# Službeni list C 463/21.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 463 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.21. prosinca 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 463

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.21. prosinca 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2017.–2018.Dnevne sjednice od 5. do 8. veljače 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 254, 19.7.2018.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2017.–2018.Dnevne sjednice od 5. do 8. veljače 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u
  SL C 254, 19.7.2018.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u

SL C 254, 19.7.2018.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 6. veljače 2018. |
| 2018/C 463/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2016. (2017/2124(INI)) | 2 |
| 2018/C 463/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o ubrzavanju inovacija u području čiste energije (2017/2084(INI)) | 10 |
| | Srijeda, 7. veljače 2018. |
| 2018/C 463/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o zaštiti i nediskriminaciji manjina u državama članicama EU-a (2017/2937(RSP)) | 21 |
| 2018/C 463/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o nultoj razini tolerancije prema genitalnom sakaćenju žena (2017/2936(RSP)) | 26 |
| | Četvrtak, 8. veljače 2018. |
| 2018/C 463/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o Rusiji, slučaju Ojuba Titijeva i Centru za ljudska prava Memorial (2018/2560(RSP)) | 31 |
| 2018/C 463/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o pogubljenjima u Egiptu (2018/2561(RSP)) | 35 |
| 2018/C 463/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o dječjem ropstvu na Haitiju (2018/2562(RSP)) | 40 |
| 2018/C 463/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o godišnjem izvješću o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke (2017/2071(INI)) | 44 |
| 2018/C 463/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o aktualnom stanju u pogledu ljudskih prava u Turskoj (2018/2527(RSP)) | 56 |
| 2018/C 463/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o stanju u Venezueli (2018/2559(RSP)) | 61 |
| 2018/C 463/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o situaciji u Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) (2018/2553(RSP)) | 65 |
| 2018/C 463/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o promjeni računanja vremena (2017/2968(RSP)) | 67 |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski parlament |
| | Četvrtak, 8. veljače 2018. |
| 2018/C 463/13 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu izmjena Međunarodnog standarda financijskog izvještavanja 9 (D054380/02 – 2017/3018(RPS)) | 68 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 6. veljače 2018.

2018/C 463/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2016. (2017/2124(INI))

2

2018/C 463/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o ubrzavanju inovacija u području čiste energije (2017/2084(INI))

10

Srijeda, 7. veljače 2018.

2018/C 463/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o zaštiti i nediskriminaciji manjina u državama članicama EU-a (2017/2937(RSP))

21

2018/C 463/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o nultoj razini tolerancije prema genitalnom sakaćenju žena (2017/2936(RSP))

26

Četvrtak, 8. veljače 2018.

2018/C 463/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o Rusiji, slučaju Ojuba Titijeva i Centru za ljudska prava Memorial (2018/2560(RSP))

31

2018/C 463/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o pogubljenjima u Egiptu (2018/2561(RSP))

35

2018/C 463/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o dječjem ropstvu na Haitiju (2018/2562(RSP))

40

2018/C 463/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o godišnjem izvješću o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke (2017/2071(INI))

44

2018/C 463/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o aktualnom stanju u pogledu ljudskih prava u Turskoj (2018/2527(RSP))

56

2018/C 463/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o stanju u Venezueli (2018/2559(RSP))

61

2018/C 463/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o situaciji u Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) (2018/2553(RSP))

65

2018/C 463/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o promjeni računanja vremena (2017/2968(RSP))

67

MIŠLJENJA

Europski parlament

Četvrtak, 8. veljače 2018.

2018/C 463/13

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu izmjena Međunarodnog standarda financijskog izvještavanja 9 (D054380/02 – 2017/3018(RPS))

68

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 6. veljače 2018. |
| 2018/C 463/14 | Odluka Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Steevu Brioisu (2017/2221(IMM)) | 70 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 6. veljače 2018.

2018/C 463/14

Odluka Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Steevu Brioisu (2017/2221(IMM))

70

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 6. veljače 2018. |
| 2018/C 463/15 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o Prijedlogu odluke Vijeća o obnovi Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (11040/2017 – C8-0320/2017 – 2017/0139(NLE)) | 72 |
| 2018/C 463/16 | Odluka Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata posebnog odbora za postupak Unije za odobravanje pesticida (2018/2534(RSO)) | 73 |
| 2018/C 463/17 | P8_TA(2018)0023Geografsko blokiranje i drugi oblici diskriminacije na temelju nacionalnosti, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju problema geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju nacionalnosti, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (COM(2016)0289 – C8-0192/2016 – 2016/0152(COD))P8_TC1-COD(2016)0152Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. veljače 2018. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju pitanja neopravdanoga geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni uredbi (EZ) br. 2006/2004 i (EU) 2017/2394 i Direktive 2009/22/EZ | 76 |
| 2018/C 463/18 | P8_TA(2018)0024Troškovno učinkovita smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))P8_TC1-COD(2015)0148Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. veljače 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814 | 79 |
| | Srijeda, 7. veljače 2018. |
| 2018/C 463/19 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 20. prosinca 2017. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/2358 i Delegirane uredbe (EU) 2017/2359 u pogledu njihovih datuma primjene (C(2017)08681 – 2017/3032(DEA)) | 82 |
| 2018/C 463/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o sastavu Europskog parlamenta (2017/2054(INL) – 2017/0900(NLE)) | 83 |
| 2018/C 463/21 | Odluka Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o reviziji Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (2017/2233(ACI)) | 89 |
| 2018/C 463/22 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka iz registra vozila u Portugalu (13308/2017 – C8-0419/2017 – 2017/0821(CNS)) | 93 |
| | Četvrtak, 8. veljače 2018. |
| 2018/C 463/23 | P8_TA(2018)0037Jamstveni fond za vanjska djelovanja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ, Euratom) br. 480/2009 o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (COM(2016)0582 – C8-0374/2016 – 2016/0274(COD))P8_TC1-COD(2016)0274Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. veljače 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja | 94 |
| 2018/C 463/24 | P8_TA(2018)0038Jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 466/2014/EU kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije (COM(2016)0583 – C8-0376/2016 – 2016/0275(COD))P8_TC1-COD(2016)0275Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. veljače 2018. radi donošenja Odluke (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 466/2014/EU kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije | 95 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 6. veljače 2018.

2018/C 463/15

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o Prijedlogu odluke Vijeća o obnovi Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (11040/2017 – C8-0320/2017 – 2017/0139(NLE))

72

2018/C 463/16

Odluka Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata posebnog odbora za postupak Unije za odobravanje pesticida (2018/2534(RSO))

73

2018/C 463/17

P8_TA(2018)0023Geografsko blokiranje i drugi oblici diskriminacije na temelju nacionalnosti, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju problema geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju nacionalnosti, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (COM(2016)0289 – C8-0192/2016 – 2016/0152(COD))P8_TC1-COD(2016)0152Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. veljače 2018. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju pitanja neopravdanoga geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni uredbi (EZ) br. 2006/2004 i (EU) 2017/2394 i Direktive 2009/22/EZ

76

2018/C 463/18

P8_TA(2018)0024Troškovno učinkovita smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))P8_TC1-COD(2015)0148Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. veljače 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814

79

Srijeda, 7. veljače 2018.

2018/C 463/19

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 20. prosinca 2017. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/2358 i Delegirane uredbe (EU) 2017/2359 u pogledu njihovih datuma primjene (C(2017)08681 – 2017/3032(DEA))

82

2018/C 463/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o sastavu Europskog parlamenta (2017/2054(INL) – 2017/0900(NLE))

83

2018/C 463/21

Odluka Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o reviziji Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (2017/2233(ACI))

89

2018/C 463/22

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka iz registra vozila u Portugalu (13308/2017 – C8-0419/2017 – 2017/0821(CNS))

93

Četvrtak, 8. veljače 2018.

2018/C 463/23

P8_TA(2018)0037Jamstveni fond za vanjska djelovanja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ, Euratom) br. 480/2009 o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (COM(2016)0582 – C8-0374/2016 – 2016/0274(COD))P8_TC1-COD(2016)0274Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. veljače 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja

94

2018/C 463/24

P8_TA(2018)0038Jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 466/2014/EU kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije (COM(2016)0583 – C8-0376/2016 – 2016/0275(COD))P8_TC1-COD(2016)0275Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. veljače 2018. radi donošenja Odluke (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 466/2014/EU kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije

95

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

21.12.2018

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 463/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2017.–2018.

Dnevne sjednice od 5. do 8. veljače 2018.

Zapisnik sjednice objavljen je u

  SL C 254, 19.7.2018.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 6. veljače 2018.

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/2 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/2

---

P8_TA(2018)0025

Godišnje izvješće Europske središnje banke za 2016.

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2016. (2017/2124(INI))

(2018/C 463/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke za 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke za 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 284. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (ESB), a posebno njegove članke 3. i 15., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (ESB), a posebno njegove članke 3. i 15.,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir izvješće Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva (Montijevo izvješće), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva (Montijevo izvješće),

| — | uzimajući u obzir postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže (MIP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže (MIP),

| — | uzimajući u obzir članak Ekonomskog biltena ESB-a naslovljen „Stope za zajmove MFI-ova: prijenos tijekom razdoblja nekonvencionalne monetarne politike”(MFI lending rates: pass-through in the time of non-standard monetary policy) (broj 1/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak Ekonomskog biltena ESB-a naslovljen „Stope za zajmove MFI-ova: prijenos tijekom razdoblja nekonvencionalne monetarne politike”(MFI lending rates: pass-through in the time of non-standard monetary policy) (broj 1/2017),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora iz 2017. o europskoj industriji i monetarnoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora iz 2017. o europskoj industriji i monetarnoj politici,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Transparency International naslovljeno „Dvije strane medalje? Neovisnost i odgovornost Europske središnje banke” (Two sides of the same coin? Independence and accountability of the European Central Bank), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Transparency International naslovljeno „Dvije strane medalje? Neovisnost i odgovornost Europske središnje banke” (Two sides of the same coin? Independence and accountability of the European Central Bank),

| — | uzimajući u obzir rubriku „Objašnjavamo” na stranicama ESB-a naslovljenu „Što je novac?” |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rubriku „Objašnjavamo” na stranicama ESB-a naslovljenu „Što je novac?”

| — | uzimajući u obzir sporazum ESB-a o hitnoj likvidnosnoj pomoći objavljen 19. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum ESB-a o hitnoj likvidnosnoj pomoći objavljen 19. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije 2010/191/EU od 22. ožujka 2010. o području upotrebe i učincima zakonskog sredstva plaćanja euronovčanica i eurokovanica (1); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije 2010/191/EU od 22. ožujka 2010. o području upotrebe i učincima zakonskog sredstva plaćanja euronovčanica i eurokovanica (1);

| — | uzimajući u obzir članak 11. Uredbe Vijeća (EZ) br. 974/98 od 3. svibnja 1998. o uvođenju eura (2); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. Uredbe Vijeća (EZ) br. 974/98 od 3. svibnja 1998. o uvođenju eura (2);

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 1. UFEU-a o euru kao zakonskom sredstvu plaćanja; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 1. UFEU-a o euru kao zakonskom sredstvu plaćanja;

| — | uzimajući u obzir govor predsjednika ESB-a od 6. travnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor predsjednika ESB-a od 6. travnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 127. stavak 5. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 127. stavak 5. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 127. stavak 2. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 127. stavak 2. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir povratne informacije ESB-a o doprinosu Europskog parlamenta u njegovoj rezoluciji o Godišnjem izvješću ESB-a za 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povratne informacije ESB-a o doprinosu Europskog parlamenta u njegovoj rezoluciji o Godišnjem izvješću ESB-a za 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0383/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0383/2017),

| A. | budući da je Upravno vijeće ESB-a na sastanku održanom 9. i 10. ožujka 2016. donijelo daljnje mjere za postizanje primarnog cilja održavanja stabilnosti cijena i sekundarnog cilja podupiranja gospodarstva pomoću monetarne politike: 1) smanjenjem svojih glavnih kamatnih stopa i nižim kamatnim stopama na stalno raspoloživu mogućnost deponiranja kod središnje banke od -0,4 %; 2) povećanjem mjesečne kupnje u sklopu programa kupnje vrijednosnih papira (APP) na 80 milijardi EUR; 3) uključivanjem novog programa kupnje vrijednosnih papira sektora poduzeća (CSPP) u APP za kupnje eurskih obveznica s investicijskim rejtingom koje su izdala nebankovna društva s poslovnim nastanom u europodručju; i 4) pokretanjem nove serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (TLTRO), s rokom dospijeća od četiri godine; |
| --- | --- |

A.

budući da je Upravno vijeće ESB-a na sastanku održanom 9. i 10. ožujka 2016. donijelo daljnje mjere za postizanje primarnog cilja održavanja stabilnosti cijena i sekundarnog cilja podupiranja gospodarstva pomoću monetarne politike: 1) smanjenjem svojih glavnih kamatnih stopa i nižim kamatnim stopama na stalno raspoloživu mogućnost deponiranja kod središnje banke od -0,4 %; 2) povećanjem mjesečne kupnje u sklopu programa kupnje vrijednosnih papira (APP) na 80 milijardi EUR; 3) uključivanjem novog programa kupnje vrijednosnih papira sektora poduzeća (CSPP) u APP za kupnje eurskih obveznica s investicijskim rejtingom koje su izdala nebankovna društva s poslovnim nastanom u europodručju; i 4) pokretanjem nove serije ciljanih operacija dugoročnijeg refinanciranja (TLTRO), s rokom dospijeća od četiri godine;

| B. | budući da je Upravno vijeće ESB-a na sastanku održanom 7. i 8. prosinca 2016. odlučilo proširiti područje primjene APP-a na sniženu mjesečnu razinu (s 80 milijardi EUR na 60 milijardi EUR) od travnja 2017. do prosinca 2017., ili po potrebi nakon toga, te u svakom slučaju dok Upravno vijeće ne utvrdi stalnu prilagodbu inflacije u skladu s ciljanom inflacijom; |
| --- | --- |

B.

budući da je Upravno vijeće ESB-a na sastanku održanom 7. i 8. prosinca 2016. odlučilo proširiti područje primjene APP-a na sniženu mjesečnu razinu (s 80 milijardi EUR na 60 milijardi EUR) od travnja 2017. do prosinca 2017., ili po potrebi nakon toga, te u svakom slučaju dok Upravno vijeće ne utvrdi stalnu prilagodbu inflacije u skladu s ciljanom inflacijom;

| C. | budući da članovi Izvršnog odbora ESB stalno naglašavaju važnost provođenja reformi kojima se potiče produktivnost u europodručju, kao i fiskalnih politika povoljnih za rast, u okviru Pakta o stabilnosti i rastu; |
| --- | --- |

C.

budući da članovi Izvršnog odbora ESB stalno naglašavaju važnost provođenja reformi kojima se potiče produktivnost u europodručju, kao i fiskalnih politika povoljnih za rast, u okviru Pakta o stabilnosti i rastu;

| D. | budući da se prema makroekonomskim projekcijama Eurosustava iz rujna 2017. očekuje da će godišnja inflacija harmoniziranog indeksa potrošačkih cijena (HICP) u europodručju 2017. biti 1,5 %, 2018. 1,2 % te 2019. godine 1,5 %; |
| --- | --- |

D.

budući da se prema makroekonomskim projekcijama Eurosustava iz rujna 2017. očekuje da će godišnja inflacija harmoniziranog indeksa potrošačkih cijena (HICP) u europodručju 2017. biti 1,5 %, 2018. 1,2 % te 2019. godine 1,5 %;

| E. | budući da je glavni cilj Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) održati stabilnost cijena, koju Upravno vijeće ESB-a definira kao godišnje povećanje HICP-a za europodručje u vrijednosti od ispod, ali blizu 2 % u srednjoročnom razdoblju; budući da su predviđanja ESB-a bila znatno ispod ciljane srednjoročne inflacije u svakoj od četiri godine počevši od 2013. i da ESB predviđa da se ciljana inflacija neće ostvariti prije 2020.; |
| --- | --- |

E.

budući da je glavni cilj Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) održati stabilnost cijena, koju Upravno vijeće ESB-a definira kao godišnje povećanje HICP-a za europodručje u vrijednosti od ispod, ali blizu 2 % u srednjoročnom razdoblju; budući da su predviđanja ESB-a bila znatno ispod ciljane srednjoročne inflacije u svakoj od četiri godine počevši od 2013. i da ESB predviđa da se ciljana inflacija neće ostvariti prije 2020.;

| F. | budući da ESB smatra da je slaba dinamika inflacije posljedica između ostalog ograničenog rasta plaća i niskih cijena energije; |
| --- | --- |

F.

budući da ESB smatra da je slaba dinamika inflacije posljedica između ostalog ograničenog rasta plaća i niskih cijena energije;

| G. | budući da se člankom 127. stavkom 5. UFEU-a od ESBB-a zahtijeva da pomaže u očuvanju financijske stabilnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da se člankom 127. stavkom 5. UFEU-a od ESBB-a zahtijeva da pomaže u očuvanju financijske stabilnosti;

| H. | budući da je neto dobit ESB-a 2016. iznosila 1,19 milijardi EUR u usporedbi s 1,08 milijardi EUR za 2015. godinu; |
| --- | --- |

H.

budući da je neto dobit ESB-a 2016. iznosila 1,19 milijardi EUR u usporedbi s 1,08 milijardi EUR za 2015. godinu;

| I. | budući da toj neto dobiti u najvećoj mjeri doprinosi veći neto kamatni prihod od vrijednosnica koje se drže za potrebe monetarne politike, uključujući APP i portfelj u američkim dolarima; |
| --- | --- |

I.

budući da toj neto dobiti u najvećoj mjeri doprinosi veći neto kamatni prihod od vrijednosnica koje se drže za potrebe monetarne politike, uključujući APP i portfelj u američkim dolarima;

| J. | budući da su stope rasta i nezaposlenosti i dalje geografski neujednačene do značajne mjere, što uzrokuje opasnu nestabilnost za gospodarstvo i ugrožava pouzdan razvoj; |
| --- | --- |

J.

budući da su stope rasta i nezaposlenosti i dalje geografski neujednačene do značajne mjere, što uzrokuje opasnu nestabilnost za gospodarstvo i ugrožava pouzdan razvoj;

| K. | budući da je člankom 123. UFEU-a i člankom 21. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke zabranjeno monetarno financiranje država; |
| --- | --- |

K.

budući da je člankom 123. UFEU-a i člankom 21. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke zabranjeno monetarno financiranje država;

| L. | budući da sve veći broj poduzeća koja se bave financijskom tehnologijom ima znatan potencijal u pogledu širenja financijske uključenosti u europodručju, što također povećava potrebu za nadzorom i praćenjem na mikro i makrobonitetnoj razini; |
| --- | --- |

L.

budući da sve veći broj poduzeća koja se bave financijskom tehnologijom ima znatan potencijal u pogledu širenja financijske uključenosti u europodručju, što također povećava potrebu za nadzorom i praćenjem na mikro i makrobonitetnoj razini;

Opći pregled

| 1. | naglašava da u skladu s člankom 7. Statuta ESB-a ni ESB ni nacionalne središnje banke, a ni članovi njihovih tijela nadležnih za odlučivanje ne smiju tražiti ni primati naputke od institucija ili tijela Zajednice, bilo koje vlade države članice ili bilo kojeg drugog tijela; naglašava, stoga, neovisnost uloge koju ESB-a ima kao nadležno monetarno tijelo u europodručju, kako je utvrđeno Ugovorom; međutim, ističe potrebu za većom razinom odgovornosti i transparentnosti, razmjernoj njezinoj razini neovisnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznaje isto tako federalni karakter ESB-a, kojim su isključene mogućnosti veta država članica i uplitanje država, zahvaljujući kojem može odlučno djelovati u raznim pitanjima, kao što je hvatanje ukoštac s krizom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje doprinos akomodativne monetarne politike koju je ESB vodio u razdoblju 2012. – 2016., uključujući niske kamatne stope i programa kupnje vrijednosnih papira, cikličkom ekonomskom oporavku i stvaranju radnih mjesta, također sprječavanjem deflacije, očuvanjem povoljnih uvjeta financiranja za poduzeća i kućanstva te održavanjem financijske stabilnosti i ispravnog funkcioniranja platnih sustava; međutim, zabrinut je zbog posljedica mjera nekonvencionalne monetarne politike za pojedinačne štediše i financijsku ravnotežu mirovinskih sustava i sustava osiguranja, kao i zbog stvaranja imovinskog balona, koje bi ESB trebao pomno pratiti i svesti na minimum; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava zabrinutost zbog toga što banke u europodručju nisu iskoristile pogodno okruženje koje je stvorio ESB kako bi ojačale svoje baze kapitala nego su, prema podacima Banke za međunarodne namire, plaćale znatne dividende koje su ponekad premašivale razinu zadržane zarade; |
| --- | --- |

4.

| 5. | i dalje je zabrinut zbog još uvijek značajnih razina neutržive imovine i vrijednosnih papira osiguranih imovinom predloženih kao kolateral Eurosustavu u okviru njegovih operacija refinanciranja; ponovno traži od ESB-a da pruži informacije o tome koje su središnje banke prihvatile takve vrijednosne papire te da otkrije metode vrednovanja takve imovine; naglašava da bi to otkrivanje bilo korisno u svrhu parlamentarnog nadzora nad nadzornim zadacima dodijeljenima ESB-u; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sa zabrinutošću napominje da se u europodručju ponovno javljaju neravnoteže u okviru sustava TARGET 2 unatoč smanjenju trgovinskih neravnoteža, što ukazuje na stalne odljeve kapitala iz periferije europodručja; |
| --- | --- |

6.

Stabilnost cijena

| 7. | podsjeća da je prema podacima Eurostata 2016. prosječna inflacija u europodručju iznosila 0,2 %, dok je inflacija bez cijena energije bila 0,9 %; osim toga primjećuje da, kako je navedeno u godišnjem izvješću ESB-a za 2016., temeljna inflacija ni nadalje nije pokazivala uvjerljiv uzlazni trend u 2016.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uviđa da se očekuje da će inflacija u europodručju ostati niža od 2 % barem do 2020., usprkos vrlo akomodativnoj monetarnoj politici koju provodi ESB, što pokazuje da ekonomija europodručja ne djeluje punim kapacitetom, dok istovremeno, između ostalog, nedavna aprecijacija tečaja eura otežava postizanje stabilnosti cijena; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prima na znanje vlastitu procjenu ESB-a da bi inflacija, bez njegova paketa politika, u prosjeku bila niža za gotovo 0,5 % od stope koja se sada predviđa za razdoblje 2016. – 2019.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | slaže se s ESB-om da su uravnotežena kombinacija razboritih nacionalnih fiskalnih politika kojima se potiče rast na temelju potpunog poštovanja Pakta o stabilnosti i rastu, uključujući njegovu ugrađenu fleksibilnost, kao i društveno uravnotežene i ambiciozne reforme kojima se potiče produktivnost, također potrebne na razini država članica kako bi se aktualni, ciklički oporavak pretvorio u trajni, održiv i čvrst strukturalni dugoročni ekonomski razvoj; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da, s obzirom na sadašnju neučinkovitost prijenosnih kanala monetarne politike, ESB mora zajamčiti postizanje stabilnosti cijena, koju Upravno vijeće ESB-a definira kao stopu inflacije ispod, ali blizu 2 %; vjeruje da bi ESB ipak trebao pažljivo ocijeniti pogodnosti i popratne učinke svoje politike, a posebno planirane mjere za suzbijanje deflacije u budućnosti; kako bi se stvorila sigurnost i povjerenje u financijska tržišta, vjeruje da bi se ESB trebao usmjeriti na pružanje jasnih i sažetih informacija o mjerama monetarne politike; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vjeruje da je tekuća kriza istaknula potrebu za povećanjem raznolikosti teorijske pozadine koja tvori osnovu političkog okvira u središnjim bankama; zahtijeva da ESB u svojem sljedećem godišnjem izvješću analizira učinak krize na razvoj njegova teorijskog okvira; |
| --- | --- |

12.

Gospodarski rast i zapošljavanje

| 13. | podsjeća da u skladu s odredbama članka 2. svoga Statuta i članka 127.UFEU-a te pojedinostima iz članka 282. UFEU-a, ESB mora, ne dovodeći u pitanje primarni cilj održavanja stabilnosti cijena, podupirati „opće ekonomske politike u Uniji” u cilju doprinosa postizanju ciljeva Unije kako je utvrđeno u članku 3. UEU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primjećuje da je rast BDP-a u europodručju, koji je 2015. iznosio 2 %, a 2016. godine 1,8 %, stabilan ali skroman, no ipak povoljan u usporedbi s prethodnim godinama; primjećuje da se gospodarskom prognozom Komisije za jesen 2017. predviđaju stope rasta BDP-a od 2,2 % 2017. godine i 2,3 % 2018.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je, prema godišnjem izvješću ESB-a za 2016., ulaganje nešto sporije raslo u odnosu na prethodnu godinu; ističe da napori ESB-a u području monetarne politike još nemaju konkretan učinak na ulaganja u gospodarstvo EU-a; napominje da taj izostanak učinka posebno negativno utječe na rubne regije Unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sa žaljenjem ističe da je prema podacima svjetske ekonomske projekcije MMF-a iz travnja 2017. jaz proizvodnje u europodručju bio -1,2 % potencijalnog BDP-a 2016., a taj će jaz biti negativan do 2019. godine, što pokazuje da će BDP europodručja biti ispod svog potencijala za predviđeno razdoblje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uviđa da ESB smatra da je njegova monetarna politika bila ključna za ciklički ekonomski oporavak europodručja, koji uglavnom potiče i dalje će poticati, među ostalim, domaća potražnja uz potporu povoljnih uvjeta financiranja i poboljšanih tržišta rada, te reforme u nekim državama članicama kojima se jačaju produktivnost i konkurentnost, pri čemu je oporavku pogodovao i pad cijena nafte, zbog čega će doći do kumulativnog rasta od 1,7 % u razdoblju 2016. – 2019.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da, kako je naveo predsjednik ESB-a, monetarna politika nije dovoljna kako bi se ekonomski oporavak održao, niti ona može doprinijeti rješavanju strukturalnih problema europske ekonomije, osim ako nije nadopunjena pažljivo osmišljenim, društveno uravnoteženim i poštenim dugoročnim politikama kojima se jačaju rast i konkurentnost na razini država članica, te razboritom fiskalnom politikom u okviru Pakta o stabilnosti i rastu; nadalje, slaže se s ESB-om da je potrebno produbiti institucionalnu strukturu EMU-a kako bi se te reforme podržale i kako bi se europodručje postalo otpornije na makroekonomske šokove; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žali zbog toga što iako je nezaposlenost smanjenja s 10,5 % u prosincu 2015. na 9,6 % u prosincu 2016., mnoge države u europodručju i dalje imaju visoke stope nezaposlenosti, dok je ukupna potražnja u europodručju i dalje diskretna, te također vodi računa o tome da dugotrajna nejednakost u EU-u može biti štetna za dobar i uključiv ekonomski razvoj; stoga poziva na donošenje provedbenih politika koje su orijentirane na povećanje produktivnosti, s fokusom na vještinama kojima se olakšava daljnje otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, kao i na povećanju plaće; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prima na znanje analizu distribucijskih posljedica politika ESB-a u godišnjem izvješću ESB-a; potiče ESB da i dalje proučava distribucijski učinak svoje monetarne politike, uključujući u pogledu nejednakosti dohotka, te da to istraživanje uzme u obzir u kontekstu izrade monetarne politike; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kako bi se osigurala potpuna učinkovitost monetarne politike, ističe da se neravnoteže tekućeg računa moraju ispraviti odgovarajućim fiskalnim i ekonomskim politika i reformama kojima se jača produktivnost; |
| --- | --- |

21.

Ponuda kredita i nadzor banaka

| 22. | naglašava da, iako je M1 rastao po stopi od 8,8 % 2016. godine, M3 i dalje raste samo 5 % godišnje, što pokazuje da transmisija monetarne politike ne funkcionira u potpunosti i ukazuje na monetarne abnormalnosti te na manjak odgovarajuće ponude kredita; stoga ističe važnost unije tržišta kapitala (CMU) koja bi mogla pružiti alternativne načine financiranja gospodarstva u vrijeme bankovnih poteškoća; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prima na znanje da se monetarnom politikom do neke mjere smanjio trošak kredita i da je ona doprinijela poboljšanju pristupa financijskim sredstvima za poduzeća i kućanstva u europodručju, s posebnim učinkom u određenim državama članicama, kako je navedeno u godišnjem izvješću ESB-a za 2016., u kojem se naznačuje da se troškovi zaduživanja za kućanstva u europodručju i dalje razlikuju po zemljama; međutim, smatra da je učinak te politike ograničen zbog diskretne potražnje za kreditima, trajnih strukturnih problema u bankovnim sustavima nekih država članica i zbog nedostatka povjerenja među samim financijskim institucijama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče na daljnje poboljšanje pristupa MSP-ova kreditima, čime se potiče uključenost u ekonomski razvoj; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja činjenicu da su počevši od 2015. stope za vrlo male kredite opadale bržim ritmom od onih za velike kredite te su pridonijele daljnjem smanjenju razlika između vrlo malih i velikih kredita; primjećuje, nadalje, da je razlika između stopa za male kredite i velike kredite sada podjednaka u svim zemljama europodručja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uviđa da bi dulje razdoblje gotovo nepromjenjive krivulje prinosa kamatne stope moglo utjecati na stabilnost i profitabilnost bankarskog sustava; ipak se slaže s procjenom ESB-a da profitabilnost banaka u konačnici ovisi o njihovom poslovnom modelu, kao i o strukturi i bilanci, usprkos niskim kamatnim stopama; primjećuje da bankarski sektor EU-a obilježava raznovrsnost, osobito kao rezultat nacionalnih posebnosti, koja pak doprinosi stabilnosti financijskog sustava; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prima na znanje da sadašnja politika niskih kamatnih stopa ima privremeno pozitivan učinak na razinu loših kredita, ali da bi se trebalo strukturno pozabaviti velikim rizicima povezanima s lošim kreditima; prima na znanje napore ESB-a i jedinstvenog nadzornog mehanizma u nadziranju banaka i pomaganju bankama u europodručju kako bi se smanjila njihova izloženost lošim kreditima, a posebno smjernice ESB-a bankama o rješavanju problema loših kredita iz ožujka 2017. te njegove mjere usmjerene na pojedinačne banke, kao i akcijski plan koje je odobrilo Vijeće ECOFIN od 11. srpnja 2017., ne dovodeći u pitanje ovlasti Parlamenta u vezi sa zakonodavstvom 1. razine; ističe da uredno provođenje akcijskog plana Vijeća iziskuje napore banaka, nadzornih tijela, regulatora i nacionalnih tijela; poziva da se provode testovi otpornosti na stres koji su metodološki pogodni, pouzdani i imaju široku pokrivenost; preporučuje pažljivo praćenje razvoja na tržištima nekretnina; smatra da bi se svakom dodatnom mjerom trebale u potpunosti poštovati ovlasti Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

27.

Program kupnje vrijednosnih papira sektora poduzeća (CSPP)

| 28. | pozdravlja poboljšanja koja je ESB postigao objavom popisa izdanja vrijednosnih papira koje drži Eurosustav u okviru ESB-ovog programa kupnje vrijednosnih papira sektora poduzeća (CSPP), ali primjećuje da od njega uglavnom izravno profitiraju velike korporacije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva ESB da i dalje jamči potpuni transparentnost u vezi s objavom količine koju je svako poduzeće nabavilo u okviru CSPP-a nakon razumnog razdoblja; poziva ESB da sve podatke iz CSPP-a objavi u jednoj tablici jednostavnoj za upotrebu koja može olakšati javnu odgovornost za provedbu programa; naglašava da je u svakom slučaju potrebno osigurati potpunu transparentnost nakon završetka programa; nadalje, poziva ESB da objavi kriterije koji se primjenjuju u pogledu prihvatljivosti korporativnih obveznica za kupnju u okviru CSPP-a kako bi se izbjegla moguća narušavanja tržišnog natjecanja; ističe da prihvatljivost obveznica podliježe kriteriju upravljanja rizikom, a ne veličini izdavateljskih poduzeća; |
| --- | --- |

29.

Dodatni izazovi

| 30. | prima na znanje da je ESB institucija EU-a koju obvezuje Pariški sporazum; |
| --- | --- |

30.

| 31. | slaže se da bi diversificirano i integrirano tržište kapitala koje dobro funkcionira poduprlo transmisiju jedinstvene monetarne politike; mišljenja je da bi unija tržišta kapitala trebala imati ključnu ulogu u širenju udruženog kapitala u EU-u; traži da se unija kapitalnih tržišta postupno, pravodobno i potpuno dovrši i provede; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja pozitivno mišljenje ESB-a o uspostavi Europskog sustava osiguranja depozita (EDIS) kao trećem stupu bankovne unije; ističe ključnu ulogu EDIS-a u izgradnji povjerenja i jamčenju jednake sigurnosti depozita unutar bankovne unije; naglašava da bi EDIS mogao još doprinijeti jačanju i očuvanju financijske stabilnosti; priznaje da dijeljenje rizika i smanjenje rizika idu ruku pod ruku; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prima na znanje razmatranja Komisije o uspostavi europske sigurne imovine za bankovnu uniju europodručja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prima na znanje odluku Upravnog vijeća ESB-a u pogledu Preporuke za Odluku Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni članka 22. Statuta ESSB-a i ESB-a donesenu 23. lipnja 2017. radi pružanja pravne osnove kojom se Eurosustavu omogućuje ispunjenje njegove uloge središnje emisijske banke u predloženoj reformi nadzorne strukture za središnje klirinške druge ugovorne strane, čime se ESB-u pruža ovlast za reguliranje aktivnosti klirinških sustava, uključujući središnje druge ugovorne strane, radi učinkovitog suzbijanja rizika koje ti sustavi predstavljaju za nesmetano djelovanje platnih sustava i provedbu jedinstvene monetarne politike; trenutno ocjenjuje preporuku i raduje se raspravama o tom prijedlogu; |
| --- | --- |

34.

Fizički novac i digitalne valute

| 35. | slaže se s ESB-om u vezi s važnosti fizičkog novca kao zakonskog sredstva plaćanja, s obzirom na to da je euro jedino zakonsko sredstvo plaćanja u europodručju, te podsjeća sve države članice europodručja da bi prihvaćanje kovanica i novčanica eura trebalo biti pravilo pri transakcijama na malo, pri čemu se ne dovodi u pitanje pravo navedenih država članica da uvedu gornje granice za plaćanja gotovinom radi suzbijanja pranja novca, poreznih prijevara te financiranja terorizma i organiziranog kriminala; predlaže da Eurosustav izdaje novčanice u spomen Karla Velikog koje bi također bile zakonsko sredstvo plaćanja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prima na znanje aktualne rasprave o digitalnoj valuti središnje banke ili digitalnom novcu koji bi se stavio na raspolaganje brojnim drugim ugovornim stranama, uključujući kućanstva; potiče Komisiju i ESB da prouče takve sustave kako bi se poboljšao javni pristup platnim sustavima, ali i fizičkom novcu, i procijenili mogući izazovi povezani s monopolom ESB-a nad izdavanjem novca; naglašava da napredak u području virtualnih valuta ne smije dovesti do ograničavanja gotovinskih transakcija na malo ili ukidanja fizičkog novca; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe važnost kibersigurnosti za financijski sektor; pozdravlja rad ESB-a u tom području, uključujući pokretanje pilot-programa za prijavljivanje značajnih kibernetičkih incidenata u veljači 2016. te suradnju u okviru G7; |
| --- | --- |

37.

Odgovornost i transparentnost

| 38. | traži od ESB-a da nastavi pružati potrebnu potporu Grčkoj, i svakoj drugoj državi članici, u preispitivanju dovršetka programa financijske pomoći; smatra da bi takva potpora mogla podrazumijevati, ne dovodeći u pitanje njezinu neovisnost, uključivanje grčkih državnih obveznica u program kupnje imovine javnog sektora (PSPP) na temelju kriterija prihvatljivosti koji se primjenjuju na sve države članice, te proširenje programa kupnje pokrivenih obveznica (CBPP3) na grčke pravne subjekte uređene javnim i privatnim pravom u skladu s istim kriterijima prihvatljivosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva ESB da u suradnji s europskim nadzornim tijelima procijeni sve posljedice izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU-a te da bude spreman pripremiti se za premještanje banaka i njihovih poslovanja u europodručje; smatra da je jačanje nadzora nad kliringom eurskih transakcija izvan europodručja od iznimne važnosti kako bi se izbjegli nedostaci u nadzoru i narušavanje financijske stabilnosti; počinje raspravljati o prijedlogu Komisije o izmjeni Uredbe o infrastrukturi europskog tržišta (EMIR) u pogledu nadzora središnjih klirinških drugih ugovornih strana iznesenom u lipnju 2017. na razini odbora kako bi se postiglo to jačanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primjećuje da je Skupina na visokoj razini za vlastita sredstva odredila prihode od emisijske dobiti ESB-a kao jedno od mogućih novih vlastitih sredstava za proračun EU-a; naglašava da bi za pretvaranje te dobiti u nova vlastita sredstva EU-a trebalo izmijeniti statut ESSB-a, kao i ESB-a, te izvršiti prilagodbe kako bi se uzela u obzir specifična situacija država članica izvan europodručja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | smatra da neovisnost ESB-a, a time i stupanj njegove odgovornosti, mora biti proporcionalna njegovoj važnosti; naglašava da odgovornosti i zadaci ESB-a zahtijevaju transparentnost prema javnosti i pojačanu odgovornost prema Parlamentu; ističe potrebu za dostavljanjem popisa kandidata u užem izboru tako da Parlament može obavljati svoju institucionalnu ulogu u imenovanju predsjednika, potpredsjednika i drugih članova izvršnog odbora ESB-a; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da monetarni dijalog predstavlja važan alat za osiguranje transparentnosti odluka monetarne politike prema Europskom parlamentu te, u skladu s time, široj javnosti; pozdravlja redovitu prisutnost i dijalog s predsjednikom ESB-a i drugim članovima Izvršnog odbora u okviru monetarnog dijaloga i ostalih formata; smatra da je moguće dodatno poboljšati monetarni dijalog, uključujući njegovom izmjenom kako bi se poboljšala usmjerenost, interaktivnost i relevantnost razmjene stajališta s predsjednikom ESB-a i drugim članovima Izvršnog odbora u okviru monetarnog dijaloga i drugih formata, i to u skladu s preporukama i povratnim informacijama dobivenima od monetarnih stručnjaka koje je Odbor za ekonomska i monetarna pitanja naručio u ožujku 2014.; također poziva dužnosnike ESB-a da nastave s dobrodošlom praksom davanja pismenih odgovora kada nakon razmjene gledišta i dalje ostanu neriješena pitanja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja odluku ESB-a iz 2016. da u godišnjem izvješću objavi povratne informacije o doprinosu koji je pružio Europski parlament te potiče ESB da nastavi ulagati napore u transparentnost kako bi bolje objasnio svoje mjere monetarne politike; podsjeća na zahtjev upućen ESB-u o dodavanju poglavlja ili priloga svojemu godišnjem izvješću kojim bi se pružale iscrpne povratne informacije u pogledu godišnjeg izvješća Parlamenta o prethodnoj godini; |
| --- | --- |

43.

| 44. | traži od ESB-a da osigura neovisnost članova internog Odbora za reviziju; potiče ESB da u svrhu sprečavanja sukoba interesa objavi izjave o financijskim interesima članova Upravnog vijeća; apelira na ESB da osigura da Odborom za etiku ne predsjeda bivši predsjednik ili neki drugi bivši član Upravnog vijeća ESB-a, niti itko tko bi bio u sukobu interesa; poziva Upravno vijeće ESB-a da slijedi Pravilnik EU-a o osoblju i kodeks ponašanja te da zahtijeva dvogodišnje razdoblje profesionalne apstinencije nakon isteka mandata njegovih članova; naglašava da bi se članovi Izvršnog odbora ESB-a
  u načelu
  trebali suzdržati od istovremenog članstva u forumima ili drugim institucijama koje uključuju rukovoditelje banaka koje nadzire ESB, osim ako takvo članstvo nije u skladu s ustaljenom praksom na svjetskoj razini i ESB sudjeluje zajedno s drugim središnjim bankama kao što su Američka središnja banka ili Središnja banka Japana; smatra da bi u tom slučaju ESB trebao poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se izbjeglo moguće ometanje njegove nadzorne uloge i ne bi trebao sudjelovati u razgovorima o pojedinim bankama koje su pod njegovim nadzorom, prima na znanje preporuke europskog ombudsmana od 15. siječnja 2018. u vezi sa sudjelovanjem predsjednika Europske središnje banke i članova njezinih tijela nadležnih za odlučivanje u „Skupini tridesetorice”; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva ESB da donese jasnu i javnu politiku o zviždačima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primjećuje da trenutačni sustav zapošljavanja ESB-a za privremeno osoblje, koji se oslanja na ugovore na određeno vrijeme koji se ponavljaju, može dovesti do nestabilnosti u radnoj okolini i narušiti profesionalnu koheziju u ESB-u; zabrinut je zbog navodnih slučajeva klijentelizma i visoke razine nezadovoljstva među zaposlenicima ESB-a; prima na znanje i pozdravlja inicijative ESB-a u pogledu rješavanja tih problema, pa i pojačanim dijalogom s predstavnicima zaposlenika, te ga potiče da nastavi raditi na tome; poziva ESB da osigura jednako postupanje i jednake prilike za sve svoje osoblje, te da zajamči sigurne i pristojne radne uvjete unutar institucije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja napore ESB-a da poboljša jasnoću i transparentnost u pogledu pružanja hitne likvidnosne pomoći (ELA) i određivanja njezine cijene u skladu sa sporazumom o ELA-i iz svibnja 2017.; ističe da bi se osiguranje likvidnosti središnje banke institucijama u europodručju moglo dalje razjasniti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja ESB-ovu praksu objavljivanja odluka opće primjene, uredaba, preporuka i mišljenja, čime su se smanjila izuzeća od objave; traži od ESB-a da poboljša transparentnost prema javnosti, uključujući preko javnih rasprava, u slučaju da se objavom u značajnoj mjeri ne narušava funkcioniranje tržišta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava da se nadzorna uloga ESB-a i njegova uloga u monetarnoj politici ne bi trebale miješati niti dovoditi do sukoba interesa u izvršenju njegovih glavnih funkcija; |
| --- | --- |

49.

o

o o

| 50. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj središnjoj banci. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  SL L 83, 30.3.2010., str. 70.

(2)  SL L 139, 11.5.1998., str. 1.

