# Europeiska unionens C 461/21 d

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 461 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången21 december 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 461

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången21 december 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 131:a plenarsession och inledningssession för Europeiska veckan för regioner och städer, 8.10.2018–10.10.2018 |
| 2018/C 461/01 | Resolution från Europeiska regionkommittén – Den ekonomiska politiken för euroområdet och inför den årliga tillväxtöversikten 2019 | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | ReK:s 131:a plenarsession och inledningssession för Europeiska veckan för regioner och städer, 8.10.2018–10.10.2018 |
| 2018/C 461/02 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om Reflektioner om Europa: de lokala och regionala myndigheternas synpunkter på hur man ska återuppbygga förtroendet för EU | 5 |
| 2018/C 461/03 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten | 16 |
| 2018/C 461/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s lokala och regionala myndigheters bidrag till den 14:e partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald och EU:s strategi för biologisk mångfald för tiden efter 2020 | 24 |
| 2018/C 461/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Meddelandet En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi | 30 |
| 2018/C 461/06 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att integrera idrotten i EU:s agenda för tiden efter 2020 | 37 |
| 2018/C 461/07 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Paketet om rättvis beskattning | 43 |
| 2018/C 461/08 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Handlingsplanen för digital utbildning | 52 |
| 2018/C 461/09 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ett starkare Europa byggs upp: ungdoms-, utbildnings- och kulturpolitikens roll | 57 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 131:a plenarsession och inledningssession för Europeiska veckan för regioner och städer, 8.10.2018–10.10.2018

2018/C 461/01

Resolution från Europeiska regionkommittén – Den ekonomiska politiken för euroområdet och inför den årliga tillväxtöversikten 2019

1

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 131:a plenarsession och inledningssession för Europeiska veckan för regioner och städer, 8.10.2018–10.10.2018

2018/C 461/02

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Reflektioner om Europa: de lokala och regionala myndigheternas synpunkter på hur man ska återuppbygga förtroendet för EU

5

2018/C 461/03

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten

16

2018/C 461/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s lokala och regionala myndigheters bidrag till den 14:e partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald och EU:s strategi för biologisk mångfald för tiden efter 2020

24

2018/C 461/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Meddelandet En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi

30

2018/C 461/06

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att integrera idrotten i EU:s agenda för tiden efter 2020

37

2018/C 461/07

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Paketet om rättvis beskattning

43

2018/C 461/08

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Handlingsplanen för digital utbildning

52

2018/C 461/09

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ett starkare Europa byggs upp: ungdoms-, utbildnings- och kulturpolitikens roll

57

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | REGIONKOMMITTÉN |
| | ReK:s 131:a plenarsession och inledningssession för Europeiska veckan för regioner och städer, 8.10.2018–10.10.2018 |
| 2018/C 461/10 | Yttrande från Europeiska regionkommittén om Paketet om den fleråriga budgetramen 2021–2027 | 70 |
| 2018/C 461/11 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Horisont Europa: nionde ramprogrammet för forskning och innovation | 79 |
| 2018/C 461/12 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslag till förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden | 125 |
| 2018/C 461/13 | Yttrande från Europeiska regionkommittén — Förslag om Asyl- och migrationsfonden | 147 |
| 2018/C 461/14 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EU) nr 1293/2013 | 156 |
| 2018/C 461/15 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Fonden för ett sammanlänkat Europa | 173 |
| 2018/C 461/16 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rättigheter och värden | 196 |
| 2018/C 461/17 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslag till direktiv om plast för engångsbruk | 210 |
| 2018/C 461/18 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rena hamnar, rena hav – mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg | 220 |
| 2018/C 461/19 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Riskbedömning i livsmedelskedjan | 225 |
| 2018/C 461/20 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny giv för konsumenterna | 232 |

III   Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

ReK:s 131:a plenarsession och inledningssession för Europeiska veckan för regioner och städer, 8.10.2018–10.10.2018

2018/C 461/10

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Paketet om den fleråriga budgetramen 2021–2027

70

2018/C 461/11

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Horisont Europa: nionde ramprogrammet för forskning och innovation

79

2018/C 461/12

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslag till förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden

125

2018/C 461/13

Yttrande från Europeiska regionkommittén — Förslag om Asyl- och migrationsfonden

147

2018/C 461/14

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EU) nr 1293/2013

156

2018/C 461/15

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Fonden för ett sammanlänkat Europa

173

2018/C 461/16

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rättigheter och värden

196

2018/C 461/17

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslag till direktiv om plast för engångsbruk

210

2018/C 461/18

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rena hamnar, rena hav – mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg

220

2018/C 461/19

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Riskbedömning i livsmedelskedjan

225

2018/C 461/20

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny giv för konsumenterna

232

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

ReK:s 131:a plenarsession och inledningssession för Europeiska veckan för regioner och städer, 8.10.2018–10.10.2018

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/1

---

Resolution från Europeiska regionkommittén – Den ekonomiska politiken för euroområdet och inför den årliga tillväxtöversikten 2019

(2018/C 461/01)

| Framlagd av de politiska grupperna EPP, PES, ALDE, EA och ECR |
| --- |

Framlagd av de politiska grupperna EPP, PES, ALDE, EA och ECR

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen om den årliga tillväxtöversikten 2018 (1) och 2018 års europeiska planeringstermin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen om den årliga tillväxtöversikten 2018 (1) och 2018 års europeiska planeringstermin,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 oktober 2017 om den europeiska planeringsterminen 2017 och den årliga tillväxtöversikten 2018 samt sin resolution av den 1 februari 2018 om kommissionens årliga tillväxtöversikt 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 oktober 2017 om den europeiska planeringsterminen 2017 och den årliga tillväxtöversikten 2018 samt sin resolution av den 1 februari 2018 om kommissionens årliga tillväxtöversikt 2018,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 26 oktober 2017 om den ekonomiska politiken i euroområdet (2) och av den 14 mars 2018 om den årliga tillväxtöversikten 2018. |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 26 oktober 2017 om den ekonomiska politiken i euroområdet (2) och av den 14 mars 2018 om den årliga tillväxtöversikten 2018.

| 1. | Europeiska regionkommittén noterar den sammantaget långsamma och ojämna takten i EU-relevanta strukturreformer i EU, mätt som graden av genomförande av de landsspecifika rekommendationerna (3). Kommittén betonar att det behövs reformer i alla medlemsstater för att främja konkurrenskraft och tillväxt samt öka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och den ekonomiska konvergensen, liksom motståndskraften mot externa chocker, som är avgörande för stabiliteten i euroområdet. ReK betonar att bristande egenansvar på framför allt landsnivå samt delvis även otillräcklig administrativ och institutionell kapacitet överlag betraktas som de huvudfaktorer som bidrar till det otillfredsställande genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna (4). |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK noterar den kraftiga ökningen av antalet landsspecifika rekommendationer som riktas direkt till de lokala och regionala myndigheterna (36 % år 2018, jämfört med 24 % år 2017) (5). ReK konstaterar också att med beaktande av de landsspecifika rekommendationer som inbegriper de lokala och regionala myndigheterna, om än indirekt, och de som inte inbegriper de lokala och regionala myndigheterna men har en territoriell inverkan, står territorierelaterade rekommendationer för 83 % av alla landsspecifika rekommendationer (jämfört med 76 % år 2017). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén noterar att i 48 % av de 124 specifika rekommendationer som 2018 riktas till lokala och regionala myndigheter och/eller som avser utmaningar i fråga om territoriella skillnader upprepas det som lades fram redan 2015. ReK välkomnar därför kommissionens fleråriga bedömning av genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna, som visar att över två tredjedelar av de landsspecifika rekommendationer som utfärdats sedan den europeiska planeringsterminen inleddes 2011 har genomförts med åtminstone ”vissa framsteg” (6). Vi beklagar dock den ihållande bristen på insyn i de kriterier som denna bedömning bygger på. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén betonar att den europeiska planeringsterminen måste anpassas till en långsiktig EU-strategi för att omsätta FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling på EU-nivå. Övergången till en ny strategisk europeisk ram efter Europa 2020-strategin skulle vara rätt ögonblick att reformera styrningen av den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK insisterar med kraft på att man i de landsspecifika rekommendationerna uttryckligen bör ta upp territoriella utmaningar och de lokala och regionala myndigheternas roll i fastställandet och genomförandet av dem, medan territorierelaterade utmaningar och framtidsscenarier uttryckligen bör analyseras och tas upp i den årliga tillväxtöversikten och de landsspecifika rapporterna och avspeglas i de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén betonar behovet av att se till att den europeiska planeringsterminen är fullt förenlig med målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i fördraget om Europeiska unionen, och föreslår att medlemsstaternas fleråriga sammanhållningsutmaningar ska tas upp i de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK välkomnar den europeiska planeringsterminens fokus på den europeiska pelaren för sociala rättigheter, och betonar att i 45 % av de landsspecifika rekommendationerna för 2018 ges de lokala och regionala myndigheterna en roll och/eller tar man upp utmaningar med koppling till territoriella skillnader när det gäller sociala rättigheter (7). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén upprepar att de lokala och regionala myndigheternas deltagande som partner i planeringen och genomförandet av den europeiska planeringsterminen, tillsammans med antagandet av ordningar för flernivåstyre och en strukturerad, kontinuerlig och uttryckligen erkänd roll för de lokala och regionala myndigheterna, påtagligt skulle öka egenansvaret för de landsspecifika rekommendationerna på landsnivå. ReK betonar att detta deltagande är än viktigare mot bakgrund av de starkare kopplingarna mellan sammanhållningspolitiken och den europeiska planeringsterminen inom den fleråriga budgetramen 2021–2027 och det eventuella antagandet av reformstödsprogrammet, som också skulle förvaltas inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén pekar därför på ett stort behov av att sörja för bättre samordning och synergieffekter mellan den europeiska planeringsterminen och strategin med delad förvaltning samt ESI-fondernas decentraliserade karaktär. ReK upprepar sitt förslag om att EU ska anta en uppförandekod för de lokala och regionala myndigheternas deltagande i den europeiska planeringsterminen (8), och betonar att detta förslag är förenligt med subsidiaritetsprincipen och den nuvarande befogenhets- och ansvarsfördelningen mellan styresnivåerna i medlemsstaterna. I uppförandekoden bör man beakta relevanta erfarenheter av den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för sammanhållningspolitikens ESI-fonder (9) samt befintlig god praxis i vissa länder för en omfattande medverkan av lokala och regionala myndigheter i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | ReK välkomnar den starka rekommendationen från EU:s arbetsgrupp för subsidiaritet om att medlemsstaterna ska följa kommissionens riktlinjer om att uppmuntra större deltagande och egenansvar för de landsspecifika rekommendationerna mot bakgrund av att ekonomiska reformer kan få konsekvenser för alla styresnivåer. Utöver de nationella förvaltningarna bör detta omfatta de lokala och regionala myndigheterna, arbetsmarknadens parter och det civila samhället i stort (10). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén beklagar att kommissionen fortfarande inte har lagt fram någon definition av ”strukturreformer” i samband med EU:s ekonomiska styrning och eventuellt stöd genom EU-program, såsom det föreslagna reformstödsprogrammet. ReK upprepar i detta sammanhang att i enlighet med subsidiaritetsprincipen bör tillämpningsområdet för de strukturreformer som är berättigade till EU-stöd enbart omfatta de politikområden som är relevanta för genomförandet av målen i fördraget och är direkt kopplade till EU:s befogenheter. ReK avvisar alla eventuella förslag om att finansiera ospecificerade strukturreformer i medlemsstaterna som inte har genomgått en förhandsbedömning av det europeiska mervärdet och som inte har en direkt anknytning till EU:s fördragsbaserade befogenheter. I detta sammanhang hänvisar ReK till sin resolution av den 1 februari 2018, i vilken kommittén förkastar kommissionens förslag av den 6 december 2017 till förordning om ändring av förordningen om gemensamma bestämmelser (EU) nr 1303/2013 (11). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén framhåller att de lokala och regionala finansernas tillstånd förtjänar förnyad uppmärksamhet på europeisk och nationell nivå, och välkomnar därför det österrikiska ordförandeskapets begäran om att ReK ska undersöka denna fråga. ReK påminner om att de lokala och regionala myndigheternas budgetar, bl.a. sociala utgifter och socialt stöd i synnerhet, var bland de första som påverkades av den finansiella och ekonomiska krisen och av de efterföljande budgetkonsolideringarna och minskade överföringarna från centralregeringen. ReK noterar att medan krisen har ett årtionde på nacken är många lokala och regionala myndigheters finanser fortfarande ansträngda. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén upprepar sin oro beträffande den ihållande låga nivån av offentliga investeringar i EU, och i synnerhet lokala och regionala myndigheters investeringar, som 2017 fortfarande var över 30 % lägre än 2009 års nivå uttryckt som andel av BNP (12). ReK beklagar därför att offentliga investeringar ofta är de som påverkas mest av budgetkonsolideringspolitiken, trots att dessa investeringar har en direkt inverkan på de lokala ekonomierna och medborgarnas dagliga liv. Kommittén är också oroad över den ökande centraliseringen av investeringar: andelen offentliga investeringar som görs av lokala och regionala myndigheter har – även om den fortfarande i genomsnitt överstiger 50 % i EU – sjunkit påtagligt jämfört med nivån på 60 % i början av 1990-talet (13). |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK välkomnar kommissionens ambition att bygga vidare på erfarenheterna av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och investeringsplanen mer allmänt med sitt förslag om InvestEU-programmet. Kommittén erkänner att förslaget har potential att förenkla användningen av finansiella instrument, en begäran som ReK framfört sedan länge, eftersom den nuvarande komplexiteten hindrar en omfattande och effektiv användning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén beklagar tendensen till ökad protektionism i den internationella handeln, och varnar för de negativa konsekvenserna av att äventyra det multilaterala handelssamarbetet och de multilaterala tvistlösningssystemen. ReK upprepar emellertid att nya frihandelsinitiativ måste föregås av konsekvensbedömningar, som gör det lättare att tidigt kartlägga och kvantifiera eventuella asymmetriska effekter för de europeiska regionerna i syfte att möjliggöra snabba offentligpolitiska svar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK framhåller att handelspolitiken är en exklusiv EU-befogenhet och att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för närvarande är ett av de instrument som mildrar de eventuella negativa bieffekterna av handelspolitiska val. Kommittén beklagar att de medel som finns tillgängliga genom denna fond tidigare inte har utnyttjats till fullo, och noterar att vissa medlemsstater hittills har valt att i stället utnyttja ESF. ReK kommer i ett separat yttrande att noggrant analysera om kommissionens förslag om att utvidga tillämpningsområdet och uppdraget för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och att sänka dess trösklar kommer att garantera att den reformerade fonden tillför mervärde och undviker överlappningar och kompromisser med ESF+, såsom för närvarande är fallet (14). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén upprepar sin efterlysning av en stark och helhetsinriktad industripolitisk strategi för EU, en strategi som kommer att ge den europeiska industrin, och särskilt de små och medelstora företagen, möjlighet att hantera de utmaningar och möjligheter som digitaliseringen och utfasningen av fossila bränslen medför, med särskilt uppmärksamhet åt investeringar i teknisk förbättring av små och medelstora företag och i specialisering genom löpande fortbildning av arbetstagare. ReK framhåller återigen den centrala roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar när det gäller att skapa regionala innovationsekosystem och kluster som är avgörande för framgångsrik innovation. ReK betonar att den europeiska inre marknaden står i centrum för EU:s ekonomiska och politiska integration, och påpekar att inrättandet av den inre marknaden är ett pågående projekt och att den fortfarande är ofullständig i viktiga avseenden, vilket i synnerhet påverkar konsumenter och små och medelstora företag. ReK välkomnar också kommissionens förslag till ett nytt program för den inre marknaden efter 2020, som tillhandahåller en ram för att stödja åtgärder i syfte att förbättra de europeiska små och medelstora företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ReK noterar att behovet av förbättrad administrativ och institutionell kapacitet står i centrum för de flesta strukturreformer som kartlagts inom den europeiska planeringsterminen. Kommittén betonar att andra politiska prioriteringar är ett av huvudskälen till det otillfredsställande genomförandet av strukturreformer inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Till detta kan läggas att vissa länder har en otillräcklig administrativ och institutionell kapacitet på olika styresnivåer: det hindrar offentliga och privata investeringar, minskar kvaliteten på de offentliga tjänster som tillhandahålls medborgarna och bromsar genomförandet av ESI-fonderna och andra EU-program. ReK betonar att 2018 handlade 63 % av alla rekommendationer som var direkt riktade till de lokala och regionala myndigheterna om förbättrad administrativ kapacitet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén noterar att även om ansökningarna inom stödprogrammet för strukturreformer kom från de flesta medlemsstater är utmaningen beträffande den offentliga förvaltningens kvalitet och kapacitet allvarligare i många syd- och östeuropeiska länder (15). ReK välkomnar möjligheten för lokala och regionala myndigheter att få tillgång till stödprogrammet, och uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att ta itu med de lokala och regionala myndigheternas kapacitetsuppbyggnadsbehov. Kommittén välkomnar kommissionens engagemang för att stärka samordningen mellan de olika EU-finansierade kapacitetsuppbyggnadsåtgärderna, och upprepar att kommissionen bör göra detta på ett öppet sätt genom att utfärda ett enhetligt strategiskt dokument (16). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén uppmanar kommissionen att göra en bedömning av hur EU-reglerna om offentlig upphandling har införlivats i nationell lagstiftning och hur de genomförs, med betoning på både hur de genomförs på lokal och regional nivå – med tanke på de lokala och regionala myndigheternas tyngd på området för offentlig upphandling – och i vilken utsträckning de nya standarderna har förenklat eller komplicerat regleringen på detta område. ReK noterar att ytterligare framsteg måste göras när det gäller digital offentlig upphandling och att medlemsstaterna bör eftersträva en snabb digital omvandling av förfarandena och införande av e-processer för alla viktiga skeden. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europeiska regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, det österrikiska rådsordförandeskapet och Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

21.

Bryssel den 10 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2017) 690 final.

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2017-0418&language=SV&ring=A8-2017-0310

2

(3)  Kommissionens meddelande om de landsspecifika rekommendationerna 2018, s. 3, https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2018/SV/COM-2018-400-F1-SV-MAIN-PART-1.PDF. Se även kommissionens konsekvensbedömning av förslaget till reformstödsprogram, http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

3

(4)  Se s. 23–26 i den konsekvensbedömning som nämns i föregående fotnot.

4

(5)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

5

(6)  Kommissionens meddelande om de landsspecifika rekommendationerna 2018, s. 3.

6

(7)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

7

(8)  Se ReK:s yttrande om ”Förbättra styrningen av den europeiska planeringsterminen: en uppförandekod för de lokala och regionala myndigheternas deltagande” av den 11 maj 2017.

8

(9)  Delegerad förordning om den europeiska uppförandekoden för partnerskap inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (nr 240/2014).

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_en

10

(11)  COM(2017) 826 final.

11

(12)  Källa: Eurostat (https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tec00022&language=en).

12

Källa:

(13)  Europeiska kommissionen, sjunde sammanhållningsrapporten (s. 168).

13

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR13_07/SR13_07_SV.pdf

14

(15)  Belägg för detta sammanfattas på s. 27 i kommissionens konsekvensbedömning av förslaget till reformstödsprogram, http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

15

(16)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2018-00502-00-00-AC-TRA-SV.docx

16

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

ReK:s 131:a plenarsession och inledningssession för Europeiska veckan för regioner och städer, 8.10.2018–10.10.2018

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/5

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Reflektioner om Europa: de lokala och regionala myndigheternas synpunkter på hur man ska återuppbygga förtroendet för EU

(2018/C 461/02)

| Medföredragande: | Karl-Heinz LAMBERTZ (BE–PES), Europeiska regionkommitténs ordförande, ledamot, tyskspråkiga gemenskapens parlament, senatsledamot
  Markku MARKKULA (FI–EPP), Europeiska regionkommitténs förste vice ordförande, ledamot, stadsfullmäktige, Esbo |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Remiss från Donald TUSK, Europeiska rådets ordförande, av den 8 november 2016, med en begäran om att Europeiska regionkommittén (ReK) ska utarbeta ett yttrande om ”Reflektioner om EU: de lokala och regionala myndigheternas synpunkter på hur man ska återuppbygga förtroendet för EU” |

Medföredragande:

Karl-Heinz LAMBERTZ (BE–PES), Europeiska regionkommitténs ordförande, ledamot, tyskspråkiga gemenskapens parlament, senatsledamot

Markku MARKKULA (FI–EPP), Europeiska regionkommitténs förste vice ordförande, ledamot, stadsfullmäktige, Esbo

Referensdokument:

Remiss från Donald TUSK, Europeiska rådets ordförande, av den 8 november 2016, med en begäran om att Europeiska regionkommittén (ReK) ska utarbeta ett yttrande om ”Reflektioner om EU: de lokala och regionala myndigheternas synpunkter på hur man ska återuppbygga förtroendet för EU”

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Ingress: bakgrund till de lokala och regionala företrädarnas bidrag till att återuppbygga förtroendet

| 1. | Europeiska regionkommitténs (ReK) uppdragsbeskrivning, Bryssel, den 21 april 2009: ”Vi är en politisk församling som består av regionalt och lokalt valda representanter i den europeiska integrationens tjänst. Genom vår politiska legitimitet säkerställer vi den institutionella representationen av samtliga territorier, regioner, städer och kommuner i Europeiska unionen. Vårt uppdrag är att involvera de regionala och lokala myndigheterna i den europeiska beslutsprocessen och därmed främja ett ökat deltagande av medborgarna. (...) Vi värnar om respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna för att se till att EU:s beslut fattas och genomförs så nära medborgarna som möjligt och på lämpligaste nivå. (...) Vi för en direkt dialog med våra medborgare om vad EU åstadkommer och om framtida utmaningar, och vi bidrar till att förklara och redogöra för genomförandet och de regionala och lokala effekterna av gemenskapspolitiken.” |
| --- | --- |

1.

| 2. | ReK:s fem prioriteringar för 2015–2020: ”En nystart för den europeiska ekonomin”, ”EU-lagstiftningens territoriella dimension är viktig”, ”Ett enklare och mer sammanlänkat Europa”, ”Stabilitet och samarbete inom och utanför EU” och ”Medborgarnas Europa är framtidens Europa”. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Remissen från Europeiska rådets ordförande av den 8 november 2016 med en uppmaning till ReK att utarbeta ett yttrande som redogör för de lokala och regionala myndigheternas uppfattningar och förslag om EU:s framtid, i syfte att bidra till att återuppbygga förtroendet för det europeiska projektet (1). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europeiska kommissionens vitbok om EU:s framtid: Tankar och scenarier för EU-27 fram till 2025 av den 1 mars 2017 och de fem efterföljande diskussionsunderlagen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Romförklaringen, som undertecknades den 25 mars 2017, i vilken undertecknarna ”förbinder [sig] att lyssna på och besvara de farhågor som [deras] medborgare ger uttryck för” och uppger att de ”kommer att arbeta tillsammans på den nivå där det gör verklig skillnad – om det så är på unionsnivå, nationellt, regionalt eller lokalt – och då i en anda av förtroende och lojalt samarbete, både bland medlemsstaterna och mellan dem och EU:s institutioner, och i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. Vi [de] kommer att ge möjlighet till det manöverutrymme som krävs på de olika nivåerna för att stärka Europas innovations- och tillväxtpotential. Vi vill att unionen ska vara stor i stora frågor och liten i små frågor. Vi kommer att främja ett demokratiskt, effektivt och transparent beslutsfattande och ett effektivare genomförande.” |
| --- | --- |

5.

| 6. | Avsiktsförklaringen från Europeiska kommissionens ordförande (2) om att fortsätta debatten i vitboken om EU:s framtid ända fram till valet i juni 2019 genom debatter, medborgardialoger, samverkan med de nationella parlamenten och samarbete med regionerna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rapporten ”Reaching out to EU citizens: a new opportunity” (3), i vilken anges att regionerna också spelar en allt större roll när det gäller att ompröva styrelseformerna i unionen och dess medlemsstater. Med sin solida socioekonomiska bas och gemensamma kulturella identitet erbjuder de rätt skala för politiska riktlinjer och ett tillfredsställande resultat på många politikområden, eftersom de är viktiga aktörer och mellanhänder i kontakten med medborgarna, samt rapporten om EU-medborgarskap 2017 (4), där det erkänns att det är mycket viktigt att stärka medborgarnas känsla av tillhörighet och deltagande i integrationsprojektet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentets tre resolutioner om Europeiska unionens framtid (5). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Lanseringen av ”medborgarsamråd” i EU:s medlemsstater från och med april 2018. |
| --- | --- |

9.

Att förstå och vidarebefordra medborgarnas och de lokala och regionala företrädarnas uppfattningar om och förväntningar på EU

a)   Lokala och regionala företrädare arbetar för att göra medborgarnas röst hörd

| 10. | Kommittén betonar att den genom initiativet ”Reflektioner om Europa”, som inleddes i mars 2016, har verkat för att bygga upp förtroendet mellan Europeiska unionen och dess medborgare genom medborgar- och stadshusdialoger samt möten med sammanslutningar och församlingar av lokala och regionala politiker och med ett antal gräsrotsrörelser (6) och nationella och europeiska territoriella sammanslutningar i syfte att lyssna på och vidarebefordra människornas synpunkter, idéer och farhågor beträffande det europeiska projektet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén konstaterar att över 176 politiska företrädare för Europeiska regionkommittén hittills har engagerat sig i processen genom att inleda och delta i medborgardialoger som en del av initiativet ”Reflektioner om Europa”. Mer än 40 000 människor har deltagit direkt eller digitalt i dessa evenemang i 110 regioner i samtliga medlemsstater. Mer än 22 000 medborgare har deltagit genom en webbenkät och en mobilapp som en återkopplingsmekanism som gör det möjligt för dialogdeltagarna och medborgarna att bidra till diskussionen även på distans. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ReK betonar att folkvalda företrädare från alla ReK:s politiska grupper deltar i dessa aktiviteter och, i den mån de har möjlighet, delar plattformar med företrädare för Europeiska rådet, ledamöter av nationella parlament, ledamöter av Europaparlamentet, Europeiska kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Kommittén betonar även att det krävs ytterligare samordning för att förbättra synligheten och inverkan av de utåtriktade aktiviteter som alla institutioner och medlemsstater anordnar. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén lyfter fram resultaten från den undersökning som den beställt bland lokala och regionala myndigheter, inbegripet ledamöter och suppleanter från ReK, och deras sammanslutningar (7). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén noterar att människor oftast diskuterar de frågor som tas upp i dialoger med utgångspunkt i vad som sker i deras region, stad eller lokalsamhälle. EU:s kommun- och regionpolitiker befinner sig alltså i främsta ledet när det gäller medborgarnas farhågor och förväntningar. |
| --- | --- |

14.

b)   Vad medborgarna berättade: De vill ha ett EU-projekt som bygger på solidaritet, sammanhållning och närhet

| 15. | ReK understryker att de viktigaste problem som tagits upp i ReK:s medborgardialoger (8) är att lösningar på olika problem genomförs långsamt, särskilt vad gäller arbetslöshet, migration och den allmänna socioekonomiska situationen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | ReK betonar i detta sammanhang att många medborgare har gett uttryck för en önskan om mer solidaritet i EU, vilket är en stark uppmaning till åtgärder för att minska den befintliga och i många fall växande ojämlikheten på olika områden, främst genom att stärka sammanhållningen och solidariteten mellan och inom medlemsstaterna och regionerna. Att uppfylla denna allmänna förväntning kan kräva att politiken på ett antal områden i Europeiska unionen omorienteras och ombalanseras. |
| --- | --- |

16.

| 17. | En utbredd frustration över EU blev även tydlig, mot bakgrund av att unionen ofta ses som alltför avlägsen och otillförlitlig. Samtidigt upplever många människor att de fortfarande inte vet vad EU är eller gör. Detta leder till att det finns ett stort glapp mellan människors förväntningar och EU:s förmåga att uppfylla förväntningarna. Det finns en avsaknad av upplevd nytta när det gäller lokala frågor, bland annat på grund av svag kommunikation samt vilseledande budskap och begrepp i kommunikationen med medborgarna, liksom bristande delaktighet i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Eurobarometerundersökningar (9) visar att mer än två tredjedelar av de svarande är övertygade om att deras land har haft nytta av att vara medlem i EU. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén påminner i detta sammanhang om att medlemsstaterna har ett delat ansvar för att hitta lösningar på EU-nivå för att göra EU handlingskraftigt i fråga om de stora agendorna, där EU kan tillföra ett verkligt mervärde, och samtidigt genomföra nödvändiga nationella reformer, inklusive tillräcklig finansiering, för att trygga ett välfungerande lokalt och regionalt styre, där medborgarna upplever att problemen åtgärdas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kommittén understryker att det i många lokala debatter och också i resultaten från undersökningen visat sig att unga under 30 är den generation som är mest positivt inställd till EU och att de sätter stort värde på den fria rörligheten och de utbildningsmöjligheter som EU erbjuder. Kommittén är dock också medveten om att denna generation i många länder har drabbats hårdast av de kvarstående effekterna av den ekonomiska krisen och ungdomsarbetslösheten och är mycket kritisk till Europeiska unionens roll i detta sammanhang. Kommittén betonar därför att EU:s politik måste vara mycket mer framtidsorienterad och att detta måste införlivas i EU:s beslutsfattande, med konkreta åtgärder och mer särskilt avsatta resurser för att hantera särskilda ungdomsproblem. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kommittén vill även betona att medborgarnas oro över att de inte i tillräcklig grad beaktas under beslutsprocessen ofta leder till olika former av misstro gentemot demokratiska institutioner, bland annat EU-institutionerna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Förtroendet för de lokala och regionala styresnivåerna är i allmänhet större än förtroendet för den nationella regeringen, och i de flesta medlemsstater är det även större än förtroendet för EU. |
| --- | --- |

22.

| 23. | För att återuppbygga förtroendet för EU understryker kommittén vikten av att klargöra för medborgarna vem som är ytterst ansvarig för beslut på EU-nivå, och efterlyser därför till förstärkt demokratisk ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén påminner om att europeisk integration är ett projekt som syftar till att ge politiskt uttryck för ett antal universella värden och rättigheter, men att många medborgare är besvikna på vad de ser som EU:s oförmåga att leva upp till och upprätthålla sina egna värden. Kommittén erkänner att det är av avgörande vikt att kontinuerligt bekräfta EU-medborgarnas gemensamma värden som är oumbärliga eftersom de utgör grunden för ömsesidig tillit och kompromisser. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Det finns betydande potential för att utveckla en ”europeisk medborgaridentitet” bland EU-medborgarna med viktiga rättigheter och skyldigheter som påverkar deras vardagsliv. En sådan identitet, som bygger på Europas rika historiska och kulturella arv, skulle vara viktig för att öka enskilda medborgares känsla av tillhörighet till det ”europeiska projektet” och bör komplettera och berika de nationella, regionala och lokala identiteter som ingår i den individuella identiteten. Även om en känsla av identitet varken kan eller bör påtvingas kan den stödjas och uppmuntras genom medborgardeltagande, kulturell verksamhet och utbildning och bör således stödjas av lämpliga åtgärder och resurser. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Medborgare som lever i kunskapsbaserade och framtidsorienterade samhällen är bättre på att se behoven i sina lokalsamhällen och därför bättre lämpade att pröva och utveckla föränderliga, innovativa lösningar för att tillgodose lokala behov. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén stöder medborgarnas krav på fler kanaler för demokratiskt deltagande och bättre kommunikation med EU:s institutioner via permanenta och strukturerade kanaler för dialog. Vi efterlyser därför att kommissionens kommunikationsstrategi via dess informationsnät förstärks med hjälp av den potential som de regionala myndigheterna har när det gäller att samordna de Europa direkt-kontor som finns på deras territorium. Detta skulle öka effekterna av deras arbete. |
| --- | --- |

27.

c)   Lokala och regionala företrädares kraftfulla krav på fullständig delaktighet i utformningen och genomförandet av EU-projektet (10)

| 28. | Kommittén håller med företrädarna för den lokala och regionala nivån om att de prioriterade områden som EU bör rikta in sig på huvudsakligen är sammanhållningspolitik, följt av socialpolitik (inklusive utbildning och rörlighet), ekonomisk politik (sysselsättning och tillväxt), migration och integration, miljöfrågor (inklusive klimatförändringar) och säkerhet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | ReK understryker att det både från medborgardialogerna och undersökningen bland lokala och regionala myndigheter har framkommit en stark oro för de unga och för hur man ska kunna ge dem rätt möjligheter och uppfylla deras förväntningar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kommittén betonar att liksom för medborgarna är solidaritet ett återkommande begrepp även för lokala och regionala företrädare och betraktas som ett av EU:s viktigaste grundläggande värden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | En majoritet av de svarande som företräder lokala och regionala myndigheter anser att ytterligare decentralisering och en bättre befogenhetsfördelning är centrala inslag i ett sunt styrelseskick eftersom de ökar öppenheten, ansvarsskyldigheten och kvaliteten på det politiska beslutsfattandet genom att möjliggöra direkt deltagande av och kontakt med medborgarna samt platsbaserade lösningar. De lokala och regionala myndigheternas deltagande i EU:s beslutsfattande tillför mervärde till den politik som eftersträvas. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Lokala och regionala myndigheter är mycket medvetna om det allt större behovet av att samarbeta över de nationella gränserna för att möta vår tids stora utmaningar, såsom klimatförändringarna och naturkatastrofer, globaliseringen i alla dess former, digitaliseringen och dess samhällskonsekvenser, den globala instabiliteten, den demografiska utvecklingen, fattigdom och social utestängning osv. De har även en avgörande roll vid genomförandet av sammanhållningspolitiken, bland annat för gränsöverskridande samarbetsinitiativ såsom ett stort antal småskaliga projekt som främjar kontakter mellan människor, som är särskilt viktiga som ett konkret uttryck för solidaritet i vardagen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | De lokala och regionala myndigheterna önskar också att EU skulle rikta in sig mer på de rättigheter som EU-medborgarskapet medför, såsom rätten att bo, arbeta och studera var man vill. I detta hänseende kan de regionala och lokala förvaltningarna utföra ett viktigt arbete i samarbete med EU-institutionerna genom att upplysa medborgarna om de faktiska möjligheter som den fria rörligheten erbjuder när det gäller att studera eller utveckla sin karriär i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

33.

