorlalte vânzări ale producătorilor din Rusia către Comunitate, astfel cum se explică mai jos. |
| --- | --- |

(102)

Fără a aduce atingere concluziilor de mai sus, au fost examinate totodată în cadrul anchetei diferitele motive invocate de către industria comunitară cu privire la efectele posibile ale capacității disponibile actuale a Rusiei și ale noii sale capacități eventuale asupra Comunității, precum și privind posibilitatea redirecționării celorlalte vânzări ale producătorilor din Rusia către Comunitate, astfel cum se explică mai jos.

2.   Capacitatea disponibilă a Rusiei

| (103) | Astfel cum se explică în considerentele 46 și 50, niciuna dintre societățile ruse eșantionate nu dispunea de o capacitate semnificativă în cursul perioadei anchetei de reexaminare, iar nivelul global al capacității disponibile a tuturor producătorilor ruși era estimat la aproximativ 5 %. În această privință, rezultatele anchetei sunt întru totul conforme cu ceea ce a invocat solicitantul. |
| --- | --- |

(103)

Astfel cum se explică în considerentele 46 și 50, niciuna dintre societățile ruse eșantionate nu dispunea de o capacitate semnificativă în cursul perioadei anchetei de reexaminare, iar nivelul global al capacității disponibile a tuturor producătorilor ruși era estimat la aproximativ 5 %. În această privință, rezultatele anchetei sunt întru totul conforme cu ceea ce a invocat solicitantul.

| (104) | Astfel cum s-a menționat deja în considerentul 52, s-a stabilit totodată că cele nouă proiecte menționate de către solicitant nu sunt susceptibile să aibă un efect negativ considerabil asupra pieței comunitare, dat fiind că o parte semnificativă a capacității suplimentare create prin aceste proiecte va fi destinată utilizării captive. În plus, astfel cum se menționează în considerentul 54, este probabil ca exporturile Rusiei către Comunitate să crească în cantități semnificative numai în cazul în care are loc o creștere echivalentă a cererii, caz în care aceste exporturi suplimentare nu ar trebui să aibă un efect negativ asupra nivelului prețurilor pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(104)

Astfel cum s-a menționat deja în considerentul 52, s-a stabilit totodată că cele nouă proiecte menționate de către solicitant nu sunt susceptibile să aibă un efect negativ considerabil asupra pieței comunitare, dat fiind că o parte semnificativă a capacității suplimentare create prin aceste proiecte va fi destinată utilizării captive. În plus, astfel cum se menționează în considerentul 54, este probabil ca exporturile Rusiei către Comunitate să crească în cantități semnificative numai în cazul în care are loc o creștere echivalentă a cererii, caz în care aceste exporturi suplimentare nu ar trebui să aibă un efect negativ asupra nivelului prețurilor pe piața comunitară.

| (105) | Pe baza celor menționate mai sus, s-a ajuns la concluzia că producătorii ruși vor dispune numai de cantități suplimentare limitate pentru creșterea vânzărilor datorită modernizărilor, îmbunătățirilor și deblocărilor. Acest lucru indică faptul că producătorii ruși nu ar avea posibilitatea de a-și mări vânzările la export către Comunitate în mod semnificativ, cu ajutorul capacităților lor disponibile. |
| --- | --- |

(105)

Pe baza celor menționate mai sus, s-a ajuns la concluzia că producătorii ruși vor dispune numai de cantități suplimentare limitate pentru creșterea vânzărilor datorită modernizărilor, îmbunătățirilor și deblocărilor. Acest lucru indică faptul că producătorii ruși nu ar avea posibilitatea de a-și mări vânzările la export către Comunitate în mod semnificativ, cu ajutorul capacităților lor disponibile.

3.   Posibilitatea redirecționării altor vânzări către Comunitate

| (106) | Astfel cum se menționează în considerentul 67, importurile din Rusia către Comunitate au rămas relativ stabile pe parcursul perioadei în cauză, reprezentând o cotă de piață de aproximativ 16 % din consumul comunitar în cursul perioadei în cauză, cu excepția unui nivel maxim atins în 2004 (aproximativ 20 %). Această situație se prezintă astfel în ciuda faptului că, astfel cum se arată mai sus, măsurile existente nu au avut practic niciun efect asupra prețurilor exporturilor și a cantităților exportate pe durata întregii perioade analizate și, în consecință, nu au constituit un obstacol în calea creșterii exporturilor din Rusia. |
| --- | --- |

(106)

Astfel cum se menționează în considerentul 67, importurile din Rusia către Comunitate au rămas relativ stabile pe parcursul perioadei în cauză, reprezentând o cotă de piață de aproximativ 16 % din consumul comunitar în cursul perioadei în cauză, cu excepția unui nivel maxim atins în 2004 (aproximativ 20 %). Această situație se prezintă astfel în ciuda faptului că, astfel cum se arată mai sus, măsurile existente nu au avut practic niciun efect asupra prețurilor exporturilor și a cantităților exportate pe durata întregii perioade analizate și, în consecință, nu au constituit un obstacol în calea creșterii exporturilor din Rusia.

| (107) | Ancheta a arătat faptul că pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), prețurile de export către Comunitate ale producătorilor-exportatori care au constituit eșantionul, calculate pe baza prețului de uzină, erau cu aproximativ 1 %-5 % mai mici decât prețurile de export către alte țări terțe. Astfel cum se menționează în considerentul 56, prețurile de vânzare pe piața internă a Rusiei, calculate pe baza prețului de uzină, erau totodată mai mari decât prețurile vânzărilor la export către Comunitate, îndeosebi pentru societățile situate în zone îndepărtate, datorită diferențelor semnificative între costurile de transport, astfel cum s-a menționat mai sus. Pe baza celor menționate anterior, se poate conchide că, în ceea ce privește prețurile, piața comunitară nu este deosebit de atractivă în comparație cu celelalte piețe principale pentru producătorii ruși. |
| --- | --- |

(107)

Ancheta a arătat faptul că pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare (RIP), prețurile de export către Comunitate ale producătorilor-exportatori care au constituit eșantionul, calculate pe baza prețului de uzină, erau cu aproximativ 1 %-5 % mai mici decât prețurile de export către alte țări terțe. Astfel cum se menționează în considerentul 56, prețurile de vânzare pe piața internă a Rusiei, calculate pe baza prețului de uzină, erau totodată mai mari decât prețurile vânzărilor la export către Comunitate, îndeosebi pentru societățile situate în zone îndepărtate, datorită diferențelor semnificative între costurile de transport, astfel cum s-a menționat mai sus. Pe baza celor menționate anterior, se poate conchide că, în ceea ce privește prețurile, piața comunitară nu este deosebit de atractivă în comparație cu celelalte piețe principale pentru producătorii ruși.