(3)  https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/20170410_feedback_on_the_input_provided_by_the_european_parliament.en.pdf?384c7fc03ceda115fe0e9aa7cf378e07

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/10

---

P8_TA(2018)0026

Ubrzavanje inovacija u području čiste energije

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o ubrzavanju inovacija u području čiste energije (2017/2084(INI))

(2018/C 463/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. studenoga 2016. naslovljenu „Ubrzavanje inovacija u području čiste energije” (COM(2016)0763), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. studenoga 2016. naslovljenu „Ubrzavanje inovacija u području čiste energije” (COM(2016)0763),

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum donesen u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, koji je Europska unija ratificirala 4. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum donesen u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, koji je Europska unija ratificirala 4. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. rujna 2015. naslovljenu „Ususret integriranom strateškom planu za energetsku tehnologiju: ubrzavanje preobrazbe europskog energetskog sustava” (C(2015)6317), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. rujna 2015. naslovljenu „Ususret integriranom strateškom planu za energetsku tehnologiju: ubrzavanje preobrazbe europskog energetskog sustava” (C(2015)6317),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. veljače 2015. naslovljenu „Okvirna strategija za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom” (COM(2015)0080) i svoju rezoluciju od 15. prosinca 2015. naslovljenu „Ususret europskoj energetskoj uniji” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. veljače 2015. naslovljenu „Okvirna strategija za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom” (COM(2015)0080) i svoju rezoluciju od 15. prosinca 2015. naslovljenu „Ususret europskoj energetskoj uniji” (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. prosinca 2011. naslovljenu „Energetski plan 2050.” (COM(2011)0885) i svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o Energetskom planu do 2050. – energetska budućnost (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. prosinca 2011. naslovljenu „Energetski plan 2050.” (COM(2011)0885) i svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o Energetskom planu do 2050. – energetska budućnost (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020. strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020. strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2016. o upravljanju energetskom unijom (COM(2016)0759), a posebno dimenziji energetske unije koja se tiče „istraživanja, inovacija i konkurentnosti”, osobito članak 22. o „Integriranom izvješćivanju o istraživanju, inovacijama i konkurentnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2016. o upravljanju energetskom unijom (COM(2016)0759), a posebno dimenziji energetske unije koja se tiče „istraživanja, inovacija i konkurentnosti”, osobito članak 22. o „Integriranom izvješćivanju o istraživanju, inovacijama i konkurentnosti”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. srpnja 2017. naslovljenu „Jačanje inovacija u europskim regijama: strategije za otporni, uključivi i održivi rast” (COM(2017)0376), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. srpnja 2017. naslovljenu „Jačanje inovacija u europskim regijama: strategije za otporni, uključivi i održivi rast” (COM(2017)0376),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Budući predvodnici u Europi: inicijativa za novoosnovana i rastuća poduzeća” COM(2016)0733, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Budući predvodnici u Europi: inicijativa za novoosnovana i rastuća poduzeća” COM(2016)0733,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam i Odbora za regionalni razvoj (A8-0005/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam i Odbora za regionalni razvoj (A8-0005/2018),

| A. | budući da istraživanje, razvoj i inovacije čine zasebnu dimenziju energetske unije EU-a te da istraživanje, razvoj i inovacije u području energije na ključan način doprinose vodećoj industrijskoj ulozi EU-a, njegovoj globalnoj konkurentnosti, održivom rastu, otvaranju radnih mjesta, kao i cjelokupnoj energetskoj sigurnosti država članica i Unije jer se zahvaljujući njima smanjuje ovisnost o uvozu energije i potiče učinkovita i održiva uporaba svih izvora energije; |
| --- | --- |

A.

budući da istraživanje, razvoj i inovacije čine zasebnu dimenziju energetske unije EU-a te da istraživanje, razvoj i inovacije u području energije na ključan način doprinose vodećoj industrijskoj ulozi EU-a, njegovoj globalnoj konkurentnosti, održivom rastu, otvaranju radnih mjesta, kao i cjelokupnoj energetskoj sigurnosti država članica i Unije jer se zahvaljujući njima smanjuje ovisnost o uvozu energije i potiče učinkovita i održiva uporaba svih izvora energije;

| B. | budući da EU i dalje na globalnoj razini prednjači u energetskim inovacijama visoke kvalitete i niskih emisija, među ostalim i u energetskoj učinkovitosti, obnovljivim izvorima energije i novim čistim tehnologijama, što Uniji daje čvrste temelje za daljnji napredak u istraživanju i inovacijama povezanima s čistom energijom, uključujući i razvoj baterija za e-mobilnost i skladištenje energije; budući da ambiciozna i ciljana klimatska i energetska politika, posebno u sklopu okvira klimatske i energetske politike do 2030. i energetskog plana do 2050., na ključan način doprinose toj vodećoj ulozi; budući da je u tom smislu Pariškim sporazumom znatno povećana globalna ambicioznost kao i konkretne obaveze potpisnica u području ublažavanja klimatskih promjena; budući da EU i dalje mora biti ambiciozan u svojim politikama i instrumentima kako bi slao odgovarajuće signale za ulagače te kako ne bi izgubio svoju ulogu globalnog tržišnog predvodnika kada je riječ o istraživanju i inovacijama povezanima s čistom energijom; |
| --- | --- |

B.

budući da EU i dalje na globalnoj razini prednjači u energetskim inovacijama visoke kvalitete i niskih emisija, među ostalim i u energetskoj učinkovitosti, obnovljivim izvorima energije i novim čistim tehnologijama, što Uniji daje čvrste temelje za daljnji napredak u istraživanju i inovacijama povezanima s čistom energijom, uključujući i razvoj baterija za e-mobilnost i skladištenje energije; budući da ambiciozna i ciljana klimatska i energetska politika, posebno u sklopu okvira klimatske i energetske politike do 2030. i energetskog plana do 2050., na ključan način doprinose toj vodećoj ulozi; budući da je u tom smislu Pariškim sporazumom znatno povećana globalna ambicioznost kao i konkretne obaveze potpisnica u području ublažavanja klimatskih promjena; budući da EU i dalje mora biti ambiciozan u svojim politikama i instrumentima kako bi slao odgovarajuće signale za ulagače te kako ne bi izgubio svoju ulogu globalnog tržišnog predvodnika kada je riječ o istraživanju i inovacijama povezanima s čistom energijom;

| C. | budući da su napredak u području inovacija temeljenih na energetskoj učinkovitosti i obnovljivim izvorima te napredak u području istraživanja i razvoja ključni čimbenici buduće konkurentnosti EU-a, uključujući europsku industriju; budući da će EU samo uvođenjem troškovno učinkovitih inovacija i povećanim naporima u pogledu istraživanja i razvoja u tom konkretnom sektoru postati „broj jedan u svijetu u području obnovljivih izvora energije”; budući da se provedba načela „energetska učinkovitost na prvome mjestu” treba temeljiti na snažnoj inovacijskoj politici na europskoj razini, osobito u vezi s integracijom sustava; |
| --- | --- |

C.

budući da su napredak u području inovacija temeljenih na energetskoj učinkovitosti i obnovljivim izvorima te napredak u području istraživanja i razvoja ključni čimbenici buduće konkurentnosti EU-a, uključujući europsku industriju; budući da će EU samo uvođenjem troškovno učinkovitih inovacija i povećanim naporima u pogledu istraživanja i razvoja u tom konkretnom sektoru postati „broj jedan u svijetu u području obnovljivih izvora energije”; budući da se provedba načela „energetska učinkovitost na prvome mjestu” treba temeljiti na snažnoj inovacijskoj politici na europskoj razini, osobito u vezi s integracijom sustava;

| D. | budući da je potpuno funkcionalno i konkurentno unutarnje energetsko tržište s odgovarajućim regulatornim okvirom i infrastrukturom ključno za daljnje poticanje istraživanja, razvoja i inovacija i maksimizaciju tržišne primjene novih čistih tehnologija u svim regijama EU-a te da pruža ekonomiju razmjera kao i regulatornu i ulagačku sigurnost, omogućujući na taj način Uniji da u potpunosti iskoristi potencijal tehnološki neutralnih energetskih inovacija kojima se potiče učinkovitost, održiva uporaba energetskih izvora s niskim emisijama i decentralizirana rješenja i tehnologije za proizvodnju, skladištenje i prijevoz; |
| --- | --- |

D.

budući da je potpuno funkcionalno i konkurentno unutarnje energetsko tržište s odgovarajućim regulatornim okvirom i infrastrukturom ključno za daljnje poticanje istraživanja, razvoja i inovacija i maksimizaciju tržišne primjene novih čistih tehnologija u svim regijama EU-a te da pruža ekonomiju razmjera kao i regulatornu i ulagačku sigurnost, omogućujući na taj način Uniji da u potpunosti iskoristi potencijal tehnološki neutralnih energetskih inovacija kojima se potiče učinkovitost, održiva uporaba energetskih izvora s niskim emisijama i decentralizirana rješenja i tehnologije za proizvodnju, skladištenje i prijevoz;

| E. | budući da bi inovacije u području čiste energije trebale doprinositi i cjenovno prihvatljivoj opskrbi energijom za europske potrošače time što će im omogućiti niže tarife energije, veći nadzor nad potrošnjom i proizvodnjom energije te im ponuditi proizvode i usluge s manjom energetskom potrošnjom; |
| --- | --- |

E.

budući da bi inovacije u području čiste energije trebale doprinositi i cjenovno prihvatljivoj opskrbi energijom za europske potrošače time što će im omogućiti niže tarife energije, veći nadzor nad potrošnjom i proizvodnjom energije te im ponuditi proizvode i usluge s manjom energetskom potrošnjom;

| F. | budući da bi energetska politika i financijski instrumenti EU-a i njegovih država članica, uključujući i relevantna javna ulaganja, trebali biti osmišljeni na način da se njima u potpunosti iskoristi sve brži tehnički napredak te da bi prvenstveno trebali biti usmjereni na postupan prijelaz na čiste i visoko učinkovite energetske sustave s niskim emisijama; budući da je financiranje iz privatnog sektora često nedovoljno ili nedostupno zbog tržišne, tehnološke ili znanstvene nesigurnosti; budući da EU treba slati snažne i dosljedne signale i stvarati poticaje kako bi se omogućila sigurnost ulagača i potaknula privatna ulaganja u inovacije, istraživanje i razvoj te stavljanje na tržište u području čiste energije; |
| --- | --- |

F.

budući da bi energetska politika i financijski instrumenti EU-a i njegovih država članica, uključujući i relevantna javna ulaganja, trebali biti osmišljeni na način da se njima u potpunosti iskoristi sve brži tehnički napredak te da bi prvenstveno trebali biti usmjereni na postupan prijelaz na čiste i visoko učinkovite energetske sustave s niskim emisijama; budući da je financiranje iz privatnog sektora često nedovoljno ili nedostupno zbog tržišne, tehnološke ili znanstvene nesigurnosti; budući da EU treba slati snažne i dosljedne signale i stvarati poticaje kako bi se omogućila sigurnost ulagača i potaknula privatna ulaganja u inovacije, istraživanje i razvoj te stavljanje na tržište u području čiste energije;

| G. | budući da inovacije ponajprije pokreću inovatori i potražnja na tržištu; budući da bi Komisija svoje napore trebala usmjeriti prvenstveno na uspostavu poticajnog okvira za inovatore, koji obuhvaća mjere od pojednostavljenja pristupa financiranju istraživanja do pretvaranja znanja u komercijalno održive proizvode; budući da u tom pogledu mogu biti korisna partnerstva istraživača i relevantnih partnera u području industrije; |
| --- | --- |

G.

budući da inovacije ponajprije pokreću inovatori i potražnja na tržištu; budući da bi Komisija svoje napore trebala usmjeriti prvenstveno na uspostavu poticajnog okvira za inovatore, koji obuhvaća mjere od pojednostavljenja pristupa financiranju istraživanja do pretvaranja znanja u komercijalno održive proizvode; budući da u tom pogledu mogu biti korisna partnerstva istraživača i relevantnih partnera u području industrije;

| H. | budući da energetske subvencije utječu na tržišne cijene te da se njima prikrivaju stvarni troškovi energije iz različitih izvora i stvarni trošak tehnologija povezanih s energijom, što se negativno odražava na uvjete za istraživanje i ulaganje u inovacije u području čiste energije, kao i na njezino kasnije uvođenje; budući da bi se subvencije, iako bi ih trebalo postupno ukinuti, u međuvremenu trebale ograničiti na privremene instrumente usmjerene na stvaranje jednakih uvjeta i konkurentnog tržišta, čime će se potaknuti primjena novih čistih tehnologija, posebno u području energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

H.

budući da energetske subvencije utječu na tržišne cijene te da se njima prikrivaju stvarni troškovi energije iz različitih izvora i stvarni trošak tehnologija povezanih s energijom, što se negativno odražava na uvjete za istraživanje i ulaganje u inovacije u području čiste energije, kao i na njezino kasnije uvođenje; budući da bi se subvencije, iako bi ih trebalo postupno ukinuti, u međuvremenu trebale ograničiti na privremene instrumente usmjerene na stvaranje jednakih uvjeta i konkurentnog tržišta, čime će se potaknuti primjena novih čistih tehnologija, posebno u području energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije;

| I. | budući da bi procjenu životnog ciklusa emisija stakleničkih plinova iz energetskih izvora, distribucijskih mreža i tehnologija trebalo uzeti kao referencu prilikom rješavanja pitanja konkretnih politika i poticaja na razini EU-a kojima je cilj zalaganje za čista i energetski učinkovita rješenja i tehnologije s niskim emisijama, uključujući održivu nabavu sirovina i minerala; budući da bi naglasak trebalo staviti na inovacije u području čiste energije koje su izravno važne za građane i proizvođače-potrošače i koje im omogućuju da sudjeluju u energetskoj tranziciji, a i sam tu tranziciju čine pristupačnijom; |
| --- | --- |

I.

budući da bi procjenu životnog ciklusa emisija stakleničkih plinova iz energetskih izvora, distribucijskih mreža i tehnologija trebalo uzeti kao referencu prilikom rješavanja pitanja konkretnih politika i poticaja na razini EU-a kojima je cilj zalaganje za čista i energetski učinkovita rješenja i tehnologije s niskim emisijama, uključujući održivu nabavu sirovina i minerala; budući da bi naglasak trebalo staviti na inovacije u području čiste energije koje su izravno važne za građane i proizvođače-potrošače i koje im omogućuju da sudjeluju u energetskoj tranziciji, a i sam tu tranziciju čine pristupačnijom;

| J. | budući da su u sklopu 7. Okvirnog programa i programa Obzor 2020. istraživanje i inovacije povezani s energijom prepoznati kao jedan od prioriteta te da bi to tako trebalo biti i u sklopu 9. Okvirnog programa ako se u obzir uzmu obveze Unije u okviru energetske unije i Pariškog sporazuma, a s ciljem da se na učinkovitiji način poveća javno i privatno financiranje istraživanja i razvoja te da se smanje ulagački rizici najperspektivnijih inovacija u području čiste energije, posebno kada je riječ o energetskoj učinkovitosti i obnovljivim izvorima energije; |
| --- | --- |

J.

budući da su u sklopu 7. Okvirnog programa i programa Obzor 2020. istraživanje i inovacije povezani s energijom prepoznati kao jedan od prioriteta te da bi to tako trebalo biti i u sklopu 9. Okvirnog programa ako se u obzir uzmu obveze Unije u okviru energetske unije i Pariškog sporazuma, a s ciljem da se na učinkovitiji način poveća javno i privatno financiranje istraživanja i razvoja te da se smanje ulagački rizici najperspektivnijih inovacija u području čiste energije, posebno kada je riječ o energetskoj učinkovitosti i obnovljivim izvorima energije;

| K. | budući da prometni sektor predstavlja jednu trećinu potrošnje energije u EU-u, ima golem potencijal kada je riječ o energetskoj učinkovitosti i smanjenju emisija ugljika te bi stoga trebao imati ključnu ulogu u prijelazu na nova energetska rješenja i društvo s niskim razinama emisija ugljika; |
| --- | --- |

K.

budući da prometni sektor predstavlja jednu trećinu potrošnje energije u EU-u, ima golem potencijal kada je riječ o energetskoj učinkovitosti i smanjenju emisija ugljika te bi stoga trebao imati ključnu ulogu u prijelazu na nova energetska rješenja i društvo s niskim razinama emisija ugljika;

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije kojom se uspostavlja okvir za ubrzavanje inovacija EU-a u području čiste energije; ističe potrebu za regulatornim i financijskim okvirom za energetske inovacije koji bi bio usklađen s energetskim planom EU-a do 2050. i obvezama EU-a u okviru Pariškog sporazuma te kojim bi se poticala učinkovita i održiva uporaba svih izvora energije, što bi rezultiralo energetskim uštedama i širom koristi, među ostalim u području zdravlja, sigurnosti te kvalitete vode i zraka, a istovremeno bi se osigurala industrijska konkurentnost Unije, sigurnost njezine opskrbe energijom i usklađenost s obvezama iz Ugovora o EU-u, kao i sveobuhvatan odgovor na pitanja povezana sa zaštitom okoliša; prepoznaje da je okvir za ubrzanje inovacija EU-a u području čiste energije sastavni dio šireg niza zakonodavnih prijedloga iz paketa „Čista energija za sve Europljane” te da bi se zahvaljujući tom okviru stoga pojačali njegovi brojni elementi, obveze Unije u skladu s Pariškim sporazumom te šire zakonodavstvo i načela energetske unije, posebno ona koja su vidljiva u klimatskom i energetskom okviru do 2030. i Energetskom planu do 2050., uz poštovanje odredbi iz članaka 191. i 194. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU); |
| --- | --- |

1.

| 2. | uviđa da je uspješno uvođenje energetskih inovacija višedimenzionalan izazov kojim su obuhvaćena pitanja povezana s lancem vrijednosti i na strani opskrbe i na strani potražnje, ljudskim kapitalom, dinamikom tržišta, regulativom, inovacijama i industrijskom politikom; ističe da hvatanje u koštac s tim izazovom iziskuje angažiranost građana, i to i potrošača i proizvođača-potrošača, kao i širi ekosustav dionika, uključujući akademsku zajednicu, organizacije u području istraživanja i tehnologije, MSP-ove, start-up poduzeća, energetska i građevinska poduzeća, pružatelje usluga mobilnosti, pružatelje usluga, proizvođače opreme, poduzeća u području informacijske tehnologije i telekomunikacija, financijske institucije, vlasti na razini Unije kao i nacionalna, regionalna i lokalna tijela, zajednice energije iz obnovljivih izvora, nevladine organizacije, edukatore i kreatore javnog mnijenja; ističe vrijednost novih poslovnih modela koji upotrebljavaju inovativnu digitalnu tehnologiju za, među ostalim, optimizaciju vlastite proizvodnje, skladištenja, razmjene i potrošnje vlastite čiste energije na licu mjesta te povećavanje pristupa obnovljivim izvorima energije, među ostalim za kućanstva koja su pogođena energetskim siromaštvom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da troškovno učinkovita energetska tranzicija na sustave koji su ekološki prihvatljivi, usmjereni na potrošača te digitaliziraniji i decentraliziraniji, s aktivnim proizvođačima-potrošačima i zajednicama proizvođača-potrošača zahtijeva istraživanje i primjenu inovacija u svim sektorima energetskog sustava, uključujući sistemska rješenja koja nisu specifična za određenu tehnologiju, među ostalim ona koja su usmjerena na učinkovitost i decentraliziranu proizvodnju energije; uviđa da ta tranzicija potiče nove organizacijske modele, osobito u proizvodnji, prijenosu, distribuciji i skladištenju energije, elektromobilnosti, poslovnom upravljanju i upravljanju potrebama te u uslugama pružanja energije; prepoznaje potrebu za zajedničkim standardima u cilju poticanja povezanog i digitaliziranog energetskog sustava; ističe ulogu koju veliki održivi pilot-projekti, uključujući i one na razini zajednice, mogu imati u primjeni sistemskih energetskih inovacija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da bi energetska učinkovitost trebala biti transverzalan i horizontalan prioritet u okviru politike istraživanja i inovacija EU-a i primjenjivati se na sve sektore, da se ne bi trebala ograničavati na projekte povezane s energijom te da bi trebala sustavno promicati i poticati proizvodnju energetski učinkovitijih postupaka, usluga i proizvoda, kao i to da bi se načelo „energetska učinkovitost na prvome mjestu” trebalo primjenjivati u cijelom energetskom lancu, što uključuje proizvodnju, prijenos, distribuciju i krajnju potrošnju energije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prepoznaje važnost daljnje liberalizacije europskih energetskih tržišta, osobito uklanjanjem prepreka slobodnom određivanju cijena i postupnim ukidanjem energetskih subvencija u cilju lakšeg stvaranja novih inovacija i uvođenja novih tehnologija koje vode k održivijoj potrošnji energije te kojima se potiče sve veća opskrba energijom iz obnovljivih izvora, kao i u cilju ostvarivanja jednakih uvjeta i konkurentnog tržišta koje može pružiti bolju ponudu energije za potrošače, proizvođače-potrošače, zajednice i poduzeća; |
| --- | --- |

5.

Dosljednost djelovanja EU-a

| 6. | smatra da istraživanje, razvoj i inovacije u području čiste energije na ključan način ovise o stabilnom tržištu te predvidljivosti i sigurnosti regulatornog okvira, za što su potrebni ambiciozna i ostvariva dugoročna politička vizija koja uključuje ciljeve i obveze povezane s energijom i klimom, trajni ciljani poticaji i strpljiv poduzetnički kapital kako bi se postigli jednaki uvjeti za sve tehnologije i na taj način poticala inovativnost, olakšala opskrba energijom, smanjile prepreke ulasku na tržište i inovacijama u području čiste energije olakšalo da dosegnu kritičnu masu potrebnu za stavljanje na tržište; pozdravlja i potiče usmjerenost na ključne tehnologije, kako je potvrđeno u Strateškom planu za energetsku tehnologiju i komunikaciji Komisije; ponavlja odredbe članka 194. UFEU-a i napominje da se one moraju odražavati u političkim i financijskim instrumentima za potporu inovacijama u području čiste energije; naglašava, međutim, da je potrebno veću važnost pridati transverzalnim, međusektorskim, sistemskim inovacijama u području energije, kao i promicanju obrazovanja i poduzetništva jer tehnologija nije jedini pokretač inovacija; ističe da se tim sustavnim pristupom na učinkovit način moraju moći integrirati različita dostupna rješenja ili rješenja u procesu razvoja, posebno u pogledu energetske učinkovitosti i integracije obnovljivih izvora energije; poziva na korištenje europskih tehnoloških i inovacijskih platformi kako bi se utvrdile potencijalne inovacije u području čiste energije koje zaslužuju ciljanu potporu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče Komisiju i države članice te, po potrebi, regionalne vlasti da uspostave mehanizme za koordinaciju istraživačkih programa i programa energetske inovacije na razini EU-a, na nacionalnoj i regionalnoj razini kako bi se stvorile sinergije i izbjeglo udvostručavanje i na taj način zajamčila najdjelotvornija moguća upotreba postojećih resursa i infrastrukture te izvora energije koji su dostupni u državama članicama, u cilju maksimizacije tržišne primjene novih tehnologija i inovacija i promicanja novih poslovnih modela diljem EU-a; smatra da uključivanje relevantnih informacija u integrirane nacionalne energetske i klimatske planove može doprinijeti ostvarenju tog cilja; u tom kontekstu ističe važnost promicanja najbolje prakse i razmjene informacija kao i pojednostavljenja pravila o sudjelovanju u programima energetske inovacije za sve organizacije, poduzeća, sveučilišta i institute, i iz EU-a i iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja predanost Komisije daljnjem financiranju temeljnih istraživanja u okviru programa Obzor 2020. i Europskog istraživačkog vijeća; ističe potrebu za dodatnim povećanjem financiranja suradničkih istraživanja u okviru društvenih izazova koji su u sklopu programa Obzor utvrđeni za područje energije, ali i za pojednostavljenjem energetskih inovacija u okviru ostalih društvenih izazova; prima na znanje prijedlog Komisije za jačanje inovacija koje omogućuju osnivanje tržišta uspostavom Europskog vijeća za inovacije, uz Inicijativu za novoosnovana i rastuća poduzeća, čime se doprinosi generiranju revolucionarnih inovacija koje mogu osvojiti i s pomoću kojih se mogu osnivati nova tržišta; smatra da uspostava tržišnih instrumenata financiranja (kao što su zajmovi i vlasnički kapital) ne bi trebala biti na štetu bespovratnih sredstava kojima se neprofitnim i javnim dionicima, kao što su akademska zajednica, sveučilišta i civilno društvo, omogućuje da sudjeluju u transnacionalnim europskim projektima visoke vrijednosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zabrinut je zbog mnogobrojnosti i složenosti postojećih financijskih instrumenata i ističe potrebu za većom dosljednosti među relevantnim fondovima, uključujući strukturne fondove, koji su posvećeni projektima čiste energije i za time da postojeći financijski instrumenti na razini EU-a i država članica budu sveobuhvatniji; poziva Komisiju da popiše različite izvore i instrumente financiranja u vrijednosnom lancu i smatra da bi trebalo razmotriti mogućnost objedinjavanja raznih instrumenata, pri čemu se mora voditi računa o tome da se ne ugrozi komplementarnost; nadalje smatra da neke države članice nisu u stanju razviti mjere potpore za inovacije povezane s energijom, posebno kroz nacionalne programe financijske potpore te u tom pogledu poziva Komisiju da ojača te kapacitete i istodobno zajamči usklađen i pojednostavljen financijski okvir EU-a za inovacije u području čiste energije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da provede evaluaciju uspješnosti svojih financijskih instrumenata i sredstava povezanih s energijom te da brzo reagira kako bi se ti instrumenti poboljšali ako se utvrde konkretni zastoji, nedosljednosti ili potreba za poboljšanjem te da navedene instrumente i sredstva prilagodi novim energetskim ciljevima EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da u okviru industrijske politike Unije predloži fokusiranu, dugoročnu i tehnološki neutralnu energetsku dimenziju utemeljenu na velikoj energetskoj učinkovitosti, daljnjoj liberalizaciji tržišta i većoj transparentnosti kako bi se izbjegla izgubljena ulaganja; ističe da bi ta dimenzija trebala biti sastavni dio strategije Unije za industrijsku politiku i njezina akcijskog plana; ističe ulogu inovativnih procesa i tehnologija u poboljšanju emisijskih vrijednosti energetski intenzivnih industrija; poziva Komisiju da u području istraživanja i inovacija prednost da učinkovitom iskorištavanju energije i resursa te potiče države članice da prihode s dražbi u okviru sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova odgovorno ulažu u energetsku učinkovitost i održive tehnologije s niskim razinama emisija; naglašava osnivanje fonda za inovacije radi potpore inovacijama u području tehnologija i procesa s niskom razinom emisija ugljika tijekom IV. faze sustava za trgovanje emisijskim jedinicama (ETS); ključnim smatra promicanje sustava otvorenih inovacija u kojemu industrija i poduzeća udružuju svoje raznovrsno stručno znanje i zajedno razvijaju visokokvalitetna održiva rješenja; prepoznaje ulogu Foruma za industrijsku konkurentnost čiste energije u uvođenju ključnih energetskih inovacija, pa tako i u sektorima fotonaponskih ćelija i energije vjetra, ali po mogućnosti i među ostalim i za rješenja za skladištenje energije, hvatanje i skladištenje ugljika te bioprocese u kojima nastaje energija; pozdravlja činjenicu da se Komisija zalaže za i podupire inicijative koje industrijski sektor poduzima kako bi promicao vodeću svjetsku ulogu EU-a kada je riječ o rješenjima za čistu energiju i tehnologiju s niskim emisijama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da fotonaponska industrija mora biti u središtu europske industrijske politike kako bi se odgovorilo na potražnju na rastućem svjetskom tržištu u okolnostima u kojima se najveći dio fotonaponskih ćelija i modula danas proizvodi izvan Europske unije, uglavnom u Kini; ističe potrebu da EU u cijelosti bude integriran u novi investicijski ciklus kako bi zadržao vodstvo kad je riječ o istraživanju i razvoju u području strojeva za proizvodnju fotonaponskih ćelija i nekim drugim segmentima kao što su inverteri, sirovine, fotonaponske ćelije ugrađene u zgrade, funkcioniranje i održavanje te pri uravnoteženju sustava; dodatno naglašava potrebu da se zadrži vlastita stručnost u integraciji sustava, kao što su rješenja malih razmjera u području fotonaponskih ćelija za zemlje u razvoju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potiče Komisiju i države članice da pri razmatranju energetskog sektora i drugih srodnih sektora povećaju napore da se podupru inovacije u području održive nabave sirovina, boljeg dizajniranja proizvoda, recikliranja, oporabe i kaskadne upotrebe postojećih metala i materijala u kontekstu kružnoga gospodarstva i ušteda energije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uviđa veze između digitalizacije, IT tehnologija te istraživanja i inovacija u području energije, osobito u pogledu poboljšanog prikupljanja podataka, interoperabilnosti i s time povezane sigurnosti podataka i jamstava privatnosti; smatra da tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija, kao što je sustav blockchain, mogu imati ulogu u poboljšanju učinkovitosti procesa povezanih s energijom i poticanju građana da se uključe u transformaciju energetskog sustava, uključujući putem uzajamne trgovine energijom; s tim ciljem poziva Komisiju da potiče tu inicijativu, poboljša svoj regulatorni okvir i zajamči dosljednost među povezanim aspektima energetske unije, jedinstvenog digitalnog tržišta, strategija kibersigurnosti i europskog okvira za zaštitu podataka kako bi se ojačala sposobnost Unije da bude predvodnik u tom novom trendu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da osnuje tim s posebnim zadatkom sastavljen od članova različitih službi koji bi između ostalog:






  (a) | omogućio planiranje nove zajedničke politike za istraživanja i inovacije u cilju osiguravanja dosljednosti, usklađenosti i izbjegavanja čestih promjena prioriteta; |
| --- | --- | --- |

15.

(a)

omogućio planiranje nove zajedničke politike za istraživanja i inovacije u cilju osiguravanja dosljednosti, usklađenosti i izbjegavanja čestih promjena prioriteta;

| (b) | identificirao relevantne dionike u širim ekosustavima energetske inovacije u EU-u, na svim razinama i u svim sektorima, uključujući tehnologije temeljene na energiji vjetra na moru i ostale tehnologije temeljene na obnovljivim izvorima energije; |
| --- | --- |

(b)

identificirao relevantne dionike u širim ekosustavima energetske inovacije u EU-u, na svim razinama i u svim sektorima, uključujući tehnologije temeljene na energiji vjetra na moru i ostale tehnologije temeljene na obnovljivim izvorima energije;

| (c) | utvrdio postojeće forume dionika za istraživanje i inovacije u području energije, osobito energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije; promicao uspostavu klastera, integraciju u međunarodne mreže za stvaranje vrijednosti, ulaganja i inovacije; pružio alate za međusektorske, međudisciplinarne i međuregionalne razmjene, među ostalim o projektima energetskih inovacija, nacionalnim i lokalnim dugoročnim inovacijskim politikama u području energije, mogućnostima zajedničkog ulaganja, uključivanju građana u energetsku tranziciju i lokalnim inicijativama; |
| --- | --- |

(c)

utvrdio postojeće forume dionika za istraživanje i inovacije u području energije, osobito energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije; promicao uspostavu klastera, integraciju u međunarodne mreže za stvaranje vrijednosti, ulaganja i inovacije; pružio alate za međusektorske, međudisciplinarne i međuregionalne razmjene, među ostalim o projektima energetskih inovacija, nacionalnim i lokalnim dugoročnim inovacijskim politikama u području energije, mogućnostima zajedničkog ulaganja, uključivanju građana u energetsku tranziciju i lokalnim inicijativama;

| (d) | potaknuo javna tijela na svim razinama da osmisle planove za prikupljanje kapitala i ponude poticaje za inovacije u području čiste energije u cilju jačanja povjerenja ulagača i mobilizacije privatnog kapitala; |
| --- | --- |

(d)

potaknuo javna tijela na svim razinama da osmisle planove za prikupljanje kapitala i ponude poticaje za inovacije u području čiste energije u cilju jačanja povjerenja ulagača i mobilizacije privatnog kapitala;

| (e) | uspostavio zbirku najboljih praksi, političkih i financijskih instrumenata u području energije, uključujući javno-privatna partnerstva, javnu nabavu i porezne poticaje, mehanizama razmjene i informiranja, komunikacijskih instrumenata i kampanja, kao i operativne smjernice i tehničku potporu za mobilizaciju inovacija u području čiste energije, primjenu i uključivanje proizvođača potrošača kako bi se zajamčilo da EU može na odgovarajući način podržati sve faze inovacijskog ciklusa i u konačnici ponuditi praktičan skup alata državama članicama, lokalnim tijelima i dionicima; |
| --- | --- |

(e)

uspostavio zbirku najboljih praksi, političkih i financijskih instrumenata u području energije, uključujući javno-privatna partnerstva, javnu nabavu i porezne poticaje, mehanizama razmjene i informiranja, komunikacijskih instrumenata i kampanja, kao i operativne smjernice i tehničku potporu za mobilizaciju inovacija u području čiste energije, primjenu i uključivanje proizvođača potrošača kako bi se zajamčilo da EU može na odgovarajući način podržati sve faze inovacijskog ciklusa i u konačnici ponuditi praktičan skup alata državama članicama, lokalnim tijelima i dionicima;

| (f) | razmotrio načine za sastavljanje pojednostavljenih i fleksibilnih pravila koja pogoduju inovacijama za sudjelovanje u 9. okvirnom programu i odredbama o europskim strukturnim i investicijskim fondovima, a pri tome se usmjerio na postizanje većeg dugoročnog učinka, kako bi se bolje uskladila pravila, izbjeglo trošenje resursa podnositelja zahtjeva te promicala izvrsnost u inovacijama u cijeloj Europi; |
| --- | --- |

(f)

razmotrio načine za sastavljanje pojednostavljenih i fleksibilnih pravila koja pogoduju inovacijama za sudjelovanje u 9. okvirnom programu i odredbama o europskim strukturnim i investicijskim fondovima, a pri tome se usmjerio na postizanje većeg dugoročnog učinka, kako bi se bolje uskladila pravila, izbjeglo trošenje resursa podnositelja zahtjeva te promicala izvrsnost u inovacijama u cijeloj Europi;

| (g) | uspostavio mehanizam radi potpore transnacionalnom energetskom ekosustavu za start-up poduzeća, uključujući europski sustav inkubatora, kako bi se zajamčilo da se uvođenjem energetskih inovacija i poslovnih modela na tržište prebrodi „dolina smrti” u inovacijskom ciklusu; |
| --- | --- |

(g)

uspostavio mehanizam radi potpore transnacionalnom energetskom ekosustavu za start-up poduzeća, uključujući europski sustav inkubatora, kako bi se zajamčilo da se uvođenjem energetskih inovacija i poslovnih modela na tržište prebrodi „dolina smrti” u inovacijskom ciklusu;

| (h) | povećao sinergiju s Obzorom 2020. i ostalim financijskim inicijativama kako bi se ojačala izgradnja kapaciteta za istraživanje i inovacije u manje uspješnim regijama u EU-u; |
| --- | --- |

(h)

povećao sinergiju s Obzorom 2020. i ostalim financijskim inicijativama kako bi se ojačala izgradnja kapaciteta za istraživanje i inovacije u manje uspješnim regijama u EU-u;

| (i) | savjetovao europske institucije o dosljednim praksama javne nabave, potičući tako veću primjenu energetskih inovacija; pomogao definirati konkretne ciljeve u javnoj nabavi inovativnih rješenja na europskoj razini; |
| --- | --- |

(i)

savjetovao europske institucije o dosljednim praksama javne nabave, potičući tako veću primjenu energetskih inovacija; pomogao definirati konkretne ciljeve u javnoj nabavi inovativnih rješenja na europskoj razini;

| (j) | sastavio konkretne prijedloge u cilju uspostave efektivnih savjetodavnih struktura za inovatore po sustavu „sve na jednom mjestu” na temu financiranja energetskih inovacija s pomoću fondova i instrumenata dostupnih na razini EU-a, država članica i Europske investicijske banke te iz ostalih potencijalnih privatnih izvora; poboljšao tehničku pomoć objedinjavanjem informacija o mogućnostima privatnog i javnog financiranja i usmjerio podnositelje zahtjeva prema najprimjerenijem mehanizmu financiranja, posebno u području energetske učinkovitosti gdje je združivanje malih projekata u veće portfelje neophodno; |
| --- | --- |

(j)

sastavio konkretne prijedloge u cilju uspostave efektivnih savjetodavnih struktura za inovatore po sustavu „sve na jednom mjestu” na temu financiranja energetskih inovacija s pomoću fondova i instrumenata dostupnih na razini EU-a, država članica i Europske investicijske banke te iz ostalih potencijalnih privatnih izvora; poboljšao tehničku pomoć objedinjavanjem informacija o mogućnostima privatnog i javnog financiranja i usmjerio podnositelje zahtjeva prema najprimjerenijem mehanizmu financiranja, posebno u području energetske učinkovitosti gdje je združivanje malih projekata u veće portfelje neophodno;

| (k) | utvrdio načine uvođenja inicijativa za promicanje inovativnih rješenja u području energije u javnom sektoru u zakonodavstvo EU-a o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

(k)

utvrdio načine uvođenja inicijativa za promicanje inovativnih rješenja u području energije u javnom sektoru u zakonodavstvo EU-a o javnoj nabavi;

| 16. | ističe da javna nabava može biti pokretač inovacija i potaknuti održiviji rast, kako je prepoznato i u ciljevima održivog razvoja; ukazuje na to da je izbor održivih proizvoda, usluga i javnih radova ključan i da može stvoriti vodeća ili nova tržišta za inovativne proizvode; pozdravlja inicijativu Komisije da u okviru inicijative za novoosnovana i rastuća poduzeća uvede mjere o javnoj nabavi u EU-u kako bi, među ostalim, potaknula države članice da postavljaju ambiciozne ciljeve u pogledu nabave inovacija; dodatno ističe ulogu koju lokalna i regionalna tijela mogu imati u pružanju dobrog primjera i sudjelovanju u razmjeni dobrih praksi u forumima kao što je Sporazum gradonačelnika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče Komisiju da ojača komponentu inovacijskog kapaciteta u okviru provjere konkurentnosti u procjenama učinka i da primijeni instrument za istraživanje i razvoj na sve nove prijedloge energetske politike i reviziju postojećeg zakonodavstva, ne ugrožavajući pritom učinkovitost zakonodavstva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zahtijeva da Komisija zajamči da njezino djelovanje u području inovacija s jedne strane, i standarda i interoperabilnosti s druge strane, u cijelosti bude povezano kako bi EU postao globalni predvodnik u postavljanju standarda u sektorima čiste energije integriranima u „internet stvari”; u tom kontekstu kao primjer pozdravlja razvoj novog europskog standarda za pametne uređaje (Saref), kojim bi se mogla stvoriti nova referentna terminološka osnova za podatke o energiji na razini EU-a, čime bi se omogućila razmjena informacija između kućanskih uređaja i bilo kojeg sustava za upravljanje energijom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća da politike u području energetskih inovacija moraju biti usklađene s obvezom EU-a da sačuva i poveća ponore CO2 uz istodobno očuvanje bioraznolikosti, osobito u šumama, na kopnu i u moru; |
| --- | --- |

19.

| 20. | potiče relevantne države članice da na odgovarajući način doprinesu ostvarenju cilja EU-a da 3 % BDP-a ulaže u istraživanje i razvoj; napominje da bi ukupno povećanje na 3 % dodatno donijelo više od 100 milijardi EUR godišnje za istraživanje i inovacije u Europi; podsjeća da se očekuje kako će dvije trećine sredstava za istraživanje i razvoj doći iz privatnog sektora; |
| --- | --- |

20.

Dugoročna sigurnost financiranja

| 21. | ponavlja svoj poziv da se ukupni proračun za 9. okvirni program poveća na najmanje 120 milijardi EUR i potiče Komisiju da razmjer financiranja za održive energetske projekte s niskim emisijama u okviru 9. okvirnog programa poveća za barem 50 % iznad odgovarajućih iznosa u programu Obzor 2020. kako bi se osigurala dostatna sredstva za potporu energetskoj tranziciji EU-a i efektivnoj provedbi energetske unije; osobito poziva na jačanje financijskih sredstava u okviru 9. okvirnog programa radi poticanja otkrića i inovacija kojima se stvaraju tržišta, posebno među malim i srednjim te start-up poduzećima; naglašava koliko su snažni kriteriji izvrsnosti važni da bi se EU pretvorilo u globalni centar za inovacije, istraživanje i vodeće tehnologije, uključujući pionirsko istraživanje bez unaprijed utvrđenog cilja („blue sky” istraživanje); upućuje na rezultate privremene evaluacije Obzora 2020. koji pokazuju da je program 1. siječnja 2017. bio ispod zadanog cilja kad je riječ o rashodima za klimu i održivost; pozdravlja to što su u proračunu za 2018. povećana sredstva za društvene izazove u području energije u programu Obzor 2020., ali je i dalje ozbiljno zabrinut zbog smanjenja sredstava za energetske projekte u okviru Instrumenta za povezivanje Europe, što smatra neusklađenošću s ciljevima energetske unije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno ističe potrebu za poboljšanjem kvalitete ulaganja koja se financiraju iz Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) te za posebnim naglaskom na poticajima za bolju geografsku raspodjelu, uzimajući u obzir trenutačnu neravnotežu u geografskoj pokrivenosti EFSU-a i posebne potrebe manje razvijenih regija i regija u tranziciji; prepoznaje potrebu suradnje s nacionalnim promocijskim razvojnim bankama, platformama za ulaganja te financijskim posrednicima koji ispunjavaju uvjete preko mogućeg delegiranja upotrebe jamstva EU-a; poziva na znatno jačanje uloge i kapaciteta Europskog savjetodavnog centra za ulaganja, posebno lokalnom prisutnošću i aktivnom ulogom u pripremi projekata; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da bi se 9. okvirnim programom trebale podupirati inicijative kao što su „100 % obnovljivi gradovi”, koje uključuju gradove i lokalne uprave i čiji je cilj znatno povećanje kapaciteta energije iz obnovljivih izvora za električnu energiju, mobilnost, grijanje i hlađenje u gradovima s pomoću inovacijskih projekata, što bi moglo uključivati napredne mreže, upravljanje energetskim sustavom, aktivnosti koje omogućuju povezivanje sektora i potiču uporabu električnih vozila itd.; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uviđa ulogu strateškog plana za energetsku tehnologiju (plan SET), zajednice znanja i inovacija (KIC) InnoEnergy i relevantnih zajedničkih tehnoloških inicijativa u pokretanju energetskih inovacija; ističe potrebu za boljim povezivanjem tih raznih okvira među ostalim s inicijativom InnovFin, EFSU-om i predloženim Paneuropskim krovnim fondom/fondovima poduzetničkog kapitala kao dio koordinirane i fokusirane strategije ulaganja u inovacije povezane s čistom energijom koja bi pomogla projektima koji se nalaze u ranoj fazi, start-up poduzećima i MSP-ovima da uspješno prevladaju razdoblje zvano „dolina smrti” i postignu razinu tržišne zrelosti potrebnu za globalnu ekspanziju; smatra da bi djelotvorni poticaji za ulaganja u energetske inovacije, putem nacionalnih investicijskih fondova i mirovinskih fondova, mogli imati ključnu ulogu u mobilizaciji potrebnog vlasničkog kapitala; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća da su pionirski projekti (first of a kind, FOAK) vrlo riskantni te da su uloženi vlasnički kapital i dug na mnogo nižim razinama nego kad se financiraju provjerene tehnologije s niskim emisijama ugljika; s tim ciljem poziva Komisiju da ukloni postojeće regulatorne prepreke i predloži uspostavu vlasničkog fonda SET-FOAK; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prepoznaje ulogu koju bi Europsko vijeće za inovacije (EIC) moglo imati u pomaganju poduzećima u ranoj fazi razvoja da pronađu financijska sredstva te kao ulogu predlaže koordiniranje raznih komponenti dosljedne strategije ulaganja u inovacije u području čiste energije; zahtijeva dodatne informacije o strukturi EIC-a i njegovoj dosljednosti s postojećim instrumentima kojima se podržavaju inovacije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da energetske inovacije koje potiču građani nailaze na manje prepreke pri ulasku na tržište i otvaraju neiskorištene mogućnosti za financiranje inovacija; poziva Komisiju da istraži djelotvorne načine za promicanje energetskih inovacija, među ostalim, masovnim financiranjem putem interneta te da razmotri mogućnost uspostave skupnog vlasničkog fonda za inovacije povezane s čistom energijom; smatra da postojeće načine financiranja treba nadopuniti i upotpuniti novim i raznolikih načinima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da je važno unapređivati tehnologiju naprednih mreža te promicati i integrirati decentraliziranu proizvodnju odozdo prema gore, među ostalim, klasterima i programima suradnje; poziva Komisiju da financijskim mehanizmima pruži potporu tim područjima inovacija povezanih s čistom energijom, uključujući one mehanizme kojima se ublažava rizik za privatna ulaganja i smanjuje opterećenje za javna ulaganja u modernizaciju energetskih sustava; štoviše, pozdravlja namjeru Komisije da u većoj mjeri upotrebljava motivacijske nagrade kao dragocjen instrument za poticanje revolucionarnih inovacija odozdo prema gore; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da je u cilju poticanja pristupa inovacijama odozdo prema gore potrebno promicati prihvaćanje primjene malih razmjera (npr., među ostalim, NegaWatt, proizvodnja energije na licu mjesta, lokalno skladištenje) i poticati njihovo objedinjavanje i agregiranje kako bi se privuklo više ulaganja i povećala cjenovna dostupnost, s posebnim naglaskom na kućanstvima s niskim prihodima i zgradama s više stanova; |
| --- | --- |

29.

Globalna vodeća pozicija EU-a

| 30. | podsjeća na ciljeve Pariškog sporazuma pri jačanju globalnih napora za ubrzane inovacije u području čiste energije; naglašava potrebu da se nastavi financirati istraživanje klimatskih promjena i prikupljanje informacija o njima; poziva Komisiju da u skladu s ciljevima održivog razvoja istraži različite načine kako zemljama u razvoju i gospodarstvima u usponu pomoći pri energetskoj tranziciji, među ostalim, mjerama za jačanje kapaciteta, pružanjem pomoći za smanjenje kapitalnih troškova projekata za obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost, intenziviranjem mogućeg prijenosa tehnologije i rješenjima za razvoj pametnih gradova, kao i udaljenih i ruralnih zajednica, čime se jačaju ekosustavi energetskih inovacija u zemljama u razvoju i pomaže tim zemljama da ispune svoje obveze iz Pariškog sporazuma; u tom pogledu pozdravlja novoosnovani Europski fond za održivi razvoj; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da iskoristi sav potencijal inicijative Misija za inovacije kako bi njezini članovi mogli ispoštovati i ispuniti svoju obvezu da udvostruče godišnje izdatke za istraživanje i razvoj u području čiste energije između 2015. i 2020.; ističe važnost traženja sinergija s drugim globalnim inicijativama, kao što su, između ostalog, Koalicija za revolucionarna energetska istraživanja (Breakthrough Energy Coalition), te s globalnim vlasničkim i investicijskim fondovima; u tom smislu pozdravlja vodeću poziciju Unije u inovacijskom izazovu pretvorbe sunčeve svjetlosti te inovacijskom izazovu ekonomičnog grijanja i hlađenja zgrada; u tom kontekstu poziva da se istraži mogućnost koordinirane podjele rada na energetskoj inovaciji na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da izradi sveobuhvatnu strategiju izvoza tehnologija i sistemskih rješenja za održivu i čistu energiju, među ostalim s pomoću namjenskih instrumenata za potporu i ciljane pomoći izaslanstava EU-a u trećim zemljama; u tom kontekstu ističe ulogu koju produbljena i sveobuhvatna područja slobodne trgovine (DCFTA) mogu imati u provedbi takve strategije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju i države članice da detaljno ispitaju postupke registracije patenata i zahtijeva da se uklone nepotrebne administrativne prepreke koje usporavaju prodiranje inovativnih proizvoda na tržište i utječu na ulogu EU-a kao predvodnika u prelasku na čistu energiju; |
| --- | --- |

33.

Energetske inovacije koje potiču građani

| 34. | smatra da je za ubrzanje inovacija u području čiste energije potrebno da Europljani promijene mentalitet i s puke osviještenosti o energetskim pitanjima prijeđu na dublje razumijevanje potrebnih promjena u ponašanju, osobito ušteda energije i novih obrazaca proizvodnje i potrošnje koji su potrebni da bi se odgovorilo na hitne izazove povezane s održivim rastom i iskoristile prednosti digitalne revolucije i inovacija u svim područjima te tako u konačnici uspješno ostvarila energetska tranzicija; napominje da inovacije mogu građanima omogućiti aktivniju ulogu u proizvodnji energije, među ostalim predavanjem energije koju su sami proizveli u mrežu, kao i ulogu u doprinosu učinkovitijoj uporabi energije zahvaljujući smanjenju potrošnje u kućanstvu, čime se smanjuju i emisije i računi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe potrebu za jačanjem baze znanja u Europi i smanjenjem rascjepkanosti s pomoću promicanja izvrsnosti u znanosti i obrazovanju u svrhu osnivanja istraživačkih centara s vodećim međunarodnim položajem u akademskoj izvrsnosti; ističe potrebu da se izradi strategija koja će Europi omogućiti da privlači strane talente, a istodobno održava odnose s najvećim europskim talentima u inozemstvu; prepoznaje da kvalificirana radna snaga Europi osigurava veliku prednost i da je glavni pokretač razvoja ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prepoznaje važnost potpuno demokratske uključenosti europskih građana i zajednica, koju smatra ključnim dijelom uspješne energetske tranzicije; istovremeno ističe da djelotvorna provedba te transformacije zahtijeva otvorenost, transparentnost i jednake uvjete za sve te da se mora temeljiti na poštenom tržišnom natjecanju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vjeruje da inovacije u području čiste energije i energetske učinkovitosti mogu stvoriti nova i bolja radna mjesta; smatra da je za uspješan prelazak na održivo i dekarbonizirano gospodarstvo potrebno zajamčiti da tržišta rada mogu na ispravan način odgovoriti na nove zahtjeve inovativnih sustava u području čiste energije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da u svojim inicijativama za istraživanja i razvoj veću pozornost usmjeri na povezanost inovacija u energetskim sustavima te novih stručnih profila, obrazovnih potreba, novih radnih mjesta i zahtjeva za osposobljavanje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uviđa potrebu za sistemskim programima obrazovanja i angažiranja osmišljenima na način da se društvu omogući potpuno sudjelovanje u pretvorbi energetskog sustava i da se Europljanima svih dobnih skupina omogući da postupno napreduju s osviještenosti i razumijevanja na aktivno sudjelovanje i preuzimanje odgovornosti; poziva Komisiju, države članice, regionalna i lokalna tijela te privatni sektor da promiču informirane odluke potrošača i uključivanje građana u pitanja energije, među ostalim kampanjama za podizanje svijesti, sveobuhvatnim i dostupnim informacijama o računima za električnu energiju i alatima za usporedbu cijena, promicanjem vlastite proizvodnje, programa za reagiranje na potražnju i kooperativnih programa zajedničkog korištenja, participativnim proračunima i masovnim financiranjem ulaganja povezanih s energijom, poreznim i investicijskim poticajima, kao i usmjeravanjem tehnoloških rješenja i inovacija; poziva Komisiju, države članice i relevantna tijela da utvrde najbolje prakse u traženju rješenja za kućanstva pogođena energetskim siromaštvom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da regije i gradovi imaju ključnu ulogu u unapređivanju održivih energetskih modela; prepoznaje važnu ulogu regija, većih i manjih gradova u promicanju odgovornosti za energetsku tranziciju i davanju poticaja inovacijama povezanima s klimom i energijom od samog dna; napominje da su regije i gradska područja najpogodniji za testiranje i primjenu integriranih rješenja uz izravno uključivanje građana; u tom smislu ističe ulogu Sporazuma gradonačelnika, kojim se nastoji potaknuti globalna razmjena najboljih praksi i moguće objedinjavanje resursa i ulaganja; napominje da i u ruralnim područjima ima prostora za inovacije kojima se mogu prevladati izazovi poput udaljenosti ili demografskih promjena, kao i za pružanje novih usluga; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče Komisiju i države članice da pomognu regionalnim i lokalnim tijelima da poduzmu koordinirane mjere za poticanje energetskih inovacija na lokalnoj i transregionalnoj razini u cilju razvijanja usklađenih strategija; ističe da će energetska tranzicija imati drastičan učinak na zaposlenost u nekim regijama Europske unije te, u tom kontekstu, naglašava da bi se trebalo posebno fokusirati na regije koje se suočavaju s izazovima postupnog ukidanja proizvodnje energije iz lignita, ugljena i drugih krutih fosilnih goriva i na rudarsku industriju kao odgovor na odluku države članice, lokalnog tijela vlasti ili industrije, ili kao odgovor na druge okolnosti; ističe potrebu da se tim regijama pruži pomoć pri razvijanju uključivih, lokalnih i pravednih strategija tranzicije i suočavanju sa društvenim, socioekonomskim i ekološkim posljedicama, uz prenamjenu područja; ističe financijske mogućnosti za pružanje takve potpore djelomičnom upotrebom prihoda od dražbe u okviru ETS-a, kao i Fondom za modernizaciju koji se treba osnovati za razdoblje 2021. – 2030.; smatra da se u okviru uključivih procesa u kojima sudjeluju dionici trebaju osmisliti najbolji načini da se privuku alternativna inovativna poduzeća, start-up poduzeća i industrije radi izgradnje održivog regionalnog gospodarstva, jačanja ljudskog dostojanstva i pomoći da se kapaciteti za proizvodnju električne energije zamijene rješenjima temeljenima na obnovljivim izvorima ili energetskoj učinkovitosti; poziva na to da se politike istraživanja i inovacija usredotoče na oživljavanje dotičnih regija u smislu održivog zapošljavanja i mogućnosti za rast, osobito ondje gdje je napuštanje kapaciteta za proizvodnju energije iz lignita, ugljena ili drugih krutih fosilnih goriva povezano s rudarskim aktivnostima; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da pomogne pri osnaživanju lokalnih i regionalnih tijela da se koriste inovacijama u području čiste energije, kao što su pametni gradovi, e-mobilnost te napredne mreže i mikromreže, kao i pri širem uvođenju obnovljivih izvora energije na tržište, ovisno o njihovom stupnju zrelosti, te da tim tijelima pomogne da se suoče s izazovima pri poticanju energetske tranzicije, kao što je uključenost građana; potiče razmjenu najboljih praksi, objedinjavanje ulaganja i bolju procjenu unovčivosti projekata te razvoj strategija financiranja, kao što su poslovni slučajevi, korištenje javne nabave i zajmova; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da prometni sektor ima golem potencijal i da bi trebao imati ključnu ulogu u tranziciji te potiče Komisiju da podupre postojeće financiranje za uvođenje infrastrukture za električna vozila; poziva Komisiju da nastavi podržavati i razvijati daljnje inicijative kao što su paneuropska inicijativa za elektromobilnost i Zajedničko poduzeće za gorive ćelije i vodik; |
| --- | --- |

43.

| 44. | potiče Komisiju da uvidi koristi mobilnosti na bazi vodika, kao i povezivanja prometnog sektora i sektora električne energije, te da stvori poticaje za nove poslovne modele u sličnim područjima, kao što su pametno punjenje i uređaji za spajanje vozila s mrežom (V2G), koji bi vlasnicima električnih vozila omogućili da fleksibilno prodaju električnu energiju mreži; poziva Komisiju da zajamči financiranje inovacija usmjerenih na izradu rješenja za skladištenje vodika i napredna dugoročna rješenja skladištenja za potrebe električnih vozila, razvoj infrastrukture za punjenje vodikom, kao i infrastrukture i rješenja za priključivanje, uključujući infrastrukturu za punjenje električnih vozila; potiče države članice i lokalna tijela da pokrenu daljnje inicijative, kao što su fiskalni poticaji u vezi s prodiranjem električnih vozila i vozila s pogonom na vodik na tržište, smanjenje poreza i izuzimanje vlasnika električnih vozila i vozila s pogonom na vodik te različite druge inicijative povezane s promicanjem uporabe električnih vozila, kao što su smanjenje cijena, bonusi i premije za kupce električnih vozila te gradnja besplatnih parkirnih mjesta za električna vozila; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primjećuje da su u sklopu programa EU-a za istraživanje i razvoj Obzor 2020. ulažu veliki napori da bi se ostvario cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova u sektoru prometa do 2050. godine za 60 % u odnosu na razinu iz 1990. godine (4); podsjeća da programi EU-a za istraživanje i inovacije imaju ključnu ulogu u tržišnoj primjeni inovacija u području energije, IKT-a i pametnih transportnih sustava; poziva Komisiju da dostupna sredstva u budućnosti preciznije usmjeri na međupovezane strateške prioritete kao što su mobilnost s niskom razinom emisija, infrastruktura za punjenje za alternativna goriva i integrirani gradski prometni sustavi, pri čemu je posebnu pozornost potrebno usmjeriti na sve emisije onečišćivača, smanjenje buke, sigurnost na cestama, prometnu zagušenost i uska grla, poštujući pritom načelo tehnološke neutralnosti; također ukazuje na važnost razvoja naprednih biogoriva, povećanja udjela željezničkog prijevoza i prijevoza biciklom; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja činjenicu da će Komisija podržati tržišnu primjenu inovativnih rješenja za čistu energiju s pomoću javne nabave i revizije Direktive o čistim vozilima te prepoznaje potencijalnu korist za tijela i operatere javnog prijevoza, proizvođače autobusa, industrijske dobavljače, isporučitelje energije, nacionalna i međunarodna udruženja te istraživačke centre; poziva Komisiju da hitno izradi prijedloge u tu svrhu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | potiče uspostavu Strateškog programa za istraživanje i inovacije u prometu, koji bi sadržavao stručne planove izrađene uz savjetovanje s državama članicama, Komisijom, regionalnim i lokalnim zajednicama te operaterima, kao i odgovarajući upravljački mehanizam kako bi se poduprla prijeko potrebna istraživanja, inovacije i primjena novih tehnologija u prometnom sektoru te potakla mobilnost s niskom razinom emisija; poziva da se zaključci tih planova uvrste u godišnji program rada Europske komisije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na integrirani i koordinirani pristup kojim će se uzeti u obzir urbana dimenzija politika i zakonodavstva EU-a te nacionalnih politika i zakonodavstva, te poziva na razvoj planova održive gradske mobilnosti kako bi se države članice potaknule i ohrabrile odnosno kako bi im se omogućilo da poboljšaju zdravlje i kvalitetu života građana i stanje okoliša u urbanim područjima; potiče razvoj kooperativnih inteligentnih prometnih sustava (C-ITS) i autonomnih vozila te uvođenje komunikacijske infrastrukture kako bi se zajamčio velik kapacitet i niska latencija za mrežu 5G; poziva na aktivno djelovanje kako bi se smanjile razlike i poboljšala suradnja između gradskih i ruralnih područja te između razvijenijih i slabije razvijenih regija u pogledu kvalitete infrastrukture; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uviđa važnost novog Europskog konsenzusa o razvoju koji je potpisan u lipnju 2017. i koji predstavlja zajedničku viziju i okvir EU-a i njegovih država članica za djelovanje u području razvojne suradnje; napominje da je 17 ciljeva održivog razvoja i s njima povezanih postignuća koja se trebaju ostvariti do 2030. prvi put univerzalno primjenljivo na sve zemlje, u skladu s obvezom EU-a da preuzme vodeću ulogu u njihovoj provedbi; konstatira da se Konsenzusom razvojna politika Unije usklađuje s Programom za održivi razvoj do 2030. te se utvrđuju važne mjere u području održivih izvora energije i klimatskih promjena; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podsjeća da je u članku 8. Uredbe o zajedničkim odredbama utvrđeno da se „ciljevi ESI fondova ostvaruju u skladu s načelom održivog razvoja”, u skladu s ciljem EU-a da se očuva, zaštiti i unaprijedi kvaliteta okoliša te u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podsjeća na to da su sporazumi o partnerstvu i programi u okviru Uredbe o zajedničkim odredbama namijenjeni za promicanje učinkovite upotrebe resursa, ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima te horizontalnih načela partnerstva, višerazinskog upravljanja, nediskriminacije i rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | smatra da bi sinergije među politikama EU-a trebalo osnažiti jedinstvenim i dosljednim stajalištem EU-a o antidampinškim mjerama kako bi se osiguralo da proizvodna industrija iskoristi sve prednosti energetske tranzicije; |
| --- | --- |

52.

| 53. | prepoznaje ključnu ulogu regija i gradova u promicanju odgovornosti za energetsku tranziciju diljem svijeta i poticanju inovacija odozdo prema gore povezanih s klimom i energijom; poziva na primjenu jednakih okolišnih standarda kvalitete na svu energetsku tehnologiju koja ulazi na tržište EU-a; izražava zabrinutost zbog očuvanja gradskih zelenih površina; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  SL C 399, 24.11.2017., str. 21.