Att förankra EU-politiken lokalt för att påverka människors liv

a)   Att ta itu med samhällsutmaningar lokalt

| 34. | Kommittén betonar att EU-politiken måste ge människor möjlighet att själva påverka de frågor som är viktiga i deras liv och som alla styresnivåer, från den europeiska till den lokala, måste finna svar på. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Framtidens samhällsutmaningar måste lösas globalt, men åtgärderna måste vidtas lokalt. |
| --- | --- |

35.

| 36. | ReK påminner om att kommuner och regioner är länken mellan FN:s mål för hållbar utveckling och medborgarna genom att svara på deras uppmaning till åtgärder med hjälp av de verktyg som EU har ställt till deras förfogande. De 17 målen för hållbar utveckling kommer inte att kunna uppnås utan engagemang från och samordning med de lokala och regionala myndigheterna. I detta syfte bör alla instrument som syftar till att stödja decentraliserat samarbete, politisk samstämmighet och den territoriella strategin utnyttjas fullt ut, eftersom de kan mobilisera de lokala och regionala myndigheternas och det civila samhällets potential att främja partnerskap och samverkanseffekter mellan alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

36.

b)   Att främja ekonomisk, social och territoriell sammanhållning för medborgarna

| 37. | Att tackla de ihållande ekonomiska, sociala och territoriella skillnaderna är fortfarande en stor utmaning för framtidens EU. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Social, ekonomisk och territoriell sammanhållning är mål som fastställs i EU-fördraget och för att uppnå dem krävs det att man tar itu med både strukturella och nya utmaningar genom att främja motståndskraftiga samhällen och ekonomier och en ram för att dra nytta av globaliseringen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | ReK lyfter fram den sjunde rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, ”Min region, mitt Europa, vår framtid”, som ”visar [...] hur avgörande sammanhållningspolitiken är för EU, dess invånare, ekonomi, städer och regioner och [att] det är lika viktigt som någonsin att en hållbar ekonomisk tillväxt kan gå hand i hand med social utveckling, vilket sammanhållningspolitiken bidrar till” (11). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén efterlyser en stark sammanhållningspolitik efter 2020 för alla regioner, som grundar sig på principen om europeiska partnerskap, delad förvaltning och flernivåstyre, i enlighet med vad som efterlyses i #CohesionAlliance-förklaringen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommittén beklagar att endast en minoritet av medborgarna är medvetna om sammanhållningspolitikens positiva effekter. ReK efterlyser därför samordnade insatser på alla styresnivåer för att öka kunskapen om effekterna av olika inslag i EU:s politik och fonder. |
| --- | --- |

41.

| 42. | EU:s agenda för städer bidrar till att tackla frågor som rör allt från rörlighet i städerna till luftkvalitet och från den cirkulära ekonomin till integrering av migranter och flyktingar. Kommittén betonar dessutom vikten av partnerskap mellan städer och landsbygd för att hantera dessa problem mer effektivt. Den stöder även kommuner och regioner så att de kan utveckla platsbaserade innovationsekosystem och genomföra strategier för smart specialisering. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Tjänster av allmänt intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är en integrerad del av den europeiska sociala modellen och den sociala marknadsekonomin, och garanterar att alla har rätt och möjlighet att få tillgång till grundläggande varor och offentliga tjänster av hög kvalitet. Kommittén rekommenderar att man utvidgar begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse till att även omfatta nya sociala tjänster, till exempel mottagande och integration av flyktingar och migranter, subventionerat boende, garanterad lägsta inkomst eller digital infrastruktur. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Kommittén efterlyser fler europeiska partnerskap mellan kommuner, städer och regioner, bland annat genom partnersamverkan, som kan agera som globala föregångare för att genomföra bästa praxis när det gäller att hantera samhällsutmaningar och de senaste vetenskapliga rönen. |
| --- | --- |

44.

c)   Att hantera migrationen och säkra integrationen

| 45. | Kommittén framhåller att EU-medborgarna anser migrationsutmaningen vara en av prövostenarna för hur ”solidaritet” förverkligas i praktiken, men att man fortfarande måste bygga upp en gemensam förståelse av vad solidaritet innebär i detta sammanhang. ReK betonar den avgörande roll som lokala och regionala myndigheter spelar när det gäller att underlätta mottagande och integration av migranter samt organisera en öppen, rationell och human debatt om dessa känsliga frågor. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Det är mycket viktigt att kommuner, städer och regioner får stöd i arbetet med både krishantering och långsiktig integration. EU måste tillhandahålla en sammanhållen politisk ram för migration och tillräckligt, riktat ekonomiskt och tekniskt stöd, i tillägg till medlemsstaternas, i syfte att underlätta migranternas integration på lokal nivå. |
| --- | --- |

46.

| 47. | ReK betonar att integrationspolitiken för migranter måste utformas i partnerskap med alla styresnivåer och även få stöd av lämpliga finansinstrument på EU-nivå som en del av en övergripande migrationspolitik för EU. För att garantera störst chans för framgångsrik integration, vilket ligger i både migranternas och värdsamhällets intresse, bör flera faktorer, såsom migranternas yrkeskvalifikationer och språkkunskaper, existerande familjeband, deras önskemål och möjliga kontakter före ankomsten med en värdnation beaktas. |
| --- | --- |

47.

| 48. | En ändamålsenlig och human förvaltning av EU:s yttre gränser och utformningen av en övergripande migrationspolitik och ett gemensamt asylsystem i EU med gemensamma höga standarder är mycket viktigt för alla kommuner, städer och regioner, särskilt för dem som tar emot flyktingar och dem som är belägna vid gränser som är särskilt drabbade av migrationstoppar. ReK betonar även att en sådan politik måste innefatta ett samordnat förhållningssätt till humanitärt skydd, nya vägar för reguljär migration, inbegripet program för cirkulär migration, samt ansträngningar för att ta itu med orsakerna till migration och bekämpa människohandel i alla former och särskilt av kvinnor och barn för sexuella ändamål, och att detta kräver både nya politiska åtaganden på alla nivåer och lämpliga medel. |
| --- | --- |

48.

d)   Att säkerställa sociala rättigheter och tillgång till utbildning samt främja kulturarvet

| 49. | Kommittén framhåller att medborgarna känner ett starkt behov av att EU:s sociala dimension utvecklas i all EU-politik och alla EU-program, som ett komplement till befintliga nationella eller regionala system för jämställdhet och socialt skydd. Artiklarna 8 och 9 i EUF-fördraget utgör en grund för detta och bör därför tillämpas korrekt. ReK stöder också genomförandet av den sociala pelaren, där de lokala och regionala myndigheterna bör ha en avgörande roll, och anser att ett protokoll om sociala framsteg bör införas i EU-fördragen. ReK vill placera sociala rättigheter jämsides med ekonomiska rättigheter och välkomnar att den sociala pelaren har tagits med i den europeiska planeringsterminen. ReK stöder idén om en social resultattavla i den europeiska planeringsterminen och anser också att bindande sociala mål måste införas i EU:s primärrätt. |
| --- | --- |

49.

| 50. | ReK betonar att sociala investeringar inte bör betraktas enbart som en börda för de offentliga finanserna. Finansieringen av socialpolitiken och skyddet av de sociala rättigheterna, i enlighet med vad som fastställdes vid toppmötet i Göteborg i november 2017, har ett klart europeiskt mervärde som är grundläggande för att återskapa medborgarnas förtroende för integrationsprocessen. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Kommittén understryker den avgörande vikten av att hjälpa medborgarna att få tillgång till lokala och rättvisa arbetsmarknader för att utrota arbetslösheten, med särskilda åtgärder för att hjälpa de grupper som påverkas mest. Kommittén vill utarbeta en plan för sociala mål som kan införas i ett framåtblickande socialpolitiskt handlingsprogram med särskilda åtgärder och konkret lagstiftningsuppföljning, som en investering i människor, färdigheter, kunskap, socialt skydd och delaktighet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kommittén efterlyser ett EU som är fullt engagerat i främjandet av jämställdhet mellan kvinnor och män och särskilt i förebyggandet och utrotandet av våld mot kvinnor, ett universellt, strukturellt och multidimensionellt problem som genererar oberäkneliga personliga, sociala och ekonomiska kostnader. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Det är av största vikt att investera i ungdomar, och kommittén uppmanar EU att stödja de lokala och regionala myndigheternas arbete med att tillgodose behoven på området kompetens och utbildning. ReK efterlyser en ny ”allians för kompetens och utbildning” med syftet att främja offentliga investeringar i utbildning, främja rörlighet (Erasmus+), främja mellanregionalt samarbete, i synnerhet i gränsöverskridande områden, och uppmuntra till utbyte mellan människor inte bara i ett yrkesmässigt sammanhang, utan också i den kulturella sfären. |
| --- | --- |

53.

| 54. | I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna uppmanar ReK de regionala myndigheterna att delta i förvaltningen av instrument som Europeiska socialfonden och de fonder som stöder tillämpningen av ungdomsgarantin, eftersom den aktiva sysselsättningspolitiken, inklusive politik för social innovation och jämställdhet, ofta genomförs på regional nivå. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kommittén betonar att det på utbildningsområdet skulle vara önskvärt att skolornas undervisningsplaner inbegriper de olika element som är gemensamma för oss som européer, inom olika områden såsom historia, kultur, kulturarv eller själva det europeiska integrationsprojektet. Vi understryker under alla omständigheter också vikten av arbetet med att upplysa eleverna om det europeiska projektet, som vanligtvis utförs av de regionala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Kulturarvet i dess många olika former utgör en värdefull tillgång för Europa: det är en resurs som skulle kunna bli en viktig hävstång för att uppnå mer sammanhållna och hållbara regioner i EU och som kan bidra till att stärka identiteten i en region och i Europa som helhet, och är i särskilt hög grad ett konkret uttryck för EU:s motto ”Förenade i mångfalden”. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Turism och kreativa branscher kan omvandla regionernas kulturarv till en möjlighet för sysselsättning och ekonomiska spridningseffekter, bland annat genom innovation och strategier för smart specialisering. |
| --- | --- |

57.

| 58. | ReK betonar att Europeiska unionen måste främja och öka sin språkliga och kulturella mångfald, främja kunskapen om denna, och stimulera innovation och interregionalt samarbete på alla kulturområden samt nya affärsmodeller inom de kulturella och kreativa sektorerna. |
| --- | --- |

58.

e)   Att främja forskning, innovation och digital omvandling

| 59. | EU:s finansieringsprogram som bygger på forskning, innovation, utbyte, partnerskap och rörlighet och som tillhandahålls i smarta städer kan möjliggöra bättre tjänster för medborgarna och på så sätt förbättra deras livskvalitet. Sammanhållningspolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken skulle också kunna bli dynamiska och framåtblickande med hjälp av forskning och innovation. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Innovationen bör öka i omfattning i den offentliga sektorn och bland företagen, till exempel med hjälp av initiativ såsom ”Vetenskapen möter regionerna”, som samlar politiker och vetenskapsmän för att diskutera evidensbaserat beslutsfattande och gör det möjligt för EU:s medborgare att vara med och skapa sin egen framtid. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Kommittén framhåller att den digitala omvandlingen och e-förvaltningen stöder lokala offentliga förvaltningar. Medborgarna och näringslivet uppskattar det europeiska mervärdet av sådana investeringar, som ofta är en del av gränsöverskridande eller mellanregionalt samarbete (t.ex. bredband för alla), eftersom de stärker motståndskraften i den lokala ekonomin och bidrar till att förbättra livskvaliteten på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Kommittén betonar att städer är platser – både fysiska och digitala – där människor kan mötas, få nya idéer, utforska nya möjligheter, utforma framtiden på ett innovativt sätt och lära sig om hur samhället förändras och vad detta innebär för medborgarna. Städerna kan därför påskynda lokalsamhällenas process för att bli digitalt uppkopplade i hela Europa. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Kommittén påminner därför om att den digitala omvandlingen är ett nytt instrument för sammanhållning och ett effektivt verktyg för att hantera demografiska utmaningar: avlägset belägna områden och landsbygdsområden och de yttersta randområdena behöver vara uppkopplade och omvandla sina naturliga nackdelar till fördelar i linje med principen om territoriell sammanhållning. Innovationsnav, levande laboratorier, fablab, designstudior, bibliotek, företagskuvöser och innovationsläger som stöds av EU och lokala aktörer främjar den lokala ekonomin och underlättar berörda aktörers tillgång till digital teknik. |
| --- | --- |

63.

f)   Att stödja utvecklingen i landsbygdsområden, säkra den gemensamma jordbrukspolitiken och främja lokal produktion

| 64. | Kommittén påminner om att EU:s territorium till 91 % består av landsbygdsområden och medeltätt befolkade områden och att 60 % av EU:s befolkning bor i dessa områden. Utvecklingsmässigt finns det betydande skillnader mellan stadsområden och landsbygdsområden, där en känsla av att ha blivit övergivna leder till en växande EU-skepsis. Därför bör både den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken fortsätta att verka som solidaritetsbaserade instrument för att främja återväxt inom hållbart och innovativt jordbruk och landsbygdsutveckling, och landsbygdsområdena bör beaktas i all EU-politik. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Det interregionala samarbetet kan vara ett centralt inslag i optimeringen av smarta specialiseringsstrategier genom att främja synergier och maximera resultaten av det globala innovationsarbetet. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Det sätt på vilket vi producerar och konsumerar livsmedel har en enorm lokal och global påverkan, inte bara på medborgarnas välbefinnande, miljön, den biologiska mångfalden och klimatet, utan även på vår hälsa och vår ekonomi. ReK efterlyser utveckling och främjande av lokala marknader och korta livsmedelskedjor som livsmedelssystem med en specifik lokal dimension och efterlyser med eftertryck att europeisk kvalitetsproduktion främjas. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Kommittén anser att nedskärningarna i den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare är oproportionerliga och befarar att denna åtgärd skulle kunna att vara till nackdel för landsbygdsområden och det förstärkta miljö- och naturskydd som kommissionen eftersträvar samt försvåra uppnåendet av EU:s klimat- och resursskyddsmål. |
| --- | --- |

67.

g)   Hållbarhet, miljöskydd och kampen mot klimatförändringarna

| 68. | Kommittén påpekar att medborgarna förväntar sig globala och lokala insatser för att bekämpa klimatförändringarna och främja energieffektivitet. Hållbarhet borde därför integreras i all EU-politik med särskild hänsyn till minskade utsläpp av växthusgaser, energieffektivitet, en renare rörlighet och produktion av förnybar energi och genom kolsänkor och hållbar produktion och konsumtion. ReK uppmanar EU att tillhandahålla en sund rättslig och politisk ram inom vilken regioner och kommuner kan utveckla sina egna initiativ för att främja uppnåendet av målen i Parisavtalet. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Kommittén påminner om att det globala borgmästaravtalet för klimat och energi och genomförandeinitiativ på gräsrotsnivå spelar en avgörande roll i arbetet med att uppnå målen i Parisavtalet, och uppmanar EU att stödja utvecklingen av lokalt fastställda bidrag för att minska koldioxidutsläppen. Hållbarhet och miljöskydd bör därför integreras i all EU-politik, i linje med FN:s mål för hållbar utveckling och EU:s övriga internationella åtaganden. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Kommittén understryker behovet av större synergieffekter mellan de nätverk, projekt och avtal som har till syfte att hantera klimatförändringarna och dem som fokuserar på motståndskraften mot katastrofer, såsom Sendai-ramverket. |
| --- | --- |

70.

h)   Samarbete bortom EU för att stödja stabilitet och utveckling

| 71. | Kommittén påminner om att den roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar i det gränsöverskridande samarbetet och den stadsdiplomatiska verksamheten utanför EU:s gränser, i synnerhet i samband med utvidgningsprocessen och i EU:s grannskap, är mycket viktig för att främja gräsrotsdemokrati, hållbar utveckling och stabilitet. |
| --- | --- |

71.

| 72. | De lokala myndigheterna har en mycket stor roll när det gäller att garantera medborgarnas säkerhet genom att förebygga våldsinriktad radikalisering och skydda offentliga utrymmen. Mot bakgrund av brottslighetens och terrorismens gräns- och nationsöverskridande natur befinner sig medborgarna och de lokala och regionala myndigheterna i en situation där de måste samarbeta, och de kommer att dra nytta av det mervärde som EU:s åtgärder innebär för gemensamma projekt. |
| --- | --- |

72.

| 73. | ReK påminner om sin uppfattning att alla förslag till avtal om handelsliberalisering bör föregås av en territoriell konsekvensbedömning. Vi upprepar också att det bör införas mekanismer på nationell och lokal nivå för att ge tillgång till relevant information om handelspolitik. Dessutom bör handelsförhandlingar åtföljas av en formell och deltagarbaserad dialog mellan de ansvariga nationella myndigheterna och lokala och regionala myndigheter. Detta är särskilt viktigt i de fall då handelsförhandlingarna även omfattar områden där EU har delad behörighet med medlemsstaterna, eftersom de lokala och regionala myndigheternas behörighetsområden oftast påverkas i dessa fall. |
| --- | --- |

73.

Att se till att kommuner och regioner har tillräckligt manöverutrymme: en EU-budget för perioden efter 2020 som lever upp till ambitionerna och utnyttjar flexibiliteten för åtgärder och investeringar

| 74. | Kommittén framhåller att den fleråriga budgetramen måste spegla EU:s prioriteringar och ambitioner för att uppfylla skyldigheterna enligt fördraget och medborgarnas förväntningar, och försvarar en flerårig budgetram som motsvarar 1,3 % av BNI i EU-27. |
| --- | --- |

74.

| 75. | EU-budgeten bör inte ses som en avvägning mellan nettobetalare och nettomottagare utan som ett gemensamt verktyg för att uppnå våra gemensamma mål genom att tillhandahålla mervärde i hela EU. Kommittén stöder därför kommissionens slutsatser om att vi alla drar nytta av den fleråriga budgetramen, eftersom de positiva effekterna av den inre marknaden, säkerhet och sammanhållning mer än uppväger det individuella finansiella bidraget till EU. |
| --- | --- |

75.

| 76. | EU:s framtid är avhängig av en ambitiös och effektiv EU-budget som följer principen om att extra uppgifter för EU även bör gå hand i hand med extra resurser och en utfasning av rabatter på nationella bidrag. |
| --- | --- |

76.

| 77. | ReK betonar att om EU-budgeten återcentraliseras, i synnerhet genom att man underminerar program med delad förvaltning och platsbaserade strategier, skulle detta kunna äventyra sammanhållningen i unionen, och detta måste undvikas. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Offentliga tjänsters kvalitet är en avgörande faktor för förtroendet för institutionerna, eftersom medborgarna bedömer myndigheterna utifrån sina egna erfarenheter av hur tjänsterna tillhandahållits, och med tanke på att mer än en tredjedel av alla offentliga utgifter och mer än hälften av de offentliga investeringarna genomförs på lokal och regional nivå betonar kommittén att nivån på offentliga investeringar i EU fortfarande är alltför låg för att tillhandahålla lämpliga offentliga infrastrukturer och tjänster. Det är därför mycket viktigt att undanröja underskottet i de offentliga investeringarna. |
| --- | --- |

78.

| 79. | ReK framhåller behovet av att, tio år efter finanskrisen som har orsakat stor skada för de lokala och regionala myndigheternas offentliga investeringar, stärka deras investeringskapacitet genom att ge dem det finanspolitiska utrymme de behöver för att stödja offentliga investeringar och främja lokala lösningar genom att stärka principerna om delad förvaltning på grundval av partnerskap och flernivåstyre och genom att undanta offentlig medfinansiering av EU-program från skuldberäkningarna inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

79.

Att bygga vår union nedifrån och upp: vägen framåt för ett demokratiskt återupplivande av EU är möjlig genom gräsrotsengagemang

a)   Att stärka EU-åtgärderna: rätt åtgärder måste vidtas på rätt nivå

| 80. | Kommittén är fast övertygad om att en korrekt tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna är av yttersta vikt för att föra EU närmare sina medborgare. Det är viktigt att besluten fattas så nära medborgarna som möjligt och att det finns ett fullt ut ansvarsskyldigt och överskådligt system för beslutsfattande i EU, där medborgarna tydligt kan se vem som är politiskt ansvarig och ansvarsskyldig för de beslut som fattas (12). |
| --- | --- |

80.

| 81. | Kommittén betonar att det delade ansvaret och den nära kopplingen mellan principerna om flernivåstyre och subsidiaritet är centrala beståndsdelar i en genuint demokratisk union. |
| --- | --- |

81.

| 82. | EU:s framtida skyddsmekanism måste vara en konsekvent tillämpning av subsidiaritetsprincipen. Detta innebär ”mer EU där mer EU behövs”, och ”mindre EU där mindre EU behövs”, vilket leder till en effektivare och bättre presterande union. Blotta tanken om att skydda medlemsstaternas intressen mot inblandning från EU är kontraproduktiv i diskussionerna om EU:s framtid. Kommittén är medveten om sin egen roll som en av subsidiaritetsprincipens ”väktare” och anser att subsidiaritetsprincipen bör ses som ett dynamiskt politiskt och rättsligt begrepp i utformningen och genomförandet av politiken, med syftet att säkerställa att den lämpligaste nivån vidtar rätt åtgärder vid rätt tillfälle och i medborgarnas intresse. Kommittén stärks i denna övertygelse av slutrapporten från arbetsgruppen om subsidiaritet och proportionalitet där tonvikt läggs vid en ny förståelse av ”aktiv subsidiaritet”. ReK kommer att sträva efter att genomföra arbetsgruppens rekommendationer i nära samarbete med andra EU-institutioner, nationella parlament och lokala och regionala myndigheter i hela unionen. |
| --- | --- |

82.

| 83. | ReK efterlyser på nytt en kodifiering och ett genomförande av principerna om flernivåstyre och partnerskap i en interinstitutionell uppförandekod och att dessa ska speglas i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. Utöver sammanhållningspolitiken ska flernivåstyre integreras i alla lagar och bestämmelser om politiska åtgärder som påverkar den regionala nivån (13). |
| --- | --- |

83.

| 84. | ReK anser att det är avgörande att motverka alla centraliseringstendenser och att stödja utvecklingen av lämpliga, platsbaserade och ändamålsenliga lösningar på fältet, särskilt inom den framtida sammanhållningspolitiken, som ska vara en förebild för styrningen även på andra politikområden. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Kommittén rekommenderar att man vidareutvecklar de befintliga territoriella konsekvensbedömningarna för att åstadkomma en ändamålsenlig återkoppling som tar hänsyn till skillnaderna mellan EU:s regioner och de mycket olika konsekvenser som EU-politiken får för olika lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

85.

b)   Att involvera regioner och kommuner: en förnyad europeisk demokrati genom egenansvar och ändamålsenlighet

| 86. | Kommittén betonar att EU:s politik måste ge människor en proaktiv roll när det gäller att hantera de frågor som är viktiga i deras liv. Människor söker lösningar på lokal nivå, ett starkare engagemang för att identifiera problem och stöd för att ta itu med dem. Med denna människoinriktade och medborgardrivna strategi kan man hantera många lokala utmaningar och visa på vilket sätt EU har betydelse för medborgarna. Den innebär också att EU-politiken riktas in på att stärka kommunernas och regionernas roll med hjälp av medborgarengagemang genom offentlig-privat-mänskliga partnerskap. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Kommittén understryker att de lokala och regionala myndigheterna tillför EU-politiken ett mervärde genom att fungera som laboratorier för utveckling och genomförande av nya former av samhällsinnovationer, solidaritet och inkluderande politiska åtgärder som medborgarna förväntar sig från EU. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Det innebär också att inte alla medborgarnas problem kan lösas med detaljreglering i EU-lagstiftning. Subsidiaritetsprincipen handlar inte bara om huruvida det är juridiskt möjligt för EU att lagstifta, utan även om huruvida lösningarna är meningsfulla för medborgarna. Om medborgarna anser att EU kommer med lösningar som inte är meningsfulla i det dagliga livet kommer det bara att skapa större motstånd mot EU. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Kommittén är övertygad om att EU:s institutionella system måste fortsätta att utvecklas och anpassas till nya utmaningar för att uppnå ett öppet, demokratiskt och ändamålsenligt beslutsfattande för alla. Kommittén understryker att de lokala och regionala myndigheternas roll, som ReK representerar, måste erkännas i ännu högre grad, både i EU:s dagliga verksamhet och i framtida anpassningar av EU-fördragen, där ReK i ett framtida konvent bör medges fulla rättigheter. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Vi är fast övertygade om att den lokala och regionala dimensionen måste erkännas i den europeiska planeringsterminen och att de lokala och regionala myndigheterna därför bör involveras redan från början i utarbetandet av den årliga tillväxtöversikten samt landrapporterna och de nationella reformprogrammen. Kommittén är övertygad om att resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser i detta syfte bör kompletteras med regionala indikatorer som kommer att bidra till att främja och bibehålla den regionala dimensionen i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

90.

| 91. | EU:s, och särskilt Ekonomiska och monetära unionens, demokratiska legitimitet behöver stärkas genom att principerna om sociala framsteg och lika möjligheter sätts i centrum för EU:s beslutsfattande, så att sysselsättning och sociala normer inte betraktas som perifera delar av den makroekonomiska anpassningsprocessen. |
| --- | --- |

91.

| 92. | ReK anser att ett bättre deltagande från regioner och från de regionala parlamenten i EU:s beslutsfattande skulle kunna öka den demokratiska kontrollen och ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

92.

c)   Att underlätta medborgarnas deltagande i EU-politiken och gemensamt inrätta en permanent dialog med medborgarna även efter 2019

| 93. | Europeiska unionen kommer att vinna förtroende och trovärdighet endast om och när den åstadkommer resultat och om det europeiska mervärdet och den tanke och de nödvändiga kompromisser som ligger till grund för EU:s beslut förklaras tydligare för medborgarna. I detta avseende efterlyser kommittén mycket större insatser vad gäller stöd till flerspråkiga, europeiska medie- och informationsformat, bland annat lättförståeliga budskap, utveckling och införande av europeiska medborgarutbildningsmoduler för olika utbildningsnivåer samt ett betydligt större stöd till möten mellan människor över de europeiska gränserna (utbytesprogram på utbildnings- och yrkesutbildningsområdet, program för partnersamverkan osv.). |
| --- | --- |

93.

| 94. | Deltagarbaserade instrument såsom det europeiska medborgarinitiativet (14) bör stärkas. Som ett kompletterande verktyg till de nuvarande strukturerna för representativ demokrati på EU-nivå och till andra innovativa delar för deltagarbaserat beslutsfattande och ständig dialog kan europeiska medborgarinitiativ bidra till att mobilisera medborgarna kring en gemensam fråga, lyfta fram den europeiska dimensionen i viktiga politiska frågor samt främja alleuropeiska debatter och motsvarande allmänna opinion. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Kommittén uppmanar ReK:s ledamöter att fortsätta att söka kontakt med medborgarna och lyssna till dem genom lokala evenemang, stadshusmöten och medborgardialoger för att nå ut till alla regioner i EU-27, och uppmanar övriga institutioner att delta i detta arbete. Kommittén framhåller i detta sammanhang målet om att organisera medborgardialoger i alla EU-regioner fram till valet till Europaparlamentet 2019 och uppmanar sina ledamöter att organisera särskilda möten för sina lokala eller regionala fullmäktigeförsamlingar tillsammans med lokalinvånare och deras föreningar, i syfte att samla in synpunkter på de frågor om EU:s framtid som identifierats i kommitténs eget och i kommissionens frågeformulär. Kommittén betonar att det är mycket viktigt med decentraliserad kommunikation om EU:s politik och de politiska val som ligger till grund för den samt att EU-institutionerna måste stödja lokala och regionala insatser och initiativ i denna riktning. |
| --- | --- |

95.

| 96. | ReK framhåller att medborgarsamråd även bör nå ut till de medborgare som ofta ignoreras eller inte är intresserade av samrådsprocesser. Det är viktigt att säkerställa en verkligt inkluderande och representativ dialog med medborgarna för att undvika att debatten monopoliseras av dem som redan är mest mobiliserade för eller mot EU eller en särskild politisk fråga. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Kommunikation och ständig dialog med medborgarna är mycket viktigt i alla politiska system och därför avgörande för att öka EU:s demokratiska legitimitet och föra EU närmare medborgarna. |
| --- | --- |

97.

| 98. | I detta sammanhang får kontakten med medborgarna inte begränsas till perioderna före valen till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Kommittén åtar sig att inför valet till Europaparlamentet 2019 föreslå en metod för ett permanent och strukturerat system för dialog mellan medborgarna och EU:s politiker och institutioner, med deltagande av lokala och regionala myndigheter via ReK och baserad på en öppen process för att lyssna till medborgarna, ge dem utrymme och information för att identifiera och debattera de frågor som berör dem mest, integrera resultaten i EU:s beslutsfattande och återkoppla på lämpligt sätt om hur medborgarnas bidrag påverkar. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Kommittén är övertygad om att ReK-ledamöterna, genom att ge återkoppling till medborgarna, i sitt politiska arbete kan stärka kopplingarna till gräsrötterna och öka människornas förtroende för ”EU-politiken”. |
| --- | --- |

100.

Bryssel den 9 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Skrivelse av den 8 november 2016 från Europeiska rådets ordförande till Europeiska regionkommitténs ordförande, http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf

1

(2)  Avsiktsförklaring till talman Antonio Tajani och premiärminister Jüri Ratas av den 13 september 2017, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_sv.pdf

2

(3)  Luc Van den Brande, ordförande Jean-Claude Junckers särskilda rådgivare, Reaching out to EU Citizens: a new opportunity, oktober 2017.

3

Reaching out to EU Citizens: a new opportunity

(4)  ReK:s yttrande om ”Rapport om EU-medborgarskapet 2017”, COR-2017-01319, föredragande: Guillermo Martínez Suárez.

4

(5)  Europaparlamentet (2017) Att förbättra Europeiska unionens funktionssätt genom att utnyttja Lissabonfördragets potential, P8_TA (2017)0049; (2017) Möjliga utvecklingar och justeringar av den nuvarande institutionella strukturen för Europeiska unionen, P8_TA (2017)0048; (2017) Budgetkapacitet för euroområdet, P8_TA(2017)0050.

5

(6)  Bland annat Why Europe, Pulse of Europe, Stand up for Europe, Committee for the Defence of Democracy, 1989 Generation Initiative.

6

(7)  London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union, mars 2018, https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf

7

Reflecting on the future of the European Union

(8)  ReK, Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities, april 2018, https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf

8

Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities

(9)  Eurobarometer – Public opinion in the European Union, bilaga, nr 88, november 2017, http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142, Eurobarometer – Future of Europe, nr 467, september–oktober 2017, http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179, Eurobarometerundersökning beställd av Europaparlamentet, Democracy on the move one year ahead of European election, nr 89.2, maj 2018, http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf

9

Public opinion in the European Union

Future of Europe

Democracy on the move one year ahead of European election

(10)  London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union, mars 2018.

10

Reflecting on the future of the European Union

(11)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för regional- och stadspolitik, Sjunde rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: Min region, mitt Europa, vår framtid, september 2017.

11

(12)  ReK:s resolution om Europeiska kommissionens vitbok om EU:s framtid – Tankar och scenarier för EU-27 fram till 2025 (2017/C 306/01).

12

(13)  ReK:s yttrande om Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser, COR-2017-03718, föredragande Marek Woźniak.

13

(14)  ReK:s yttrande om Förordningen om det europeiska medborgarinitiativet, COR-2017-04989, föredragande Luc Van den Brande.

14

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/16

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten

(2018/C 461/03)

| Huvudföredragande: | Doris KAMPUS (AT–PES), ledamot, Steiermarks delstatsregering, med ansvar för sociala frågor, arbete och integration |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten av den 13 mars 2018 (text av betydelse för EES och Schweiz)
  COM(2018) 131 final |

Huvudföredragande:

Doris KAMPUS (AT–PES), ledamot, Steiermarks delstatsregering, med ansvar för sociala frågor, arbete och integration

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten av den 13 mars 2018 (text av betydelse för EES och Schweiz)

COM(2018) 131 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Förslag till beslut

Skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5) | Europeiska arbetsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) bör inrättas för att bidra till att stärka rättvisan på och förtroendet för den inre marknaden. I detta syfte bör myndigheten hjälpa medlemsstaterna och kommissionen att stärka tillgången till information för enskilda och arbetsgivare om rättigheter och skyldigheter i situationer som rör arbetstagarnas rörlighet över gränserna samt tillgång till relevanta tjänster, stödja efterlevnad och samarbete mellan medlemsstaterna för att garantera en effektiv tillämpning av unionslagstiftningen på dessa områden samt medla och underlätta lösningar vid gränsöverskridande tvister eller störningar på arbetsmarknaden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(5)

Europeiska arbetsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) bör inrättas för att bidra till att stärka rättvisan på och förtroendet för den inre marknaden. I detta syfte bör myndigheten hjälpa medlemsstaterna och kommissionen att stärka tillgången till information för enskilda och arbetsgivare om rättigheter och skyldigheter i situationer som rör arbetstagarnas rörlighet över gränserna samt tillgång till relevanta tjänster, stödja efterlevnad och samarbete mellan medlemsstaterna för att garantera en effektiv tillämpning av unionslagstiftningen på dessa områden samt medla och underlätta lösningar vid gränsöverskridande tvister eller störningar på arbetsmarknaden.

| (5) | Europeiska arbetsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) bör inrättas för att bidra till att stärka rättvisan på och förtroendet för den inre marknaden. I detta syfte bör myndigheten hjälpa medlemsstaterna och kommissionen att stärka tillgången till information för enskilda och arbetsgivare om rättigheter och skyldigheter i situationer som rör arbetstagarnas rörlighet över gränserna samt tillgång till relevanta tjänster, stödja efterlevnad och samarbete mellan medlemsstaterna för att garantera en effektiv tillämpning av unionslagstiftningen på dessa områden samt medla och underlätta lösningar vid gränsöverskridande tvister eller störningar på arbetsmarknaden.
  Detta omfattar även en konsekvent och effektiv verkställighetsram. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska arbetsmyndigheten (nedan kallad myndigheten) bör inrättas för att bidra till att stärka rättvisan på och förtroendet för den inre marknaden. I detta syfte bör myndigheten hjälpa medlemsstaterna och kommissionen att stärka tillgången till information för enskilda och arbetsgivare om rättigheter och skyldigheter i situationer som rör arbetstagarnas rörlighet över gränserna samt tillgång till relevanta tjänster, stödja efterlevnad och samarbete mellan medlemsstaterna för att garantera en effektiv tillämpning av unionslagstiftningen på dessa områden samt medla och underlätta lösningar vid gränsöverskridande tvister eller störningar på arbetsmarknaden.
  Detta omfattar även en konsekvent och effektiv verkställighetsram.

Motivering

För att på ett tydligt, rättvist och effektivt sätt säkerställa efterlevnaden av unionsbestämmelserna om arbetstagarnas rörlighet över gränserna och samordning av de sociala trygghetssystemen behöver de nationella och regionala myndigheterna lämpliga verkställighetsmekanismer, som även har en avskräckande förebyggande funktion.

Ändringsrekommendation 2

Förslag till beslut

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (14a) | För en stärkt rättslig säkerhet och enhetlighet (även för lokalt behöriga domstolar) krävs det en bestämmelse om rättsligt utnyttjande av uppgifter (t.ex. giltighet som bevis) som samlas in under inspektionerna. Det bör säkerställas att resultaten från gemensamma inspektioner kan utnyttjas på ett enhetligt sätt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(14a)

För en stärkt rättslig säkerhet och enhetlighet (även för lokalt behöriga domstolar) krävs det en bestämmelse om rättsligt utnyttjande av uppgifter (t.ex. giltighet som bevis) som samlas in under inspektionerna. Det bör säkerställas att resultaten från gemensamma inspektioner kan utnyttjas på ett enhetligt sätt.

Motivering

Sedan flera år har yrkesinspektörskommittén (Slic) rekommenderat att man ska klargöra de gemensamma åtgärdernas status i hela EU.

Ändringsrekommendation 3

Förslag till beslut

Artikel 5 c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | Samordna
  och stödja samordnade och gemensamma inspektioner i enlighet med artiklarna 9 och 10. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

c)

Samordna
  och stödja samordnade och gemensamma inspektioner i enlighet med artiklarna 9 och 10.

| c) | Stärka, samordna
  och stödja samordnade och gemensamma inspektioner i enlighet med artiklarna 9 och 10. |
| --- | --- |

c)

Stärka, samordna
  och stödja samordnade och gemensamma inspektioner i enlighet med artiklarna 9 och 10.

Motivering

Karaktären hos nationella behöriga myndigheters samordnade och gemensamma inspektioner bör stärkas avsevärt för att förbättra resultatens verkställighet.

Ändringsrekommendation 4

Förslag till beslut

Artikel 5 h (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | h) | Underlätta fortsättningen av arbetet inom befintliga, fungerande strukturer, bl.a. Eures gränsöverskridande partnerskap, som främjar samarbete i gränsöverskridande regioner i syfte att stödja rättvis gränsöverskridande rörlighet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

h)

Underlätta fortsättningen av arbetet inom befintliga, fungerande strukturer, bl.a. Eures gränsöverskridande partnerskap, som främjar samarbete i gränsöverskridande regioner i syfte att stödja rättvis gränsöverskridande rörlighet.

Motivering

De synergieffekter som kommissionen utlovar och integrationen av befintliga och fungerande strukturer (såsom Eures gränsöverskridande partnerskap, som är viktiga för regionerna) bör säkerställas och även tryggas budgetmässigt.

Ändringsrekommendation 5

Förslag till beslut

Artikel 6 c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | lämna relevant information till arbetsgivare om arbetsrättsliga regler samt om levnads- och arbetsvillkoren för arbetstagare i gränsöverskridande situationer, inbegripet för utstationerade arbetstagare, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

c)

lämna relevant information till arbetsgivare om arbetsrättsliga regler samt om levnads- och arbetsvillkoren för arbetstagare i gränsöverskridande situationer, inbegripet för utstationerade arbetstagare,

| c) | lämna relevant information till arbetsgivare
  och arbetstagare
  om arbetsrättsliga regler samt om levnads- och arbetsvillkoren för arbetstagare i gränsöverskridande situationer, inbegripet för utstationerade arbetstagare, |
| --- | --- |

c)

lämna relevant information till arbetsgivare
  och arbetstagare
  om arbetsrättsliga regler samt om levnads- och arbetsvillkoren för arbetstagare i gränsöverskridande situationer, inbegripet för utstationerade arbetstagare,

Motivering

Skräddarsydd information bör ställas till alla arbetsmarknadsparters förfogande.

Ändringsrekommendation 6

Förslag till beslut

Artikel 6 g (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | g) | främja informationsflödet mellan de regioner, städer och kommuner som berörs av rörlighet så att kunskaper och erfarenheter kan utbytas och spridas på ett strukturerat sätt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

g)

främja informationsflödet mellan de regioner, städer och kommuner som berörs av rörlighet så att kunskaper och erfarenheter kan utbytas och spridas på ett strukturerat sätt.

Motivering

Information om lokala förhållanden och lokala erfarenheter ger ett viktigt bidrag till bättre samarbete, kapacitetsuppbyggnad samt användning och förstärkning av befintliga kunskaper.

Ändringsrekommendation 7

Förslag till beslut

Artikel 7.1 e (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | e) | främja utbytet av god praxis mellan de regioner, städer och kommuner som berörs av rörlighet och sprida dessa erfarenheter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

e)

främja utbytet av god praxis mellan de regioner, städer och kommuner som berörs av rörlighet och sprida dessa erfarenheter.

Motivering

Utbyte av erfarenheter bör säkerställas även när det gäller tjänster.

Ändringsrekommendation 8

Förslag till beslut

Artikel 8.1 d

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| d) | underlätta gränsöverskridande verkställighetsförfaranden när det gäller straffavgifter och böter, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

d)

underlätta gränsöverskridande verkställighetsförfaranden när det gäller straffavgifter och böter,

| d) | underlätta gränsöverskridande verkställighetsförfaranden när det gäller
  nationella
  straffavgifter och böter
  och utarbeta förslag för att främja större öppenhet och samstämmighet vid genomförandet av sådana nationella påföljder i ett gränsöverskridande sammanhang
  , |
| --- | --- |

d)

underlätta gränsöverskridande verkställighetsförfaranden när det gäller
  nationella
  straffavgifter och böter
  och utarbeta förslag för att främja större öppenhet och samstämmighet vid genomförandet av sådana nationella påföljder i ett gränsöverskridande sammanhang
  ,

Motivering

Den otillräckligt reglerade ansvarsskyldigheten vid verkställandet av nationella straffavgifter och böter i ett gränsöverskridande sammanhang äventyrar den effektiva tillämpningen av unionsrätten vid gränsöverskridande samarbete mellan regionala myndigheter.

Ändringsrekommendation 9

Förslag till beslut

Artikel 9.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   På begäran av en eller flera medlemsstater ska myndigheten samordna samordnade eller gemensamma inspektioner på de områden som omfattas av myndighetens behörighet. Begäran får lämnas in av en eller flera medlemsstater. Myndigheten får också föreslå för myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att de ska genomföra en samordnad eller gemensam inspektion. | 1.   På begäran av en eller flera medlemsstater ska myndigheten samordna samordnade eller gemensamma inspektioner på de områden som omfattas av myndighetens behörighet. Begäran får lämnas in av en eller flera medlemsstater
  i enlighet med nationell praxis på arbetsmarknaden i de berörda medlemsstaterna
  . Myndigheten får också föreslå för myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att de ska genomföra en samordnad eller gemensam inspektion. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   På begäran av en eller flera medlemsstater ska myndigheten samordna samordnade eller gemensamma inspektioner på de områden som omfattas av myndighetens behörighet. Begäran får lämnas in av en eller flera medlemsstater. Myndigheten får också föreslå för myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att de ska genomföra en samordnad eller gemensam inspektion.

1.   På begäran av en eller flera medlemsstater ska myndigheten samordna samordnade eller gemensamma inspektioner på de områden som omfattas av myndighetens behörighet. Begäran får lämnas in av en eller flera medlemsstater
  i enlighet med nationell praxis på arbetsmarknaden i de berörda medlemsstaterna
  . Myndigheten får också föreslå för myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att de ska genomföra en samordnad eller gemensam inspektion.

Motivering

Motivering

Mångfalden av nationella traditioner i fråga om övervakning av efterlevnaden av lagstiftningen (inklusive institutioner som samarbetar med de nationella myndigheterna) bör beaktas.

Ändringsrekommendation 10

Ändringsrekommendation 10

Förslag till beslut

Artikel 9.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Om en myndighet i en medlemsstat beslutar att inte delta i eller genomföra en samordnad eller gemensam inspektion som avses i punkt 1, ska den i god tid i förväg informera myndigheten skriftligen om skälen till sitt beslut. I sådana fall ska myndigheten informera övriga berörda nationella myndigheter. | Om en myndighet i en medlemsstat beslutar att inte delta i eller genomföra en samordnad eller gemensam inspektion som avses i punkt 1, ska den i god tid i förväg informera myndigheten skriftligen om skälen till sitt beslut. I sådana fall ska myndigheten informera övriga berörda nationella myndigheter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Om en myndighet i en medlemsstat beslutar att inte delta i eller genomföra en samordnad eller gemensam inspektion som avses i punkt 1, ska den i god tid i förväg informera myndigheten skriftligen om skälen till sitt beslut. I sådana fall ska myndigheten informera övriga berörda nationella myndigheter.

Om en myndighet i en medlemsstat beslutar att inte delta i eller genomföra en samordnad eller gemensam inspektion som avses i punkt 1, ska den i god tid i förväg informera myndigheten skriftligen om skälen till sitt beslut. I sådana fall ska myndigheten informera övriga berörda nationella myndigheter.

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

Förslag till beslut

Artikel 10.5a (nytt)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  I de berörda medlemsstaterna får de behöriga myndigheterna använda resultaten av de gemensamma inspektionerna som bevisning med samma rättsliga värde som handlingar som samlats in i den egna jurisdiktionen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5a.
     
  I de berörda medlemsstaterna får de behöriga myndigheterna använda resultaten av de gemensamma inspektionerna som bevisning med samma rättsliga värde som handlingar som samlats in i den egna jurisdiktionen.

Motivering

Motivering

Sedan flera år har yrkesinspektörskommittén (Slic) rekommenderat att man ska klargöra de gemensamma åtgärdernas rättsligt bindande karaktär i hela EU.

Ett stärkt samarbete bör också innebära att den rättsliga användbarheten av resultaten av de gemensamma inspektionerna är reglerad och säkerställd på alla myndighetsnivåer.

Ändringsrekommendation 12

Ändringsrekommendation 12

Förslag till beslut

Artikel 11.2 d (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | d) | anordna ett regelbundet utbyte med de regioner, städer och kommuner som berörs mest – i både mottagar- och ursprungsländerna – för att se till att dessa kunskaper hålls uppdaterade. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

d)

d)

anordna ett regelbundet utbyte med de regioner, städer och kommuner som berörs mest – i både mottagar- och ursprungsländerna – för att se till att dessa kunskaper hålls uppdaterade.

anordna ett regelbundet utbyte med de regioner, städer och kommuner som berörs mest – i både mottagar- och ursprungsländerna – för att se till att dessa kunskaper hålls uppdaterade.

Motivering

Motivering

Även när det gäller analyser och riskbedömningar bör man säkerställa ett regelbundet utbyte av erfarenheter och synpunkter från de regioner som berörs mest.