| (108) | În plus, astfel cum se menționează în considerentul 57, solicitantul a invocat că producția care rezultă din capacitățile suplimentare dezvoltate îndeosebi în Africa de Nord (Algeria și Egipt) și în Orientul Mijlociu (Iran) ar exercita o presiune asupra prețurilor mondiale, reducând astfel capacitatea de pătrundere a exportatorilor ruși pe aceste piețe și conducându-i pe aceștia să-și mărească cantitățile exportate către piața comunitară. În această privință, s-a stabilit, pe baza estimărilor menționate în considerentul 54, că aceste investiții nu vor avea un impact semnificativ asupra raportului ofertă/cerere la nivel global, dat fiind că se prevede o creștere a cererii globale conform creșterii capacității la nivel mondial. În plus, ancheta arată că producătorii-exportatori ruși au pierdut deja cote de piață semnificative în Asia (în special în Republica Populară Chineză) și pe piețele africane și că fac față destul de bine presiunii pe piețele Americii Latine. Având în vedere estimarea raportului ofertă/cerere la nivel global, argumentul conform căruia producătorii-exportatori ruși ar putea pierde cote de piață suplimentare pe celelalte piețe, cu excepția Europei, nu este fundamentat. |
| --- | --- |

(108)

În plus, astfel cum se menționează în considerentul 57, solicitantul a invocat că producția care rezultă din capacitățile suplimentare dezvoltate îndeosebi în Africa de Nord (Algeria și Egipt) și în Orientul Mijlociu (Iran) ar exercita o presiune asupra prețurilor mondiale, reducând astfel capacitatea de pătrundere a exportatorilor ruși pe aceste piețe și conducându-i pe aceștia să-și mărească cantitățile exportate către piața comunitară. În această privință, s-a stabilit, pe baza estimărilor menționate în considerentul 54, că aceste investiții nu vor avea un impact semnificativ asupra raportului ofertă/cerere la nivel global, dat fiind că se prevede o creștere a cererii globale conform creșterii capacității la nivel mondial. În plus, ancheta arată că producătorii-exportatori ruși au pierdut deja cote de piață semnificative în Asia (în special în Republica Populară Chineză) și pe piețele africane și că fac față destul de bine presiunii pe piețele Americii Latine. Având în vedere estimarea raportului ofertă/cerere la nivel global, argumentul conform căruia producătorii-exportatori ruși ar putea pierde cote de piață suplimentare pe celelalte piețe, cu excepția Europei, nu este fundamentat.

| (109) | Solicitantul a argumentat că avantajele neloiale privind costurile de care au beneficiat producătorii ruși, datorate existenței prețului dublu al gazului, ar putea duce la o subcotare semnificativă din partea exportatorilor ruși, inter alia, în cazul în care raportul ofertă/cerere la nivel internațional ar deveni nefavorabil. Deși acest aspect nu poate fi exclus, dat fiind că ancheta a arătat că structura costurilor exportatorilor ruși este într-adevăr denaturată în mod semnificativ datorită prețului dublu al gazului practicat de către Rusia, subcotarea potențială nu ar fi o consecință directă a înlăturării măsurilor, ci s-ar datora altor circumstanțe. |
| --- | --- |

(109)

Solicitantul a argumentat că avantajele neloiale privind costurile de care au beneficiat producătorii ruși, datorate existenței prețului dublu al gazului, ar putea duce la o subcotare semnificativă din partea exportatorilor ruși, inter alia, în cazul în care raportul ofertă/cerere la nivel internațional ar deveni nefavorabil. Deși acest aspect nu poate fi exclus, dat fiind că ancheta a arătat că structura costurilor exportatorilor ruși este într-adevăr denaturată în mod semnificativ datorită prețului dublu al gazului practicat de către Rusia, subcotarea potențială nu ar fi o consecință directă a înlăturării măsurilor, ci s-ar datora altor circumstanțe.

| (110) | Prin urmare, nu se poate conchide că producătorii ruși au intenția de a redirecționa o parte semnificativă a volumurilor exportate la ora actuală către țări terțe sau vândute pe piața internă sau de a-și reduce prețurile în urma înlăturării măsurilor, chiar dacă nu se poate exclude faptul că acest lucru s-ar putea întâmpla ca urmare a altor circumstanțe. |
| --- | --- |

(110)

Prin urmare, nu se poate conchide că producătorii ruși au intenția de a redirecționa o parte semnificativă a volumurilor exportate la ora actuală către țări terțe sau vândute pe piața internă sau de a-și reduce prețurile în urma înlăturării măsurilor, chiar dacă nu se poate exclude faptul că acest lucru s-ar putea întâmpla ca urmare a altor circumstanțe.

4.   Concluzie privind probabilitatea unei reapariții a prejudiciului

| (111) | Astfel cum se arată mai sus, măsurile existente nu au avut un efect nici asupra prețurilor de export aplicate de către exportatorii ruși, nici asupra prețurilor plătite de către importatorii comunitari pentru aceleași importuri, și nici asupra volumurilor exporturilor rusești către piața comunitară. În același timp, în pofida continuării furnizării de importuri provenind din Rusia supuse dumpingului, industria comunitară nu a suferit niciun prejudiciu. Prin urmare, abrogarea măsurilor existente nu va avea niciun impact asupra prețurilor exporturilor și asupra volumurilor exportate din Rusia și, în consecință, nu va avea niciun impact asupra situației industriei comunitare. |
| --- | --- |

(111)

Astfel cum se arată mai sus, măsurile existente nu au avut un efect nici asupra prețurilor de export aplicate de către exportatorii ruși, nici asupra prețurilor plătite de către importatorii comunitari pentru aceleași importuri, și nici asupra volumurilor exporturilor rusești către piața comunitară. În același timp, în pofida continuării furnizării de importuri provenind din Rusia supuse dumpingului, industria comunitară nu a suferit niciun prejudiciu. Prin urmare, abrogarea măsurilor existente nu va avea niciun impact asupra prețurilor exporturilor și asupra volumurilor exportate din Rusia și, în consecință, nu va avea niciun impact asupra situației industriei comunitare.

| (112) | În plus, analiza altor factori externi invocați de către solicitant nu pune sub semnul întrebării concluziile de mai sus, dat fiind că aceștia nu indică nici pe departe vreo posibilitate rezonabilă de creștere a volumurilor și de scădere a prețurilor importurilor din Rusia către piața comunitară datorate unor factori externi. |
| --- | --- |

(112)

În plus, analiza altor factori externi invocați de către solicitant nu pune sub semnul întrebării concluziile de mai sus, dat fiind că aceștia nu indică nici pe departe vreo posibilitate rezonabilă de creștere a volumurilor și de scădere a prețurilor importurilor din Rusia către piața comunitară datorate unor factori externi.

| (113) | Pe baza celor menționate mai sus, nu se poate conchide că există probabilitatea unei reapariții a prejudiciului cauzat industriei comunitare, în cazul abrogării măsurilor existente. |
| --- | --- |

(113)

Pe baza celor menționate mai sus, nu se poate conchide că există probabilitatea unei reapariții a prejudiciului cauzat industriei comunitare, în cazul abrogării măsurilor existente.