(2)  SL C 36, 29.1.2016., str. 62.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 104.

(4)  Kako je navedeno u bijeloj knjizi Komisije od 28. ožujka 2011. naslovljenoj „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144).

---

Srijeda, 7. veljače 2018.

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/21

---

P8_TA(2018)0032

Borba protiv diskriminacije nad državljanima EU-a koji pripadaju manjinama u državama članicama EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o zaštiti i nediskriminaciji manjina u državama članicama EU-a (2017/2937(RSP))

(2018/C 463/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 10., 19., 21. i 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 10., 19., 21. i 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir pravo na podnošenje predstavki iz članaka 20. i 227. UFEU -a i članka 44. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravo na podnošenje predstavki iz članaka 20. i 227. UFEU -a i članka 44. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 21. i 22. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 21. i 22. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir preambulu UEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preambulu UEU-a,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina, Protokol br. 12 Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina, Protokol br. 12 Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1) (Direktiva o rasnoj jednakosti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1) (Direktiva o rasnoj jednakosti),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2) (Direktiva o jednakom postupanju pri zapošljavanju), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2) (Direktiva o jednakom postupanju pri zapošljavanju),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (3) (Direktiva o slobodnom kretanju), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (3) (Direktiva o slobodnom kretanju),

| — | uzimajući u obzir presudu Općeg suda Suda Europske unije od 3. veljače 2017. u predmetu T-646/13, „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” protiv Komisije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Općeg suda Suda Europske unije od 3. veljače 2017. u predmetu T-646/13, „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe” protiv Komisije (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2005. o zaštiti manjina i politikama suzbijanja diskriminacije u proširenoj Europi (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2005. o zaštiti manjina i politikama suzbijanja diskriminacije u proširenoj Europi (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. pod nazivom „Izvješće o građanstvu EU-a za 2013. – građani EU-a: vaša prava, vaša budućnost” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2014. pod nazivom „Izvješće o građanstvu EU-a za 2013. – građani EU-a: vaša prava, vaša budućnost” (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2016. o aktivnostima Odbora za predstavke tijekom 2015. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2016. o aktivnostima Odbora za predstavke tijekom 2015. (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2017. o aspektima temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2017. o aspektima temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. pod nazivom „Izvješće o građanstvu EU-a za 2017.: jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. pod nazivom „Izvješće o građanstvu EU-a za 2017.: jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena” (10),

| — | uzimajući u obzir studiju iz travnja 2017. koju je na zahtjev Odbora za predstavke naručio Resorni odjel C Europskog parlamenta naslovljenu „Discrimination(s) as emerging from the petitions received” („Slučajevi diskriminacije opisani u zaprimljenim predstavkama”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz travnja 2017. koju je na zahtjev Odbora za predstavke naručio Resorni odjel C Europskog parlamenta naslovljenu „Discrimination(s) as emerging from the petitions received” („Slučajevi diskriminacije opisani u zaprimljenim predstavkama”),

| — | uzimajući u obzir studiju iz kolovoza 2017. koju je na zahtjev Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove naručio Resorni odjel C Europskog parlamenta naslovljenu „Towards a comprehensive EU protection system for minorities” („Prema sveobuhvatnom sustavu EU-a za zaštitu manjina”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz kolovoza 2017. koju je na zahtjev Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove naručio Resorni odjel C Europskog parlamenta naslovljenu „Towards a comprehensive EU protection system for minorities” („Prema sveobuhvatnom sustavu EU-a za zaštitu manjina”),

| — | uzimajući u obzir studiju iz svibnja 2017. koju je na zahtjev Odbora za kulturu i obrazovanje naručio Resorni odjel B Europskog parlamenta naslovljenu „Minority Languages and Education: Best Practices and Pitfalls” („Manjinski jezici i obrazovanje: najbolje prakse i zamke”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz svibnja 2017. koju je na zahtjev Odbora za kulturu i obrazovanje naručio Resorni odjel B Europskog parlamenta naslovljenu „Minority Languages and Education: Best Practices and Pitfalls” („Manjinski jezici i obrazovanje: najbolje prakse i zamke”),

| — | uzimajući u obzir javno saslušanje koje je 4. svibnja 2017. organizirao Odbor za predstavke naslovljeno „Fighting against discrimination of EU citizens in the EU Member States and the protection of minorities” („Borba protiv diskriminacije građana EU-a u državama članicama EU-a i zaštita manjina”) (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno saslušanje koje je 4. svibnja 2017. organizirao Odbor za predstavke naslovljeno „Fighting against discrimination of EU citizens in the EU Member States and the protection of minorities” („Borba protiv diskriminacije građana EU-a u državama članicama EU-a i zaštita manjina”) (11),

| — | uzimajući u obzir članak 216. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 216. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Odbor za predstavke primio niz predstavki u kojima se izražava zabrinutost zbog različitih praksi kojima se diskriminiraju građani EU-a koji su pripadnici manjina te je održao saslušanje o različitim pitanjima koja su tim predstavkama pokrenuta; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za predstavke primio niz predstavki u kojima se izražava zabrinutost zbog različitih praksi kojima se diskriminiraju građani EU-a koji su pripadnici manjina te je održao saslušanje o različitim pitanjima koja su tim predstavkama pokrenuta;

| B. | budući da postoji snažna veza između prava manjina i načela vladavine prava; budući da se u članku 2. UEU-a izričito navode prava pripadnika manjina i da ta prava zaslužuju isto postupanje kao i ostala prava sadržana u Ugovorima; |
| --- | --- |

B.

budući da postoji snažna veza između prava manjina i načela vladavine prava; budući da se u članku 2. UEU-a izričito navode prava pripadnika manjina i da ta prava zaslužuju isto postupanje kao i ostala prava sadržana u Ugovorima;

| C. | budući da se u članku 10. UFEU-a navodi da je Unija „pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti usmjerena na borbu protiv diskriminacije na temelju spola, rase, etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije”; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 10. UFEU-a navodi da je Unija „pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti usmjerena na borbu protiv diskriminacije na temelju spola, rase, etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije”;

| D. | budući da, iako međunarodni sporazumi daju čvrst okvir za prava manjina, i dalje postoji znatan prostor za poboljšanje načina na koji se zaštita prava manjina u EU-u provodi u praksi; |
| --- | --- |

D.

budući da, iako međunarodni sporazumi daju čvrst okvir za prava manjina, i dalje postoji znatan prostor za poboljšanje načina na koji se zaštita prava manjina u EU-u provodi u praksi;

| E. | budući da svaka osoba u EU-u ima jednako pravo i dužnost da postane punopravni, aktivni i integrirani član društva; |
| --- | --- |

E.

budući da svaka osoba u EU-u ima jednako pravo i dužnost da postane punopravni, aktivni i integrirani član društva;

| F. | budući da je jamčenje prava manjina ključan uvjet koji moraju ispuniti zemlje kandidatkinje, što je utvrđeno u kopenhaškim kriterijima; |
| --- | --- |

F.

budući da je jamčenje prava manjina ključan uvjet koji moraju ispuniti zemlje kandidatkinje, što je utvrđeno u kopenhaškim kriterijima;

| G. | budući da se diskriminacija na osnovi etničkog podrijetla navodi kao najčešći oblik diskriminacije te da je diskriminacija na osnovi spolne orijentacije znatno porasla u odnosu na posljednje istraživanje Eurobarometra o diskriminaciji (12); |
| --- | --- |

G.

budući da se diskriminacija na osnovi etničkog podrijetla navodi kao najčešći oblik diskriminacije te da je diskriminacija na osnovi spolne orijentacije znatno porasla u odnosu na posljednje istraživanje Eurobarometra o diskriminaciji (12);

| H. | budući da Komisijin prijedlog direktive o jednakom postupanju (COM(2008)0426) obuhvaća velik broj područja kao što su obrazovanje, socijalna zaštita, pristup robi i uslugama te opskrba istima; |
| --- | --- |

H.

budući da Komisijin prijedlog direktive o jednakom postupanju (COM(2008)0426) obuhvaća velik broj područja kao što su obrazovanje, socijalna zaštita, pristup robi i uslugama te opskrba istima;

| I. | budući da predstavke koje je Odbor za predstavke primio u pogledu diskriminacije u vezi s pravima manjina treba temeljito razmotriti kako bi se shvatila zabrinutost građana i predložila rješenja; |
| --- | --- |

I.

budući da predstavke koje je Odbor za predstavke primio u pogledu diskriminacije u vezi s pravima manjina treba temeljito razmotriti kako bi se shvatila zabrinutost građana i predložila rješenja;

| J. | budući da je iz više predstavki očigledno da manjine nailaze na diskriminaciju pri ostvarivanju svojih temeljnih prava i da to izaziva zabrinutost u pogledu budućnosti manjinskih zajednica, posebno u pogledu aktivnosti kojima se zagađuje okoliš; |
| --- | --- |

J.

budući da je iz više predstavki očigledno da manjine nailaze na diskriminaciju pri ostvarivanju svojih temeljnih prava i da to izaziva zabrinutost u pogledu budućnosti manjinskih zajednica, posebno u pogledu aktivnosti kojima se zagađuje okoliš;

| K. | budući da zaštita i unapređenje kulturne baštine povezane s nacionalnim manjinama u državama članicama kao ključni dio kulturnog identiteta zajednica, skupina i pojedinaca ima ključnu ulogu u socijalnoj koheziji; |
| --- | --- |

K.

budući da zaštita i unapređenje kulturne baštine povezane s nacionalnim manjinama u državama članicama kao ključni dio kulturnog identiteta zajednica, skupina i pojedinaca ima ključnu ulogu u socijalnoj koheziji;

| L. | budući da države članice imaju jasnu odgovornost da poduzimaju korektivne mjere protiv praksa kojima se diskriminiraju pripadnici romske zajednice, posebno u njihovim odnosima s regionalnim i nacionalnim upravnim tijelima; |
| --- | --- |

L.

budući da države članice imaju jasnu odgovornost da poduzimaju korektivne mjere protiv praksa kojima se diskriminiraju pripadnici romske zajednice, posebno u njihovim odnosima s regionalnim i nacionalnim upravnim tijelima;

| M. | budući da su podnositelji predstavki zabrinuti zbog nedostatka sveobuhvatnog odgovora i zaštite EU-a kad je riječ o njihovim jezičnim i drugim manjinskim pravima, koja su sadržana u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i općim načelima prava Unije, što je utvrdio i Sud Europske unije; |
| --- | --- |

M.

budući da su podnositelji predstavki zabrinuti zbog nedostatka sveobuhvatnog odgovora i zaštite EU-a kad je riječ o njihovim jezičnim i drugim manjinskim pravima, koja su sadržana u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i općim načelima prava Unije, što je utvrdio i Sud Europske unije;

| 1. | osuđuje činjenicu da pripadnici manjina još uvijek nailaze na prepreke u pogledu poštovanja njihovih temeljnih prava i da su oni žrtve govora mržnje i zločina iz mržnje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da države članice trebaju dosljedno poštovati prava manjina i redovito ocjenjivati poštuju li se ta prava; |
| --- | --- |

2.

Borba protiv diskriminacije autohtonih, nacionalnih i jezičnih manjina: odgovornost država članica i EU-a

| 3. | napominje da manjinska pitanja nisu dovoljno visoko na dnevnom redu EU-a i podupire integrirani pristup jednakosti i nediskriminaciji kako bi se zajamčilo da se države članice na odgovarajući način bave raznolikošću ljudi u svojim društvima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da Europska unija ima odgovornost štititi i promicati prava manjina; smatra da je potrebno unaprijediti zakonodavni okvir EU-a kako bi se na sveobuhvatan način zaštitila prava pripadnika manjina; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava ulogu institucija EU-a u podizanju razine osviještenosti o pitanjima povezanima sa zaštitom manjina i u poticanju i podržavanju država članica u promicanju kulturne raznolikosti i tolerancije, posebice obrazovanjem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da bi osmišljavanje svih politika kulturne baštine trebalo biti uključivo, participativno i utemeljeno na zajednici, što obuhvaća i savjetovanje i dijalog s dotičnim manjinskim zajednicama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da EU ne raspolaže efektivnim alatima za praćenje poštovanja prava manjina; poziva na djelotvorno praćenje stanja autohtonih i jezičnih manjina diljem EU-a; smatra da bi Agencija EU-a za temeljna prava trebala provoditi pojačan nadzor diskriminacije nacionalnih manjina u državama članicama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | priznaje važnu ulogu država članica u pogledu zaštite autohtonih, nacionalnih ili jezičnih manjina; podsjeća da su zaštita nacionalnih manjina i zabrana diskriminacije na temelju jezika i pripadnosti nacionalnoj manjini sadržane u Ugovorima i Povelji Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava žaljenje zbog toga što pitanja iz njegove Rezolucije o zaštiti manjina i politikama suzbijanja diskriminacije u proširenoj Europi još nisu riješena; |
| --- | --- |

9.

Pravni okvir EU-a o manjinama: izazovi i mogućnosti

| 10. | ističe činjenicu da su prava nacionalnih manjina i njihova zaštita sastavni dio vladavine prava kako je utvrđeno u kopenhaškom dokumentu Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) potpisanom 1990. godine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice da se pobrinu za to da se njihovim pravnim sustavima jamči da se pripadnici manjina ne diskriminiraju te da poduzmu ciljane zaštitne mjere na temelju relevantnih međunarodnih normi; osuđuje svako diskriminirajuće postupanje javnih dužnosnika prema pripadnicima manjina; predlaže da nadležna tijela iskoriste postojeće mjere za izvješćivanje o slučajevima diskriminacije i, ako je potrebno, za njihovo sankcioniranje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da treba riješiti položaj i pravni status osoba koje nisu državljani, no imaju trajno boravište u državama članicama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da su prirodna i kulturna baština nacionalnih manjina ključni stupovi socijalne kohezije i da ih treba smatrati vrijednostima koje treba u potpunosti sačuvati za buduće generacije, među ostalim, suzbijanjem aktivnosti kojima se stvara onečišćenje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice da potpišu, ratificiraju i primijene Okvirnu konvenciju za zaštitu nacionalnih manjina, Protokol br. 12 Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima ili da obnove svoje obveze u skladu s relevantnim međunarodnim sporazumima; naglašava da prema jezičnim i autohtonim manjinama treba postupati u skladu s načelima utvrđenima u tim dokumentima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na izmjenu Direktive o rasnoj jednakosti i Direktive o jednakom postupanju pri zapošljavanju; duboko žali zbog činjenice da je postignut slab napredak u vezi s donošenjem Prijedloga direktive o jednakom postupanju te poziva Komisiju i Vijeće da ponovno pokrenu relevantne pregovore s ciljem njihova zaključenja prije kraja ovog parlamentarnog saziva; |
| --- | --- |

15.

Zaštita i obrana manjinskih jezika

| 16. | potiče države članice da zajamče ostvarivanje prava na uporabu manjinskih jezika i da zaštite jezičnu raznolikost u Uniji u skladu s Ugovorima EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da se jezična prava moraju poštovati u zajednicama u kojima postoji više od jednog službenog jezika, bez ograničavanja prava jednog u odnosu na drugi, u skladu s ustavnim poretkom svake države članice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da osnaži promicanje podučavanja i uporabe regionalnih jezika kao potencijalnog načina za suzbijanje jezične diskriminacije u EU-u; |
| --- | --- |

18.

Prava pripadnika zajednice LGBTI

| 19. | potiče Komisiju da poduzme odlučnije korake u borbi protiv diskriminacije LGBTI osoba i homofobije, uključujući konkretne zakonodavne mjere, uz poštovanje nadležnosti država članica; preporučuje pomno praćenje prava LGBTI osoba i pružanje jasnih i dostupnih informacija o priznavanju prekograničnih prava LGBTI osoba i njihovih obitelji u EU-u; smatra da bi države članice trebale na odgovarajući način ulagati u pružanje ciljanog obrazovanja u različitim fazama radi sprečavanja zlostavljanja i strukturiranog suzbijanja homofobije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da osigura da države članice ispravno provode Direktivu o slobodnom kretanju uz dosljedno poštovanje, među ostalim, odredbi koje se odnose na članove obitelji, kao i zabranu diskriminacije na bilo kojoj osnovi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da poduzme mjere kako bi se zajamčilo da LGBTI osobe i njihove obitelji ostvaruju svoja prava na slobodno kretanje u skladu s člankom 21. UFEU-a i člankom 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(2)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(3)  SL L 158, 30.4.2004., str. 77.

(4)  ECLI:EU:T:2017:59.

(5)  SL C 124 E, 25.5.2006., str. 405.

(6)  SL C 93, 9.3.2016., str. 52.

(7)  SL C 378, 9.11.2017., str. 146.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0512.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0413.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0487.

(11)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/117287/peti-hearing-programme-20170504-en.pdf

(12)  „Discrimination in the EU in 2015” („Diskriminacija u EU-u 2015. godine”), http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2077

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/26

---

P8_TA(2018)0033

Nulta razina tolerancije za genitalno sakaćenje žena

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o nultoj razini tolerancije prema genitalnom sakaćenju žena (2017/2936(RSP))

(2018/C 463/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Direktive o pravima žrtava (2012/29/EU) od 25. listopada 2012. (1) o obveznoj službi za potporu žrtvama nasilja, među ostalim i žrtvama genitalnog sakaćenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Direktive o pravima žrtava (2012/29/EU) od 25. listopada 2012. (1) o obveznoj službi za potporu žrtvama nasilja, među ostalim i žrtvama genitalnog sakaćenja,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 21. Direktive o uvjetima prihvata (2013/33/EU) od 26. lipnja 2013. (2), u kojoj se među ranjivim osobama koje bi trebale dobiti odgovarajuću zdravstvenu skrb tijekom postupka azila izričito navode žrtve genitalnog sakaćenja žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 21. Direktive o uvjetima prihvata (2013/33/EU) od 26. lipnja 2013. (2), u kojoj se među ranjivim osobama koje bi trebale dobiti odgovarajuću zdravstvenu skrb tijekom postupka azila izričito navode žrtve genitalnog sakaćenja žena,

| — | uzimajući u obzir članak 20. Direktive o kvalifikacijama (2011/95/EU) od 13. prosinca 2011. (3), u kojem je genitalno sakaćenje žena kao teški oblik duševnog, fizičkog ili seksualnog nasilja uvršteno među razloge koje treba uzeti u obzir pri odobrenju međunarodne zaštite, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 20. Direktive o kvalifikacijama (2011/95/EU) od 13. prosinca 2011. (3), u kojem je genitalno sakaćenje žena kao teški oblik duševnog, fizičkog ili seksualnog nasilja uvršteno među razloge koje treba uzeti u obzir pri odobrenju međunarodne zaštite,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2014. o komunikaciji Komisije naslovljenoj „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. veljače 2014. o komunikaciji Komisije naslovljenoj „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2012. o ukidanju genitalnog sakaćenja žena (5) u kojoj se poziva na okončanje genitalnog sakaćenja žena diljem svijeta s pomoću preventivnih i zaštitnih mjera te zakonodavstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2012. o ukidanju genitalnog sakaćenja žena (5) u kojoj se poziva na okončanje genitalnog sakaćenja žena diljem svijeta s pomoću preventivnih i zaštitnih mjera te zakonodavstva,

| — | uzimajući u obzir Godišnja izvješća EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnja izvješća EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća iz lipnja 2014. o sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući genitalno sakaćenje žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća iz lipnja 2014. o sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući genitalno sakaćenje žena,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća iz ožujka 2010. o iskorjenjivanju nasilja nad ženama u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća iz ožujka 2010. o iskorjenjivanju nasilja nad ženama u EU-u,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenoga 2013. naslovljenu „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (COM(2013)0833), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenoga 2013. naslovljenu „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (COM(2013)0833),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 6. veljače 2013. povodom Međunarodnog dana protiv genitalnog sakaćenja žena u kojoj je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica i pet povjerenika potvrdilo da će se EU u svojim vanjskim odnosima snažno zalagati za suzbijanje genitalnog sakaćenja žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 6. veljače 2013. povodom Međunarodnog dana protiv genitalnog sakaćenja žena u kojoj je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica i pet povjerenika potvrdilo da će se EU u svojim vanjskim odnosima snažno zalagati za suzbijanje genitalnog sakaćenja žena,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019., osobito cilj 14. točku (b), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019., osobito cilj 14. točku (b),

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., posebno cilj 5.3 o iskorjenjivanju svih štetnih praksi kao što su dječji, rani i prisilni brak te genitalno sakaćenje žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., posebno cilj 5.3 o iskorjenjivanju svih štetnih praksi kao što su dječji, rani i prisilni brak te genitalno sakaćenje žena,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za ravnopravnost spolova za razdoblje 2016. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za ravnopravnost spolova za razdoblje 2016. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova iz 2013. naslovljeno „Genitalno sakaćenje žena u Europskoj uniji i Hrvatskoj”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova iz 2013. naslovljeno „Genitalno sakaćenje žena u Europskoj uniji i Hrvatskoj”,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe iz 2014. o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe iz 2014. o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. (6) o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. (6) o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Odbora ministara Vijeća Europe iz rujna 2017. o potrebi da se pojačaju napori za sprečavanje i borbu protiv genitalnog sakaćenja žena i prisilnog braka u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Odbora ministara Vijeća Europe iz rujna 2017. o potrebi da se pojačaju napori za sprečavanje i borbu protiv genitalnog sakaćenja žena i prisilnog braka u Europi,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 20. prosinca 2012. o jačanju globalnih napora za ukidanje genitalnog sakaćenja žena (A/RES/67/146), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 20. prosinca 2012. o jačanju globalnih napora za ukidanje genitalnog sakaćenja žena (A/RES/67/146),

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir inicijativu EU-a i UN-a iz 2017. za iskorjenjivanje nasilja nad ženama i djevojčicama (inicijativa Spotlight), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu EU-a i UN-a iz 2017. za iskorjenjivanje nasilja nad ženama i djevojčicama (inicijativa Spotlight),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o nultoj razini tolerancije prema genitalnom sakaćenju žena (O-000003/2018 – B8-0005/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o nultoj razini tolerancije prema genitalnom sakaćenju žena (O-000003/2018 – B8-0005/2018),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za prava žena i jednakost spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za prava žena i jednakost spolova,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se u okviru Programa održivog razvoja do 2030. u cilju 5 naslovljenom „Postizanje rodne ravnopravnosti i osnaživanje svih žena i djevojčica” izričito poziva na ukidanje genitalnog sakaćenja žena i drugih štetnih praksi; |
| --- | --- |

A.

budući da se u okviru Programa održivog razvoja do 2030. u cilju 5 naslovljenom „Postizanje rodne ravnopravnosti i osnaživanje svih žena i djevojčica” izričito poziva na ukidanje genitalnog sakaćenja žena i drugih štetnih praksi;

| B. | budući da je genitalno sakaćenje žena praksa na koju se skreće posebna pozornost u okviru cilja 14 „Promicanje rodne ravnopravnosti, prava žena, jačanja uloge i sudjelovanja žena i djevojčica” iz Akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju 2015. – 2019.; |
| --- | --- |

B.

budući da je genitalno sakaćenje žena praksa na koju se skreće posebna pozornost u okviru cilja 14 „Promicanje rodne ravnopravnosti, prava žena, jačanja uloge i sudjelovanja žena i djevojčica” iz Akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju 2015. – 2019.;

| C. | budući da Akcijski plan za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2016. – 2020. u okviru tematskog prioriteta B: „Fizički i psihički integritet” kao jedan od pokazatelja obuhvaća postotak djevojčica i žena u dobi od 15 do 49 godina koje su bile podvrgnute genitalnom sakaćenju; |
| --- | --- |

C.

budući da Akcijski plan za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2016. – 2020. u okviru tematskog prioriteta B: „Fizički i psihički integritet” kao jedan od pokazatelja obuhvaća postotak djevojčica i žena u dobi od 15 do 49 godina koje su bile podvrgnute genitalnom sakaćenju;

| D. | budući da je genitalno sakaćenje žena kao štetna praksa transnacionalne prirode sad prepoznato kao globalni problem i u okviru ciljeva Programa održivog razvoja UN-a do 2030. utvrđeno kao štetna praksa koju treba iskorijeniti do 2030. godine; |
| --- | --- |

D.

budući da je genitalno sakaćenje žena kao štetna praksa transnacionalne prirode sad prepoznato kao globalni problem i u okviru ciljeva Programa održivog razvoja UN-a do 2030. utvrđeno kao štetna praksa koju treba iskorijeniti do 2030. godine;

| E. | budući da se u statističkom izvješću UNICEF-a iz 2016. navodi da je najmanje 200 milijuna djevojčica i žena u svijetu bilo podvrgnuto genitalnom sakaćenju, no točan broj i dalje je nepoznat; |
| --- | --- |

E.

budući da se u statističkom izvješću UNICEF-a iz 2016. navodi da je najmanje 200 milijuna djevojčica i žena u svijetu bilo podvrgnuto genitalnom sakaćenju, no točan broj i dalje je nepoznat;

| F. | budući da genitalno sakaćenje žena – koje se i dalje tradicionalno provodi u nekim dijelovima afričkog kontinenta, ali i u dijelovima Bliskog istoka, Azije i Oceanije – predstavlja problem i u Europskoj uniji i ima ozbiljne posljedice za pogođene žene i djevojčice; |
| --- | --- |

F.

budući da genitalno sakaćenje žena – koje se i dalje tradicionalno provodi u nekim dijelovima afričkog kontinenta, ali i u dijelovima Bliskog istoka, Azije i Oceanije – predstavlja problem i u Europskoj uniji i ima ozbiljne posljedice za pogođene žene i djevojčice;

| G. | budući da je tijekom posljednja tri desetljeća postignut napredak, iako neujednačen, te se stopa prevalencije te prakse smanjila za oko 30 %; budući da bi taj napredak zbog rasta stanovništva ipak mogao biti sveden na nulu, što znači da će veći broj djevojčica i žena biti podvrgnut tom postupku; |
| --- | --- |

G.

budući da je tijekom posljednja tri desetljeća postignut napredak, iako neujednačen, te se stopa prevalencije te prakse smanjila za oko 30 %; budući da bi taj napredak zbog rasta stanovništva ipak mogao biti sveden na nulu, što znači da će veći broj djevojčica i žena biti podvrgnut tom postupku;

| H. | budući da lokalne zajednice često imaju najveći pojedinačni utjecaj na odluku roditelja da svoju žensku djecu podvrgnu obrezivanju ili odluku žene da se podvrgne genitalnom sakaćenju; |
| --- | --- |

H.

budući da lokalne zajednice često imaju najveći pojedinačni utjecaj na odluku roditelja da svoju žensku djecu podvrgnu obrezivanju ili odluku žene da se podvrgne genitalnom sakaćenju;

| I. | budući da je, iako ne postoje vjerski zahtjevi za obavljanje genitalnog sakaćenja žena, zbog snažne prisutnosti vjere u mnogim zajednicama koje provode tu praksu nužno da se vjerski i drugi vođe angažiraju u pokretu protiv genitalnog sakaćenja žena; |
| --- | --- |

I.

budući da je, iako ne postoje vjerski zahtjevi za obavljanje genitalnog sakaćenja žena, zbog snažne prisutnosti vjere u mnogim zajednicama koje provode tu praksu nužno da se vjerski i drugi vođe angažiraju u pokretu protiv genitalnog sakaćenja žena;

| J. | budući da se te prakse uvijek trebaju ispitati u lokalnom kontekstu kako bi se osmislila odgovarajuća strategija iskorjenjivanja; |
| --- | --- |

J.

budući da se te prakse uvijek trebaju ispitati u lokalnom kontekstu kako bi se osmislila odgovarajuća strategija iskorjenjivanja;

| K. | budući da se genitalno sakaćenje žena često ne može odvojiti od ostalih pitanja rodne neravnopravnosti i samo je jedan od mnogih oblika kršenja prava žena, kao što su: nedovoljan pristup obrazovanju za djevojčice, među ostalim sveobuhvatnom spolnom odgoju; nedostatak posla ili zaposlenja za žene; nemogućnost posjedovanja ili nasljeđivanja imovine; prisilni ili rani dječji brak; seksualno i fizičko nasilje; nepostojanje kvalitetne zdravstvene skrbi, uključujući usluge povezane sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima; |
| --- | --- |

K.

budući da se genitalno sakaćenje žena često ne može odvojiti od ostalih pitanja rodne neravnopravnosti i samo je jedan od mnogih oblika kršenja prava žena, kao što su: nedovoljan pristup obrazovanju za djevojčice, među ostalim sveobuhvatnom spolnom odgoju; nedostatak posla ili zaposlenja za žene; nemogućnost posjedovanja ili nasljeđivanja imovine; prisilni ili rani dječji brak; seksualno i fizičko nasilje; nepostojanje kvalitetne zdravstvene skrbi, uključujući usluge povezane sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima;

| L. | budući da genitalno sakaćenje žena kao i drugi oblici rodno uvjetovanog nasilja polaze od ideje o kontroli nad tijelom žene te se njime krše prava žena na zdravlje, sigurnost i tjelesni integritet, a u nekim slučajevima čak i njezino pravo na život; |
| --- | --- |

L.

budući da genitalno sakaćenje žena kao i drugi oblici rodno uvjetovanog nasilja polaze od ideje o kontroli nad tijelom žene te se njime krše prava žena na zdravlje, sigurnost i tjelesni integritet, a u nekim slučajevima čak i njezino pravo na život;

| M. | budući da je prevencija poželjniji način za napuštanje genitalnog sakaćenja žena od kaznenog progona jer su počinitelji, pomagači i suučesnici često roditelji žrtve, no ipak postoji očita potreba da se uklone i prepreke za kazneni progon slučajeva genitalnog sakaćenja žena i istodobno u obzir uzmu najbolji interesi djeteta; |
| --- | --- |

M.

budući da je prevencija poželjniji način za napuštanje genitalnog sakaćenja žena od kaznenog progona jer su počinitelji, pomagači i suučesnici često roditelji žrtve, no ipak postoji očita potreba da se uklone i prepreke za kazneni progon slučajeva genitalnog sakaćenja žena i istodobno u obzir uzmu najbolji interesi djeteta;

| 1. | napominje da se stopa prevalencije genitalnog sakaćenja žena smanjila, što je rezultat odlučnih mjera i podizanja razine osviještenosti te potiče sve aktere da i dalje nastoje zadržati taj zamah u zemljama u kojima je zabilježena prevalencija genitalnog sakaćenja žena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da je taj zamah prilika za međunarodne organizacije i države da pojačaju svoje napore, prvenstveno stvaranjem poveznica i veza među različitim regijama, dionicima i sektorima radi aktivne međusobne suradnje kako bi se uspjela napustiti navedena praksa kao i ostale prakse koje su štetne za djevojčice, koje fizičke, psihičke i emocionalne posljedice mogu osjećati cijeli život; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznaje neprocjenjiv rad organizacija koje sa zajednicama na terenu u EU-u i izvan njega rade na prevenciji, podizanju razine osviještenosti i potpori te prepoznaje da je među njima potrebno izgraditi mostove da bi genitalno sakaćenje žena postalo stvar prošlosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i države članice da sprečavanje genitalnog sakaćenja žena integriraju u sve sektore, osobito u zdravstvo, među ostalim u područje spolnog i reproduktivnog zdravlja, socijalni rad, azil, obrazovanje, uključujući spolni odgoj, izvršavanje zakonodavstva, pravosuđe, zaštitu djece, te medije i komunikaciju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da su u skladu s člankom 38. Istanbulske konvencije države članice obvezne kriminalizirati genitalno sakaćenje žena kao i poticanje, prisilu ili utjecanje na djevojčice da se podvrgnu tom postupku te da Konvencija ne štiti samo djevojčice i žene koje su izložene riziku od genitalnog sakaćenja, nego štiti također žene i djevojčice koje cijeli život trpe posljedice takve prakse (u slučajevima kao što su ponovna infibulacija, situacije povezane s azilom, pristup skrbi itd.); naglašava da se u Istanbuskoj konvenciji utvrđuje da kultura, običaji, vjera, tradicija ili takozvana „čast” ne mogu biti opravdanje ni za jedan čin nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU i one države članice koje još nisu ratificirale Istanbulsku konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama da to učine bez odgode kako bi preuzeta obveza EU-a bila u skladu s međunarodnim standardima kojima se promiče cjelovit pristup nasilju nad ženama i genitalnom sakaćenju žena; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sa zadovoljstvom primjećuje da u svim državama članicama kazneni zakon eksplicitno ili implicitno štiti djevojčice i žene od genitalnog sakaćenja, no iznimno je zabrinut zbog njegove očite neučinkovitosti s obzirom na to da je u EU-u bilo samo nekoliko sudskih postupaka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sa zabrinutošću primjećuje da je provedba propisa, a posebno kazneni progon, izazov u svim državama članicama i zemljama podrijetla; stoga poziva Komisiju da za relevantne aktere olakša ciljano osposobljavanje o otkrivanju, istrazi i kaznenom progonu genitalnog sakaćenja žena; poziva države članice da budu pozornije kad je riječ o otkrivanju, istrazi i kaznenom progonu slučajeva genitalnog sakaćenja žena; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primjećuje da kazneno pravo i ciljano osposobljavanje moraju biti tijesno povezani s nastojanjima za podizanje razine osviještenosti kako bi se izvršitelje obeshrabrilo da nastave s tom praksom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uviđa da je bitna razlika između genitalnog sakaćenja žena i drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja nepostojanje loše namjere te naglašava da se, iako to nikako ne može biti opravdanje, to mora uzeti u obzir u strategijama za napuštanje tih praksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali zbog toga što se nekim zemljama bilježi porast medikalizacije i ustraje u tome da je to neprihvatljiv odgovor za rješavanje temeljnih uzroka, kako su već utvrdili UN i WHO; poziva države članice da izričito zabrane medikalizaciju genitalnog sakaćenja žena i istodobno podižu razinu osviještenosti medicinskog osoblja o tom problemu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da je genitalno sakaćenje žena jedan od najpredvidljivijih oblika rodno uvjetovanog nasilja te poziva Komisiju i države članice da zajamče snažne preventivne mjere u izbjegličkim kampovima; poziva Komisiju da i dalje uključuje sprečavanje genitalnog sakaćenja žena i drugih štetnih praksi u postupke integracije i područje Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI) te da preko Agencije EU-a za azil pruža relevantne informacije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | traži najviše standarde zaštite za tražitelje azila na temelju razloga povezanih s genitalnim sakaćenjem žena u okviru reforme zajedničkog europskog sustava azila i revizije direktiva o azilu te u sklopu uloge nove Agencije EU-a za azil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | iščekuje uspostavu globalne mreže koja će povezivati relevantne aktere iz svih dijelova svijeta kako bi se objedinile ideje i udružile snage; poziva Komisiju da pruži potporu toj važnoj mreži; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da odgovori na pozive civilnog društva da financiranje bude dovoljno fleksibilno tako da lokalne organizacije koje djeluju u zajednici mogu podnijeti zahtjev za financijska sredstva, da se može riješiti niz pravnih pitanja djevojčica i žena osim genitalnog sakaćenja žena primjenom holističkog pristupa te da se mogu uspostaviti veze između organizacija koje djeluju u EU-u i onih koje su aktivne u zemljama u kojima se te prakse provode; s tim u vezi pozdravlja rad Europske mreže EndFGM, među ostalim u sklopu projekta Change Plus, na osposobljavanju predstavnika lokalnih zajednica za promicanje ne samo zakonodavnih promjena već i promjene ponašanja u njihovim zajednicama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju i države članice da čuvaju podatke o prevalenciji genitalnog sakaćenja žena i njegovim vrstama te da akademsku zajednicu uključe u proces prikupljanja podataka, istraživanje i obrazovanje budućih generacija stručnjaka za genitalno sakaćenje žena; uviđa da Europska migracijska mreža može u tome imati bitnu ulogu; smatra da bi se programom zajedničkog istraživanja o genitalnom sakaćenju žena omogućilo sveučilištima u područjima u kojima se te prakse provode da se povežu sa sveučilištima u EU-u kako bi se organizirali programi razmjene, poboljšalo prikupljanje podataka i unaprijedili kapaciteti budućih stručnjaka u različitim sektorima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju i države članice da u obrazovne programe onih disciplina koje imaju ključnu ulogu u sprečavanju genitalnog sakaćenja žena uključe osnovne informacije o genitalnom sakaćenja žena i drugim praksama koje su štetne za djevojčice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da bi unatoč lokalnom kontekstu genitalno sakaćenje žena trebalo promatrati u kontekstu rodno uvjetovanog nasilja i kao pitanje rodne ravnopravnosti te bi se trebalo rješavati sveobuhvatnim pristupom kako bi se izbjeglo blaćenje zajednica u kojima se provodi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da se prvi koraci prema poboljšanju položaja žena u zajednicama u kojima se takve prakse provode sastoje od osiguranja da sve djevojčice pohađaju školu kao i razvoja preduvjeta za ekonomsko osnaživanje žena; |
| --- | --- |

19.

| 20. | skreće pozornost na potencijal i snagu različitih komunikacijskih kanala, kao što su umjetnost, književnost, novi i lokalni mediji, da bi se stanovništvu prenijele poruke; ističe važnost uključivanja dječaka i muškaraca u stvaranje novih diskursa o rodnoj ravnopravnosti i borbu protiv postojećih struktura moći preko mreža, zajedničkih programa, informativnih kampanja i programa osposobljavanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da pomogne državama članicama i zemljama u kojima se te prakse provode u uspostavi mreža i integriranih strategija za sprečavanje genitalnog sakaćenja žena, uključujući osposobljavanje socijalnih radnika, medicinskog osoblja, vođa u zajednici i vjerskih vođa te policijskih i pravosudnih službenika; uviđa da tu praksu ne zagovara nijedna vjera; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da pitanje genitalnog sakaćenja žena i drugih praksi koje su štetne za žene i djevojčice uključi u svoje dijaloge o ljudskim pravima i diplomatske aktivnosti; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da pojačaju suradnju s trećim zemljama kako bi ih potaknule na usvajanje nacionalnih zakona kojima se zabranjuje genitalno sakaćenje žena i kako bi poduprle tijela za izvršavanje zakonodavstva u provedbi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja činjenicu da izaslanstva i ESVD svake godine imaju osposobljavanje o genitalnom sakaćenju žena u okviru izobrazbe o pravima djece ili rodnoj ravnopravnosti te poziva Komisiju da upozna javnost sa svojim alatima kao što je alat za različite sektorske stručnjake „Ujedinjeni za okončanje genitalnog sakaćenja žena” i da te alate stavi na raspolaganje ciljanoj populaciji; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću Europske unije. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(2)  SL L 180, 29.6.2013., str. 96.

(3)  SL L 337, 20.12.2011., str. 9.

(4)  SL C 93, 24.3.2017., str. 142.

(5)  SL C 332 E, 15.11.2013., str. 87.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0329.

---

Četvrtak, 8. veljače 2018.