Ändringsrekommendation 13

Ändringsrekommendation 13

Förslag till beslut

Artikel 18 (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Styrelsen ska bestå av en erfaren företrädare för varje medlemsstat
  och
  två företrädare för kommissionen, vilka alla ska ha rösträtt. | 1.   Styrelsen ska bestå av en erfaren företrädare för varje medlemsstat, två företrädare för kommissionen
  samt en företrädare för medlemsstaternas regionala myndigheter
  , vilka alla ska ha rösträtt. |
| 2.   Varje styrelseledamot ska ha en suppleant. Suppleanten ska företräda ledamoten i dennes frånvaro. | 2.   Varje styrelseledamot ska ha en suppleant. Suppleanten ska företräda ledamoten i dennes frånvaro. |
| 3.   De styrelseledamöter som företräder sina medlemsstater och deras suppleanter ska utses av sina respektive medlemsstater mot bakgrund av deras kunskaper inom de områden som avses i artikel 1.2, med hänsyn till relevanta färdigheter när det gäller ledarskap, administration och budget. | 3.   De styrelseledamöter som företräder sina medlemsstater och deras suppleanter ska utses av sina respektive medlemsstater mot bakgrund av deras kunskaper inom de områden som avses i artikel 1.2, med hänsyn till relevanta färdigheter när det gäller ledarskap, administration och budget. |
| Kommissionen ska utse de ledamöter som ska företräda den. | Kommissionen ska utse de ledamöter som ska företräda den. |
| | Företrädaren för medlemsstaternas regionala myndigheter ska utses av Regionkommittén bland de ledamöter som kommer från stater i unionen där lagstiftningsbefogenheten för arbetsmarknadspolitiken delas med regionerna. |
| Medlemsstaterna
  och
  kommissionen ska bemöda sig om att begränsa omsättningen av sina företrädare i styrelsen för att säkerställa kontinuitet i styrelsens arbete. Alla parter ska sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen. | Medlemsstaterna, kommissionen
  och Regionkommittén
  ska bemöda sig om att begränsa omsättningen av sina företrädare i styrelsen för att säkerställa kontinuitet i styrelsens arbete. Alla parter ska sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen. |
| 4.   Ledamöternas och suppleanternas mandatperiod ska vara fyra år. Denna period får förlängas. | 4.   Ledamöternas och suppleanternas mandatperiod ska vara fyra år. Denna period får förlängas. |
| 5.   Företrädare från tredjeländer, som tillämpar unionslagstiftningen inom de områden som omfattas av denna förordning, får delta i styrelsens sammanträden som observatörer. | 5.   Företrädare från tredjeländer, som tillämpar unionslagstiftningen inom de områden som omfattas av denna förordning, får delta i sstyrelsens sammanträden som observatörer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Styrelsen ska bestå av en erfaren företrädare för varje medlemsstat
  och
  två företrädare för kommissionen, vilka alla ska ha rösträtt.

1.   Styrelsen ska bestå av en erfaren företrädare för varje medlemsstat, två företrädare för kommissionen
  samt en företrädare för medlemsstaternas regionala myndigheter
  , vilka alla ska ha rösträtt.

2.   Varje styrelseledamot ska ha en suppleant. Suppleanten ska företräda ledamoten i dennes frånvaro.

2.   Varje styrelseledamot ska ha en suppleant. Suppleanten ska företräda ledamoten i dennes frånvaro.

3.   De styrelseledamöter som företräder sina medlemsstater och deras suppleanter ska utses av sina respektive medlemsstater mot bakgrund av deras kunskaper inom de områden som avses i artikel 1.2, med hänsyn till relevanta färdigheter när det gäller ledarskap, administration och budget.

3.   De styrelseledamöter som företräder sina medlemsstater och deras suppleanter ska utses av sina respektive medlemsstater mot bakgrund av deras kunskaper inom de områden som avses i artikel 1.2, med hänsyn till relevanta färdigheter när det gäller ledarskap, administration och budget.

Kommissionen ska utse de ledamöter som ska företräda den.

Kommissionen ska utse de ledamöter som ska företräda den.

Företrädaren för medlemsstaternas regionala myndigheter ska utses av Regionkommittén bland de ledamöter som kommer från stater i unionen där lagstiftningsbefogenheten för arbetsmarknadspolitiken delas med regionerna.

Företrädaren för medlemsstaternas regionala myndigheter ska utses av Regionkommittén bland de ledamöter som kommer från stater i unionen där lagstiftningsbefogenheten för arbetsmarknadspolitiken delas med regionerna.

Medlemsstaterna
  och
  kommissionen ska bemöda sig om att begränsa omsättningen av sina företrädare i styrelsen för att säkerställa kontinuitet i styrelsens arbete. Alla parter ska sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen.

och

Medlemsstaterna, kommissionen
  och Regionkommittén
  ska bemöda sig om att begränsa omsättningen av sina företrädare i styrelsen för att säkerställa kontinuitet i styrelsens arbete. Alla parter ska sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen.

och Regionkommittén

4.   Ledamöternas och suppleanternas mandatperiod ska vara fyra år. Denna period får förlängas.

4.   Ledamöternas och suppleanternas mandatperiod ska vara fyra år. Denna period får förlängas.

5.   Företrädare från tredjeländer, som tillämpar unionslagstiftningen inom de områden som omfattas av denna förordning, får delta i styrelsens sammanträden som observatörer.

5.   Företrädare från tredjeländer, som tillämpar unionslagstiftningen inom de områden som omfattas av denna förordning, får delta i sstyrelsens sammanträden som observatörer.

Motivering

Motivering

I vissa medlemsstater delas befogenheten för arbetsmarknadspolitiken mellan staten och regionerna. Det är lämpligt att föreskriva att de regionala myndigheterna ska ha en företrädare i myndighetens styrelse för att säkerställa en balanserad representation av intressena.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna överväganden och allmän bedömning av förslaget

Allmänna överväganden och allmän bedömning av förslaget

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar målet med förslaget att genom en effektivare tillämpning av unionsrätten när det gäller arbetstagarnas rörlighet över gränserna och samordning av de sociala trygghetssystemen stärka rättvisan på och förtroendet för den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar målet med förslaget att genom en effektivare tillämpning av unionsrätten när det gäller arbetstagarnas rörlighet över gränserna och samordning av de sociala trygghetssystemen stärka rättvisan på och förtroendet för den inre marknaden.

| 2. | Kommittén stöder tillvägagångssättet att inrätta en europeisk arbetsmyndighet (ELA) för att bistå medlemsstaterna i kampen mot oriktigheter i fråga om arbetstagarnas fria rörlighet, etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, och på så sätt höja rörlighetens kvalitet. |
| --- | --- |

2.

Kommittén stöder tillvägagångssättet att inrätta en europeisk arbetsmyndighet (ELA) för att bistå medlemsstaterna i kampen mot oriktigheter i fråga om arbetstagarnas fria rörlighet, etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, och på så sätt höja rörlighetens kvalitet.

| 3. | ReK betonar att missbruk av dessa friheter inte enbart försvagar sammanhållningen i EU, utan också medför betydande sociala, ekonomiska och budgetmässiga nackdelar för regionerna, städerna och kommunerna samt invånarna själva. |
| --- | --- |

3.

ReK betonar att missbruk av dessa friheter inte enbart försvagar sammanhållningen i EU, utan också medför betydande sociala, ekonomiska och budgetmässiga nackdelar för regionerna, städerna och kommunerna samt invånarna själva.

| 4. | Kommittén upprepar i detta avseende att detta leder till lägre skatteintäkter och sociala avgifter och inverkar negativt på sysselsättning, arbetsvillkor, konkurrens, lokal näringslivsutveckling och regional utveckling, välfärd och social trygghet. |
| --- | --- |

4.

Kommittén upprepar i detta avseende att detta leder till lägre skatteintäkter och sociala avgifter och inverkar negativt på sysselsättning, arbetsvillkor, konkurrens, lokal näringslivsutveckling och regional utveckling, välfärd och social trygghet.

| 5. | ReK efterlyser därför ökad samstämmighet och underlättat samarbete mellan nationella myndigheter, som för närvarande möter territoriella befogenhetsgränser för en effektiv tillämpning av de befintliga reglerna för gränsöverskridande situationer. |
| --- | --- |

5.

ReK efterlyser därför ökad samstämmighet och underlättat samarbete mellan nationella myndigheter, som för närvarande möter territoriella befogenhetsgränser för en effektiv tillämpning av de befintliga reglerna för gränsöverskridande situationer.

| 6. | Kommittén understryker att bättre samordning på EU-nivå av påföljderna vid överträdelser av lagstiftningen om arbetstagarnas rörlighet skulle kunna avskräcka från bristande efterlevnad och ge ett betydande bidrag till ett effektivare verkställighetssystem, även i överensstämmelse med andan i artiklarna 81 och 82 i EUF-fördraget. Detta skulle också stärka förtroendet för och rättvisan på den inre marknaden, bland annat genom att säkerställa tydliga förutsättningar för företagen och lika villkor. För att en sådan samordning faktiskt ska kunna uppnås måste man utnyttja alla nödvändiga medel (såsom kopplingar mellan it-plattformar eller telematiksystem eller andra kommunikationsmedel). |
| --- | --- |

6.

Kommittén understryker att bättre samordning på EU-nivå av påföljderna vid överträdelser av lagstiftningen om arbetstagarnas rörlighet skulle kunna avskräcka från bristande efterlevnad och ge ett betydande bidrag till ett effektivare verkställighetssystem, även i överensstämmelse med andan i artiklarna 81 och 82 i EUF-fördraget. Detta skulle också stärka förtroendet för och rättvisan på den inre marknaden, bland annat genom att säkerställa tydliga förutsättningar för företagen och lika villkor. För att en sådan samordning faktiskt ska kunna uppnås måste man utnyttja alla nödvändiga medel (såsom kopplingar mellan it-plattformar eller telematiksystem eller andra kommunikationsmedel).

| 7. | Kommittén stöder den operativa rollen för ELA, som ska överta tekniska uppgifter från de befintliga strukturerna samt integrera och vidareutveckla dessa för att sluta identifierade luckor i systemet och skapa synergieffekter. |
| --- | --- |

7.

Kommittén stöder den operativa rollen för ELA, som ska överta tekniska uppgifter från de befintliga strukturerna samt integrera och vidareutveckla dessa för att sluta identifierade luckor i systemet och skapa synergieffekter.

| 8. | ReK påpekar att uppgifter och befogenheter bör vara tydligt fastställda, så att ett stödjande samarbete kan utformas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt och dubblering av befintliga strukturer uteslutas på alla nivåer i den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

8.

ReK påpekar att uppgifter och befogenheter bör vara tydligt fastställda, så att ett stödjande samarbete kan utformas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt och dubblering av befintliga strukturer uteslutas på alla nivåer i den offentliga förvaltningen.

| 9. | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att det finns en lång rad nationella, regionala och lokala metoder och rättslägen inom ELA:s föreslagna verksamhetsområde, och betonar att ELA:s mandat bör vara förenligt med denna mångfald och beakta de samlade kunskaperna. |
| --- | --- |

9.

Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att det finns en lång rad nationella, regionala och lokala metoder och rättslägen inom ELA:s föreslagna verksamhetsområde, och betonar att ELA:s mandat bör vara förenligt med denna mångfald och beakta de samlade kunskaperna.

Kritisk bedömning av målet och uppgifterna ur regionernas synvinkel

Kritisk bedömning av målet och uppgifterna ur regionernas synvinkel

| 10. | Kommittén betonar att i synnerhet arbetstagare som är verksamma över gränserna i Europa utgör en utsatt grupp vars rättigheter lättare kränks på grund av deras rörlighet mellan utsändar- och värdregionerna. |
| --- | --- |

10.

Kommittén betonar att i synnerhet arbetstagare som är verksamma över gränserna i Europa utgör en utsatt grupp vars rättigheter lättare kränks på grund av deras rörlighet mellan utsändar- och värdregionerna.

| 11. | ReK upprepar att den regionala och lokala nivån påverkas direkt av oriktigheter i fråga om arbetstagarnas rörlighet över gränserna, att den har den närmaste kontakten med medborgarna och därmed med de arbetssökande och arbetsgivarna och att rörligheten på arbetsmarknaden i betydande mån är regionalt präglad och utformningsbar (1). |
| --- | --- |

11.

ReK upprepar att den regionala och lokala nivån påverkas direkt av oriktigheter i fråga om arbetstagarnas rörlighet över gränserna, att den har den närmaste kontakten med medborgarna och därmed med de arbetssökande och arbetsgivarna och att rörligheten på arbetsmarknaden i betydande mån är regionalt präglad och utformningsbar (1

| 12. | Kommittén betonar att det på grund av denna nyckelroll är nödvändigt att sörja för en lämplig representation av de lokala och regionala myndigheterna i ELA:s styrelse (2). |
| --- | --- |

12.

Kommittén betonar att det på grund av denna nyckelroll är nödvändigt att sörja för en lämplig representation av de lokala och regionala myndigheterna i ELA:s styrelse (2

| 13. | ReK påminner om att ELA bör täcka alla ekonomiska sektorer, och för att tillräcklig hänsyn ska tas till de olika problemen bör man sörja för ett nära deltagande av arbetsmarknadens parter genom att se till att både sektorer och regioner företräds i intressentgruppen. |
| --- | --- |

13.

ReK påminner om att ELA bör täcka alla ekonomiska sektorer, och för att tillräcklig hänsyn ska tas till de olika problemen bör man sörja för ett nära deltagande av arbetsmarknadens parter genom att se till att både sektorer och regioner företräds i intressentgruppen.

| 14. | Kommittén betonar hur viktigt det är för måluppfyllelsen att lägga ett verkställbart tillvägagångssätt och ansvarsskyldighet till grund för ELA:s agerande, samtidigt som de nationella systemens oberoende måste bevaras. |
| --- | --- |

14.

Kommittén betonar hur viktigt det är för måluppfyllelsen att lägga ett verkställbart tillvägagångssätt och ansvarsskyldighet till grund för ELA:s agerande, samtidigt som de nationella systemens oberoende måste bevaras.

Subsidiaritet och proportionalitet

Subsidiaritet och proportionalitet

| 15. | Kommittén betonar att subsidiaritetsprincipen måste iakttas till fullo i alla stadier av ELA:s utveckling och att alla nationella befogenheter i arbets- och socialpolitiska frågor måste respekteras. |
| --- | --- |

15.

Kommittén betonar att subsidiaritetsprincipen måste iakttas till fullo i alla stadier av ELA:s utveckling och att alla nationella befogenheter i arbets- och socialpolitiska frågor måste respekteras.

| 16. | ReK understryker att proportionalitetsprincipen måste respekteras fullt ut för att undvika ytterligare finansiella och administrativa bördor. |
| --- | --- |

16.

ReK understryker att proportionalitetsprincipen måste respekteras fullt ut för att undvika ytterligare finansiella och administrativa bördor.

| 17. | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att inrättandet av ELA bör syfta till att stärka de grundläggande friheterna på den inre marknaden och fungera som ett stöd för de nationella myndigheterna i de fall då medlemsstaternas effektiva tillämpning av unionsrätten hindras på grund av nationella gränser och/eller regionala skillnader inte kan hanteras ordentligt i ett nationellt perspektiv. |
| --- | --- |

17.

Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att inrättandet av ELA bör syfta till att stärka de grundläggande friheterna på den inre marknaden och fungera som ett stöd för de nationella myndigheterna i de fall då medlemsstaternas effektiva tillämpning av unionsrätten hindras på grund av nationella gränser och/eller regionala skillnader inte kan hanteras ordentligt i ett nationellt perspektiv.

| 18. | Europeiska arbetsmyndigheten måste ge utrymme för de olika arbetsmarknadsmodeller och arbetsmarknadsprioriteringar som medlemsstaterna kan ha. Det är mycket viktigt att en europeisk arbetsmyndighet inte påverkar arbetsmarknadsparternas autonomi och den centrala roll som de spelar. |
| --- | --- |

18.

Europeiska arbetsmyndigheten måste ge utrymme för de olika arbetsmarknadsmodeller och arbetsmarknadsprioriteringar som medlemsstaterna kan ha. Det är mycket viktigt att en europeisk arbetsmyndighet inte påverkar arbetsmarknadsparternas autonomi och den centrala roll som de spelar.

| 19. | ReK noterar att detta bör bidra till att förbättra rörlighetens kvalitet inom ramen för de befintliga befogenheterna och regelverken. |
| --- | --- |

19.

ReK noterar att detta bör bidra till att förbättra rörlighetens kvalitet inom ramen för de befintliga befogenheterna och regelverken.

| 20. | Kommittén påpekar att positiva effekter skulle kunna uppnås för både utsändar- och värdregionerna genom att nationella myndigheters gränsöverskridande verkställande kan utformas mer effektivt, ökade skatte- och socialförsäkringsintäkter kan förväntas och effekterna av stärkt rättssäkerhet och enhetlig rättstillämpning på rättvisa arbets- och konkurrensvillkor kan bli märkbara lokalt (3). |
| --- | --- |

20.

Kommittén påpekar att positiva effekter skulle kunna uppnås för både utsändar- och värdregionerna genom att nationella myndigheters gränsöverskridande verkställande kan utformas mer effektivt, ökade skatte- och socialförsäkringsintäkter kan förväntas och effekterna av stärkt rättssäkerhet och enhetlig rättstillämpning på rättvisa arbets- och konkurrensvillkor kan bli märkbara lokalt (3

Kompletterande förslag och ytterligare regleringsbehov

Kompletterande förslag och ytterligare regleringsbehov

| 21. | Mot bakgrund av den europeiska arbetsmarknadens dynamiska karaktär med hänsyn till demografiska förändringar och tekniska utmaningar och med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna rekommenderar kommittén att man sörjer för utvecklingsmöjligheter för ELA. |
| --- | --- |

21.

Mot bakgrund av den europeiska arbetsmarknadens dynamiska karaktär med hänsyn till demografiska förändringar och tekniska utmaningar och med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna rekommenderar kommittén att man sörjer för utvecklingsmöjligheter för ELA.

| 22. | ReK anser att det är nödvändigt att vid hanteringen av gränsöverskridande situationer stärka alla berörda aktörers engagemang för en snabb, ändamålsenlig och konsekvent uppföljning för att uppnå positiva effekter för den regionala och lokala nivån. |
| --- | --- |

22.

ReK anser att det är nödvändigt att vid hanteringen av gränsöverskridande situationer stärka alla berörda aktörers engagemang för en snabb, ändamålsenlig och konsekvent uppföljning för att uppnå positiva effekter för den regionala och lokala nivån.

| 23. | Kommittén rekommenderar att myndigheten i kontakterna med tredjeländer och i tillämpliga fall bygger vidare på unionens makroregionala strategier, som genom stärkt samarbete bidrar till att hantera utmaningar som är gemensamma för ett visst geografiskt område som omfattar medlemsstater och tredjeländer och till att uppnå social, ekonomisk och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

23.

Kommittén rekommenderar att myndigheten i kontakterna med tredjeländer och i tillämpliga fall bygger vidare på unionens makroregionala strategier, som genom stärkt samarbete bidrar till att hantera utmaningar som är gemensamma för ett visst geografiskt område som omfattar medlemsstater och tredjeländer och till att uppnå social, ekonomisk och territoriell sammanhållning.

Bryssel den 9 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ReK:s yttrande om ”Arbetstagares rörlighet och en förstärkning av Eures” (COR-2014-1315).

1

(2)  ReK:s yttrande om ”En europeisk pelare för sociala rättigheter” (CdR 2868/2016).

2

(3)  https://cor.europa.eu/en/our-work/Documents/Territorial-impact-assessment/TIA-ELA-Labour-Authority-20180704.pdf.

3

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/24

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – EU:s lokala och regionala myndigheters bidrag till den 14:e partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald och EU:s strategi för biologisk mångfald för tiden efter 2020

(2018/C 461/04)

| Föredragande: | Roby BIWER (LU–PES), ledamot av kommunfullmäktige, Bettembourg |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Skrivelse från Frans Timmermans, förste vice ordförande, Europeiska kommissionen, april 2018 |

Föredragande:

Roby BIWER (LU–PES), ledamot av kommunfullmäktige, Bettembourg

Referensdokument:

Skrivelse från Frans Timmermans, förste vice ordförande, Europeiska kommissionen, april 2018

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

A.   Nuläget när det gäller att uppnå målen för biologisk mångfald i Europa och i världen

| 1. | Europeiska regionkommittén uttrycker oro över den allvarliga minskningen av den biologiska mångfalden, som inte är begränsad till förlust av djur- och växtarter, utan även negativt påverkar möjligheterna för framtiden – ekonomiska, miljömässiga och till och med samhälleliga och kulturella. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Måldatumen för två viktiga politiska instrument för skydd och hållbar användning av den biologiska mångfalden – nämligen den strategiska planen för biologisk mångfald 2011–2020 för konventionen om biologisk mångfald (nedan kallad ”mångfaldskonventionens strategiska plan”) och EU:s motsvarande strategi för biologisk mångfald fram till 2020 – närmar sig snabbt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén upprepar att, även om man delvis gjort anmärkningsvärda framsteg, visar de vetenskapliga beläggen att världen i allmänhet, och många lokala och regionala myndigheter i synnerhet, inte är på rätt spår för att uppnå alla de globala Aichimålen för biologisk mångfald och genomföra EU:s strategi för biologisk mångfald. Mycket kan dock fortfarande uppnås fram till 2020, och förberedelserna inför den globala ramen för biologisk mångfald för tiden efter 2020 har redan inletts. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén betonar att den globala förlusten av biologisk mångfald samt förlusten och försämringen av ekosystemen utgör ett allvarligt hot mot vår planets framtid. I det övergripande politiska sammanhanget av genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling är åtgärder för att bekämpa och vända förlusten av biologisk mångfald och återställa ekosystem avgörande faktorer som har ett nära samband med kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK erkänner den kulminerande inverkan av enskilda lokala (bristande) insatser som ett bidrag till den globala krisen för den biologiska mångfalden, vilket visar på faran med ”snäv inramning” genom att behandla varje fall som avser biologisk mångfald isolerat på lokal nivå – och därigenom bortse från dess globala inverkan samt andra externa effekter – och framhåller behovet av ett balanserad mikro–makro-perspektiv. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén vidhåller att det finns tillräckliga belägg och vetenskapliga bevis för att det är brådskande att vidta mer radikala, proaktiva och förebyggande åtgärder på global, regional och lokal nivå för att hejda förlusten av biologisk mångfald och återställa skadade ekosystem nu och att inte vänta längre (dvs. på den formella bedömningen av framstegen 2020). |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK pekar på den bristande överensstämmelsen mellan politiska mål, både horisontellt och vertikalt, med en ofta motstridig syn på miljöfrågor, bland annat t.ex. jordbruks- och energipolitiken, vilket undergräver framstegen när det gäller att uppnå Aichimålen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | EU-medlemsstaternas stadsplaneringspolitik orsakar fortfarande landskapsfragmentering och stadsutbredning, vilket leder till förlust av ekosystem och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén välkomnar de multilaterala miljöavtalen och deras funktionssätt samt utarbetandet av en ny övergripande politik och styrningsramar som stöder gränsöverskridande samarbete. Vi uppmanar de relevanta nationella och regionala myndigheterna att börja använda dessa instrument för att utveckla samstämmiga politiska insatser över gränserna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kommittén pekar på förstörelsen av enskilda Natura 2000-områden och den rådande omfattningen av olagligt dödande och olaglig fångst av fåglar och andra djurarter, och är övertygad om att det krävs större ansträngningar på alla nivåer för att uppfylla kraven på övervakning och tillämpning av naturvårdsdirektiven genom lämpliga förvaltningsplaner. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén är bekymrad över den ihållande olagliga handeln med skyddade arter, ökningen av invasiva främmande arter och den ohållbara användningen av bekämpningsmedel, t.ex. neonikotinoider, som orsakar en enorm minskning av pollinatörer, bl.a. bipopulationer. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Det brådskar att avsevärt stärka de globala och europeiska insatserna för att effektivt ta itu med den globala krisen för den biologiska mångfalden och att koppla loss ekonomisk utveckling från förlust av biologisk mångfald och närliggande problem, bl.a. den efterföljande försämringen av ekosystemens funktioner och tjänster. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kommittén fäster uppmärksamheten vid de otillräckliga finansiella medlen och instrumenten för att integrera åtgärder för biologisk mångfald och lämplig förvaltning av biologisk mångfald samt de därmed sammanhängande finansiella och ekonomiska riskerna med att inte vidta åtgärder, som är dominerande på alla nivåer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Man måste inrikta sig på svagheterna i den globala och europeiska styrningsstrukturen, utmaningarna i genomförandet av mångfaldskonventionens strategiska plan och en förbättring av den globala ramen för biologisk mångfald för tiden efter 2020 för att uppnå ett effektivt genomförande genom konkreta strategier. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén noterar med oro avsaknaden av och/eller otillräckligheten hos mekanismer för mätning, rapportering och verifiering av (frivilliga) bidrag för att bedöma framstegen i genomförandet av Aichimålen genom nationella strategiska handlingsplaner för biologisk mångfald och regionala strategiska handlingsplaner för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Alla berörda aktörer bör i ett tidigt skede göras delaktiga i förberedelserna inför nästa fas i arbetet med att utforma de globala ramarna för biologisk mångfald för tiden efter 2020 – både globalt och på EU-nivå. |
| --- | --- |

16.

B.   Åtgärder och ansvar fram till 2020

| 17. | Det är lämpligt att utnyttja den 14:e partskonferensen (COP 14) för konventionen om biologisk mångfald som en betydande möjlighet att fastställa vad som faktiskt fortfarande kan uppnås fram till 2020, så att tydliga och realistiska åtaganden kan utformas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén betonar de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll i genomförandet av Aichimålen under de två år som återstår. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Det är viktigt med en lämplig ram för flernivåstyre för samordnade åtgärder av de lokala och regionala myndigheterna, EU och dess medlemsstater för att fortsätta genomförandet av Aichimålen och den europeiska strategin för biologisk mångfald fram till 2020. |
| --- | --- |

19.

| 20. | ReK stöder EU:s beslut att förbjuda ofta använda bekämpningsmedel, såsom neonikotinoider, på grund av den allvarliga risk de medför för icke-målinsekter såsom pollinatörer, som är avgörande för växters fortplantning i skogar, i grönområden i städer och på åkrar och därmed en förutsättning för den globala livsmedelsproduktionen. Kommittén betonar de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att begränsa användningen av bekämpningsmedel – med vederbörlig hänsyn till de skillnader i befogenhetsfördelning som finns mellan medlemsstaterna –, bl.a. genom initiativ såsom ”bekämpningsmedelsfria städer” och ”bivänliga städer”. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK förespråkar ökade resurser (rättsliga, finansiella och mänskliga) för att lokala och regional myndigheter som så önskar på ett tillfredsställande sätt ska kunna utveckla sina direkta befogenheter i frågor som rör skydd, planering, hållbart utnyttjande, förvaltning, återställande och övervakning av den biologiska mångfalden och ekosystemen, bl.a. områden av större naturvårdsintresse. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Det är viktigt att de lokala och regionala myndigheterna ges verktyg och mekanismer för att få tillgång till högkvalitativ information om status och utvecklingstendenser för arter, livsmiljöer, ekosystem och deras tjänster. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén uppmanar EU-medlemsstaterna att fastställa ett integrerat tillvägagångssätt för att utarbeta och genomföra nationella, subnationella och lokala strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald, i den mån sådana inte redan finns, i linje med rekommendationerna i strategin för biologisk mångfald och handlingsplansriktlinjerna från sekretariatet för konventionen om biologisk mångfald och Iclei, och förbättra de lokala och regionala myndigheternas deltagande när det gäller att upprätta, se över och genomföra de nationella strategiska handlingsplanerna för biologisk mångfald i syfte att stödja deras faktiska genomförande och integration i planering – vertikalt och horisontellt – och sektorer vars verksamhet inverkar (positivt eller negativt) på den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

23.

| 24. | ReK betonar behovet av ökade medel till biologisk mångfald, i synnerhet investeringar i Natura 2000, genom EU:s finansieringsinstrument, bl.a. struktur- och sammanhållningsfonderna, och välkomnar också stödverktyg såsom eConservation, som erbjuder en databas med värdefull information om möjligheter till finansiering av biologisk mångfald från offentliga givare. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén föreslår att man ska tillhandahålla bästa praxis för avskaffande av snedvridande subventioner inom olika politikområden i syfte att öka samstämmigheten i EU:s insatser för att skydda den biologiska mångfalden och genomföra bedömningar av miljöskadliga subventioner för att bättre styra EU:s budget i riktning mot hållbar utveckling. När anslag öronmärks måste man ge hög prioritet åt hållbar utveckling. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK välkomnar insatserna inom EU-programmet Horisont 2020 för att intensifiera forsknings- och innovationsverksamhet där man undersöker potentialen hos naturbaserade lösningar samt grön och blå infrastruktur när det gäller att förnya stadsområden. Vi betraktar dem som goda byggstenar för att förbättra genomförandet av EU:s strategi för biologisk mångfald i stadsområden och tätbefolkade områden, även under perioden 2020–2030 och med koppling till EU-agendan för städer. Kommittén vill dock understryka behovet av att ytterligare främja genomförandet av EU:s naturvårdsdirektiv. Vi betonar också att dessa program för naturbaserade lösningar samt grön och blå infrastruktur inte bör betraktas som en ersättning för, utan som ett användbart komplement till, kraftfulla åtgärder för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i stadsnära områden och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Medlen från de olika befintliga finansieringsinstrumenten bör förvaltas direkt av de behöriga och bemyndigade regionala och lokala organ som är ansvariga för bevarande och återställande av den biologiska mångfalden och ekosystemen i enlighet med Aichimålen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Kommittén anser att man måste förstärka de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att förhindra olaglig handel genom att fastställa upphandlingsregler som är inriktade på biologisk mångfald samt hejda ökningen av invasiva främmande arter, särskilt genom att tillhandahålla ramar för samarbetsinriktad, gemensam verksamhet i gränsöverskridande situationer till förmån för en integrerad förvaltning av arters migration och den biologiska mångfalden. Vi framhåller den roll som befintliga strategiska nätverk såsom det transeuropeiska nätverket för grön infrastruktur (TEN-G) spelar för att tillhandahålla gränsöverskridande gröna infrastrukturer och korridorer genom gränsöverskridande, samarbetsinriktade förvaltnings- och handlingsplaner. |
| --- | --- |

28.

De lokala och regionala myndigheternas centrala roll i genomförandet av mångfaldskonventionens strategiska plan och EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020

| 29. | Kommittén bekräftar och välkomnar det ökande erkännandet av de lokala och regionala myndigheternas roll på EU-nivå när det gäller att genomföra den europeiska strategin för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

29.

| 30. | De lokala och regionala myndigheterna bör delta aktivt i utformningen och genomförandet av de politiska åtgärderna för att avskaffa kontraproduktiva subventioner och integrera biologisk mångfald i olika politikområden, bland annat jordbruk samt stadsutveckling och regional utveckling (genom relevanta EU-fonder). |
| --- | --- |

30.

| 31. | ReK uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att intensifiera arbetet med att integrera aspekter som rör biologisk mångfald i markanvändnings- och stadsplaneringen som ett effektivt instrument för att underlätta bidrag till genomförandet av Aichimålen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kommittén bekräftar de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att på frivillig väg genomföra upplysningsprogram och plattformar som syftar till att betona vikten av att skydda och återställa den biologiska mångfalden och ekosystemen och deras tjänster. |
| --- | --- |

32.

| 33. | ReK uppmuntrar de lokala och regionala myndigheterna att delta i internationella, europeiska och nationella standardiserings- och certifieringsförfaranden för förvaltning av biologisk mångfald och ekosystem, bl.a. verktyg som kan användas som referenser och stödja införandet av en samstämmig styrnings- och förvaltningsram för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

33.

C.   I riktning mot en effektiv och fungerande global ram för biologisk mångfald för tiden efter 2020

| 34. | Kommittén välkomnar Europaparlamentets resolution om EU:s handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet, som antogs i slutet av 2017 och där kommissionen uppmanas att utan dröjsmål inleda arbetet med nästa EU-strategi för biologisk mångfald, i linje med processen för att utarbeta den globala ramen för biologisk mångfald för tiden efter 2020. |
| --- | --- |

34.

| 35. | ReK inser att man måste stärka det politiska engagemanget på global nivå och EU-nivå för att ta itu med den globala krisen för den biologiska mångfalden och höja ambitionsnivån under årtiondet efter Aichimålen 2020–2030. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén förväntar sig att man vid COP 15 för mångfaldskonventionen kommer att uppnå förnyad global uppmärksamhet och motsvarande åtaganden för att inte bara hejda förlusten av utan faktiskt återställa den biologiska mångfalden och ekosystemen och fastställa en ambitiös och inkluderande global ram för biologisk mångfald för perioden efter 2020 fram till 2030 som gör det möjligt att uppnå visionen för 2050 i mångfaldskonventionen och andra relevanta FN-avtal. |
| --- | --- |

36.

| 37. | ReK uppmanar EU att ta ansvarsfullt ledarskap i de globala förberedelserna inför en global ram för biologisk mångfald för tiden efter 2020 och fastställa en ”yttre politik för biologisk mångfald” – eller bidra till en ”global inre politik för biologisk mångfald” – där EU:s ansvar som global ledare när det gäller biologisk mångfald slås fast. |
| --- | --- |

37.

| 38. | EU och alla parter i partskonferensen för mångfaldskonventionen uppmanas att stärka och formalisera dialogen med och deltagandet av de lokala och regionala myndigheterna (och andra berörda aktörer som inte är parter) i utarbetandet och genomförandet av den nya politiska ramen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén uppmuntrar EU att inleda tvärregionalt samarbete med Afrika, Sydamerika, Asien och i synnerhet Kina, som värd för COP 2020 för mångfaldskonventionen, i syfte att utarbeta gemensamma och samordnade strategier för att främja det gemensamma intresset av att uppnå de ”förnyade” Aichimålen för återställande, hållbart utnyttjande och förvaltning av biologisk mångfald och ekosystem under årtiondet 2020–2030. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Man måste omsätta visionen för 2050 i konkreta villkor och metoder som omfattar pragmatiska, lösningsinriktade svar, vilket bör diskuteras vid COP 14 för mångfaldskonventionen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Man måste utarbeta den globala ramen för biologisk mångfald för tiden efter 2020 genom att anpassa och integrera alla relevanta FN-avtal på miljöområdet, såsom FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och Sendai-ramverket för katastrofriskreducering, med – de förnyade – Aichimålen för biologisk mångfald, för att förhindra att den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna separeras från de sociala och ekonomiska mål som de ligger till grund för. På så sätt kommer den biologiska mångfaldens värden att kunna integreras i andra sektorer och därmed politiska åtgärder och planeringsprocesser samt i gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommittén uppmanar till politisk samstämmighet genom en bättre integrering av biologisk mångfald i synnerhet i hållbarhetsmålen nr 11 ”hållbara städer och samhällen”, nr 14 ”livet under vattenytan” och nr 15 ”livet på land” och en mer exakt och anpassad utformning av de olika instrumenten för att undvika förvirring, motsägelser och överlappning. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK understryker att det är av avgörande betydelse att samarbeta på flera nivåer och inrätta en ändamålsenlig och fungerande struktur för flernivåstyre i den globala ramen för biologisk mångfald för tiden efter 2020, där de lokala och regionala myndigheterna (både globalt och inom EU) ingår, för samordnade åtgärder för att uppnå de ”förnyade” Aichimålen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | I den nya globala ramen för biologisk mångfald för tiden efter 2020 bör de lokala och regionala myndigheternas roll i mekanismen för nationell övervakning, rapportering och verifiering uttryckligen nämnas. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kommittén uppmuntrar till en samstämmig struktur och mekanism för den globala styrningen av biologisk mångfald för tiden efter 2020 där man tillämpar principerna om horisontell integrering, vertikal anpassning samt samarbetsinriktad och integrerad förvaltning med koppling till mätbara mål och rapporteringsmekanismer av och för alla nivåer, även de lokala och regionala myndigheterna, som anpassats till andra internationella avtal. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ReK rekommenderar att man undersöker möjligheten att främja ett system med frivilliga bidrag på de olika nivåerna – liknande UNFCC, som inför nationellt, regionalt och lokalt fastställda bidrag – i proportion till de nationella förhållandena, men som är minst lika djärva och ambitiösa. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kommittén upprepar att man måste fortsätta med ett tillvägagångssätt som liknar – och har samma anda som – Aichimålen, och införa tydliga, tidsbundna och mätbara nya mål för att hejda förlusten av och återställa biologisk mångfald, natur och ekosystem samt för att effektivt utrota och förhindra introduktionen av invasiva främmande arter och effektivt stoppa olagligt dödande av och olaglig handel med vilda djur och växter under årtiondet 2020–2030. |
| --- | --- |

47.

| 48. | EU uppmanas att tillhandahålla strategisk och kontinuerlig vägledning och rådgivning för EU:s medlemsstater och andra länder i deras insatser för att ta itu med hoten mot och förvaltningen av biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Med tanke på att förlusten av biologisk mångfald beror på en mängd olika enskilda fall och beslut bör vägledningen omfatta principer och kriterier för att bedöma inverkan av dessa som härrör från, och jämförs med, de globala målen för biologisk mångfald för att undvika ”snäv inramning”. |
| --- | --- |

48.

| 49. | En samstämmig syn på övervakning, rapportering och verifiering är av mycket stor betydelse för redovisningen av framstegen inom den globala ramen för biologisk mångfald för tiden efter 2020 och för den regelbundna bedömningen av genomförandet av de långsiktiga målen. Detta måste göras på ett heltäckande och underlättande sätt genom att man fokuserar på 1) att hejda förlusten av biologisk mångfald, 2) att återställa biologisk mångfald och ekosystem samt 3) hållbar användning och förvaltning av biologisk mångfald och ekosystem. Detta ska ske genom att man förhindrar ankomst av och utrotar invasiva främmande arter, genom att man stoppar olagligt dödande av och olaglig handel med vilda djur och växter samt genom övervakning och verifiering av indikatorer för biologisk mångfald. Övervakningen, rapporteringen och verifieringen ska vara så objektiv som möjligt och bygga på bästa tillgängliga vetenskap, med tilldelning av kvantifierade effekter till politik och åtgärder, synlighet för framsteg och resultat samt identifiering av behov av korrigering eller ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Kommittén efterlyser en kartläggning och övervakning av de nationella bidragen, inklusive de regionala och lokala, i förhållande till de globala målen i den globala ramen för biologisk mångfald för tiden efter 2020 för att möjliggöra spårning och regelbunden bedömning av de kollektiva åtagandena. |
| --- | --- |

50.

| 51. | ReK anser att det bör utarbetas en gemensam teknisk och vetenskaplig kunskapsbas avseende biologisk mångfald, varigenom det utarbetas jämförbara metoder för spårning, fastställs gemensamma regler för övervakning och inrättas lämpliga plattformar för hantering och spridning av data och kunskap. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kommittén anser att kunskapen om lokala resurser och tjänster (miljö, turism, jordbruk, hantverk, energi, tjänster och den sociala ekonomin) bör fördjupas för att åtgärderna för att bevara den biologiska mångfalden bättre ska integreras i planeringen på olika styresnivåer och i åtgärderna för att främja den socioekonomiska utvecklingen i regionerna. |
| --- | --- |

52.

| 53. | ReK anser att den kunskap om god praxis för förvaltning av Natura 2000-områden som finns på EU-nivå bör fördjupas och spridas och att en regelbunden dialog med de berörda förvaltningsorganen bör främjas. Dessutom bör de olika offentliga och privata aktörerna i regionen involveras i frågor om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

53.

| 54. | ReK föreslår att man ska införa operativa ”smarta” (specifika, mätbara, ambitiösa, realistiska och tidsbestämda) mål i ramen för tiden efter 2020, och övergå från statusrelaterade, icke mätbara mål till resultatorienterade, ”belastningsrelaterade” mål, som fastställts på ett tydligt och operativt sätt och språk och gör det möjligt att mäta och rapportera framstegen i förhållande till målen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Kommittén erkänner behovet av mer övertygande och enkelt förmedlingsbara mål och delmål i den globala ramen för biologisk mångfald för tiden efter 2020, samtidigt som man uppdaterar och/eller ersätter de tidsbundna Aichimålen, bl.a. följande: 1) Strategiskt mål B om att sänka det direkta trycket på den biologiska mångfalden och främja ett hållbart utnyttjande bör omfatta hållbart utnyttjande av landlevande arter utöver bestånd av fisk och ryggradslösa djur samt vattenväxter i delmål 6. 2) I strategiskt mål D om att öka fördelarna för alla av biologisk mångfald och ekosystemtjänster bör man erkänna den biologiska mångfaldens bidrag till människors hälsa – utöver dem som nämns i delmålen 14, 15 och 16 – med ytterligare delmål för frågor såsom farmaceutiskt bruk, medicinalväxter, nutrition, psykisk hälsa och hälsofrämjande osv. samt erkännande av kopplingarna mellan biologisk mångfald, fred, konflikter och människors migration. 3) Man måste ägna större uppmärksamhet åt de tjänster som tillhandahålls av marken, färskvattnet och det öppna havet samt deras biologiska mångfald. 4) Man måste vidta åtgärder inom ramen för natur- och ekosystemtjänster som syftar till att förbättra livsmiljön i städer och stadsnära områden, bl.a. mot bakgrund av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

55.

| 56. | ReK efterlyser att lokalsamhällena görs medvetna om vikten av att biologisk mångfald ses som ett område med ekonomiska, sociala och sysselsättningsrelaterade möjligheter även i förhållande till behoven av social delaktighet, och att de provar nya modeller för lokalt samarbete som bygger på spridning av sociala och miljörelaterade bestämmelser som gynnar den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

56.

| 57. | De gemensamma indikatorerna för biologisk mångfald bör bygga på, komplettera och anpassas för alla relevanta internationella ramar, i synnerhet målen för hållbar utveckling, i syfte att undvika dubbelarbete, främja en effektiv, integrerad mätbarhet och ett effektivt och integrerat genomförande samt få till stånd betydande förändringar i syfte att utrota fattigdom, främja begränsning av och anpassning till klimatförändringarna och öka motståndskraften hos lokalsamhällenas livsmedelssystem. |
| --- | --- |

57.

| 58. | ReK efterlyser fler kapacitetsutvecklingsmöjligheter – inklusive nödvändiga finansiella medel och innovativa, aktiverande metoder såsom ömsesidigt lärande – för att stärka de tekniska kunskaperna och färdigheterna för att hejda förlusten av biologisk mångfald, återställa biologisk mångfald och ekosystem samt förhindra invasiva främmande arter och olagligt dödande av och olaglig handel med vilda djur och växter, på alla nivåer, inbegripet bland urbefolkningar och lokalsamhällen, sakkunniga och yrkesverksamma (inklusive jägare, fiskare, herdar och skogsbrukare) i förvaltningen av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Kommittén föreslår starkare partnerskap och stöd till kollektiva åtgärder bland alla berörda aktörer och den bredare allmänheten, med särskild uppmärksamhet på bidragen från ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, kvinnor, ungdomar och dem som direkt är beroende av och förvaltar den biologiska mångfalden (bl.a. jägare, fiskare, herdar och skogsbrukare) och på att stoppa olagligt dödande av och olaglig handel med vilda djur och växter. ReK upprepar att det behövs mer tekniskt stöd och/eller vägledning (inte bara för lokala och regionala myndigheter i EU utan också för transit- och ursprungsregioner för olaglig handel med vilda djur och växter), kapacitetsuppbyggnad och rättighetsbaserade instrument för en effektiv deltagandebaserad process där principerna för god styrning är integrerade. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Kommittén uppmuntrar utarbetandet av internationella standarder för strategier och handlingsplaner för biologisk mångfald samt integrerad förvaltning och planering, liksom andra instrument som rör den framtida styrnings- och förvaltningsmekanismen för att underlätta införandet och samstämmigheten. |
| --- | --- |

60.

| 61. | ReK erkänner betydelsen av globala modeller och scenarier för biologisk mångfald för bättre underbyggda och sunda beslut om förvaltningen av biologisk mångfald samt utvecklingen av innovativa system för uppgiftsinsamling eller en utvidgning av befintliga system med uppgifter om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Kommittén uppmuntrar inrättandet av en global plattform för kunskapsöverföring, övervakning och rapportering om genomförandet av staternas och de lokala och regionala myndigheternas åtaganden och för de lokala och regionala myndigheternas deltagande i utbyte och spridning av bästa praxis och stöd till övervakning, rapportering och verifiering. |
| --- | --- |

62.

| 63. | ReK framhåller behovet av att öka medlen till biologisk mångfald – globalt, inom EU och nationellt – med inriktning på de specifika lokala förhållandena. Detta bör omfatta lämplig vägledning för att underlätta tillgång till samt effektiv och ändamålsenlig användning av tillgängliga finansieringsinstrument, samt regelbunden och systematisk utvärdering av resultat för att undvika negativa effekter och konflikter mellan olika politiska mål. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Kommittén rekommenderar att man undersöker och utnyttjar fördelarna med nya och innovativa finansieringsalternativ, bl.a. skatteincitament, betalningar för ekosystemtjänster, regionala/nationella lotterier, en särskild fond för biologisk mångfald på europeisk och/eller global nivå, samt kombination och blandning av finansiering, liksom tillhörande strukturella innovationer, såsom offentlig-privata partnerskap för biologisk mångfald, privata stiftelser, offentligrättsliga stiftelser och incitament för åtgärder genom t.ex. frivillig märkning/certifiering. |
| --- | --- |

64.

| 65. | ReK åtar sig att ständigt och proaktivt engagera sig i förberedelserna inför den globala ramen för biologisk mångfald för tiden efter 2020 i den anda som kommer till uttryck i detta yttrande. |
| --- | --- |

65.