G.   MĂSURI ANTIDUMPING

| (114) | Toate părțile au fost informate cu privire la datele și considerentele esențiale în baza cărora se intenționează recomandarea abrogării măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma prezentei comunicări. |
| --- | --- |

(114)

Toate părțile au fost informate cu privire la datele și considerentele esențiale în baza cărora se intenționează recomandarea abrogării măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma prezentei comunicări.

| (115) | Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping privind importurile de uree originare din Rusia ar trebui abrogate, iar procedura ar trebui încheiată. |
| --- | --- |

(115)

Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping privind importurile de uree originare din Rusia ar trebui abrogate, iar procedura ar trebui încheiată.

| (116) | Având în vedere circumstanțele descrise în considerentul 109, și anume că structura costurilor exportatorilor ruși este denaturată în mod semnificativ datorită prețului dublu al gazului practicat de către Rusia, se consideră necesar să se monitorizeze îndeaproape evoluția importurilor de uree originare din Rusia, în vederea facilitării unei acțiuni rapide corespunzătoare, dacă va fi cazul. |
| --- | --- |

(116)

Având în vedere circumstanțele descrise în considerentul 109, și anume că structura costurilor exportatorilor ruși este denaturată în mod semnificativ datorită prețului dublu al gazului practicat de către Rusia, se consideră necesar să se monitorizeze îndeaproape evoluția importurilor de uree originare din Rusia, în vederea facilitării unei acțiuni rapide corespunzătoare, dacă va fi cazul.

| (117) | Întrucât, în conformitate cu considerentele precedente, măsurile existente ar trebui abrogate și procedura ar trebui încheiată, reexaminarea intermediară parțială privind caracterul adecvat al formei măsurilor și reexaminarea intermediară parțială limitată la examinarea dumpingului referitor la „EuroChem” ar trebui, de asemenea, încheiate, |
| --- | --- |

(117)

Întrucât, în conformitate cu considerentele precedente, măsurile existente ar trebui abrogate și procedura ar trebui încheiată, reexaminarea intermediară parțială privind caracterul adecvat al formei măsurilor și reexaminarea intermediară parțială limitată la examinarea dumpingului referitor la „EuroChem” ar trebui, de asemenea, încheiate,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Taxa antidumping la importurile de uree, care intră sub incidența codurilor NC 3102 10 10 și 3102 10 90, originare din Rusia, se abrogă și procedura privind aceste importuri se încheie.

Articolul 2

Reexaminările intermediare parțiale ale măsurilor antidumping aplicabile importurilor de uree, care intră sub incidența codurilor NC 3102 10 10 și 3102 10 90, originare din Rusia, se încheie.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 iulie 2007.

Pentru Consiliu

Președintele

L. AMADO

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO L 49, 4.3.1995, p. 1.

2

(3)  JO L 127, 9.5.2001, p. 11.

3

(4)  JO L 339, 24.12.2003, p. 1.

4

(5)  JO C 209, 26.8.2005, p. 2.

5

(6)  JO C 105, 4.5.2006, p. 12; JO C 23, 1.2.2007, p. 8.

6

(7)  De notat faptul că în comparație cu ancheta inițială și cu ancheta anterioară privind reexaminarea măsurilor societățile „Hydro Agri” figurează sub denumirea „Yara”.

7

(8)  JO L 17, 19.1.2002, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 73/2006 (JO L 12, 18.1.2006, p. 1).

8

(9)  Cauza T-210/95 EFMA/Consiliu [1995] ECR II-3291, alineatul (60).

9

(10)  Ibid. alineatul (59).

10

---

| 31.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/20 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/20

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 908/2007 AL COMISIEI

din 30 iulie 2007

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 3223/94 al Comisiei din 21 decembrie 1994 de stabilire a normelor de aplicare a regimului de import pentru fructe și legume (1), în special articolul 4 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 3223/94 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 3223/94 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 31 iulie 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 iulie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 337, 24.12.1994, p. 66. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 756/2007 (JO L 172, 30.6.2007, p. 41).

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | MK | 60,9 |
| TR | 59,9 |
| XS | 52,4 |
| ZZ | 57,7 |
| 0707 00 05 | TR | 92,9 |
| ZZ | 92,9 |
| 0709 90 70 | TR | 87,1 |
| ZZ | 87,1 |
| 0805 50 10 | AR | 56,8 |
| UY | 57,7 |
| ZA | 60,2 |
| ZZ | 58,2 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 152,5 |
| MA | 149,9 |
| TR | 179,5 |
| ZZ | 160,7 |
| 0808 10 80 | AR | 95,0 |
| AU | 160,4 |
| BR | 86,2 |
| CL | 84,5 |
| CN | 83,6 |
| NZ | 101,6 |
| US | 105,4 |
| ZA | 101,2 |
| ZZ | 102,2 |
| 0808 20 50 | AR | 59,6 |
| CL | 80,4 |
| NZ | 98,3 |
| TR | 140,4 |
| ZA | 109,5 |
| ZZ | 97,6 |
| 0809 10 00 | TR | 174,2 |
| ZZ | 174,2 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 286,3 |
| US | 338,2 |
| ZZ | 316,2 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 162,2 |
| ZZ | 162,2 |
| 0809 40 05 | IL | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

MK

60,9

TR

59,9

XS

52,4

ZZ

57,7

0707 00 05

TR

92,9

ZZ

92,9

0709 90 70

TR

87,1

ZZ

87,1

0805 50 10

AR

56,8

UY

57,7

ZA

60,2

ZZ

58,2

0806 10 10

BR

161,0

EG

152,5

MA

149,9

TR

179,5

ZZ

160,7

0808 10 80

AR

95,0

AU

160,4

BR

86,2

CL

84,5

CN

83,6

NZ

101,6

US

105,4

ZA

101,2

ZZ

102,2

0808 20 50

AR

59,6

CL

80,4

NZ

98,3

TR

140,4

ZA

109,5

ZZ

97,6

0809 10 00

TR

174,2

ZZ

174,2

0809 20 95

CA

324,1

TR

286,3

US

338,2

ZZ

316,2

0809 30 10, 0809 30 90

TR

162,2

ZZ

162,2

0809 40 05

IL

108,5

ZZ

108,5

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 31.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/22 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/22

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 909/2007 AL COMISIEI

din 30 iulie 2007

de stabilire a restituirilor aplicabile la exportul de cereale, de făină, de crupe și griș de grâu sau de secară

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 13 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, diferența dintre cotațiile sau prețurile de pe piața mondială ale produselor menționate la articolul 1 din regulamentul menționat anterior și prețurile acestor produse în Comunitate poate fi acoperită printr-o restituire la export. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, diferența dintre cotațiile sau prețurile de pe piața mondială ale produselor menționate la articolul 1 din regulamentul menționat anterior și prețurile acestor produse în Comunitate poate fi acoperită printr-o restituire la export.

| (2) | Restituirile trebuie stabilite luând în considerare elementele menționate la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și măsurile care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2). |
| --- | --- |

(2)

Restituirile trebuie stabilite luând în considerare elementele menționate la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și măsurile care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2).

| (3) | În ceea ce privește făina, crupele și grișul de grâu sau de secară, restituirea aplicabilă acestor produse trebuie calculată în funcție de cantitatea de cereale necesară fabricării produselor respective. Aceste cantități au fost stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