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/31

---

P8_TA(2018)0034

Rusija, slučaj Ojuba Titieva i Centra za ljudska prava „Memorial”

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o Rusiji, slučaju Ojuba Titijeva i Centru za ljudska prava „Memorial” (2018/2560(RSP))

(2018/C 463/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoja prethodne rezolucije o Rusiji, posebno rezolucije od 13. lipnja 2013. o vladavini prava u Rusiji (1), od 13. ožujka 2014. o Rusiji: izricanje presude prosvjednicima koji su sudjelovali u događajima na trgu Bolotnaja (2), od 23. listopada 2014. o zatvaranju nevladine organizacije „Memorial” (dobitnice nagrade Saharov 2009.) u Rusiji (3); od 12. ožujka 2015. o ubojstvu ruskog oporbenog čelnika Borisa Njemcova i stanju demokracije u Rusiji (4) od 24. studenoga 2016.o slučaju Ildara Dadina, zatvorenika savjesti u Rusiji (5) te od 6. travnja 2017. o Rusiji, uhićenju Alekseja Navaljnog i drugih prosvjednika (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoja prethodne rezolucije o Rusiji, posebno rezolucije od 13. lipnja 2013. o vladavini prava u Rusiji (1), od 13. ožujka 2014. o Rusiji: izricanje presude prosvjednicima koji su sudjelovali u događajima na trgu Bolotnaja (2), od 23. listopada 2014. o zatvaranju nevladine organizacije „Memorial” (dobitnice nagrade Saharov 2009.) u Rusiji (3); od 12. ožujka 2015. o ubojstvu ruskog oporbenog čelnika Borisa Njemcova i stanju demokracije u Rusiji (4) od 24. studenoga 2016.o slučaju Ildara Dadina, zatvorenika savjesti u Rusiji (5) te od 6. travnja 2017. o Rusiji, uhićenju Alekseja Navaljnog i drugih prosvjednika (6),

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Odbora Parlamenta za vanjske poslove i Pododbora za ljudska prava od 12. siječnja 2018. u kojoj se traži trenutačno puštanje na slobodu branitelja ljudskih prava Ojuba Titijeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Odbora Parlamenta za vanjske poslove i Pododbora za ljudska prava od 12. siječnja 2018. u kojoj se traži trenutačno puštanje na slobodu branitelja ljudskih prava Ojuba Titijeva,

| — | uzimajući u obzir članak 5. Opće deklaracije o ljudskim pravima i članak 7. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, kojih je Ruska Federacija stranka, a kojima je propisano da nitko neće biti podvrgnut mučenju ili okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupku ili kazni, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. Opće deklaracije o ljudskim pravima i članak 7. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, kojih je Ruska Federacija stranka, a kojima je propisano da nitko neće biti podvrgnut mučenju ili okrutnom, nečovječnom ili ponižavajućem postupku ili kazni,

| — | uzimajući u obzir izjavu EU-a od 19. siječnja 2018. o kršenjima ljudskih prava u vezi s Centrom za ljudska prava „Memorial” u Rusiji i izjavu glasnogovornice ESVD-a od 11. siječnja 2018. o pritvaranju direktora Centra za ljudska prava „Memorial” u Republici Čečeniji Ojuba Titijeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu EU-a od 19. siječnja 2018. o kršenjima ljudskih prava u vezi s Centrom za ljudska prava „Memorial” u Rusiji i izjavu glasnogovornice ESVD-a od 11. siječnja 2018. o pritvaranju direktora Centra za ljudska prava „Memorial” u Republici Čečeniji Ojuba Titijeva,

| — | uzimajući u obzir posjet Odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja Republici Čečeniji Ruske Federacije u studenom i prosincu 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posjet Odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja Republici Čečeniji Ruske Federacije u studenom i prosincu 2017.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o borcima za ljudska prava koju je 9. prosinca 1998. usvojila Opća skupština UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o borcima za ljudska prava koju je 9. prosinca 1998. usvojila Opća skupština UN-a,

| — | uzimajući u obzir postojeći Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Ruske Federacije, s druge strane, te privremeno obustavljene pregovore o novom sporazumu između EU-a i Rusije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postojeći Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Ruske Federacije, s druge strane, te privremeno obustavljene pregovore o novom sporazumu između EU-a i Rusije,

| — | uzimajući u obzir sedmo periodično izvješće o Ruskoj Federaciji koje je razmatrao Odbor za ljudska prava UN-a na svojoj 3136. i 3137. sjednici, koje su održane 16. i 17. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sedmo periodično izvješće o Ruskoj Federaciji koje je razmatrao Odbor za ljudska prava UN-a na svojoj 3136. i 3137. sjednici, koje su održane 16. i 17. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir smjernice Europskog vijeća od 24. lipnja 2013. o promicanju i zaštiti ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Europskog vijeća od 24. lipnja 2013. o promicanju i zaštiti ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI),

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se Ruska Federacija, kao punopravna članica Vijeća Europe, potpisnica Opće deklaracije o pravima čovjeka i Konvencije protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, obvezala na poštovanje načela demokracije, vladavine prava te temeljnih sloboda i ljudskih prava; budući da Rusija ima obvezu istražiti kaznena djela koja provode čečenske vlasti kao i sredstva potrebna za takvu istragu; budući da je Ruska Federacija ratificirala 11 od 18 međunarodnih ugovora o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

A.

budući da se Ruska Federacija, kao punopravna članica Vijeća Europe, potpisnica Opće deklaracije o pravima čovjeka i Konvencije protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, obvezala na poštovanje načela demokracije, vladavine prava te temeljnih sloboda i ljudskih prava; budući da Rusija ima obvezu istražiti kaznena djela koja provode čečenske vlasti kao i sredstva potrebna za takvu istragu; budući da je Ruska Federacija ratificirala 11 od 18 međunarodnih ugovora o ljudskim pravima;

| B. | budući da je Ojuba Titijeva, direktora čečenskog ureda organizacije za ljudska prava koja je 2009. dobila nagradu Saharov, Centra za ljudska prava „Memorial” (poznatog pod nazivom „Memorial”) 9. siječnja 2018. uhitila čečenska policija i optužila ga za posjedovanje droga; budući da je Ojub Titijev odbacio te optužbe, kao i da su ih nevladine organizacije i drugi branitelji ljudskih prava odbacili kao lažne; |
| --- | --- |

B.

budući da je Ojuba Titijeva, direktora čečenskog ureda organizacije za ljudska prava koja je 2009. dobila nagradu Saharov, Centra za ljudska prava „Memorial” (poznatog pod nazivom „Memorial”) 9. siječnja 2018. uhitila čečenska policija i optužila ga za posjedovanje droga; budući da je Ojub Titijev odbacio te optužbe, kao i da su ih nevladine organizacije i drugi branitelji ljudskih prava odbacili kao lažne;

| C. | budući da je 25. siječnja 2018. Vrhovni sud Republike Čečenije potvrdio odluku Gradskog suda okruga Šalinski da se Ojub Titijev zadrži u pritvoru dva mjeseca; |
| --- | --- |

C.

budući da je 25. siječnja 2018. Vrhovni sud Republike Čečenije potvrdio odluku Gradskog suda okruga Šalinski da se Ojub Titijev zadrži u pritvoru dva mjeseca;

| D. | budući da je Kazneni zakon Ruske Federacije izmijenjen i da je uveden novi članak 212.1, prema kojem se osoba može kazniti u slučaju kršenja Zakona o javnom okupljanju bez obzira na činjenicu da se tom izmjenom ograničava sloboda govora i okupljanja; |
| --- | --- |

D.

budući da je Kazneni zakon Ruske Federacije izmijenjen i da je uveden novi članak 212.1, prema kojem se osoba može kazniti u slučaju kršenja Zakona o javnom okupljanju bez obzira na činjenicu da se tom izmjenom ograničava sloboda govora i okupljanja;

| E. | budući da su ruske vlasti sklone nepoštovanju prava na slobodno okupljanje te da su samo u Gradu Moskvi pritvorile više od 1 000 prosvjednika i još mnogo više njih u nekoliko drugih gradova Ruske Federacije nakon mirnih prosvjeda održanih 26. ožujka 2017.; |
| --- | --- |

E.

budući da su ruske vlasti sklone nepoštovanju prava na slobodno okupljanje te da su samo u Gradu Moskvi pritvorile više od 1 000 prosvjednika i još mnogo više njih u nekoliko drugih gradova Ruske Federacije nakon mirnih prosvjeda održanih 26. ožujka 2017.;

| F. | budući da je, prema Centru za ljudska prava „Memorial”, broj političkih zatvorenika u toj zemlji posljednjih godina znatno porastao te da ih je u 2016. bilo 102; |
| --- | --- |

F.

budući da je, prema Centru za ljudska prava „Memorial”, broj političkih zatvorenika u toj zemlji posljednjih godina znatno porastao te da ih je u 2016. bilo 102;

| G. | budući da je zakonom o nevladinim organizacijama iz 2012. ozbiljno ograničena sposobnost nevladinih organizacija da rade neovisno i djelotvorno; budući da je, u skladu s tim zakonom, rusko ministarstvo pravosuđa proglasilo „Memorial”„stranim agentom”; |
| --- | --- |

G.

budući da je zakonom o nevladinim organizacijama iz 2012. ozbiljno ograničena sposobnost nevladinih organizacija da rade neovisno i djelotvorno; budući da je, u skladu s tim zakonom, rusko ministarstvo pravosuđa proglasilo „Memorial”„stranim agentom”;

| H. | budući da je Jurij Dmitrijev, povjesničar iz „Memoriala”, bio dio ekipe koja je u Sandarmohu pronašla masovnu grobnicu više od 9 000 ljudi, od kojih su mnogi bili pripadnici sovjetske intelektualne elite; budući da je „Memorial” posljednjih godina postao posljednja neovisna organizacija za ljudska prava koja i dalje djeluje u Republici Čečeniji; budući da je vrlo vjerojatno da su napadi na branitelje ljudskih prava u Republici Čečeniji, uključujući lažnu optužbu protiv Ojuba Titijeva za kazneno djelo i podmetanja požara u susjednim republikama, orkestrirani u znak odmazde protiv „Memoriala” zbog razotkrivanja i traženja pravde za kršenja ljudskih prava u Čečeniji; |
| --- | --- |

H.

budući da je Jurij Dmitrijev, povjesničar iz „Memoriala”, bio dio ekipe koja je u Sandarmohu pronašla masovnu grobnicu više od 9 000 ljudi, od kojih su mnogi bili pripadnici sovjetske intelektualne elite; budući da je „Memorial” posljednjih godina postao posljednja neovisna organizacija za ljudska prava koja i dalje djeluje u Republici Čečeniji; budući da je vrlo vjerojatno da su napadi na branitelje ljudskih prava u Republici Čečeniji, uključujući lažnu optužbu protiv Ojuba Titijeva za kazneno djelo i podmetanja požara u susjednim republikama, orkestrirani u znak odmazde protiv „Memoriala” zbog razotkrivanja i traženja pravde za kršenja ljudskih prava u Čečeniji;

| I. | budući da je Parlament 2009. dodijelio nagradu Saharov za slobodu mišljenja skupini za ljudska prava „Memorial”; |
| --- | --- |

I.

budući da je Parlament 2009. dodijelio nagradu Saharov za slobodu mišljenja skupini za ljudska prava „Memorial”;

| J. | budući da, prema indeksu demokracije časopisa „The Economist” za 2017., Rusija zauzima 135. mjesto od njih 167, što predstavlja znatno nazadovanje u usporedbi sa 102. mjestom 2006. godine; |
| --- | --- |

J.

budući da, prema indeksu demokracije časopisa „The Economist” za 2017., Rusija zauzima 135. mjesto od njih 167, što predstavlja znatno nazadovanje u usporedbi sa 102. mjestom 2006. godine;

| K. | budući da vlada velika zabrinutost zbog kršenja ljudskih prava osoba iz skupine LGBTI u Čečeniji; budući da je Ruska Federacija potpisnica nekoliko međunarodnih ugovora o ljudskim pravima i kao članica Vijeća Europe potpisnica Europske konvencije o ljudskim pravima te stoga ima dužnost zajamčiti sigurnost svih osoba koje bi mogle biti u opasnosti; budući da je Europska unija u više navrata ponudila dodatnu pomoć i stručno znanje kako bi pomogla Rusiji da modernizira svoj ustavni i pravni poredak, u skladu sa standardima Vijeća Europe, te da ga se pridržava; budući da Rusija ima obvezu istražiti kaznena djela koja provode čečenske vlasti kao i sredstva potrebna za takvu istragu; budući da je u Ruskoj Federaciji homoseksualnost dekriminalizirana 1993.; |
| --- | --- |

K.

budući da vlada velika zabrinutost zbog kršenja ljudskih prava osoba iz skupine LGBTI u Čečeniji; budući da je Ruska Federacija potpisnica nekoliko međunarodnih ugovora o ljudskim pravima i kao članica Vijeća Europe potpisnica Europske konvencije o ljudskim pravima te stoga ima dužnost zajamčiti sigurnost svih osoba koje bi mogle biti u opasnosti; budući da je Europska unija u više navrata ponudila dodatnu pomoć i stručno znanje kako bi pomogla Rusiji da modernizira svoj ustavni i pravni poredak, u skladu sa standardima Vijeća Europe, te da ga se pridržava; budući da Rusija ima obvezu istražiti kaznena djela koja provode čečenske vlasti kao i sredstva potrebna za takvu istragu; budući da je u Ruskoj Federaciji homoseksualnost dekriminalizirana 1993.;

| 1. | poziva na trenutačno puštanje na slobodu direktora Centra za ljudska prava „Memorial” u Republici Čečeniji Ojuba Titijeva, koji je pritvoren 9. siječnja 2018. te zatim službeno optužen i zadržan u pritvoru na temelju lažnih optužbi za nezakonito nabavljanje i posjedovanje opojnih droga; snažno potiče ruske vlasti da osiguraju potpuno poštovanje ljudskih i zakonskih prava Ojuba Titijeva, uključujući pristup odvjetniku i medicinskoj skrbi, tjelesni integritet i dostojanstvo te zaštitu od sudskog uznemiravanja, kriminalizacije i samovoljnog uhićenja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog izjave čečenskih vlasti u kojoj se optužuje rad branitelja ljudskih prava i organizacija za ljudska prava; sa zabrinutošću napominje da je do uhićenja došlo netom nakon javnih komentara Magomeda Daudova, predsjednika čečenskog parlamenta, za kojeg se čini da tolerira nasilje nad braniteljima ljudskih prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mišljenja je da je uhićenje Ojuba Titijeva dio zabrinjavajućeg trenda uhićenja, napada, zastrašivanja i diskreditiranja neovisnih novinara i branitelja ljudskih prava koji djeluju u Čečeniji; ističe da drugi slučajevi koji su dio tog zabrinjavajućeg trenda uključuju uhićenje predsjednika Skupštine naroda Kavkaza Ruslana Kutajeva i novinara Žalaudija Gerijeva, koji su 2014., odnosno 2016., osuđeni na temelju sumnjivih optužbi u vezi s drogom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava duboku zabrinutost zbog činjenice da još nitko nije priveden pravdi za ubojstvo prethodnice Ojuba Titijeva u „Memorialu” i aktivistice za ljudska prava u Čečeniji, Natalije Estemirove, koja je oteta ispred svojeg doma u Groznom u srpnju 2009. i kasnije tog dana pronađena mrtva, ubijena vatrenim oružjem, blizu sela Gazi-Jurt u susjednoj Ingušetiji; snažno potiče ruske vlasti da provedu istinski temeljitu istragu tog zločina; u tom kontekstu podsjeća na to da je još jedan odvjetnik i aktivist za ljudska prava, Stanislav Markelov, poznat po svojem radu na kršenjima ljudskih prava u Čečeniji, nasmrt ustrijeljen u središtu Moskve 2009.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potiče ruske vlasti da smjesta stanu na kraj zabrinjavajućem trendu uhićenja, napada, zastrašivanja i diskreditiranja neovisnih novinara i branitelja ljudskih prava koji djeluju u toj regiji Ruske Federacije jer to predstavlja kršenje njihova prava na slobodu izražavanja; osuđuje napade čečenskih vlasti na branitelje ljudskih prava te apelira na Moskvu da stane na kraj tim napadima i da potiče normalno radno okruženje za branitelje ljudskih prava i organizacije za ljudska prava u Čečeniji i drugim dijelovima Ruske Federacije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava duboku zabrinutost zbog sve lošijih uvjeta za kritično civilno društvo u Rusiji, osobito za organizacije čiji je rad usredotočen na ljudska prava i demokratske slobode, te koje u tom pogledu kritiziraju državne politike; ističe da je „Memorial”, dobitnik nagrade Saharov 2009., i dalje jedan od najvjerodostojnijih glasova u vezi s ljudskim pravima u današnjoj Rusiji i da je postao posljednja neovisna organizacija za ljudska prava koja još uvijek djeluje u Republici Čečeniji, te izražava solidarnost i snažnu potporu njegovu predanom radu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva ruske vlasti da zaštite sve ruske građane od nezakonitog zlostavljanja; poziva ruske vlasti da smjesta stanu na kraj pritisku na slobodu izražavanja u Čečeniji, da pruže djelotvorna sigurnosna jamstva žrtvama i svjedocima zlostavljanja te da privedu počinitelje zlostavljanja pravdi; naglašava da Rusija i njezina vlada snose krajnju odgovornost za istraživanje tih kaznenih djela, za privođenje počinitelja pravdi i za zaštitu svih građana Rusije od nezakonitog zlostavljanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je još jedan znak progona i uznemiravanja organizacija za ljudska prava u regiji sjevernog Kavkaza požar podmetnut 17. siječnja 2018. u uredima „Memoriala” u susjednoj Republici Ingušetiji te napad 22. siječnja 2018., kada su nepoznati počinitelji zapalili automobil u vlasništvu lokalnog ureda „Memoriala” u Dagestanu; osuđuje te napade i potiče ruske vlasti da ih učinkovito istraže, kao i druge napade na imovinu „Memoriala” i prijetnje njegovu osoblju, te da osiguraju da počinitelji snose odgovornost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva ruske vlasti da smjesta provedu hitnu, neovisnu, objektivnu i temeljitu istragu žaljenja vrijednih događaja u Čečeniji; poziva čečenske vlasti i vlasti Ruske Federacije da poštuju domaće zakonodavstvo i međunarodne obveze, da se pridržavaju vladavine prava i općih standarda ljudskih prava te da se pobrinu za sigurnost i demokratske slobode svih osoba koje su možda u opasnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prima na znanje zahtjev „Memoriala” da se slučaj Titijeva istraži izvan Čečenije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | osuđuje napade na druge skupine civilnog društva i nevladine organizacije u Čečeniji, uključujući napad i kampanju sramoćenja protiv zajedničke mobilne skupine branitelja ljudskih prava u Čečeniji, koji su doveli do povlačenja te skupine iz Čečenije iz sigurnosnih razloga 2016.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izražava duboku zabrinutost zbog navoda o samovoljnom pritvaranju i mučenju osoba za koje se smatra da su pripadnici skupine LGBTI u Republici Čečeniji; poziva vlasti da stanu na kraj toj kampanji progona i dozvole međunarodnim organizacijama za ljudska prava da provedu vjerodostojnu istragu navodnih zločina; također osuđuje ubijanje pojedinaca koje vrše članovi njihovih obitelji, odnosno tzv. „ubojstva iz časti” te žali zbog potpore čečenskih vlasti tim zločinima i poticanja na njih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da pruže pomoć osobama koje su pobjegle iz Čečenije te da razotkriju tu kampanju zlostavljanja; pozdravlja činjenicu da je velik broj država članica takvim žrtvama odobrio azil te poziva sve države članice da nastave ili ubrzaju procedure za podnošenje zahtjeva za azil za žrtve, novinare i branitelje ljudskih prava, u skladu s europskim i nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te ESVD da se pobrinu da se u okviru savjetovanja između EU-a i Rusije o ljudskim pravima (kada se ta savjetovanja nastave) iznesu svi slučajevi osoba koje se progoni iz političkih razloga i da se od ruskih predstavnika na tim savjetovanjima službeno zatraže odgovori u vezi sa svakim pojedinim slučajem, kao i da izvijeste Parlament o razmjenama informacija s ruskim vlastima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, Vladi i parlamentu Ruske Federacije i čečenskim vlastima. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  SL C 65, 19.2.2016., str. 150.

(2)  SL C 378, 9.11.2017., str. 250.

(3)  SL C 274, 27.7.2016., str. 21.

(4)  SL C 316, 30.8.2016., str. 126.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0446.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0125.

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/35

---

P8_TA(2018)0035

Smaknuća u Egiptu

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o pogubljenjima u Egiptu (2018/2561(RSP))

(2018/C 463/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Egiptu, osobito rezoluciju od 10. ožujka 2016. o Egiptu, posebno slučaju Giulija Regenija (1), onu od 17. prosinca 2015. o Ibrahimu Halawi, kojemu prijeti smrtna kazna (2) i onu od 15. siječnja 2015. o situaciji u Egiptu (3); svoju rezoluciju od 16. veljače 2017. o pogubljenjima u Kuvajtu i Bahreinu (4) i onu od 8. listopada 2015. o smrtnoj kazni (5); te svoju rezoluciju od 7. listopada 2010. o Svjetskom danu borbe protiv smrtne kazne (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Egiptu, osobito rezoluciju od 10. ožujka 2016. o Egiptu, posebno slučaju Giulija Regenija (1), onu od 17. prosinca 2015. o Ibrahimu Halawi, kojemu prijeti smrtna kazna (2) i onu od 15. siječnja 2015. o situaciji u Egiptu (3); svoju rezoluciju od 16. veljače 2017. o pogubljenjima u Kuvajtu i Bahreinu (4) i onu od 8. listopada 2015. o smrtnoj kazni (5); te svoju rezoluciju od 7. listopada 2010. o Svjetskom danu borbe protiv smrtne kazne (6),

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, mučenju, slobodi izražavanja i o braniteljima ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, mučenju, slobodi izražavanja i o braniteljima ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a za vanjske poslove o Egiptu iz kolovoza 2013. i veljače 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a za vanjske poslove o Egiptu iz kolovoza 2013. i veljače 2014.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između EU-a i Egipta iz 2001. koji je stupio na snagu 2004. i koji je osnažen Akcijskim planom iz 2007. godine, uzimajući u obzir i Prioritete partnerstva između EU-a i Egipta u razdoblju 2017. – 2020., donesene 25. srpnja 2017. i Zajedničku izjavu nakon Vijeća za pridruživanje EU-a i Egipta; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između EU-a i Egipta iz 2001. koji je stupio na snagu 2004. i koji je osnažen Akcijskim planom iz 2007. godine, uzimajući u obzir i Prioritete partnerstva između EU-a i Egipta u razdoblju 2017. – 2020., donesene 25. srpnja 2017. i Zajedničku izjavu nakon Vijeća za pridruživanje EU-a i Egipta;

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, i glavnog tajnika Vijeća Europe, od 10. listopada 2017. o Europskom i Svjetskom danu borbe protiv smrtne kazne, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, i glavnog tajnika Vijeća Europe, od 10. listopada 2017. o Europskom i Svjetskom danu borbe protiv smrtne kazne,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu stručnjaka UN-a od 26. siječnja 2018., uključujući Nilsa Melzera, posebnog izvjestitelja za mučenje i druge oblike okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, kojom se potiču egipatske vlasti da zaustave predstojeća pogubljenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu stručnjaka UN-a od 26. siječnja 2018., uključujući Nilsa Melzera, posebnog izvjestitelja za mučenje i druge oblike okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, kojom se potiču egipatske vlasti da zaustave predstojeća pogubljenja,

| — | uzimajući u obzir Ustav Egipta, a posebno njegov članak 93. (obvezujući karakter međunarodnog prava o ljudskim pravima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Egipta, a posebno njegov članak 93. (obvezujući karakter međunarodnog prava o ljudskim pravima),

| — | uzimajući u obzir zaštitne mjere Ujedinjenih naroda kojima se jamči zaštita prava osoba osuđenih na smrtnu kaznu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaštitne mjere Ujedinjenih naroda kojima se jamči zaštita prava osoba osuđenih na smrtnu kaznu,

| — | uzimajući u obzir Afrička načela i smjernice o pravu na pravično suđenje i pravnu pomoć, kojima se zabranjuju vojna suđenja civilima u svim okolnostima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afrička načela i smjernice o pravu na pravično suđenje i pravnu pomoć, kojima se zabranjuju vojna suđenja civilima u svim okolnostima,

| — | uzimajući u obzir završnu deklaraciju donesenu na 6. svjetskom kongresu protiv smrtne kazne održanom u Oslu od 21. do 23. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završnu deklaraciju donesenu na 6. svjetskom kongresu protiv smrtne kazne održanom u Oslu od 21. do 23. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir novi Strateški okvir i Akcijski plan EU-a za ljudska prava kojemu je cilj da zaštita i praćenje stanja ljudskih prava budu u središtu svih politika EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi Strateški okvir i Akcijski plan EU-a za ljudska prava kojemu je cilj da zaštita i praćenje stanja ljudskih prava budu u središtu svih politika EU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Europske konvencije o ljudskim pravima i njezine protokole 6. i 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Europske konvencije o ljudskim pravima i njezine protokole 6. i 13.,

| — | uzimajući u obzir šest rezolucija Opće skupštine UN-a u korist donošenja moratorija na smrtnu kaznu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir šest rezolucija Opće skupštine UN-a u korist donošenja moratorija na smrtnu kaznu,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvenciju o pravima djeteta i Arapsku povelju o ljudskim pravima, koje je Egipat ratificirao, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvenciju o pravima djeteta i Arapsku povelju o ljudskim pravima, koje je Egipat ratificirao,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čiji je potpisnik Egipat, a posebno njegov članak 18. te drugi fakultativni protokol o smrtnoj kazni, kao i njegov članak 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čiji je potpisnik Egipat, a posebno njegov članak 18. te drugi fakultativni protokol o smrtnoj kazni, kao i njegov članak 14.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je smrtna kazna krajnje nečovječan i ponižavajući oblik kažnjavanja kojim se krši pravo na život, kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima; budući da Europska unija ima čvrsto i principijelno stajalište protiv smrtne kazne te se zalaže za univerzalni moratorij na smrtnu kaznu u cilju njezina ukidanja u cijelom svijetu, što je jedan od ključnih ciljeva njezine politike u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

A.

budući da je smrtna kazna krajnje nečovječan i ponižavajući oblik kažnjavanja kojim se krši pravo na život, kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima; budući da Europska unija ima čvrsto i principijelno stajalište protiv smrtne kazne te se zalaže za univerzalni moratorij na smrtnu kaznu u cilju njezina ukidanja u cijelom svijetu, što je jedan od ključnih ciljeva njezine politike u pogledu ljudskih prava;

| B. | budući da je prema nekim navodima od siječnja 2014. najmanje 2 116 osoba u Egiptu osuđeno na smrt; budući da smrtne kazne nisu dopuštene za vrijeme vladavine bivših predsjednika Mohameda Morsija i Adlija Mansoura; budući da je od 1. siječnja 2014. provedeno najmanje 81 pogubljenje; |
| --- | --- |

B.

budući da je prema nekim navodima od siječnja 2014. najmanje 2 116 osoba u Egiptu osuđeno na smrt; budući da smrtne kazne nisu dopuštene za vrijeme vladavine bivših predsjednika Mohameda Morsija i Adlija Mansoura; budući da je od 1. siječnja 2014. provedeno najmanje 81 pogubljenje;

| C. | budući da su prema izvješćima tijekom 2017. egipatski sudovi izrekli najmanje 186 smrtnih kazni te je pogubljeno 16 osoba; budući da je posljednjih tjedana i od kraja prosinca 2017. došlo do zabrinjavajućeg porasta; budući da su sva nedavna pogubljenja izvršena bez prethodnog obavještavanja žrtava ili njihovih obitelji; budući da je trenutno još 24 državljana Egipta u opasnosti od pogubljenja u najskorije vrijeme, nakon što su iscrpili sve žalbene postupke; |
| --- | --- |

C.

budući da su prema izvješćima tijekom 2017. egipatski sudovi izrekli najmanje 186 smrtnih kazni te je pogubljeno 16 osoba; budući da je posljednjih tjedana i od kraja prosinca 2017. došlo do zabrinjavajućeg porasta; budući da su sva nedavna pogubljenja izvršena bez prethodnog obavještavanja žrtava ili njihovih obitelji; budući da je trenutno još 24 državljana Egipta u opasnosti od pogubljenja u najskorije vrijeme, nakon što su iscrpili sve žalbene postupke;

| D. | budući da je najmanje 891 osoba trenutačno pred sudom ili čeka na suđenje u Egiptu u vezi s optužbama koje bi mogle imati za posljedicu smrtnu kaznu; budući da se na temelju optužbe koja ima za posljedicu smrtnu kaznu, osim punoljetnim suoptuženicima, sudi i najmanje 38 osoba koje su u trenutku počinjenja navodnog kaznenog djela bile mlađe od 18 godina; budući da su sudovi prvotno predložili smrtne kazne za najmanje sedam takvih pojedinaca; budući da izricanje i izvršenje smrtne kazne za osobe koje su u trenutku počinjenja kaznenog djela bile mlađe od 18 godina predstavlja kršenje međunarodnog prava, uključujući Konvenciju UN-a o pravima djeteta, kao i članak 111. egipatskog zakona o pravima djece; budući da je Egipat potpisnik brojnih međunarodnih konvencija o političkim i građanskim pravima, mučenju, pravima djece i maloljetnika i pravosuđu; |
| --- | --- |

D.

budući da je najmanje 891 osoba trenutačno pred sudom ili čeka na suđenje u Egiptu u vezi s optužbama koje bi mogle imati za posljedicu smrtnu kaznu; budući da se na temelju optužbe koja ima za posljedicu smrtnu kaznu, osim punoljetnim suoptuženicima, sudi i najmanje 38 osoba koje su u trenutku počinjenja navodnog kaznenog djela bile mlađe od 18 godina; budući da su sudovi prvotno predložili smrtne kazne za najmanje sedam takvih pojedinaca; budući da izricanje i izvršenje smrtne kazne za osobe koje su u trenutku počinjenja kaznenog djela bile mlađe od 18 godina predstavlja kršenje međunarodnog prava, uključujući Konvenciju UN-a o pravima djeteta, kao i članak 111. egipatskog zakona o pravima djece; budući da je Egipat potpisnik brojnih međunarodnih konvencija o političkim i građanskim pravima, mučenju, pravima djece i maloljetnika i pravosuđu;

| E. | budući da vojni zakonik sadrži veći broj kaznenih djela kažnjivih smrtnom kaznom od civilnog zakonika te da je egipatskim zakonodavstvom postupno proširena nadležnost vojnih sudova; budući da je broj civila osuđenih na smrt pred egipatskim vojnim sudovima skočio sa 60 u 2016. godini na najmanje 112 u 2017.; budući da je tijekom zadnjih mjeseci pogubljeno najmanje 23 Egipćana, među kojima i 22 civila koji su osuđeni u postupcima pred vojnim sudovima koji ni približno ne ispunjavaju standarde pravičnog suđenja; budući da je navodno ukupno najmanje 15 000 civila, uključujući desetke djece, upućeno vojnim tužiteljima u razdoblju od listopada 2014. do rujna 2017.; |
| --- | --- |

E.

budući da vojni zakonik sadrži veći broj kaznenih djela kažnjivih smrtnom kaznom od civilnog zakonika te da je egipatskim zakonodavstvom postupno proširena nadležnost vojnih sudova; budući da je broj civila osuđenih na smrt pred egipatskim vojnim sudovima skočio sa 60 u 2016. godini na najmanje 112 u 2017.; budući da je tijekom zadnjih mjeseci pogubljeno najmanje 23 Egipćana, među kojima i 22 civila koji su osuđeni u postupcima pred vojnim sudovima koji ni približno ne ispunjavaju standarde pravičnog suđenja; budući da je navodno ukupno najmanje 15 000 civila, uključujući desetke djece, upućeno vojnim tužiteljima u razdoblju od listopada 2014. do rujna 2017.;

| F. | budući da je prema nekim navodima zabrinjavajuće velik broj svjedočenja i priznanja upotrijebljenih u suđenjima, uključujući vojna suđenja, dobiveno nakon što su optuženi navodno prisilno nestali i mučeni odnosno zlostavljeni; budući da je borba protiv mučenja dugotrajni prioritet u području ljudskih prava za EU te zajednički cilj Konvencije UN-a protiv mučenja, čiji je potpisnik Egipat; |
| --- | --- |

F.

budući da je prema nekim navodima zabrinjavajuće velik broj svjedočenja i priznanja upotrijebljenih u suđenjima, uključujući vojna suđenja, dobiveno nakon što su optuženi navodno prisilno nestali i mučeni odnosno zlostavljeni; budući da je borba protiv mučenja dugotrajni prioritet u području ljudskih prava za EU te zajednički cilj Konvencije UN-a protiv mučenja, čiji je potpisnik Egipat;

| G. | budući da su navodno sva nedavna i predstojeća pogubljenja rezultat sudskih postupaka u kojima nisu zajamčeni pošteno suđenje ni prava zakonitog postupanja; budući da se zaštitnim mjerama Ujedinjenih naroda kojima se jamči zaštita prava osoba osuđenih na smrtnu kaznu strogo zabranjuje primjena smrtne kazne nakon nepoštenog suđenja; budući da su mnogi stručnjaci UN-a za ljudska prava u više navrata pozvali Egipat da obustavi sva predstojeća pogubljenja nakon navoda o nepravednim suđenjima; |
| --- | --- |

G.

budući da su navodno sva nedavna i predstojeća pogubljenja rezultat sudskih postupaka u kojima nisu zajamčeni pošteno suđenje ni prava zakonitog postupanja; budući da se zaštitnim mjerama Ujedinjenih naroda kojima se jamči zaštita prava osoba osuđenih na smrtnu kaznu strogo zabranjuje primjena smrtne kazne nakon nepoštenog suđenja; budući da su mnogi stručnjaci UN-a za ljudska prava u više navrata pozvali Egipat da obustavi sva predstojeća pogubljenja nakon navoda o nepravednim suđenjima;

| H. | budući da je važno da se poduzmu sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da se suđenja odvijaju u uvjetima koji doista pružaju potpuna jamstva propisana člankom 14. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, čija je država stranka Egipat; budući da u slučajevima smrtne kazne, suđenja moraju zadovoljavati najviše standarde pravednosti i zakonitog postupanja; |
| --- | --- |

H.

budući da je važno da se poduzmu sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da se suđenja odvijaju u uvjetima koji doista pružaju potpuna jamstva propisana člankom 14. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, čija je država stranka Egipat; budući da u slučajevima smrtne kazne, suđenja moraju zadovoljavati najviše standarde pravednosti i zakonitog postupanja;

| I. | budući da je Afričko povjerenstvo za ljudska prava i prava naroda 29. studenog 2017. pozvalo egipatsku vladu da hitno obustavi izvršenje smrtne kazne u pet različitih slučajeva; budući da su, unatoč tome, optuženici u jednom od njih, slučaju Kafr el-Šeik, pogubljeni 2. siječnja 2018.; |
| --- | --- |

I.

budući da je Afričko povjerenstvo za ljudska prava i prava naroda 29. studenog 2017. pozvalo egipatsku vladu da hitno obustavi izvršenje smrtne kazne u pet različitih slučajeva; budući da su, unatoč tome, optuženici u jednom od njih, slučaju Kafr el-Šeik, pogubljeni 2. siječnja 2018.;

| J. | budući da se od revolucije iz 2011. Egipat morao suočiti s nekoliko teških izazova i da mu međunarodna zajednica daje podršku kako bi se riješili gospodarski, politički i sigurnosni problemi; |
| --- | --- |

J.

budući da se od revolucije iz 2011. Egipat morao suočiti s nekoliko teških izazova i da mu međunarodna zajednica daje podršku kako bi se riješili gospodarski, politički i sigurnosni problemi;

| K. | budući da unutar Egipta postoje ozbiljni sigurnosni problemi, posebno na Sinajskom poluotoku, gdje su terorističke skupine napadale sigurnosne snage; budući da je u Egiptu došlo do nekoliko razornih terorističkih napada, uključujući nedavni napad na sufijsku džamiju u kojem je ubijeno 311 civila, a ranjeno ih je najmanje još 128; budući da je 9. travnja 2017. došlo do dva samoubilačka napada u crkvi sv. Juraja u Tanti i koptskoj pravoslavnoj katedrali sv. Marka, a u kojima je ubijeno najmanje 47 osoba; |
| --- | --- |

K.

budući da unutar Egipta postoje ozbiljni sigurnosni problemi, posebno na Sinajskom poluotoku, gdje su terorističke skupine napadale sigurnosne snage; budući da je u Egiptu došlo do nekoliko razornih terorističkih napada, uključujući nedavni napad na sufijsku džamiju u kojem je ubijeno 311 civila, a ranjeno ih je najmanje još 128; budući da je 9. travnja 2017. došlo do dva samoubilačka napada u crkvi sv. Juraja u Tanti i koptskoj pravoslavnoj katedrali sv. Marka, a u kojima je ubijeno najmanje 47 osoba;

| L. | budući da je izvanredno stanje u Egiptu koje je na snazi od travnja 2017. i produljeno za tri mjeseca počevši od 13. siječnja 2018., uvedeno, prema državnim medijima, kako bi se potpomoglo borbu protiv „opasnosti i financiranja terorizma”, dok se istodobno ugrožavaju temeljne slobode, a predsjedniku i svima onima koji djeluju u njegovo ime daju ovlasti da, u trajanju tog tromjesečnog razdoblja, civile upućuje pred izvanredne sudove službe za državnu sigurnost; |
| --- | --- |

L.

budući da je izvanredno stanje u Egiptu koje je na snazi od travnja 2017. i produljeno za tri mjeseca počevši od 13. siječnja 2018., uvedeno, prema državnim medijima, kako bi se potpomoglo borbu protiv „opasnosti i financiranja terorizma”, dok se istodobno ugrožavaju temeljne slobode, a predsjedniku i svima onima koji djeluju u njegovo ime daju ovlasti da, u trajanju tog tromjesečnog razdoblja, civile upućuje pred izvanredne sudove službe za državnu sigurnost;

| M. | budući da se opće stanje ljudskih prava u Egiptu sve više pogoršava; budući da su egipatske vlasti suzbijanje terorizma upotrijebile kao izgovor za provođenje opsežne represije; |
| --- | --- |

M.

budući da se opće stanje ljudskih prava u Egiptu sve više pogoršava; budući da su egipatske vlasti suzbijanje terorizma upotrijebile kao izgovor za provođenje opsežne represije;

| N. | budući da se Zakonom o borbi protiv terorizma donesenim 2015. propisuje smrtna kazna za svakoga tko je proglašen krivim za osnivanje ili vođenje terorističke skupine, u okviru široke definicije terorizma koja uključuje „kršenje javnog reda, ugrožavanje sigurnosti, interesa ili sigurnosti društva, ometanje propisa Ustava i zakona ili nanošenje štete nacionalnom jedinstvu, socijalnom miru ili nacionalnoj sigurnosti”, čime se dovodi u opasnost svakog civila, uključujući branitelje ljudskih prava, da bude označen kao terorist i osuđen na smrtnu kaznu; |
| --- | --- |

N.

budući da se Zakonom o borbi protiv terorizma donesenim 2015. propisuje smrtna kazna za svakoga tko je proglašen krivim za osnivanje ili vođenje terorističke skupine, u okviru široke definicije terorizma koja uključuje „kršenje javnog reda, ugrožavanje sigurnosti, interesa ili sigurnosti društva, ometanje propisa Ustava i zakona ili nanošenje štete nacionalnom jedinstvu, socijalnom miru ili nacionalnoj sigurnosti”, čime se dovodi u opasnost svakog civila, uključujući branitelje ljudskih prava, da bude označen kao terorist i osuđen na smrtnu kaznu;

| O. | budući da se egipatski branitelji ljudskih prava koji dokumentiraju i osuđuju smrtne kazne, mučenje i prisilne nestanke suočavaju s ciljanim represivnim mjerama, kao što je zatvaranje centra El Nadeem 2017. i pokušaj egipatskih vlasti da ugase ured Egipatskog povjerenstva za prava i slobode (ECRF) u Kairu; budući da je u Egiptu prošle godine pokrenut pravni paravan protiv nevladinih organizacija u obliku zakona kojim se traži da državne sigurnosne službe odobravaju njihovo financiranje, iz stranih ili domaćih izvora, čime se praktički zabranjuju te organizacije; budući da će najviši žalbeni sud u Egiptu 5. travnja 2018. donijeti odluku u tzv. slučaju „stranog financiranja” koji obuhvaća i međunarodne nevladine organizacije; |
| --- | --- |

O.

budući da se egipatski branitelji ljudskih prava koji dokumentiraju i osuđuju smrtne kazne, mučenje i prisilne nestanke suočavaju s ciljanim represivnim mjerama, kao što je zatvaranje centra El Nadeem 2017. i pokušaj egipatskih vlasti da ugase ured Egipatskog povjerenstva za prava i slobode (ECRF) u Kairu; budući da je u Egiptu prošle godine pokrenut pravni paravan protiv nevladinih organizacija u obliku zakona kojim se traži da državne sigurnosne službe odobravaju njihovo financiranje, iz stranih ili domaćih izvora, čime se praktički zabranjuju te organizacije; budući da će najviši žalbeni sud u Egiptu 5. travnja 2018. donijeti odluku u tzv. slučaju „stranog financiranja” koji obuhvaća i međunarodne nevladine organizacije;

| P. | budući da se novi Prioriteti partnerstva između EU-a i Egipta u razdoblju 2017. – 2020., doneseni u srpnju 2017. vode zajedničkom predanošću univerzalnim vrijednostima demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, te predstavljaju obnovljeni okvir za politički angažman i pojačanu suradnju, među ostalim u područjima sigurnosti, pravosudne reforme i borbe protiv terorizma, na temelju poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da je Pododbor za politička pitanja, ljudska prava i demokraciju Sporazuma o pridruživanju između Egipta i Europske unije održao svoj peti sastanak u Kairu 10. i 11. siječnja 2018. te je raspravljao o suradnji u području ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

P.

budući da se novi Prioriteti partnerstva između EU-a i Egipta u razdoblju 2017. – 2020., doneseni u srpnju 2017. vode zajedničkom predanošću univerzalnim vrijednostima demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, te predstavljaju obnovljeni okvir za politički angažman i pojačanu suradnju, među ostalim u područjima sigurnosti, pravosudne reforme i borbe protiv terorizma, na temelju poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da je Pododbor za politička pitanja, ljudska prava i demokraciju Sporazuma o pridruživanju između Egipta i Europske unije održao svoj peti sastanak u Kairu 10. i 11. siječnja 2018. te je raspravljao o suradnji u području ljudskih prava, demokracije i vladavine prava;

| Q. | budući da je EU prvi gospodarski partner Egipta i njegov glavni izvor stranih ulaganja; budući da bilateralna pomoć EU-a Egiptu u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo za razdoblje 2017. – 2020. iznosi oko 500 milijuna EUR; budući da je 21. kolovoza 2013. Vijeće za vanjske poslove EU-a Visoku predstavnicu zadužilo za reviziju pomoći koju EU pruža Egiptu; budući da je Vijeće odlučilo da će se suradnja EU-a s Egiptom prilagoditi u skladu s razvojem događaja na terenu; |
| --- | --- |

Q.

budući da je EU prvi gospodarski partner Egipta i njegov glavni izvor stranih ulaganja; budući da bilateralna pomoć EU-a Egiptu u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo za razdoblje 2017. – 2020. iznosi oko 500 milijuna EUR; budući da je 21. kolovoza 2013. Vijeće za vanjske poslove EU-a Visoku predstavnicu zadužilo za reviziju pomoći koju EU pruža Egiptu; budući da je Vijeće odlučilo da će se suradnja EU-a s Egiptom prilagoditi u skladu s razvojem događaja na terenu;

| R. | budući da poduzeća sa sjedištem u nekoliko država članica EU-a i dalje izvoze nadzornu i vojnu opremu u Egipat; |
| --- | --- |

R.

budući da poduzeća sa sjedištem u nekoliko država članica EU-a i dalje izvoze nadzornu i vojnu opremu u Egipat;

| 1. | oštro osuđuje upotrebu smrtne kazne i poziva na obustavu svih predstojećih pogubljenja u Egiptu; snažno podupire hitno uvođenje moratorija na smrtnu kaznu u Egiptu kao korak prema njezinu ukidanju; u tom smislu osuđuje sva pogubljenja bez obzira na mjesto izvršenja i još jednom ističe da se ukidanjem smrtne kazne doprinosi jačanju ljudskog dostojanstva kako je utvrđeno u političkim prioritetima EU-a u području ljudskih prava; poziva egipatske vlasti da preispitaju sva predstojeća izricanja smrtnih kazni kako bi se osobama osuđenima u okviru manjkavih sudskih postupaka omogućilo pošteno ponovno suđenje; podsjeća da se, unatoč sigurnosnim problemima u Egiptu, pogubljenja ne bi trebala upotrebljavati kao sredstvo za borbu protiv terorizma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva egipatski Parlament da preispita nacionalni Kazneni zakon, Zakon o kaznenom postupku, zakonodavstvo o borbi protiv terorizma i Vojni zakonik, te poziva vladu da provede reviziju relevantnih dekreta kako bi se osiguralo da se civile optužene za kaznena djela kažnjiva smrtnom kaznom ne upućuje pred iznimne ili vojne sudove na bilo kojoj osnovi, s obzirom na to da takvi sudovi ne udovoljavaju standardima poštenog suđenja koje Egipat podržava u okviru svojih međunarodnih pravnih obveza i koji su zajamčeni njegovim Ustavom; poziva egipatske vlasti da obustave suđenja civilima pred vojnim sudovima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva egipatske vlasti da zajamče fizičku i psihičku sigurnost svih optuženika koji se nalaze u zatvoru; osuđuje upotrebu mučenja ili zlostavljanja; poziva egipatske vlasti da osiguraju da osobe koje su u pritvoru dobiju svu liječničku pomoć koja im može zatrebati; poziva EU da u potpunosti provede svoje kontrole izvoza u odnosu na Egipat, posebno s obzirom na robu koja bi se mogla koristiti za mučenje ili izvršenje smrtne kazne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče Egipat da potpiše i ratificira Drugi fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima čiji je cilj ukidanje smrtne kazne, i Međunarodnu konvenciju UN-a o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka; potiče egipatsku vladu da uputi otvoreni poziv relevantnim posebnim izvjestiteljima UN-a da posjete zemlju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava veliku zabrinutost zbog masovnih suđenja na egipatskim sudovima i zbog velikog broja smrtnih kazni koje su izrekli; poziva egipatska pravosudna tijela da potvrde i poštuju Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čiji je Egipat potpisnik, osobito njegov članak 14. o pravu na pošteno i pravovremeno suđenje na temelju jasnih optužbi i jamčenju poštovanja prava optuženika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da osudi alarmantan broj nedavnih smaknuća u Egiptu te potiče Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da se i dalje bore protiv primjene smrtne kazne; apelira na Europsku službu za vanjsko djelovanje da se pozabavi nedavnim događajima u Egiptu i da se koristi svim sredstvima utjecaja koja su joj na raspolaganju kako bi se zaustavila predstojeća pogubljenja i potaknulo egipatske vlasti da poštuju svoje obveze u pogledu međunarodnih normi i zakona; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i države članice da zajamče da se ljudska prava ne ugrožavaju mjerama za upravljanje migracijama ili borbu protiv terorizma u okviru Prioriteta partnerstva EU-a i Egipta; ističe koliki značaj EU pridaje suradnji s Egiptom kao važnom susjednom zemljom i partnerom; snažno potiče Egipat da poštuje svoju obvezu preuzetu u okviru Prioritetâ partnerstva između EU-a i Egipta, donesenih 27. srpnja 2017. u cilju promicanja demokracije, temeljnih sloboda i ljudskih prava, u skladu sa svojim ustavom i međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | osuđuje terorističke napade u Egiptu; upućuje najiskreniju sućut obiteljima žrtava terorizma; izražava solidarnost s egipatskim narodom i ponovno potvrđuje svoju predanost borbi protiv širenja radikalnih ideologija i terorističkih skupina; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća egipatsku vladu da dugotrajno blagostanje Egipta i njegova naroda ide u korak sa zaštitom univerzalnih ljudskih prava i uspostavljanjem odnosno utemeljenjem demokratskih i transparentnih institucija koje se zalažu za zaštitu temeljnih prava građana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podržava težnje većine egipatskog naroda koja želi uspostaviti slobodnu, stabilnu, prosperitetnu, uključivu i demokratsku državu koja će poštovati svoje nacionalne i međunarodne obveze u pogledu ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog kontinuiranog ograničavanja temeljnih demokratskih prava, osobito slobode izražavanja, udruživanja i okupljanja, političkog pluralizma i vladavine prava u Egiptu; poziva da se okončaju sva nasilna djelovanja, huškanje, govor mržnje, zlostavljanje, zastrašivanje, prisilni nestanci ili cenzura usmjereni protiv političkih protivnika, prosvjednika, novinara, autora blogova, studenata, boraca za prava žena, aktera civilnog društva, pripadnika LGBT zajednice, nevladinih organizacija i manjina, uključujući Nubijce, a koje provode državne vlasti, snage i službe sigurnosti te ostale skupine u Egiptu; osuđuje prekomjernu uporabu sile protiv prosvjednika; poziva na hitno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih osoba pritvorenih zbog miroljubivog izvršenja svojih prava na slobodu izražavanja, okupljanja i udruživanja te poziva na neovisnu i transparentnu istragu svih kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na to da je još uvijek ogorčen zbog mučenja i ubijanja talijanskog istraživača Giulija Regenija te još jednom osuđuje nedostatak napretka u istrazi tog okrutnog ubojstva; naglašava da će i dalje pritiskati nadležna europska nadležna tijela da surađuju sa svojim egipatskim kolegama sve dok se ne utvrdi istina o tom slučaju i počinitelji ne budu dovedeni pred lice pravde; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva predsjednika Sisija i njegovu vladu da ispune svoju obvezu provedbe istinske političke reforme i poštovanja ljudskih prava; naglašava da su vjerodostojni i transparentni izbori ključni za demokraciju, kao što je zajamčeno Ustavom iz 2014. i u skladu s međunarodnim obvezama Egipta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU i njegove države članice da zauzmu jasan, snažan i jedinstven stav o Egiptu u predstojećim sjednicama Vijeća UN-a za ljudska prava i da ga ne mijenjaju sve dok ta zemlja ne pokaže značajna poboljšanja u pogledu stanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Egipta. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0084.

(2)  SL C 399, 24.11.2017., str. 130.

(3)  SL C 300, 18.8.2016., str. 34.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0044.

(5)  SL C 349, 17.10.2017., str. 41.

(6)  SL C 371 E, 20.12.2011., str. 5.