Bryssel den 10 oktober 2018.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/30

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Meddelandet En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi

(2018/C 461/05)

| Föredragande: | André VAN DE NADORT (NL–PES), borgmästare, Weststellingwerf |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi
  COM(2018) 28 final |

Föredragande:

André VAN DE NADORT (NL–PES), borgmästare, Weststellingwerf

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi

COM(2018) 28 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

A.   Allmänna kommentarer

Europeiska regionkommitténs ståndpunkt

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar Europeiska kommissionens meddelande om En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi och de utmaningar och nyckelåtgärder som identifieras, och betonar att det krävs en hög ambitionsnivå för att genomföra omställningen till en cirkulär ekonomi och hantera de samhälleliga och miljömässiga utmaningarna och praktiska frågorna med koppling till plast. Kommittén noterar i detta sammanhang de lagstiftningsförslag som Europeiska kommissionen lagt fram avseende de tio engångsartiklar av plast som är de vanligast förekommande på stränder och i hav i EU och som, tillsammans med kvarlämnade fiskeredskap, utgör 70 % av allt marint skräp. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén erkänner att plast – eftersom det är ett mycket hållbart, hygieniskt och billigt material – har ett antal fördelar, men är djupt oroad över den nuvarande låga insamlings- och återvinningsgraden för plast och anser att befintlig praxis när det gäller att tackla denna utmaning har varit alltför inriktad på lösningar i slutet på kedjan (insamling, sortering och behandling). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén betonar de lokala och regionala myndigheternas betydelsefulla roll och deras intresse när det gäller utveckling och genomförande av lösningar för plast i en cirkulär ekonomi. De lokala och regionala myndigheternas ansvar rör avfallshantering och miljöskydd: bl.a. förebyggande, insamling, transport, återvinning (inklusive sortering, återanvändning och materialåtervinning) och bortskaffande av avfall samt borttagning av skräp på gator, vid kuster, i sjöar och i hav, stödjande åtgärder för fiske och turism samt uppbyggnad av medvetenheten om avfalls-, nedskräpnings- och återvinningsfrågor bland medborgarna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén fokuserar på framtidens cirkulära plasthantering ur ett lokalt och regionalt perspektiv. Detta innebär mindre och bättre plast, bättre insamling och återvinning och bättre marknader. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommittén är fast övertygad om att en strategi som fokuserar på hela materialkedjan och ett bättre samarbete mellan alla berörda parter i plastvärdekedjan är av avgörande betydelse för att man ska kunna hitta effektiva lösningar. Insatserna bör inriktas på alla led i värdekedjan, bl.a. produktutformning, tillverkning av plast, inköp, konsumtion, insamling och återvinning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén betonar den roll som innovation och investeringar har när det gäller att finna cirkulära lösningar som främjar de förändringar av samhället och beteendemönstren som krävs för en omställning till en cirkulär ekonomi som ett avgörande steg mot genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling på europeisk, nationell, regional och lokal nivå och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att under sina förhandlingar om den kommande fleråriga budgetramen fullt ut utforska möjligheterna att öka EU-finansieringen av den cirkulära ekonomin för plast. |
| --- | --- |

6.

B.   Mindre plast

Förebyggande åtgärder har högsta prioritet när det gäller att minska plastavfallet

| 7. | ReK påpekar att förebyggande av avfall bör ges högsta prioritet i enlighet med EU:s övergripande avfallshierarki. Plast som inte slutar som avfall kommer inte att behöva sorteras, behandlas eller förbrännas. Att förebygga avfall börjar med att begränsa användningen av plast, och vid produktutformningen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén påminner om att det finns många sätt att undvika onödig användning av plast till engångsprodukter och ytterförpackningar för produkter. De grundläggande kriterierna för förpackningar måste stärkas för att undvika onödiga förpackningar och ytterförpackningar och man måste regelbundet kontrollera om nyckelprodukter på EU-marknaden uppfyller dessa kriterier. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén efterlyser ytterligare forskning om förhållandet mellan förpackning och konservering av livsmedel ur ett perspektiv som omfattar hela livscykeln och möjliga alternativa strategier för att förebygga livsmedelssvinn utan att använda (komplexa) plastförpackningar. |
| --- | --- |

9.

Förebyggande av nedskräpning och ”plastsoppa” och minskning av engångsprodukter i plast

| 10. | Kommittén betonar att den höga kostnaden för avlägsnande av plastavfall är ett stort problem för lokala och regionala myndigheter, och förebyggande av nedskräpning, både på land och till havs, är därför av största vikt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | ReK stöder kommissionens initiativ om ett lagstiftningsförslag om engångsplast med förslag till mål om att begränsa användningen av engångsplast, eftersom den största andelen av det plastavfall som hamnar på våra gator kommer från engångsplast. I detta avseende anser kommittén att de nyligen framlagda förslagen med inriktning på de engångsartiklar i plast som är de vanligast förekommande på stränder och i hav är ett viktigt första steg, men förväntar sig ytterligare ambitiösa åtgärder för att även ta itu med nedskräpning med andra engångsartiklar i plast, även på land. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén förväntar sig ambitiösa mål för insamling av engångsplast och plast från hämtmat som omfattas av ett system för utökat producentansvar. Till exempel skulle plastförpackningar för drycker kunna ingå som en del av producentens ansvar i syfte att minska nedskräpningen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ReK betonar producenternas och importörernas fullständiga ansvar för sina produkters negativa inverkan när de blir till skräp, varför dessa måste svara fullt ut för kostnaderna för insamling och behandling av det avfall som deras produkter genererar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén framhåller de olika svårigheterna i specifika samhällen och regioner i EU, till exempel de yttersta randområdena, flodsamhällen, öar och kust- och hamnsamhällen, när det gäller att bekämpa marint skräp och betonar att det är särskilt viktigt att involvera berörda aktörer från dessa samhällen för att säkerställa att deras röster blir hörda vid sökandet efter positiva och praktiskt genomförbara lösningar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kommittén stöder genomförandet av kampanjer för att öka medvetenheten om nedskräpning och städningsaktioner. Kommittén främjar också lokala och regionala myndigheters deltagande i evenemang, såsom kampanjen ”Let’s Clean Up Europe” och Europeiska veckan för avfallsminskning, uppmuntrar lokala och regionala myndigheter att föreslå ytterligare initiativ och utforskar möjligheten att engagera volontärer genom Europeiska solidaritetskåren. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Mot denna bakgrund stöder kommittén helhjärtat principen i förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg (COM(2018) 33) att avgifterna för användning av mottagningsanordningar i hamn ska minskas om fartygets konstruktion, utrustning och drift är sådana att det kan visas att fartyget genererar mindre mängder avfall och hanterar sitt avfall på ett hållbart och miljövänligt sätt. |
| --- | --- |

16.

Förebyggande av mikroplast

| 17. | Mikroplast är en alltmer utbredd och problematisk företeelse och kan numera påträffas i nästan alla delar av ekosystemet, inbegripet människans kost. Mikroplastens påverkan på djurs och människors hälsa och på våra ekosystem är till stor del fortfarande okänd. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén rekommenderar ytterligare forskning om de viktigaste källorna till och vägarna för mikroplast, såsom slitage från bildäck, textilier och avfall, och även förhållandet mellan plaståtervinning och mikroplast och mikroplastens påverkan på djurs och människors hälsa samt på ekosystemen. Därför vill kommittén även betona behovet av att inrätta pålitliga och effektiva mättekniker och mätprocesser, och uppmanar kommissionen att stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet på detta område. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK efterlyser ett förbud mot plaster som kan brytas ned genom oxidation (oxo-plaster) och mot avsiktligt tillsatta mikroplaster i alla produkter där de inte behövs av hänsyn till människors hälsa, bland annat hudvårdsprodukter och rengöringsmedel. ReK efterlyser dessutom minimikrav för utsläppande av oavsiktliga mikroplaster från produkter såsom däck och textilier, samt åtgärder för att minska förlusterna av plastpellets. |
| --- | --- |

19.

C.   Bättre plast

Bättre konstruktion av plast

| 20. | Kommittén anser att det finns ett akut behov av att förbättra konstruktionen av plast, där man beaktar möjligheterna för framtida separat insamling, sortering och återvinning av plast och plastprodukter, så att plast kan bli en hållbar del i den cirkulära ekonomin, och understryker att det finns ett stort behov av innovation på detta område. |
| --- | --- |

20.

| 21. | I en cirkulär ekonomi bör vi i princip inte tillåta att produkter eller material som inte kan återvinnas släpps ut på marknaden i EU. Därför bör alla plaster, plastprodukter och plastförpackningar som släpps ut på marknaden i EU senast 2025 ha ett minimikrav på sig att vara återvinningsbara på ett kostnadseffektivt sätt. För detta krävs också att ämnen som är skadliga eller farliga för miljön bör tas bort helt från plast och plastprodukter senast 2025. |
| --- | --- |

21.

| 22. | En cirkulär ekonomi är också en fossilfri ekonomi. En stark innovationsagenda och efterföljande stöd för storskalig utbyggnad av fossilfria plaster behövs för att ställa om från de nuvarande fossilbaserade plasterna till innovativa, hållbara och miljövänliga plaster. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Man måste begränsa antalet olika polymerer som finns tillgängliga för tillverkning av plastprodukter till polymerer som är ändamålsenliga och lätta att separera, sortera och återvinna, särskilt när det gäller engångsprodukter. Branschstandarder på EU-nivå kan behöva tas fram för detta ändamål. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Kommittén efterlyser ytterligare studier av behovet av att harmonisera och införa möjliga begränsningar av tillsatser som används i plast för att påverka och förbättra plastens fysiska egenskaper, i syfte att ytterligare underlätta och förenkla återvinningen av plast och användningen av återvunnet material. Branschstandarder på EU-nivå för tillsatser i plast kan behöva tas fram för detta ändamål. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén anser vidare att även produkter som inte är förpackningar men är tillverkade av plast också riskerar att skräpa ned och därför måste utformas för att motverka detta samt att producenterna måste sörja för erforderliga system för omhändertagande när produkternas livslängd uppnåtts. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kommittén påminner om att system för utvidgat producentansvar kan spela en viktig roll för att främja ekodesign, med en anpassning av avgifterna som grundar sig på produktens cirkulära potential – till exempel möjligheterna för återanvändning, separat insamling, behandling och återvinning – och på andelen återvunnet innehåll. Lagstiftningen om utvidgat producentansvar måste därför innefatta ansvaret för ekodesign. Lagstiftningen om utvidgat producentansvar bör också kopplas till branschstandarder på EU-nivå avseende användning av polymerer och tillsatser i plastprodukter för engångsbruk. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén framhåller att material som inte har de negativa miljö- och hälsoeffekter som alla plaster i dagsläget har och som helt kan ersätta plast måste tas fram inom de kommande decennierna. Kommittén efterlyser därför forskningsinsatser och styrmedel som kan driva på mot en framtid utan plast med moderna nya material. |
| --- | --- |

27.

Biologiskt nedbrytbara plaster

| 28. | ReK anser att den nuvarande generationen av biologiskt nedbrytbara plaster inte är någon lösning på problemet med nedskräpning med plast och ”plastsoppa”, eftersom de inte bryts ned i en naturlig miljö eller i vattensystem. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén framhåller att det faktum att vissa plaster ska separeras som plast och andra som biologiskt avfall är förvirrande för konsumenterna. Det gör att kommunikationen med konsumenterna blir komplex och leder till misstag vid separeringen av både konventionell plast och biologiskt nedbrytbar plast. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Biologiskt nedbrytbar plast som hamnar i återvinningen för plast hindrar återvinningen av konventionell plast. Därför bör användningen av biologiskt nedbrytbar plast begränsas till tillämpningar där biologisk nedbrytbarhet har ett särskilt ändamål, såsom biologiskt nedbrytbara påsar för insamling av bioavfall. |
| --- | --- |

30.

| 31. | ReK framhåller behovet av bättre definitioner och/eller standarder för olika former av biologisk nedbrytbarhet. Dessa bör kopplas till avfallshantering, exempelvis standarder för komposterbarhet och nedbrytbarhet, och ta hänsyn till praxis i europeiska behandlingsanläggningar. Detta kommer att förbättra och/eller förenkla märkningen, minska nedskräpningen och främja en korrekt sortering, och kommer även att stimulera innovation i fråga om biologiskt nedbrytbara plaster. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Det är särskilt viktigt att plast som säljs som komposterbar plast faktiskt kan brytas ned i naturen utan behov av industriell kompostering. En sådan avgränsning kan markant minska risken för spridning av mikroplaster eftersom det finns en risk att konsumenter, i kontrast till faktiska förhållanden, tror att komposterbar plast med gällande märkningar kan brytas ned i naturen utan ytterligare behandlingssteg. |
| --- | --- |

32.

D.   Bättre insamling

| 33. | ReK betonar att effektiva system för separat insamling av plastavfall är ett centralt krav för en cirkulär ekonomi för plast. För detta ändamål måste insamlingssystemen vara enkla och logiska för användarna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | De befintliga insamlingssystemen i EU:s medlemsstater är i allmänhet inte inriktade på plast som inte är förpackning, och denna plast samlas därför inte in separat utan hamnar i deponier eller förbränningsanläggningar som en del av restavfallet, eller till och med som skräp (i havet). Detta leder till skador på miljön, förlust av värdefullt återvinningsbart material och till förvirring bland konsumenterna som inte förstår varför vissa plaster ska separeras för återvinning och andra inte. Bättre informationskampanjer och en enhetligare strategi för separat insamling i medlemsstaterna skulle göra det möjligt att öka mängden återvunnet material och förbättra såväl lokalbefolkningens som turisternas efterlevnad av riktlinjerna för avfallssortering. |
| --- | --- |

34.

| 35. | I situationer där insamling av plast och plastprodukter baseras på utökat producentansvar måste ändamålsenliga mål sättas upp på ett sådant sätt att producenterna uppmuntras att överträffa målen i de fall detta är möjligt. |
| --- | --- |

35.

Effektiv separat insamling av plast

| 36. | Kommittén uppmanar kommissionen att involvera alla berörda parter, inklusive de som är aktiva inom förebyggande av avfall och hantering av material som inte är plast, i syfte att förbättra den separata insamlingen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Insamlingssystemen bör vara inriktade på plast som material snarare än på plast som en förpackningsprodukt. Detta skulle avsevärt förenkla konsumentupplysningen och leda till ökad insamlingsgrad. En bättre anpassning mellan de lokala och regionala myndigheterna och systemen för utvidgat producentansvar behövs för att hantera plastavfall som inte kommer från förpackningar inom ramen för en dialog med producenter och importörer. Detta måste även beaktas i samband med översynen av direktivet om förpackningar och förpackningsavfall. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén välkomnar utarbetandet av riktlinjer om separat insamling och sortering av avfall och uppmanar kommissionen att se till så att de lokala och regionala myndigheterna görs delaktiga i processen för utarbetande och spridning av riktlinjerna, med tanke på den viktiga roll som de spelar i många medlemsstater. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Lokala och regionala avfallshanteringsstrategier bör riktas in på avfallshierarkin, dvs. förebyggande av avfall, separat insamling och minimering av restavfall. Det finns många goda exempel på och erfarenheter från sådana strategier. Innovation inom separat insamling bör stimuleras och utbytet av bästa praxis och kunskap mellan lokala och regionala myndigheter bör ges ett starkt stöd, till exempel genom instrument såsom Taiex peer to peer-verktyg eller EU-agendan för städer. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén betonar behovet av att förhindra att Kinas förbud mot plast leder till mer deponering, (olaglig) dumpning eller förbränning. Det är dessutom nödvändigt att investera i modern återvinningskapacitet. |
| --- | --- |

40.

Allmänhetens medvetenhet och beteendeförändring

| 41. | För att kunna utarbeta välfungerande avfallshanteringsstrategier måste kommissionen, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna vara medvetna om kopplingarna på lokal och regional nivå mellan infrastruktur, kommunikation och allmänhetens medvetenhet och de instrument som kan användas till stöd för en beteendeförändring. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Allmänhetens medvetenhet om avfallshantering är en förutsättning för välfungerande och effektiva insamlingssystem. Om det finns en medvetenhet bland allmänheten innebär det att det finns ett stöd för separat insamling och förebyggande samt för genomförande av lokala initiativ, men medvetenheten i sig leder inte nödvändigtvis till en beteendeförändring. En bättre förståelse för de mekanismer som kan bidra till en positiv beteendeförändring är därför av avgörande betydelse. ReK understryker därför att man bör främja en ytterligare utveckling av strategier för att uppmuntra en beteendeförändring, såväl med hjälp av klassiska medel, såsom incitament och påföljder, som med hjälp av innovativa metoder, och att utbyte av bästa praxis och kunskap mellan lokala och regionala myndigheter bör ges ett starkt stöd. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kommittén uppmuntrar alla lokala och regionala aktörer att bidra till att öka medvetenheten om fördelarna med återvunnen plast. |
| --- | --- |

43.

Användning av ett harmoniserat pantsystem för dryckesförpackningar bör övervägas på europeisk nivå

| 44. | Pantsystem har visat sig leda till mycket höga insamlingsnivåer och en högkvalitativ återvinning och är även mycket effektiva för att förebygga nedskräpning och ”plastsoppa”. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Ett ökande antal medlemsstater inför pantsystem, vilket ibland kan leda till negativa gränsöverskridande effekter i regioner med olika pantsystem. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ReK föreslår att man överväger en harmoniserad strategi på EU-nivå eller åtminstone maximal samordning för de medlemsstater som för närvarande inför pantsystem eller som planerar att i framtiden utveckla nya system i syfte att förebygga negativa gränsöverskridande effekter och underlätta den fria rörligheten för varor. |
| --- | --- |

46.

Alternativ till kvantitativa mål bör undersökas

| 47. | Kommittén konstaterar att målen för separat insamling och återvinning av plast i olika EU-direktiv (direktivet om förpackningar och förpackningsavfall, direktivet om uttjänta fordon och WEEE-direktivet) är lika för alla medlemsstater, även om medlemsstaternas resultat kan variera kraftigt. Detta leder till en situation där vissa medlemsstater fortfarande måste göra stora ansträngningar medan andra redan lätt uppfyller målen och inte har några incitament att överskrida dem. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommittén rekommenderar att man ser över målen i de olika direktiven för att skapa starkare incitament och stimulera en återvinning av högre kvalitet som utgår från följande möjliga strategier:






  — | Införande av en bonus när man överskrider målen. |
| --- | --- | --- |

48.

—

Införande av en bonus när man överskrider målen.

| — | Utökande av producenternas finansiella ansvar till att omfatta hela kostnaden för avfallshanteringen av deras produkter, inbegripet kostnaden för att städa upp skräp eller kostnaden för insamling och behandling av deras produkter som inte har samlats in separat och som till slut hamnar i restavfall. |
| --- | --- |

—

Utökande av producenternas finansiella ansvar till att omfatta hela kostnaden för avfallshanteringen av deras produkter, inbegripet kostnaden för att städa upp skräp eller kostnaden för insamling och behandling av deras produkter som inte har samlats in separat och som till slut hamnar i restavfall.

E.   Bättre återvinning

Utveckling av teknik för sortering och återvinning

| 49. | Kommittén stöder helhjärtat forskning och innovation med koppling till ny sorterings- och återvinningsteknik, inbegripet depolymerisation. Detta skulle teoretiskt sett kunna lösa många av de problem som för närvarande finns med sortering och återvinning av plast. |
| --- | --- |

49.

| 50. | ReK betonar den potential som regioner och städer har att utveckla och stödja gräsrotsinitiativ genom levande laboratorier, innovationsnav och andra former av samarbets- och innovationsstrategier i syfte att främja smart design och användningen av sekundära råvaror. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Kommittén stöder förslaget i strategin om att ytterligare investeringar ska gå till prioriterade åtgärder inom forskning och innovation och erbjuder sig att samarbeta med kommissionen om utarbetandet av den nya strategiska forsknings- och innovationsagendan för plast. Ett sådant samarbete skulle kunna säkerställa att den lokala och regionala dimensionen beaktas både vid kartläggningen av de prioriterade problem som ska hanteras och vid spridningen av de innovativa lösningar som tas fram. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kommittén stöder arbetet med att utveckla kvalitetsnormer för sorterat plastavfall och återvunnen plast. |
| --- | --- |

52.

Energiåtervinning är att föredra framför deponering

| 53. | Kommittén erinrar om att plastavfall som inte kan återvinnas, eller plastavfall som innehåller farliga ämnen, på kort sikt bör behandlas i de effektivaste och renaste avfallsenergianläggningarna där plastavfall med högt energiinnehåll kan användas för att generera värme och kraft. |
| --- | --- |

53.

F.   Bättre marknader

Användning av återvunnet material i nya produkter bör kraftigt uppmuntras

| 54. | Kommittén är övertygad om att efterfrågan på återvunnet material från slutanvändare bör stimuleras genom finansiella incitament som skapar ett alternativ till nya råvaror och fossilbaserade plaster som faktiskt är ekonomiskt fördelaktigt, samt genom att man avlägsnar hindren för en inre marknad för sekundära råvaror. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Fossila bränslen subventioneras fortfarande, vilket gör att obearbetad plast är billigare än återvunnen plast eller biobaserad plast, och detta är ett viktigt ekonomiskt hinder för utvecklingen av en cirkulär ekonomi för plast. ReK understryker därför att sådana felaktiga incitament måste tas bort. Producenter eller importörer av fossilbaserade plaster eller plastprodukter skulle dessutom kunna göras ekonomiskt ansvariga för minskningen av koldioxidutsläppen från den slutliga behandlingen av deras plastavfall. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Senast 2025 bör producenter av plastprodukter använda minst 50 % återvunnet material i produktionen av ny plast, såvida inte rättsliga begränsningar för slutprodukten omöjliggör användningen av återvunnet material. ReK betonar att det krävs en värdekedjedriven strategi för att sammanjämka producenternas, konsumenternas, de lokala och regionala myndigheternas och återvinningsindustrins intressen i syfte att förbättra kvaliteten på återvinningen och användningen av sekundära råvaror. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Kommittén stöder därför EU:s initiativ om frivilliga åtaganden för företag och/eller branschorganisationer och uppmanar lokala och regionala myndigheter att synliggöra åtaganden från berörda aktörer i deras områden, främja god praxis och på så sätt stimulera andra att följa efter, samtidigt som man även kontrollerar hur de åtaganden som ingåtts följs upp och, vid behov, även lyfter fram misslyckanden för att säkerställa att de frivilliga åtagandena inte är tomma löften som används enbart för att grönmåla vissa produkter eller sektorer. |
| --- | --- |

57.

Offentlig upphandling

| 58. | Kommittén understryker de möjligheter som Europas offentliga myndigheter har att använda sig av miljöanpassad offentlig upphandling (MOU) för att förebygga plastavfall, eftersom de kan använda sin köpkraft för att frivilligt välja miljövänliga varor, tjänster och arbeten, vilket även tjänar som förebild för andra organisationer. Kommittén uppmanar därför alla lokala och regionala myndigheter att bidra till att göra plast återvinningsbar genom sin upphandlingspolicy samt genom krav på tillämpning av principer för ekodesign och på användning av återvunnet material i produkter som de anskaffar. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Kommittén välkomnar i detta sammanhang den vägledning som kommissionen och ett antal europeiska länder har tagit fram på MOU-området i form av nationella MOU-kriterier (1) men uppmanar kommissionen att föreslå mer detaljerade riktlinjer med information om typ av återvunnen plast, dess potentiella användningsområden och de potentiella miljömässiga och ekonomiska fördelarna för lokala och regionala myndigheter med att använda återvunnen plast. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Kommittén framhåller att den största delen av den plast som når oceanerna kommer från Asien och att återvinningen av plast globalt uppgår till endast 9 %. Mot denna bakgrund ser ReK stora möjligheter att förbättra hållbarheten och spårbarheten i de globala leveranskedjorna i och med genomförandet av EU:s nya handelsstrategi ”Handel för alla”, som syftar till att använda handelsavtal och preferensprogram som redskap för att främja hållbar utveckling över hela världen. I detta sammanhang stöder kommittén EU:s sektorsspecifika flaggskeppsinitiativ om kläder, som lades fram av Europaparlamentet i mars 2017 (2), och betonar att sådana initiativ även kommer att vara beroende av stöd från de lokala och regionala myndigheterna för att främja dem, och de bör vara vägledande för lokala och regionala åtgärder inom ramen för ett decentraliserat utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

60.

Bryssel den 10 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

1

http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//SV

2

http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//SV

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/37

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Att integrera idrotten i EU:s agenda för tiden efter 2020

(2018/C 461/06)

| Föredragande: | Roberto PELLA (IT–EPP), borgmästare, Valdengo, provinsen Biella |
| --- | --- |

Föredragande:

Roberto PELLA (IT–EPP), borgmästare, Valdengo, provinsen Biella

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén har för avsikt att analysera idrottens ekonomiska och mänskliga aspekter och dess roll för den sociala delaktigheten, eftersom dessa aspekter är oskiljaktigt förbundna, för Europeiska unionen och de lokala och regionala myndigheterna. Idrotten, som betraktas som ett kontinuum av motorisk och fysisk aktivitet, omfattas nämligen av en rad politikområden, produkter och tjänster som korsar varandra och samverkar med olika värdekedjor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Enligt de senaste uppskattningarna är idrotten en ekonomisk sektor av grundläggande betydelse för EU, eftersom dess andel av de nationella ekonomierna är jämförbar med den för jordbruket, skogsbruket och fisket sammantaget (1), och dess betydelse förväntas öka. Idrottssektorn står dessutom för 2 % av EU:s totala bruttonationalprodukt, vilket motsvarar 7,3 miljoner arbetstillfällen på hela kontinenten och 3,5 % av den totala sysselsättningen i EU. När det gäller turismsektorn planeras årligen mellan 12 och 15 miljoner internationella resor för att delta i idrottsevenemang eller utöva en aktivitet. Ett av idrottssektorns särdrag är således dess starka koppling till andra produktionssektorer – tillgänglig turism och idrottsturism, teknik, hälsa, miljö och transporter, integration, byggsektor och infrastruktur – där idrottssektorn direkt och indirekt bidrar till att skapa mervärde (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kommittén noterar dock samtidigt att en studie som SpEA (SportsEconAustria) (3) utfört för Europaparlamentet visar hur idrottens räckvidd och effekt när det gäller inflytandet på och utformningen av den offentliga politiken har underskattats, särskilt om man beaktar företeelser såsom volontärarbete (de flesta idrottsaktiviteter äger rum inom icke vinstdrivande strukturer), spridningseffekterna av integration och social delaktighet eller kostnaderna för fysisk inaktivitet, som uppgår till 80 miljarder euro per år i de 28 EU-länderna (4), samt konsekvenserna på medellång sikt för de regionala hälso- och sjukvårdsbudgetarna av sjukdomar som orsakas av avsaknad av eller otillräcklig motion. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Trots att fysisk aktivitet i allt större utsträckning erkänns som en viktig politisk fråga finns det fortfarande stora kunskapsluckor på lokal nivå när det gäller de mer övergripande fördelarna med fysisk aktivitet, med tanke på att forskningen visar att 66 % av de lokala beslutsfattarna inte känner till hur omfattande fetman är i deras samhällen och 84 % inte känner till hur omfattande övervikten är (5). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Idrotten är ingen marginell sektor utan tvärtom ett prioriterat investeringsmål för EU, eftersom definitionen av idrott utöver tävlingsaspekten i dag fullt ut också omfattar områdena motorisk och fysisk aktivitet, som inte bara syftar till att öka idrottsutövningen i sig utan även till att främja hälsa och en hälsosam livsstil. Förhållningssättet till frågan bör syfta till att erbjuda en mer rättvis – det vill säga jämlik, jämställd och likvärdig – tillgång till olika idrotter samt förebygga uppkomsten av kroniska sjukdomar (särskilt icke-överförbara sjukdomar såsom fetma, typ 2-diabetes, risken för hjärt- och kärlsjukdomar, psykiska sjukdomar osv.). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén betonar idrottens viktiga roll för god hälsa och välbefinnande, såsom särskilt konstateras i EU:s tredje hälsoprogram och i samband med övervakningen av hälsofrämjande fysisk aktivitet, WHO:s program för 2014–2019 och WHO:s europeiska NOPA-databas (kost, fetma och fysisk aktivitet). |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK påminner också om att man i Agenda 2030 för hållbar utveckling betraktar idrott som en viktig faktor för hållbar utveckling och erkänner dess roll för en bättre hälsa och utbildning samt dess bidrag till fred, främjande av tolerans, respekt och social delaktighet samt ökad egenmakt för kvinnor och ungdomar (6). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kommittén hänvisar till några av resultaten av Eurobarometerundersökningen om idrott (7):






  — | Nästan hälften (46 %) av EU-medborgarna motionerar inte och utövar ingen idrott och andelen har gradvis ökat de senaste åren (42 % år 2013) och följt en gradvis trend sedan 2009. |
| --- | --- | --- |

8.

—

Nästan hälften (46 %) av EU-medborgarna motionerar inte och utövar ingen idrott och andelen har gradvis ökat de senaste åren (42 % år 2013) och följt en gradvis trend sedan 2009.

| — | Individer med lägre utbildningsnivå och/eller med större ekonomiska svårigheter deltar i allt lägre grad i idrott eller motion. |
| --- | --- |

—

Individer med lägre utbildningsnivå och/eller med större ekonomiska svårigheter deltar i allt lägre grad i idrott eller motion.

| — | ”Informella” platser för att utöva idrott, såsom parker eller utomhusområden (40 %), bostadsmiljön (32 %) eller sträckan skola/arbetsplats–hemmet (23 %) är vanligare än de platser som formellt är avsedda för detta ändamål. |
| --- | --- |

—

”Informella” platser för att utöva idrott, såsom parker eller utomhusområden (40 %), bostadsmiljön (32 %) eller sträckan skola/arbetsplats–hemmet (23 %) är vanligare än de platser som formellt är avsedda för detta ändamål.

| — | Den främsta motivationen för att delta i idrott eller fysisk aktivitet är att förbättra hälsan och konditionen, medan det största hindret är bristen på tid. |
| --- | --- |

—

Den främsta motivationen för att delta i idrott eller fysisk aktivitet är att förbättra hälsan och konditionen, medan det största hindret är bristen på tid.

| — | De flesta av EU-medborgarna anser att det finns möjligheter att vara fysiskt aktiv på lokal nivå. Samtidigt anser dock många av dem att de lokala myndigheterna inte gör tillräckligt på detta område. |
| --- | --- |

—

De flesta av EU-medborgarna anser att det finns möjligheter att vara fysiskt aktiv på lokal nivå. Samtidigt anser dock många av dem att de lokala myndigheterna inte gör tillräckligt på detta område.

| 9. | Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att idrottens roll i dagens ekonomi och samhälle, bland annat efter den ekonomiska krisen i EU, medför avsevärda fördelar för de lokala och regionala myndigheterna i fråga om genomträngligheten i de sektorer som idrotten påverkar, vilket skapar en betydande hävstångseffekt; konkurrenskraft och attraktionskraft samt livskvalitet, där det finns ett brett utbud av regelbundna evenemang och aktiviteter; anställbarhet, med beaktande av att kommunerna i Europa mycket ofta är ägare till anläggningarna; integration, som ett kraftfullt verktyg för att förmedla EU:s gemensamma värden, som ofta kommer till uttryck på ett tydligare sätt på lokal nivå (8). Eftersom idrotten allt oftare används som ett medel för att uppnå sociala och ekonomiska mål ökar kraven på effektivitet och ändamålsenlighet i idrottssektorn successivt, inte bara som ett verktyg för att uppnå de fastställda målen, utan också som ett strategiskt mål i sig. |
| --- | --- |

9.

Bakgrundsanalys: befintliga initiativ på EU-nivå

| 10. | Det första politiska dokumentet om idrott, vitboken om idrott, offentliggjordes av kommissionen 2007. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén vill rikta uppmärksamheten på att idrotts-, kultur- och utbildningsinstitutioner är ramar som kan sänka integrationströsklarna, vilket påpekas i ReK:s yttrande om ”Bekämpning av radikalisering och våldsam extremism” (9). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Genom Lissabonfördraget, som trädde i kraft i december 2009, infördes en särskild artikel, nämligen artikel 165 i EUF-fördraget, som gav EU nya befogenheter att stödja idrott, med bestämmelser om främjande av idrott och uppmaningar till EU-insatser för att utveckla idrottens europeiska dimension. Redan i artikel 6 e i EUF-fördraget fastställs det att EU har befogenhet att vidta åtgärder för att stödja eller komplettera medlemsstaternas åtgärder på idrottsområdet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | År 2011 antog kommissionen meddelandet ”Utveckling av idrottens europeiska dimension” (10), utifrån vilket rådet antog en resolution om en EU-arbetsplan för idrott för 2011–2014, som syftade till att ytterligare stärka det europeiska samarbetet om idrott genom att fastställa prioriteringar för åtgärder på EU-nivå med deltagande av EU:s medlemsstater och kommissionen. År 2012 antog rådet slutsatser om underlättande av fysisk aktivitet som ett hälsofrämjande instrument och om förstärkning av databasen för utarbetande av idrottspolitiken, och uppmanade kommissionen att offentliggöra regelbundna undersökningar om idrott och fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | För att genomföra arbetsplanen inriktades verksamheten på expertnivå dessutom på att införa frågeformuläret för den nuvarande Eurobarometerundersökningen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Mer nyligen (2017) inleddes i samarbete med Epsi (den europeiska plattformen för innovation inom idrott) ett mellanregionalt initiativ om ekonomisk utveckling och värdeskapande i sektorn. Initiativet, som kallas ClusSport, omfattar för närvarande tio länder. ACES Europe har under de senaste 18 åren främjat europeiska värderingar genom de utmärkelser som delas ut till europeiska idrottshuvudstäder, idrottsstäder och idrottssamhällen, under EU:s flagga. |
| --- | --- |

15.

| 16. | I juli 2017 trädde en ny EU-arbetsplan för idrott i kraft. I den fastställs de viktigaste frågorna som EU:s medlemsstater och kommissionen bör prioritera fram till 2020: integritet inom idrotten, med inriktning på goda styrelseformer, skydd av minderåriga, bekämpning av uppgjorda matcher, förebyggande av dopning och bekämpning av korruption; idrottens ekonomiska aspekter, med inriktning på innovation och kopplingarna mellan idrott och den digitala inre marknaden; idrott och samhälle, med inriktning på social delaktighet, tränare, media, miljö, hälsa, utbildning och idrottsdiplomati. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kommittén påminner slutligen om kommissionens senaste initiativ, ”Tartu-uppropet för en hälsosam livsstil” (11), en färdplan som har gett upphov till en positiv dynamik för sektorsövergripande samarbete. |
| --- | --- |

17.

Mål

| 18. | Mot bakgrund av de möjligheter och problem som hittills har identifierats föreslås det att följande utmaningar ska antas:






  a. | Att förbättra förmågan till dialog mellan de pågående projekten och de senaste åtgärder som genomförs i regionerna, genom att uppmuntra ett brett deltagande och utbyte av god praxis och partnerskap (som kan utsträckas till länder i utvidgningsprogrammet). |
| --- | --- | --- |

18.

a.