În ceea ce privește făina, crupele și grișul de grâu sau de secară, restituirea aplicabilă acestor produse trebuie calculată în funcție de cantitatea de cereale necesară fabricării produselor respective. Aceste cantități au fost stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1501/95.

| (4) | Situația pieței mondiale sau exigențele specifice ale anumitor piețe pot face necesară diferențierea restituirii pentru anumite produse, în funcție de destinația acestora. |
| --- | --- |

(4)

Situația pieței mondiale sau exigențele specifice ale anumitor piețe pot face necesară diferențierea restituirii pentru anumite produse, în funcție de destinația acestora.

| (5) | Restituirea se stabilește o dată pe lună. Aceasta poate fi modificată în intervalul respectiv. |
| --- | --- |

(5)

Restituirea se stabilește o dată pe lună. Aceasta poate fi modificată în intervalul respectiv.

| (6) | Aplicarea acestor norme situației actuale a piețelor în sectorul cerealelor, în special cotațiilor sau prețurilor acestor produse în Comunitate și pe piața mondială, determină stabilirea restituirii la valorile prezentate în anexă. |
| --- | --- |

(6)

Aplicarea acestor norme situației actuale a piețelor în sectorul cerealelor, în special cotațiilor sau prețurilor acestor produse în Comunitate și pe piața mondială, determină stabilirea restituirii la valorile prezentate în anexă.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Restituirile la export pentru produsele în aceeași stare menționate la articolul 1 literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, cu excepția malțului, sunt stabilite la valorile prezentate în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 august 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 iulie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 735/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 6).

1

(2)  JO L 147, 30.6.1995, p. 7. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2006 (JO L 398, 30.12.2006, p. 1).

2

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile la exportul de cereale, de făină, de crupe și griș de grâu sau de secară

| Codul produselor | Destinație | Unitatea de măsură | Valoarea restituirilor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Codurile produselor, precum și codurile destinațiilor de serie „A” sunt definite de Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.







  C01 | : | Toate țările terțe, cu excepția Albaniei, Croației, Bosniei și Herțegovinei, Muntenegrului, Serbiei, Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, Liechtensteinului și Elveției. |

Codul produselor

Destinație

Unitatea de măsură

Valoarea restituirilor

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

—

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

—

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Codurile produselor, precum și codurile destinațiilor de serie „A” sunt definite de Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.

C01

:

Toate țările terțe, cu excepția Albaniei, Croației, Bosniei și Herțegovinei, Muntenegrului, Serbiei, Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, Liechtensteinului și Elveției.

---

| 31.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/24

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 910/2007 AL COMISIEI

din 30 iulie 2007

de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil la restituirea pentru cereale

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 15 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, restituirea aplicabilă la exporturile de cereale în ziua prezentării cererii de licență trebuie aplicată, la cerere, unei operațiuni de export care urmează să fie desfășurată pe perioada de valabilitate a licenței. În acest caz, un coeficient de corecție poate fi aplicat la restituire. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, restituirea aplicabilă la exporturile de cereale în ziua prezentării cererii de licență trebuie aplicată, la cerere, unei operațiuni de export care urmează să fie desfășurată pe perioada de valabilitate a licenței. În acest caz, un coeficient de corecție poate fi aplicat la restituire.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și a măsurilor care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2) a permis stabilirea unui coeficient de corecție pentru produsele menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003. Acest coeficient de corecție se calculează luând în considerare elementele care figurează la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și a măsurilor care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2) a permis stabilirea unui coeficient de corecție pentru produsele menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003. Acest coeficient de corecție se calculează luând în considerare elementele care figurează la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95.

| (3) | Situația de pe piața mondială sau cerințele specifice de pe anumite piețe pot necesita diferențierea coeficientului de corecție în funcție de destinație. |
| --- | --- |

(3)

Situația de pe piața mondială sau cerințele specifice de pe anumite piețe pot necesita diferențierea coeficientului de corecție în funcție de destinație.

| (4) | Coeficientul de corecție trebuie stabilit conform aceleiași proceduri folosite pentru stabilirea restituirii. Acesta poate fi modificat în perioada dintre două stabiliri. |
| --- | --- |

(4)

Coeficientul de corecție trebuie stabilit conform aceleiași proceduri folosite pentru stabilirea restituirii. Acesta poate fi modificat în perioada dintre două stabiliri.

| (5) | Din dispozițiile menționate mai sus rezultă că se fixează coeficientul de corecție conform anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(5)

Din dispozițiile menționate mai sus rezultă că se fixează coeficientul de corecție conform anexei la prezentul regulament.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Coeficientul de corecție aplicabil restituirilor stabilite anterior pentru exporturile de produse menționate la articolul 1 literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, cu excepția malțului, se stabilește în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 august 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 iulie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 735/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 6).

1

(2)  JO L 147, 30.6.1995, p. 7. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2006 (JO L 398, 30.12.2006, p. 1).

2

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil la restituirea pentru cereale

| (în EUR/t) |
| --- |
| Codul produselor | Destinația | Curent
  8 | Primul termen
  9 | Al 2-lea termen
  10 | Al 3-lea termen
  11 | Al 4-lea termen
  12 | Al 5-lea termen
  1 | Al 6-lea termen
  2 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Codurile produselor și codurile destinațiilor din seria „A” sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.
  Codurile destinațiilor numerice sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2081/2003 al Comisiei (JO L 313, 28.11.2003, p. 11).







  C01 | : | Toate țările terțe cu excepția Albaniei, Bulgariei, României, Croației, Bosniei și Herțegovinei, Muntenegrului, Serbiei, Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, Liechtensteinului și Elveției. |
| C02 | : | Algeria, Arabia Saudită, Bahrain, Egipt, Emiratele Arabe Unite, Iran, Irak, Israel, Iordania, Kuweit, Liban, Libia, Maroc, Mauritania, Oman, Qatar, Siria, Tunisia și Yemen. |
| C03 | : | Toate țările terțe cu excepția Bulgariei, Norvegiei, României, Elveției și Liechtensteinului. |

(în EUR/t)

Codul produselor

Destinația

Curent

8

Primul termen

9

Al 2-lea termen

10

Al 3-lea termen

11

Al 4-lea termen

12

Al 5-lea termen

1

Al 6-lea termen

2

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Codurile produselor și codurile destinațiilor din seria „A” sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.

Codurile destinațiilor numerice sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2081/2003 al Comisiei (JO L 313, 28.11.2003, p. 11).

C01

:

Toate țările terțe cu excepția Albaniei, Bulgariei, României, Croației, Bosniei și Herțegovinei, Muntenegrului, Serbiei, Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, Liechtensteinului și Elveției.

C02

:

Algeria, Arabia Saudită, Bahrain, Egipt, Emiratele Arabe Unite, Iran, Irak, Israel, Iordania, Kuweit, Liban, Libia, Maroc, Mauritania, Oman, Qatar, Siria, Tunisia și Yemen.

C03

:

Toate țările terțe cu excepția Bulgariei, Norvegiei, României, Elveției și Liechtensteinului.