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/40

---

P8_TA(2018)0036

Ropstvo djece na Haitiju

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o dječjem ropstvu na Haitiju (2018/2562(RSP))

(2018/C 463/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Haitiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Haitiju,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu koju su 12. lipnja 2017. dali potpredsjednica Komisije/visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i povjerenik za razvoj povodom Svjetskog dana borbe protiv dječjeg rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu koju su 12. lipnja 2017. dali potpredsjednica Komisije/visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i povjerenik za razvoj povodom Svjetskog dana borbe protiv dječjeg rada,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Vijeća UN-a za ljudska prava u kojem se ističu napreci u području ljudskih prava i izazovi na Haitiju 2017. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Vijeća UN-a za ljudska prava u kojem se ističu napreci u području ljudskih prava i izazovi na Haitiju 2017. godine,

| — | uzimajući u obzir studiju AKP-a i EU-a sastavljenu u okviru njihove inicijative za djelovanje u području migracija na temu trgovanja ljudima na Haitiju od 20. srpnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju AKP-a i EU-a sastavljenu u okviru njihove inicijative za djelovanje u području migracija na temu trgovanja ljudima na Haitiju od 20. srpnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o provedbi na Haitiju, koji je Odbor UN-a za prava djeteta razmotrio 15. siječnja 2016.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o provedbi na Haitiju, koji je Odbor UN-a za prava djeteta razmotrio 15. siječnja 2016.;

| — | uzimajući u obzir Univerzalni periodični pregled UNHCR-a o Haitiju proveden od 31. listopada do 11. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Univerzalni periodični pregled UNHCR-a o Haitiju proveden od 31. listopada do 11. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir UN-ov Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ov Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Dopunsku konvenciju UN-a o ukidanju ropstva, trgovine robljem te ustanova i praksi sličnih ropstvu od 7. rujna 1956., a posebno njezin članak 1. točku (d), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dopunsku konvenciju UN-a o ukidanju ropstva, trgovine robljem te ustanova i praksi sličnih ropstvu od 7. rujna 1956., a posebno njezin članak 1. točku (d),

| — | uzimajući u obzir konvencije Međunarodne organizacije rada br. 182 o najgorim oblicima dječjeg rada i br. 138 o najnižoj dobi za zapošljavanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije Međunarodne organizacije rada br. 182 o najgorim oblicima dječjeg rada i br. 138 o najnižoj dobi za zapošljavanje,

| — | uzimajući u obzir 34. sjednicu Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a održanu u prosincu 2017. u Port-au-Princeu (Haiti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 34. sjednicu Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a održanu u prosincu 2017. u Port-au-Princeu (Haiti),

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir ciljeve UN-a za održivi razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve UN-a za održivi razvoj,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Haiti jedna od najsiromašnijih zemalja na svijetu u kojoj su glavni uzroci velikog siromaštva s kojim je suočena snažna korupcija, loša infrastruktura, nedostatna zdravstvena skrb, niska razina obrazovanja i dugogodišnja politička nestabilnost; |
| --- | --- |

A.

budući da je Haiti jedna od najsiromašnijih zemalja na svijetu u kojoj su glavni uzroci velikog siromaštva s kojim je suočena snažna korupcija, loša infrastruktura, nedostatna zdravstvena skrb, niska razina obrazovanja i dugogodišnja politička nestabilnost;

| B. | budući da je iskorištavanje djece za rad u kućanstvu, koje se često naziva kreolskim terminom „restavek”, sustavna pojava na cijelom Haitiju, do koje dolazi uglavnom zbog teških ekonomskih uvjeta i određenih kulturoloških stavova prema djeci; |
| --- | --- |

B.

budući da je iskorištavanje djece za rad u kućanstvu, koje se često naziva kreolskim terminom „restavek”, sustavna pojava na cijelom Haitiju, do koje dolazi uglavnom zbog teških ekonomskih uvjeta i određenih kulturoloških stavova prema djeci;

| C. | budući da je iskorištavanje djece za rad u kućanstvu oblik trgovanja ljudima i suvremenog ropstva koji pogađa otprilike 400 000 djece na Haitiju, od kojih su 60 % djevojčice; budući da mnoga djeca na Haitiju nemaju rodni list i da im prijeti opasnost od trgovanja ljudima i zlostavljanja; budući da je prema UNICEF-u izloženost djece nasilju i zlostavljanju, uključujući tjelesno kažnjavanje i rodno uvjetovano nasilje, znatan problem; budući da su jedna četvrtina žena i jedna petina muškaraca žrtve seksualnog zlostavljanja prije no što napune 18 godina; budući da je 85 % djece u dobi od 2 do 14 godina izloženo nasilnom kućnom odgoju, 79 % njih tjelesnom kažnjavanju, a 16 % ekstremnom tjelesnom kažnjavanju; budući da se procjenjuje da oko 30 000 djece živi u otprilike 750 sirotišta, koja uglavnom vode i financiraju privatnici; |
| --- | --- |

C.

budući da je iskorištavanje djece za rad u kućanstvu oblik trgovanja ljudima i suvremenog ropstva koji pogađa otprilike 400 000 djece na Haitiju, od kojih su 60 % djevojčice; budući da mnoga djeca na Haitiju nemaju rodni list i da im prijeti opasnost od trgovanja ljudima i zlostavljanja; budući da je prema UNICEF-u izloženost djece nasilju i zlostavljanju, uključujući tjelesno kažnjavanje i rodno uvjetovano nasilje, znatan problem; budući da su jedna četvrtina žena i jedna petina muškaraca žrtve seksualnog zlostavljanja prije no što napune 18 godina; budući da je 85 % djece u dobi od 2 do 14 godina izloženo nasilnom kućnom odgoju, 79 % njih tjelesnom kažnjavanju, a 16 % ekstremnom tjelesnom kažnjavanju; budući da se procjenjuje da oko 30 000 djece živi u otprilike 750 sirotišta, koja uglavnom vode i financiraju privatnici;

| D. | budući da su restaveci obično rođeni u siromašnim ruralnim obiteljima koje nemaju praktički nikakav dohodak te prodaju djecu drugim obiteljima za hranu ili novac; |
| --- | --- |

D.

budući da su restaveci obično rođeni u siromašnim ruralnim obiteljima koje nemaju praktički nikakav dohodak te prodaju djecu drugim obiteljima za hranu ili novac;

| E. | budući da je vlada Haitija uložila određene napore u rješavanje problema iskorištavanja djece za rad u kućanstvu te je primjerice donijela sveobuhvatni zakon za borbu protiv trgovanja ljudima te mjere za identifikaciju djece i pomaganje djeci u kućnom ropstvu i za podizanje svijesti o tom problemu; budući da je obveza države pružiti roditeljima potporu kako bi mogli ispunjavati svoje dužnosti; |
| --- | --- |

E.

budući da je vlada Haitija uložila određene napore u rješavanje problema iskorištavanja djece za rad u kućanstvu te je primjerice donijela sveobuhvatni zakon za borbu protiv trgovanja ljudima te mjere za identifikaciju djece i pomaganje djeci u kućnom ropstvu i za podizanje svijesti o tom problemu; budući da je obveza države pružiti roditeljima potporu kako bi mogli ispunjavati svoje dužnosti;

| F. | budući da je obrazovanje i školovanje mnoge djece na Haitiju nedostatno; budući da prema podacima UNICEF-a 18 % djece u dobi od 6 do 11 godina na Haitiju ne pohađa osnovnu školu; budući da je otprilike polovica svih Haićana u dobi od 15 i više godina nepismena jer 85 % škola vode privatni subjekti te su one preskupe za obitelji s niskim prihodima; budući da je uragan Matthew znatno utjecao na pristup obrazovanju oštetivši 1 633 od 1 991 škole u najteže pogođenim područjima; |
| --- | --- |

F.

budući da je obrazovanje i školovanje mnoge djece na Haitiju nedostatno; budući da prema podacima UNICEF-a 18 % djece u dobi od 6 do 11 godina na Haitiju ne pohađa osnovnu školu; budući da je otprilike polovica svih Haićana u dobi od 15 i više godina nepismena jer 85 % škola vode privatni subjekti te su one preskupe za obitelji s niskim prihodima; budući da je uragan Matthew znatno utjecao na pristup obrazovanju oštetivši 1 633 od 1 991 škole u najteže pogođenim područjima;

| G. | budući da je više od 175 000 ljudi, uključujući desetke tisuća djece, koji su raseljeni nakon uragana Matthew u listopadu 2016., još uvijek živi u vrlo nestabilnim i nesigurnim uvjetima; budući da je u potresu 2010. život izgubilo više od 220 000 ljudi te da je nakon njega raseljeno oko 800 000 djece, zbog čega su mnoga od njih prisiljena na ropstvo; |
| --- | --- |

G.

budući da je više od 175 000 ljudi, uključujući desetke tisuća djece, koji su raseljeni nakon uragana Matthew u listopadu 2016., još uvijek živi u vrlo nestabilnim i nesigurnim uvjetima; budući da je u potresu 2010. život izgubilo više od 220 000 ljudi te da je nakon njega raseljeno oko 800 000 djece, zbog čega su mnoga od njih prisiljena na ropstvo;

| H. | budući da je Haiti izvorišna, tranzitna i odredišna zemlja za prisilni rad i trgovanje djecom; budući da pojava iskorištavanja djece za rad u kućanstvu ima i međunarodnu dimenziju jer se mnoga djeca s Haitija prodaju u susjednu Dominikansku Republiku; |
| --- | --- |

H.

budući da je Haiti izvorišna, tranzitna i odredišna zemlja za prisilni rad i trgovanje djecom; budući da pojava iskorištavanja djece za rad u kućanstvu ima i međunarodnu dimenziju jer se mnoga djeca s Haitija prodaju u susjednu Dominikansku Republiku;

| I. | budući da je nedavni izborni i politički zastoj nakon predsjedničkih izbora 2016. ozbiljno ugrozio sposobnost Haitija da usvoji važne zakone i državni proračun, što je nužno za hvatanje u koštac s hitnim društvenim i gospodarskim izazovima; |
| --- | --- |

I.

budući da je nedavni izborni i politički zastoj nakon predsjedničkih izbora 2016. ozbiljno ugrozio sposobnost Haitija da usvoji važne zakone i državni proračun, što je nužno za hvatanje u koštac s hitnim društvenim i gospodarskim izazovima;

| J. | budući da je nekažnjavanje na Haitiju potaknuto nedovoljnom odgovornošću službenika te prije svega nedostatkom sustavnih istraga uporabe sile i učestalim nezakonitim ili proizvoljnim uhićenjima od strane policije; budući da se Haiti nalazi na 159. mjestu od 176 zemalja u indeksu korupcije koji sastavlja organizacija Transparency International, |
| --- | --- |

J.

budući da je nekažnjavanje na Haitiju potaknuto nedovoljnom odgovornošću službenika te prije svega nedostatkom sustavnih istraga uporabe sile i učestalim nezakonitim ili proizvoljnim uhićenjima od strane policije; budući da se Haiti nalazi na 159. mjestu od 176 zemalja u indeksu korupcije koji sastavlja organizacija Transparency International,

| K. | budući da prema UNDP-ovom indeksu ljudskog razvoja Haiti zauzima 163. mjesto te mu je stalno potrebna humanitarna i razvojna pomoć; |
| --- | --- |

K.

budući da prema UNDP-ovom indeksu ljudskog razvoja Haiti zauzima 163. mjesto te mu je stalno potrebna humanitarna i razvojna pomoć;

| L. | budući da je parlament Haitija u rujnu 2017. odobrio državni proračun za 2018. godinu u sklopu kojega su nerazmjerno podignuti porezi za već ionako siromašno stanovništvo, što je dovelo do nasilnih prosvjeda i nemira u glavnom gradu Port-au-Prince; budući da je ministar gospodarstva i financija Patrick Salomon predstavio proračun kojim se, primjerice, daje prednost čišćenju vladinih institucija pred programima javnog zdravlja; |
| --- | --- |

L.

budući da je parlament Haitija u rujnu 2017. odobrio državni proračun za 2018. godinu u sklopu kojega su nerazmjerno podignuti porezi za već ionako siromašno stanovništvo, što je dovelo do nasilnih prosvjeda i nemira u glavnom gradu Port-au-Prince; budući da je ministar gospodarstva i financija Patrick Salomon predstavio proračun kojim se, primjerice, daje prednost čišćenju vladinih institucija pred programima javnog zdravlja;

| M. | budući da je EU u sklopu 11. Europskog razvojnog fonda Haitiju dodijelio 420 milijuna EUR, stavljajući poseban naglasak na prehranu djece i obrazovanje, kako bi se podupro razvoj djece; |
| --- | --- |

M.

budući da je EU u sklopu 11. Europskog razvojnog fonda Haitiju dodijelio 420 milijuna EUR, stavljajući poseban naglasak na prehranu djece i obrazovanje, kako bi se podupro razvoj djece;

| N. | budući da je EU 2017. objavio poziv na podnošenje prijedloga pod francuskim nazivom „La promotion des droits des enfants et la protection des enfants victimes d’exploitation, discrimination, violence et abandon”, čiji je glavni prioritet bio vraćanje pritvorene djece njihovim biološkim obiteljima ili njihovo smještanje u udomiteljske obitelji; |
| --- | --- |

N.

budući da je EU 2017. objavio poziv na podnošenje prijedloga pod francuskim nazivom „La promotion des droits des enfants et la protection des enfants victimes d’exploitation, discrimination, violence et abandon”, čiji je glavni prioritet bio vraćanje pritvorene djece njihovim biološkim obiteljima ili njihovo smještanje u udomiteljske obitelji;

| 1. | žali zbog činjenice da su mnoga djeca na Haitiju prisilno udaljena od svojih obitelji u okviru prakse iskorištavanja djece za rad u kućanstvu i da su podvrgnuta prisilnom radu; poziva na okončanje te prakse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog trajnog kršenja ljudskih prava, uključujući rodno uvjetovano nasilje, nezakonita pritvaranja i praksu iskorištavanja djece kao restaveka na Haitiju; poziva vladu Haitija da prioritizira zakonodavne mjere, posebno reformu kaznenog zakona, radi borbe protiv takvih problema te da ujedno ponovno uspostavi ključne ustanove u zemlji koje su prestale s radom zbog nedavne političke blokade, kako bi se provele hitne reforme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vladu Haitija da hitno provede mjere za uklanjanje slabih točaka koje su dovele do kućnog ropstva djece, uključujući zaštitu djece koja su žrtve zanemarivanja, zlostavljanja, nasilja i dječjeg rada; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva EU i njegove države članice da dodatno pomognu Haitiju u provedbi mjera za zaštitu djece, uključujući programe i partnerstva usmjerene na suzbijanje nasilja, zlostavljanja i izrabljivanja djece; poziva vladu Haitija da postavi kao prioritet i uspostavi primjereno financirane postupke za okončanje prakse iskorištavanja djece za rad u kućanstvu, uključujući osposobljavanje socijalnih službi kako bi se pomoglo u izbavljivanju djece restaveka iz obitelji koje ih zlostavljaju i kako bi im se osigurala rehabilitacija koja odgovara njihovim fizičkim i psihološkim potrebama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva vladu Haitija da uspostavi upravni sustav kojim će se zajamčiti upis sve djece u matičnu knjigu rođenih odmah pri rođenju, kao i mjere za registraciju osoba koje nisu upisane u maticu pri rođenju te za registraciju boravišta takvih pojedinaca; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče vlasti Haitija i donatore da veće financijske resurse koji se trenutačno troše na skupa sirotišta loše kvalitete preusmjere u usluge koje se pružaju unutar zajednice, kojima se jačaju sposobnosti obitelji i zajednica da pružaju odgovarajuću skrb svojoj djeci; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vladu Haitija i ostatak država članica EU-a da, gdje je to primjenjivo, bez zadrške ratificiraju sljedeće konvencije koje su ključne za borbu protiv trgovanja djecom i dječjeg ropstva:






  — | Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te pristanak na istrage i međudržavne postupke, |
| --- | --- | --- |

7.

—

Fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te pristanak na istrage i međudržavne postupke,

| — | Međunarodnu konvenciju UN-a o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, |
| --- | --- |

—

Međunarodnu konvenciju UN-a o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka,

| — | Konvenciju protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

Konvenciju protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja,

| — | Rimski statut; |
| --- | --- |

—

Rimski statut;

| 8. | poziva na to da se u okviru razvojne pomoći EU-a posebna pozornost posveti pomaganju hitnoj reformi pravosudnog sustava i osposobljavanju tužitelja i sudaca za rješavanje slučajeva silovanja i seksualnog nasilja, kako bi se zajamčilo da su policijski i pravosudni službenici osposobljeni za nepristrano postupanje sa ženama i djevojčicama koje prijave rodno uvjetovano nasilje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da je parlament Haitija u rujnu 2017. donio godišnji proračun; ističe nedavni napredak ostvaren u vezi s pravom na obrazovanje, posebno s pomoću programa univerzalnog, besplatnog i obveznog obrazovanja, koji zahtijeva sustav efektivnog praćenja i provedbe te trajni financijski doprinos, kako u sklopu državnog proračuna Haitija tako i u sklopu razvojne pomoći EU-a; poziva na to da se u okviru sljedećeg Europskog razvojnog fonda i Nacionalnog okvirnog programa za Haiti posveti veća pozornost dobrobiti i rehabilitaciji djece restaveka, uključujući i djecu u najnepovoljnijem položaju, djecu s invaliditetom, djecu s poteškoćama u učenju i djecu iz ruralnih područja, među ostalim i s pomoću redovitih zajedničkih izvješća o napretku u vezi s poduzetim mjerama i njihovom djelotvornošću u rješavanju problema iskorištavanja djece za rad u kućanstvu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | očekuje da će EU i njegove države članice, koje su obećale pomoć Haitiju nakon uragana Matthew, ispuniti svoja obećanja i pomoći zemlji da prevlada svoje dugoročne izazove; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, državama članicama, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću ministara AKP-a i EU-a, institucijama Cariforuma, vladama i parlamentima Haitija i Dominikanske Republike i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

11.

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/44

---

P8_TA(2018)0039

Godišnje izvješće o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o godišnjem izvješću o financijskim aktivnostima Europske investicijske banke (2017/2071(INI))

(2018/C 463/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 15., 126., 175., 177., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Protokol br. 5 o Statutu Europske investicijske banke (EIB), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 15., 126., 175., 177., 208., 209., 271., 308. i 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Protokol br. 5 o Statutu Europske investicijske banke (EIB),

| — | uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za razdoblje 2017. – 2019., koji je objavljen na internetskoj stranici EIB-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za razdoblje 2017. – 2019., koji je objavljen na internetskoj stranici EIB-a,

| — | uzimajući u obzir izvješće o radu EIB-a za 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o radu EIB-a za 2016.,

| — | uzimajući u obzir financijsko izvješće i statističko izvješće EIB-a za 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir financijsko izvješće i statističko izvješće EIB-a za 2016.,

| — | uzimajući u obzir EIB-ovu ocjenu funkcioniranja Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) iz rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir EIB-ovu ocjenu funkcioniranja Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) iz rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum između Europskog parlamenta i EIB-a sklopljen 2. svibnja 2017. u vezi s informacijama koje će se razmjenjivati u skladu s Uredbom (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum između Europskog parlamenta i EIB-a sklopljen 2. svibnja 2017. u vezi s informacijama koje će se razmjenjivati u skladu s Uredbom (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/2396 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2017. o izmjeni uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) 2015/1017 u pogledu produljenja trajanja Europskog fonda za strateška ulaganja i uvođenja tehničkih poboljšanja za taj fond i Europski savjetodavni centar za ulaganja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/2396 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2017. o izmjeni uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) 2015/1017 u pogledu produljenja trajanja Europskog fonda za strateška ulaganja i uvođenja tehničkih poboljšanja za taj fond i Europski savjetodavni centar za ulaganja (2),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 466/2014/EU kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije (COM(2016)0583), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 466/2014/EU kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije (COM(2016)0583),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ, Euratom) br. 480/2009 o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (COM(2016)0582), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ, Euratom) br. 480/2009 o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (COM(2016)0582),

| — | uzimajući u obzir Inicijativu EIB-a za gospodarsku otpornost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Inicijativu EIB-a za gospodarsku otpornost,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. rujna 2017. o uspostavi Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR), jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. rujna 2017. o uspostavi Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR), jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a (3),

| — | uzimajući u obzir sastanak strateškog odbora EFOR-a održan u Bruxellesu 28. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak strateškog odbora EFOR-a održan u Bruxellesu 28. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir Socijalni samit za pravedna radna mjesta i rast održan u Göteborgu 17. studenoga 2017. i europski stup socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Socijalni samit za pravedna radna mjesta i rast održan u Göteborgu 17. studenoga 2017. i europski stup socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir strategiju Grupe EIB-a za ravnopravnost spolova i ekonomsko osnaživanje žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju Grupe EIB-a za ravnopravnost spolova i ekonomsko osnaživanje žena,

| — | uzimajući u obzir izvješće o provedbi politike transparentnosti EIB-a iz 2015. i izvješće o korporativnom upravljanju EIB-a za 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o provedbi politike transparentnosti EIB-a iz 2015. i izvješće o korporativnom upravljanju EIB-a za 2016.,

| — | uzimajući u obzir Priručnik za okolišna i socijalna pitanja EIB-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Priručnik za okolišna i socijalna pitanja EIB-a,

| — | uzimajući u obzir tekuću reviziju Pritužbenog mehanizma EIB-a – Načela, djelokrug i poslovnik za 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tekuću reviziju Pritužbenog mehanizma EIB-a – Načela, djelokrug i poslovnik za 2010.,

| — | uzimajući u obzir politiku EIB-a prema loše reguliranim, netransparentnim ili nekooperativnim jurisdikcijama (Politika u području nekooperativnih jurisdikcija) od 15. prosinca 2010. i njezin dodatak od 8. travnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku EIB-a prema loše reguliranim, netransparentnim ili nekooperativnim jurisdikcijama (Politika u području nekooperativnih jurisdikcija) od 15. prosinca 2010. i njezin dodatak od 8. travnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir odobrenje EIB-a od 4. listopada 2016. da EU ratificira Pariški sporazum, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odobrenje EIB-a od 4. listopada 2016. da EU ratificira Pariški sporazum,

| — | uzimajući u obzir program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja UN-a,

| — | uzimajući u obzir govor predsjednika Junckera o stanju Unije održan 13. rujna 2017. na plenarnoj sjednici Parlamenta u Strasbourgu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor predsjednika Junckera o stanju Unije održan 13. rujna 2017. na plenarnoj sjednici Parlamenta u Strasbourgu,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za regionalni razvoj (A8-0013/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za regionalni razvoj (A8-0013/2018),

| A. | budući da se Europska investicijska banka (EIB) smatra „financijskim ogrankom EU-a” i ključnom institucijom za održavanje javnih i privatnih ulaganja u EU-u, koja istodobno ima važnu ulogu izvan EU-a zbog vanjskog kreditiranja; |
| --- | --- |

A.

budući da se Europska investicijska banka (EIB) smatra „financijskim ogrankom EU-a” i ključnom institucijom za održavanje javnih i privatnih ulaganja u EU-u, koja istodobno ima važnu ulogu izvan EU-a zbog vanjskog kreditiranja;

| B. | budući da financijske aktivnosti Grupe EIB-a obuhvaćaju odobravanje zajmova iz vlastitih sredstava i izvršavanje raznih ovlaštenja koja su joj dodijeljena uz potporu iz proračuna EU-a i trećih strana, primjerice država članica EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da financijske aktivnosti Grupe EIB-a obuhvaćaju odobravanje zajmova iz vlastitih sredstava i izvršavanje raznih ovlaštenja koja su joj dodijeljena uz potporu iz proračuna EU-a i trećih strana, primjerice država članica EU-a;

| C. | budući da bi se pozornost stalno trebala posvećivati razvoju najboljih praksi u vezi s politikom uspješnosti, upravljanjem te vođenjem i transparentnošću Grupe EIB-a; |
| --- | --- |

C.

budući da bi se pozornost stalno trebala posvećivati razvoju najboljih praksi u vezi s politikom uspješnosti, upravljanjem te vođenjem i transparentnošću Grupe EIB-a;

| D. | budući da je u 2016. EIB zadržao financijsku stabilnost kako je predviđeno za tu godinu s neto godišnjim viškom od 2,8 milijardi EUR; |
| --- | --- |

D.

budući da je u 2016. EIB zadržao financijsku stabilnost kako je predviđeno za tu godinu s neto godišnjim viškom od 2,8 milijardi EUR;

| E. | budući da bi EIB trebao nastaviti pojačano ulagati napore u učinkovito širenje poslovanja povezanog sa zajmovima pružanjem tehničke pomoći i savjetodavne podrške, posebno u regijama s niskom razinom ulaganja, kako bi se ispravile regionalne nejednakosti, istodobno smanjujući administrativno opterećenje za podnositelje zahtjeva; |
| --- | --- |

E.

budući da bi EIB trebao nastaviti pojačano ulagati napore u učinkovito širenje poslovanja povezanog sa zajmovima pružanjem tehničke pomoći i savjetodavne podrške, posebno u regijama s niskom razinom ulaganja, kako bi se ispravile regionalne nejednakosti, istodobno smanjujući administrativno opterećenje za podnositelje zahtjeva;

| F. | budući da bi EIB, kao institucija odgovorna za upravljanje Europskim fondom za strateška ulaganja (EFSU), i dalje trebao stremiti ostvarenju vrlo kvalitetnog i zemljopisno uravnoteženog portfelja s dugoročnim ekonomskim koristima kojima se stvaraju kvalitetna radna mjesta te budući da bi to trebao biti njegov glavni prioritet na području čitavog EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da bi EIB, kao institucija odgovorna za upravljanje Europskim fondom za strateška ulaganja (EFSU), i dalje trebao stremiti ostvarenju vrlo kvalitetnog i zemljopisno uravnoteženog portfelja s dugoročnim ekonomskim koristima kojima se stvaraju kvalitetna radna mjesta te budući da bi to trebao biti njegov glavni prioritet na području čitavog EU-a;

| G. | budući da bi Europski investicijski fond (EIF) trebao imati ključnu komplementarnu ulogu u intervencijama EIB-a, kao specijalizirani instrument EU-a za poduzetnički kapital i jamstva koji su u prvom redu usmjereni na podupiranje malih i srednjih poduzeća, čime se doprinosi daljnjoj europskoj integraciji te gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji; |
| --- | --- |

G.

budući da bi Europski investicijski fond (EIF) trebao imati ključnu komplementarnu ulogu u intervencijama EIB-a, kao specijalizirani instrument EU-a za poduzetnički kapital i jamstva koji su u prvom redu usmjereni na podupiranje malih i srednjih poduzeća, čime se doprinosi daljnjoj europskoj integraciji te gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji;

| H. | budući da ugovorne odredbe Grupe EIB-a koje su dio ugovora koje Grupa EIB-a potpisuje s drugim ugovornim stranama sadržavaju zaštitne mjere protiv prijevara, uključujući porezne prijevare i pranje novca, te zaštitne mjere protiv rizika povezanog s financiranjem terorizma; budući da bi Grupa EIB-a od drugih ugovornih strana trebala zahtijevati da poštuju cjelokupno mjerodavno zakonodavstvo; budući da bi na temelju rezultata dubinske analize Grupa EIB-a trebala nametnuti dodatne ugovorne odredbe za rješavanje posebnih pitanja u pogledu transparentnosti i integriteta; |
| --- | --- |

H.

budući da ugovorne odredbe Grupe EIB-a koje su dio ugovora koje Grupa EIB-a potpisuje s drugim ugovornim stranama sadržavaju zaštitne mjere protiv prijevara, uključujući porezne prijevare i pranje novca, te zaštitne mjere protiv rizika povezanog s financiranjem terorizma; budući da bi Grupa EIB-a od drugih ugovornih strana trebala zahtijevati da poštuju cjelokupno mjerodavno zakonodavstvo; budući da bi na temelju rezultata dubinske analize Grupa EIB-a trebala nametnuti dodatne ugovorne odredbe za rješavanje posebnih pitanja u pogledu transparentnosti i integriteta;

| I. | budući da se Grupa EIB-a ugovorom obvezala da će specijaliziranim instrumentima ulaganja kao što su zajmovi, vlasnički kapital, jamstva, instrumenti za podjelu rizika i savjetodavne usluge doprinositi integraciji EU-a, ekonomskoj i socijalnoj koheziji te regionalnom razvoju; |
| --- | --- |

I.

budući da se Grupa EIB-a ugovorom obvezala da će specijaliziranim instrumentima ulaganja kao što su zajmovi, vlasnički kapital, jamstva, instrumenti za podjelu rizika i savjetodavne usluge doprinositi integraciji EU-a, ekonomskoj i socijalnoj koheziji te regionalnom razvoju;

| J. | budući da bi Grupa EIB-a trebala održati jaku kreditnu sposobnost kao osnovnu prednost svojeg poslovnog modela te vrlo kvalitetan i pouzdan portfelj imovine s kvalitetnim projektima ulaganja u okviru EFSU-a i svih financijskih instrumenata u svojem portfelju; |
| --- | --- |

J.

budući da bi Grupa EIB-a trebala održati jaku kreditnu sposobnost kao osnovnu prednost svojeg poslovnog modela te vrlo kvalitetan i pouzdan portfelj imovine s kvalitetnim projektima ulaganja u okviru EFSU-a i svih financijskih instrumenata u svojem portfelju;

Globalni izazovi i glavne politike

| 1. | ističe da je gospodarska kriza znatno usporila gospodarski rast u EU-u te da je jedna od glavnih posljedica smanjenje ulaganja u EU-u; naglašava da je smanjenje javnih i privatnih ulaganja dosegnulo zabrinjavajuće razmjere u zemljama koje su najviše pogođene krizom, što je potvrđeno podacima Eurostata; izražava zabrinutost jer su makroekonomske neravnoteže i stope nezaposlenosti u pojedinim državama članicama i dalje velike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | očekuje od EIB-a da nastavi raditi s Komisijom i državama članicama na rješavanju sistemskih nedostataka zbog kojih određene regije ili zemlje ne mogu u potpunosti iskoristiti financijske aktivnosti EIB-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja spremnost Grupe EIB-a na jačanje konkurentnosti EU-a, pružanje konkretne podrške za rast i otvaranje radnih mjesta te doprinos rješavanju socioekonomskih izazova u EU-u i izvan njega ostvarenjem sveobuhvatnih ciljeva javne politike povezanih s inovacijom, malim i srednjim poduzećima, poduzećima srednje tržišne kapitalizacije, infrastrukturom, okolišem, ekonomskom i socijalnom kohezijom i klimom; podsjeća da ti ciljevi također zahtijevaju osiguravanje javnih dobara; inzistira na tome da, kako bi se uspješno ostvarili ciljevi strategije Europa 2020., sve aktivnosti Grupe EIB-a ne bi trebale biti samo ekonomski održive, već bi se njima trebalo doprinositi pametnijem, zelenijem i uključivijem EU-u; u vezi s time poziva EIB da s malim tržišnim akterima i zadrugama u zajednici radi na objedinjavanju malih projekata u području obnovljivih izvora energije kako bi stekli uvjete za financiranje iz EIB-a; ističe da je potrebna usklađenost među instrumentima potrebnima za postizanje tih ciljeva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, u tom kontekstu, rad Komisije na kombiniranju različitih izvora financiranja, uključujući EFSU, financijske instrumente EU-a kojima se upravlja na centralnoj razini, programska sredstva europskih strukturnih i investicijskih fondova, te sredstva država članica i nacionalnih razvojnih banaka i institucija, zbog čega su rizičniji projekti i projekti s ograničenim pristupom financiranju mogli biti provedeni u korist malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da je EIB potvrdio svoju predanost podupiranju provedbe Pariškog sporazuma; smatra da će revizija kriterija EIB-a za kreditiranje u području energije koja je predviđena za 2018. omogućiti banci da razmotri potporu koju daje sektoru fosilnih goriva te da objavi cjelovite relevantne i povezane podatke; u tom kontekstu potiče banku na izdavanje konkretnih akcijskih planova na temelju njezine klimatske strategije za 2015. i na usklađivanje njezina portfelja s ciljem da povećanje prosječne temperature na svjetskoj razini bude 1,5 stupnjeva, u skladu s Pariškim sporazumom, i to brzim i potpunim postupnim ukidanjem projekata povezanih s fosilnim gorivima i davanjem prednosti projektima u području energetske učinkovitosti i obnovljivim projektima; pozdravlja zaključke Vijeća od 10. listopada 2017. o financiranju borbe protiv klimatskih promjena (4) i ističe važnost raspoloživosti dostatnog financiranja za održiva „zelena” ulaganja, što uključuje i ulaganja za bioindustriju (5); poziva EIB da nastavi pružati financijsku potporu održivim lokalnim izvorima energije kako bi se prevladao problem visoke razine europske ovisnosti o vanjskim izvorima energije i zajamčila sigurnost opskrbe; poziva EIB da usvoji pokazatelje iz Rija za klimatske aktivnosti koje je uveo OECD za praćenje i nadzor klimatskih rashoda iz europskih strukturnih i investicijskih fondova kako bi se bolje uzele u obzir aktivnosti EIB-a u vezi s kohezijskom politikom pri ocjeni uloge europskih strukturnih i investicijskih fondova u rješavanju klimatskih promjena; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je EIB u području klimatskih aktivnosti postigao različite rezultate, iako je općenito s naporom ispunio svoj cilj od 25 %; zabrinut je zbog činjenice da u 16 država članica potpora EIB-a za klimatske mjere nije dosegnula čak ni 20 % i da su 2016. godine ulaganja u te mjere većinom bila prisutna u jačim gospodarstvima EU-a, pri čemu je 70 % potpora EFSU-a za obnovljive izvore energije bilo koncentrirano u samo jednoj državi, Belgiji, dok je 80 % ulaganja EFSU-a u energetsku učinkovitost dodijeljeno Francuskoj, Finskoj i Njemačkoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja činjenicu da je EIB odgovorio na krizu znatnim proširenjem svojih aktivnosti, uključujući aktivnosti u zemljama koje su najviše pogođene krizom; poziva EIB da pruži dodatnu podršku zemljama EU-a kako bi se time doprinijelo njihovu gospodarskom oporavku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da hitno treba razjasniti posljedice Brexita na aktualni proračun EIB-a i njegove aktivnosti kako bi ta institucija i dalje mogla ispunjavati svoju ulogu; napominje da je Ujedinjena Kraljevina pružala 16,11 % kapitala EIB-a, od čega uplaćeni kapital iznosi 3,5 milijardi EUR, a kapital na poziv 35,7 milijardi EUR; naglašava važnost razjašnjenja iznosa doprinosa Ujedinjene Kraljevine u proračun EIB-a te budućega gospodarskog sudjelovanja Ujedinjene Kraljevine; poziva države članice da zajamče da istupanje Ujedinjene Kraljevine neće dovesti do gubitka sposobnosti EIB-a da podupire gospodarstvo EU-a; u tom pogledu ističe potrebu da se što prije uspostavi pravna sigurnost u pogledu tekućih projekata koje EIB sufinancira u Ujedinjenoj Kraljevini; smatra da, iako bi prije službenog istupanja Ujedinjene Kraljevine iz Unije prema toj državi u pogledu ulaganja trebalo postupati kao prema bilo kojoj državi članici, EIB ima pravo da svoja ulaganja uvjetuje jamstvima da će kriteriji prihvatljivosti, osobito u pogledu standarda koji se odnose na okoliš, biti ispunjeni za cijelo vrijeme trajanja takvih ulaganja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava važnost EIB-ovih aktivnosti financiranja u istočnom i južnom susjedstvu za pružanje potpore tim zemljama koje provode zahtjevne gospodarske i demokratske reforme na svojem putu prema EU-u; podsjeća da bi glavne aktivnosti financiranja trebale biti usmjerene i na neodgodive potrebe i na dugoročne izazove kao što su ponovna izgradnja infrastrukture, jamčenje prikladnih stambenih uvjeta te izgradnja infrastrukture za suočavanje s kriznim situacijama, kao i borba protiv nezaposlenosti mladih; ističe da je potrebno da EIB provodi vanjske operacije tako da se njegove aktivnosti posebno usmjere na područja koja su iznimno važna za EU; u tom pogledu ističe proširenje mandata EIB-a za vanjsko kreditiranje u svrhu jačanja aktivnosti u južnom susjedstvu, Sredozemlju, Latinskoj Americi i Aziji; nadalje ističe da postoji veliki potencijal da se operacijama EIB-a poboljša gospodarska situacija u regijama od ključne geopolitičke važnosti, posebno u Ukrajini, koja se suočava s velikim gospodarskim pritiskom zbog aktualnog oružanog sukoba u istočnoj Ukrajini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da EIB, kao „banka EU-a” koja je osnovana i uređena Ugovorima i odgovarajućim Protokolom koji im je priložen, mora opravdati taj jedinstveni status, koji sa sobom donosi posebna prava i odgovornosti; primjećuje da EIB ima ključnu ulogu u primjeni sve većeg broja financijskih instrumenata koristeći se proračunskim sredstvima EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da se prema operativnom planu 2017. – 2019. predviđa da će vrijednost zajmova koje je odobrio EIB opet porasti 2019. (na 76 milijardi EUR, nakon pada sa 77 milijardi EUR 2014. na 73 milijarde 2016.); ističe da bi sadašnji kontekst trebao potaknuti banku na usvajanje ambicioznijih ciljeva i na povećanje broja odobrenih zajmova; podsjeća da bi EIB trebao imati važnu ulogu u provedbi strategije Europa 2020. uz pomoć instrumenata poput programa Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja EIB-ovu predanost rješavanju temeljnih uzroka migracija te djelovanju u zemljama koje su posebno pogođene migracijskom krizom, što obuhvaća jačanje i dopunjavanje humanitarnog djelovanja i pružanje podrške gospodarskom rastu, razvoj gradske, zdravstvene i obrazovne te socijalne, moderne i održive infrastrukture i potrebno ulaganje u nju, poticanje gospodarskih aktivnosti kojima se otvaraju radna mjesta i promicanje prekogranične suradnje između država članica i trećih zemalja; očekuje da u tu svrhu Grupa EIB-a poveća napore u usklađivanju svoje Inicijative za gospodarsku otpornost i izmijenjenoga mandata za vanjsko kreditiranje s Europskim fondom za održivi razvoj (EFOR); traži da se poveća financijska pomoć za projekte kojima bi se pomoglo u smanjenju ekonomskih troškova povezanih s migracijskom krizom uz ostvarivanje pozitivnog učinka na građane, izbjeglice i druge migrante u državama članicama koje primaju najveće priljeve izbjeglica i migranata; |
| --- | --- |

12.

| 13. | u tom pogledu pozdravlja EIB-ovu inicijativu za odgovor i otpornost na krizu, kojom se nastoji povećati iznos pomoći za zemlje južnog susjedstva Europe i Balkana za šest milijardi EUR; traži da se tom inicijativom da istinski dodatni doprinos postojećim aktivnostima EIB-a u regiji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prima na znanje prijedlog EIB-a da se u okviru Grupe EIB-a osnuje podružnica specijalizirana za financiranje izvan Europe, pri čemu bi Europski investicijski fond poslužio kao predložak; očekuje da će ga se o razvoju događaja u tom pitanju pravodobno obavještavati; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja strategiju Grupe EIB-a za ravnopravnost spolova i ekonomsko osnaživanje žena objavljenu 2017.; smatra da bi se rodna perspektiva trebala primjenjivati na cjelokupno financijsko poslovanje Grupe EIB-a; očekuje da će se uskoro provesti akcijski plan za ravnopravnost spolova s ambicioznim ciljevima i konkretnim pokazateljima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja postizanje dogovora o produljenju i prilagodbi EFSU-a i očekuje da će se revizijom fonda i poboljšanim Europskim savjetodavnim centrom za ulaganja omogućiti rješavanje problema utvrđenih u sadašnjem sustavu, i to u pogledu dodatnosti, održivosti, klimatskoga djelovanja zemljopisne ravnoteže i aktivnosti savjetodavnog centra; ističe važnost izbjegavanja zemljopisnih neravnoteža u kreditiranju EIB-a kako bi se osigurala šira zemljopisna i sektorska pokrivenost, a da se ne dovodi u pitanje visoka kvaliteta projekata; poziva EIB da dodatno ojača svoju suradnju s nacionalnim razvojnim bankama i institucijama kako bi se poboljšalo informiranje te da dodatno unaprijedi svoje savjetodavne aktivnosti i tehničku podršku kako bi se dugoročno riješilo pitanja zemljopisne ravnoteže; prima na znanje razna iskustva s projektima EFSU-a; podupire i potiče daljnje razmjene najbolje prakse između EIB-a i država članica kako bi se zajamčila gospodarska učinkovitost i odgovarajuća prevaga Junckerova plana, što će doprinijeti poboljšanju života građana EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da u socijalnom sektoru EIB odobrava zajmove u prosječnoj vrijednosti od 1 milijarde EUR godišnje za projekte socijalnog stanovanja (koji su posljednjih godina u znatnom porastu, a u porastu je i raznolikost njihovih nositelja i zajmoprimaca), 1,5 milijardi EUR za projekte zdravstvene infrastrukture i 2,4 milijarde EUR za projekte obrazovne infrastrukture; ističe da će daljnji razvoj financiranja EIB-a u tom sektoru odražavati trenutačni napredak u ostvarenju poštovanja europskog stupa socijalnih prava i osiguravanju toga da u skladu s očekivanjima Grupa EIB-a da prednost onim projektima koji imaju najveći učinak na otvaranje održivih radnih mjesta na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja činjenicu da će, prema kratkom prikazu Odjela za gospodarstvo u EIB-u od 28. rujna 2017., kumulativna ulaganja koja je Grupa EIB-a odobrila 2015. i 2016. godine značiti dodatak od 2,3 % za BDP Unije do 2020. i dodatnih 2,25 milijuna radnih mjesta, što pokazuje znatan makroekonomski učinak EIB-a; potiče EIB da dodatno poveća svoju sposobnost makroekonomske analize, uključujući istraživanja o makroekonomskom učinku svojih aktivnosti, kao i svoj općeniti analitički rad i sektorske studije te raspon empirijskih dokumenata i publikacija, čime će također postati „baza znanja”; poziva EIB da nastavi poboljšavati procjenu projekata primjenjujući raznovrsnije, preciznije i rafiniranije pokazatelje učinka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uviđa važnost protucikličke uloge koju je EIB imao prošlih godina; smatra da bi jedan od glavnih prioriteta EIB-a nakon što se gospodarstvo vrati na razinu ulaganja prije krize trebao biti taj da se usmjeri na pružanje pomoći oko prevladavanja investicijskih jazova u područjima u kojima tržišta nisu uspješna, primjerice zbog njihove ustrajne usredotočenosti na kratkoročne ciljeve i nemogućnosti da odrede pravu cijenu dugoročnih vanjskih troškova, kako bi se potaknula održiva ulaganja, tehnološki napredak i inovacije koje vode k održivom razvoju; ističe da je potrebno dati prednost projektima koji se temelje na inovacijama s jasnom dodanom vrijednosti za EU te projektima kojima se podupire regionalni razvoj kao što je revitalizacija ruralnih i drugih teže dostupnih i nedovoljno razvijenih područja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da je EIB imao i još uvijek ima pozitivnu ulogu u smanjenju nedostatka javnih ulaganja; naglašava da ulaganja, odgovorne i održive strukturne reforme i stabilna proračunska politika moraju biti sastavni dio cjelokupne strategije; traži koordinaciju aktivnosti EIB-a u državama članicama s aktivnostima, politikama i ciljevima vlada utvrđenima u nacionalnim programima reformi te u preporukama za pojedine države kad god je ta koordinacija moguća; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da na razini EU-a postoje veliki strukturni razlozi zbog kojih se povećavaju razlike u ulaganjima među državama članicama; poziva EIB da poveća svoju tehničku pomoć kako bi se riješio problem premale sposobnosti za pokretanje projekata u nekim državama članicama; poziva EIB da pruži detaljnije informacije o radnim mjestima koja su izravno i neizravno otvorena za svaki financirani projekt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da se EIB na temelju Ugovorâ obvezao doprinositi uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta provođenjem svoje glavne aktivnosti kreditiranja, podupirati projekte za razvoj slabije razvijenih regija i projekte koji imaju prekogranični karakter, u sinergiji s europskim strukturnim i investicijskim fondovima; naglašava stoga potencijal važne komplementarne uloge EIB-a u provedbi kohezijske politike, koja bi se uvijek trebala temeljiti na uspješnosti te biti usmjerena na rezultate, uključujući i aktivnosti usmjerene na jačanje kapaciteta za pripremu projekata, usluge savjetovanja i analize te zajmove za nacionalno sufinanciranje europskih strukturnih i investicijskih fondova; poziva Komisiju i EIB da bolje usklade svoje napore radi daljnjeg poticanja razmjene najboljih praksi i povećanja broja mogućnosti za ulaganja u svim europskim regijama, uključujući i one koje nisu obuhvaćene kohezijskim fondom, a u svrhu boljeg ostvarivanja ciljeva gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da bi EIB, kao javna financijska institucija koja financira projekte usmjerene na provedbu politika i prioriteta EU-a, trebao doprinositi gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji, pa i u slabije razvijenim regijama, kako je utvrđeno u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije; ipak, sa zabrinutošću primjećuje da je prema zemljopisnoj raspodjeli kreditiranja po zemljama u kojima se projekti provode pet država članica, najvećih gospodarstava u EU-u, dobilo 54,11 % svih zajmova odobrenih 2016. godine; poziva EIB i Komisiju da ispitaju što je dovelo do takve situacije i da o tome izvijeste Parlament do sredine 2018.; naglašava potrebu za širom teritorijalnom raspodjelom sredstava, među ostalim i kada je riječ o EFSU-u, koji bi uvijek trebao biti dopuna europskim strukturnim i investicijskim fondovima, kako bi se postigao cilj smanjenja nejednakosti među regijama; ističe potrebu za jačanjem uloge EIB-a u financiranju socijalnog poduzetništva i otvaranju novoosnovanih poduzeća, ubrzanju rasta socijalne infrastrukture te projekata u području energije iz obnovljivih izvora, energetske učinkovitosti i kružnoga gospodarstva; u tom kontekstu podsjeća na to da EIB također ulaže znatna sredstva u zemlje koje nisu članice EU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prima na znanje evaluaciju u sredini programskog razdoblja svih financijskih instrumenata iz programa Obzor 2020. (InnovFin) kojima upravlja Grupa EIB-a i 15 preporuka koje su u njoj iznesene; očekuje da će Grupa EIB-a oblikovati detaljnu strategiju o tome na koji način namjerava provesti te preporuke; |
| --- | --- |

24.

Usklađenost

| 25. | ponavlja svoje stajalište da bi se u europskom pravnom okviru, uključujući Statut EIB-a, Uredbu o EFSU-u, četiri uredbe o zajedničkoj poljoprivrednoj politici (ZPP), te pet europskih strukturnih i investicijskih fondova (Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond, Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo) trebalo zabraniti da financijska sredstva EU-a na kraju odlaze korisnicima ili financijskim posrednicima za koje je dokazano da su sudjelovali u utaji poreza ili poreznim prijevarama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća da Politika u području nekooperativnih jurisdikcija EIB-a mora biti ambiciozna; napominje da je oslanjanje na zajednički popis EU-a koji sadržava jurisdikcije trećih zemalja koje ne poštuju međunarodne standarde dobrog poreznog upravljanja, koji je Vijeće EU-a potvrdilo 5. prosinca 2017., a koji će imati prednost nad popisima ostalih vodećih organizacija u slučaju sukoba, pozitivan ali nedostatan korak i poziva na to da se izvještavanje po državama bez izuzeća uvrsti u strategiju EIB-a o društvenoj odgovornosti poduzeća; poziva EIB: da poštuje relevantne standarde i mjerodavno zakonodavstvo o sprečavanju pranja novca i borbi protiv terorizma, poreznih prijevara i utaje poreza; da ne upotrebljava strukture za izbjegavanje plaćanja poreza, posebno sustave za agresivno porezno planiranje ili prakse koje ne zadovoljavaju kriterije dobrog poreznog upravljanja i da ne sudjeluje u njima, kako je utvrđeno u zakonodavnim aktima Unije, zaključcima Vijeća, komunikacijama Komisije ili u mogućim službenim uputama Komisije; te da ne održava poslovne odnose sa subjektima osnovanima ili s poslovnim nastanom u jurisdikcijama koje ne surađuju s Unijom u smislu primjene međunarodno utvrđenih poreznih standarda o transparentnosti i razmjeni informacija; poziva EIB da nakon savjetovanja s Komisijom i dionicima revidira i ažurira svoju politiku o nekooperativnim jurisdikcijama u svjetlu donošenja spomenutoga Unijina popisa nekooperativnih jurisdikcija; poziva Komisiju da sa svoje strane svake godine Parlamentu i Vijeću podnese izvješće o provedbi te politike; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje da je Komisija u prošlosti blokirala određene projekte koje su predložile međunarodne financijske institucije (6) jer su ti projekti obuhvaćali neopravdano složene porezne aranžmane posredstvom štetnih ili nepostojećih poreznih režima u trećim zemljama; poziva Komisiju i EIB da u svoje godišnje izvješće uvrste informacije o projektima u kojima su sredstva prenesena u offshore jurisdikcije; naglašava da je potrebno da međunarodne financijske institucije uklone rizik od toga da se sredstvima EU-a izravno ili neizravno potpomaže izbjegavanje plaćanja poreza i porezne prijevare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da je izražena zabrinutost zbog projekata koje financira EIB, a koji obuhvaćaju offshore strukture i nekooperativne jurisdikcije; poziva Komisiju da objavljuje godišnje izvješće o korištenju fondova EU-a u vezi s offshore strukturama i novčanim transferima EIB-a i Europske banke za obnovu i razvoj (EBOR) tim strukturama, uključujući broj i vrstu blokiranih projekata, objašnjenje razloga blokiranja projekata te naknadne radnje poduzete kako bi se osiguralo da se sredstvima EU-a izravno ili neizravno ne potiče izbjegavanje plaćanja poreza ni utaja poreza; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja činjenicu da EIB uzima u obzir porezni učinak u zemljama u kojima su izvršena ulaganja i način na koji se tim ulaganjima doprinosi gospodarskom razvoju, otvaranju radnih mjesta i smanjenju nejednakosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi EIB, kao banka Europske unije, trebao uložiti veće napore kako bi osigurao da financijski posrednici s kojima surađuje ne upotrebljavaju strukture za izbjegavanje plaćanja poreza, posebno agresivne mehanizme poreznog planiranja ili prakse koje ne zadovoljavaju kriterije dobrog poreznog upravljanja utvrđene u zakonodavstvu EU-a, uključujući preporuke i komunikacije Komisije; ističe da bi EIB također trebao osigurati da financijski posrednici nisu uključeni u slučajeve korupcije, pranja novca, organiziranog kriminala i terorizma; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da EIB treba imati pouzdane i potpune informacije o stvarnom vlasništvu krajnjih primatelja sredstava EIB-a, što uključuje i slučajeve u kojima financiranje ovisi o fondovima rizičnoga kapitala; stoga potiče EIB da unaprijedi svoj postupak dubinske analize i transparentnost kada surađuje s financijskim posrednicima; smatra da su primjena kriterija za odabir financijskih posrednika i posjedovanje najnovijih informacija o stvarnom vlasništvu poduzeća, uključujući trustove, zaklade i porezne oaze, najbolje prakse koje treba trajno slijediti; prima na znanje činjenicu da EIB tijekom postupka dubinske analize utvrđuje stvarne vlasnike takvih poduzeća; poziva Grupu EIB-a da dodatno ojača svoje ugovorne uvjete uvođenjem klauzule o dobrom upravljanju ili upućivanjem na njega kako bi se ublažili rizici za integritet i ugled; ustraje u potrebi da EIB sastavi detaljan javni popis kriterija za odabir financijskih posrednika kako bi se ojačali napori EU-a u borbi protiv zlouporabe oporezivanja i na djelotvorniji način spriječili rizici u vezi s korupcijom i infiltracijom organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja napore koje EIB ulaže kako bi proveo dubinsku analizu ugovornih strana Grupe EIB-a i njihova poslovanja, uključujući tekuće aktivnosti praćenja i kontrole, kako bi se spriječilo to da EIB nenamjerno potiče korupciju, prijevare, tajno dogovaranje, prisilu, pranje novca, porezne prijevare, štetne porezne prakse ili financiranje terorizma, a to se posebno postiže izvješćima o radu koje objavljuje ured glavnog dužnosnika EIB-a za praćenje usklađenosti i njegovom uskom suradnjom s glavnom inspekcijom EIB-a; poziva EIB da se uskladi s novim sustavom brzog uzbunjivanja i isključivanja koji planira Komisija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja suradnju i interakciju Grupe EIB-a s raznim službama Komisije o mjerama sadržanima u paketu mjera za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza radi razjašnjavanja područja primjene i ključnih elemenata tog zakonodavnog paketa, uloge i uključenosti Grupe EIB-a te njezina angažmana u dijalogu s organizacijama civilnog društva o tim pitanjima na razini Upravnog vijeća Grupe EIB-a i njezinih službi kao što je ured glavnog dužnosnika EIB-a za praćenje usklađenosti; poziva EIB da u okviru dubinske analize bolje razmotri izbjegavanje plaćanja poreza; |
| --- | --- |

33.