Att förbättra förmågan till dialog mellan de pågående projekten och de senaste åtgärder som genomförs i regionerna, genom att uppmuntra ett brett deltagande och utbyte av god praxis och partnerskap (som kan utsträckas till länder i utvidgningsprogrammet).

| b. | Att öka närheten till människorna och de sociala aspekterna i idrottsprojekt genom att göra närhet och ”lokal” förankring till utmärkande kännetecken, så att också de lokala och regionala myndigheternas ansvar för anläggningar och evenemang reflekteras. |
| --- | --- |

b.

Att öka närheten till människorna och de sociala aspekterna i idrottsprojekt genom att göra närhet och ”lokal” förankring till utmärkande kännetecken, så att också de lokala och regionala myndigheternas ansvar för anläggningar och evenemang reflekteras.

| c. | Att skapa största möjliga allmänna medvetenhet om fördelarna med motion, fysisk aktivitet och idrott. |
| --- | --- |

c.

Att skapa största möjliga allmänna medvetenhet om fördelarna med motion, fysisk aktivitet och idrott.

| d. | Att föra en bred kommunikation om idrottens positiva inverkan på EU:s ekonomi och därmed säkerställa en bättre integration av idrottspolitiken i de sektorer som den berör och påverkar. |
| --- | --- |

d.

Att föra en bred kommunikation om idrottens positiva inverkan på EU:s ekonomi och därmed säkerställa en bättre integration av idrottspolitiken i de sektorer som den berör och påverkar.

| e. | Att främja ökad teknisk innovation och fler företag på grundval av verktyg för lokala och regionala samhällen, genom att uppmuntra aktörerna inom forsknings-, teknik- och utbildningssektorn att, tillsammans med förvaltningsmyndigheterna, förena sina krafter för att utarbeta och genomföra en gemensam strategi, och i samband med detta utnyttja alla värdekedjor, i både tidigare och senare led av produktionsprocessen, med största möjliga hänsyn till de sysselsättningsmöjligheter som sektorn erbjuder. |
| --- | --- |

e.

Att främja ökad teknisk innovation och fler företag på grundval av verktyg för lokala och regionala samhällen, genom att uppmuntra aktörerna inom forsknings-, teknik- och utbildningssektorn att, tillsammans med förvaltningsmyndigheterna, förena sina krafter för att utarbeta och genomföra en gemensam strategi, och i samband med detta utnyttja alla värdekedjor, i både tidigare och senare led av produktionsprocessen, med största möjliga hänsyn till de sysselsättningsmöjligheter som sektorn erbjuder.

| f. | Att betrakta idrotten som en verklig medborgerlig rättighet, som ett verktyg för socialisering och delaktighet, särskilt för människor med funktionsnedsättning, och för ökade möjligheter att förbättra livskvaliteten och det psykiska och fysiska välbefinnandet samt som en utbildningsmöjlighet. |
| --- | --- |

f.

Att betrakta idrotten som en verklig medborgerlig rättighet, som ett verktyg för socialisering och delaktighet, särskilt för människor med funktionsnedsättning, och för ökade möjligheter att förbättra livskvaliteten och det psykiska och fysiska välbefinnandet samt som en utbildningsmöjlighet.

| g. | Att tillhandahålla stöd som syftar till att göra idrottsanläggningar fullt tillgängliga för alla oavsett ålder, kön, nationalitet och status, så att de kan användas fritt och att förlänga öppettiderna för allmänheten. |
| --- | --- |

g.

Att tillhandahålla stöd som syftar till att göra idrottsanläggningar fullt tillgängliga för alla oavsett ålder, kön, nationalitet och status, så att de kan användas fritt och att förlänga öppettiderna för allmänheten.

| h. | Att öka stödet till och synligheten för idrottstävlingar för kvinnor. |
| --- | --- |

h.

Att öka stödet till och synligheten för idrottstävlingar för kvinnor.

| i. | Att betrakta idrotten som ett referensverktyg för att främja jämlikhet och social integration. |
| --- | --- |

i.

Att betrakta idrotten som ett referensverktyg för att främja jämlikhet och social integration.

| j. | Att säkerställa budgetstöd till amatöridrottares rörlighet i samband med tävlingar, särskilt för personer från avlägsna områden, öar eller de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

j.

Att säkerställa budgetstöd till amatöridrottares rörlighet i samband med tävlingar, särskilt för personer från avlägsna områden, öar eller de yttersta randområdena.

Politiska rekommendationer och förslag

| 19. | Det finns en möjlighet att föreslå åtgärder och anta konkreta instrument för ”Att integrera idrotten i EU:s agenda för tiden efter 2020” genom följande: |
| --- | --- |

19.

På politisk nivå

| 20. | Att skapa betydande engagemang för idrottsdiplomati, som kan främja de europeiska värderingarna genom idrott samt konstruktiv dialog på flera nivåer, med deltagande av alla myndighetsnivåer och EU:s institutioner, t.ex. Europaparlamentet genom den tvärpolitiska gruppen för idrott, kommissionens berörda generaldirektorat, Europeiska olympiska kommittén och de nationella olympiska kommittéerna samt alla berörda aktörer inom bland annat den civila sektorn, med utgångspunkt i t.ex. pilotprojekt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Att utveckla yttre förbindelser och utomeuropeiska internationella samarbetsprojekt för att ge utbytesinsatserna ytterligare en dimension genom projekt för rörlighet och utbyte av kunskaper, erfarenheter och god praxis (praktikgemenskaper). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Att på EU-nivå utarbeta instrument som främjar idrott som en tillväxtfaktor för EU genom mentorsprogram och mjuka policyåtgärder (i samband med t.ex. det årliga idrottsforumet eller Info Days) och genom stöd till utbyte av bästa praxis mellan lokala och regionala idrottsorganisationer och idrottsföreningar som är involverade på den nationella och europeiska nivån genom en deltagandebaserad nedifrån-och-upp-metod där deras krav och behov beaktas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | En förstärkt roll för de europeiska lokala och regionala myndigheterna genom ett aktivt och mer samordnat deltagande av regionerna i den årliga Europeiska idrottsveckan – som sedan den inrättades har varit en stark motivationskälla för att genomföra politik på medellång och lång sikt med bevisad inverkan i fråga om hälsosamma livsstilar och beteenden och större deltagande i arbetslivet, vilket leder till större professionalism och anställbarhet inom idrottssektorn. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Praktiskt stöd från Europeiska unionen till medlemsstaternas fullständiga genomförande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning när det gäller idrottsdimensionen. |
| --- | --- |

24.

På programnivå

| 25. | ReK välkomnar kommissionens förslag att fördubbla Erasmus-finansieringen i nästa långsiktiga EU-budget för perioden 2021–2027 liksom kommissionens fokus på idrott på gräsrotsnivå (12). Kommittén uppmanar kommissionen att i detta sammanhang fokusera på utbyten av erfarenheter mellan tränare, idrottsledare och yrkesverksamma – särskilt om de är unga – som har koppling till sektorn i vid bemärkelse, t.ex. genom aktiviteter för ömsesidigt lärande och studiebesök, utbyte av sakkunskap och erfarenheter och uppbyggnad av kapacitet inom städer, kommuner och regioner på lokal nivå för att ta fram innovativa tillvägagångssätt för att integrera fysisk aktivitet som en viktig del av städernas och regionernas strategier. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Särskilda medel bör uttryckligen anslås till idrott i de kommande europeiska struktur- och investeringsfonderna, med hänsyn till bland annat de otillräckliga investeringarna i lokal idrottsinfrastruktur på gräsrotsnivå, och man bör fokusera på att främja fysisk aktivitet i framför allt missgynnade områden, garantera att alla människor har tillgång till idrottsaktiviteter och stärka människors kompetens och färdigheter som grundläggande faktorer för ekonomisk och social utveckling. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Det är avgörande att man ger mer uttrycklig vägledning inom Erasmus+ beträffande behovet av att stärka idrottsutövningen från och med den obligatoriska skolan. |
| --- | --- |

27.

| 28. | ESI-fonderna bör stödja sysselsättning, särskilt bland ungdomar, genom uppstartsföretag eller plattformar för teknisk innovation i sektorn och främja gräsrotsidrott på grundläggande nivå med hjälp av en ny generation av idrottsinfrastruktur och idrottsanläggningar i liten skala. De bör även främja jämställdhet genom idrott för en effektivare idrottspolitik i syfte att öka andelen deltagare. Dessutom skulle ESI-fonderna kunna stödja nya lösningar på de särskilda utmaningar som EU:s regioner möter, t.ex. genom stöd till populära och traditionella idrotter och genom att stimulera deras integrering i det offentliga utbildningssystemets läroplaner, vilket kan användas för att lyfta fram och öka kännedomen om EU och samtidigt låta samhällena bevara sina särdrag och identiteter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Man bör främja hälsa genom motion och fysisk aktivitet, såsom redan förklarats i Tartu-uppropet, bland annat på arbetsplatsen genom att överväga incitament för arbetsgivare, däribland europeiska små och medelstora företag, att göra detta för att förbättra de anställdas allmänna prestationer och produktivitet, minska frånvaron och förebygga sjukdomar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kommittén betonar vikten av att planera gemensamma aktiviteter, om möjligt i samverkan med aktörer från den civila sektorn, på lättillgängliga platser som är enkla att nå för de mest sårbara grupperna, särskilt för dem med nedsatt rörlighet (13), mödrar och barn samt äldre personer, liksom grupper som riskerar utestängning såsom migranter eller personer som lever under mer utsatta socioekonomiska förhållanden, för att främja större interaktion mellan generationerna och EU-medborgarnas integration. Det är också viktigt att planera gemensamma aktiviteter för personer som avtjänar fängelsestraff. I detta syfte efterlyser ReK ett Sport4EU-initiativ, liknande det befintliga Wifi4EU-initiativet, för främjande av hälsa genom motion och fysisk aktivitet. Det skulle genomföras på de lokala och regionala myndigheternas nivå med hjälp av checkar som delas ut på ett geografiskt balanserat sätt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Man bör framhäva – genom utbildning men även inom jordbruksprogrammens tematiska mål – kopplingen mellan fysisk aktivitet och hälsosam kost, särskilt i skolan, genom t.ex. skapande av verkliga laboratorier, så kallade ”hälsoträdgårdar”, som kan ge barn, ungdomar och familjer praktisk information om sunda kostvanor, frukters och grönsakers säsongsbundenhet, riskerna med en ohälsosam livsstil samt vikten av idrott och fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Man bör tillhandahålla nödvändiga resurser för experiment och utveckling av aktiva städer – med tanke på den enorma uppmärksamhet som EU-institutionerna ägnat åt den framtida agendan för städer – som är mycket intressanta ur turism- och innovationssynpunkt samt smartare när det handlar om att tillgodose stadsbefolkningens behov. |
| --- | --- |

32.

| 33. | I Interrail-projektet bör man ta med idrottsevenemang och platser som är av symbolisk betydelse för idrotten, så att idrottens EU-stödda värderingar kan upptäckas och spridas, med början hos de yngre generationerna, så att man ger dem egenmakt och stärker deras identitet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Tillgängliga strukturfondsmedel bör användas för att göra offentliga byggnader och andra former av offentlig infrastruktur mer energieffektiva och därmed bidra till befintliga idrottsanläggningars miljömässiga hållbarhet genom att till exempel hindra spridning av mikroplaster. Samtidigt bör man utforska möjligheterna att med hjälp av EU-medel omvandla sådana anläggningar till sektorsövergripande anläggningar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | I det kommande Horisont Europa-programmet bör man införa möjligheten att förbättra verktygen för uppgiftsinsamling och modellering, för att finna innovativa lösningar och ny teknik för att underlätta kontinuerligt utbyte av kunskaper, bl.a. som svar på det kommande rumänska ordförandeskapets mål beträffande strategin för smart specialisering och den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén anser att ovan nämnda initiativ bör beaktas inom ramen för förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram så att idrott faktiskt integreras i EU:s agenda för tiden efter 2020. ReK efterlyser även en framtida diskussion om det lämpliga i att på sikt inrätta ett program för idrott. |
| --- | --- |

36.

Subsidiaritet och proportionalitet

| 37. | Vid diskussionen och det efterföljande godkännandet av nästa fleråriga budgetram förväntar sig kommittén att få möjlighet att uppmärksamma subsidiaritetsprincipen på detta område samt fästa kommissionens uppmärksamhet på ambitionen att på lämpliga villkor understryka de lokala och regionala myndigheternas avgörande roll för idrottens ekonomiska och mänskliga aspekter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén upprepar sitt åtagande att beakta de regionala operativa planerna, där strukturfondernas investeringsstrategier fastställs, som ett ytterligare – användbart och ändamålsenligt – verktyg som dessa insatser bör inriktas mot, med de lokala och regionala myndigheterna som garanter för ett samarbetsinriktat flernivåstyre där institutioner, företag, organisationer i det civila samhället och medborgare kan bidra till utformningen och utvecklingen av sektorn. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kommittén har för avsikt att tillsammans med EU-institutionerna delta i en diskussion där debatten och den politiska diskursen omvandlas till konkreta förslag, i enlighet med SEDEC-utskottets arbetsprogram (av den 21 november 2017, punkt 1.2) och ReK:s politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Kommittén hoppas att kommissionen engagerar sig i EU:s ratificering av Europarådets konvention om manipulation av resultat inom idrott. |
| --- | --- |

40.

Bryssel den 10 oktober 2018.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Europeiska kommissionen (2014), ”Sport as a growth engine for EU economy”, http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm

1

(2)  Europeiska kommissionen, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf

3

(4)  ISCA/CEBR:s undersökning 2015 i ”Narrative review: the state of physical activity in Europe”, s. 37, och PASS Project, http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

4

(5)  PASS-projektet http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

6

(7)  Eurobarometer (offentliggjord den 22 mars 2018), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en

7

(8)  Study on the contribution of sport to regional development through the structural funds, https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en

8

(9)  CdR 6329/2015.

9

(10)  CdR 66/2011 fin.

10

(11)  https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

11

(12)  COM(2018) 367 final, Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ”Erasmus”: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott och om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013.

12

(13)  CdR 3952/2013 fin

13

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/43

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Paketet om rättvis beskattning

(2018/C 461/07)

| Föredragande: | Paul LINDQUIST (SV–EPP), Landstingsråd, Stockholms läns landsting |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser
  COM(2018) 20 final
  Bilaga till förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser
  COM(2018) 20 final
  Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för småföretag
  COM(2018) 21 final |

Föredragande:

Paul LINDQUIST (SV–EPP), Landstingsråd, Stockholms läns landsting

Referensdokument:

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser

COM(2018) 20 final

Bilaga till förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser

COM(2018) 20 final

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för småföretag

COM(2018) 21 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser

(COM(2018) 20 final)

Ändringsrekommendation 1

Skäl 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I ett slutgiltigt mervärdesskattesystem bör alla medlemsstater behandlas lika och bör därför ha samma restriktioner vid tillämpningen av reducerade mervärdesskattesatser, vilka bör fortsätta att utgöra en avvikelse från normalskattesatsen. Lika behandling utan att begränsa medlemsstaternas nuvarande flexibilitet vid fastställandet av mervärdesskatt kan uppnås. Detta kan uppnås genom att göra det möjligt för dem att tillämpa en reducerad skattesats på vilken minimikravet inte tillämpas, samt ett undantag med rätt att göra avdrag för ingående mervärdesskatt, utöver högst två reducerade skattesatser på minst 5 %. | I ett slutgiltigt mervärdesskattesystem bör alla medlemsstater behandlas lika och bör därför ha samma restriktioner vid tillämpningen av reducerade mervärdesskattesatser, vilka bör fortsätta att utgöra en avvikelse från normalskattesatsen. Lika behandling utan att begränsa medlemsstaternas nuvarande flexibilitet vid fastställandet av mervärdesskatt kan uppnås. Detta kan uppnås genom att göra det möjligt för dem att
  i syfte att beakta olika varors och tjänsters positiva sociala och miljömässiga effekter
  tillämpa en reducerad skattesats på vilken minimikravet inte tillämpas, samt ett undantag med rätt att göra avdrag för ingående mervärdesskatt, utöver högst två reducerade skattesatser på minst 5 %.
  Inom de gränser som anges i detta direktiv har medlemsstaterna möjlighet att behålla de reducerade mervärdesskattesatser som redan finns eller att införa nya sådana som gynnar slutkonsumenten och är av allmänt intresse, exempelvis för arbetsintensiva tjänster eller av sociala och/eller miljömässiga hänsyn. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I ett slutgiltigt mervärdesskattesystem bör alla medlemsstater behandlas lika och bör därför ha samma restriktioner vid tillämpningen av reducerade mervärdesskattesatser, vilka bör fortsätta att utgöra en avvikelse från normalskattesatsen. Lika behandling utan att begränsa medlemsstaternas nuvarande flexibilitet vid fastställandet av mervärdesskatt kan uppnås. Detta kan uppnås genom att göra det möjligt för dem att tillämpa en reducerad skattesats på vilken minimikravet inte tillämpas, samt ett undantag med rätt att göra avdrag för ingående mervärdesskatt, utöver högst två reducerade skattesatser på minst 5 %.

I ett slutgiltigt mervärdesskattesystem bör alla medlemsstater behandlas lika och bör därför ha samma restriktioner vid tillämpningen av reducerade mervärdesskattesatser, vilka bör fortsätta att utgöra en avvikelse från normalskattesatsen. Lika behandling utan att begränsa medlemsstaternas nuvarande flexibilitet vid fastställandet av mervärdesskatt kan uppnås. Detta kan uppnås genom att göra det möjligt för dem att
  i syfte att beakta olika varors och tjänsters positiva sociala och miljömässiga effekter
  tillämpa en reducerad skattesats på vilken minimikravet inte tillämpas, samt ett undantag med rätt att göra avdrag för ingående mervärdesskatt, utöver högst två reducerade skattesatser på minst 5 %.
  Inom de gränser som anges i detta direktiv har medlemsstaterna möjlighet att behålla de reducerade mervärdesskattesatser som redan finns eller att införa nya sådana som gynnar slutkonsumenten och är av allmänt intresse, exempelvis för arbetsintensiva tjänster eller av sociala och/eller miljömässiga hänsyn.

Motivering

Om regelverket blir alltför specifikt är risken stor att önskad flexibilitet förhindras.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Även om det fortsatt är möjligt att tillämpa olika skattesatser i vissa avlägset belägna områden, är det nödvändigt att säkerställa att normalskattesatsen följer ett minimivärde på 15 %. | Även om det fortsatt är möjligt att tillämpa olika skattesatser i vissa avlägset belägna områden, är det nödvändigt att säkerställa att normalskattesatsen följer ett minimivärde på 15 %
  och ett maximivärde på 25 %
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Även om det fortsatt är möjligt att tillämpa olika skattesatser i vissa avlägset belägna områden, är det nödvändigt att säkerställa att normalskattesatsen följer ett minimivärde på 15 %.

Även om det fortsatt är möjligt att tillämpa olika skattesatser i vissa avlägset belägna områden, är det nödvändigt att säkerställa att normalskattesatsen följer ett minimivärde på 15 %
  och ett maximivärde på 25 %
  .

Ändringsrekommendation 3

Lägg till en ny punkt efter artikel 1.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Artikel 97 ska ersättas med följande text: ”Normalskattesatsen får inte vara lägre än 15 % och inte högre än 25 %.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 97 ska ersättas med följande text: ”Normalskattesatsen får inte vara lägre än 15 % och inte högre än 25 %.”

Ändringsrekommendation 4

Artikel 1.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 98 ska ersättas med följande: | Artikel 98 ska ersättas med följande: |
| ”Artikel 98 | ”Artikel 98 |
| 1.   Medlemsstaterna får tillämpa högst två reducerade skattesatser. | 1.   Medlemsstaterna får tillämpa högst två reducerade skattesatser. |
| De reducerade skattesatserna ska fastställas som en procentsats av beskattningsunderlaget, vilken inte får understiga 5 %. | De reducerade skattesatserna ska fastställas som en procentsats av beskattningsunderlaget, vilken inte får understiga 5 %. |
| 2.   Genom undantag från punkt 1 kan medlemsstaterna, utöver de två reducerade skattesatserna, tillämpa en reducerad skattesats som understiger minimiskattesatsen på 5 % och ett undantag från skatteplikt med rätt till avdrag för mervärdesskatt som betalats i det föregående ledet. | 2.   Genom undantag från punkt 1 kan medlemsstaterna, utöver de två reducerade skattesatserna, tillämpa en reducerad skattesats som understiger minimiskattesatsen på 5 % och ett undantag från skatteplikt med rätt till avdrag för mervärdesskatt som betalats i det föregående ledet. |
| 3.   Reducerade skattesatser och undantag som tillämpats enligt punkterna 1 och 2 ska
  bara
  gynna slutkonsumenten och ska tillämpas för att på ett konsekvent sätt fullfölja ett mål av allmänt intresse. | 3.   Reducerade skattesatser och undantag som tillämpats enligt punkterna 1 och 2 ska gynna slutkonsumenten och ska tillämpas för att på ett konsekvent sätt fullfölja ett mål av allmänt intresse
  som beaktar olika varors och tjänsters positiva sociala och miljömässiga effekter
  . |
| De reducerade skattesatser och undantag som avses i punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas på varor eller tjänster i de kategorier som anges i bilaga IIIa.” | De reducerade skattesatser och undantag som avses i punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas på varor eller tjänster i de kategorier som anges i bilaga IIIa.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 98 ska ersättas med följande:

Artikel 98 ska ersättas med följande:

”Artikel 98

”Artikel 98

1.   Medlemsstaterna får tillämpa högst två reducerade skattesatser.

1.   Medlemsstaterna får tillämpa högst två reducerade skattesatser.

De reducerade skattesatserna ska fastställas som en procentsats av beskattningsunderlaget, vilken inte får understiga 5 %.

De reducerade skattesatserna ska fastställas som en procentsats av beskattningsunderlaget, vilken inte får understiga 5 %.

2.   Genom undantag från punkt 1 kan medlemsstaterna, utöver de två reducerade skattesatserna, tillämpa en reducerad skattesats som understiger minimiskattesatsen på 5 % och ett undantag från skatteplikt med rätt till avdrag för mervärdesskatt som betalats i det föregående ledet.

2.   Genom undantag från punkt 1 kan medlemsstaterna, utöver de två reducerade skattesatserna, tillämpa en reducerad skattesats som understiger minimiskattesatsen på 5 % och ett undantag från skatteplikt med rätt till avdrag för mervärdesskatt som betalats i det föregående ledet.

3.   Reducerade skattesatser och undantag som tillämpats enligt punkterna 1 och 2 ska
  bara
  gynna slutkonsumenten och ska tillämpas för att på ett konsekvent sätt fullfölja ett mål av allmänt intresse.

3.   Reducerade skattesatser och undantag som tillämpats enligt punkterna 1 och 2 ska gynna slutkonsumenten och ska tillämpas för att på ett konsekvent sätt fullfölja ett mål av allmänt intresse
  som beaktar olika varors och tjänsters positiva sociala och miljömässiga effekter
  .

De reducerade skattesatser och undantag som avses i punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas på varor eller tjänster i de kategorier som anges i bilaga IIIa.”

De reducerade skattesatser och undantag som avses i punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas på varor eller tjänster i de kategorier som anges i bilaga IIIa.”

Motivering

Motivering

En inskränkning till att undantag bara ska gynna slutkonsumenten kan bli svårt att tillämpa i praktiken eftersom många varor och tjänster säljs till både konsumenter och företag. I de allmänna skälen anges att förslagets grundtanke bl.a. är att bevara en fungerande inre marknad, att undvika onödig komplexitet och därmed höjda affärskostnader. Av dessa anledningar bör ordet bara strykas från direktivtexten.

bara

bara

Bilaga till förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser

(COM(2018) 20 final)

Ändringsrekommendation 5

Ändringsrekommendation 5

Punkt 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5) | Tillhandahållande av alkoholhaltiga drycker | 11.01
  11.02
  11.03
  11.05
  47.00.25 | Ingen | Ingen | 5) | Tillhandahållande av alkoholhaltiga drycker | 11.01
  11.02
  11.03


  11.04


  11.05
  47.00.25 | Ingen | Ingen |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5)

Tillhandahållande av alkoholhaltiga drycker

11.01

11.02

11.03

11.05

47.00.25

Ingen

Ingen

5)

Tillhandahållande av alkoholhaltiga drycker

11.01

11.02

11.03

11.04

11.04

11.05

47.00.25

Ingen

Ingen

Motivering

Motivering

Det finns inget skäl att alkohol som framställs av andra icke-destillerade jästa drycker, såsom vermouth, ska kunna beskattas till en reducerad skattesats.

Ändringsrekommendation 6

Ändringsrekommendation 6

Punkt 7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 7) | Leverans, hyra, underhåll och reparationer av transportmedel | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Leverans, uthyrning, underhåll och reparation av cyklar, barnvagnar och rullstolar
  .... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 | 7) | Leverans, hyra, underhåll och reparationer av transportmedel | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Leverans, uthyrning, underhåll och reparation av cyklar
  (inbegripet elcyklar), elmopeder
  , barnvagnar och rullstolar
  ..... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

7)

Leverans, hyra, underhåll och reparationer av transportmedel

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Leverans, uthyrning, underhåll och reparation av cyklar, barnvagnar och rullstolar

....

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

7)

Leverans, hyra, underhåll och reparationer av transportmedel

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Leverans, uthyrning, underhåll och reparation av cyklar
  (inbegripet elcyklar), elmopeder
  , barnvagnar och rullstolar

(inbegripet elcyklar), elmopeder

.....

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

Motivering

Motivering

Det bör tydligt framgå att medlemsstaterna också får låta elcyklar och elmopeder omfattas av en reducerad skattesats. Elcyklar och elmopeder spelar en viktig roll i fråga om rörlighet.

Ändringsrekommendation 7

Ändringsrekommendation 7

Punkt 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 10) | Leverans av datorer, elektronikvaror och optik, leverans av klockor. | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Ingen | Ingen | 10) | Leverans av datorer, elektronikvaror och optik, leverans av klockor. | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Strålningsutrustning, elektromedicinsk och elektroterapeutisk utrustning samt glasögon och kontaktlinser | 26.60




  32.50.4 |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

10)

Leverans av datorer, elektronikvaror och optik, leverans av klockor.

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Ingen

Ingen

Ingen

Ingen

10)

Leverans av datorer, elektronikvaror och optik, leverans av klockor.

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Strålningsutrustning, elektromedicinsk och elektroterapeutisk utrustning samt glasögon och kontaktlinser

Strålningsutrustning, elektromedicinsk och elektroterapeutisk utrustning samt glasögon och kontaktlinser

26.60

26.60

32.50.4

32.50.4

Motivering

Motivering

Medlemsstaterna bör ha möjlighet att låta glasögon och kontaktlinser samt pacemakers och hörapparater omfattas av reducerade skattesatser.

Ändringsrekommendation 8

Ändringsrekommendation 8

Punkt 15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 15) | Tillhandahållande av finansiella tjänster
  och försäkringstjänster | 64


  65


  66 | Ingen | Ingen | 15) | Tillhandahållande av finansiella tjänster | 64
  66 | Ingen | Ingen |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

15)

Tillhandahållande av finansiella tjänster
  och försäkringstjänster

och försäkringstjänster

64

65

65

66

Ingen

Ingen

15)

Tillhandahållande av finansiella tjänster

64

66

Ingen

Ingen

Motivering

Motivering

Enligt artikel 135.1 a i direktiv 2006/112/EG måste medlemsstaterna undanta försäkrings- och återförsäkringstransaktioner, inbegripet tjänster med anknytning till sådana transaktioner som utförs av försäkringsmäklare och försäkringsagenter, från skatteplikt.

Kommissionens förslag står därmed i strid med ordalydelsen i direktiv 2006/112/EG.

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för småföretag

(COM(2018) 21 final)

Ändringsrekommendation 9

Ändringsrekommendation 9

Skäl 13

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att säkerställa efterlevnad med de villkor för undantag som beviljas av en medlemsstat till företag som inte är etablerade där, är det nödvändigt att kräva en förhandsanmälan av deras avsikt att använda undantaget. En sådan anmälan bör göras
  av företaget till den medlemsstat där det är etablerat
  . Den medlemsstat
  en
  bör därefter, på grundval av den information som lämnats om företagets omsättning, lämna den informationen till övriga berörda medlemsstater. | För att säkerställa efterlevnad med de villkor för undantag som beviljas av en medlemsstat till företag som inte är etablerade där, är det nödvändigt att kräva en förhandsanmälan av deras avsikt att använda undantaget. En sådan anmälan bör göras
  via en webbportal som bör skapas av kommissionen
  . Den medlemsstat
  där företaget är etablerat
  bör därefter, på grundval av den information som lämnats om företagets omsättning, lämna den informationen till övriga berörda medlemsstater. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att säkerställa efterlevnad med de villkor för undantag som beviljas av en medlemsstat till företag som inte är etablerade där, är det nödvändigt att kräva en förhandsanmälan av deras avsikt att använda undantaget. En sådan anmälan bör göras
  av företaget till den medlemsstat där det är etablerat
  . Den medlemsstat
  en
  bör därefter, på grundval av den information som lämnats om företagets omsättning, lämna den informationen till övriga berörda medlemsstater.

av företaget till den medlemsstat där det är etablerat

en

För att säkerställa efterlevnad med de villkor för undantag som beviljas av en medlemsstat till företag som inte är etablerade där, är det nödvändigt att kräva en förhandsanmälan av deras avsikt att använda undantaget. En sådan anmälan bör göras
  via en webbportal som bör skapas av kommissionen
  . Den medlemsstat
  där företaget är etablerat
  bör därefter, på grundval av den information som lämnats om företagets omsättning, lämna den informationen till övriga berörda medlemsstater.

via en webbportal som bör skapas av kommissionen

där företaget är etablerat

Motivering

Motivering

Ändringsrekommendationen hör ihop med ändringsförslaget till artikel 1.12 – Det bygger på ett förslag i det förslag till betänkande som lagts fram för Europaparlamentet av Tom Vandenkendelaere (EPP–BE).

Ändringsrekommendation 10

Ändringsrekommendation 10

Artikel 1.12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 284 ska ersättas med följande: | Artikel 284 ska ersättas med följande: |
| ”Artikel 284 | ”Artikel 284 |
| 1.   Medlemsstaterna får undanta leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster som görs inom deras territorier av småföretag etablerade på det territoriet vars årsomsättning i medlemsstaten, som kan hänföras till sådana leveranser, inte överstiger ett tröskelvärde som fastställts av dessa medlemsstater för tillämpningen av detta undantag. | 1.   Medlemsstaterna får undanta leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster som görs inom deras territorier av småföretag etablerade på det territoriet vars årsomsättning i medlemsstaten, som kan hänföras till sådana leveranser, inte överstiger ett tröskelvärde som fastställts av dessa medlemsstater för tillämpningen av detta undantag. |
| Medlemsstaterna får fastställa olika tröskelvärden
  för olika sektorer
  på grundval av objektiva kriterier. Dessa tröskelvärden får dock uppgå till högst
  85 000
  euro eller motsvarande värde i nationell valuta. | Medlemsstaterna får fastställa olika tröskelvärden på grundval av objektiva kriterier. Dessa tröskelvärden får dock uppgå till högst
  100 000
  euro eller motsvarande värde i nationell valuta. |
| 2.   Medlemsstater som har infört undantaget för småföretag ska också undanta leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster på sitt eget territorium som görs av företag som är etablerade i en annan medlemsstat, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:






  a) | Årsomsättningen i unionen för detta småföretag överstiger inte 100 000 euro. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 284 ska ersättas med följande:

Artikel 284 ska ersättas med följande:

”Artikel 284

”Artikel 284

1.   Medlemsstaterna får undanta leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster som görs inom deras territorier av småföretag etablerade på det territoriet vars årsomsättning i medlemsstaten, som kan hänföras till sådana leveranser, inte överstiger ett tröskelvärde som fastställts av dessa medlemsstater för tillämpningen av detta undantag.

1.   Medlemsstaterna får undanta leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster som görs inom deras territorier av småföretag etablerade på det territoriet vars årsomsättning i medlemsstaten, som kan hänföras till sådana leveranser, inte överstiger ett tröskelvärde som fastställts av dessa medlemsstater för tillämpningen av detta undantag.

Medlemsstaterna får fastställa olika tröskelvärden
  för olika sektorer
  på grundval av objektiva kriterier. Dessa tröskelvärden får dock uppgå till högst
  85 000
  euro eller motsvarande värde i nationell valuta.

för olika sektorer

85 000

Medlemsstaterna får fastställa olika tröskelvärden på grundval av objektiva kriterier. Dessa tröskelvärden får dock uppgå till högst
  100 000
  euro eller motsvarande värde i nationell valuta.

100 000

2.   Medlemsstater som har infört undantaget för småföretag ska också undanta leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster på sitt eget territorium som görs av företag som är etablerade i en annan medlemsstat, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

a)

Årsomsättningen i unionen för detta småföretag överstiger inte 100 000 euro.

| b) | Värdet av leveranserna och tillhandahållandena i den medlemsstat där företaget inte är etablerat inte överstiger det tröskelvärde som tillämpas i den medlemsstaten för beviljande av undantaget till företag som är etablerade i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Värdet av leveranserna och tillhandahållandena i den medlemsstat där företaget inte är etablerat inte överstiger det tröskelvärde som tillämpas i den medlemsstaten för beviljande av undantaget till företag som är etablerade i den medlemsstaten.

2.   Medlemsstater som har infört undantaget för småföretag ska också undanta leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster på sitt eget territorium som görs av företag som är etablerade i en annan medlemsstat, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

| a) | Årsomsättningen i unionen för detta småföretag överstiger inte 100 000 euro. |
| --- | --- |

a)

Årsomsättningen i unionen för detta småföretag överstiger inte 100 000 euro.

| b) | Värdet av leveranserna och tillhandahållandena i den medlemsstat där företaget inte är etablerat inte överstiger det tröskelvärde som tillämpas i den medlemsstaten för beviljande av undantaget till företag som är etablerade i den medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

Värdet av leveranserna och tillhandahållandena i den medlemsstat där företaget inte är etablerat inte överstiger det tröskelvärde som tillämpas i den medlemsstaten för beviljande av undantaget till företag som är etablerade i den medlemsstaten.

3.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att småföretag som omfattas av undantaget uppfyller de villkor som anges i punkterna 1 och 2.

3.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att småföretag som omfattas av undantaget uppfyller de villkor som anges i punkterna 1 och 2.

4.   
  Innan småföretag utnyttjar
  undantaget
  i andra medlemsstater ska de anmäla det till den medlemsstat där företaget är etablerat
  .

4.   
  Kommissionen ska upprätta en webbportal där små företag som vill utnyttja
  undantaget
  i en annan medlemsstat kan registrera sig
  .

Om småföretag utnyttjar undantaget i andra medlemsstater än den där de är etablerade, ska etableringsmedlemsstaten vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa en korrekt deklaration av årsomsättningen i unionen och företagets årsomsättning i medlemsstaten och ska informera skattemyndigheterna i de andra berörda medlemsstaterna i vilka företaget gör sina leveranser eller tillhandahållanden.”

Om småföretag utnyttjar undantaget i andra medlemsstater än den där de är etablerade, ska etableringsmedlemsstaten vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa en korrekt deklaration av årsomsättningen i unionen och företagets årsomsättning i medlemsstaten och ska informera skattemyndigheterna i de andra berörda medlemsstaterna i vilka företaget gör sina leveranser eller tillhandahållanden.”

Motivering

Motivering

Det nationella tröskelvärdet bör i enlighet med subsidiaritetsprincipen vara en nationell angelägenhet och det ska därför inte införas något beloppsmässigt tak, annat än de för unionen gemensamma föreslagna 100 000 euro. En möjlighet till olika nationella tröskelvärden är positivt då det ökar flexibiliteten, dock kan en begränsning till olika sektorer skapa gränsdragningsproblem.

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

Artikel 1.15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Följande artikel ska införas som artikel 288a: | Följande artikel ska införas som artikel 288a: |
| ”Artikel 288a | ”Artikel 288a |
| Om årsomsättningen i medlemsstaten för ett småföretag under ett kalenderår överstiger det tröskelvärde för undantag som avses i artikel 284.1 ska företaget kunna fortsätta att dra nytta av undantaget för det året, förutsatt att årsomsättningen i medlemsstaten under det året inte överstiger det tröskelvärde som fastställs i artikel 284.1 med mer än
  50 %
  .” | Om årsomsättningen i medlemsstaten för ett småföretag under ett kalenderår överstiger det tröskelvärde för undantag som avses i artikel 284.1 ska företaget kunna fortsätta att dra nytta av undantaget för det året, förutsatt att årsomsättningen i medlemsstaten under det året inte överstiger det tröskelvärde som fastställs i artikel 284.1 med mer än
  33 %
  .” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Följande artikel ska införas som artikel 288a:

Följande artikel ska införas som artikel 288a:

”Artikel 288a

”Artikel 288a

Om årsomsättningen i medlemsstaten för ett småföretag under ett kalenderår överstiger det tröskelvärde för undantag som avses i artikel 284.1 ska företaget kunna fortsätta att dra nytta av undantaget för det året, förutsatt att årsomsättningen i medlemsstaten under det året inte överstiger det tröskelvärde som fastställs i artikel 284.1 med mer än
  50 %
  .”

50 %

Om årsomsättningen i medlemsstaten för ett småföretag under ett kalenderår överstiger det tröskelvärde för undantag som avses i artikel 284.1 ska företaget kunna fortsätta att dra nytta av undantaget för det året, förutsatt att årsomsättningen i medlemsstaten under det året inte överstiger det tröskelvärde som fastställs i artikel 284.1 med mer än
  33 %
  .”

33 %

Motivering

Motivering

Bestämmelsen minskar negativa tröskeleffekter. Dock kan snedvridning av konkurrensen uppkomma för de företag som inte kan åtnjuta undantaget. Därför bör den andel med vilken tröskelvärdet kan överstigas begränsas till 33 %.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | ReK välkomnar kommissionens initiativ att reformera EU:s befintliga mervärdesskattesystem för att den inre marknaden ska fungera bättre och säkerställa att mervärdesskattereglerna är anpassade till förändringar i den globala och digitala ekonomin. |
| --- | --- |

1.

ReK välkomnar kommissionens initiativ att reformera EU:s befintliga mervärdesskattesystem för att den inre marknaden ska fungera bättre och säkerställa att mervärdesskattereglerna är anpassade till förändringar i den globala och digitala ekonomin.

| 2. | ReK betonar dock att det är av stor vikt att förslaget är välavvägt för att undvika snedvridning av konkurrensen, ökad administration och höjda affärskostnader för små och medelstora företag samt för lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

2.

ReK betonar dock att det är av stor vikt att förslaget är välavvägt för att undvika snedvridning av konkurrensen, ökad administration och höjda affärskostnader för små och medelstora företag samt för lokala och regionala myndigheter.

| 3. | ReK anser att skillnaderna i mervärdesskattesystemen och mervärdesskattesatserna får särskilt stor inverkan på gränsregionerna och på de små och medelstora företagens verksamhet i dessa regioner. Man måste därför undersöka den territoriella inverkan av förslagen om att möjliggöra större flexibilitet vid fastställandet av mervärdesskattesatserna och de tröskelvärden som föreslås. |
| --- | --- |

3.

ReK anser att skillnaderna i mervärdesskattesystemen och mervärdesskattesatserna får särskilt stor inverkan på gränsregionerna och på de små och medelstora företagens verksamhet i dessa regioner. Man måste därför undersöka den territoriella inverkan av förslagen om att möjliggöra större flexibilitet vid fastställandet av mervärdesskattesatserna och de tröskelvärden som föreslås.

Gemensamma regler för mervärdesskattesatser

Gemensamma regler för mervärdesskattesatser

| 4. | Kommittén är positiv till kommissionens förslag att varor och tjänster beskattas i enlighet med destinationsprincipen eftersom det innebär mindre risk för snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

4.