---

| 31.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/26

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 911/2007 AL COMISIEI

din 30 iulie 2007

de stabilire a restituirilor aplicabile la export pentru malț

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 13 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, diferența dintre cursurile sau prețurile pe piața mondială ale produselor prevăzute la articolul 1 din regulamentul menționat anterior și prețurile produselor respective în Comunitate poate fi acoperită de o restituire la export. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, diferența dintre cursurile sau prețurile pe piața mondială ale produselor prevăzute la articolul 1 din regulamentul menționat anterior și prețurile produselor respective în Comunitate poate fi acoperită de o restituire la export.

| (2) | Restituirile trebuie stabilite luând în considerare elementele prevăzute la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și a măsurilor care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2). |
| --- | --- |

(2)

Restituirile trebuie stabilite luând în considerare elementele prevăzute la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și a măsurilor care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2).

| (3) | Restituirea aplicabilă tipurilor de malț trebuie calculată ținând seama de cantitatea de cereale necesară fabricării produselor respective. Cantitățile respective au fost stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Restituirea aplicabilă tipurilor de malț trebuie calculată ținând seama de cantitatea de cereale necesară fabricării produselor respective. Cantitățile respective au fost stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1501/95.

| (4) | Situația de pe piața mondială sau cerințele specifice ale anumitor piețe pot face necesară diferențierea restituirii pentru anumite produse, în funcție de destinația acestora. |
| --- | --- |

(4)

Situația de pe piața mondială sau cerințele specifice ale anumitor piețe pot face necesară diferențierea restituirii pentru anumite produse, în funcție de destinația acestora.

| (5) | Restituirea trebuie stabilită o dată pe lună. Ea poate fi modificată în acest interval. |
| --- | --- |

(5)

Restituirea trebuie stabilită o dată pe lună. Ea poate fi modificată în acest interval.

| (6) | Aplicarea acestor norme la situația actuală a piețelor în sectorul cerealelor, în special cursurilor sau prețurilor acestor produse în Comunitate și pe piața mondială, determină stabilirea restituirii la sumele prezentate în anexă. |
| --- | --- |

(6)

Aplicarea acestor norme la situația actuală a piețelor în sectorul cerealelor, în special cursurilor sau prețurilor acestor produse în Comunitate și pe piața mondială, determină stabilirea restituirii la sumele prezentate în anexă.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Restituirile la exportul malțului prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 sunt stabilite la sumele prevăzute în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 august 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 iulie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 735/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 6).

1

(2)  JO L 147, 30.6.1995, p. 7. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2006 (JO L 398, 30.12.2006, p. 1).

2

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile la export pentru malț

| Codul produselor | Destinație | Unitatea de măsură | Valoarea restituirilor |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Codurile produselor, precum și codurile destinațiilor din seria „A” sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.
  Codurile destinațiilor numerice sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2081/2003 al Comisiei (JO L 313, 28.11.2003, p. 11). |

Codul produselor

Destinație

Unitatea de măsură

Valoarea restituirilor

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Codurile produselor, precum și codurile destinațiilor din seria „A” sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.

Codurile destinațiilor numerice sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2081/2003 al Comisiei (JO L 313, 28.11.2003, p. 11).

---

| 31.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/28

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 912/2007 AL COMISIEI

din 30 iulie 2007

de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil restituirii pentru malț

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 15 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, restituirea aplicabilă exporturilor de cereale în ziua depunerii cererii de licență trebuie aplicată, la cerere, unui export care urmează să fie realizat în perioada de valabilitate a licenței. În acest caz, se poate aplica un coeficient de corecție restituirii. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, restituirea aplicabilă exporturilor de cereale în ziua depunerii cererii de licență trebuie aplicată, la cerere, unui export care urmează să fie realizat în perioada de valabilitate a licenței. În acest caz, se poate aplica un coeficient de corecție restituirii.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și a măsurilor care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2) a permis stabilirea unui coeficient de corecție pentru malțul prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003. Coeficientul de corecție respectiv trebuie calculat luând în considerare elementele prevăzute la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1501/95 al Comisiei din 29 iunie 1995 de stabilire a unor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului privind acordarea restituirilor la export pentru cereale și a măsurilor care trebuie luate în cazul dereglării piețelor în sectorul cerealelor (2) a permis stabilirea unui coeficient de corecție pentru malțul prevăzut la articolul 1 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003. Coeficientul de corecție respectiv trebuie calculat luând în considerare elementele prevăzute la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1501/95.

| (3) | Din dispozițiile menționate anterior rezultă că trebuie stabilit coeficientul de corecție în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(3)

Din dispozițiile menționate anterior rezultă că trebuie stabilit coeficientul de corecție în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Coeficientul de corecție aplicabil restituirilor stabilite în avans pentru exporturile de malț, prevăzut la articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003, este stabilit în anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 august 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 iulie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 735/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 6).

1

(2)  JO L 147, 30.6.1995, p. 7. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2006 (JO L 398, 30.12.2006, p. 1).

2

---

ANEXĂ

La Regulamentul Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a coeficientului de corecție aplicabil restituirii pentru malț

NB: Codurile produselor și seria „A“ a codurilor de destinație sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), astfel cum a fost modificat.

Numerele din cadrul codurilor de destinație sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 2081/2003 al Comisiei (JO L 313, 28.11.2003, p. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Codul produselor | Destinație | Curent
  8 | Primul termen
  9 | Al 2-lea termen
  10 | Al 3-lea termen
  11 | Al 4-lea termen
  12 | Al 5-lea termen
  1 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Codul produselor

Destinație

Curent

8

Primul termen

9

Al 2-lea termen

10

Al 3-lea termen

11

Al 4-lea termen

12

Al 5-lea termen

1

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Codul produselor | Destinație | Al 6-lea termen
  2 | Al 7-lea termen
  3 | Al 8-lea termen
  4 | Al 9-lea termen
  5 | Al 10-lea termen
  6 | Al 11-lea termen
  7 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Codul produselor

Destinație

Al 6-lea termen

2

Al 7-lea termen

3

Al 8-lea termen

4

Al 9-lea termen

5

Al 10-lea termen

6

Al 11-lea termen

7

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 31.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/30

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 913/2007 AL COMISIEI

din 30 iulie 2007

de stabilire a restituirilor aplicabile produselor din sectoarele cerealelor și orezului livrate în cadrul acțiunilor de ajutoare alimentare comunitare și naționale

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 13 alineatul (3),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1785/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a pieței orezului (2), în special articolul 14 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Articolul 2 din Regulamentul (CEE) nr. 2681/74 al Consiliului din 21 octombrie 1974 privind finanțarea comunitară a cheltuielilor rezultate din furnizarea produselor agricole ca ajutoare alimentare (3) prevede că acea parte a cheltuielilor care corespunde restituirilor la export stabilite în domeniu în conformitate cu normele comunitare se impută Fondului European de Orientare și Garantare Agricolă, secțiunea „Garantare”. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 2 din Regulamentul (CEE) nr. 2681/74 al Consiliului din 21 octombrie 1974 privind finanțarea comunitară a cheltuielilor rezultate din furnizarea produselor agricole ca ajutoare alimentare (3) prevede că acea parte a cheltuielilor care corespunde restituirilor la export stabilite în domeniu în conformitate cu normele comunitare se impută Fondului European de Orientare și Garantare Agricolă, secțiunea „Garantare”.