Odgovornost

| 34. | smatra da poboljšanu gospodarsku ulogu Grupe EIB-a, njezin povećani ulagački kapacitet i korištenje proračunom EU-a za jamčenje vlastitog poslovanja moraju pratiti veća transparentnost i odgovornost kako bi se osigurao istinski javni nadzor njezinih aktivnosti, odabira projekata i prioriteta financiranja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | potvrđuje da EIB Parlamentu godišnje podnosi tri izvješća o svojim aktivnostima i da predsjednik i osoblje EIB-a redovito nazoče saslušanjima na zahtjev Parlamenta i njegovih odbora; no podsjeća na svoj zahtjev za višu razinu parlamentarne odgovornosti i transparentnosti EIB-a; u tom kontekstu ponavlja svoj poziv na potpisivanje međuinstitucijskog sporazuma između EIB-a i Parlamenta o razmjeni informacija, uključujući mogućnost da države članice predsjedniku EIB-a upute pisana pitanja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća da transparentnost u provedbi politika EU-a ne služi samo povećanju ukupne korporativne odgovornosti i vjerodostojnosti Grupe EIB-a, s jasnim pregledom tipa financijskih posrednika i krajnjih korisnika, nego doprinosi i poboljšanju učinkovitosti i održivosti financiranih projekata te osigurava nultu toleranciju prijevara i korupcije u njegovu portfelju zajmova; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja činjenicu da se politika transparentnosti Grupe EIB-a temelji na pretpostavci o objavljivanju podataka te da svi mogu pristupiti njezinim dokumentima i informacijama; podsjeća na svoju preporuku da se na internetskoj stranici Grupe EIB-a objavljuju dokumenti koji nisu povjerljivi, kao što su međuinstitucijski sporazumi i memorandumi te poziva Grupu EIB-a da se ne zaustavi na tome nego da nastavi tražiti načine za poboljšanje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | predlaže da Grupa EIB-a slijedi primjer Međunarodne financijske korporacije u okviru Grupe Svjetske banke i počne objavljivati informacije o visokorizičnim potprojektima koje financira preko poslovnih banaka (glavnih posrednika/financijskih instrumenata koje Grupa EIB-a koristi za financiranje malih i srednjih poduzeća); |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja činjenicu da se svi projektni dokumenti u posjedu Grupe EIB-a objavljuju na zahtjev; poziva Grupu EIB-a da u vezi sa zahtjevima za proaktivnu objavu informacija o projektima izradi smjernice za osnovne informacije i informacije koje nisu povjerljive; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Grupu EIB-a da politikom objave podataka osigura sve veću razinu transparentnosti u pogledu načela kojima se uređuju njezina politika određivanja cijena i upravljačka tijela; u tom pogledu pozdravlja objavu zapisnika sa sjednica Upravnog vijeća EIB-a iz siječnja 2017., javnog registra dokumenata i podataka o projektima uz pomoć Inicijative za transparentnost međunarodne pomoći (7); poziva na objavljivanje zapisnika sa sjednica Upravljačkog odbora; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prima na znanje aktualnu reviziju politike zaštite zviždača Grupe EIB-a; potiče Grupu EIB-a da poveća neovisnost, legitimnost, pristupačnost, predvidljivost, pravičnost i transparentnost mehanizma za podnošenje pritužbi, među ostalim uključivanjem direktora i poboljšanjem zaštite podnositelja zahtjeva; smatra da su takve mjere očito u interesu banke, dionika i institucija EU-a; |
| --- | --- |

41.

| 42. | napominje da je 53 % od 120 slučajeva prijavljenih Odjelu glavnog inspektorata za istraživanje prijevara (IG/IN) u 2016. uputilo osoblje Grupe EIB-a; pozdravlja činjenicu da je mehanizam izvješćivanja o prijevarama na internetskim stranicama EIB-a sada dostupan na 30 jezika (8); smatra da bi EIB trebao pozorno pratiti aktualni rad na području zaštite zviždača na razini EU-a te u skladu s time dodatno poboljšati svoje mogućnosti izvješćivanja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Grupu EIB-a da pozornost uvijek usmjerava na kontrolu uspješnosti uz pomoć procjene uspješnosti i dokazanih učinaka; potiče je da nastavi usavršavati svoje pokazatelje praćenja, posebice pokazatelje dodatnog doprinosa u svrhu što ranije procjene učinka u fazi pokretanja projekta i pružanja dovoljne količine podataka o predviđenom učinku Upravnom odboru, osobito u pogledu doprinosa projekata politikama EU-a, primjerice njihova učinka na zapošljavanje (za vrijeme provedbe i primjene); nadalje naglašava da se uspješnost financiranja Grupe EIB-a ne može ocijeniti samo na temelju procjene njezina financijskog učinka te stoga poziva na održavanje odgovarajuće ravnoteže između operativnih ciljeva utvrđenih u odnosu na opseg poslovanja i nefinancijskih ciljeva osoblja Grupe EIB-a; potiče na to da se primjerice u procjenama uspješnosti utvrdi koji su posebni ciljevi projekta u okviru ciljeva održivog razvoja UN-a te koliko se doprinijelo njihovu ostvarenju; smatra da je ključno da ljudi koji žive u blizini financiranih infrastrukturnih projekata budu aktivno uključeni u njihovu evaluaciju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja činjenicu da EIB i dalje radi na usavršavanju metodologije izvještavanja o učinku primjerice kako bi se točno odredila ulaganja koja su mobilizirana raznim posredničkim strukturama pozajmljivanja i novim proizvodima te pozdravlja zajednički korak učinjen u suradnji s drugim multilateralnim razvojnim bankama u pogledu usklađivanja ključnih aspekata izvještavanja o učinku, primjerice u izvješću o izvještavanju o financiranju borbe protiv klimatskih promjena koje je nedavno sastavljeno i u izvješću o pozajmljivanju u svim sektorima koje se priprema; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja činjenicu da mjerenje rezultata (ReM+) postupno dovodi do „promjene kulture” unutar Grupe EIB-a; poziva na usklađivanje i generalizaciju tog djelovanja uz uvrštenje pokazatelja iz Addis Abebe i Pariza u što većoj mjeri; smatra da bi se daljnjom prilagodbom tih pokazatelja tako da se obuhvate lokalna stajališta mogla smanjiti njihova udaljenost bez ugrožavanja njihove neovisnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva EIB da prilikom ulaganja u treće zemlje uzima u obzir lokalni kontekst; podsjeća na to da se ulaganje u treće zemlje ne može temeljiti samo na pristupu maksimalnog povećanja dobiti nego također mora težiti stvaranju dugoročnog održivog gospodarskog rasta pod vodstvom privatnog sektora i smanjenju siromaštva s pomoću stvaranja radnih mjesta i boljeg pristupa proizvodnim resursima; |
| --- | --- |

46.

| 47. | napominje da su u mnogim zemljama u kojima EIB djeluje na razne načine ugrožena ljudska prava, a osobito sloboda izražavanja, okupljanja i udruživanja, od nasilnog gušenja prosvjeda i kriminalizacije slobode govora, do proizvoljnih uhićenja, pritvaranja boraca za ljudska prava i uvođenja ograničenja za organizacije civilnog društva; poziva EIB da donese akcijski plan za ljudska prava u svrhu provedbe ciljeva Strateškog okvira EU-a za ljudska prava i demokraciju, Akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju te Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima kako bi se spriječile ikakve negativne posljedice projekata EIB-a na ljudska prava, osiguralo da se njegovim projektima doprinosi povećanju i ostvarenju ljudskih prava te pružili pravni lijekovi u slučaju povreda ljudskih prava; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja objavu metodologije okvira ReM, no smatra da rezultate tih ocjena treba objaviti za sva djelovanja, uključujući učinak na okoliš i društvo na razini projekata i potprojekata; pozdravlja reviziju mandata za vanjsko kreditiranje u sredini programskog razdoblja, posljedica koje će odsad biti da će na zahtjev Parlamenta EIB njemu dostavljati okvir za mjerenje rezultata za projekte obuhvaćene jamstvom iz proračuna EU-a; no poziva EIB da objavi dodatni okvir za mjerenje rezultata za pojedinačne projekte izvan EU-a te okvir za tri aspekta procjene za projekte u EU-u kako bi se povećala transparentnost banke; |
| --- | --- |

48.

| 49. | traži od EIB-a da objavi sve relevantne dokumente o zajmovima za automobilsku industriju za razvoj dizelske tehnologije, uključujući izvješće Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i njegove preporuke o zajmovima EIB-a Volkswagenu, te da općenito objasni u kojoj su mjeri zajmovi izdavani automobilskim kompanijama za koje je utvrđeno da su manipulirale emisijama i da pruži pregled broja tih zajmova koji se ubrajaju u klimatsko djelovanje; u tom kontekstu traži razjašnjenje sustava provjera i ravnoteža kako bi se zajamčila istinska usmjerenost na čistu tehnologiju novijih sporazuma o zajmovima s automobilskim kompanijama kao što su one kojima se podupiru istraživačke i razvojne aktivnosti u području povezivosti, učinkovitih hibridnih benzinsko-električnih motora, električnih automobila duljega dometa i naprednih sustava za pomoć u vožnji; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja činjenicu da je Grupa EIB-a donijela visoke standarde transparentnosti i odgovornosti u pogledu pozajmljivanja malim i srednjim poduzećima te činjenicu da će se u obveznom izvještavanju financijskih posrednika o svakom malom ili srednjem poduzeću koje se koristilo potporom EIB-a ti rezultati uzimati u obzir pri razmatranju sljedećih transakcija s istim posrednikom; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe da će, slijedom stupanja na snagu Direktive (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (9) te Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (10), EPPO ispitivati operacije EIB-a u državama članicama kad god nacionalna tijela ili Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) imaju razloga za sumnju da je u tom kontekstu počinjeno kazneno djelo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primjećuje da postoji samo ograničen broj informacija o tome u kojoj mjeri aktivnosti kreditiranja EIB-a doprinose postizanju ciljeva kohezijske politike; stoga poziva EIB da, prema potrebi, predstavi posebna poglavlja u sklopu svojega godišnjeg izvješća posvećenog ocjenjivanju učinka aktivnosti EIB-a usmjerenih na podupiranje provedbe kohezijske politike, uključujući aktivnosti povezane s programom Interreg, te da pruži detaljne informacije o korištenju zajmova u projektima i programima kohezijske politike, uz osvrt i na geografsku distribuciju iznosa potpore, njezin stvarni doprinos ciljevima kohezijske politike, uključujući horizontalna načela i ciljeve strategije Europa 2020. te stvaran kapacitet za mobiliziranje privatnih ulaganja; u tom kontekstu naglašava odgovornost EIB-a da Europskom parlamentu, Revizorskom sudu i drugim tijelima pruži dovoljno podataka, uključujući podatke o troškovima i upravljanju svojim proizvodima, te uzima u obzir dodanu vrijednost agregiranih podataka na razini EU-a o kombiniranju ulaganja povezanih s kohezijskom politikom i EIB-om; |
| --- | --- |

52.

Financijske aktivnosti Grupe EIB-a

| 53. | poziva Grupu EIB-a na aktivnu suradnju s Komisijom u procesu smanjenja broja i vrsta financijskih instrumenata u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) i na pripremu na taj proces skretanjem pozornosti na bilo kakvo postojeće udvostručenje ili preklapanje na temelju vlastitog iskustva, što predstavlja prvi korak; |
| --- | --- |

53.

| 54. | smatra da bi financijski instrumenti Grupe EIB-a trebali služiti projektima koji su izabrani na temelju zasluga, potencijala za proizvodnju dodane vrijednosti za EU u cjelini i stvarne dodane vrijednosti, osobito u područjima u kojima tržišta ne financiraju niti podržavaju projekte, ostvarujući odgovarajuću ravnotežu između mogućeg profila višeg rizika i osnovne potrebe za održavanjem jake kreditne sposobnosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | u tom pogledu upozorava na rizik da zbog tržišno usmjerenih instrumenata u središtu proračuna EU-a više ne budu zajednička javna dobra te potiče Grupu EIB-a da intenzivira svoje izvješćivanje Komisije o kvaliteti, a ne o kvantiteti njezina financiranja u kontekstu financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primjećuje da, kako bi u potpunosti iskoristila dodatni kapacitet podnošenja rizika, Grupa EIB-a razvija različite nove proizvode koji će omogućiti veće podnošenje rizika (npr. podređeni dug, vlasnički kapital, podjela rizika s bankama), te je revidirala svoju politiku i kriterije prihvatljivosti u pogledu kreditnog rizika kako bi omogućila povećanu fleksibilnost; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Grupu EIB-a da dalje razvija svoju kulturu rizika kako bi poboljšala učinkovitost, komplementarnost i sinergiju između svojih intervencija i raznih politika EU-a, posebice pružanjem podrške inovativnim poduzećima, infrastrukturnim projektima te malim i srednjim poduzećima koja preuzimaju rizike ili se razvijaju u gospodarski ugroženim regijama ili regijama s manjkom stabilnosti, u skladu s opetovanim dugoročnim ciljem lakšeg pristupa financiranju malih i srednjih poduzeća, ali bez ugrožavanja načela dobrog upravljanja ili dovođenja u pitanje visokog kreditnog rejtinga EIB-a; podsjeća da, ako se njima želi doprinijeti gospodarskom razvoju EU-a te ekonomskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji, instrumenti koji se temelje na prijenosu rizika ne mogu biti nerizični; ističe da EIB i njegovi dioničari moraju u potpunosti biti svjesni toga; potiče EIB da ocijeni mogućnost ponude izravne kupnje obveznica EIB-a; |
| --- | --- |

57.

| 58. | napominje da je 2016. potpora Grupe EIB-a malim i srednjim poduzećima te poduzećima srednje tržišne kapitalizacije iznosila rekordnih 33,6 milijardi EUR te je Grupa podržala otvaranje 4,4 milijuna radnih mjesta; ističe važnost kontinuirane potpore Grupe EIB-a malim i srednjim poduzećima te poduzećima srednje tržišne kapitalizacije povećanjem njihova pristupa financiranju; ističe da su mala i srednja poduzeća okosnica europskog gospodarstva te bi trebala ostati glavni primatelj zajmova Grupe EIB-a zahvaljujući dodatnom jačanju financijskih instrumenata za mala i srednja poduzeća te poduzeća srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- |

58.

| 59. | podsjeća da više od 90 % malih i srednjih poduzeća u EU-u čine mikropoduzeća koja pružaju gotovo 30 % radnih mjesta u privatnom sektoru; ističe da su mikropoduzeća osjetljivija na gospodarske šokove nego veće kompanije i mogu ostati uskraćena kad je riječ o ponudi kredita, posebno ako se nalaze u regiji u kojoj je ekonomska i bankarska situacija nepovoljna; traži od EIB-a da izradi strategiju za ispravljanje činjenice da mala i srednja poduzeća u takvim okolnostima nailaze na poteškoće u stjecanju pristupa financiranju za projekte; |
| --- | --- |

59.

| 60. | potvrđuje da je pristup financiranju i dalje glavna prepreka za rast kulturnih i kreativnih industrija; naglašava hitnu potrebu da se inicijativama za financiranje ojačaju te industrije; ističe potencijal EIB-a i EFSU-a za pružanje potpore kreativnom sektoru, uglavnom putem financiranja malih i srednjih poduzeća; poziva EIB da se pozabavi pitanjem izostanka financiranja iz EFSU-a za kulturne i kreativne industrije tako da istraži moguće interakcije s Kreativnom Europom; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Grupu EIB-a da se još više oslanja na financijski pouzdane posrednike, primjerice nacionalne razvojne banke i institucije, za provedbu određenih vrsta projekata kojima se ne bi ugrozio njezin visoki kreditni rejting; |
| --- | --- |

61.

| 62. | smatra da se mnogim pravilima upravljanja Grupe EIB-a želi zaštititi njezin visok kreditni rejting, no da je vrlo malo informacija dostupno o tome koliko je Grupa EIB-a blizu snižavanju rejtinga; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ističe da bi provedbu dubinske analize investicijskih projekata koje financira Grupa EIB-a trebalo temeljiti na čimbenicima povezanima s financijskom dobiti i onima koji nisu povezani s financijskom dobiti, nego s ostvarivanjem drugih vrsta ciljeva kao što je doprinos projekta uzlaznoj gospodarskoj konvergenciji i koheziji u EU-u ili s ostvarivanjem ciljeva strategije Europa 2020. ili ciljeva održivog razvoja; smatra da bi Grupa EIB-a trebala na odgovarajući način objasniti te nefinancijske kriterije institucionalnim i privatnim ulagačima (primjerice mirovinskim fondovima i osiguravajućim kućama), čime se promiče povećana usmjerenost na socioekonomski utjecaj i utjecaj na okoliš u cijelom financijskom sektoru; |
| --- | --- |

63.

| 64. | smatra da bi, ako se stresnim uvjetima na financijskom tržištu spriječi provedba izvedivog projekta ili ako je potrebno olakšati uspostavljanje platformi za ulaganja ili financiranje projekata u sektorima ili područjima koja odlikuje znatno nefunkcioniranje tržišta ili ulagačka situacija koja nije optimalna, Grupa EIB-a trebala uvesti i dokumentirati promjene, posebno u vezi s naknadom jamstva EU-a EIB-u kako bi se doprinijelo smanjenju troškova financiranja operacije koje snosi korisnik financiranja Grupe EIB-a uz pomoć financijskih instrumenata u cilju olakšavanja provedbe projekta; smatra da bi se, ako je to potrebno, trebali uložiti slični napori kako bi se osiguralo pružanje podrške malim projektima uz pomoć financijskih instrumenta te da bi se taj oblik njihove upotrebe također trebao razmotriti u slučajevima kada se korištenjem lokalnih i regionalnih posrednika omogućuje smanjenje troškova financiranja malih projekata financijskim instrumentima; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja nedavno donesenu strategiju ulaganja vlasničkog kapitala koja uključuje više procjena poslovanja vlasničkim kapitalom kako bi se uklonio nedostatak financiranja vlasničkog kapitala u prioritetnim područjima inovacije i infrastrukture u EU-u, posebice u dvama tržišnim područjima: neizravnom vlasničkom financiranju (vlasničko ulaganje u infrastrukturne fondove i programe sufinanciranja) i izravnom vlasničkom financiranju (zajmovi odobreni korporacijama i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije u obliku kvazivlasničkog ulaganja) uz kombinaciju izravnih i neizravnih instrumenata (investicijski fondovi i zajmovi s udjelom); |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja podršku koju je EIF već dao platformama za skupno financiranje u okviru postojećih aktivnosti, spremnost na daljnju selektivnu podršku platformi u tom okviru ili proširenjem postojećih programa te rad koji je obavljen zajedno s Komisijom na mogućem pilot-projektu povezanim sa skupnim financiranjem duga i vlasničkog kapitala; predlaže da EIF pronađe način na koji će utvrditi financijske posrednike povezane s financijskom tehnologijom kojima je potrebna podrška i doprijeti do njih; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisiju da pozorno ocjenjuje i prati troškove povezane s brojem mandata koji su dodijeljeni EIB-u; podsjeća da povezani administrativni troškovi mogu utjecati na njegovu opću uspješnost s obzirom na trenutačnu razinu financijskih i ljudskih resursa; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe da EIB ima sve bitniju ulogu u kohezijskoj politici, posebice zbog povećane upotrebe financijskih instrumenata u kombinaciji s bespovratnim sredstvima; naglašava, međutim, da su ona i dalje slabo dostupna krajnjim korisnicima te da države članice i regije upozoravaju na složenost postupaka utvrđenih u Financijskoj uredbi i Uredbi o zajedničkim odredbama (CPR), između ostalog, i kada je riječ o nerazmjernim troškovima i naknadama kao i tržišnom natjecanju s privlačnijim nacionalnim i regionalnim instrumentima; u tom kontekstu pozdravlja uspostavu platforme fi-compass kao jedinstvene kontaktne točke za savjetodavne usluge o financijskim instrumentima u okviru kohezijske politike; ipak, poziva na daljnje pružanje tehničke pomoći i pojednostavljenje postojećih postupaka kao i na veći naglasak na izgradnju kapaciteta u pogledu financijskih posrednika te ističe potrebu za boljim povezivanjem troškova i naknada za upravljanje s radom upravitelja fonda za financijske instrumente u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova; podsjeća, međutim, da se bespovratna sredstva, kao učinkovit oblik potpore u raznim područjima javne intervencije, moraju zadržati kao glavni instrument za kohezijsku politiku i da financijski instrumenti trebaju biti koncentrirani u onim sektorima u kojima imaju veću dodanu vrijednost od bespovratnih sredstava, pri čemu bi o njihovoj uporabi trebala odlučivati upravljačka tijela; ističe da treba poticati snažniji okvir suradnje EIB-a s Europskim parlamentom kako bi se omogućio bolji nadzor nad aktivnostima EIB-a; |
| --- | --- |

68.

Komunikacijske i savjetodavne aktivnosti Grupe EIB-a

| 69. | žali što mogući korisnici financiranja Grupe EIB-a općenito nisu dovoljno upoznati s proizvodima koje je Grupa izradila; postavlja pitanje je li lanac opskrbe Grupe EIB-a dovoljno raznolik i uključiv; |
| --- | --- |

69.

| 70. | smatra da bi trebalo poboljšati komunikaciju Grupe EIB-a, u suradnji s mjerodavnim nacionalnim partnerima, kako bi se podigla razina osviještenosti malih i srednjih poduzeća o njihovim mogućnostima financiranja te kako bi se građani bolje informirali o lokalnim i konkretnim projektima koje financira EU; |
| --- | --- |

70.

| 71. | u tom pogledu pozdravlja partnerstva koja se uspostavljaju s međunarodnim i nacionalnim institucijama u cilju osiguravanja komplementarnosti sa savjetodavnim uslugama EIB-a; |
| --- | --- |

71.

| 72. | izražava žaljenje zbog nedostatka podataka o ulozi EIB-a u svakoj fazi ciklusa provedbe kohezijske politike te ograničenih informacija o tome koliko kreditne aktivnosti EIB-a doprinose kohezijskoj politici; ističe potrebu za ulaganjem većih napora, na koje i poziva, kako bi se postigla veća transparentnost i bolja komunikacija u svrhu osiguravanja da informacije dopru do krajnjih korisnika na regionalnoj i lokalnoj razini te postizanja veće vidljivosti projekata; |
| --- | --- |

72.

| 73. | očekuje da će Komisija, Grupa EIB-a te nacionalna, regionalna i lokalna tijela i dalje, u duhu komplementarnosti, raditi i jačati suradnju s nacionalnim razvojnim bankama i institucijama kako bi se stvorila veća sinergija između europskih strukturnih i investicijskih fondova te financijskih instrumenata i zajmova EIB-a, kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, pojednostavili postupci, povećao administrativni kapacitet, potaknuli teritorijalni razvoj i kohezija te poboljšalo razumijevanje europskih strukturnih i investicijskih fondova te financiranja EIB-a, jer one imaju temeljito znanje o vlastitim državnim područjima i sposobnost lokalne primjene prilagođenih financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, EIB-u te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  SL L 128, 19.5.2017., str. 1.

(2)  SL L 345, 27.12.2017., str. 34.

(3)  SL L 249, 27.9.2017., str. 1.

(4)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2017/10/10/conclusions-climate-change/pdf

(5)  Primjerice, kvalitetni, dobro ocijenjeni projekti koji ne primaju financijska sredstva iz Zajedničkog poduzeća za bioindustriju.

(6)  EIB, EIF i Fond za globalnu energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju.

(7)  Rezolucija Europskog parlamenta od 28. travnja 2016. o Europskoj investicijskoj banci (EIB) – godišnje izvješće za 2014. (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0200).

(8)  http://www.eib.org/attachments/general/reports/ ig_fraud_investigations_activity_report_2016_en.pdf

(9)  SL L 198, 28.7.2017., str. 29.

(10)  SL L 283, 31.10.2017., str. 1.

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/56 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/56

---

P8_TA(2018)0040

Aktualno stanje u pogledu ljudskih prava u Turskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o aktualnom stanju u pogledu ljudskih prava u Turskoj (2018/2527(RSP))

(2018/C 463/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Turskoj, a posebno Rezoluciju od 27. listopada 2016. o položaju novinara u Turskoj (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Turskoj, a posebno Rezoluciju od 27. listopada 2016. o položaju novinara u Turskoj (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2017. o Izvješću Komisije o Turskoj za 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2017. o Izvješću Komisije o Turskoj za 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Federice Mogherini i povjerenika za europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju Johannesa Hahna od 2. veljače 2018. o najnovijem razvoju događaja u Turskoj, od 14. srpnja 2017., jednu godinu nakon pokušaja državnog udara u Turskoj, i izjavu od 13. ožujka 2017. o mišljenju Venecijanske komisije o izmjenama turskog Ustava i nedavnim zbivanjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Federice Mogherini i povjerenika za europsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju Johannesa Hahna od 2. veljače 2018. o najnovijem razvoju događaja u Turskoj, od 14. srpnja 2017., jednu godinu nakon pokušaja državnog udara u Turskoj, i izjavu od 13. ožujka 2017. o mišljenju Venecijanske komisije o izmjenama turskog Ustava i nedavnim zbivanjima,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 8. lipnja 2017. o navodnom pritvaranju čelnika turskog ogranka Amnesty Internationala Tanera Kiliça, izjavu od 8. srpnja 2017. o pritvaranju branitelja ljudskih prava na otoku Büyükadi u Turskoj te onu od 26. listopada 2017. o aktualnim slučajevima u vezi s ljudskim pravima u Turskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 8. lipnja 2017. o navodnom pritvaranju čelnika turskog ogranka Amnesty Internationala Tanera Kiliça, izjavu od 8. srpnja 2017. o pritvaranju branitelja ljudskih prava na otoku Büyükadi u Turskoj te onu od 26. listopada 2017. o aktualnim slučajevima u vezi s ljudskim pravima u Turskoj,

| — | uzimajući u obzir politički dijalog na visokoj razini između EU-a i Turske od 25. srpnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politički dijalog na visokoj razini između EU-a i Turske od 25. srpnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir pisana očitovanja povjerenika za ljudska prava Vijeća Europe podnesena Europskom sudu za ljudska prava od 2. studenoga 2017. o ukupno 12 zahtjeva povezanih sa slobodom izražavanja i pravom na slobodu i sigurnost parlamentaraca u Turskoj te od 10. listopada 2017. o ukupno deset zahtjeva povezanih sa slobodom izražavanja i pravom na slobodu novinara u Turskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisana očitovanja povjerenika za ljudska prava Vijeća Europe podnesena Europskom sudu za ljudska prava od 2. studenoga 2017. o ukupno 12 zahtjeva povezanih sa slobodom izražavanja i pravom na slobodu i sigurnost parlamentaraca u Turskoj te od 10. listopada 2017. o ukupno deset zahtjeva povezanih sa slobodom izražavanja i pravom na slobodu novinara u Turskoj,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe 2156 (2017) o funkcioniranju demokratskih institucija u Turskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe 2156 (2017) o funkcioniranju demokratskih institucija u Turskoj,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da temeljne vrijednosti EU-a uključuju vladavinu prava i poštovanje ljudskih prava, što vrijedi i za sve zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da temeljne vrijednosti EU-a uključuju vladavinu prava i poštovanje ljudskih prava, što vrijedi i za sve zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, kojih je Turska država stranka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, kojih je Turska država stranka,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Parlament odlučno osudio pokušaj državnog udara od 15. srpnja 2016.; budući da je 18. siječnja 2018. turski parlament produljio izvanredno stanje u Turskoj za još tri mjeseca; budući da se izvanredno stanje trenutačno upotrebljava za ušutkavanje izdvojenih mišljenja i daleko nadilazi legitimne mjere za suzbijanje prijetnji nacionalnoj sigurnosti; budući da u skladu s međunarodnim pravom hitne mjere moraju biti nužne i razmjerne u pogledu opsega i trajanja; |
| --- | --- |

A.

budući da je Parlament odlučno osudio pokušaj državnog udara od 15. srpnja 2016.; budući da je 18. siječnja 2018. turski parlament produljio izvanredno stanje u Turskoj za još tri mjeseca; budući da se izvanredno stanje trenutačno upotrebljava za ušutkavanje izdvojenih mišljenja i daleko nadilazi legitimne mjere za suzbijanje prijetnji nacionalnoj sigurnosti; budući da u skladu s međunarodnim pravom hitne mjere moraju biti nužne i razmjerne u pogledu opsega i trajanja;

| B. | budući da je Turska važan partner EU-a i da se od nje, kao od države kandidatkinje, očekuje da poštuje najviše standarde demokracije, što uključuje poštovanje ljudskih prava, vladavine prava, temeljnih sloboda i univerzalnog prava na pošteno suđenje; |
| --- | --- |

B.

budući da je Turska važan partner EU-a i da se od nje, kao od države kandidatkinje, očekuje da poštuje najviše standarde demokracije, što uključuje poštovanje ljudskih prava, vladavine prava, temeljnih sloboda i univerzalnog prava na pošteno suđenje;

| C. | budući da je protiv 148 potpisnika peticije „Akademici za mir” podignuta optužnica zbog širenja „terorističke propagande” te da čekaju ročište zakazano za svibanj 2018.; |
| --- | --- |

C.

budući da je protiv 148 potpisnika peticije „Akademici za mir” podignuta optužnica zbog širenja „terorističke propagande” te da čekaju ročište zakazano za svibanj 2018.;

| D. | budući da je prema podacima Europskog udruženja novinara nakon pokušaja državnog udara u zatvoru i dalje 148 novinara; budući da se preko društvenih mreža nastavlja represija nad političkim disidentima; budući da je 449 osoba pritvoreno zbog objavljivanja kritičkih komentara u društvenim medijima u vezi s vojnom intervencijom turskih vlasti u sirijskoj enklavi Afrin; budući da su prema podacima Amnesty Internationala turske vlasti zatvorile stotine organizacija civilnog društva i urede više od 160 radiotelevizijskih kuća, novina, časopisa, izdavača i distribucijskih poduzeća; |
| --- | --- |

D.

budući da je prema podacima Europskog udruženja novinara nakon pokušaja državnog udara u zatvoru i dalje 148 novinara; budući da se preko društvenih mreža nastavlja represija nad političkim disidentima; budući da je 449 osoba pritvoreno zbog objavljivanja kritičkih komentara u društvenim medijima u vezi s vojnom intervencijom turskih vlasti u sirijskoj enklavi Afrin; budući da su prema podacima Amnesty Internationala turske vlasti zatvorile stotine organizacija civilnog društva i urede više od 160 radiotelevizijskih kuća, novina, časopisa, izdavača i distribucijskih poduzeća;

| E. | budući da su od srpnja 2016. turske vlasti otpustile 107 000 ljudi; budući da je Istražno povjerenstvo za prakse tijekom izvanrednog stanja, osnovano na preporuku Vijeća Europe, do 18. siječnja 2018. primilo 104 789 zahtjeva te je dosad donijelo odluke samo za 3 110 predmeta, koje nisu objavljene; |
| --- | --- |

E.

budući da su od srpnja 2016. turske vlasti otpustile 107 000 ljudi; budući da je Istražno povjerenstvo za prakse tijekom izvanrednog stanja, osnovano na preporuku Vijeća Europe, do 18. siječnja 2018. primilo 104 789 zahtjeva te je dosad donijelo odluke samo za 3 110 predmeta, koje nisu objavljene;

| F. | budući da posljednjih godina dolazi do širenja izvršnog nadzora nad pravosuđem i tužiteljstvom, brojnih uhićenja i otpuštanja, proizvoljnog premještanja sudaca i tužitelja te kontinuiranih napada na odvjetnike; |
| --- | --- |

F.

budući da posljednjih godina dolazi do širenja izvršnog nadzora nad pravosuđem i tužiteljstvom, brojnih uhićenja i otpuštanja, proizvoljnog premještanja sudaca i tužitelja te kontinuiranih napada na odvjetnike;

| G. | budući da je prema podacima Udruge za ljudska prava (HRA) u prvih 11 mjeseci 2017. ukupno 2 278 osoba mučeno i zlostavljano; |
| --- | --- |

G.

budući da je prema podacima Udruge za ljudska prava (HRA) u prvih 11 mjeseci 2017. ukupno 2 278 osoba mučeno i zlostavljano;

| H. | budući da je stanje na jugoistoku zemlje i dalje iznimno zabrinjavajuće; budući da je u kontekstu sigurnosnih operacija prema procjenama navodno ubijeno oko 2 500 ljudi, a otprilike pola milijuna ljudi raseljeno je od srpnja 2015.; budući da je 68 kurdskih gradonačelnika i dalje u zatvoru; |
| --- | --- |

H.

budući da je stanje na jugoistoku zemlje i dalje iznimno zabrinjavajuće; budući da je u kontekstu sigurnosnih operacija prema procjenama navodno ubijeno oko 2 500 ljudi, a otprilike pola milijuna ljudi raseljeno je od srpnja 2015.; budući da je 68 kurdskih gradonačelnika i dalje u zatvoru;

| I. | budući da su među pritvorenim novinarima primjerice njemačko-turski novinar Deniz Yücel, akademik i kolumnist Mehmet Altan, novinar Şahin Alpay kao i brojni novinari i članovi osoblja dnevnog lista Cumhuriyet, među ostalim Ahmet Şık; |
| --- | --- |

I.

budući da su među pritvorenim novinarima primjerice njemačko-turski novinar Deniz Yücel, akademik i kolumnist Mehmet Altan, novinar Şahin Alpay kao i brojni novinari i članovi osoblja dnevnog lista Cumhuriyet, među ostalim Ahmet Şık;

| J. | budući da su se nakon ukidanja zastupničkog imuniteta velikom broju zastupnika, mnogi oporbeni zastupnici suočili sa sudskim postupcima i pritvorom; budući da je deset zastupnika i dalje u pritvoru, uključujući supredsjednike Narodne demokratske stranke (HDP) Figen Yüksekdağ i Selahattina Demirtaşa, kojem iz sigurnosnih razloga nije bilo dopušteno da se pojavi na sudu, te zastupnika Republikanske narodne stranke (CHP) Enisa Berberoğlua, dok je nakon glasovanja u turskom parlamentu šestero zastupnika ukinut parlamentarni mandat, među ostalim i dobitnici Nagrade Saharov Leyli Zani; |
| --- | --- |

J.

budući da su se nakon ukidanja zastupničkog imuniteta velikom broju zastupnika, mnogi oporbeni zastupnici suočili sa sudskim postupcima i pritvorom; budući da je deset zastupnika i dalje u pritvoru, uključujući supredsjednike Narodne demokratske stranke (HDP) Figen Yüksekdağ i Selahattina Demirtaşa, kojem iz sigurnosnih razloga nije bilo dopušteno da se pojavi na sudu, te zastupnika Republikanske narodne stranke (CHP) Enisa Berberoğlua, dok je nakon glasovanja u turskom parlamentu šestero zastupnika ukinut parlamentarni mandat, među ostalim i dobitnici Nagrade Saharov Leyli Zani;

| K. | budući da su u srpnju 2017. turske vlasti uhitile deset aktivista za ljudska prava („Istanbulska desetorka”), koji su kasnije pušteni uz jamčevinu; budući da je sud u Istanbulu 1. veljače 2018. ukinuo vlastitu odluku o puštanju predsjednika turskog ogranka Amnesty Internationala Tanera Kılıça i zadržao ga u pritvoru tijekom trajanja suđenja; |
| --- | --- |

K.

budući da su u srpnju 2017. turske vlasti uhitile deset aktivista za ljudska prava („Istanbulska desetorka”), koji su kasnije pušteni uz jamčevinu; budući da je sud u Istanbulu 1. veljače 2018. ukinuo vlastitu odluku o puštanju predsjednika turskog ogranka Amnesty Internationala Tanera Kılıça i zadržao ga u pritvoru tijekom trajanja suđenja;

| L. | budući da je 18. listopada 2017. uhićen Osman Kavala, jedan od vođa civilnog društva u Turskoj, te je od tada u zatvoru zbog optužbe da je „pokušao srušiti vladu” pružanjem podrške prosvjedima u parku Gezi u prosincu 2013.; |
| --- | --- |

L.

budući da je 18. listopada 2017. uhićen Osman Kavala, jedan od vođa civilnog društva u Turskoj, te je od tada u zatvoru zbog optužbe da je „pokušao srušiti vladu” pružanjem podrške prosvjedima u parku Gezi u prosincu 2013.;

| M. | budući da je 19. studenoga 2017. ured guvernera Ankare odlučio do daljnjega zabraniti bilo kakav događaj u organizaciji udruga LGBTI osoba; |
| --- | --- |

M.

budući da je 19. studenoga 2017. ured guvernera Ankare odlučio do daljnjega zabraniti bilo kakav događaj u organizaciji udruga LGBTI osoba;

| N. | budući da se, unatoč činjenici da se turskim Ustavom predviđaju sloboda uvjerenja, vjeroispovijesti i privatno širenje vjerskih ideja te se zabranjuje diskriminacija na vjerskoj osnovi, vjerske manjine i dalje suočavaju s verbalnim i fizičkim napadima, stigmatizacijom i društvenim pritiskom u školama i javnom životu, diskriminacijom i problemima u pogledu zakonske uspostave mjesta bogoslužja; |
| --- | --- |

N.

budući da se, unatoč činjenici da se turskim Ustavom predviđaju sloboda uvjerenja, vjeroispovijesti i privatno širenje vjerskih ideja te se zabranjuje diskriminacija na vjerskoj osnovi, vjerske manjine i dalje suočavaju s verbalnim i fizičkim napadima, stigmatizacijom i društvenim pritiskom u školama i javnom životu, diskriminacijom i problemima u pogledu zakonske uspostave mjesta bogoslužja;

| O. | budući da su s obzirom na stanje u Turskoj u pogledu demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i slobode tiska sredstva iz pretpristupnih fondova za Tursku smanjena za 105 milijuna EUR u usporedbi s prvobitnim prijedlogom Komisije za proračun EU-a za 2018., uz dodatnih 70 milijuna EUR koji su u rezervi sve dok zemlja ne ostvari „mjerljiva dostatna poboljšanja” u tim područjima; |
| --- | --- |

O.

budući da su s obzirom na stanje u Turskoj u pogledu demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i slobode tiska sredstva iz pretpristupnih fondova za Tursku smanjena za 105 milijuna EUR u usporedbi s prvobitnim prijedlogom Komisije za proračun EU-a za 2018., uz dodatnih 70 milijuna EUR koji su u rezervi sve dok zemlja ne ostvari „mjerljiva dostatna poboljšanja” u tim područjima;

| P. | budući da je u studenom 2016. Parlament pozvao na zamrzavanje procesa pristupanja Turske, a u srpnju 2017. da se on obustavi ako se ustavne promjene provedu u neizmijenjenom obliku; |
| --- | --- |

P.

budući da je u studenom 2016. Parlament pozvao na zamrzavanje procesa pristupanja Turske, a u srpnju 2017. da se on obustavi ako se ustavne promjene provedu u neizmijenjenom obliku;

| 1. | ponavlja da snažno osuđuje pokušaj državnog udara od 16. srpnja 2016. te izražava solidarnost s građanima Turske; priznaje pravo i odgovornost turske vlade da poduzme mjere radi privođenja počinitelja pravdi te da pritom jamči poštovanje vladavine prava i prava na pošteno suđenje; ističe, međutim, da se neuspješno vojno preuzimanje trenutačno koristi kako bi se dodatno ugušila legitimna i mirna oporba te mediji i civilno društvu spriječili u mirnom uživanju slobode izražavanja nerazmjernim i nezakonitim postupcima i mjerama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava duboku zabrinutost zbog stalnog pogoršanja stanja temeljnih prava i sloboda i vladavine prava u Turskoj te nedostatka neovisnosti pravosuđa; osuđuje primjenu proizvoljnog pritvaranja te sudskog i upravnog uznemiravanja za progon desetaka tisuća ljudi; apelira na turske vlasti da smjesta i bezuvjetno oslobode sve one koji su pritvoreni isključivo zbog svog legitimnog rada i uživanja slobode izražavanja i udruživanja te su zadržani bez uvjerljivih dokaza o kriminalnim aktivnostima; poziva na ukidanje izvanrednog stanja u zemlji te na stavljanje izvan snage izvanrednih dekreta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva turske vlasti da poštuju Europsku konvenciju o ljudskim pravima, što podrazumijeva i jasno odbacivanje smrtne kazne, i sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, uključujući načelo pretpostavke nedužnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva tursku vladu da svim osobama na koje se restriktivne mjere odnose ponudi odgovarajuće i učinkovite pravne lijekove i sudsko preispitivanje u skladu s vladavinom prava; ističe da je pretpostavka nedužnosti temeljno načelo svake ustavne države; poziva Tursku da hitno preispita ustroj Istražnog povjerenstva za prakse tijekom izvanrednog stanja kako bi ono postalo snažno i neovisno, u stanju individualno razmatrati sve slučajeve, učinkovito obrađivati golem broj primljenih zahtjeva i zajamčiti da se sudsko preispitivanje ne odgađa neopravdano; poziva Istražno povjerenstvo da svoje odluke javno objavljuje; poziva turske vlasti da sindikatima dopuste zakonito sindikalno djelovanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da terorizam i dalje predstavlja izravnu prijetnju za građane Turske; ponavlja, međutim, da se široko definirano tursko zakonodavstvo u području borbe protiv terorizma ne bi smjelo koristiti za kažnjavanje građana i medija koji se koriste svojim pravom na slobodu izražavanja; osuđuje, u tom kontekstu, pritvaranje i pokretanje sudskog postupka protiv najmanje 148 akademika s javnih i privatnih sveučilišta koji su potpisali peticiju „Akademici za mir” te isto tako osuđuje nedavna uhićenja novinara, aktivista, liječnika i običnih građana zbog izražavanja protivljenja turskoj vojnoj intervenciji u Afrinu; ozbiljno je zabrinut zbog humanitarnih posljedica vojne intervencije u toj regiji Sirije u kojoj živi većinom kurdsko stanovništvo te upozorava protiv nastavka nerazmjernih mjera; |
| --- | --- |

5.

| 6. | duboko je zabrinut zbog izvješća o zlostavljanju i mučenju zatvorenika i poziva turske vlasti da provedu temeljitu istragu o tim navodima; ponovno poziva na objavljivanje izvješća Odbora Vijeća Europe za sprečavanje mučenja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | snažno osuđuje odluku parlamenta Turske o neustavnom ukidanju imuniteta velikom broju zastupnika, čime je otvoren put nedavnim uhićenjima deset oporbenih zastupnika, uključujući supredsjednike Narodne demokratske stranke (HDP), Figen Yüksekdağ i Selahattina Demirtaşa, te ukidanju mandata šestero oporbenih zastupnika, uključujući nedavni slučaj dobitnice Nagrade Saharov Leyle Zane; osuđuje zatvaranje 68 kurdskih gradonačelnika; osuđuje proizvoljnu zamjenu predstavnika izabranih na lokalnoj razini, čime se dodatno ugrožava demokratska struktura Turske; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava duboku zabrinutost zbog zatvaranja više od 160 medijskih kuća izvršnim dekretom donesenim tijekom izvanrednog stanja; osuđuje politički pritisak na novinare; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što turske vlasti nadziru platforme društvenih medija i zatvaraju račune na društvenim medijima; poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih osoba pritvorenih bez dokaza, uključujući građane EU-a kao što je njemački novinar Deniz Yücel, koji je u zatvoru već godinu dana, od čega devet mjeseci u samici, iako protiv njega još nije podignuta optužnica; poziva Tursku da odbaci optužbe protiv finsko-turske novinarke Ayle Albayrak, koju je turski sud osudio u odsutnosti; pozdravlja činjenicu da su neki novinari i članovi osoblja oporbenog dnevnog lista Cumhuriyet oslobođeni nakon mjeseci provedenih u zatvoru te također poziva na trenutačno oslobađanje četvorice novinara Cumhuriyeta koji su i dalje iza rešetaka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava duboku zabrinutost zbog masovne represije nad organizacijama civilnog društva u Turskoj, a naročito zbog uhićenja Osmana Kavale, čelnika jedne od vodećih nevladinih organizacija; apelira na turske vlasti da bez odgode oslobode Kavalu jer je njegovo uhićenje politizirano i proizvoljno; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sa zabrinutošću prima na znanje pogoršanje stanja u pogledu turskih dugogodišnjih sekularnih načela i vrijednosti; ozbiljno je zabrinut zbog nepoštovanja slobode vjeroispovijesti, među ostalim i zbog sve veće diskriminacije kršćana i drugih vjerskih manjina; osuđuje oduzimanje 50 aramejskih crkava, samostana i groblja u Mardinu; poziva Komisiju da hitno otvori to pitanje s turskim vlastima; apelira na tursku vladu da oslobodi svećenika Andrewa Brunsona i dopusti mu povratak kući; |
| --- | --- |

10.

| 11. | isto tako podsjeća na načelo nediskriminacije manjina, među ostalim Roma, koji imaju jednako pravo na izražavanje svoje kulture i na pristup socijalnoj skrbi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | osuđuje izjavu ureda guvernera Ankare od 19. studenoga 2017. o odluci o uvođenju trajne zabrane manifestacija u organizaciji udruga LGBTI osoba, nakon tri uzastopne zabrane održavanja povorke ponosa u Istanbulu; poziva turske vlasti da odmah opozovu tu zabranu; pozdravlja puštanje na slobodu vodećeg LGBTI aktivista Alija Erola te u tom kontekstu poziva turske vlasti da oslobode proizvoljno pritvorene LGBTI aktiviste i da zaštite zdravlje Diren Coşkun koja štrajka glađu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno izražava duboku zabrinutost zbog stanja u jugoistočnoj Turskoj, osobito u područjima u kojima je uveden policijski sat te u kojima se koristi prekomjerna sila i primjenjuje kolektivno kažnjavanje; potiče Tursku da izradi plan za efektivnu reintegraciju pola milijuna interno raseljenih osoba; ponavlja da osuđuje činjenicu da PKK, koji se od 2002. nalazi na EU-ovu popisu terorističkih organizacija, ponovno pribjegava nasilju te ga poziva da položi oružje i mirno i demokratično izrazi svoja očekivanja; podsjeća da je turska vlada odgovorna za zaštitu svih svojih stanovnika; izražava žaljenje zbog raširene prakse izvlaštenja, uključujući izvlaštenje imovine koja pripada općinama; uvjeren je da isključivo pravedno političko rješenje kurdskog pitanja može donijeti održivu stabilnost i blagostanje, i na tom području i u Turskoj u cjelini, zbog čega poziva obje strane da se vrate za pregovarački stol; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izražava duboku zabrinutost zbog funkcioniranja pravnog sustava u Turskoj nakon što je kazneni sud u Istanbulu dva pritvorena novinara, Mehmeta Altana i Şahina Alpaya, odlučio zadržati u pritvoru nakon zahtjeva ustavnog suda za njihovo oslobođenje na temelju činjenice da su im tijekom boravka u pritvoru prekršena prava; napominje da to predstavlja dodatno pogoršanje vladavine prava; izražava duboko žaljenje zbog nedavnog ponovnog uhićenja predsjednika turskog ogranka Amnesty Internationala Tanera Kılıça, što se smatra izopačenjem pravde, te poziva na to da se optužbe protiv njega i njegovih suoptuženika („Istanbulska desetorka”) odbace s obzirom na to da protiv njih nisu pronađeni nikakvi konkretni dokazi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponavlja svoje stajalište iz studenoga 2017., kad je pozvao da se dodjeljivanje sredstava namijenjenih za turske vlasti u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA II) uvjetuje poboljšanjima u području ljudskih prava, demokracije i vladavine prava, te da se, gdje je to moguće, sredstva preusmjere na organizacije civilnog društva; ponavlja svoj poziv Komisiji da tijekom revizije fondova IPA u obzir uzme događaje u Turskoj, ali i da predstavi konkretne prijedloge za povećanje potpore turskom civilnom društvu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Visoku predstavnicu, ESVD, Komisiju i države članice da sa svojim turskim sugovornicima nastave raspravljati o položaju pritvorenih branitelja ljudskih prava, političkih aktivista, pravnika, novinara i akademika te da im pruže diplomatsku i političku potporu, uključujući promatranje suđenja i praćenje predmeta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva na to da se ova Rezolucija prevede na turski; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te predsjedniku, vladi i parlamentu Turske. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0423.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0306.