Kommittén är positiv till kommissionens förslag att varor och tjänster beskattas i enlighet med destinationsprincipen eftersom det innebär mindre risk för snedvridning av konkurrensen.

| 5. | ReK stöder direktivets föreslagna artikel 98.1 och 98.2 om att medlemsstaterna får tillämpa högst två reducerade skattesatser på minst 5 % och även får tillämpa en reducerad skattesats för vilken inget minimum på 5 % krävs samt ett undantag med avdragsrätt för ingående moms. |
| --- | --- |

5.

ReK stöder direktivets föreslagna artikel 98.1 och 98.2 om att medlemsstaterna får tillämpa högst två reducerade skattesatser på minst 5 % och även får tillämpa en reducerad skattesats för vilken inget minimum på 5 % krävs samt ett undantag med avdragsrätt för ingående moms.

| 6. | Kommittén är positiv till kommissionens förslag att inrätta en förteckning (bilaga IIIa) över produkter där momssatsen inte får reduceras i stället för att som nu ha förteckning (därtill med olika tillfälliga avvikelser) över produkter där momssatsen får understiga normalskattesatsen. Förslagen ger större flexibilitet för de enskilda medlemsstaterna och eliminerar den bristande skatteneutralitet som följer av att vissa medlemsstater har reducerad moms på produkter som andra medlemsstater är förhindrade från att införa. ReK vill understryka att syftet med förteckningen är att undvika snedvridning av konkurrensen. Förteckningen bör således inte användas för att uppnå andra politiska syften. |
| --- | --- |

6.

Kommittén är positiv till kommissionens förslag att inrätta en förteckning (bilaga IIIa) över produkter där momssatsen inte får reduceras i stället för att som nu ha förteckning (därtill med olika tillfälliga avvikelser) över produkter där momssatsen får understiga normalskattesatsen. Förslagen ger större flexibilitet för de enskilda medlemsstaterna och eliminerar den bristande skatteneutralitet som följer av att vissa medlemsstater har reducerad moms på produkter som andra medlemsstater är förhindrade från att införa. ReK vill understryka att syftet med förteckningen är att undvika snedvridning av konkurrensen. Förteckningen bör således inte användas för att uppnå andra politiska syften.

| 7. | ReK anser att dagens regelverk inte bara innebär bristande skatteneutralitet medlemsstaterna emellan utan även hämmar möjligheterna att tillvarata den tekniska utvecklingens potential då samma vara/tjänst beskattas olika beroende på distributionsform. Ett tydligt exempel på detta är förbudet mot reducerad moms på digitala publikationer såsom tidningar, ljudböcker och strömmad musik. Detta har drabbat inte minst tidningsbranschen som just nu genomgår stora strukturella förändringar i takt med att mediekonsumtionen digitaliseras alltmer och vars betydelse för demokratin inte kan underskattas. |
| --- | --- |

7.

ReK anser att dagens regelverk inte bara innebär bristande skatteneutralitet medlemsstaterna emellan utan även hämmar möjligheterna att tillvarata den tekniska utvecklingens potential då samma vara/tjänst beskattas olika beroende på distributionsform. Ett tydligt exempel på detta är förbudet mot reducerad moms på digitala publikationer såsom tidningar, ljudböcker och strömmad musik. Detta har drabbat inte minst tidningsbranschen som just nu genomgår stora strukturella förändringar i takt med att mediekonsumtionen digitaliseras alltmer och vars betydelse för demokratin inte kan underskattas.

| 8. | ReK utgår ifrån att artikel 98.3 ska tillämpas på varor och tjänster som konsumenter typiskt sett brukar köpa. Efter en sådan prövning ska varor och tjänster kunna säljas till reducerad skattesats även om det sedan sker både till företag och till privatpersoner. |
| --- | --- |

8.

ReK utgår ifrån att artikel 98.3 ska tillämpas på varor och tjänster som konsumenter typiskt sett brukar köpa. Efter en sådan prövning ska varor och tjänster kunna säljas till reducerad skattesats även om det sedan sker både till företag och till privatpersoner.

| 9. | ReK vill understryka att ordet slutkonsument kan skapa vissa tillämpningsproblem. Slutkonsument i mervärdesskattesammanhang kan vara en privatperson, en icke-beskattningsbar juridisk person eller en beskattningsbar person som bedriver en verksamhet som är undantagen från skatteplikt utan rätt till avdrag för mervärdesskatt. Av motiveringen framgår dock att slutkonsumenten är den person som förvärvar varor och tjänster för personligt bruk. Mot bakgrund av att även juridiska personer kan vara slutkonsumenter anser ReK att rekvisitet även ska omfatta sådana personer. |
| --- | --- |

9.

ReK vill understryka att ordet slutkonsument kan skapa vissa tillämpningsproblem. Slutkonsument i mervärdesskattesammanhang kan vara en privatperson, en icke-beskattningsbar juridisk person eller en beskattningsbar person som bedriver en verksamhet som är undantagen från skatteplikt utan rätt till avdrag för mervärdesskatt. Av motiveringen framgår dock att slutkonsumenten är den person som förvärvar varor och tjänster för personligt bruk. Mot bakgrund av att även juridiska personer kan vara slutkonsumenter anser ReK att rekvisitet även ska omfatta sådana personer.

| 10. | ReK stöder förslaget att den vägda genomsnittliga skattesatsen (WAR) ska överstiga 12 procent för att säkerställa att medlemsstaterna har ett intäktsskydd. |
| --- | --- |

10.

ReK stöder förslaget att den vägda genomsnittliga skattesatsen (WAR) ska överstiga 12 procent för att säkerställa att medlemsstaterna har ett intäktsskydd.

| 11. | En ökad flexibilitet i antagande av mervärdesskattesatser kan vara förenat med komplexitet, särskilt för små och medelstora företag som inte har samma resurser och organisation som ett stort företag att kunna förhålla sig till flera olika skattesatser vid gränsöverskridande handel. |
| --- | --- |

11.

En ökad flexibilitet i antagande av mervärdesskattesatser kan vara förenat med komplexitet, särskilt för små och medelstora företag som inte har samma resurser och organisation som ett stort företag att kunna förhålla sig till flera olika skattesatser vid gränsöverskridande handel.

| 12. | ReK uppmanar kommissionen att skapa en elektronisk portal, förslagsvis genom att vidareutveckla den befintliga webbportalen TEDB, så att företagen kan hålla reda på de olika mervärdesskattesatssystemen i EU:s samtliga medlemsstater och, inom ramen för de villkor för undantag som beviljas av en medlemsstat till företag som inte är etablerade i denna, anmäla att företagen i fråga har för avsikt att utnyttja undantaget. Detta verktyg bör vara lättillgängligt, tillförlitligt och tillgängligt på samtliga officiella EU-språk. |
| --- | --- |

12.

ReK uppmanar kommissionen att skapa en elektronisk portal, förslagsvis genom att vidareutveckla den befintliga webbportalen TEDB, så att företagen kan hålla reda på de olika mervärdesskattesatssystemen i EU:s samtliga medlemsstater och, inom ramen för de villkor för undantag som beviljas av en medlemsstat till företag som inte är etablerade i denna, anmäla att företagen i fråga har för avsikt att utnyttja undantaget. Detta verktyg bör vara lättillgängligt, tillförlitligt och tillgängligt på samtliga officiella EU-språk.

| 13. | ReK uppmanar även kommissionen att utöka möjligheten att använda systemet för Mini One Stop Shop (MOSS) i samband med genomförandet av detta förslag. MOSS-systemet blir särskilt viktigt för den administrativa hanteringen av momsen i destinationslandet. |
| --- | --- |

13.

ReK uppmanar även kommissionen att utöka möjligheten att använda systemet för Mini One Stop Shop (MOSS) i samband med genomförandet av detta förslag. MOSS-systemet blir särskilt viktigt för den administrativa hanteringen av momsen i destinationslandet.

| 14. | En ökad flexibilitet i antagande av mervärdesskattesatser kan göra det svårare att avgöra hur en transaktion som inkluderar flera tillhandahållanden ska beskattas. Frågan påverkar vilken skattesats som blir tillämplig, beskattningsunderlaget, fakturans utformning och vilket land som är rätt beskattningsland. Detta kan leda till problem vid fakturering och ge upphov till osäkerhet, kostnader och risk för tvister då frågan kan hanteras olika i olika medlemsstater. ReK anser därför att det behövs tydlig vägledning från kommissionen kring hur transaktioner som inkluderar flera tillhandahållanden ska hanteras. |
| --- | --- |

14.

En ökad flexibilitet i antagande av mervärdesskattesatser kan göra det svårare att avgöra hur en transaktion som inkluderar flera tillhandahållanden ska beskattas. Frågan påverkar vilken skattesats som blir tillämplig, beskattningsunderlaget, fakturans utformning och vilket land som är rätt beskattningsland. Detta kan leda till problem vid fakturering och ge upphov till osäkerhet, kostnader och risk för tvister då frågan kan hanteras olika i olika medlemsstater. ReK anser därför att det behövs tydlig vägledning från kommissionen kring hur transaktioner som inkluderar flera tillhandahållanden ska hanteras.

Förenkling av reglerna för småföretag

Förenkling av reglerna för småföretag

| 15. | ReK välkomnar EU-kommissionens förslag att ge medlemsstaterna större möjlighet att förenkla momshanteringen för småföretag. Dock är det viktigt att skatteeffektiviteten förbättras och att bedrägerier bekämpas så att konkurrensen inte snedvrids och att medlemsstaternas skatteintäkter säkras. |
| --- | --- |

15.

ReK välkomnar EU-kommissionens förslag att ge medlemsstaterna större möjlighet att förenkla momshanteringen för småföretag. Dock är det viktigt att skatteeffektiviteten förbättras och att bedrägerier bekämpas så att konkurrensen inte snedvrids och att medlemsstaternas skatteintäkter säkras.

| 16. | ReK instämmer med den föreslagna definitionen som innebär att företag med en årsomsättning på högst 2 000 000 euro inom unionen definieras som småföretag. |
| --- | --- |

16.

ReK instämmer med den föreslagna definitionen som innebär att företag med en årsomsättning på högst 2 000 000 euro inom unionen definieras som småföretag.

| 17. | Mervärdesskattesystemets uppsplittring och komplexitet leder till stora kostnader för regelefterlevnad för de företag som bedriver gränsöverskridande handel. Dessa kostnader är oproportionerligt höga för små och medelstora företag, som är ryggraden i ekonomin och grunden för sysselsättning på regional nivå, och i synnerhet för småföretag med en omsättning som understiger 2 000 000 euro. De utgör ungefär 98 % av alla EU:s företag, bidrar med ca 15 % av den totala omsättningen och runt 25 % av nettointäkterna från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

17.

Mervärdesskattesystemets uppsplittring och komplexitet leder till stora kostnader för regelefterlevnad för de företag som bedriver gränsöverskridande handel. Dessa kostnader är oproportionerligt höga för små och medelstora företag, som är ryggraden i ekonomin och grunden för sysselsättning på regional nivå, och i synnerhet för småföretag med en omsättning som understiger 2 000 000 euro. De utgör ungefär 98 % av alla EU:s företag, bidrar med ca 15 % av den totala omsättningen och runt 25 % av nettointäkterna från mervärdesskatt.

| 18. | Vid leverans av elektroniska tjänster kan det vara svårt att avgöra i vilken medlemsstat kunden befinner sig. För små företag är i vissa fall den administrativa kostnaden för att fastställa detta på ett för skattemyndigheterna tillfredsställande sätt så stor att man avstår från handel med kunder i andra medlemsstater. För att minska regelbördan för småföretag med en försäljning på högst 2 000 000 euro inom unionen bör dessa som ett alternativ kunna debitera den inom unionen högsta tillämpbara momssatsen för tjänsten i fråga. |
| --- | --- |

18.

Vid leverans av elektroniska tjänster kan det vara svårt att avgöra i vilken medlemsstat kunden befinner sig. För små företag är i vissa fall den administrativa kostnaden för att fastställa detta på ett för skattemyndigheterna tillfredsställande sätt så stor att man avstår från handel med kunder i andra medlemsstater. För att minska regelbördan för småföretag med en försäljning på högst 2 000 000 euro inom unionen bör dessa som ett alternativ kunna debitera den inom unionen högsta tillämpbara momssatsen för tjänsten i fråga.

| 19. | ReK delar kommissionens åsikt att kostnaderna för efterlevnad av mervärdesskattesystemet bör vara så låga som möjligt. Det är glädjande att förslaget förväntas minska kostnaderna för efterlevnaden av mervärdesskattereglerna för små och medelstora företag med upp till 18 % per år. |
| --- | --- |

19.

ReK delar kommissionens åsikt att kostnaderna för efterlevnad av mervärdesskattesystemet bör vara så låga som möjligt. Det är glädjande att förslaget förväntas minska kostnaderna för efterlevnaden av mervärdesskattereglerna för små och medelstora företag med upp till 18 % per år.

| 20. | ReK stöder förslaget att undantaget för småföretag ska vara tillgängligt för alla företag som är etablerade i en annan medlemsstat under förutsättning att årsomsättningen inom EU för det aktuella småföretaget inte överstiger 100 000 euro, men anser att det är angeläget att undersöka risken för tillväxthämmande effekter. För ett företag som har varit undantaget från skatteplikt, och därmed haft en påtagligt lägre administrativ börda, kan det innebära en stor affärsmässig belastning att överstiga tröskelbeloppet. |
| --- | --- |

20.

ReK stöder förslaget att undantaget för småföretag ska vara tillgängligt för alla företag som är etablerade i en annan medlemsstat under förutsättning att årsomsättningen inom EU för det aktuella småföretaget inte överstiger 100 000 euro, men anser att det är angeläget att undersöka risken för tillväxthämmande effekter. För ett företag som har varit undantaget från skatteplikt, och därmed haft en påtagligt lägre administrativ börda, kan det innebära en stor affärsmässig belastning att överstiga tröskelbeloppet.

| 21. | ReK välkomnar förslaget som möjliggör för småföretag att utfärda förenklade fakturor samt förslaget om att mervärdesskattebefriade företag inte behöver utfärda en faktura. |
| --- | --- |

21.

ReK välkomnar förslaget som möjliggör för småföretag att utfärda förenklade fakturor samt förslaget om att mervärdesskattebefriade företag inte behöver utfärda en faktura.

| 22. | ReK ställer sig positiv till förslaget att momsredovisningsperioden för småföretag kan omfatta ett kalenderår. |
| --- | --- |

22.

ReK ställer sig positiv till förslaget att momsredovisningsperioden för småföretag kan omfatta ett kalenderår.

| 23. | ReK ställer sig frågande till varför mervärdesskattebefriade företag kan slippa alla räkenskapsskyldigheter och lagringsskyldigheter. En sådan lättnad kan medföra risk för missbruk, eftersom det blir svårt för medlemsstaterna att kontrollera om företag överstiger tröskelvärdet. |
| --- | --- |

23.

ReK ställer sig frågande till varför mervärdesskattebefriade företag kan slippa alla räkenskapsskyldigheter och lagringsskyldigheter. En sådan lättnad kan medföra risk för missbruk, eftersom det blir svårt för medlemsstaterna att kontrollera om företag överstiger tröskelvärdet.

| 24. | I flera medlemsstater vidtas åtgärder som ska förenkla registreringen av nya företag vilket syftar till att förbättra företagsklimatet, men kan samtidigt öka risken för ”karusellbedrägerier”. Bara under 2014 beräknades momsläckaget till följd av karusellbedrägerier till ca 50 miljarder euro. Det är viktigt att skatteeffektiviteten förbättras och att bedrägerier bekämpas, så att detta läckage minskar. |
| --- | --- |

24.

I flera medlemsstater vidtas åtgärder som ska förenkla registreringen av nya företag vilket syftar till att förbättra företagsklimatet, men kan samtidigt öka risken för ”karusellbedrägerier”. Bara under 2014 beräknades momsläckaget till följd av karusellbedrägerier till ca 50 miljarder euro. Det är viktigt att skatteeffektiviteten förbättras och att bedrägerier bekämpas, så att detta läckage minskar.

Bryssel den 10 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/52

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Handlingsplanen för digital utbildning

(2018/C 461/08)

| Huvudföredragande: | Domenico GAMBACORTA (IT–EPP), provinsordförande, Avellino |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om handlingsplanen för digital utbildning
  COM(2018) 22 final |

Huvudföredragande:

Domenico GAMBACORTA (IT–EPP), provinsordförande, Avellino

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om handlingsplanen för digital utbildning

COM(2018) 22 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Huvudpunkter

| 1. | ReK understryker att utbildning sedan Bolognaprocessen har haft en avgörande roll i att skapa ett europeiskt utrymme för dialog och samarbete om de grundläggande principer – yttrandefrihet, tolerans, fri forskning, rörlighet för studenter och personal, studentdeltagande och gemensamt lärande under hela livet– som återspeglar de grundläggande värdena i det europeiska samhället i dag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Åtagandet från EU:s medlemsstater att ge ungdomar ”den bästa utbildningen” har bekräftats i förklaringar (Bratislava, september 2016; Rom, mars 2017) och vid toppmöten på senare tid (Tallinn, maj 2017; Göteborg, november 2017; Bryssel, januari 2018). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Den digitala revolutionen kommer att fortsätta att påtagligt förändra européernas sätt att leva, studera, arbeta och knyta kontakter, och digitala färdigheter och kompetenser är vid sidan av läs- och skrivkunnighet och räkneförmåga grundläggande för att hjälpa medborgarna att möta utmaningarna i en konstant föränderlig, globaliserad och sammanlänkad värld. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén instämmer i att förvärvandet av digitala färdigheter och kompetenser måste börja tidigt och fortsätta hela livet som en del av undervisningsplaner både i förskolan och i vuxenutbildningen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Det är viktigt att utveckla den digitala kompetensen hos arbetskraften i EU för att hantera arbetsmarknadens omvandling och undvika kompetensbrister eller kompetensglapp. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vi ser digital utbildning som en nödvändighet och en möjlighet att ta itu med utmaningar inom utbildningen, t.ex. för att skapa utrymme för en mer individualiserad och inkluderande undervisning för personer med särskilda undervisningsbehov och funktionsnedsättning, migranter och personer i medlemsstaternas vård- och omsorgssystem. |
| --- | --- |

6.

| 7. | ReK påpekar att utveckling av digital kompetens är ett fantastiskt verktyg för att utveckla företagaranda och för att självständigt utföra enskilda eller kompletterande uppgifter samtidigt som man arbetar i tvärvetenskapliga grupper eller i grupper med stor geografisk spridning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Den digitala omvandlingen rymmer en potential för rörlighet uppåt, att forma mer välutbildade och upplysta medborgare, stimulera medborgerligt engagemang, demokratisera kunskapen och förbättra tillgången till och konsumtionen och framställningen av information, för att främja en sund digital identitet och aktiva och ansvarstagande digitala medborgare. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kommittén betonar att användare som är dåligt rustade är särskilt utsatta för de många dolda riskerna med en omedveten användning av digitala resurser, inbegripet nätmobbning, nätfiske, ”sexting”, ”sextortion” (sexuell utpressning via nätet), dataspelsberoende (Internet Gaming Disorder, IGD), stressymptom kopplade till digitalt arbete, rädsla för att missa något (Fear of missing out, FOMO). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vi efterlyser ett större fokus på att stärka såväl vuxnas som barns och ungdomars kritiska tänkande och mediekunskap så att de kan bedöma och hantera den stora spridningen av falska nyheter och riskerna med en okritisk användning av den information som finns tillgänglig på nätet eller information som finns tillgänglig digitalt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Det massiva införandet av algoritmer och system för maskininlärning för artificiell intelligens och dataanalys innebär en risk för den pedagogiska friheten och väcker farhågor kring neutralitet, datasäkerhet och integritetsskydd. |
| --- | --- |

11.

| 12. | I en undersökning av IKT i skolundervisningen (”The Survey of Schools: ICT in Education”) (1) från 2013 fann man att






  — | infrastrukturen i skolan varierar avsevärt mellan olika länder, |
| --- | --- | --- |

12.

—

infrastrukturen i skolan varierar avsevärt mellan olika länder,

| — | endast omkring 50 % av eleverna i EU undervisas av lärare som känner att de kan integrera digital teknik på ett pedagogiskt värdefullt sätt i undervisningen, |
| --- | --- |

—

endast omkring 50 % av eleverna i EU undervisas av lärare som känner att de kan integrera digital teknik på ett pedagogiskt värdefullt sätt i undervisningen,

| — | endast omkring 25–30 % av eleverna undervisas av lärare som genomgått en obligatorisk IKT-utbildning. |
| --- | --- |

—

endast omkring 25–30 % av eleverna undervisas av lärare som genomgått en obligatorisk IKT-utbildning.

| 13. | ReK vill följaktligen framhålla lärarnas och de undervisningsansvarigas viktiga roll i att vägleda eleverna mot innovativa metoder för kunskapsinhämtning genom lämpliga kopplingar mellan formellt, icke-formellt och informellt lärande, där man förutsätter att det inte finns någon universallösning för att bereda mer plats för digitala innovationer inom utbildningen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kommittén pekar på att lärare, skolledning och andra utbildningsaktörer behöver stöd och lämplig fortutbildning för att effektivt hitta sätt att kombinera traditionella undervisningsmetoder med de möjligheter som digital teknik erbjuder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vi föreslår därför ett samarbete mellan privata och offentliga aktörer, där EdTech-leverantörer via branschorganisationer, om sådana finns, involveras för att fortbilda lärare och förse dem med kostnadsfria digitala läromedel, också för att lösa gränsöverskridande upphovsrättsfrågor. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Det finns en risk att stora digitala företag, i synnerhet GAFAM (Google, Amazon, Facebook, Apple och Microsoft) driver igenom sina standarder inom undervisningen, genom att tillhandahålla sin hård- och/eller mjukvara och sina utbildningsresurser, och att dataskyddet och upphovsrätten därför måste övervakas strikt. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Den rådande digitala klyftan måste minskas genom att man tittar på de olika bakomliggande orsakerna till detta fenomen, t.ex. geografisk hemvist och demografiska omständigheter, talade språk, varierande utbildningsnivå, köns- och åldersspecifika skillnader, eventuella funktionsnedsättningar och socioekonomisk utsatthet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Vi insisterar på att EU:s ekonomiska stöd måste utnyttjas bättre för att se till att skolor och utbildningsinstitutioner, vilket inte bara inkluderar inrättningar inom den obligatoriska utbildningen utan även andra utbildningsnivåer som förskolan, vuxenutbildning, konservatorier etc. för att garantera tillgång till lärande under hela livet, utrustas med nödvändig infrastruktur för snabbt och högkvalitativt bredband, särskilt i geografiskt, demografiskt och socialt utsatta områden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kommittén föreslår att man i samstämmighet med genomförandet av innovativa digitala resurser och metoder bör testa och sedan införa nya bedömningsresurser och -tekniker, såsom bedömningsmallar (rubrics), i kombination med mer traditionella, för att utnyttja den potential som snabb återkoppling ger ett mer individanpassat och effektivt lärande. |
| --- | --- |

19.

| 20. | I enlighet med principerna för plattformen för livslångt lärande måste de lärande stå i centrum för att förbättrade inlärningserfarenheter och inlärningsresultat ska kunna uppnås, och målen bör diskuteras på basis av deras åsikter och värderingar, så att man undviker risken att de blir ”passiva” teknikkonsumenter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vi välkomnar handlingsplanen för digital utbildning som ett verktyg på kort till medellång sikt för att stimulera, genomföra och öka omfattningen av meningsfull användning av digitala utbildningsmetoder i skolor, yrkesutbildning och högre utbildning som en del av ett europeiskt utbildningsområde och den nya kompetensagendan för Europa (2) som kompletterar rekommendationen om gemensamma värderingar och nyckelkompetenser. |
| --- | --- |

21.

| 22. | ReK konstaterar att prioriteringarna i handlingsplanen är i linje med de komplexa och talrika utmaningar som den digitala revolutionen för med sig. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kommittén anser att handlingsplanen bör ges tillräckligt stöd genom den nya fleråriga budgetramen samt från nationella budgetar, som ska gå inte bara till uppkoppling och infrastruktur utan även till utveckling av digitala färdigheter och kompetenser inom alla utbildningsnivåer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | För att integrera digital teknik i våra utbildningssystem och faktiskt uppnå handlingsplanens mål krävs ett mer fruktbart samarbete mellan alla berörda och potentiella aktörer, för att garantera samstämmighet, synergier och tvärvetenskaplig expertis samt samverkan mellan de olika systemen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Det är viktigt att säkerställa en betydande insats för att samordna och integrera alla initiativ och åtgärder och även förbättra spridningen, för att undvika att de möjligheter som finns huvudsakligen utnyttjas av de utbildningsinstitutioner och politiska institutioner som bättre klarar av att hantera ”djungeln” av stödansökningar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK påminner om den grundläggande roll som lokala och regionala myndigheter spelar i genomförandet av utbildningspolitiken och att processen för att anpassa utbildningssystemen till den digitala tidsålderns standarder därför bör omfatta alla styresnivåer (EU, nationell, regional och lokal nivå). |
| --- | --- |

26.

Bättre användning av digital teknik för undervisning och lärande: digital kompetens och digitala färdigheter för den digitala omvandlingen

| 27. | Även om tillgång till digital infrastruktur bara är en aspekt av den digitala klyftan, är bristen på finansiering samt otillräcklig och icke-fungerande utrustning och bandbredd fortfarande ett hinder för användningen av IKT i undervisning och inlärning. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Vi efterlyser stöd till att inrätta nationella strategier och ramar, mer dialog mellan berörda parter och mer stöd till lärarkåren att förvärva ny metodisk expertis. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kommittén hoppas att det lanseras en omfattande kampanj för utbildningsinitiativ för lärare och utbildningsaktörer för att stärka deras faktiska digitala färdigheter, med särskilt fokus på dem med sämre kunskaper inom och ringa erfarenhet av digital teknik. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Vi välkomnar EU:s stöd till den digitala beredskapen i både allmänna skolor och yrkesskolor genom att stärka den digitala kompetensen och genom att få självvärderingsverktyget Selfie att nå en miljon lärare, utbildare och studerande senast i slutet av 2019, i samverkan med eventuella utvärderingsverktyg som antagits på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

30.

| 31. | IKT bidrar till innovation i processer och organisatoriska arrangemang, och vi menar att verktyg som den europeiska ramen för e-kompetens (e-CF) är användbara referensverktyg för IKT-färdigheter och kvalifikationer i hela Europa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | ReK erkänner mervärdet med surfbiljetter med fokus på eftersatta områden och införandet av lämpliga verktyg för landsbygdsområden. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Vi stöder en ram för att utfärda digitalt certifierade kvalifikationer och validera digitalt inhämtade färdigheter som är tillförlitliga och tillgängliga på flera språk, och anser att det är viktigt att ramen är helt förenlig med den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF) och den europeiska ramen för kompetens, kvalifikationer och yrken (Esco). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Kommittén uppmuntrar till samarbete mellan näringslivet och utbildningssektorn och andra former av offentlig-privata partnerskap i syfte att utveckla utbildningsprogram för digital kompetens och se till att digitala yrken är tillgängliga för alla, oavsett socioekonomisk bakgrund eller fysisk funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

34.

Utveckla relevant digital kompetens och digitala färdigheter för den digitala omvandlingen

| 35. | ReK påpekar att skolorna måste ge stöd till alla elever och ta hänsyn till deras särskilda behov, för att se till att de inkluderas fullt ut. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Det är viktigt att minska skillnader i inlärningsresultat mellan elever från olika socioekonomiska förhållanden och att ta vara på möjligheterna med de nya individanpassade undervisnings- och inlärningsmetoderna, samt att fullt ut dra nytta av öppna utbildningsresurser och öppen forskning. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Vi hoppas att det skapas en europeisk plattform för digital högre utbildning som ska erbjuda inlärning, blandad rörlighet, virtuella campus och utbyte av bästa praxis mellan högre utbildningsanstalter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Kommittén välkomnar den nya europeiska ramen för utveckling av digital kompetens bland lärare, som ger vägledning om utveckling av modeller för digital kompetens. |
| --- | --- |

38.

| 39. | ReK betonar vikten av att främja och uppmuntra utvecklingen av lärarnas digitala kompetenser på ett integrerat sätt och inom en ram för kompetensutveckling av lärare, som omfattar lärarnas grund- och fortbildning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ReK inser vikten av rörlighet och efterlyser därför en skärpt inriktning i nästa Erasmus+-program och andra relevanta EU-stödprogram på att stödja utbildningssystemens anpassning till den digitala tidsåldern. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Vi understryker vikten av samarbete och av samordnade insatser på utbildningsområdet. ReK efterlyser en gemensam europeisk plattform som ska vara öppen för olika berörda aktörer i syfte att ta fram riktmärken och indikatorer för att närmare följa IKT-framstegen hos olika utbildningsanordnare, i skolor och andra miljöer för lärande. Detta arbete ska ske i nära samarbete mellan medlemsstaterna för att ta tillvara på erfarenheter, kartlägga vilka uppföljningsmetoder som redan finns osv. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Vi understryker vikten av digitala färdigheter för alla medborgare i enlighet med den reviderade europeiska ramen för nyckelkompetenser för livslångt lärande, inklusive ramen för utveckling av digital kompetens bland medborgarna inom fem områden (informations- och datakompetens, kommunikation och samarbete, skapande av digitalt innehåll, säkerhet och välbefinnande samt problemlösning). Vi uppmuntrar till undervisning och lärande där den digitala kompetensen integreras i de andra färdigheter som eleverna utvecklar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ReK stöder lanseringen av i) en EU-övergripande informationskampanj riktad till lärare, familjer och lärande för att främja säkerhet på nätet, it-hygien och mediekunskap, ii) ett initiativ för att lära ut it-säkerhet baserat på den europeiska ramen för utveckling av digital kompetens bland medborgarna för att ge människor egenmakt samt iii) insatser för att främja och sprida god praxis så att människor kan utnyttja tekniken på ett säkert och ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Vi uppmuntrar företagaranda i regionerna och städerna och arbetet i riktning mot öppen innovation, med en vision som sätter människan i centrum inom ramen för partnerskap mellan aktörer inom offentlig och privat sektor, universitet och medborgare. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Kommittén förväntar sig att bli uppdaterad om de politiska lärdomarna från genomförandet av åtgärderna och att bli inbjuden att bidra till den framväxande diskussionen om framtida europeiskt samarbete på utbildningsområdet. |
| --- | --- |

45.

Förbättra utbildningen genom bättre analyser och prognoser

| 46. | ReK vill se en delad och gemensam metod för att fastställa indikatorer som tar fasta på den digitala klyftan och efterlyser en betydande insats för att bygga upp och samla in tillförlitliga och lättillgängliga data för utvärdering och övervakning av denna klyfta. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Vi vill dock fästa uppmärksamhet på de problem som uppstår när personuppgifter och elevakter lagras hos privata operatörer, ofta i en annan del av världen. Framför allt måste man vara särskilt uppmärksam på huruvida dessa operatörer är beredda att teckna användaravtal med ett stort antal lokala, regionala och nationella myndigheter. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kommittén är även bekymrad över frågan om ”datautvinning”, dvs. hur man ska förhålla sig till att företag utnyttjar data om elever och skolpersonal för att sälja dessa vidare, och konstaterar att det är viktigt, inte minst för lokala och regionala myndigheter, att klargöra under hur lång tid relevanta administrativa uppgifter och liknande handlingar får hållas offentligt tillgängliga. |
| --- | --- |

48.

| 49. | ReK ser fram emot lanseringen av de planerade pilotprojekten för att utnyttja tillgängliga data och bidra till genomförandet och övervakningen av utbildningspolitiken och välkomnar även de planerade verktygen och vägledningarna för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Det är viktigt att påbörja ett framåtblickande strategiskt arbete kring centrala trender till följd av den digitala omvandlingen för den framtida utformningen av utbildningssystemen, i nära samarbete med experter från medlemsstaterna – inklusive lokala och regionala förtroendevalda – och att använda befintliga och framtida kanaler för EU-samarbete om utbildning. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Vi uppmuntrar användardriven innovation, som är en central förutsättning för att innovationslösningar snabbt ska kunna användas för att ta itu med utmaningar inom utbildning. Ofta tas inte tillräcklig hänsyn till användarperspektivet, vilket kan begränsa möjligheterna att hitta lösningen på en viss utmaning. Här välkomnar vi utforskandet av olika sätt att främja medborgarengagemang, deltagande och användardriven innovation. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Handlingsplanen bör också stödja den europeiska planeringsterminen, som är en viktig drivkraft för reformer genom de utbildningsrelaterade landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Kommittén stöder ansträngningarna att påskynda styrningen av skolsystemen och påminner om att ett väl fungerande flernivåstyre kan förbättra resultaten inom allmän och yrkesinriktad utbildning, stärka deltagandet, gynna inrättandet av innovativa mekanismer, främja ett inkluderande utbildningssystem som syftar till att se hela individen och utveckla system för livslångt lärande. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Vi välkomnar den dialog som kommissionen annonserat om hur de föreslagna åtgärderna och insatserna ska genomföras och framhåller vår beredskap att delta i denna och samarbeta med kommissionen, medlemsstaterna, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Europeiska investeringsbanksgruppen för att vidareutveckla den föreslagna agendan och se till att den är i linje med prioriteringarna i EU:s nuvarande och framtida finansieringsprogram. |
| --- | --- |

54.

Bryssel den 10 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ”Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking access, use and attitudes to technology in Europe’s schools.” Slutrapport, Europeiska kommissionen, 2013.

1

(2)  COM(2016) 381.

2

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/57

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Ett starkare Europa byggs upp: ungdoms-, utbildnings- och kulturpolitikens roll

(2018/C 461/09)

| Huvudföredragande: | Gillian FORD (UK–EA), ledamot, London Borough of Havering |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Ett starkare Europa byggs upp: ungdoms-, utbildnings- och kulturpolitikens roll
  COM(2018) 268 final
  och
  Förslag till rådets rekommendationer om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultat av studieperioder utomlands
  COM(2018) 270 final
  Förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet
  COM (2018) 271 final
  En övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning
  COM(2018) 272 final |

Huvudföredragande:

Gillian FORD (UK–EA), ledamot, London Borough of Havering

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Ett starkare Europa byggs upp: ungdoms-, utbildnings- och kulturpolitikens roll

COM(2018) 268 final

och

Förslag till rådets rekommendationer om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultat av studieperioder utomlands

COM(2018) 270 final

Förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet

COM (2018) 271 final

En övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning

COM(2018) 272 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Förslag till rådets rekommendation om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultat av studieperioder utomlands

Artikel 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | d) | utveckla kvalitetssäkringsinstrument för utbildning online. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

d)

utveckla kvalitetssäkringsinstrument för utbildning online.

Motivering

I vissa områden, i synnerhet mer avlägsna eller glest befolkade områden, är tillgången till utbildning, lärande och kvalifikationer i allt större utsträckning digital, och det är av största vikt att dessa kvalifikationer kvalitetssäkras för att möjliggöra automatiskt ömsesidigt erkännande.

Ändringsrekommendation 2

Förslag till rådets rekommendation om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultat av studieperioder utomlands

Artikel 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 6.   Underlätta rörlighet och erkännande av studieperioder utomlands under högstadie- och gymnasieutbildning genom att | 6.   Underlätta rörlighet
  för samtliga elever – oberoende av i vilket land de bor
   – och erkännande av studieperioder utomlands under högstadie- och gymnasieutbildning genom att |
| (...) | (...) |
| c) | lyfta fram fördelarna med rörlighet för högstadie- och gymnasieskolor samt elever och deras familjer, och fördelarna för arbetsgivare med att ta emot personer i samband med utbyten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

6.   Underlätta rörlighet och erkännande av studieperioder utomlands under högstadie- och gymnasieutbildning genom att

6.   Underlätta rörlighet
  för samtliga elever – oberoende av i vilket land de bor
   – och erkännande av studieperioder utomlands under högstadie- och gymnasieutbildning genom att

(...)

(...)

c)

lyfta fram fördelarna med rörlighet för högstadie- och gymnasieskolor samt elever och deras familjer, och fördelarna för arbetsgivare med att ta emot personer i samband med utbyten.

| c) | lyfta fram fördelarna med rörlighet för högstadie- och gymnasieskolor samt elever och deras familjer, och fördelarna för arbetsgivare med att ta emot personer i samband med utbyten. |
| --- | --- |

c)

lyfta fram fördelarna med rörlighet för högstadie- och gymnasieskolor samt elever och deras familjer, och fördelarna för arbetsgivare med att ta emot personer i samband med utbyten.

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 3

Ändringsrekommendation 3

Förslag till rådets rekommendation om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultat av studieperioder utomlands

Artikel 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 8.   Utforska god praxis i fråga om erkännande av tidigare lärande och övergångsmöjligheter mellan olika utbildningssektorer, särskilt mellan yrkesutbildning och högre utbildning. | 8.   Utforska
  och främja
  god praxis i fråga om erkännande av tidigare lärande och övergångsmöjligheter mellan








  a) | olika utbildningssektorer, särskilt mellan yrkesutbildning och högre utbildning
  , och |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

8.   Utforska god praxis i fråga om erkännande av tidigare lärande och övergångsmöjligheter mellan olika utbildningssektorer, särskilt mellan yrkesutbildning och högre utbildning.

8.   Utforska
  och främja
  god praxis i fråga om erkännande av tidigare lärande och övergångsmöjligheter mellan

a)

olika utbildningssektorer, särskilt mellan yrkesutbildning och högre utbildning
  , och

| b) | utbildningssektorer och arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

b)

utbildningssektorer och arbetsmarknaden.

Motivering

Motivering

Kvalifikationer från andra länder och studieperioder utomlands bör erkännas av arbetsgivarna för att förbättra arbetstagarnas rörlighet och möjligheter och chanser i livet.

Ändringsrekommendation 4

Ändringsrekommendation 4

Förslag till rådets rekommendation om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultat av studieperioder utomlands

Artikel 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Förbättra evidensbasen genom att samla in och sprida uppgifter om antalet fall och typ av erkännande. | Förbättra evidensbasen genom att samla in och sprida uppgifter om antalet fall och typ av erkännande
  samt resultat av erkännanden
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Förbättra evidensbasen genom att samla in och sprida uppgifter om antalet fall och typ av erkännande.

Förbättra evidensbasen genom att samla in och sprida uppgifter om antalet fall och typ av erkännande
  samt resultat av erkännanden
  .

samt resultat av erkännanden

Motivering

Motivering

Att lära av resultaten kan stärka och förbättra förfarandena för erkännande.

Ändringsrekommendation 5

Ändringsrekommendation 5

Förslag till rådets rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet

Skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (8) | Tillgång till ekonomiskt överkomlig barnomsorg av hög kvalitet är också en viktig faktor som gör att kvinnor och även män med omsorgsansvar kan delta på arbetsmarknaden, vilket konstateras i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona 2002, den europeiska jämställdhetspakten och kommissionens meddelande om bättre balans mellan arbete och privatliv, som antogs den 26 april 2017. Kvinnors förvärvsarbete bidrar direkt till en förbättring av hushållets socioekonomiska situation och till ekonomisk tillväxt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(8)

Tillgång till ekonomiskt överkomlig barnomsorg av hög kvalitet är också en viktig faktor som gör att kvinnor och även män med omsorgsansvar kan delta på arbetsmarknaden, vilket konstateras i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona 2002, den europeiska jämställdhetspakten och kommissionens meddelande om bättre balans mellan arbete och privatliv, som antogs den 26 april 2017. Kvinnors förvärvsarbete bidrar direkt till en förbättring av hushållets socioekonomiska situation och till ekonomisk tillväxt.

| (8) | Tillgång till ekonomiskt överkomlig barnomsorg av hög kvalitet är också en viktig faktor som gör att kvinnor och även män med omsorgsansvar kan delta på arbetsmarknaden, vilket konstateras i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona 2002, den europeiska jämställdhetspakten och kommissionens meddelande om bättre balans mellan arbete och privatliv, som antogs den 26 april 2017
  , och bör främjas i enlighet med princip 2 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  . Kvinnors förvärvsarbete bidrar direkt till en förbättring av hushållets socioekonomiska situation och till ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

(8)

Tillgång till ekonomiskt överkomlig barnomsorg av hög kvalitet är också en viktig faktor som gör att kvinnor och även män med omsorgsansvar kan delta på arbetsmarknaden, vilket konstateras i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona 2002, den europeiska jämställdhetspakten och kommissionens meddelande om bättre balans mellan arbete och privatliv, som antogs den 26 april 2017
  , och bör främjas i enlighet med princip 2 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  . Kvinnors förvärvsarbete bidrar direkt till en förbättring av hushållets socioekonomiska situation och till ekonomisk tillväxt.