| (2) | Pentru a facilita stabilirea și gestionarea bugetului pentru acțiunile comunitare de ajutoare alimentare și pentru a permite statelor membre să cunoască nivelul participării comunitare la finanțarea acțiunilor naționale de ajutoare alimentare, este necesar să se determine nivelul restituirilor acordate pentru aceste acțiuni. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a facilita stabilirea și gestionarea bugetului pentru acțiunile comunitare de ajutoare alimentare și pentru a permite statelor membre să cunoască nivelul participării comunitare la finanțarea acțiunilor naționale de ajutoare alimentare, este necesar să se determine nivelul restituirilor acordate pentru aceste acțiuni.

| (3) | Dispozițiile generale și normele de aplicare prevăzute la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 și la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1785/2003 pentru restituirile la export sunt aplicabile mutatis mutandis operațiunilor menționate anterior. |
| --- | --- |

(3)

Dispozițiile generale și normele de aplicare prevăzute la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 și la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1785/2003 pentru restituirile la export sunt aplicabile mutatis mutandis operațiunilor menționate anterior.

| (4) | Criteriile specifice de care urmează să se țină seama la calcularea restituirii la export pentru orez sunt definite la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1785/2003. |
| --- | --- |

(4)

Criteriile specifice de care urmează să se țină seama la calcularea restituirii la export pentru orez sunt definite la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1785/2003.

| (5) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru acțiunile de ajutoare alimentare comunitare și naționale prevăzute în cadrul convențiilor internaționale sau al altor programe complementare, cât și pentru alte acțiuni comunitare de furnizare gratuită, restituirile aplicabile produselor din sectoarele cerealelor și orezului sunt stabilite în conformitate cu anexa.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 august 2007.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 30 iulie 2007.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 735/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 6).

1

(2)  JO L 270, 21.10.2003, p. 96. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 797/2006 al Comisiei (JO L 144, 31.5.2006, p. 1).

2

(3)  JO L 288, 25.10.1974, p. 1.

3

---

ANEXĂ

La Regulamentul Comisiei din 30 iulie 2007 de stabilire a restituirilor aplicabile produselor din sectoarele cerealelor și orezului livrate în cadrul acțiunilor de ajutoare alimentare comunitare și naționale

| (EUR/t) |
| --- |
| Codul produsului | Valoarea restituirilor |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 29,83 |
| 1102 20 10 9400 | 25,57 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 38,36 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Codurile produselor sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), modificat. |

(EUR/t)

Codul produsului

Valoarea restituirilor

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

29,83

1102 20 10 9400

25,57

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

38,36

1104 12 90 9100

0,00

NB: Codurile produselor sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), modificat.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 31.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/32

---

DECIZIA COMISIEI

din 4 iulie 2007

de încheiere a procedurii antidumping privind importurile anumitor sisteme de camere de televiziune originare din Japonia

(2007/539/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   ANCHETA ACTUALĂ

| (1) | La 4 aprilie 2006, Comisia a primit o plângere privind un eventual dumping prejudiciabil cauzat de importurile de sisteme de camere de televiziune originare din Japonia. |
| --- | --- |

(1)

La 4 aprilie 2006, Comisia a primit o plângere privind un eventual dumping prejudiciabil cauzat de importurile de sisteme de camere de televiziune originare din Japonia.

| (2) | Plângerea a fost depusă de către societatea Grass Valley Nederland BV, în numele producătorilor comunitari care reprezintă o proporție majoră din producția comunitară totală de anumite sisteme de camere de televiziune, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(2)

Plângerea a fost depusă de către societatea Grass Valley Nederland BV, în numele producătorilor comunitari care reprezintă o proporție majoră din producția comunitară totală de anumite sisteme de camere de televiziune, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (3) | Plângerea cuprindea probe prima facie privind existența dumpingului și a unui prejudiciu important care rezulta din acesta, considerate ca fiind suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri antidumping. |
| --- | --- |

(3)

Plângerea cuprindea probe prima facie privind existența dumpingului și a unui prejudiciu important care rezulta din acesta, considerate ca fiind suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri antidumping.

| (4) | În consecință, Comisia a inițiat, prin intermediul unui aviz („aviz de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), o procedură antidumping cu privire la importurile către Comunitate a anumitor sisteme de camere de televiziune, care intră la ora actuală sub incidența codurilor NC ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 și 8543 70 90 (coduri NC începând cu 1 ianuarie 2007) și originare din Japonia. |
| --- | --- |

(4)

În consecință, Comisia a inițiat, prin intermediul unui aviz („aviz de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), o procedură antidumping cu privire la importurile către Comunitate a anumitor sisteme de camere de televiziune, care intră la ora actuală sub incidența codurilor NC ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 și 8543 70 90 (coduri NC începând cu 1 ianuarie 2007) și originare din Japonia.

| (5) | Avizul de inițiere definește produsul, anumite sisteme de camere de televiziune originare din Japonia, după cum urmează:






  (a) | un bloc de cameră amovibil:






  (i) | cu vizor integrat, conexiune sau capacitate pentru vizor; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Avizul de inițiere definește produsul, anumite sisteme de camere de televiziune originare din Japonia, după cum urmează:

(a)

un bloc de cameră amovibil:

(i)

cu vizor integrat, conexiune sau capacitate pentru vizor;

| (ii) | cu bloc optic integrat, modul frontal sau dispozitiv similar (a se vedea descrierea de mai jos), conexiune sau capacitate; |
| --- | --- |

(ii)

cu bloc optic integrat, modul frontal sau dispozitiv similar (a se vedea descrierea de mai jos), conexiune sau capacitate;

| (iii) | fie numai dintr-o piesă împreună cu blocul de cameră amovibil și cu adaptator de cameră într-o singură carcasă, fie separat; |
| --- | --- |

(iii)

fie numai dintr-o piesă împreună cu blocul de cameră amovibil și cu adaptator de cameră într-o singură carcasă, fie separat;

| (b) | un adaptator de cameră. Acesta din urmă poate fi sau nu integrat în blocul de cameră amovibil; |
| --- | --- |

(b)

un adaptator de cameră. Acesta din urmă poate fi sau nu integrat în blocul de cameră amovibil;

| (c) | un bloc optic, modul frontal sau dispozitiv similar cu unul sau mai mulți senzori de imagine a căror zonă de scanare fotosensibilă are o diagonală efectivă egală cu sau mai mare de 6 mm. Acesta poate fi sau nu integrat în blocul de cameră amovibil; |
| --- | --- |

(c)

un bloc optic, modul frontal sau dispozitiv similar cu unul sau mai mulți senzori de imagine a căror zonă de scanare fotosensibilă are o diagonală efectivă egală cu sau mai mare de 6 mm. Acesta poate fi sau nu integrat în blocul de cameră amovibil;

| (d) | un vizor de cameră. Acesta din urmă poate fi sau nu integrat în blocul de cameră amovibil; |
| --- | --- |