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/61

---

P8_TA(2018)0041

Situacija u Venezueli

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o stanju u Venezueli (2018/2559(RSP))

(2018/C 463/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čija je potpisnica i Venezuela, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čija je potpisnica i Venezuela,

| — | uzimajući u obzir Ustav Venezuele, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Venezuele,

| — | uzimajući u obzir svoje brojne rezolucije o Venezueli, posebno od 27. veljače 2014. o stanju u Venezueli (1), od 18. prosinca 2014. o progonu demokratske oporbe u Venezueli (2), od 12. ožujka 2015. o stanju u Venezueli (3), od 8. lipnja 2016. o stanju u Venezueli (4), od 27. travnja 2017. o stanju u Venezueli (5) i od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Latinskom Amerikom (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje brojne rezolucije o Venezueli, posebno od 27. veljače 2014. o stanju u Venezueli (1), od 18. prosinca 2014. o progonu demokratske oporbe u Venezueli (2), od 12. ožujka 2015. o stanju u Venezueli (3), od 8. lipnja 2016. o stanju u Venezueli (4), od 27. travnja 2017. o stanju u Venezueli (5) i od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Latinskom Amerikom (6),

| — | uzimajući u obzir izjavu o trenutačnom stanju u Venezueli od 12. srpnja 2017. koju su dali predsjednici Odbora za vanjske poslove, delegacije Mercosura i Parlamentarne skupštine EuroLat; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o trenutačnom stanju u Venezueli od 12. srpnja 2017. koju su dali predsjednici Odbora za vanjske poslove, delegacije Mercosura i Parlamentarne skupštine EuroLat;

| — | uzimajući u obzir Međuameričku demokratsku povelju donesenu 11. rujna 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuameričku demokratsku povelju donesenu 11. rujna 2001.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava Zeida Raada Al-Husseina od 31. ožujka 2017. o odluci Vrhovnog suda Venezuele o preuzimanju zakonodavnih ovlasti od Nacionalne skupštine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog povjerenika UN-a za ljudska prava Zeida Raada Al-Husseina od 31. ožujka 2017. o odluci Vrhovnog suda Venezuele o preuzimanju zakonodavnih ovlasti od Nacionalne skupštine,

| — | uzimajući u obzir izjavu Vijeća UN-a za ljudska prava kojom se osuđuje pritvaranje Enriquea Aristeguiete 2. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Vijeća UN-a za ljudska prava kojom se osuđuje pritvaranje Enriquea Aristeguiete 2. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir upozorenja iznesena u izvješćima Organizacije američkih država (OAD) od 30. svibnja 2016. i 14. ožujka 2017. o Venezueli i poziv njezina glavnog tajnika na hitno sazivanje Stalnog vijeća, u skladu s člankom 20. Međuameričke demokratske povelje, radi rasprave o političkoj krizi u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir upozorenja iznesena u izvješćima Organizacije američkih država (OAD) od 30. svibnja 2016. i 14. ožujka 2017. o Venezueli i poziv njezina glavnog tajnika na hitno sazivanje Stalnog vijeća, u skladu s člankom 20. Međuameričke demokratske povelje, radi rasprave o političkoj krizi u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir pismo potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 27. ožujka 2017. o sve težoj i ozbiljnoj političkoj, gospodarskoj i humanitarnoj krizi u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 27. ožujka 2017. o sve težoj i ozbiljnoj političkoj, gospodarskoj i humanitarnoj krizi u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju Organizacije američkih država koju je 13. ožujka 2017. potpisalo 14 njezinih država članica i u kojoj se od Venezuele zahtijeva da, među ostalim, hitno zakaže izbore, oslobodi političke zatvorenike i prizna podjelu vlasti predviđenu Ustavom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju Organizacije američkih država koju je 13. ožujka 2017. potpisalo 14 njezinih država članica i u kojoj se od Venezuele zahtijeva da, među ostalim, hitno zakaže izbore, oslobodi političke zatvorenike i prizna podjelu vlasti predviđenu Ustavom,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Stalnog vijeća OAD-a od 3. travnja 2017. o nedavnim događanjima u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Stalnog vijeća OAD-a od 3. travnja 2017. o nedavnim događanjima u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju skupine „El Grupo de Lima” od 23. siječnja 2018. o odluci Nacionalne ustavotvorne skupštine o sazivanju predsjedničkih izbora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju skupine „El Grupo de Lima” od 23. siječnja 2018. o odluci Nacionalne ustavotvorne skupštine o sazivanju predsjedničkih izbora,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. studenoga 2017. i 22. siječnja 2018. o Venezueli, odnosno o nametanju embarga na oružje i sankcija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. studenoga 2017. i 22. siječnja 2018. o Venezueli, odnosno o nametanju embarga na oružje i sankcija,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice u ime EU-a o usklađivanju određenih trećih zemalja u pogledu mjera ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli od 7. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice u ime EU-a o usklađivanju određenih trećih zemalja u pogledu mjera ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli od 7. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice u ime EU-a od 26. siječnja 2018. o najnovijem razvoju događaja u Venezueli, u kojoj osuđuje odluku vlasti Venezuele o protjerivanju španjolskog veleposlanika u Caracasu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice u ime EU-a od 26. siječnja 2018. o najnovijem razvoju događaja u Venezueli, u kojoj osuđuje odluku vlasti Venezuele o protjerivanju španjolskog veleposlanika u Caracasu,

| — | uzimajući u obzir svoju odluku da Nagradu Saharov za 2017. dodijeli demokratskoj oporbi u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku da Nagradu Saharov za 2017. dodijeli demokratskoj oporbi u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je nezakonita Nacionalna ustavotvorna skupština, koju ne priznaje ni međunarodna zajednica ni Europska unija, sazvala predsjedničke izbore za kraj travnja 2018.; budući da je prema Ustavu Venezuele Državno izborno povjerenstvo tijelo nadležno za sazivanje izbora; budući da je nedavno nekoliko puta prekršen članak 298. Ustava Venezuele u kojem se jasno navodi da se zakon kojim su uređeni izborni postupci ne smije mijenjati ni na koji način u razdoblju između dana održavanja izbora i šest mjeseci neposredno prije njega; |
| --- | --- |

A.

budući da je nezakonita Nacionalna ustavotvorna skupština, koju ne priznaje ni međunarodna zajednica ni Europska unija, sazvala predsjedničke izbore za kraj travnja 2018.; budući da je prema Ustavu Venezuele Državno izborno povjerenstvo tijelo nadležno za sazivanje izbora; budući da je nedavno nekoliko puta prekršen članak 298. Ustava Venezuele u kojem se jasno navodi da se zakon kojim su uređeni izborni postupci ne smije mijenjati ni na koji način u razdoblju između dana održavanja izbora i šest mjeseci neposredno prije njega;

| B. | budući da je ta odluka donesena izvan nacionalnog dijaloga koji se održava od prosinca 2017. i njome se ne uzimaju u obzir mogući dogovori postignuti na sastanku venezuelske vlade i oporbe u Santo Domingu; budući da su u Santo Domingu datum izbora i postupak koji im prethodi bile dvije glavne teme razgovora; budući da je to sazivanje izbora u suprotnosti s demokratskim načelima i dobrom vjerom u pogledu dijaloga između vlade i oporbe; |
| --- | --- |

B.

budući da je ta odluka donesena izvan nacionalnog dijaloga koji se održava od prosinca 2017. i njome se ne uzimaju u obzir mogući dogovori postignuti na sastanku venezuelske vlade i oporbe u Santo Domingu; budući da su u Santo Domingu datum izbora i postupak koji im prethodi bile dvije glavne teme razgovora; budući da je to sazivanje izbora u suprotnosti s demokratskim načelima i dobrom vjerom u pogledu dijaloga između vlade i oporbe;

| C. | budući da je 25. siječnja 2018. Vrhovni sud odlučio isključiti MUD (Mesa de la Unidad Democrática) iz predsjedničkih izbora; budući da je Državno izborno povjerenstvo 4. veljače 2018. iz izbornog postupka isključilo stranku Primero Justicia; budući da je čelnicima popout Leopolda Lópeza i Henriquea Caprilesa zabranjeno da se kandidiraju za obnašanje političkih dužnosti; budući da te odluke predstavljaju teško kršenje načela pravednih izbora, čime se oporbene kandidate sprječava da slobodno i pod jednakim uvjetima sudjeluju u izborima; |
| --- | --- |

C.

budući da je 25. siječnja 2018. Vrhovni sud odlučio isključiti MUD (Mesa de la Unidad Democrática) iz predsjedničkih izbora; budući da je Državno izborno povjerenstvo 4. veljače 2018. iz izbornog postupka isključilo stranku Primero Justicia; budući da je čelnicima popout Leopolda Lópeza i Henriquea Caprilesa zabranjeno da se kandidiraju za obnašanje političkih dužnosti; budući da te odluke predstavljaju teško kršenje načela pravednih izbora, čime se oporbene kandidate sprječava da slobodno i pod jednakim uvjetima sudjeluju u izborima;

| D. | budući da je MUD 2017. dobio Nagradu Saharov Europskog parlamenta za slobodu mišljenja; |
| --- | --- |

D.

budući da je MUD 2017. dobio Nagradu Saharov Europskog parlamenta za slobodu mišljenja;

| E. | budući da su zbog tog neustavnog sazivanja prijevremenih izbora Meksiko i Čile napustili postupak nacionalnih političkih pregovora između venezuelske vlade i dijela oporbe; |
| --- | --- |

E.

budući da su zbog tog neustavnog sazivanja prijevremenih izbora Meksiko i Čile napustili postupak nacionalnih političkih pregovora između venezuelske vlade i dijela oporbe;

| F. | budući da je Vijeće EU-a 13. studenoga 2017. donijelo odluku da se Venezueli uvede embargo na oružje i zabrana na povezani materijal koji bi se mogao upotrijebiti za unutarnju represiju; |
| --- | --- |

F.

budući da je Vijeće EU-a 13. studenoga 2017. donijelo odluku da se Venezueli uvede embargo na oružje i zabrana na povezani materijal koji bi se mogao upotrijebiti za unutarnju represiju;

| G. | budući da je Vijeće EU-a 22. siječnja 2018. jednoglasno odlučilo Venezueli nametnuti sankcije za sedam pojedinaca koji obnašaju javne dužnosti u vidu restriktivnih mjera kao što su zabrana putovanja i zamrzavanje imovine, kao odgovor na nepoštovanje demokratskih načela, vladavine prava i demokracije; |
| --- | --- |

G.

budući da je Vijeće EU-a 22. siječnja 2018. jednoglasno odlučilo Venezueli nametnuti sankcije za sedam pojedinaca koji obnašaju javne dužnosti u vidu restriktivnih mjera kao što su zabrana putovanja i zamrzavanje imovine, kao odgovor na nepoštovanje demokratskih načela, vladavine prava i demokracije;

| H. | budući da je nakon donošenja sankcija EU-a Venezuela odgovorila protjerivanjem španjolskog veleposlanika u Caracasu i proglasila ga „personom non grata”, optuživši Španjolsku da zadire u njezine unutarnje poslove; budući da je EU snažno osudio tu odluku, pritom ističući svoju potpunu solidarnost sa Španjolskom, podrazumijevajući da se odluke EU-a u području vanjske politike, uključujući nametanje sankcija, donose jednoglasno; |
| --- | --- |

H.

budući da je nakon donošenja sankcija EU-a Venezuela odgovorila protjerivanjem španjolskog veleposlanika u Caracasu i proglasila ga „personom non grata”, optuživši Španjolsku da zadire u njezine unutarnje poslove; budući da je EU snažno osudio tu odluku, pritom ističući svoju potpunu solidarnost sa Španjolskom, podrazumijevajući da se odluke EU-a u području vanjske politike, uključujući nametanje sankcija, donose jednoglasno;

| I. | budući da se stanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u Venezueli i dalje pogoršava; budući da se Venezuela suočava s dosad nezabilježenom političkom, socijalnom, ekonomskom i humanitarnom krizom koja je dovela do brojnih smrtnih slučajeva; budući da su održavanje slobodnih i pravednih izbora uz sva odgovarajuća jamstva te dostatno vrijeme za njihovu pripremu ključni za početak rješavanja brojnih problema s kojima se Venezuela suočava; budući da je gotovo dva milijuna Venezuelaca pobjeglo iz zemlje; budući da su zemlje koje su ih prihvatile pod sve većim pritiskom u pogledu pružanja pomoći i usluga novopridošlima; |
| --- | --- |

I.

budući da se stanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u Venezueli i dalje pogoršava; budući da se Venezuela suočava s dosad nezabilježenom političkom, socijalnom, ekonomskom i humanitarnom krizom koja je dovela do brojnih smrtnih slučajeva; budući da su održavanje slobodnih i pravednih izbora uz sva odgovarajuća jamstva te dostatno vrijeme za njihovu pripremu ključni za početak rješavanja brojnih problema s kojima se Venezuela suočava; budući da je gotovo dva milijuna Venezuelaca pobjeglo iz zemlje; budući da su zemlje koje su ih prihvatile pod sve većim pritiskom u pogledu pružanja pomoći i usluga novopridošlima;

| J. | budući da su pobunjenički policijski službenik Óscar Perez i šest drugih pojedinaca izvansudski pogubljeni unatoč činjenici da su se predali; |
| --- | --- |

J.

budući da su pobunjenički policijski službenik Óscar Perez i šest drugih pojedinaca izvansudski pogubljeni unatoč činjenici da su se predali;

| K. | budući da su obavještajne službe 2. veljače 2018. tijekom noći otele Enriquea Aristeguitu Gramcka iz njegova doma, da nisu izdale informaciju o tome gdje se nalazi te da su ga sljedeći dan oslobodile; |
| --- | --- |

K.

budući da su obavještajne službe 2. veljače 2018. tijekom noći otele Enriquea Aristeguitu Gramcka iz njegova doma, da nisu izdale informaciju o tome gdje se nalazi te da su ga sljedeći dan oslobodile;

| L. | budući da sve veći broj ljudi u Venezueli, uključujući djecu, pati od malnutricije kao posljedice ograničenog pristupa kvalitetnim zdravstvenim uslugama, lijekovima i hrani; budući da vlada Venezuele nažalost i dalje negira problem i odbija primiti i olakšati distribuciju međunarodne humanitarne pomoći; budući da građani Venezuele zbog ozbiljne nestašice na domaćem tržištu hranu i osnovne potrepštine pokušavaju nabaviti na karipskim otocima; |
| --- | --- |

L.

budući da sve veći broj ljudi u Venezueli, uključujući djecu, pati od malnutricije kao posljedice ograničenog pristupa kvalitetnim zdravstvenim uslugama, lijekovima i hrani; budući da vlada Venezuele nažalost i dalje negira problem i odbija primiti i olakšati distribuciju međunarodne humanitarne pomoći; budući da građani Venezuele zbog ozbiljne nestašice na domaćem tržištu hranu i osnovne potrepštine pokušavaju nabaviti na karipskim otocima;

| 1. | osuđuje jednostranu odluku nezakonite Nacionalne ustavotvorne skupštine, koju nisu priznali ni međunarodna zajednica ni EU, o sazivanju prijevremenih predsjedničkih izbora za kraj travnja 2018.; izražava duboko žaljenje zbog nedavne odluke Vrhovnog suda Venezuele da predstavnicima MUD-a zabrani sudjelovanje na predstojećim izborima; naglašava da se mnogi potencijalni kandidati neće moći kandidirati na izborima zbog egzila, administrativnih zabrana, uhićenja ili kućnih pritvora; ustraje u tome da se za sudjelovanje političkih stranaka u izborima ne bi smjele nametati nikakve prepreke ili uvjeti i poziva venezuelske vlasti da im u potpunosti vrate pravo na kandidiranje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja da će EU i njegove institucije, uključujući Europski parlament, priznati samo izbore koji se temelje na provedivom izbornom rasporedu, dogovorenom u kontekstu nacionalnog dijaloga sa svim relevantnim dionicima i političkim strankama i u okviru kojih se poštuju jednaki, pošteni i transparentni uvjeti za sudjelovanje, uključujući ukidanje zabrane političkih protivnika, bez političkih zatvorenika, te kojima se jamči uravnotežen sastav i nepristranost Državnog izbornog povjerenstva i postojanje dostatnih jamstava, uključujući nadzor koji provode neovisni međunarodni promatrači; podsjeća na to da je spreman poslati misiju za promatranje izbora u Venezuelu ako se za to ispune svi potrebni preduvjeti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | snažno osuđuje odluku vlasti Venezuele o protjerivanju španjolskog veleposlanika u Caracasu i njegovom proglašenju „personom non grata” te ustraje u tome da vlada Venezuele bez odlaganja obnovi svoje uobičajene diplomatske odnose sa Španjolskom; podsjeća na to da se sve odluke EU-a u području vanjske politike, uključujući nametanje sankcija, donose jednoglasno; u tom pogledu poziva na punu solidarnost sa Španjolskom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je odluka Vijeća EU-a o uvođenju embarga na oružje i sankcija za sedam venezuelskih dužnosnika kao odgovor na teške povrede ljudskih prava i demokracije u toj zemlji prikladna mjera, no poziva da se njome obuhvate glavni odgovorni za sve veću političku, društvenu, gospodarsku i humanitarnu krizu, odnosno predsjednik, potpredsjednik, ministar obrane, visoko vojno zapovjedništvo i uži krug njihovih suradnika, uključujući članove obitelji; predlaže da se, u slučaju daljnjeg pogoršanja stanja ljudskih prava, razmotre i usvoje daljnje diplomatske i gospodarske mjere, uključujući one koje se odnose na naftno poduzeće u državnom vlasništvu Petróleos de Venezuela S.A; |
| --- | --- |

4.

| 5. | najsnažnije osuđuje stalna kršenja demokratskog poretka u Venezueli; ponovno ističe svoju punu potporu Nacionalnoj skupštini kao jedinom zakonito konstituiranom i priznatom predstavničkom tijelu u Venezueli te poziva vladu Venezuele da obnovi njezin puni ustavni autoritet; odbacuje sve odluke Nacionalne ustavotvorne skupštine s obzirom na to da ona krši demokratske standarde i pravila; izražava svoju potporu donošenju političkog rješenja u kontekstu svih relevantnih dionika i političkih stranaka; podsjeća da podjela između grana vlasti i njihovo poštovanje načela nemiješanja predstavljaju osnovno načelo demokratskih država koje se pridržavaju vladavine prava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva tužitelja Međunarodnog kaznenog suda da, u skladu s Rimskim statutom, pokrene istragu o kršenjima ljudskih prava koja je počinio venezuelski režim te poziva EU da u tom pogledu preuzme aktivnu ulogu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja svoje prethodne pozive da se bez odlaganja i bezuvjetno na slobodu puste svi politički zatvorenici, da se poštuju demokratski izabrana tijela i da se poštuju ljudska prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava solidarnost i punu podršku građanima Venezuele koji trpe posljedice teške humanitarne krize; poziva da se bez odlaganja postigne dogovor o pristupu zemlji tijekom humanitarne krize, a venezuelske vlasti poziva da u zemlju hitno omoguće neometan ulaz humanitarne pomoći i dozvole pristup međunarodnim organizacijama koje žele pomoći građanima; poziva na brzu provedbu kratkoročnih rješenja za suzbijanje malnutricije među najugroženijim skupinama kao što su djeca; poziva EU da pomogne susjednim zemljama, a posebno Kolumbiji, da riješe situaciju s venezuelskim izbjeglicama; poziva vladu Venezuele da Venezuelcima koji žive u inozemstvu i ostvaruju prava u okviru socijalne sigurnosti osigura njihove mirovine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno upućuje zahtjev da se u Venezuelu uputi izaslanstvo Europskog parlamenta kako bi se što prije pokrenuo dijalog sa svim suprotstavljenim stranama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi i Nacionalnoj skupštini Bolivarijanske Republike Venezuele, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini i glavnom tajniku Organizacije američkih država. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL C 285, 29.8.2017., str. 145.

(2)  SL C 294, 12.8.2016., str. 21.

(3)  SL C 316, 30.8.2016., str. 190.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0269.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0200.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0345.

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/65

---

P8_TA(2018)0042

Situacija u Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA)

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o situaciji u Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) (2018/2553(RSP))

(2018/C 463/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o bliskoistočnom mirovnom procesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o bliskoistočnom mirovnom procesu,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europske unije i Agencije Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) od 7. lipnja 2017. o potpori Europske unije UNRWA-u (2017. – 2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europske unije i Agencije Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) od 7. lipnja 2017. o potpori Europske unije UNRWA-u (2017. – 2020.),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a br. 194 od 11. prosinca 1948. i br. 302 od 8. prosinca 1949. te druge relevantne rezolucije UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Opće skupštine UN-a br. 194 od 11. prosinca 1948. i br. 302 od 8. prosinca 1949. te druge relevantne rezolucije UN-a,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 30. ožujka 2017. pod nazivom „Operacije Agencije Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 30. ožujka 2017. pod nazivom „Operacije Agencije Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku”,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je UNRWA agencija UN-a koju je 1949. osnovala Opća skupština i čija je zadaća pružiti pomoć i zaštitu za otprilike 5 milijuna registriranih palestinskih izbjeglica; budući da usluge koje pruža UNRWA uključuju obrazovanje, zdravstvenu zaštitu, humanitarnu pomoć i socijalne usluge, poboljšanje i infrastrukturu kampova, zaštitu i mikrofinanciranje; budući da je Opća skupština UN-a u više navrata obnovila mandat UNRWA-a i da je njegov mandat posljednji put obnovljen do 30. lipnja 2020., pri čemu je 167 država članica glasalo za; |
| --- | --- |

A.

budući da je UNRWA agencija UN-a koju je 1949. osnovala Opća skupština i čija je zadaća pružiti pomoć i zaštitu za otprilike 5 milijuna registriranih palestinskih izbjeglica; budući da usluge koje pruža UNRWA uključuju obrazovanje, zdravstvenu zaštitu, humanitarnu pomoć i socijalne usluge, poboljšanje i infrastrukturu kampova, zaštitu i mikrofinanciranje; budući da je Opća skupština UN-a u više navrata obnovila mandat UNRWA-a i da je njegov mandat posljednji put obnovljen do 30. lipnja 2020., pri čemu je 167 država članica glasalo za;

| B. | budući da su EU i njegove države članice zajedno najveći donator UNRWA-u i da je njihov doprinos 2017. iznosio 441 milijun EUR; budući da je SAD, kao najveći pojedinačni donator, najavio da će doprinijeti 60 milijuna USD, ali i zadržati 65 milijuna USD od ukupne planirane isplate UNRWA-u od 125 milijuna USD; budući da je ta odluka, prema Ministarstvu vanjskih poslova SAD-a, namijenjena poticanju drugih zemalja da povećaju pomoć i promicanju reforme unutar Agencije; |
| --- | --- |

B.

budući da su EU i njegove države članice zajedno najveći donator UNRWA-u i da je njihov doprinos 2017. iznosio 441 milijun EUR; budući da je SAD, kao najveći pojedinačni donator, najavio da će doprinijeti 60 milijuna USD, ali i zadržati 65 milijuna USD od ukupne planirane isplate UNRWA-u od 125 milijuna USD; budući da je ta odluka, prema Ministarstvu vanjskih poslova SAD-a, namijenjena poticanju drugih zemalja da povećaju pomoć i promicanju reforme unutar Agencije;

| C. | budući da se UNRWA dugi niz godina suočava s velikim strukturnim financijskim nedostacima i da bi tijekom 2018. i dalje imao poteškoće bez obzira na odluku vlade SAD-a; |
| --- | --- |

C.

budući da se UNRWA dugi niz godina suočava s velikim strukturnim financijskim nedostacima i da bi tijekom 2018. i dalje imao poteškoće bez obzira na odluku vlade SAD-a;

| D. | budući da je glavni tajnik UN-a u svojem izvješću od 30. ožujka 2017. iznio nekoliko preporuka za jamčenje prikladnog, predvidljivog i održivog financiranja UNRWA-a; |
| --- | --- |

D.

budući da je glavni tajnik UN-a u svojem izvješću od 30. ožujka 2017. iznio nekoliko preporuka za jamčenje prikladnog, predvidljivog i održivog financiranja UNRWA-a;

| 1. | i dalje je čvrsto predan podupiranju UNRWA-a u pružanju ključnih usluga namijenjenih dobrobiti, zaštiti i ljudskom razvoju palestinskih izbjeglica na Pojasu Gaze, na Zapadnoj obali, u Jordanu, Libanonu i Siriji; pozdravlja izvanredne napore UNRWA-a među ostalim u pogledu pružanja zaštite i pomoći za više od 400 000 palestinskih izbjeglica i mnoge druge osobe u ratom razorenoj Siriji; podsjeća na to da je UNRWA osnovan u duhu solidarnosti s palestinskim izbjeglicama kako bi im se olakšale patnje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava zabrinutost zbog krize u financiranju UNRWA-a; potiče sve donatore da poštuju svoja obećanja Agenciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da sva neočekivana smanjenja ili kašnjenja u pogledu predviđenih doprinosa donatora mogu štetno utjecati na pristup hitnoj pomoći u hrani za 1,7 milijuna palestinskih izbjeglica i osnovnoj zdravstvenoj skrbi za njih 3 milijuna, na pristup obrazovanju za više od 50 000 palestinske djece u 702 škole kojima upravlja UNRWA, uključujući gotovo 50 000 djece u Siriji, kao i na stabilnost u regiji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da se EU obvezao na to da će nastaviti pomagati UNRWA-u da osigura financijska sredstva koja su mu potrebna kako bi ispunio mandat koji mu je povjerila Opća skupština UN-a i kako bi obavljao svoje zadaće na održiv i troškovno učinkovit način te osigurao kvalitetu i razinu usluga koje pruža palestinskim izbjeglicama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja odluke EU-a i brojnih njegovih država članica da ubrzaju postupak financiranja UNRWA-a te potiče druge donatore da slijede taj primjer; apelira na SAD da ponovno razmotri svoju odluku i da Agenciji isplati puni doprinos na koji se obvezao; pozdravlja doprinose država članica Arapske lige UNRWA-u, ali ih ujedno poziva da povećaju svoje financijske doprinose kako bi se pokrio manjak u financiranju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče Europsku uniju i njezine države članice da mobiliziraju dodatna sredstva za UNRWA kako bi se zadovoljile njegove kratkoročne financijske potrebe; međutim, naglašava da se svako dugoročno rješenje za stalni financijski manjak Agencije može ostvariti jedino održivim programom financiranja u globalnom multilateralnom okviru; potiče EU da u međunarodnoj zajednici zauzme vodeću ulogu u uspostavi takvog mehanizma; ističe važnost preporuka glavnog tajnika UN-a o tom pitanju iz njegova izvješća od 30. ožujka 2017.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja činjenicu da UNRWA predviđa održanje unutarnjih mjera usmjerenih na ograničavanje troškova i postizanje dodatnog povećanja učinkovitosti istodobno istražujući druga područja u kojima je moguće postići učinkovitost; apelira na Agenciju da nastavi unaprjeđivati svoju upravljačku strukturu i strateško planiranje u cilju povećanja transparentnosti, odgovornosti i unutarnjeg nadzora, da osigura pravovremeno i točno programsko i financijsko izvještavanje EU-a, da zajamči da se objekti kojima upravlja UNRWA ne zloupotrebljavaju, da istraži navode o nepoštovanju neutralnosti od strane svog osoblja i da poduzme primjerene disciplinske mjere ako je to potrebno; naglašava važnost poštovanja neutralnosti objekata UNRWA-a u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom i diplomatskim statusom Agencije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno ističe da je glavni cilj EU-a postizanje dvodržavnog rješenja izraelsko-palestinskog sukoba na temelju granica iz 1967., s Jeruzalemom kao glavnim gradom obiju država, sa sigurnom Državom Izraelom i neovisnom, demokratskom, povezanom i održivom Državom Palestinom koje koegzistiraju u miru i sigurnosti na temelju prava na samoodređenje i punog poštovanja međunarodnog prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za bliskoistočni mirovni proces, parlamentima i vladama država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, glavnom povjereniku UNRWA-a, izaslaniku Bliskoistočnog kvarteta te Kongresu i Ministarstvu vanjskih poslova Sjedinjenih Država. |
| --- | --- |

9.

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/67

---

P8_TA(2018)0043

Promjena računanja vremena

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o promjeni računanja vremena (2017/2968(RSP))

(2018/C 463/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/84/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. siječnja 2001. o ljetnom računanju vremena (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/84/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. siječnja 2001. o ljetnom računanju vremena (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (2),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da bi u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva evaluacija postojećeg zakonodavstva trebala biti temelj za procjene učinka u pogledu mogućih daljnjih djelovanja; |
| --- | --- |

A.

budući da bi u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva evaluacija postojećeg zakonodavstva trebala biti temelj za procjene učinka u pogledu mogućih daljnjih djelovanja;

| B. | budući da se brojnim znanstvenim studijama, uključujući studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz listopada 2017. o ljetnom računanju vremena u skladu s Direktivom 2000/84/EZ, ne uspijeva postići uvjerljiv rezultat, već se u njima ukazuje na postojanje negativnih učinaka na ljudsko zdravlje; |
| --- | --- |

B.

budući da se brojnim znanstvenim studijama, uključujući studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz listopada 2017. o ljetnom računanju vremena u skladu s Direktivom 2000/84/EZ, ne uspijeva postići uvjerljiv rezultat, već se u njima ukazuje na postojanje negativnih učinaka na ljudsko zdravlje;

| C. | budući da je u više građanskih inicijativa istaknuta zabrinutost građana zbog polugodišnjeg pomicanja sata; |
| --- | --- |

C.

budući da je u više građanskih inicijativa istaknuta zabrinutost građana zbog polugodišnjeg pomicanja sata;

| D. | budući da je Parlament to pitanje iznosio i prije, na primjer u pitanju za usmeni odgovor O-000111/2015 – B8-0768/2015 upućenom Komisiji 25. rujna 2015.; |
| --- | --- |

D.

budući da je Parlament to pitanje iznosio i prije, na primjer u pitanju za usmeni odgovor O-000111/2015 – B8-0768/2015 upućenom Komisiji 25. rujna 2015.;

| E. | budući da je od presudne važnosti uspostaviti jedinstveni sustav EU-a za računanje vremena i nakon ukidanja sustava polugodišnjeg pomicanja sata; |
| --- | --- |

E.

budući da je od presudne važnosti uspostaviti jedinstveni sustav EU-a za računanje vremena i nakon ukidanja sustava polugodišnjeg pomicanja sata;

| 1. | poziva Komisiju da provede temeljitu evaluaciju 2000/84/EZ i ako je potrebno, izradi prijedlog za njezinu reviziju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 31, 2.2.2001., str. 21.

(2)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

---

MIŠLJENJA

Europski parlament

Četvrtak, 8. veljače 2018.

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/68

---

P8_TA(2018)0027

Neulaganje prigovora na provedbenu mjeru: izmjene Međunarodnog standarda financijskog izvještavanja 9

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Nacrt uredbe Komisije o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu izmjena Međunarodnog standarda financijskog izvještavanja 9 (D054380/02 – 2017/3018(RPS))

(2018/C 463/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije (D054380/02, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije (D054380/02,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (1), a posebno njezin članak 3. stavak 1., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (1), a posebno njezin članak 3. stavak 1.,

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 18. prosinca 2017. kojim se od Parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na nacrt uredbe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 18. prosinca 2017. kojim se od Parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na nacrt uredbe,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 24. siječnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 24. siječnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 5.a Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5.a Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (2),

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavak 4. točku (d) i članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavak 4. točku (d) i članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 6. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 6. veljače 2018.,

| A. | budući da je Odbor za međunarodne računovodstvene standarde (IASB) 12. listopada 2017. objavio izmjene Međunarodnog standarda financijskog izvještavanja (MSFI) 9 – Financijski instrumenti; budući da se tim izmjenama želi postići jasnoća i dosljednost u klasifikaciji dužničkih instrumenata s elementima prijevremenog plaćanja s negativnom naknadom; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za međunarodne računovodstvene standarde (IASB) 12. listopada 2017. objavio izmjene Međunarodnog standarda financijskog izvještavanja (MSFI) 9 – Financijski instrumenti; budući da se tim izmjenama želi postići jasnoća i dosljednost u klasifikaciji dužničkih instrumenata s elementima prijevremenog plaćanja s negativnom naknadom;

| B. | budući da je Europska savjetodavna skupina za financijsko izvještavanje (EFRAG) 10. studenoga 2017. Komisiji savjetovala odobravanje tih izmjena; budući da je EFRAG svojim savjetom obuhvatio neka od pitanja koja je Europska središnja banka postavila u dopisu EFRAG-u od 8. studenoga 2017.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Europska savjetodavna skupina za financijsko izvještavanje (EFRAG) 10. studenoga 2017. Komisiji savjetovala odobravanje tih izmjena; budući da je EFRAG svojim savjetom obuhvatio neka od pitanja koja je Europska središnja banka postavila u dopisu EFRAG-u od 8. studenoga 2017.;

| C. | budući da je Komisija zaključila da tumačenje zadovoljava tehničke kriterije za usvajanje, kako je propisano člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002, i tvrdi da bi se predloženom izmjenom u području računovodstva amortiziranog troška za te posebne instrumente samo zadržao status quo koji je već bio u primjeni prije uvođenja MSFI-ja 9; |
| --- | --- |

C.

budući da je Komisija zaključila da tumačenje zadovoljava tehničke kriterije za usvajanje, kako je propisano člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002, i tvrdi da bi se predloženom izmjenom u području računovodstva amortiziranog troška za te posebne instrumente samo zadržao status quo koji je već bio u primjeni prije uvođenja MSFI-ja 9;

| D. | budući da je Odbor za međunarodne računovodstvene standarde odredio da ta izmjena MSFI-ja 9 stupa na snagu 1. siječnja 2019., s time da je ranija primjena dopuštena; budući da je računovodstvo financijskih instrumenata u okviru MSFI-ja 9 obvezno već od 1. siječnja 2018.; budući da financijske institucije koje primjenjuju MSFI ne mogu primjenjivati pristup iz predložene izmjene prije njezina odobrenja i objave; |
| --- | --- |

D.

budući da je Odbor za međunarodne računovodstvene standarde odredio da ta izmjena MSFI-ja 9 stupa na snagu 1. siječnja 2019., s time da je ranija primjena dopuštena; budući da je računovodstvo financijskih instrumenata u okviru MSFI-ja 9 obvezno već od 1. siječnja 2018.; budući da financijske institucije koje primjenjuju MSFI ne mogu primjenjivati pristup iz predložene izmjene prije njezina odobrenja i objave;

| E. | budući da je Komisija planirala objaviti izmjene Uredbe (EZ) br. 1126/2008 od 3. studenoga 2008. o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda (3) do kraja ožujka 2018. kako bi se ona mogla primjenjivati na financijska razdoblja koja počinju na dan ili nakon 1. siječnja 2018.; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija planirala objaviti izmjene Uredbe (EZ) br. 1126/2008 od 3. studenoga 2008. o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda (3) do kraja ožujka 2018. kako bi se ona mogla primjenjivati na financijska razdoblja koja počinju na dan ili nakon 1. siječnja 2018.;

| 1. | izjavljuje da neće ulagati prigovor na Nacrt uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Komisiji i, radi obavijesti, Vijeću. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 243, 11.9.2002., str. 1.

(2)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

(3)  SL L 320, 29.11.2008., str. 1.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 6. veljače 2018.

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/70

---

P8_TA(2018)0020

Zahtjev za ukidanje imuniteta Steeveu Brioisu

Odluka Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Steevu Brioisu (2017/2221(IMM))

(2018/C 463/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Steeveu Brioisu, koji je 25. rujna 2017. uputio ministar pravosuđa Francuske Republike na zahtjev glavnog tužitelja Žalbenog suda u Douaiu u vezi sa žalbom fizičke osobe protiv g. Brioisa zbog kaznenog djela javne uvrede usmjerene na pojedinca (‘injures publiques envers un particulier’), a koji je najavljen na plenarnoj sjednici 2. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Steeveu Brioisu, koji je 25. rujna 2017. uputio ministar pravosuđa Francuske Republike na zahtjev glavnog tužitelja Žalbenog suda u Douaiu u vezi sa žalbom fizičke osobe protiv g. Brioisa zbog kaznenog djela javne uvrede usmjerene na pojedinca (‘injures publiques envers un particulier’), a koji je najavljen na plenarnoj sjednici 2. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir dodatne informacije o predmetu koje je dostavio glavni tužitelj Regionalnog suda u Douaiu u pismu od 12. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dodatne informacije o predmetu koje je dostavio glavni tužitelj Regionalnog suda u Douaiu u pismu od 12. prosinca 2017.,

| — | nakon saslušanja zastupnika Steevea Brioisa u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja zastupnika Steevea Brioisa u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0011/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0011/2018),

| A. | budući da je glavni tužitelj Žalbenog suda u Douaiu zatražio da se u vezi sa sudskim postupkom na Regionalnom sudu u Douaiu ukine parlamentarni imunitet zastupniku u Europskom parlamentu Steeveu Brioisu; budući da je francuski ministar pravosuđa proslijedio taj zahtjev Parlamentu; |
| --- | --- |

A.

budući da je glavni tužitelj Žalbenog suda u Douaiu zatražio da se u vezi sa sudskim postupkom na Regionalnom sudu u Douaiu ukine parlamentarni imunitet zastupniku u Europskom parlamentu Steeveu Brioisu; budući da je francuski ministar pravosuđa proslijedio taj zahtjev Parlamentu;

| B. | budući da je zahtjev za ukidanje imuniteta g. Brioisu povezan sa sudskim postupkom pokrenutim u vezi s kaznenim djelom javne uvrede usmjerene na pojedinca (drugi stavak članka 29. drugi stavak članka 33. i članak 23. Zakona od 29. srpnja 1881.) zbog navodnih klevetničkih komentara koje je određeni broj internetskih korisnika objavio kao odgovor na tekst koji je g. Briois objavio 23. prosinca 2015. na svojoj Facebook stranici, a koje g. Briois nije smjesta uklonio; budući da je javni tužitelj Regionalnog suda u Douaiu na zahtjev Odbora za pravna pitanja izjavio da su navedeni komentari sigurno i dalje bili na internetu 21. studenog 2017.; |
| --- | --- |

B.

budući da je zahtjev za ukidanje imuniteta g. Brioisu povezan sa sudskim postupkom pokrenutim u vezi s kaznenim djelom javne uvrede usmjerene na pojedinca (drugi stavak članka 29. drugi stavak članka 33. i članak 23. Zakona od 29. srpnja 1881.) zbog navodnih klevetničkih komentara koje je određeni broj internetskih korisnika objavio kao odgovor na tekst koji je g. Briois objavio 23. prosinca 2015. na svojoj Facebook stranici, a koje g. Briois nije smjesta uklonio; budući da je javni tužitelj Regionalnog suda u Douaiu na zahtjev Odbora za pravna pitanja izjavio da su navedeni komentari sigurno i dalje bili na internetu 21. studenog 2017.;

| C. | budući da u skladu s člankom 8. Protokola br. 7 zastupnici u Europskom parlamentu ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasovanja pri obnašanju svojih dužnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da u skladu s člankom 8. Protokola br. 7 zastupnici u Europskom parlamentu ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasovanja pri obnašanju svojih dužnosti;

| D. | budući da u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 tijekom zasjedanja Europskog parlamenta njegovi zastupnici na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat članovima parlamenta te države; |
| --- | --- |

D.

budući da u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 tijekom zasjedanja Europskog parlamenta njegovi zastupnici na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat članovima parlamenta te države;

| E. | budući da se, među ostalim, u članku 26. Ustava Francuske Republike navodi da zastupnici Parlamenta ne mogu biti uhićeni zbog kaznenog djela te im se ne mogu odrediti nikakve druge mjere lišavanja ili ograničenja slobode bez odobrenja Parlamenta; |
| --- | --- |

E.

budući da se, među ostalim, u članku 26. Ustava Francuske Republike navodi da zastupnici Parlamenta ne mogu biti uhićeni zbog kaznenog djela te im se ne mogu odrediti nikakve druge mjere lišavanja ili ograničenja slobode bez odobrenja Parlamenta;

| F. | budući da se članci 8. i 9. Protokola br. 7 međusobno isključuju (2); |
| --- | --- |

F.

budući da se članci 8. i 9. Protokola br. 7 međusobno isključuju (2);

| G. | budući da optužbe protiv Steevea Brioisa i zahtjev koji je uslijedio za ukidanje njegova imuniteta nisu povezani s njegovim izražavanjem mišljenja ili glasovanjem pri obnašanju dužnosti kao zastupnika u Europskom parlamentu, već s činjenicom da navodno nije uklonio sa svoje službene Facebook stranice brojne komentare trećih strana, a koje je ciljana osoba smatrala uvredljivima; |
| --- | --- |

G.

budući da optužbe protiv Steevea Brioisa i zahtjev koji je uslijedio za ukidanje njegova imuniteta nisu povezani s njegovim izražavanjem mišljenja ili glasovanjem pri obnašanju dužnosti kao zastupnika u Europskom parlamentu, već s činjenicom da navodno nije uklonio sa svoje službene Facebook stranice brojne komentare trećih strana, a koje je ciljana osoba smatrala uvredljivima;

| H. | budući da se, kao posljedica toga, imunitet predviđen člankom 8. Protokola br. 7 ne primjenjuje i da navedeni postupak u potpunosti pripada području primjene članka 9. tog istog Protokola; |
| --- | --- |

H.

budući da se, kao posljedica toga, imunitet predviđen člankom 8. Protokola br. 7 ne primjenjuje i da navedeni postupak u potpunosti pripada području primjene članka 9. tog istog Protokola;

| I. | budući da ne postoji jasan dokaz, odnosno dovoljno ozbiljna i osnovana sumnja, da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

I.

budući da ne postoji jasan dokaz, odnosno dovoljno ozbiljna i osnovana sumnja, da je postupak pokrenut s namjerom nanošenja političke štete dotičnom zastupniku (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Steevu Brioisu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora ministru pravosuđa Francuske Republike i Steeve Brioisu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Navedeni spojeni predmeti C-200/07 i C-201/07, Marra, stavak 45.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 6. veljače 2018.

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/72 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/72

---

P8_TA(2018)0021

Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između EU-a i Brazila ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o Prijedlogu odluke Vijeća o obnovi Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (11040/2017 – C8-0320/2017 – 2017/0139(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 463/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11040/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11040/2017),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/781/EZ od 6. lipnja 2005. o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/781/EZ od 6. lipnja 2005. o sklapanju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Savezne Republike Brazila (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0320/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 186. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0320/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0004/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0004/2018),

| 1. | daje suglasnost za obnavljanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Savezne Republike Brazila. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 295, 11.11.2005., str. 37.