, och bör främjas i enlighet med princip 2 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 6

Ändringsrekommendation 6

Förslag till rådets rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet

Skäl 23

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (23) | Syftet med denna rekommendation är att skapa en samsyn på vad kvalitet är i förskoleverksamhet och barnomsorg. Här anges möjliga insatser som
  regeringar
  kan överväga, med utgångspunkt i sina särskilda omständigheter. Rekommendationen riktar sig också till föräldrar, institutioner och organisationer, däribland arbetsmarknadens parter och civilsamhällesorganisationer som strävar efter att förbättra verksamheten på området. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(23)

Syftet med denna rekommendation är att skapa en samsyn på vad kvalitet är i förskoleverksamhet och barnomsorg. Här anges möjliga insatser som
  regeringar
  kan överväga, med utgångspunkt i sina särskilda omständigheter. Rekommendationen riktar sig också till föräldrar, institutioner och organisationer, däribland arbetsmarknadens parter och civilsamhällesorganisationer som strävar efter att förbättra verksamheten på området.

regeringar

| (23) | Syftet med denna rekommendation är att skapa en samsyn på vad kvalitet är i förskoleverksamhet och barnomsorg. Här anges möjliga insatser som
  alla relevanta styresnivåer, även den lokala och regionala nivån,
  kan överväga, med utgångspunkt i sina särskilda omständigheter. Rekommendationen riktar sig också till föräldrar, institutioner och organisationer, däribland arbetsmarknadens parter och civilsamhällesorganisationer som strävar efter att förbättra verksamheten på området. |
| --- | --- |

(23)

Syftet med denna rekommendation är att skapa en samsyn på vad kvalitet är i förskoleverksamhet och barnomsorg. Här anges möjliga insatser som
  alla relevanta styresnivåer, även den lokala och regionala nivån,
  kan överväga, med utgångspunkt i sina särskilda omständigheter. Rekommendationen riktar sig också till föräldrar, institutioner och organisationer, däribland arbetsmarknadens parter och civilsamhällesorganisationer som strävar efter att förbättra verksamheten på området.

alla relevanta styresnivåer, även den lokala och regionala nivån,

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 7

Ändringsrekommendation 7

Förslag till rådets rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet

Artikel 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   
  Arbeta för att säkerställa
  tillgång [till] inkluderande förskoleverksamhet och barnomsorg till överkomligt pris, varvid följande kan övervägas: | 2.   
  Säkerställa
  tillgång [till] inkluderande
  och tillräcklig
  förskoleverksamhet och barnomsorg till överkomligt pris, varvid följande kan övervägas
  på alla styresnivåer, även den lokala och regionala nivån
  : |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   
  Arbeta för att säkerställa
  tillgång [till] inkluderande förskoleverksamhet och barnomsorg till överkomligt pris, varvid följande kan övervägas:

2.   
  Säkerställa
  tillgång [till] inkluderande
  och tillräcklig
  förskoleverksamhet och barnomsorg till överkomligt pris, varvid följande kan övervägas
  på alla styresnivåer, även den lokala och regionala nivån
  :

Motivering

Motivering

Stärka rekommendationen och understryka den viktiga roll som lokala och regionala myndigheter spelar här.

Ändringsrekommendation 8

Ändringsrekommendation 8

Förslag till rådets rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet

Artikel 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Stödja professionaliseringen av personalen inom förskoleverksamhet och barnomsorg. Beroende på befintliga yrkeskvalifikationer och arbetsförhållanden kan bl.a. följande insatser leda till goda resultat: | 3.   Stödja professionaliseringen av personalen inom förskoleverksamhet och barnomsorg. Beroende på befintliga yrkeskvalifikationer och arbetsförhållanden kan bl.a. följande insatser leda till goda resultat: |
| (...) | (...) |
| d) | Sträva efter att ge
  personalen den kompetens som behövs för att svara mot de individuella behoven hos barn med olika bakgrund och med särskilda undervisningsbehov eller funktionsnedsättning samt att rusta personalen för att hantera olika grupper. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.   Stödja professionaliseringen av personalen inom förskoleverksamhet och barnomsorg. Beroende på befintliga yrkeskvalifikationer och arbetsförhållanden kan bl.a. följande insatser leda till goda resultat:

3.   Stödja professionaliseringen av personalen inom förskoleverksamhet och barnomsorg. Beroende på befintliga yrkeskvalifikationer och arbetsförhållanden kan bl.a. följande insatser leda till goda resultat:

(...)

(...)

d)

Sträva efter att ge
  personalen den kompetens som behövs för att svara mot de individuella behoven hos barn med olika bakgrund och med särskilda undervisningsbehov eller funktionsnedsättning samt att rusta personalen för att hantera olika grupper.

Sträva efter att ge

| d) | Ge
  personalen den kompetens som behövs för att svara mot de individuella behoven hos barn med olika bakgrund och med särskilda undervisningsbehov eller funktionsnedsättning samt att rusta personalen för att hantera olika grupper. |
| --- | --- |

d)

Ge
  personalen den kompetens som behövs för att svara mot de individuella behoven hos barn med olika bakgrund och med särskilda undervisningsbehov eller funktionsnedsättning samt att rusta personalen för att hantera olika grupper.

Ge

Motivering

Motivering

Stärka rekommendationen.

Ändringsrekommendation 9

Ändringsrekommendation 9

Förslag till rådets rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet

Artikel 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   Förstärka utvecklingen av läroplaner för de första levnadsåren för att möta
  barnens
  behov av välbefinnande och undervisning. Bland olika ansatser för att stödja utvecklingen av läroplaner och social, emotionell och språklig kompetens samt inlärningskompetens hos barn kan följande nämnas: | 4.   Förstärka utvecklingen av läroplaner för de första levnadsåren för att möta
  alla barns
  behov av
  hälsa,
  välbefinnande och undervisning. Bland olika ansatser för att stödja utvecklingen av läroplaner och social, emotionell och språklig kompetens samt inlärningskompetens hos barn kan följande nämnas: |
| | a) | Säkerställa en god avvägning mellan den sociala och den emotionella sidan, välbefinnande och lärande, med erkännande av betydelsen av lek, kontakt med naturen, musik, konst och fysisk aktivitet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.   Förstärka utvecklingen av läroplaner för de första levnadsåren för att möta
  barnens
  behov av välbefinnande och undervisning. Bland olika ansatser för att stödja utvecklingen av läroplaner och social, emotionell och språklig kompetens samt inlärningskompetens hos barn kan följande nämnas:

4.   Förstärka utvecklingen av läroplaner för de första levnadsåren för att möta
  alla barns
  behov av
  hälsa,
  välbefinnande och undervisning. Bland olika ansatser för att stödja utvecklingen av läroplaner och social, emotionell och språklig kompetens samt inlärningskompetens hos barn kan följande nämnas:

a)

Säkerställa en god avvägning mellan den sociala och den emotionella sidan, välbefinnande och lärande, med erkännande av betydelsen av lek, kontakt med naturen, musik, konst och fysisk aktivitet.

| | a) | Säkerställa en god avvägning mellan den sociala och den emotionella sidan, välbefinnande och lärande, med erkännande av betydelsen av lek, kontakt med naturen, musik, konst och fysisk aktivitet. |
| --- | --- | --- |

a)

Säkerställa en god avvägning mellan den sociala och den emotionella sidan, välbefinnande och lärande, med erkännande av betydelsen av lek, kontakt med naturen, musik, konst och fysisk aktivitet.

| | b) | Främja empati, medkänsla och medvetenhet när det gäller jämställdhet och mångfald. |
| --- | --- | --- |

b)

Främja empati, medkänsla och medvetenhet när det gäller jämställdhet och mångfald.

| | b) | Främja empati, medkänsla och medvetenhet när det gäller jämställdhet och mångfald. |
| --- | --- | --- |

b)

Främja empati, medkänsla och medvetenhet när det gäller jämställdhet och mångfald.

| | c) | Erbjuda möjligheter till exponering för språk från tidig ålder och lärande genom lek, överväga tvåspråkiga program för förskoleverksamhet och barnomsorg. |
| --- | --- | --- |

c)

Erbjuda möjligheter till exponering för språk från tidig ålder och lärande genom lek, överväga tvåspråkiga program för förskoleverksamhet och barnomsorg.

| | c) | Erbjuda möjligheter till exponering för språk från tidig ålder och lärande genom lek, överväga tvåspråkiga program för förskoleverksamhet och barnomsorg. |
| --- | --- | --- |

c)

Erbjuda möjligheter till exponering för språk från tidig ålder och lärande genom lek, överväga tvåspråkiga program för förskoleverksamhet och barnomsorg.

| | d) | Erbjuda vägledning för tjänsteleverantörer om åldersanpassad användning av digitala verktyg och ny teknik. |
| --- | --- | --- |

d)

Erbjuda vägledning för tjänsteleverantörer om åldersanpassad användning av digitala verktyg och ny teknik.

| | d) | Erbjuda vägledning för tjänsteleverantörer om åldersanpassad användning av digitala verktyg och ny teknik. |
| --- | --- | --- |

d)

Erbjuda vägledning för tjänsteleverantörer om åldersanpassad användning av digitala verktyg och ny teknik.

| | e) | Främja ytterligare integrering av förskoleverksamhet och barnomsorg i hela utbildningen och stödja samarbete mellan personal i förskoleverksamhet och barnomsorg och grundskolepersonal samt en smidig övergång till grundskolan för barnen. |
| --- | --- | --- |

e)

Främja ytterligare integrering av förskoleverksamhet och barnomsorg i hela utbildningen och stödja samarbete mellan personal i förskoleverksamhet och barnomsorg och grundskolepersonal samt en smidig övergång till grundskolan för barnen.

| | e) | Främja ytterligare integrering av förskoleverksamhet och barnomsorg i hela utbildningen och stödja samarbete mellan personal i förskoleverksamhet och barnomsorg och grundskolepersonal samt en smidig övergång till grundskolan för barnen. |
| --- | --- | --- |

e)

Främja ytterligare integrering av förskoleverksamhet och barnomsorg i hela utbildningen och stödja samarbete mellan personal i förskoleverksamhet och barnomsorg och grundskolepersonal samt en smidig övergång till grundskolan för barnen.

| | f) | Tillhandahålla särskilt stöd och möjligheter till lärande åt barn med särskilda undervisningsbehov och funktionsnedsättningar. |
| --- | --- | --- |

f)

f)

Tillhandahålla särskilt stöd och möjligheter till lärande åt barn med särskilda undervisningsbehov och funktionsnedsättningar.

Tillhandahålla särskilt stöd och möjligheter till lärande åt barn med särskilda undervisningsbehov och funktionsnedsättningar.

| | g) | Tillhandahålla särskilt stöd och möjligheter till lärande åt migrerande barn, inbegripet i händelse av att stora mängder européer återvänder på grund av politiska och humanitära kriser. |
| --- | --- | --- |

g)

g)

Tillhandahålla särskilt stöd och möjligheter till lärande åt migrerande barn, inbegripet i händelse av att stora mängder européer återvänder på grund av politiska och humanitära kriser.

Tillhandahålla särskilt stöd och möjligheter till lärande åt migrerande barn, inbegripet i händelse av att stora mängder européer återvänder på grund av politiska och humanitära kriser.

| | h) | Tillhandahålla särskilt stöd och möjligheter till lärande åt barn i medlemsstaternas omsorgssystem. |
| --- | --- | --- |

h)

h)

Tillhandahålla särskilt stöd och möjligheter till lärande åt barn i medlemsstaternas omsorgssystem.

Tillhandahålla särskilt stöd och möjligheter till lärande åt barn i medlemsstaternas omsorgssystem.

| | i) | Främja en modell med barnomsorg för barn i åldrarna 0–6 år. |
| --- | --- | --- |

i)

i)

Främja en modell med barnomsorg för barn i åldrarna 0–6 år.

Främja en modell med barnomsorg för barn i åldrarna 0–6 år.

Motivering

Motivering

Barn med särskilda undervisningsbehov och funktionsnedsättningar, samt migrerande barn, kan behöva särskilt stöd för att få tillgång till alla de möjligheter som tillhandahålls genom läroplaner under de första levnadsåren, och medlemsstaterna bör uppmuntras att se till så att detta tillhandahålls.

Ändringsrekommendation 10

Ändringsrekommendation 10

Förslag till rådets rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet

Artikel 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 6.   Sträva efter att säkerställa tillräcklig finansiering och ett regelverk för tillhandahållande av förskoleverksamhet och barnomsorg. Följande kan övervägas: | 6.   Sträva efter att säkerställa tillräcklig finansiering och ett regelverk för tillhandahållande av förskoleverksamhet och barnomsorg. Följande kan övervägas: |
| | a) | Gradvis öka investeringarna i förskoleverksamhet och barnomsorg med inriktning mot en tillgänglig verksamhet av god kvalitet till överkomligt pris, även genom att utnyttja de finansieringsmöjligheter som erbjuds genom europeiska struktur- och investeringsfonder. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

6.   Sträva efter att säkerställa tillräcklig finansiering och ett regelverk för tillhandahållande av förskoleverksamhet och barnomsorg. Följande kan övervägas:

6.   Sträva efter att säkerställa tillräcklig finansiering och ett regelverk för tillhandahållande av förskoleverksamhet och barnomsorg. Följande kan övervägas:

a)

Gradvis öka investeringarna i förskoleverksamhet och barnomsorg med inriktning mot en tillgänglig verksamhet av god kvalitet till överkomligt pris, även genom att utnyttja de finansieringsmöjligheter som erbjuds genom europeiska struktur- och investeringsfonder.

| | a) | Gradvis öka investeringarna i förskoleverksamhet och barnomsorg med inriktning mot en tillgänglig verksamhet av god kvalitet till överkomligt pris
  med tillgång för alla
  , även genom att utnyttja de finansieringsmöjligheter som erbjuds genom europeiska struktur- och investeringsfonder. |
| --- | --- | --- |

a)

Gradvis öka investeringarna i förskoleverksamhet och barnomsorg med inriktning mot en tillgänglig verksamhet av god kvalitet till överkomligt pris
  med tillgång för alla
  , även genom att utnyttja de finansieringsmöjligheter som erbjuds genom europeiska struktur- och investeringsfonder.

med tillgång för alla

| | b) | Inrätta och bibehålla särskilt anpassade nationella eller regionala kvalitetsramar. |
| --- | --- | --- |

b)

Inrätta och bibehålla särskilt anpassade nationella eller regionala kvalitetsramar.

| | b) | Inrätta och bibehålla särskilt anpassade nationella eller regionala kvalitetsramar. |
| --- | --- | --- |

b)

Inrätta och bibehålla särskilt anpassade nationella eller regionala kvalitetsramar.

| | c) | Främja ytterligare integration av verksamheter för familjer och barn, framför allt hälsovård och sociala tjänster. |
| --- | --- | --- |

c)

Främja ytterligare integration av verksamheter för familjer och barn, framför allt hälsovård och sociala tjänster.

| | c) | Främja ytterligare integration av verksamheter
  på lokal och regional nivå
  för familjer och barn, framför allt hälsovård och sociala tjänster
  samt välfärdstjänster
  . |
| --- | --- | --- |

c)

Främja ytterligare integration av verksamheter
  på lokal och regional nivå
  för familjer och barn, framför allt hälsovård och sociala tjänster
  samt välfärdstjänster
  .

på lokal och regional nivå

samt välfärdstjänster

| | d) | Integrera en stabil politik för skydd av barn i förskoleverksamhet och barnomsorg för att hjälpa till att skydda barn från alla former av våld. |
| --- | --- | --- |

d)

Integrera en stabil politik för skydd av barn i förskoleverksamhet och barnomsorg för att hjälpa till att skydda barn från alla former av våld.

| | d) | Integrera en stabil politik för skydd av barn i förskoleverksamhet och barnomsorg för att hjälpa till att skydda barn från alla former av
  övergrepp och
  våld. |
| --- | --- | --- |

d)

Integrera en stabil politik för skydd av barn i förskoleverksamhet och barnomsorg för att hjälpa till att skydda barn från alla former av
  övergrepp och
  våld.

övergrepp och

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

Förslag till rådets rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet

Artikel 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 8.   underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis medlemsstaterna emellan inom den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) och efterföljande program samt i kommittén för socialt skydd, | 8.   underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis medlemsstaterna emellan
  och på alla styresnivåer
  inom den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) och efterföljande program samt i kommittén för socialt skydd, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

8.   underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis medlemsstaterna emellan inom den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) och efterföljande program samt i kommittén för socialt skydd,

8.   underlätta utbyte av erfarenheter och god praxis medlemsstaterna emellan
  och på alla styresnivåer
  inom den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) och efterföljande program samt i kommittén för socialt skydd,

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 12

Ändringsrekommendation 12

Förslag till rådets rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet

Artikel 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 9.   stödja medlemsstaternas samarbete, med utgångspunkt i deras efterfrågan, genom att organisera ömsesidigt lärande och inbördes rådgivning, | 9.   stödja medlemsstaternas samarbete
  på alla styresnivåer
  , med utgångspunkt i deras efterfrågan, genom att organisera ömsesidigt lärande och inbördes rådgivning, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

9.   stödja medlemsstaternas samarbete, med utgångspunkt i deras efterfrågan, genom att organisera ömsesidigt lärande och inbördes rådgivning,

9.   stödja medlemsstaternas samarbete
  på alla styresnivåer
  , med utgångspunkt i deras efterfrågan, genom att organisera ömsesidigt lärande och inbördes rådgivning,

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 13

Ändringsrekommendation 13

Förslag till rådets rekommendation om en övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning

Skäl 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1) | I meddelandet Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur presenterar Europeiska kommissionen en vision om ett europeiskt område för utbildning där högkvalitativ och inkluderande utbildning och forskning inte hindras av gränser, där det har blivit normalt att tillbringa en tid i en annan medlemsstat för att studera eller arbeta, där många fler talar två språk utöver sitt modersmål och där människor har en stark känsla för sin identitet som européer, för det europeiska kulturarvet och dess mångfald. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(1)

I meddelandet Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur presenterar Europeiska kommissionen en vision om ett europeiskt område för utbildning där högkvalitativ och inkluderande utbildning och forskning inte hindras av gränser, där det har blivit normalt att tillbringa en tid i en annan medlemsstat för att studera eller arbeta, där många fler talar två språk utöver sitt modersmål och där människor har en stark känsla för sin identitet som européer, för det europeiska kulturarvet och dess mångfald.

| (1) | I meddelandet Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur presenterar Europeiska kommissionen en vision om ett europeiskt område för utbildning där högkvalitativ och inkluderande utbildning och forskning inte hindras av gränser, där det har blivit normalt att tillbringa en tid i en annan medlemsstat för att studera eller arbeta, där många fler talar två språk utöver sitt modersmål och där människor har en stark känsla för sin identitet som européer, för det europeiska kulturarvet och dess mångfald
  och möjligheter
  . |
| --- | --- |

(1)

I meddelandet Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur presenterar Europeiska kommissionen en vision om ett europeiskt område för utbildning där högkvalitativ och inkluderande utbildning och forskning inte hindras av gränser, där det har blivit normalt att tillbringa en tid i en annan medlemsstat för att studera eller arbeta, där många fler talar två språk utöver sitt modersmål och där människor har en stark känsla för sin identitet som européer, för det europeiska kulturarvet och dess mångfald
  och möjligheter
  .

och möjligheter

Motivering

Motivering

Det är viktigt att lyfta fram att värdet av ett europeiskt område för utbildning omfattar dess förmåga att bana väg för fler möjligheter.

Ändringsrekommendation 14

Ändringsrekommendation 14

Förslag till rådets rekommendation om en övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning

Artikel 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1. | Undersöka hur alla ungdomar kan få hjälp att – förutom undervisningsspråket – uppnå nivån avancerad språkanvändare i minst ett annat europeiskt språk före avslutad gymnasieutbildning samt främja förvärvandet av ytterligare ett (tredje) språk på nivån självständig språkanvändare. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.

Undersöka hur alla ungdomar kan få hjälp att – förutom undervisningsspråket – uppnå nivån avancerad språkanvändare i minst ett annat europeiskt språk före avslutad gymnasieutbildning samt främja förvärvandet av ytterligare ett (tredje) språk på nivån självständig språkanvändare.

| 1. | Undersöka hur alla ungdomar kan få hjälp att – förutom undervisningsspråket – uppnå nivån avancerad språkanvändare i minst ett annat europeiskt språk före avslutad gymnasieutbildning samt främja förvärvandet av ytterligare ett (tredje) språk på nivån självständig språkanvändare
  , med särskild tonvikt på muntlig språkinlärning och erfarenhet, samt säkerställa tillräcklig tillgång till undervisning av god kvalitet för alla elever
  . |
| --- | --- |

1.

Undersöka hur alla ungdomar kan få hjälp att – förutom undervisningsspråket – uppnå nivån avancerad språkanvändare i minst ett annat europeiskt språk före avslutad gymnasieutbildning samt främja förvärvandet av ytterligare ett (tredje) språk på nivån självständig språkanvändare
  , med särskild tonvikt på muntlig språkinlärning och erfarenhet, samt säkerställa tillräcklig tillgång till undervisning av god kvalitet för alla elever
  .

, med särskild tonvikt på muntlig språkinlärning och erfarenhet, samt säkerställa tillräcklig tillgång till undervisning av god kvalitet för alla elever

Motivering

Motivering

Intressenter betonade vikten av att kunna tala flera språk, vid sidan av att kunna läsa och skriva, eftersom detta är en nyckel till att uppnå rörlighet och tillvarata möjligheter. Det konstaterades även att de med bättre resurser kan vända sig till privata språkkurser när språkundervisning av god kvalitet inte är tillgänglig, vilket inte är möjligt för dem som kommer från missgynnade socioekonomiska bakgrunder, och detta ökar skillnaderna mellan olika socialgrupper när det gäller vilka möjligheter man kan utnyttja.

Ändringsrekommendation 15

Ändringsrekommendation 15

Förslag till rådets rekommendation om en övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning

Artikel 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4. | Som en del av sådana övergripande strategier stödja utvecklingen av språkmedvetenhet i skolor och utbildningscentrum genom att |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.

Som en del av sådana övergripande strategier stödja utvecklingen av språkmedvetenhet i skolor och utbildningscentrum genom att

| 4. | Som en del av sådana övergripande strategier stödja utvecklingen av språkmedvetenhet i skolor och utbildningscentrum genom att |
| --- | --- |

4.

Som en del av sådana övergripande strategier stödja utvecklingen av språkmedvetenhet i skolor och utbildningscentrum genom att

| a) | aktivt stödja elevernas rörlighet, inbegripet genom utnyttjande av de möjligheter som erbjuds inom ramen för relevanta EU-finansieringsprogram, |
| --- | --- |

a)

aktivt stödja elevernas rörlighet, inbegripet genom utnyttjande av de möjligheter som erbjuds inom ramen för relevanta EU-finansieringsprogram,

| a) | aktivt stödja elevernas rörlighet, inbegripet genom utnyttjande av de möjligheter som erbjuds inom ramen för relevanta EU-finansieringsprogram, |
| --- | --- |

a)

aktivt stödja elevernas rörlighet, inbegripet genom utnyttjande av de möjligheter som erbjuds inom ramen för relevanta EU-finansieringsprogram,

| b) | ge lärare möjligheter att ta upp användningen av specifika språk inom sitt ämnesområde, |
| --- | --- |

b)

ge lärare möjligheter att ta upp användningen av specifika språk inom sitt ämnesområde,

| b) | ge lärare möjligheter att ta upp användningen av specifika språk inom sitt ämnesområde, |
| --- | --- |

b)

ge lärare möjligheter att ta upp användningen av specifika språk inom sitt ämnesområde,

| c) | stärka kunskaperna i undervisningsspråket som grundval för ytterligare läranderesultat och utbildningsresultat i skolan för samtliga elever, särskilt dem med invandrarbakgrund eller från missgynnade miljöer, |
| --- | --- |

c)

stärka kunskaperna i undervisningsspråket som grundval för ytterligare läranderesultat och utbildningsresultat i skolan för samtliga elever, särskilt dem med invandrarbakgrund eller från missgynnade miljöer,

| c) | stärka kunskaperna i undervisningsspråket som grundval för ytterligare läranderesultat och utbildningsresultat i skolan för samtliga elever, särskilt dem med invandrarbakgrund
  , inbegripet i händelse av att stora mängder européer återvänder på grund av politiska och humanitära kriser,
  eller från missgynnade miljöer,
  eller dem med särskilda undervisningsbehov och funktionsnedsättningar, |
| --- | --- |

c)

stärka kunskaperna i undervisningsspråket som grundval för ytterligare läranderesultat och utbildningsresultat i skolan för samtliga elever, särskilt dem med invandrarbakgrund
  , inbegripet i händelse av att stora mängder européer återvänder på grund av politiska och humanitära kriser,
  eller från missgynnade miljöer,
  eller dem med särskilda undervisningsbehov och funktionsnedsättningar,

, inbegripet i händelse av att stora mängder européer återvänder på grund av politiska och humanitära kriser,

eller dem med särskilda undervisningsbehov och funktionsnedsättningar,

| d) | värdera den språkliga mångfalden bland eleverna och använder den som en läranderesurs för att berika alla elevers språkkunskaper, |
| --- | --- |

d)

värdera den språkliga mångfalden bland eleverna och använder den som en läranderesurs för att berika alla elevers språkkunskaper,

| d) | värdera den språkliga mångfalden bland eleverna och använder den som en läranderesurs för att berika alla elevers språkkunskaper, |
| --- | --- |

d)

värdera den språkliga mångfalden bland eleverna och använder den som en läranderesurs för att berika alla elevers språkkunskaper,

| e) | erbjuda möjligheter att bedöma och validera språkkunskaper som inte ingår i läroplanen men som eleverna har förvärvat utanför skolan, även genom att utöka urvalet språk som kan ingå i elevens kvalifikationer efter avslutad skolgång. |
| --- | --- |

e)

erbjuda möjligheter att bedöma och validera språkkunskaper som inte ingår i läroplanen men som eleverna har förvärvat utanför skolan, även genom att utöka urvalet språk som kan ingå i elevens kvalifikationer efter avslutad skolgång.

| e) | erbjuda möjligheter att bedöma och validera språkkunskaper som inte ingår i läroplanen men som eleverna har förvärvat utanför skolan, även genom att utöka urvalet språk som kan ingå i elevens kvalifikationer efter avslutad skolgång. |
| --- | --- |

e)

erbjuda möjligheter att bedöma och validera språkkunskaper som inte ingår i läroplanen men som eleverna har förvärvat utanför skolan, även genom att utöka urvalet språk som kan ingå i elevens kvalifikationer efter avslutad skolgång.

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

Förslag till rådets rekommendation om en övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning

Artikel 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5. | Stödja lärare, utbildare och skolledare när det gäller att utveckla språkmedvetenheten i skolor genom att |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.

Stödja lärare, utbildare och skolledare när det gäller att utveckla språkmedvetenheten i skolor genom att

| 5. | Stödja lärare, utbildare och skolledare när det gäller att utveckla språkmedvetenheten i skolor genom att |
| --- | --- |

5.

Stödja lärare, utbildare och skolledare när det gäller att utveckla språkmedvetenheten i skolor genom att

| a) | investera i grundläggande utbildning och fortutbildning för språklärare, så att man kan upprätthålla ett brett språkutbud inom den obligatoriska utbildningen, |
| --- | --- |

a)

investera i grundläggande utbildning och fortutbildning för språklärare, så att man kan upprätthålla ett brett språkutbud inom den obligatoriska utbildningen,

| a) | investera i grundläggande utbildning och fortutbildning för språklärare
  för att locka till sig och behålla personal
  , så att man kan upprätthålla ett brett språkutbud inom den obligatoriska utbildningen, |
| --- | --- |

a)

investera i grundläggande utbildning och fortutbildning för språklärare
  för att locka till sig och behålla personal
  , så att man kan upprätthålla ett brett språkutbud inom den obligatoriska utbildningen,

för att locka till sig och behålla personal

| b) | inbegripa förberedelser för språklig mångfald i klassrummet inom grundläggande utbildning och fortsatt yrkesmässig utveckling för lärare och skolledare, |
| --- | --- |

b)

inbegripa förberedelser för språklig mångfald i klassrummet inom grundläggande utbildning och fortsatt yrkesmässig utveckling för lärare och skolledare,

| b) | inbegripa förberedelser för språklig mångfald i klassrummet inom grundläggande utbildning och fortsatt yrkesmässig utveckling
  , inbegripet informellt och icke-formellt lärande,
  för lärare och skolledare, |
| --- | --- |

b)

inbegripa förberedelser för språklig mångfald i klassrummet inom grundläggande utbildning och fortsatt yrkesmässig utveckling
  , inbegripet informellt och icke-formellt lärande,
  för lärare och skolledare,

, inbegripet informellt och icke-formellt lärande,

Motivering

Motivering

Lokalsamhällen ger otaliga möjligheter till att förbättra språkmedvetenheten bland lärare, exempelvis genom föräldrar och omsorgsgivare, trossamfund och samhällsorganisationer.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Förslag till rådets rekommendation om en övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning

Artikel 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 6. | Uppmuntra forskning inom och användning av innovativ, inkluderande och flerspråkig pedagogik, inbegripet användning av digitala verktyg samt språk- och innehållsintegrerad inlärning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

6.

Uppmuntra forskning inom och användning av innovativ, inkluderande och flerspråkig pedagogik, inbegripet användning av digitala verktyg samt språk- och innehållsintegrerad inlärning.

| 6. | Uppmuntra forskning inom och användning av innovativ, inkluderande och flerspråkig pedagogik, inbegripet användning av digitala verktyg,
  audiovisuella produktioner, film- och musikproduktioner
  samt språk- och innehållsintegrerad inlärning. |
| --- | --- |

6.

Uppmuntra forskning inom och användning av innovativ, inkluderande och flerspråkig pedagogik, inbegripet användning av digitala verktyg,
  audiovisuella produktioner, film- och musikproduktioner
  samt språk- och innehållsintegrerad inlärning.

audiovisuella produktioner, film- och musikproduktioner

Motivering

Motivering

Den kulturella rikedomen i Europas audiovisuella produktion samt film- och musikproduktion stöder inte bara inlärningen av ett annat språk, utan också den kulturella mångfalden och gemensamma värden.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Förslag till rådets rekommendation om en övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning

Artikel 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 8. | Förbättra tillgången till digitala utbildningsprogram av hög kvalitet för både lärare och medborgare, särskilt för dem som bor i avlägset belägna eller glest befolkade områden samt i de yttersta randområdena. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

8.

8.

Förbättra tillgången till digitala utbildningsprogram av hög kvalitet för både lärare och medborgare, särskilt för dem som bor i avlägset belägna eller glest befolkade områden samt i de yttersta randområdena.

Motivering

Motivering

Digitala språkutbildningsprogram av hög kvalitet kan vara dyrare att tillgå än mer grundläggande program, samtidigt som bredbandsuppkopplingen i vissa områden varken är tillräckligt snabb eller tillförlitlig för att underlätta språkinlärning online i de områden där det råder brist på lärare.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

Förslag till rådets rekommendation om en övergripande strategi för språkundervisning och språkinlärning

Avsikt 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1. | Stödja uppföljningen av denna rekommendation genom att underlätta ömsesidigt lärande medlemsstaterna emellan och i samarbete med medlemsstaterna ta fram |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.

Stödja uppföljningen av denna rekommendation genom att underlätta ömsesidigt lärande medlemsstaterna emellan och i samarbete med medlemsstaterna ta fram

| 1. | Stödja uppföljningen av denna rekommendation genom att underlätta ömsesidigt lärande medlemsstaterna emellan och i samarbete med medlemsstaterna
  och vid behov på grundval av erfarenheter från relevanta gränsöverskridande projekt och projekt för territoriellt samarbete som genomförts av lokala och regionala myndigheter
  ta fram |
| --- | --- |

1.

Stödja uppföljningen av denna rekommendation genom att underlätta ömsesidigt lärande medlemsstaterna emellan och i samarbete med medlemsstaterna
  och vid behov på grundval av erfarenheter från relevanta gränsöverskridande projekt och projekt för territoriellt samarbete som genomförts av lokala och regionala myndigheter
  ta fram

och vid behov på grundval av erfarenheter från relevanta gränsöverskridande projekt och projekt för territoriellt samarbete som genomförts av lokala och regionala myndigheter

Motivering

Motivering

Självförklarande.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén efterlyser återigen en omfattande och framåtblickande strategi för framtidens utbildning i hela EU, med bland annat ett stärkt samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn för att hjälpa medborgarna att anpassa sig till ett alltmer komplext och diversifierat samhälle, utveckla en ”europeisk identitet” som bör komplettera de nationella, regionala och lokala identiteter som utgör en persons identitet, och skaffa sig den kompetens som krävs i ett samhälle som är rörligt och alltmer digitalt. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén efterlyser återigen en omfattande och framåtblickande strategi för framtidens utbildning i hela EU, med bland annat ett stärkt samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn för att hjälpa medborgarna att anpassa sig till ett alltmer komplext och diversifierat samhälle, utveckla en ”europeisk identitet” som bör komplettera de nationella, regionala och lokala identiteter som utgör en persons identitet, och skaffa sig den kompetens som krävs i ett samhälle som är rörligt och alltmer digitalt.

| 2. | Kommittén ställer sig bakom kommissionens avsikt att samordna det fortsatta arbetet mot ett europeiskt område för utbildning senast 2025 kring centrala utmaningar, bland annat att förbättra utbildningen och omsorgen under de första levnadsåren, underlätta ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och skola, förbättra språkinlärning, främja livslångt lärande, rörlighet för studenter och investera i digitaliseringsmöjligheter. |
| --- | --- |

2.

Kommittén ställer sig bakom kommissionens avsikt att samordna det fortsatta arbetet mot ett europeiskt område för utbildning senast 2025 kring centrala utmaningar, bland annat att förbättra utbildningen och omsorgen under de första levnadsåren, underlätta ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och skola, förbättra språkinlärning, främja livslångt lärande, rörlighet för studenter och investera i digitaliseringsmöjligheter.

| 3. | Kommittén anser att medlemsstaterna och regionerna i sin utbildningspolitik bör prioritera samarbete på alla styresnivåer, även på den regionala och lokala nivån, i syfte att anpassa elevcentrerad utbildning av hög kvalitet, som kännetecknas av högkvalitativ undervisning, innovation och digitalisering, till behoven på en mycket föränderlig arbetsmarknad, inom ramen för princip 1 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Kommittén anser att medlemsstaterna och regionerna i sin utbildningspolitik bör prioritera samarbete på alla styresnivåer, även på den regionala och lokala nivån, i syfte att anpassa elevcentrerad utbildning av hög kvalitet, som kännetecknas av högkvalitativ undervisning, innovation och digitalisering, till behoven på en mycket föränderlig arbetsmarknad, inom ramen för princip 1 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

| 4. | Kommittén betonar att mer måste göras på alla styresnivåer för att förutse behoven av färdigheter på arbetsmarknaden och tillhandahålla lämplig utbildning, allmänna kunskaper, yrkesutbildning och livslångt lärande i syfte att stimulera skapandet av arbetstillfällen och finna lösningar för att råda bot på arbetslösheten. |
| --- | --- |

4.

Kommittén betonar att mer måste göras på alla styresnivåer för att förutse behoven av färdigheter på arbetsmarknaden och tillhandahålla lämplig utbildning, allmänna kunskaper, yrkesutbildning och livslångt lärande i syfte att stimulera skapandet av arbetstillfällen och finna lösningar för att råda bot på arbetslösheten.

| 5. | ReK efterlyser konsekvens på området livslångt lärande och stöder principerna i ”Cork Call to Action for Learning Cities” från Unescos ”Global Network of Learning Cities” från 2017, där det konstateras att livslångt lärande är centralt för målen för hållbar utveckling (1). |
| --- | --- |

5.

ReK efterlyser konsekvens på området livslångt lärande och stöder principerna i ”Cork Call to Action for Learning Cities” från Unescos ”Global Network of Learning Cities” från 2017, där det konstateras att livslångt lärande är centralt för målen för hållbar utveckling (1

| 6. | Kommittén betonar att det är viktigt att EU-institutionerna och medlemsstaterna, med stöd av de lokala och regionala myndigheterna och i samråd med berörda parter, genomför de aktuella förslagen inom ramen för en bredare EU-politik för ekonomisk utveckling, sysselsättning och socialt skydd genom att strategiskt använda sig av den fleråriga budgetramen efter 2020, där särskilda utbildningspolitiska åtgärder bör lyftas fram på ett tydligare och mer ambitiöst sätt, och framhåller vikten av att upprätthålla proportionalitetsprincipen för att se till att inga nya finansiella eller administrativa bördor skapas för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

Kommittén betonar att det är viktigt att EU-institutionerna och medlemsstaterna, med stöd av de lokala och regionala myndigheterna och i samråd med berörda parter, genomför de aktuella förslagen inom ramen för en bredare EU-politik för ekonomisk utveckling, sysselsättning och socialt skydd genom att strategiskt använda sig av den fleråriga budgetramen efter 2020, där särskilda utbildningspolitiska åtgärder bör lyftas fram på ett tydligare och mer ambitiöst sätt, och framhåller vikten av att upprätthålla proportionalitetsprincipen för att se till att inga nya finansiella eller administrativa bördor skapas för medlemsstaterna.

| 7. | Kommittén välkomnar även införandet av ett europeiskt studentkort och de möjligheter som detta ger att underlätta rörlighet för studenter och främja ett automatiskt erkännande av kvalifikationer, och uppmanar kommissionen att överväga att utvidga detta till alla elever, inte bara inom högre utbildning, för att öka möjligheterna till livslångt lärande. |
| --- | --- |

7.

Kommittén välkomnar även införandet av ett europeiskt studentkort och de möjligheter som detta ger att underlätta rörlighet för studenter och främja ett automatiskt erkännande av kvalifikationer, och uppmanar kommissionen att överväga att utvidga detta till alla elever, inte bara inom högre utbildning, för att öka möjligheterna till livslångt lärande.

| 8. | Kommittén konstaterar att det främsta ansvaret för utbildningspolitiken ligger hos medlemsstaterna som har engagerat sina lokala och regionala myndigheter, i större eller mindre utsträckning, i enlighet med deras respektive konstitutionella system, och att EU-åtgärder, i enlighet med artikel 6 i EUF-fördraget, endast bör komplettera, stödja eller samordna medlemsstaternas åtgärder. Alla EU-åtgärder på detta område måste vara helt och hållet motiverade ur subsidiaritets- och proportionalitetssynpunkt och bör vara anpassade till befintliga ramar, verktyg och förfaranden. |
| --- | --- |

8.

Kommittén konstaterar att det främsta ansvaret för utbildningspolitiken ligger hos medlemsstaterna som har engagerat sina lokala och regionala myndigheter, i större eller mindre utsträckning, i enlighet med deras respektive konstitutionella system, och att EU-åtgärder, i enlighet med artikel 6 i EUF-fördraget, endast bör komplettera, stödja eller samordna medlemsstaternas åtgärder. Alla EU-åtgärder på detta område måste vara helt och hållet motiverade ur subsidiaritets- och proportionalitetssynpunkt och bör vara anpassade till befintliga ramar, verktyg och förfaranden.

Ömsesidigt erkännande

Ömsesidigt erkännande

| 9. | ReK beklagar de ihållande hindren för rörlighet på utbildningsområdet och ansluter sig till kommissionens uppmaning till att skapa ett EU där lärande, studier och forskning inte hindras av gränser utan där det hör till det normala att vistas i en annan medlemsstat för studier, lärande eller arbete. |
| --- | --- |

9.