(d)

un vizor de cameră. Acesta din urmă poate fi sau nu integrat în blocul de cameră amovibil;

| (e) | o stație de bază sau unitate de control a camerei („UCC”) conectată la cameră prin intermediul unui cablu sau prin alt mijloc, cum ar fi o conexiune fără fir; |
| --- | --- |

(e)

o stație de bază sau unitate de control a camerei („UCC”) conectată la cameră prin intermediul unui cablu sau prin alt mijloc, cum ar fi o conexiune fără fir;

| (f) | un panou de control operațional („PCO”) sau un dispozitiv echivalent pentru controlul camerei (de exemplu, pentru ajustarea culorii, deschiderii obiectivului sau a irisului), pentru camerele separate; |
| --- | --- |

(f)

un panou de control operațional („PCO”) sau un dispozitiv echivalent pentru controlul camerei (de exemplu, pentru ajustarea culorii, deschiderii obiectivului sau a irisului), pentru camerele separate;

| (g) | un panou de control principal („PCP”) sau o unitate de configurare principală („UCP”) pentru vedere de ansamblu și pentru reglarea mai multor camere îndepărtate/separate; |
| --- | --- |

(g)

un panou de control principal („PCP”) sau o unitate de configurare principală („UCP”) pentru vedere de ansamblu și pentru reglarea mai multor camere îndepărtate/separate;

| (h) | o unitate de adaptare a obiectivelor de tip „box”, cum ar fi un adaptor de obiective mari sau SuperXpander, care permite camerelor portabile să fie utilizate cu obiectiv de tip „box”; |
| --- | --- |

(h)

o unitate de adaptare a obiectivelor de tip „box”, cum ar fi un adaptor de obiective mari sau SuperXpander, care permite camerelor portabile să fie utilizate cu obiectiv de tip „box”;

importate fie împreună, fie separat și originare din Japonia.

Nu este întotdeauna obligatoriu ca sistemele de camere de televiziune să cuprindă toate componentele de mai sus.

Diferitele componente menționate mai sus (cu excepția blocului de cameră amovibil) ale unui sistem de camere de televiziune nu pot funcționa separat și nu pot fi utilizate în afara sistemului de camere de televiziune ale unui anumit producător.

Obiectivele și sistemele de înregistrare care nu se află în același locaș (carcasă de cameră) ca și blocul de cameră amovibil nu intră în cadrul acestui produs.

Produsul în cauză va putea fi utilizat pentru transmisii, colectarea știrilor, cinematografie digitală sau aplicații profesionale. Aplicațiile profesionale cuprind (dar nu se limitează numai la acestea) utilizarea acestor sisteme în scopul de a crea material educativ, de divertisment, promoțional și documentare video, atât pentru distribuție internă, cât și externă.

| (6) | Produsul care intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 2042/2000 (3), și anume sistemele de camere de televiziune originare din Japonia, care intră la ora actuală sub incidența codurilor NC ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 și 8543 70 90 (coduri NC începând cu 1 ianuarie 2007), corespunde întru totul definiției produsului de mai sus. În decembrie 2006, Consiliul, prin intermediul Regulamentului (CE) nr. 1910/2006 (4), a confirmat aceste măsuri ca urmare a unei reexaminări a măsurilor care urmau să expire în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază („măsurile inițiale”). Măsurile inițiale sunt abordate paralel în Regulamentul (CE) nr. 906/2007 al Consiliului (5). |
| --- | --- |

(6)

Produsul care intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 2042/2000 (3), și anume sistemele de camere de televiziune originare din Japonia, care intră la ora actuală sub incidența codurilor NC ex 8525 80 19, ex 8528 49 35, ex 8528 49 91, ex 8528 59 90, ex 8529 90 92, ex 8529 90 97, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99 și 8543 70 90 (coduri NC începând cu 1 ianuarie 2007), corespunde întru totul definiției produsului de mai sus. În decembrie 2006, Consiliul, prin intermediul Regulamentului (CE) nr. 1910/2006 (4), a confirmat aceste măsuri ca urmare a unei reexaminări a măsurilor care urmau să expire în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază („măsurile inițiale”). Măsurile inițiale sunt abordate paralel în Regulamentul (CE) nr. 906/2007 al Consiliului (5).

| (7) | Comisia a informat oficial producătorii exportatori, importatorii și asociațiile de importatori sau exportatorii interesați, reprezentanții țării exportatoare, utilizatorii, organizațiile consumatorilor și producătorii comunitari reclamanți cu privire la inițierea anchetei. Părților interesate li s-a acordat oportunitatea de a-și exprima în scris opiniile și să solicite o audiere în termenul limită stabilit în anunțul de inițiere, iar chestionarele au fost trimise tuturor părților interesate. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a informat oficial producătorii exportatori, importatorii și asociațiile de importatori sau exportatorii interesați, reprezentanții țării exportatoare, utilizatorii, organizațiile consumatorilor și producătorii comunitari reclamanți cu privire la inițierea anchetei. Părților interesate li s-a acordat oportunitatea de a-și exprima în scris opiniile și să solicite o audiere în termenul limită stabilit în anunțul de inițiere, iar chestionarele au fost trimise tuturor părților interesate.

B.   RETRAGEREA PLÂNGERII ȘI ÎNCHEIEREA PROCEDURII

| (8) | Prin intermediul unei scrisori din 12 aprilie 2007 adresate Comisiei, societatea Grass Valley Nederland BV și-a retras plângerea. |
| --- | --- |

(8)

Prin intermediul unei scrisori din 12 aprilie 2007 adresate Comisiei, societatea Grass Valley Nederland BV și-a retras plângerea.

| (9) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, procedura poate fi încheiată în cazul în care plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care o asemenea încheiere afectează interesul comunitar. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, procedura poate fi încheiată în cazul în care plângerea este retrasă, cu excepția cazului în care o asemenea încheiere afectează interesul comunitar.

| (10) | Comisia a considerat că prezenta procedură ar trebui încheiată, dat fiind că ancheta nu a revelat niciun motiv care să arate că o asemenea încheiere ar afecta interesul comunitar. Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat oportunitatea de a-și prezenta observațiile. Nu au fost primite observații care să arate că o asemenea încheiere ar afecta interesul comunitar. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a considerat că prezenta procedură ar trebui încheiată, dat fiind că ancheta nu a revelat niciun motiv care să arate că o asemenea încheiere ar afecta interesul comunitar. Părțile interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat oportunitatea de a-și prezenta observațiile. Nu au fost primite observații care să arate că o asemenea încheiere ar afecta interesul comunitar.

| (11) | Prin urmare, Comisia conchide că ar trebui încheiată procedura antidumping privind importurile către Comunitate ale anumitor sisteme de camere de televiziune originare din Japonia, fără impunerea măsurilor antidumping. |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, Comisia conchide că ar trebui încheiată procedura antidumping privind importurile către Comunitate ale anumitor sisteme de camere de televiziune originare din Japonia, fără impunerea măsurilor antidumping.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme avizului Comitetului consultativ, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme avizului Comitetului consultativ,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articol unic

Prin prezenta, se încheie procedura antidumping privind importurile către Comunitate ale anumitor sisteme de camere de televiziune originare din Japonia.