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/73

---

P8_TA(2018)0022

Osnivanje Posebnog odbora za postupak odobravanja pesticida u Uniji

Odluka Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata posebnog odbora za postupak Unije za odobravanje pesticida (2018/2534(RSO))

(2018/C 463/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog odluke Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog odluke Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 546/2011 od 10. lipnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu jedinstvenih načela za ocjenjivanje i odobravanje sredstava za zaštitu bilja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 546/2011 od 10. lipnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu jedinstvenih načela za ocjenjivanje i odobravanje sredstava za zaštitu bilja (2),

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1056 оd 29. lipnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka valjanosti odobrenja aktivne tvari glifosat (3) i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1313 оd 1. kolovoza 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobrenje aktivne tvari glifosat (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1056 оd 29. lipnja 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja roka valjanosti odobrenja aktivne tvari glifosat (3) i Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2016/1313 оd 1. kolovoza 2016. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu uvjeta za odobrenje aktivne tvari glifosat (4),

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/2324 оd 12. prosinca 2017. o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosat u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/2324 оd 12. prosinca 2017. o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosat u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (5),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 13. travnja 2016. (6) i 24. listopada 2017. (7) o nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 13. travnja 2016. (6) i 24. listopada 2017. (7) o nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011,

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana od 18. veljače 2016. u predmetu 12/2013/MDC o praksama Komisije u pogledu odobravanja i stavljanja na tržište sredstava za zaštitu bilja (pesticida), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana od 18. veljače 2016. u predmetu 12/2013/MDC o praksama Komisije u pogledu odobravanja i stavljanja na tržište sredstava za zaštitu bilja (pesticida),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (8),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 23. studenog 2016. u predmetu C-442/14 Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting protiv College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 23. studenog 2016. u predmetu C-442/14 Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting protiv College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden,

| — | uzimajući u obzir članak 197. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 197. Poslovnika,

| A. | budući da postoji zabrinutost zbog ocjene sigurnosti glifosata, posebno u vezi s njezinom neovisnošću, objektivnosti i transparentnošću te o tome jesu li kriteriji za razvrstavanje iz Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (9) ispravno primijenjeni i jesu li se relevantne smjernice koristile ispravno; |
| --- | --- |

A.

budući da postoji zabrinutost zbog ocjene sigurnosti glifosata, posebno u vezi s njezinom neovisnošću, objektivnosti i transparentnošću te o tome jesu li kriteriji za razvrstavanje iz Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (9) ispravno primijenjeni i jesu li se relevantne smjernice koristile ispravno;

| B. | budući da postoji zabrinutost u vezi s time je li Komisija primijenila mjerila za odobravanje i načela predostrožnosti utvrđena u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 pri tehničkom produženju odobrenja uporabe glifosata 2016. godine, donošenju Provedbene Uredbe (EU) 2016/1313 i pri donošenju Provedbene Uredbe (EU) 2017/2324; |
| --- | --- |

B.

budući da postoji zabrinutost u vezi s time je li Komisija primijenila mjerila za odobravanje i načela predostrožnosti utvrđena u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 pri tehničkom produženju odobrenja uporabe glifosata 2016. godine, donošenju Provedbene Uredbe (EU) 2016/1313 i pri donošenju Provedbene Uredbe (EU) 2017/2324;

| 1. | odlučuje osnovati posebni odbor za postupak Unije u pogledu odobravanja pesticida, sa sljedećim strogo definiranim odgovornostima:






  (a) | analiza i ocjena postupka za odobravanje pesticida u Uniji, uključujući metodologiju koja se rabi i njezinu znanstvenu kvalitetu, neovisnost postupka o sektoru te transparentnost procesa donošenja odluka i njegovih rezultata; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

analiza i ocjena postupka za odobravanje pesticida u Uniji, uključujući metodologiju koja se rabi i njezinu znanstvenu kvalitetu, neovisnost postupka o sektoru te transparentnost procesa donošenja odluka i njegovih rezultata;

| (b) | analiza i ocjena, primjenom pristupa utemeljenog na dokazima, potencijalnih propusta nadležnih agencija EU-a u znanstvenom ocjenjivanju odobrenja ili produljenja odobrenja aktivnih tvari kao što su glifosat kao i usklađenosti agencija EU-a s odgovarajućim pravilima, smjernicama i kodeksima ponašanja Unije koji su na snazi; |
| --- | --- |

(b)

analiza i ocjena, primjenom pristupa utemeljenog na dokazima, potencijalnih propusta nadležnih agencija EU-a u znanstvenom ocjenjivanju odobrenja ili produljenja odobrenja aktivnih tvari kao što su glifosat kao i usklađenosti agencija EU-a s odgovarajućim pravilima, smjernicama i kodeksima ponašanja Unije koji su na snazi;

| (c) | analiza i ocjena prvenstveno usmjerena na utvrđivanje činjenice je li Komisija postupila u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1107/2009 pri donošenju odluka o uvjetima odobrenja glifosata i produljenju odobrenja glifosata; |
| --- | --- |

(c)

analiza i ocjena prvenstveno usmjerena na utvrđivanje činjenice je li Komisija postupila u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1107/2009 pri donošenju odluka o uvjetima odobrenja glifosata i produljenju odobrenja glifosata;

| (d) | analiza i ocjena mogućih sukoba interesa na svim razinama postupka odobravanja, između ostalog, i na razini nacionalnih tijela države članice izvjestiteljice zadužene za sastavljanje izvještaja o procjeni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009; |
| --- | --- |

(d)

analiza i ocjena mogućih sukoba interesa na svim razinama postupka odobravanja, između ostalog, i na razini nacionalnih tijela države članice izvjestiteljice zadužene za sastavljanje izvještaja o procjeni u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009;

| (e) | analiza i ocjena s ciljem utvrđivanja raspolažu li agencije EU-a odgovorne za ocjenjivanje i razvrstavanje aktivnih tvari dovoljnim brojem zaposlenih i dostatnim sredstvima za ispunjavanje obveza; analiza i ocjena mogućnosti za naručivanje i/ili provođenje nezavisnog istraživanja i testiranja te njihovo financiranje; |
| --- | --- |

(e)

analiza i ocjena s ciljem utvrđivanja raspolažu li agencije EU-a odgovorne za ocjenjivanje i razvrstavanje aktivnih tvari dovoljnim brojem zaposlenih i dostatnim sredstvima za ispunjavanje obveza; analiza i ocjena mogućnosti za naručivanje i/ili provođenje nezavisnog istraživanja i testiranja te njihovo financiranje;

| (f) | davanje svih preporuka koje smatra nužnima u vezi s postupkom Unije za odobravanje pesticida kako bi se postigla visoka razina zaštite zdravlja ljudi, životinja i okoliša; organizacija posjeta u tom cilju kao i saslušanja s institucijama i nadležnim agencijama EU-a, kao i međunarodnim i nacionalnim institucijama, nevladinim organizacijama i privatnim tijelima; |
| --- | --- |

(f)

davanje svih preporuka koje smatra nužnima u vezi s postupkom Unije za odobravanje pesticida kako bi se postigla visoka razina zaštite zdravlja ljudi, životinja i okoliša; organizacija posjeta u tom cilju kao i saslušanja s institucijama i nadležnim agencijama EU-a, kao i međunarodnim i nacionalnim institucijama, nevladinim organizacijama i privatnim tijelima;

| 2. | naglašava da se sve preporuke posebnog odbora moraju proslijediti nadležnim stalnim odborima Parlamenta, te se, ako je to potrebno, u skladu s njima mora i djelovati; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odlučuje da ovlasti i dostupni resursi stalnih odbora Parlamenta nadležnih za pitanja koja se odnose na usvajanje, praćenje i provedbu zakonodavstva EU-a u pogledu nadležnosti posebnog odbora moraju ostati nepromijenjeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odlučuje da svaki put kada rad posebnog odbora obuhvaća saslušanje u vezi s dokazima povjerljive prirode, svjedočenja koja uključuju osobne podatke ili obuhvaća razmjenu gledišta ili saslušanja nadležnih tijela o povjerljivim informacijama, uključujući znanstvene studije ili njihove dijelove kojima je odobren status povjerljivosti u skladu s člankom 63. Uredbe (EZ) br. 1107/2009, sjednice tog odbora moraju biti zatvorene za javnost; nadalje odlučuje da svjedoci i stručnjaci imaju pravo na davanje izjava ili svjedočenje iza zatvorenih vrata; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odlučuje da se popisi osoba pozvanih na javne sjednice, popis nazočnih te zapisnik s tih sjednica javno objavljuju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odlučuje da se povjerljivi dokumenti koje posebni odbor zaprimi ocjenjuju u skladu s postupkom iz članka 210.a Poslovnika Parlamenta; nadalje, odlučuje da se takve informacije upotrebljavaju isključivo za potrebe sastavljanja konačnog izvješća posebnog odbora; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odlučuje da posebni odbor broji 30 članova u skladu s člankom 199. stavkom 1. svog Poslovnika; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odlučuje da mandat posebnog odbora traje devet mjeseci, osim ako Parlament ne produži navedeno razdoblje prije njegova isteka, te da mu mandat počinje teći od datuma konstituirajuće sjednice; odlučuje da posebni odbor Parlamentu mora predstaviti konačno izvješće koje sadrži činjenične nalaze i preporuke o mjerama i inicijativama koje treba poduzeti. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(2)  SL L 155, 11.6.2011., str. 127.

(3)  SL L 173, 30.6.2016., str. 52.

(4)  SL L 208, 2.8.2016., str. 1.

(5)  SL L 333, 15.12.2017., str. 10.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0119.

(7)  Usvojeni tekstovi: P8_TA(2017)0395.

(8)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(9)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i 1999/45/EZ, te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/76

---

P8_TA(2018)0023

Geografsko blokiranje i drugi oblici diskriminacije na temelju nacionalnosti, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju problema geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju nacionalnosti, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (COM(2016)0289 – C8-0192/2016 – 2016/0152(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 463/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0289), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0289),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0192/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0192/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje austrijskoga Saveznog vijeća podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje austrijskoga Saveznog vijeća podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. studenoga 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. studenoga 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za pravna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenja Odbora za pravna pitanja, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0172/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji L Službenog lista Europske unije zajedno s konačnim zakonodavnim aktom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 34, 2.2.2017., str. 93.

---

P8_TC1-COD(2016)0152

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. veljače 2018. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju pitanja neopravdanoga geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni uredbi (EZ) br. 2006/2004 i (EU) 2017/2394 i Direktive 2009/22/EZ

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/302.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVA KOMISIJE

Komisija prima na znanje tekst članka 9. koji su dogovorili Europski parlament i Vijeće.

Ne dovodeći u pitanje svoje pravo inicijative u skladu s Ugovorom, Komisija želi u ovom kontekstu izjaviti da će, prema članku 9., pri svojoj prvoj ocjeni ove Uredbe, koja je predviđena u roku od dvije godine nakon stupanja Uredbe na snagu, temeljito procijeniti kako je Uredba provedena i kako je doprinijela efektivnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Pri tome će voditi računa o povećanim očekivanjima potrošača, osobito onih koji nemaju pristup uslugama zaštićenima autorskim pravom.

Kao dio ocjene također će provesti podrobnu analizu izvedivosti i potencijalnih troškova i koristi povezanih s eventualnim promjenama područja primjene Uredbe, osobito u pogledu mogućeg brisanja izuzeća elektronički isporučenih usluga, čija je glavna značajka omogućavanje pristupa ili korištenje dijelima zaštićenima autorskim pravom ili drugim zaštićenim sadržajima iz članka 4. stavka 1. točke (b) ako trgovac ima potrebna prava za relevantna područja, uzimajući pritom u obzir vjerojatne učinke koje bi svako širenje područja primjene Uredbe moglo imati na potrošače i poduzeća te na dotične sektore diljem cijele Europske unije. Komisija će također pomno analizirati je li potrebno ukloniti bilo koje neopravdano ograničenje temeljeno na nacionalnosti, mjestu boravišta ili mjestu poslovnog nastana koje je ostalo u drugim sektorima, uključujući sektore koji nisu obuhvaćeni Direktivom 2006/123/EZ koji su također izuzeti iz područja primjene Uredbe u skladu s člankom 1. stavkom 3., kao što su usluge u području prijevoza te audiovizualne usluge.

Ako Komisija u svojoj ocjeni zaključi da je potrebno izmijeniti područje primjene Uredbe, Komisija će uz tu ocjenu priložiti zakonodavni prijedlog.

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/79

---

P8_TA(2018)0024

Troškovno učinkovita smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. veljače 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 463/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0337), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0337),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0190/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0190/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 9. prosinca 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 9. prosinca 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. travnja 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. travnja 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 22. studenoga 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 22. studenoga 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0003/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0003/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 71, 24.2.2016., str. 57.

(2)  SL C 240, 1.7.2016., str. 62.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 15. veljače 2017. (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0035).

---

P8_TC1-COD(2015)0148

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. veljače 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2018/410.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVE KOMISIJE

Linearni faktor smanjenja

Sustav EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama (EU ETS) ključan je instrument EU-a za ostvarivanje klimatskog cilja ograničavanja povećanja prosječne globalne temperature na znatno manje od 2 oC iznad predindustrijskih razina, kako je dogovoreno i u kontekstu Pariškog sporazuma. U skladu s tim ciljem i okvirom klimatske i energetske politike do 2030., revizija sustava EU ETS i povećanje linearnog faktora smanjenja s 1,74 % na 2,2 % prvi su koraci k ostvarivanju cilja smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova za barem 40 % do 2030. Komisija prepoznaje da su potrebni daljnji napori i veće ambicije kako bi se ostvario cilj EU-a za 2050. koji se odnosi na smanjenje emisija stakleničkih plinova u skladu s dugoročnim ciljevima Pariškog sporazuma, te u svojoj procjeni učinka priloženoj okviru klimatske i energetske politike do 2030. navodi da je za ostvarivanje te gornje granice potrebno dodatno povećati linearni faktor smanjenja do 2050. Komisija se obvezuje da će u okviru svih budućih revizija ove Direktive razmotriti povećanje linearnog faktora smanjenja u svjetlu međunarodnih razvoja događaja koji budu iziskivali strože politike i mjere Unije.

Emisije iz pomorskog prometa

Komisija prima na znanje prijedlog Europskog parlamenta. Odluka Međunarodne pomorske organizacije (IMO) o početnoj strategiji smanjenja emisija stakleničkih plinova za brodove trebala bi biti donesena u travnju 2018. Komisija će u svjetlu toga provesti brzu analizu i uredno o tome izvijestiti, posebice kada je riječ o ciljevima smanjenja emisija i popisu mogućih mjera uz pomoć kojih će se ti ciljevi ostvariti, uključujući vremenski okvir za donošenje navedenih mjera. Pritom će razmotriti koji su sljedeći koraci prikladni kako bi se osigurao pravedan doprinos tog sektora, što uključuje i korake koje je predložio Parlament. Kada je riječ o novim zakonodavnim mjerama za emisije stakleničkih plinova iz pomorskog prometa, Komisija će pažljivo razmotriti amandmane koje je u tom području donio Europski parlament.

Pravedna tranzicija u regijama s velikom potrošnjom ugljena i velikim emisijama ugljika

Komisija ponovno ističe da je predana razvoju posebne inicijative uz pomoć koje će se u državama članicama regijama s velikom potrošnjom ugljena i velikim emisijama ugljika pružiti njima prilagođena potpora za pravednu tranziciju.

S tim u cilju Komisija će zajedno s dionicima iz tih regija raditi na pružanju smjernica, posebno u vezi s pristupom relevantnim fondovima i programima i korištenjem njihovih sredstava, te će poticati razmjene dobrih praksi, što uključuje rasprave o industrijskim planovima i potrebnim prekvalifikacijama.

Hvatanje i korištenje ugljika (CCU)

Komisija prima na znanje prijedlog Europskog parlamenta za izuzimanje emisija koje su verificirane kao uhvaćene i iskorištene te tako trajno vezane iz obveze predaje emisijskih jedinica u okviru sustava EU ETS. Takve tehnologije trenutačno nisu dovoljno razvijene da bi se donijela odluka o tome kako će ih se u budućnosti regulatorno tretirati. S obzirom na tehnološki potencijal tehnologija za hvatanje i korištenje CO2, Komisija se obvezuje da će proučiti njihov regulatorni položaj tijekom sljedećeg razdoblja trgovanja te odlučiti treba li njihov regulatorni tretman promijeniti prilikom neke od budućih revizija Direktive. Komisija će u tom pogledu adekvatno uzeti u obzir potencijal tih tehnologija za doprinošenje znatnom smanjenju emisija, a da se pritom ne dovede u pitanje okolišni integritet sustava EU ETS.

---

Srijeda, 7. veljače 2018.

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/82 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/82

---

P8_TA(2018)0028

Neulaganje prigovora na delegirani akt: datum primjene dviju delegiranih uredbi

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 20. prosinca 2017. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/2358 i Delegirane uredbe (EU) 2017/2359 u pogledu njihovih datuma primjene (C(2017)08681 – 2017/3032(DEA))

(2018/C 463/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2017)08681) („delegirana uredba o izmjeni”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2017)08681) („delegirana uredba o izmjeni”),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 24. siječnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 24. siječnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (1), a posebno njezin članak 25. stavak 2., članak 28. stavak 4., članak 29. stavke 4. i 5., članak 30. stavak 6. i članak 39. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (1), a posebno njezin članak 25. stavak 2., članak 28. stavak 4., članak 29. stavke 4. i 5., članak 30. stavak 6. i članak 39. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 6. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 6. veljače 2018.,

| A. | budući da bi se delegirana uredba o izmjeni trebala početi primjenjivati prije 23. veljače 2018., tj. datuma stupanja na snagu Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2358 i Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2359 („dvije delegirane uredbe”), te da bi u slučaju da se u potpunosti iskoriste tri mjeseca koja su Parlamentu na raspolaganju za kontrolu moglo doći do toga da te dvije delegirane uredbe stupe na snagu prije izmijenjenog datuma primjene Direktive (EU) 2016/97, tj. 1. listopada 2018., koji je Komisija predložila u svojem Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2016/97 u pogledu datuma primjene mjera za prenošenje u nacionalna zakonodavstva država članica (COM(2017)0792); |
| --- | --- |

A.

budući da bi se delegirana uredba o izmjeni trebala početi primjenjivati prije 23. veljače 2018., tj. datuma stupanja na snagu Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2358 i Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/2359 („dvije delegirane uredbe”), te da bi u slučaju da se u potpunosti iskoriste tri mjeseca koja su Parlamentu na raspolaganju za kontrolu moglo doći do toga da te dvije delegirane uredbe stupe na snagu prije izmijenjenog datuma primjene Direktive (EU) 2016/97, tj. 1. listopada 2018., koji je Komisija predložila u svojem Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2016/97 u pogledu datuma primjene mjera za prenošenje u nacionalna zakonodavstva država članica (COM(2017)0792);

| B. | budući da bi se brzom objavom delegirane uredbe o izmjeni u Službenom listu omogućilo usklađivanje datuma primjene dviju delegiranih uredbi s izmijenjenim datumom primjene Direktive (EU) 2016/97; |
| --- | --- |

B.

budući da bi se brzom objavom delegirane uredbe o izmjeni u Službenom listu omogućilo usklađivanje datuma primjene dviju delegiranih uredbi s izmijenjenim datumom primjene Direktive (EU) 2016/97;

| C. | budući da je navedeno u skladu s odlukom Parlamenta od 25. listopada 2017. (2) o neulaganju prigovora na te dvije delegirane uredbe, u kojoj se od Komisije traži da razmotri može li se datum primjene Direktive (EU) 2016/97 pomaknuti na 1. listopada 2018.; |
| --- | --- |

C.

budući da je navedeno u skladu s odlukom Parlamenta od 25. listopada 2017. (2) o neulaganju prigovora na te dvije delegirane uredbe, u kojoj se od Komisije traži da razmotri može li se datum primjene Direktive (EU) 2016/97 pomaknuti na 1. listopada 2018.;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na izmjenu delegirane uredbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 26, 2.2.2016., str. 19.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0404 i P8_TA(2017)0405.

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/83

---

P8_TA(2018)0029

Sastav Europskog parlamenta

Rezolucija Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o sastavu Europskog parlamenta (2017/2054(INL) – 2017/0900(NLE))

(2018/C 463/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 14. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 14. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 10. UEU-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 10. UEU-a (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2013. o sastavu Europskog parlamenta s obzirom na izbore 2014. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2013. o sastavu Europskog parlamenta s obzirom na izbore 2014. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2015. o reformi izbornog zakona Europske unije i njoj priloženi Prijedlog odluke Vijeća o usvajanju odredbi za izmjenu Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima (3); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2015. o reformi izbornog zakona Europske unije i njoj priloženi Prijedlog odluke Vijeća o usvajanju odredbi za izmjenu Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima (3);

| — | uzimajući u obzir Odluku Europskog vijeća 2013/312/EU od 28. lipnja 2013. o utvrđivanju sastava Europskog parlamenta (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europskog vijeća 2013/312/EU od 28. lipnja 2013. o utvrđivanju sastava Europskog parlamenta (4),

| — | uzimajući u obzir Sporazum na Veliki petak od 10. travnja 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum na Veliki petak od 10. travnja 1998.,

| — | uzimajući u obzir članke 45., 52. i 84. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 45., 52. i 84. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A8-0007/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A8-0007/2018),

| A. | budući da se sastavom Europskog parlamenta moraju poštovati kriteriji iz članka 14. stavka 2. prvog podstavka UEU-a, to jest, da broj predstavnika građana Unije ne smije biti veći od 750, ne računajući predsjednika, i da je zastupljenost građana degresivno proporcionalna, a minimalni prag šest članova iz svake države članice te da se nijednoj državi članici ne dodjeljuje više od 96 mjesta; |
| --- | --- |

A.

budući da se sastavom Europskog parlamenta moraju poštovati kriteriji iz članka 14. stavka 2. prvog podstavka UEU-a, to jest, da broj predstavnika građana Unije ne smije biti veći od 750, ne računajući predsjednika, i da je zastupljenost građana degresivno proporcionalna, a minimalni prag šest članova iz svake države članice te da se nijednoj državi članici ne dodjeljuje više od 96 mjesta;

| B. | budući da se u članku 14. stavku 2. UEU-a navodi da je Europski parlament sastavljen od predstavnika građana Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 14. stavku 2. UEU-a navodi da je Europski parlament sastavljen od predstavnika građana Unije;

| C. | budući da se u UEU-u i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije ističe važnost jednakosti i jednakog postupanja institucija Unije prema građanima; budući da je ključno ostvariti jednaku razinu zastupljenosti radi jačanja legitimnosti Europskog parlamenta kao zakonodavnog tijela koje predstavlja građane Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da se u UEU-u i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije ističe važnost jednakosti i jednakog postupanja institucija Unije prema građanima; budući da je ključno ostvariti jednaku razinu zastupljenosti radi jačanja legitimnosti Europskog parlamenta kao zakonodavnog tijela koje predstavlja građane Unije;

| D. | budući da je Europski parlament ispitao nekoliko prijedloga za trajni sustav raspodjele mjesta na temelju matematičkih formula koje je naručio i koje su mu predstavljene; |
| --- | --- |

D.

budući da je Europski parlament ispitao nekoliko prijedloga za trajni sustav raspodjele mjesta na temelju matematičkih formula koje je naručio i koje su mu predstavljene;

| E. | budući da je vlada Ujedinjene Kraljevine 29. ožujka 2017. u skladu s člankom 50. stavkom 2. UEU-a obavijestila Europsko vijeće o svojoj namjeri da se povuče iz Europske unije te budući da dvogodišnji rok za pregovore i sklapanje sporazuma o povlačenju ističe 29. ožujka 2019., osim ako Europsko vijeće, u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom, jednoglasno odluči produljiti to razdoblje; |
| --- | --- |

E.

budući da je vlada Ujedinjene Kraljevine 29. ožujka 2017. u skladu s člankom 50. stavkom 2. UEU-a obavijestila Europsko vijeće o svojoj namjeri da se povuče iz Europske unije te budući da dvogodišnji rok za pregovore i sklapanje sporazuma o povlačenju ističe 29. ožujka 2019., osim ako Europsko vijeće, u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom, jednoglasno odluči produljiti to razdoblje;

| F. | budući da, ako se postojeća pravna situacija ne promijeni, Ujedinjena Kraljevina više neće biti članica Europske unije za vrijeme sljedećih europskih izbora 2019. godine; |
| --- | --- |

F.

budući da, ako se postojeća pravna situacija ne promijeni, Ujedinjena Kraljevina više neće biti članica Europske unije za vrijeme sljedećih europskih izbora 2019. godine;

| G. | budući da je nekoliko država članica nedavno izrazilo podršku za osnivanje zajedničke izborne jedinice počevši od europskih izbora 2019. godine; budući da je preduvjet za osnivanje zajedničke izborne jedinice izmjena Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima, koju bi trebalo usvojiti najmanje jednu godinu prije europskih izbora, kako je utvrđeno u Kodeksu dobre prakse u izbornim pitanjima Venecijanske komisije; |
| --- | --- |

G.

budući da je nekoliko država članica nedavno izrazilo podršku za osnivanje zajedničke izborne jedinice počevši od europskih izbora 2019. godine; budući da je preduvjet za osnivanje zajedničke izborne jedinice izmjena Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima, koju bi trebalo usvojiti najmanje jednu godinu prije europskih izbora, kako je utvrđeno u Kodeksu dobre prakse u izbornim pitanjima Venecijanske komisije;

| H. | budući da je Europski parlament u Prijedlogu odluke Vijeća od 11. studenoga 2015. o usvajanju odredbi za izmjenu Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima zatražio uvođenje obveznog praga za izborne jedinice i države članice koje funkcioniraju kao jedna izborna jedinica te u kojima se koristi sustav glasovanja za listu i koje imaju više od određenog broja zastupničkih mjesta; smatra da taj prag treba odrediti uzimajući u obzir novu raspodjelu mjesta; |
| --- | --- |

H.

budući da je Europski parlament u Prijedlogu odluke Vijeća od 11. studenoga 2015. o usvajanju odredbi za izmjenu Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima zatražio uvođenje obveznog praga za izborne jedinice i države članice koje funkcioniraju kao jedna izborna jedinica te u kojima se koristi sustav glasovanja za listu i koje imaju više od određenog broja zastupničkih mjesta; smatra da taj prag treba odrediti uzimajući u obzir novu raspodjelu mjesta;

| 1. | napominje da se trenutačna raspodjela mjesta u Europskom parlamentu utvrđena u Odluci Europskog vijeća 2013/312/EU primjenjuje samo na parlamentarni saziv 2014. – 2019.; stoga ističe da za parlamentarni saziv 2019. – 2024. treba donijeti novu odluku o sastavu Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzima u obzir činjenicu da se u više slučajeva trenutačnom raspodjelom mjesta ne poštuje načelo degresivne proporcionalnosti i da se ona stoga mora ispraviti za sastav Europskog parlamenta od sljedećih europskih izbora 2019. godine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uviđa da određeni broj država članica smatra da pri odlučivanju o raspodjeli mjesta u Europskom parlamentu treba uzeti u obzir sustav glasovanja u Vijeću; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da, iako matematičke formule imaju velik potencijal za stvaranje trajnog sustava raspodjele mjesta u budućnosti, Parlament zbog političkih razloga ne može predložiti trajni sustav u ovoj fazi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prima na znanje činjenicu da ako se postojeća pravna situacija ne promijeni, Ujedinjena Kraljevina više neće biti država članica za vrijeme sljedećih europskih izbora 2019. godine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | predlaže da se nova raspodjela mjesta u Parlamentu, kojom se poštuju kriteriji utvrđeni u članku 14. UEU-a, primjenjuje od sljedećih europskih izbora 2019. godine; smatra da, ako se navedena pravna situacija u vezi s povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije promijeni, raspodjelu mjesta koja se primjenjuje tijekom parlamentarnog saziva 2014. – 2019. treba primjenjivati sve dok povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ne postane pravovaljano; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da će prazna mjesta koja ostanu nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije omogućiti donošenje nove raspodjele mjesta u Parlamentu kojom će se provoditi načelo degresivne proporcionalnosti; nadalje ističe da bi predložena nova raspodjela omogućila smanjenje veličine Parlamenta; primjećuje da je popunjavanje samo neznatnog broja mjesta koja nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine ostanu prazna dovoljno da nijedna država članica ne izgubi mjesta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da bi smanjenjem veličine Parlamenta ostao određeni broj mjesta za potrebe mogućih budućih proširenja Europske unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća na to da na temelju Sporazuma na Veliki petak građani Sjeverne Irske imaju neotuđivo pravo na državljanstvo Ujedinjene Kraljevine ili Irske, ili na oba ta državljanstva, te da na temelju prava na irsko državljanstvo imaju pravo i na građanstvo Unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća na to da se degresivna proporcionalnost utvrđena Ugovorima temelji na broju mjesta po državi članici, a ne na nacionalnosti kandidata; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Vijeće da brzo dovrši reviziju Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da će se reformom Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima koju je predložio Europski parlament učvrstiti europski karakter izbora i poslati pozitivna poruka o budućnosti europskog projekta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da se predloženom raspodjelom utemeljenom na načelima Ugovora pruža čvrsta osnova za metodu određivanja raspodjele mjesta u budućnosti, kojom će se poštovati kriteriji iz članka 14. UEU-a, posebno načelo degresivne proporcionalnosti, te koja će biti pravedna, transparentna, objektivna, u skladu s najnovijim demografskim kretanjima i razumljiva za europske građane; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podnosi Europskom vijeću priloženi Prijedlog odluke Europskog vijeća o utvrđivanju sastava Europskog parlamenta na temelju svojeg prava na inicijativu iz članka 14. stavka 2. UEU-a; ističe da je potrebno hitno donijeti tu odluku, za što se traži njegova suglasnost, kako bi države članice mogle na vrijeme donijeti potrebne nacionalne odredbe radi organiziranja europskih izbora za parlamentarni saziv 2019. – 2024.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i Prijedlog odluke Europskog vijeća priložen ovom dokumentu, zajedno s navedenim izvješćem svojeg Odbora za ustavna pitanja proslijedi Europskom vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Tim se člankom propisuje da su „Građani neposredno predstavljeni na razini Unije u Europskom parlamentu”.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0082.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0395.

(4)  SL L 181, 29.6.2013., str. 57.

---

PRILOG REZOLUCIJI EUROPSKOG PARLAMENTA

Prijedlog

ODLUKE EUROPSKOG VIJEĆA

o utvrđivanju sastava Europskog parlamenta

EUROPSKO VIJEĆE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 14. stavak 2.,

uzimajući u obzir inicijativu Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | Člankom 14. stavkom 2. prvim podstavkom Ugovora o Europskoj uniji utvrđuju se kriteriji za sastav Europskog parlamenta, to jest, da broj predstavnika građana Unije ne smije prijeći 750, uz predsjednika, da zastupljenost treba biti degresivno proporcionalna, uz minimalan prag od šest članova po državi članici te da se nijednoj državi članici ne smije dodijeliti više od 96 mjesta. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 14. stavkom 2. prvim podstavkom Ugovora o Europskoj uniji utvrđuju se kriteriji za sastav Europskog parlamenta, to jest, da broj predstavnika građana Unije ne smije prijeći 750, uz predsjednika, da zastupljenost treba biti degresivno proporcionalna, uz minimalan prag od šest članova po državi članici te da se nijednoj državi članici ne smije dodijeliti više od 96 mjesta.

| (2) | Člankom 10. Ugovora o Europskoj uniji predviđa se, među ostalim, da se funkcioniranje Unije temelji na predstavničkoj demokraciji pri čemu su građani na razini Unije neposredno zastupani u Europskom parlamentu, a države članice u Vijeću zastupaju njihove vlade, koje su same demokratski odgovorne svojim nacionalnim parlamentima ili građanima. Stoga se članak 14. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji o sastavu Europskog parlamenta primjenjuje u kontekstu širih institucionalnih dogovora određenih u Ugovorima, koji također uključuju odredbe o donošenju odluka u Vijeću. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 10. Ugovora o Europskoj uniji predviđa se, među ostalim, da se funkcioniranje Unije temelji na predstavničkoj demokraciji pri čemu su građani na razini Unije neposredno zastupani u Europskom parlamentu, a države članice u Vijeću zastupaju njihove vlade, koje su same demokratski odgovorne svojim nacionalnim parlamentima ili građanima. Stoga se članak 14. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji o sastavu Europskog parlamenta primjenjuje u kontekstu širih institucionalnih dogovora određenih u Ugovorima, koji također uključuju odredbe o donošenju odluka u Vijeću.

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Pri primjeni odredaba iz članka 14. stavka 2. Ugovora o Europskoj uniji poštuju se sljedeća načela:

| — | pri raspodjeli mjesta u Europskom parlamentu u cijelosti se koriste minimalni i maksimalni pragovi po državi članici utvrđeni Ugovorom o Europskoj uniji kako bi se što vjernije odražavao odgovarajući broj stanovnika država članica, |
| --- | --- |

—

pri raspodjeli mjesta u Europskom parlamentu u cijelosti se koriste minimalni i maksimalni pragovi po državi članici utvrđeni Ugovorom o Europskoj uniji kako bi se što vjernije odražavao odgovarajući broj stanovnika država članica,

| — | degresivna proporcionalnost utvrđuje se na sljedeći način: omjer između broja stanovnika i broja mjesta svake države članice prije zaokruživanja na cijele brojeve razlikuje se u odnosu na njihov odgovarajući broj stanovnika na takav način da svaki zastupnik Europskog parlamenta iz države članice s većim brojem stanovnika zastupa više državljana nego svaki zastupnik iz države članice s manjim brojem stanovnika i obratno, što veći broj stanovnika ima država članica, veća su njezina prava na veći broj mjesta, |
| --- | --- |

—

degresivna proporcionalnost utvrđuje se na sljedeći način: omjer između broja stanovnika i broja mjesta svake države članice prije zaokruživanja na cijele brojeve razlikuje se u odnosu na njihov odgovarajući broj stanovnika na takav način da svaki zastupnik Europskog parlamenta iz države članice s većim brojem stanovnika zastupa više državljana nego svaki zastupnik iz države članice s manjim brojem stanovnika i obratno, što veći broj stanovnika ima država članica, veća su njezina prava na veći broj mjesta,

| — | raspodjela mjesta odražava demografska kretanja u državama članicama. |
| --- | --- |

—

raspodjela mjesta odražava demografska kretanja u državama članicama.

Članak 2.

Ukupan broj stanovnika država članica izračunava Komisija (Eurostat) na temelju najnovijih podataka koje osiguravaju države članice u skladu s metodom koja je utvrđena Uredbom (EU) br. 1260/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

Članak 3.

1.   Za parlamentarni saziv 2019. – 2024. utvrđuje se broj predstavnika u Europskom parlamentu izabran u svakoj državi članici kako slijedi:

| Belgija | 21 |
| --- | --- |
| Bugarska | 17 |
| Češka | 21 |
| Danska | 14 |
| Njemačka | 96 |
| Estonija | 7 |
| Irska | 13 |
| Grčka | 21 |
| Španjolska | 59 |
| Francuska | 79 |
| Hrvatska | 12 |
| Italija | 76 |
| Cipar | 6 |
| Latvija | 8 |
| Litva | 11 |
| Luksemburg | 6 |
| Mađarska | 21 |
| Malta | 6 |
| Nizozemska | 29 |
| Austrija | 19 |
| Poljska | 52 |
| Portugal | 21 |
| Rumunjska | 33 |
| Slovenija | 8 |
| Slovačka | 14 |
| Finska | 14 |
| Švedska | 21 |

Belgija

21

Bugarska

17

Češka

21

Danska

14

Njemačka

96

Estonija

7

Irska

13

Grčka

21

Španjolska

59

Francuska

79

Hrvatska

12

Italija

76

Cipar

6

Latvija

8

Litva

11

Luksemburg

6

Mađarska

21

Malta

6

Nizozemska

29

Austrija

19

Poljska

52

Portugal

21

Rumunjska

33

Slovenija

8

Slovačka

14

Finska

14

Švedska

21

2.   Međutim, ako na početku parlamentarnog saziva 2019. – 2024. Ujedinjena Kraljevina još bude država članica Unije, broj predstavnika u Europskom parlamentu po državi članici koji će preuzeti dužnost bit će broj predviđen u članku 3. Odluke Europskog vijeća 2013/312/EU (2) sve dok povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ne postane pravovaljano.

Nakon što povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije postane pravovaljano, broj predstavnika u Europskom parlamentu izabranih u svakoj državi članici bit će broj naveden u stavku 1. ovoga članka.

Svi predstavnici u Europskom parlamentu koji popunjavaju dodatna mjesta proizašla iz razlike u broju mjesta dodijeljenih u prvom i drugom podstavku ovog stavka preuzimaju svoju dužnost u Parlamentu u isto vrijeme.

Članak 4.

Dovoljno rano prije početka parlamentarnog saziva 2024. – 2029., u skladu s člankom 14. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji, Europski parlament Europskom vijeću podnosi prijedlog ažurirane raspodjele mjesta.

Članak 5.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objavljivanja u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u ...,

Za Europsko vijeće

Predsjednik

---

(1)  Uredba (EU) br. 1260/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o europskoj demografskoj statistici (SL L 330, 10.12.2013., str. 39.).

1

(2)  Odluka Europskog vijeća br. 2013/312/EU od 28. lipnja 2013. o utvrđivanju sastava Europskog parlamenta (SL L 181, 29.6.2013., str. 57.).

2

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/89 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/89

---

P8_TA(2018)0030

Revizija Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije

Odluka Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o reviziji Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (2017/2233(ACI))

(2018/C 463/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 5. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Konferencije predsjednika od 5. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir razmjenu pisama između svojeg predsjednika i predsjednika Komisije, osobito pismo predsjednika Komisije od 2. listopada 2017. koji se slaže s nacrtima prijedloga koje je predsjednik Parlamenta iznio 7. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razmjenu pisama između svojeg predsjednika i predsjednika Komisije, osobito pismo predsjednika Komisije od 2. listopada 2017. koji se slaže s nacrtima prijedloga koje je predsjednik Parlamenta iznio 7. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (1) i nacrte njegovih izmjena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (1) i nacrte njegovih izmjena,

| — | uzimajući u obzir članak 10. stavke 1. i 4. te članak 17. stavke 3. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 245. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 10. stavke 1. i 4. te članak 17. stavke 3. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 245. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 295. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 295. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir Program rada Komisije za 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program rada Komisije za 2017. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2015. o reformi izbornog zakona Europske unije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. studenoga 2015. o reformi izbornog zakona Europske unije (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. prosinca 2016. o financijskim interesima povjerenika – smjernice (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. prosinca 2016. o financijskim interesima povjerenika – smjernice (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o transparentnosti, odgovornosti i integritetu u institucijama EU-a (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o transparentnosti, odgovornosti i integritetu u institucijama EU-a (6),

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Komisije od 12. rujna 2017. o Kodeksu ponašanja za članove Europske komisije, osobito njegov članak 10. o sudjelovanju u europskoj politici tijekom mandata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Komisije od 12. rujna 2017. o Kodeksu ponašanja za članove Europske komisije, osobito njegov članak 10. o sudjelovanju u europskoj politici tijekom mandata,

| — | uzimajući u obzir ažuriranu studiju Glavne uprave za unutarnju politiku naslovljenu „Kodeks ponašanja za povjerenike – poboljšanje djelotvornosti i učinkovitosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ažuriranu studiju Glavne uprave za unutarnju politiku naslovljenu „Kodeks ponašanja za povjerenike – poboljšanje djelotvornosti i učinkovitosti”,

| — | uzimajući u obzir članak 140. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 140. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A8-0006/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A8-0006/2018),

| A. | budući da se u članku 10. stavku 1. UEU-a navodi da se funkcioniranje Unije temelji na predstavničkoj demokraciji i budući da Komisija kao izvršna institucija Unije ima odlučujuću ulogu u funkcioniranju Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da se u članku 10. stavku 1. UEU-a navodi da se funkcioniranje Unije temelji na predstavničkoj demokraciji i budući da Komisija kao izvršna institucija Unije ima odlučujuću ulogu u funkcioniranju Unije;

| B. | budući da se člankom 10. stavkom 3. i člankom 11. UEU-a građanima Unije dodjeljuje pravo sudjelovanja u demokratskom životu Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 10. stavkom 3. i člankom 11. UEU-a građanima Unije dodjeljuje pravo sudjelovanja u demokratskom životu Unije;

| C. | budući da članak 14. stavak 3. UEU-a kaže da je u obavljanju svojih zaduženja Komisija u potpunosti neovisna, da se članovi Komisije biraju na temelju njihove opće sposobnosti i europskog opredjeljenja iz redova osoba čija je neovisnost neupitna te da ne traže i ne primaju naputke od bilo koje vlade ili koje druge institucije, tijela, ureda ili subjekta; |
| --- | --- |

C.

budući da članak 14. stavak 3. UEU-a kaže da je u obavljanju svojih zaduženja Komisija u potpunosti neovisna, da se članovi Komisije biraju na temelju njihove opće sposobnosti i europskog opredjeljenja iz redova osoba čija je neovisnost neupitna te da ne traže i ne primaju naputke od bilo koje vlade ili koje druge institucije, tijela, ureda ili subjekta;

| D. | budući da je cilj nacrta izmjena primjenjivati demokratska načela pri izboru predsjednika Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 7. UEU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da je cilj nacrta izmjena primjenjivati demokratska načela pri izboru predsjednika Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 7. UEU-a;

| E. | budući da se nacrtom izmjena članovima Komisije omogućuje da se kandidiraju na europskim izborima bez podnošenja ostavke; |
| --- | --- |

E.

budući da se nacrtom izmjena članovima Komisije omogućuje da se kandidiraju na europskim izborima bez podnošenja ostavke;

| F. | budući da je uobičajena praksa u državama članicama za članove vlade da se kandidiraju na nacionalnim parlamentarnim izborima, a da pritom ne moraju podnijeti ostavku; |
| --- | --- |

F.

budući da je uobičajena praksa u državama članicama za članove vlade da se kandidiraju na nacionalnim parlamentarnim izborima, a da pritom ne moraju podnijeti ostavku;

| G. | budući da se nacrtom izmjena omogućuje i da europske političke stranke imenuju članove Komisije kao vodeće kandidate („Spitzenkandidaten”) za funkciju predsjednika Komisije; |
| --- | --- |

G.

budući da se nacrtom izmjena omogućuje i da europske političke stranke imenuju članove Komisije kao vodeće kandidate („Spitzenkandidaten”) za funkciju predsjednika Komisije;

| H. | budući da je Parlament već iskazao podršku postupku vodećih kandidata, kao što je jasno određeno Ugovorom, u svojem prijedlogu revizije Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima (7); |
| --- | --- |

H.

budući da je Parlament već iskazao podršku postupku vodećih kandidata, kao što je jasno određeno Ugovorom, u svojem prijedlogu revizije Akta o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima (7);

| I. | budući da u skladu s člankom 10. stavkom 4. UEU-a političke stranke na europskoj razini doprinose oblikovanju europske političke svijesti, budući da se člankom 10. stavkom 3. i člankom 11. stavkom 1. dodaju i građani te udruženja; |
| --- | --- |

I.

budući da u skladu s člankom 10. stavkom 4. UEU-a političke stranke na europskoj razini doprinose oblikovanju europske političke svijesti, budući da se člankom 10. stavkom 3. i člankom 11. stavkom 1. dodaju i građani te udruženja;

| J. | budući da se u nacrtu izmjena predviđaju i potrebne zaštitne mjere za zaštitu transparentnosti, nepristranosti, povjerljivosti i kolegijalnosti, što se sve i dalje primjenjuje na članove Komisije koji sudjeluju u izbornim kampanjama; |
| --- | --- |

J.

budući da se u nacrtu izmjena predviđaju i potrebne zaštitne mjere za zaštitu transparentnosti, nepristranosti, povjerljivosti i kolegijalnosti, što se sve i dalje primjenjuje na članove Komisije koji sudjeluju u izbornim kampanjama;

| K. | budući da se nacrtom izmjena predsjednik Komisije obvezuje da će Parlament obavještavati o mjerama poduzetim kako bi se osiguralo poštovanje načela neovisnosti, integriteta i povjerljivosti iz članka 245. UFEU-a i iz Kodeksa ponašanja za članove Europske komisije kad se u izbornim kampanjama natječu na izborima za Europski parlament; |
| --- | --- |

K.

budući da se nacrtom izmjena predsjednik Komisije obvezuje da će Parlament obavještavati o mjerama poduzetim kako bi se osiguralo poštovanje načela neovisnosti, integriteta i povjerljivosti iz članka 245. UFEU-a i iz Kodeksa ponašanja za članove Europske komisije kad se u izbornim kampanjama natječu na izborima za Europski parlament;

| L. | budući da se u nacrtu izmjena navodi da članovi Komisije ne smiju koristiti ljudske ni materijalne resurse Komisije za aktivnosti povezane s izbornom kampanjom; |
| --- | --- |

L.

budući da se u nacrtu izmjena navodi da članovi Komisije ne smiju koristiti ljudske ni materijalne resurse Komisije za aktivnosti povezane s izbornom kampanjom;

| 1. | podsjeća na to da će predsjednika Komisije izabrati Europski parlament na prijedlog Europskog vijeća, uzimajući u obzir izbore za Europski parlament i nakon održavanja odgovarajućih savjetovanja te da će stoga, kao što je već bio slučaj 2014., europske političke stranke predložiti vodeće kandidate („Spitzenkandidaten”) kako bi se europskim građanima pružila mogućnost da na izborima za Europski parlament među njima izaberu predsjednika Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da postupak odabira vodećih kandidata odražava međuinstitucijsku ravnotežu između Parlamenta i Europskog vijeća kako je predviđeno Ugovorima; nadalje naglašava da je ovaj daljnji korak u jačanju parlamentarne dimenzije Unije načelo koje se ne može ukinuti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da bi Europsko vijeće, kad ne bi poštovalo postupak odabira vodećih kandidata, također riskiralo da Parlamentu predloži kandidata za predsjednika Komisije koji ne bi imao dovoljnu parlamentarnu većinu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | upozorava da će Europski parlament biti spreman odbiti bilo kojeg kandidata u postupku imenovanja za mjesto predsjednika Komisije koji nije bio imenovan kao vodeći kandidat uoči europskih izbora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da postupak odabira vodećih kandidata također predstavlja doprinos transparentnosti, jer su kandidati za mjesto predsjednika Komisije obznanjeni prije europskih izbora, a ne nakon njih, kao što je prije bio slučaj; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da se postupkom odabira vodećih kandidata potiče politička osviještenost europskih građana uoči izbora za Europski parlament te jača politička legitimnost Parlamenta i Komisije izravnijim povezivanjem izbora za te institucije s odabirom glasača; prepoznaje stoga važnu dodanu vrijednost načela vodećih kandidata u cilju jačanja političke naravi Komisije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da bi se nominiranjem više zastupnika u Europskom parlamentu za mjesta članova Komisije dodatno ojačao politički legitimitet Komisije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da su uoči europskih izbora 2014. sve veće europske političke stranke prigrlile postupak odabira vodećih kandidata navodeći ime svojeg kandidata za predsjednika Komisije i da su održane javne rasprave među kandidatima, čime je nastala ustavna i politička praksa koja odražava međuinstitucijsku ravnotežu predviđenu u Ugovorima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da se 2014. postupak odabira vodećih kandidata pokazao uspješnim te naglašava da će europski izbori 2019. biti prilika da se učvrsti primjena tog postupka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče europske političke stranke da imenuju svoje vodeće kandidate u otvorenom, transparentnom i demokratskom natjecanju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da je nacrt izmjena u skladu s člankom 10. stavkom 1. i člankom 17. stavkom 7. UEU-a te ga pozdravlja kao poboljšanje kojim se konsolidira proces demokratskog izbora predsjednika Europske komisije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prima na znanje stupanje na snagu revidiranog Kodeksa ponašanja za članove Europske komisije, čiji je cilj pojasniti obveze koje važe za članove Komisije tijekom radnog vremena i izvan njega; podsjeća na mišljenja koja je već iznio Europski parlament, među ostalim u pogledu razdoblja mirovanja koje se primjenjuje na bivše članove Komisije nakon prestanka obnašanja dužnosti, transparentnosti, imenovanja neovisnog etičkog odbora i sudjelovanja u izbornim kampanjama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra važnim dati, u Kodeksu ponašanja za članove Komisije, stroge standarde transparentnosti i nepristranosti te zaštitne mjere radi izbjegavanja mogućih sukoba interesa članova Komisije koji sudjeluju u izbornoj kampanji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | posebno podsjeća na svoj zahtjev za trogodišnje „razdoblja mirovanja” koje se primjenjuje na bivše članove Komisije nakon prestanka obnašanja dužnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odobrava izmjene Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije koje su priložene ovoj Odluci, |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ove izmjene zajedno s predsjednikom Komisije te da ih da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svom predsjedniku da ovu odluku i njezin prilog proslijedi Komisiji i, radi obavijesti, Vijeću i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

(2)  Komunikacija Komisije od 25. listopada 2016. naslovljena „Program rada Komisije za 2017. – Izgradnja Europe koja štiti, osnažuje i brani” (COM(2016)0710).

(3)  SL C 366, 27.10.2017., str. 7.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0477.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0049.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0358.

(7)  Akt o izboru članova Europskog parlamenta neposrednim općim izborima koji je priložen Odluci Vijeća 76/787/EZUČ, EEZ, Euratom (SL L 278, 8.10.1976., str. 1.), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća 93/81/Euratom, EZUČ, EEC (SL L 33, 9.2.1993., str. 15.) i Odlukom Vijeća 2002/772/EZ, Euratom (SL L 283, 21.10.2002., str. 1.).

---

PRILOG

Sporazum između Europskog parlamenta i Europske komisije o izmjeni točke 4. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara sporazumu objavljenom u SL L 45 od 17. veljače 2018., str. 46.)

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/93 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/93

---

P8_TA(2018)0031

Automatizirana razmjena podataka iz registra vozila u Portugalu *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 7. veljače 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka iz registra vozila u Portugalu (13308/2017 – C8-0419/2017 – 2017/0821(CNS))

(Savjetovanje)

(2018/C 463/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (13308/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (13308/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0419/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0419/2017),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0017/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0017/2018),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str.1.

---

Četvrtak, 8. veljače 2018.

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/94 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/94

---

P8_TA(2018)0037

Jamstveni fond za vanjska djelovanja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ, Euratom) br. 480/2009 o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (COM(2016)0582 – C8-0374/2016 – 2016/0274(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 463/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0582), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0582),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 209. i 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0374/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 209. i 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0374/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 1. prosinca 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 1. prosinca 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za vanjske poslove i Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0132/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za vanjske poslove i Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0132/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0274

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. veljače 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/409.)

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 463/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 463/95

---

P8_TA(2018)0038

Jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 8. veljače 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 466/2014/EU kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije (COM(2016)0583 – C8-0376/2016 – 2016/0275(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 463/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0583), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0583),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 209. i 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0376/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 209. i 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0376/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom Parlamentu i Vijeću o reviziji u sredini razdoblja primjene Odluke br. 466/2014/EU u pogledu jamstva EU-a Europskoj investicijskoj banci za gubitke u okviru financiranja operacija za potporu investicijskim projektima izvan Unije (COM(2016)0584), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom Parlamentu i Vijeću o reviziji u sredini razdoblja primjene Odluke br. 466/2014/EU u pogledu jamstva EU-a Europskoj investicijskoj banci za gubitke u okviru financiranja operacija za potporu investicijskim projektima izvan Unije (COM(2016)0584),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 1. prosinca 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 1. prosinca 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za vanjske poslove, Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0135/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za vanjske poslove, Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0135/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0275

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 8. veljače 2018. radi donošenja Odluke (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 466/2014/EU kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2018/412.)

---