Adoptată la Bruxelles, 4 iulie 2007.

Pentru Comisie

Peter MANDELSON

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO C 117, 18.5.2006, p. 8

2

(3)  JO L 244, 29.9.2000, p. 38. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1909/2006 (JO L 365, 21.12.2006, p. 1).

3

(4)  JO L 365, 21.12.2006, p. 7.

4

(5)  A se vedea pagina 1 din prezentul Jurnal Oficial.

5

---

| 31.7.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 198/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 198/35

---

DECIZIA COMISIEI

din 30 iulie 2007

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește utilizarea halonului 2402 în Bulgaria

[notificată cu numărul C(2007) 3594]

(2007/540/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2000 privind substanțele care diminuează stratul de ozon (1), în special articolul 4 alineatul (4) punctul (iv),

întrucât:

| (1) | În cursul revizuirii menționate la articolul 4 alineatul (4) punctul (iv) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 și după consultarea statelor membre, Comisia a ajuns la următoarele concluzii privind utilizarea halonului 2402. |
| --- | --- |

(1)

În cursul revizuirii menționate la articolul 4 alineatul (4) punctul (iv) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 și după consultarea statelor membre, Comisia a ajuns la următoarele concluzii privind utilizarea halonului 2402.

| (2) | Fabricarea halonului 2402 a încetat în țările dezvoltate la 1 ianuarie 1994, în temeiul obligațiilor asumate prin Protocolul de la Montréal privind substanțele care epuizează stratul de ozon. De la acea dată, trebuia ca toate cererile de halon 2402 să fie satisfăcute apelând la rezervele din instalațiile de depozitare specializate în care a fost stocat halonul care a fost înlocuit de alte produse. |
| --- | --- |

(2)

Fabricarea halonului 2402 a încetat în țările dezvoltate la 1 ianuarie 1994, în temeiul obligațiilor asumate prin Protocolul de la Montréal privind substanțele care epuizează stratul de ozon. De la acea dată, trebuia ca toate cererile de halon 2402 să fie satisfăcute apelând la rezervele din instalațiile de depozitare specializate în care a fost stocat halonul care a fost înlocuit de alte produse.

| (3) | Halonul 2402 este încă utilizat în anumite aplicații în Bulgaria pentru combaterea incendiilor și a exploziilor în vehiculele militare de teren, navele militare și aeronave. România a declarat că nu utilizează halonul 2402. |
| --- | --- |

(3)

Halonul 2402 este încă utilizat în anumite aplicații în Bulgaria pentru combaterea incendiilor și a exploziilor în vehiculele militare de teren, navele militare și aeronave. România a declarat că nu utilizează halonul 2402.

| (4) | Înlocuirea echipamentelor de combatere a incendiilor pe bază de halon cu alți agenți de protecție împotriva incendiului trebuie să țină seama de disponibilitatea unor alternative sau tehnologii viabile din punct de vedere tehnic și economic, care să fie acceptabile în ceea ce privește mediul și sănătatea. Acțiunile de adaptare vizând instalarea unor echipamente de protecție împotriva incendiilor și a exploziilor care nu folosesc halon în aplicațiile militare trebuie programate astfel încât să nu diminueze, în mod inacceptabil, capacitatea de apărare a statelor membre. De multe ori trebuie să se țină seama de considerentele bugetare și să se prevadă un anumit interval de timp pentru adaptarea echipamentelor la noi agenți de protecție împotriva incendiilor, pentru garantarea unei funcționări sigure și eficiente. În prezent, nu există nicio alternativă viabilă din punct de vedere tehnic și economic pentru aceste aplicații. |
| --- | --- |

(4)

Înlocuirea echipamentelor de combatere a incendiilor pe bază de halon cu alți agenți de protecție împotriva incendiului trebuie să țină seama de disponibilitatea unor alternative sau tehnologii viabile din punct de vedere tehnic și economic, care să fie acceptabile în ceea ce privește mediul și sănătatea. Acțiunile de adaptare vizând instalarea unor echipamente de protecție împotriva incendiilor și a exploziilor care nu folosesc halon în aplicațiile militare trebuie programate astfel încât să nu diminueze, în mod inacceptabil, capacitatea de apărare a statelor membre. De multe ori trebuie să se țină seama de considerentele bugetare și să se prevadă un anumit interval de timp pentru adaptarea echipamentelor la noi agenți de protecție împotriva incendiilor, pentru garantarea unei funcționări sigure și eficiente. În prezent, nu există nicio alternativă viabilă din punct de vedere tehnic și economic pentru aceste aplicații.

| (5) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (4) punctul (v) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, echipamentele care conțin halon și care nu fac parte din utilizările critice menționate în anexa VII trebuiau scoase din folosință până la 31 decembrie 2003, iar halonul recuperat în conformitate cu articolul 16. Pentru ca Bulgaria, care a aderat la Uniunea Europeană la 1 ianuarie 2007, să poată pretinde o derogare care o autorizează să folosească halonul 2402 în cazuri critice, ar trebui să se modifice anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 pentru a permite utilizarea acestui agent de stingere a incendiilor pentru aplicații specifice. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (4) punctul (v) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, echipamentele care conțin halon și care nu fac parte din utilizările critice menționate în anexa VII trebuiau scoase din folosință până la 31 decembrie 2003, iar halonul recuperat în conformitate cu articolul 16. Pentru ca Bulgaria, care a aderat la Uniunea Europeană la 1 ianuarie 2007, să poată pretinde o derogare care o autorizează să folosească halonul 2402 în cazuri critice, ar trebui să se modifice anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 pentru a permite utilizarea acestui agent de stingere a incendiilor pentru aplicații specifice.

| (6) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 ar trebui modificat în consecință.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 30 iulie 2007.

Pentru Comisie

Stavros DIMAS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 244, 29.9.2000, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 al Consiliului (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

1

---

ANEXĂ

Următorul text se adaugă la anexa VII la Regulamentul (CE) nr. 2037/2000:

„Utilizarea halonului 2402 numai în Bulgaria:

| — | în aeronave, pentru protecția compartimentelor echipajului, a nacelelor motorului, a calelor pentru bagaj și a calelor pentru cargo uscat, precum și pentru depozitarea în atmosferă inertă a rezervoarelor de combustibil; |
| --- | --- |

—

în aeronave, pentru protecția compartimentelor echipajului, a nacelelor motorului, a calelor pentru bagaj și a calelor pentru cargo uscat, precum și pentru depozitarea în atmosferă inertă a rezervoarelor de combustibil;

| — | în vehiculele militare de teren și pe navele militare, pentru protecția spațiilor ocupate de personal și de compartimentele motoarelor.” |
| --- | --- |

—

în vehiculele militare de teren și pe navele militare, pentru protecția spațiilor ocupate de personal și de compartimentele motoarelor.”

---