ReK beklagar de ihållande hindren för rörlighet på utbildningsområdet och ansluter sig till kommissionens uppmaning till att skapa ett EU där lärande, studier och forskning inte hindras av gränser utan där det hör till det normala att vistas i en annan medlemsstat för studier, lärande eller arbete.

| 10. | Kommittén betonar behovet av att ge extra stöd till regioner där ytterligare hinder såsom befolkningsunderskott, landsbygdskaraktär eller fattigdom kan stå i vägen för elevernas rörlighet. |
| --- | --- |

10.

Kommittén betonar behovet av att ge extra stöd till regioner där ytterligare hinder såsom befolkningsunderskott, landsbygdskaraktär eller fattigdom kan stå i vägen för elevernas rörlighet.

| 11. | Kommittén välkomnar kommissionens stöd till utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna, och uppmuntrar till att låta representanter på den lokala och regionala nivån medverka i detta som ett erkännande av värdet av regional kunskap och erfarenhet. |
| --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar kommissionens stöd till utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna, och uppmuntrar till att låta representanter på den lokala och regionala nivån medverka i detta som ett erkännande av värdet av regional kunskap och erfarenhet.

| 12. | Kommittén välkomnar kommissionens förslag om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultat av studieperioder utomlands, och uppmanar kommissionen att i sitt framtida arbete ta hänsyn till kopplingarna till territoriell utveckling, särskilt i de fall då lokala och regionala projekt omfattar rörlighet för kvalificerade arbetstagare och kvalificerad personal. |
| --- | --- |

12.

Kommittén välkomnar kommissionens förslag om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av examensbevis för högre utbildning och gymnasieutbildning samt resultat av studieperioder utomlands, och uppmanar kommissionen att i sitt framtida arbete ta hänsyn till kopplingarna till territoriell utveckling, särskilt i de fall då lokala och regionala projekt omfattar rörlighet för kvalificerade arbetstagare och kvalificerad personal.

De första levnadsåren

De första levnadsåren

| 13. | ReK påminner om att betydelsen av begreppet ”förskola och barnomsorg” går längre än vad vissa kallar för förskoleverksamhet, eftersom det omfattar syftet att förbereda barn inte bara för skolan utan även för livet, på samma sätt som alla andra delar av utbildningssystemet bidrar till denna process. |
| --- | --- |

13.

ReK påminner om att betydelsen av begreppet ”förskola och barnomsorg” går längre än vad vissa kallar för förskoleverksamhet, eftersom det omfattar syftet att förbereda barn inte bara för skolan utan även för livet, på samma sätt som alla andra delar av utbildningssystemet bidrar till denna process.

| 14. | ReK påminner om rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande, och föreslår att EU och nationella beslutsfattare ägnar särskild uppmärksamhet åt den potential som partnerskap, som kan utvecklas mellan nationella, regionala och lokala myndigheter, företag, arbetstagare och deras organisationer samt aktörer inom det civila samhället, i detta sammanhang har när det gäller att ta hänsyn till sådana färdigheter och kvalifikationer. |
| --- | --- |

14.

ReK påminner om rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande, och föreslår att EU och nationella beslutsfattare ägnar särskild uppmärksamhet åt den potential som partnerskap, som kan utvecklas mellan nationella, regionala och lokala myndigheter, företag, arbetstagare och deras organisationer samt aktörer inom det civila samhället, i detta sammanhang har när det gäller att ta hänsyn till sådana färdigheter och kvalifikationer.

| 15. | I detta sammanhang beklagar kommittén att rekommendationen endast i begränsad utsträckning hänvisar till familjelivet eller insatser på lokal nivå som kan ha en betydande inverkan på barns tidiga utveckling, och betonar den avgörande betydelse som en holistisk och integrerad ansats har. |
| --- | --- |

15.

I detta sammanhang beklagar kommittén att rekommendationen endast i begränsad utsträckning hänvisar till familjelivet eller insatser på lokal nivå som kan ha en betydande inverkan på barns tidiga utveckling, och betonar den avgörande betydelse som en holistisk och integrerad ansats har.

| 16. | Kommittén anser att välutbildad personal är en förutsättning för en förskoleverksamhet av hög kvalitet, och därför bör alla styresnivåer, inbegripet den lokala och regionala, uppmuntras att investera tillräckligt, inte bara i grundläggande lärarutbildning utan även i kontinuerlig fortbildning. |
| --- | --- |

16.

Kommittén anser att välutbildad personal är en förutsättning för en förskoleverksamhet av hög kvalitet, och därför bör alla styresnivåer, inbegripet den lokala och regionala, uppmuntras att investera tillräckligt, inte bara i grundläggande lärarutbildning utan även i kontinuerlig fortbildning.

| 17. | Kommittén understryker vikten av att arbeta mot en kontinuerlig förbättring av ”omvårdnads”-komponenten inom förskoleverksamhet och barnomsorg, och även av förskollärarnas roll, när det gäller att främja positiva relationer med barn, föräldrar och varandra, se till att förskoleverksamheten är överkomlig för låginkomstfamiljer i enlighet med princip 11 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och erkänna den princip i barnkonventionen som gör gällande att barnets bästa bör vara en av de främsta prioriteringarna vid alla åtgärder som rör barn. |
| --- | --- |

17.

Kommittén understryker vikten av att arbeta mot en kontinuerlig förbättring av ”omvårdnads”-komponenten inom förskoleverksamhet och barnomsorg, och även av förskollärarnas roll, när det gäller att främja positiva relationer med barn, föräldrar och varandra, se till att förskoleverksamheten är överkomlig för låginkomstfamiljer i enlighet med princip 11 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och erkänna den princip i barnkonventionen som gör gällande att barnets bästa bör vara en av de främsta prioriteringarna vid alla åtgärder som rör barn.

| 18. | ReK lyfter fram behoven hos barn med särskilda undervisningsbehov och funktionsnedsättningar, som bör få en god utbildning med tillgång till det allmänna utbildningssystemet när detta är lämpligt och vid behov få enskilt stöd. |
| --- | --- |

18.

ReK lyfter fram behoven hos barn med särskilda undervisningsbehov och funktionsnedsättningar, som bör få en god utbildning med tillgång till det allmänna utbildningssystemet när detta är lämpligt och vid behov få enskilt stöd.

| 19. | Främjandet av åtgärder för att underlätta en positiv dialog mellan lärare och föräldrar/omsorgsgivare medför flera fördelar när det gäller att stärka kopplingarna mellan skolan och hemmiljön och stödja elevernas framgångsrika integration i skolmiljön och deras allmänna socialisering och utvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- |

19.

Främjandet av åtgärder för att underlätta en positiv dialog mellan lärare och föräldrar/omsorgsgivare medför flera fördelar när det gäller att stärka kopplingarna mellan skolan och hemmiljön och stödja elevernas framgångsrika integration i skolmiljön och deras allmänna socialisering och utvecklingsmöjligheter.

| 20. | Kommittén välkomnar kommissionens erkännande av den roll som lokala och regionala partner spelar för att förbättra undervisning och lärande, men noterar en brist på erkännande av att vissa samhällen kommer att utsättas för större utmaningar än andra, t.ex. mer avlägsna samhällen eller samhällen med ett större antal modersmål, vilket kommer att kräva större resurser och finansiering för att förbättra undervisningen och lärandet för alla. |
| --- | --- |

20.

Kommittén välkomnar kommissionens erkännande av den roll som lokala och regionala partner spelar för att förbättra undervisning och lärande, men noterar en brist på erkännande av att vissa samhällen kommer att utsättas för större utmaningar än andra, t.ex. mer avlägsna samhällen eller samhällen med ett större antal modersmål, vilket kommer att kräva större resurser och finansiering för att förbättra undervisningen och lärandet för alla.

| 21. | Kommittén betonar att kommissionen måste beakta yttranden från ReK och slutsatser från rådet som har relevans för denna fråga, inbegripet rådets slutsatser om integrerad politik för barns tidiga utveckling som ett verktyg för att minska fattigdomen och främja social delaktighet (2). |
| --- | --- |

21.

Kommittén betonar att kommissionen måste beakta yttranden från ReK och slutsatser från rådet som har relevans för denna fråga, inbegripet rådets slutsatser om integrerad politik för barns tidiga utveckling som ett verktyg för att minska fattigdomen och främja social delaktighet (2

Språkinlärning och språkundervisning

Språkinlärning och språkundervisning

| 22. | Kommittén beklagar att dåliga språkkunskaper betraktas som ett av de största hindren för den fria rörligheten för personer och skapandet av en arbetskraft som kan svara mot den europeiska ekonomins behov, och understryker därför sitt stöd för en starkare roll för språkinlärning. |
| --- | --- |

22.

Kommittén beklagar att dåliga språkkunskaper betraktas som ett av de största hindren för den fria rörligheten för personer och skapandet av en arbetskraft som kan svara mot den europeiska ekonomins behov, och understryker därför sitt stöd för en starkare roll för språkinlärning.

| 23. | Finansieringen av sammanhållningspolitiken förväntas minska i nästa fleråriga budgetram, och ReK uttrycker därför sin oro över de medel som finns tillgängliga i Europeiska socialfonden för att leva upp till ambitionerna i denna rekommendation. |
| --- | --- |

23.

Finansieringen av sammanhållningspolitiken förväntas minska i nästa fleråriga budgetram, och ReK uttrycker därför sin oro över de medel som finns tillgängliga i Europeiska socialfonden för att leva upp till ambitionerna i denna rekommendation.

| 24. | I detta sammanhang beklagar kommittén att fokus i rekommendationen ligger på lärande inom lagstadgad utbildning snarare än på erkännande av språk som en viktig del av livslångt lärande, även i tidiga år, i syfte att främja integration och rörlighet, och där lokala partner och företag kan delta. |
| --- | --- |

24.

I detta sammanhang beklagar kommittén att fokus i rekommendationen ligger på lärande inom lagstadgad utbildning snarare än på erkännande av språk som en viktig del av livslångt lärande, även i tidiga år, i syfte att främja integration och rörlighet, och där lokala partner och företag kan delta.

| 25. | ReK understryker vikten av att aktivt främja de möjligheter som EU:s relevanta finansieringsprogram ger, och av att förenkla ansökningsförfarandena, så att skolor och utbildningscentrum i alla medlemsstater kan dra fördel av dem. |
| --- | --- |

25.

ReK understryker vikten av att aktivt främja de möjligheter som EU:s relevanta finansieringsprogram ger, och av att förenkla ansökningsförfarandena, så att skolor och utbildningscentrum i alla medlemsstater kan dra fördel av dem.

Bryssel den 10 oktober 2018

Europeiska regionkommitténs ordförande

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://uil.unesco.org/lifelong-learning/learning-cities/cork-call-action-learning-cities

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?qid=1530526890119&uri=CELEX:52018DC0270

2

---

III Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

ReK:s 131:a plenarsession och inledningssession för Europeiska veckan för regioner och städer, 8.10.2018–10.10.2018

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/70

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén om Paketet om den fleråriga budgetramen 2021–2027

(2018/C 461/10)

| Huvudföredragande: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR-EPP), distriktsordförande i Dubrovnik-Neretva |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – En modern budget för ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum Flerårig budgetram 2021–2027
  COM(2018) 321 final
  Förslag till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027
  COM(2018) 322 final
  Förslag till Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning
  COM(2018) 323 final
  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna
  COM(2018) 324 final
  Förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel
  COM(2018) 325 final
  Förslag till rådets förordning om metoder och förfaranden för tillhandahållande av egna medel baserat på en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, Europeiska unionens system för handel med utsläppsrätter och om plastförpackningsavfall som inte har materialutnyttjats, och om åtgärder för att möta likviditetsbehov
  COM(2018) 326 final
  Förslag till rådets förordning om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel
  COM(2018) 327 final
  Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt
  COM(2018) 328 final |

Huvudföredragande:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR-EPP), distriktsordförande i Dubrovnik-Neretva

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – En modern budget för ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum Flerårig budgetram 2021–2027

COM(2018) 321 final

Förslag till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027

COM(2018) 322 final

Förslag till Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning

COM(2018) 323 final

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna

COM(2018) 324 final

Förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel

COM(2018) 325 final

Förslag till rådets förordning om metoder och förfaranden för tillhandahållande av egna medel baserat på en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, Europeiska unionens system för handel med utsläppsrätter och om plastförpackningsavfall som inte har materialutnyttjats, och om åtgärder för att möta likviditetsbehov

COM(2018) 326 final

Förslag till rådets förordning om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel

COM(2018) 327 final

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89 om den slutliga enhetliga ordningen för uppbörd av egna medel som härrör från mervärdeskatt

COM(2018) 328 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna

COM(2018) 324 final

Ändringsrekommendation 1

Artikel 2 c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | offentligt organ: alla myndigheter
  på alla förvaltningsnivåer, inbegripet nationella, regionala och lokala myndigheter
  samt organisationer i medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 2.42 i förordning (EU, Euratom) xx/xx (nedan kallad budgetförordningen). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

c)

offentligt organ: alla myndigheter
  på alla förvaltningsnivåer, inbegripet nationella, regionala och lokala myndigheter
  samt organisationer i medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 2.42 i förordning (EU, Euratom) xx/xx (nedan kallad budgetförordningen).

| c) | offentligt organ: alla
  centrala statliga
  myndigheter samt organisationer i medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 2.42 i förordning (EU, Euratom) xx/xx (nedan kallad budgetförordningen). |
| --- | --- |

c)

offentligt organ: alla
  centrala statliga
  myndigheter samt organisationer i medlemsstaterna i den mening som avses i artikel 2.42 i förordning (EU, Euratom) xx/xx (nedan kallad budgetförordningen).

Motivering

Det finns ett behov av att utesluta alla direktvalda lokala och regionala myndigheters organ och organisationsenheter från tillämpningen av förordningen.

Ändringsrekommendation 2

Artikel 3.1 f

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| f) | Det snabba och effektiva samarbetet med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning och med Europeiska åklagarmyndigheten i deras utredningar eller åtal enligt deras respektive rättsakter och principen om lojalt samarbete. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

f)

Det snabba och effektiva samarbetet med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning och med Europeiska åklagarmyndigheten i deras utredningar eller åtal enligt deras respektive rättsakter och principen om lojalt samarbete.

| f) | Det snabba och effektiva samarbetet med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning och
  , i tillämpliga fall,
  med Europeiska åklagarmyndigheten i deras utredningar eller åtal enligt deras respektive rättsakter och principen om lojalt samarbete. |
| --- | --- |

f)

Det snabba och effektiva samarbetet med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning och
  , i tillämpliga fall,
  med Europeiska åklagarmyndigheten i deras utredningar eller åtal enligt deras respektive rättsakter och principen om lojalt samarbete.

Motivering

Bestämmelserna om Europeiska åklagarmyndigheten kan, efter inrättandet av denna, endast tillämpas på de deltagande medlemsstaterna.

Ändringsrekommendation 3

Artikel 4.1 b.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1) | Tillfälligt upphävande av godkännandet för ett eller flera program eller ändringar av dem. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(1)

Motivering

Ett tillfälligt upphävande av godkännandet för ett eller flera program eller ändringar av dem skulle inte få någon direkt bestraffande finansiell effekt på den berörda medlemsstaten. Tvärtom skulle ett tillfälligt upphävande av åtaganden och/eller betalningar, parallellt med ett bibehållande av de offentliga organens skyldighet att genomföra programmen och göra utbetalningar till slutliga mottagare eller stödmottagare enligt artikel 4.2 i den föreslagna förordningen, ha omedelbara konsekvenser för de nationella budgetarna. Ett hävande av ett tillfälligt upphävande av godkännandet av ett eller flera program eller av en ändring av dem skulle avsevärt försena genomförandet av berörda program, eftersom alla påföljande förfaranden också skulle läggas på is.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 5.6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 6.   Om kommissionen anser att det föreligger en generell brist när det gäller rättsstatens principer, ska den lägga fram ett förslag till genomförandeakt om lämpliga åtgärder till rådet. | 6.   Om kommissionen anser att det föreligger en generell brist när det gäller rättsstatens principer, ska den lägga fram ett förslag till genomförandeakt om lämpliga åtgärder till rådet.
  Kommissionen ska till detta förslag bifoga en vägledande finansiell planering för den EU-budget som berörs av den föreslagna åtgärden, för de kommande åren, indelad efter utgiftskategori, politikområde och budgetpost. En sådan vägledande planering ska ligga till grund för en bedömning av konsekvenserna för nationella och subnationella budgetar i den berörda medlemsstaten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

6.   Om kommissionen anser att det föreligger en generell brist när det gäller rättsstatens principer, ska den lägga fram ett förslag till genomförandeakt om lämpliga åtgärder till rådet.

6.   Om kommissionen anser att det föreligger en generell brist när det gäller rättsstatens principer, ska den lägga fram ett förslag till genomförandeakt om lämpliga åtgärder till rådet.
  Kommissionen ska till detta förslag bifoga en vägledande finansiell planering för den EU-budget som berörs av den föreslagna åtgärden, för de kommande åren, indelad efter utgiftskategori, politikområde och budgetpost. En sådan vägledande planering ska ligga till grund för en bedömning av konsekvenserna för nationella och subnationella budgetar i den berörda medlemsstaten.

Motivering

Motivering

Kommissionen bör bedöma de eventuella budgetkonsekvenserna av en minskning av EU-stödet för de nationella och subnationella budgetarna i den berörda medlemsstaten, med vederbörlig hänsyn till principerna om proportionalitet och icke-diskriminering.

Ändringsrekommendation 5

Ändringsrekommendation 5

Artikel 6.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska göra en bedömning av situationen i den berörda medlemsstaten. När de generella brister när det gäller rättsstatens principer som låg till grund för antagandet av lämpliga åtgärder inte längre föreligger, helt eller delvis, ska kommissionen lägga fram ett förslag till beslut om att upphäva dessa åtgärder helt eller delvis till rådet. Det förfarande som anges i artikel 5.2, 5.4, 5.5, 5.6 och 5.7 ska tillämpas. | 2.   Kommissionen ska göra en bedömning av situationen i den berörda medlemsstaten. När de generella brister när det gäller rättsstatens principer som låg till grund för antagandet av lämpliga åtgärder inte längre föreligger, helt eller delvis, ska kommissionen lägga fram ett förslag till beslut om att upphäva dessa åtgärder helt eller delvis till rådet. Det förfarande som anges i artikel 5.2, 5.4, 5.5, 5.6 och 5.7 ska tillämpas.
  För att samla in uppgifter som kan ligga till grund för upphävandet av åtgärderna ska revisionsrätten, genom ett snabbt förfarande, utfärda en särskild rapport om den berörda frågan enligt punkt 4 andra stycket i artikel 287 i EUF-fördraget. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Kommissionen ska göra en bedömning av situationen i den berörda medlemsstaten. När de generella brister när det gäller rättsstatens principer som låg till grund för antagandet av lämpliga åtgärder inte längre föreligger, helt eller delvis, ska kommissionen lägga fram ett förslag till beslut om att upphäva dessa åtgärder helt eller delvis till rådet. Det förfarande som anges i artikel 5.2, 5.4, 5.5, 5.6 och 5.7 ska tillämpas.

2.   Kommissionen ska göra en bedömning av situationen i den berörda medlemsstaten. När de generella brister när det gäller rättsstatens principer som låg till grund för antagandet av lämpliga åtgärder inte längre föreligger, helt eller delvis, ska kommissionen lägga fram ett förslag till beslut om att upphäva dessa åtgärder helt eller delvis till rådet. Det förfarande som anges i artikel 5.2, 5.4, 5.5, 5.6 och 5.7 ska tillämpas.
  För att samla in uppgifter som kan ligga till grund för upphävandet av åtgärderna ska revisionsrätten, genom ett snabbt förfarande, utfärda en särskild rapport om den berörda frågan enligt punkt 4 andra stycket i artikel 287 i EUF-fördraget.

Motivering

Motivering

Upphävandet av åtgärderna måste åtföljas av tillförlitliga, opartiska och aktuella uppgifter för att man ska kunna gå vidare med genomförandet av berörda program utan onödiga förseningar.

Ändringsrekommendation 6

Ändringsrekommendation 6

Artikel 6.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Om åtgärder som rör det tillfälliga upphävandet av godkännandet för ett eller flera program eller ändringar av dem enligt artikel 4.2 b i eller det tillfälliga upphävandet av åtaganden enligt artikel 4.2 b ii har upphävts, ska belopp som motsvarar de tillfälligt upphävda åtagandena tas upp i budgeten i enlighet med artikel 7 i rådets förordning (EU, Euratom) xx/xx (förordningen om den fleråriga budgetramen). Tillfälligt upphävda åtaganden under år n får inte tas upp i budgeten efter år n + 
  2
  . | 3.   Om åtgärder som rör det tillfälliga upphävandet av godkännandet för ett eller flera program eller ändringar av dem enligt artikel 4.2 b i eller det tillfälliga upphävandet av åtaganden enligt artikel 4.2 b ii har upphävts, ska belopp som motsvarar de tillfälligt upphävda åtagandena tas upp i budgeten i enlighet med artikel 7 i rådets förordning (EU, Euratom) xx/xx (förordningen om den fleråriga budgetramen). Tillfälligt upphävda åtaganden under år n får inte tas upp i budgeten efter år n + 
  3
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.   Om åtgärder som rör det tillfälliga upphävandet av godkännandet för ett eller flera program eller ändringar av dem enligt artikel 4.2 b i eller det tillfälliga upphävandet av åtaganden enligt artikel 4.2 b ii har upphävts, ska belopp som motsvarar de tillfälligt upphävda åtagandena tas upp i budgeten i enlighet med artikel 7 i rådets förordning (EU, Euratom) xx/xx (förordningen om den fleråriga budgetramen). Tillfälligt upphävda åtaganden under år n får inte tas upp i budgeten efter år n + 
  2
  .

3.   Om åtgärder som rör det tillfälliga upphävandet av godkännandet för ett eller flera program eller ändringar av dem enligt artikel 4.2 b i eller det tillfälliga upphävandet av åtaganden enligt artikel 4.2 b ii har upphävts, ska belopp som motsvarar de tillfälligt upphävda åtagandena tas upp i budgeten i enlighet med artikel 7 i rådets förordning (EU, Euratom) xx/xx (förordningen om den fleråriga budgetramen). Tillfälligt upphävda åtaganden under år n får inte tas upp i budgeten efter år n + 
  3
  .

Motivering

Motivering

En sådan lösning kommer att öka möjligheterna att använda de medel som frigörs vid det tillfälliga upphävandet och kommer inte att leda till en förlust av dessa medel.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 1. | ReK välkomnar kommissionens förslag till flerårig budgetram för perioden efter 2020 som en god grund för förhandlingar, med tanke på Förenade kungarikets utträde ur EU samt andra interna och externa utmaningar. Kommittén värdesätter det arbete som gjorts, men anser att förslaget bör vidareutvecklas och förbättras före antagandet för att motsvara EU-medborgarnas förväntningar och tillgodose de lokala och regionala myndigheternas behov. |
| --- | --- |

1.

ReK välkomnar kommissionens förslag till flerårig budgetram för perioden efter 2020 som en god grund för förhandlingar, med tanke på Förenade kungarikets utträde ur EU samt andra interna och externa utmaningar. Kommittén värdesätter det arbete som gjorts, men anser att förslaget bör vidareutvecklas och förbättras före antagandet för att motsvara EU-medborgarnas förväntningar och tillgodose de lokala och regionala myndigheternas behov.

| 2. | Det saknas en tydlig efterföljare till Europa 2020-strategin, vilket resulterar i att de enskilda programmens strategiska mål inte lyfts fram tillräckligt tydligt och i en otillräcklig koppling mellan hela den fleråriga budgetramen och målen för hållbar utveckling. ReK uppmanar därför kommissionen att inom ramen för diskussionen om förslaget till flerårig budgetram fastställa de strategiska målen för EU:s olika politikområden och deras förväntade effekter. Detta kräver ett strukturerat arbetssätt på nationell, regional och lokal nivå som tydliggör kopplingen mellan lokala och regionala styrkor och satsningar och gemensamma europeiska målsättningar. |
| --- | --- |

2.

Det saknas en tydlig efterföljare till Europa 2020-strategin, vilket resulterar i att de enskilda programmens strategiska mål inte lyfts fram tillräckligt tydligt och i en otillräcklig koppling mellan hela den fleråriga budgetramen och målen för hållbar utveckling. ReK uppmanar därför kommissionen att inom ramen för diskussionen om förslaget till flerårig budgetram fastställa de strategiska målen för EU:s olika politikområden och deras förväntade effekter. Detta kräver ett strukturerat arbetssätt på nationell, regional och lokal nivå som tydliggör kopplingen mellan lokala och regionala styrkor och satsningar och gemensamma europeiska målsättningar.

| 3. | Kommittén beklagar att kommissionens förslag inte är tillräckligt ambitiöst, med tanke på diskrepansen mellan, å ena sidan, de förpliktelser som följer av de mål som anges i fördraget samt nuvarande och framtida utmaningar och, å andra sidan, den kommande fleråriga budgetramens storlek. Vi påminner återigen om kommitténs ståndpunkt, som också är Europaparlamentets ståndpunkt, nämligen att den kommande fleråriga budgetramen bör fastställas till minst 1,3 % av BNI. ReK erinrar med oro om att de tidigare fleråriga budgetramarna till slut har blivit mindre omfattande än vad som föreslagits av kommissionen. Om detta upprepas skulle det ytterligare försvaga de slutliga effekterna av unionens olika politiska åtgärder. |
| --- | --- |

3.

Kommittén beklagar att kommissionens förslag inte är tillräckligt ambitiöst, med tanke på diskrepansen mellan, å ena sidan, de förpliktelser som följer av de mål som anges i fördraget samt nuvarande och framtida utmaningar och, å andra sidan, den kommande fleråriga budgetramens storlek. Vi påminner återigen om kommitténs ståndpunkt, som också är Europaparlamentets ståndpunkt, nämligen att den kommande fleråriga budgetramen bör fastställas till minst 1,3 % av BNI. ReK erinrar med oro om att de tidigare fleråriga budgetramarna till slut har blivit mindre omfattande än vad som föreslagits av kommissionen. Om detta upprepas skulle det ytterligare försvaga de slutliga effekterna av unionens olika politiska åtgärder.

| 4. | Det är oacceptabelt att finansieringen av ytterligare prioriteringar sker på bekostnad av befintlig unionspolitik med dokumenterat europeiskt mervärde, t.ex. sammanhållningspolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken och, i synnerhet, landsbygdsutvecklingspolitiken. De föreslagna nedskärningarna är fel sätt att hantera frågan om finansiering av ytterligare prioriteringar och utmaningar. |
| --- | --- |

4.

Det är oacceptabelt att finansieringen av ytterligare prioriteringar sker på bekostnad av befintlig unionspolitik med dokumenterat europeiskt mervärde, t.ex. sammanhållningspolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken och, i synnerhet, landsbygdsutvecklingspolitiken. De föreslagna nedskärningarna är fel sätt att hantera frågan om finansiering av ytterligare prioriteringar och utmaningar.

| 5. | ReK välkomnar kommissionens förslag om att göra reglerna mer enhetliga och drastiskt minska den administrativa bördan för stödmottagare och förvaltningsmyndigheter för att underlätta deltagandet i EU-program och påskynda genomförandet. |
| --- | --- |

5.

ReK välkomnar kommissionens förslag om att göra reglerna mer enhetliga och drastiskt minska den administrativa bördan för stödmottagare och förvaltningsmyndigheter för att underlätta deltagandet i EU-program och påskynda genomförandet.

| 6. | ReK beklagar kommissionens brist på öppenhet när det gäller jämförelsen mellan beloppen i den nuvarande och kommande fleråriga budgetramen. I detta avseende välkomnar vi de insatser som Europaparlamentets utredningstjänst har gjort för att utarbeta en jämförande ekonomisk analys av de båda fleråriga budgetramarna. |
| --- | --- |

6.

ReK beklagar kommissionens brist på öppenhet när det gäller jämförelsen mellan beloppen i den nuvarande och kommande fleråriga budgetramen. I detta avseende välkomnar vi de insatser som Europaparlamentets utredningstjänst har gjort för att utarbeta en jämförande ekonomisk analys av de båda fleråriga budgetramarna.

| 7. | Kommittén noterar den resultatinriktade strategin för den nyligen föreslagna strukturen för den fleråriga budgetramen som syftar till att tillgodose behoven på plats och skapa större europeiskt mervärde. ReK motsätter sig strykningen av den gemensamma budgetrubriken för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, som innebär en ytterligare försvagning av sammanhållningspolitikens ställning inom den fleråriga budgetramen och banar väg för eventuell separering av ESF+ från sammanhållningspolitiken. Detta skulle leda till en ytterligare minskning av synergieffekterna och kopplingarna mellan de olika finansieringskällor som är av särskild betydelse för regionala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

7.

Kommittén noterar den resultatinriktade strategin för den nyligen föreslagna strukturen för den fleråriga budgetramen som syftar till att tillgodose behoven på plats och skapa större europeiskt mervärde. ReK motsätter sig strykningen av den gemensamma budgetrubriken för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, som innebär en ytterligare försvagning av sammanhållningspolitikens ställning inom den fleråriga budgetramen och banar väg för eventuell separering av ESF+ från sammanhållningspolitiken. Detta skulle leda till en ytterligare minskning av synergieffekterna och kopplingarna mellan de olika finansieringskällor som är av särskild betydelse för regionala och lokala myndigheter.

| 8. | Kommittén påpekar med oro att kommissionens förslag går i riktning mot en ytterligare förstärkning av ställningen för program med direkt eller indirekt förvaltning till nackdel för program vars förvaltning delas mellan kommissionen och medlemsstaterna, vilket på lång sikt kommer att minska synligheten för genomförandet av EU:s politik på lokal och regional nivå. Principerna om partnerskap och flernivåstyre måste respekteras till fullo och genomföras i praktiken för att säkerställa de lokala och regionala myndigheternas deltagande i alla relevanta skeden från utformningen till genomförandet av EU:s politik. |
| --- | --- |

8.

Kommittén påpekar med oro att kommissionens förslag går i riktning mot en ytterligare förstärkning av ställningen för program med direkt eller indirekt förvaltning till nackdel för program vars förvaltning delas mellan kommissionen och medlemsstaterna, vilket på lång sikt kommer att minska synligheten för genomförandet av EU:s politik på lokal och regional nivå. Principerna om partnerskap och flernivåstyre måste respekteras till fullo och genomföras i praktiken för att säkerställa de lokala och regionala myndigheternas deltagande i alla relevanta skeden från utformningen till genomförandet av EU:s politik.

| 9. | ReK beklagar bristen på konsekvens mellan antagandet av EU:s 8:e miljöhandlingsprogram och den fleråriga budgetramen efter 2020. Beslutsprocessen avseende de framtida miljöhandlingsprogrammen och programmens varaktighet bör anpassas till den fleråriga budgetramens tidsramar så att den anslagna finansieringen väl återspeglar hållbarhetsprioriteringarna och hållbarhetsmålen. |
| --- | --- |

9.

ReK beklagar bristen på konsekvens mellan antagandet av EU:s 8:e miljöhandlingsprogram och den fleråriga budgetramen efter 2020. Beslutsprocessen avseende de framtida miljöhandlingsprogrammen och programmens varaktighet bör anpassas till den fleråriga budgetramens tidsramar så att den anslagna finansieringen väl återspeglar hållbarhetsprioriteringarna och hållbarhetsmålen.

| 10. | ReK uttrycker oro över den osäkerhet i planeringen av den fleråriga budgetramen som skulle uppstå om ingen tydlig och fast överenskommelse om Förenade kungarikets utträde ur EU kan nås i god tid. |
| --- | --- |

10.

ReK uttrycker oro över den osäkerhet i planeringen av den fleråriga budgetramen som skulle uppstå om ingen tydlig och fast överenskommelse om Förenade kungarikets utträde ur EU kan nås i god tid.

| 11. | Kommittén ställer sig bakom kommissionens förslag om att upprätta närmare kopplingar mellan regionala medel och den europeiska planeringsterminen så länge ett regionalt perspektiv inkluderas i den europeiska planeringsterminen, eftersom detta är det enda praktiskt genomförbara sättet att upprätta tydliga och meningsfulla kopplingar mellan dem. |
| --- | --- |

11.

Kommittén ställer sig bakom kommissionens förslag om att upprätta närmare kopplingar mellan regionala medel och den europeiska planeringsterminen så länge ett regionalt perspektiv inkluderas i den europeiska planeringsterminen, eftersom detta är det enda praktiskt genomförbara sättet att upprätta tydliga och meningsfulla kopplingar mellan dem.

Reform av systemet för egna medel

Reform av systemet för egna medel

| 12. | ReK välkomnar kommissionens förslag om att införa tre nya egna medel, men beklagar att kommissionen endast har tagit fasta på två av de ytterligare källor som anges i förslaget från högnivågruppen för egna medel och anser att kommissionens förslag borde ha varit mer ambitiöst i detta avseende. Vi föreslår därför att sökandet efter nya finansieringskällor för budgeten skyndsamt fortsätts. |
| --- | --- |

12.

ReK välkomnar kommissionens förslag om att införa tre nya egna medel, men beklagar att kommissionen endast har tagit fasta på två av de ytterligare källor som anges i förslaget från högnivågruppen för egna medel och anser att kommissionens förslag borde ha varit mer ambitiöst i detta avseende. Vi föreslår därför att sökandet efter nya finansieringskällor för budgeten skyndsamt fortsätts.

| 13. | Kommittén välkomnar kommissionens insatser för att förenkla budgetens inkomstsida, i synnerhet förslaget om att fasa ut alla rabatter med koppling till medlemsstaterna och om att förenkla beräkningen av inkomster grundade på mervärdesskatt. |
| --- | --- |

13.

Kommittén välkomnar kommissionens insatser för att förenkla budgetens inkomstsida, i synnerhet förslaget om att fasa ut alla rabatter med koppling till medlemsstaterna och om att förenkla beräkningen av inkomster grundade på mervärdesskatt.

| 14. | Vi beklagar att kommissionen i sitt förslag om att införa nya egna medel inte i tillräcklig utsträckning har prövat överensstämmelsen med subsidiaritetsprincipen och att förslagets potentiella inverkan på den finansiella ställningen för regionala och lokala myndigheter inte har bedömts. |
| --- | --- |

14.

Vi beklagar att kommissionen i sitt förslag om att införa nya egna medel inte i tillräcklig utsträckning har prövat överensstämmelsen med subsidiaritetsprincipen och att förslagets potentiella inverkan på den finansiella ställningen för regionala och lokala myndigheter inte har bedömts.

| 15. | Kommittén påpekar att förslaget till gemensam konsoliderad bolagsskattebas har stor potential när det gäller att öka andelen egna medel förutsatt att den blir obligatorisk för ett stort antal företag. Detta har för närvarande ännu inte fastställts och det är heller inte känt när man kan räkna med att denna inkomstkälla träder i kraft. ReK uttrycker oro avseende de inkomster som grundar sig på plastförpackningsavfall som inte materialutnyttjats, med tanke på att ett av EU:s främsta mål är att helt avskaffa sådant avfall, vilket skulle leda till att man går miste om inkomsterna från denna källa till egna medel vilket innebär ökad instabilitet avseende budgetinkomsterna. |
| --- | --- |

15.

Kommittén påpekar att förslaget till gemensam konsoliderad bolagsskattebas har stor potential när det gäller att öka andelen egna medel förutsatt att den blir obligatorisk för ett stort antal företag. Detta har för närvarande ännu inte fastställts och det är heller inte känt när man kan räkna med att denna inkomstkälla träder i kraft. ReK uttrycker oro avseende de inkomster som grundar sig på plastförpackningsavfall som inte materialutnyttjats, med tanke på att ett av EU:s främsta mål är att helt avskaffa sådant avfall, vilket skulle leda till att man går miste om inkomsterna från denna källa till egna medel vilket innebär ökad instabilitet avseende budgetinkomsterna.

| 16. | Kommittén stöder den föreslagna minskningen av de belopp som medlemsstaterna håller inne för att täcka kostnaderna för uppbörd av traditionella egna medel, men uppmanar kommissionen att gå ett steg längre och fastställa att de belopp som hålls inne för uppbördskostnaderna ska motsvara de faktiska kostnaderna, i stället för föreslagna 10 %. |
| --- | --- |

16.

Kommittén stöder den föreslagna minskningen av de belopp som medlemsstaterna håller inne för att täcka kostnaderna för uppbörd av traditionella egna medel, men uppmanar kommissionen att gå ett steg längre och fastställa att de belopp som hålls inne för uppbördskostnaderna ska motsvara de faktiska kostnaderna, i stället för föreslagna 10 %.

Rättsstatsprincipen, flexibilitet och stabilitet

Rättsstatsprincipen, flexibilitet och stabilitet

| 17. | ReK anser att respekten för rättsstatsprincipen är en nödvändig förutsättning för sund ekonomisk förvaltning och effektiv användning av EU:s budget. Kommittén välkomnar i detta sammanhang kommissionens insatser för att införa effektiva mekanismer för att säkerställa efterlevnaden av rättsstatsprincipen, rättssäkerhet i alla medlemsstater och en effektiv bedrägeri- och korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

17.

ReK anser att respekten för rättsstatsprincipen är en nödvändig förutsättning för sund ekonomisk förvaltning och effektiv användning av EU:s budget. Kommittén välkomnar i detta sammanhang kommissionens insatser för att införa effektiva mekanismer för att säkerställa efterlevnaden av rättsstatsprincipen, rättssäkerhet i alla medlemsstater och en effektiv bedrägeri- och korruptionsbekämpning.

| 18. | Vi håller med revisionsrätten om att den föreslagna mekanismen för att säkerställa efterlevnad av rättsstatsprincipen går längre än förfarandet i artikel 7 i EU-fördraget och att den kan genomföras snabbare. |
| --- | --- |

18.

Vi håller med revisionsrätten om att den föreslagna mekanismen för att säkerställa efterlevnad av rättsstatsprincipen går längre än förfarandet i artikel 7 i EU-fördraget och att den kan genomföras snabbare.

| 19. | ReK välkomnar de insatser som kommissionen gör för att säkerställa en smidig finansiering av slutliga mottagare i unionen genom att ålägga medlemsstaterna att uppfylla sina ekonomiska skyldigheter gentemot de slutliga mottagarna även i situationer när mekanismerna för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen aktiveras. Kommittén förväntar sig att kommissionen utarbetar ytterligare metoder för att skydda de slutliga mottagarnas intressen. |
| --- | --- |

19.

ReK välkomnar de insatser som kommissionen gör för att säkerställa en smidig finansiering av slutliga mottagare i unionen genom att ålägga medlemsstaterna att uppfylla sina ekonomiska skyldigheter gentemot de slutliga mottagarna även i situationer när mekanismerna för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen aktiveras. Kommittén förväntar sig att kommissionen utarbetar ytterligare metoder för att skydda de slutliga mottagarnas intressen.

| 20. | Vi rekommenderar kommissionen att överväga att införa ytterligare mekanismer för säkerställande av unionens ekonomiska intressen som har en enhetlig inverkan på alla medlemsländer, t.ex. engångsböter. |
| --- | --- |

20.

Vi rekommenderar kommissionen att överväga att införa ytterligare mekanismer för säkerställande av unionens ekonomiska intressen som har en enhetlig inverkan på alla medlemsländer, t.ex. engångsböter.

| 21. | Med beaktande av revisionsrättens yttrande anser ReK att den befintliga lagstiftningslösningen ger kommissionen för stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att inleda förfarandet och uppmanar kommissionen att utarbeta tydliga kriterier på grundval av vilka det kan fastställas vad som utgör generella brister när det gäller respekten för rättsstatsprincipen som hotar den sunda ekonomiska förvaltningen. |
| --- | --- |

21.

Med beaktande av revisionsrättens yttrande anser ReK att den befintliga lagstiftningslösningen ger kommissionen för stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller att inleda förfarandet och uppmanar kommissionen att utarbeta tydliga kriterier på grundval av vilka det kan fastställas vad som utgör generella brister när det gäller respekten för rättsstatsprincipen som hotar den sunda ekonomiska förvaltningen.

| 22. | ReK föreslår att revisionsrättens roll förstärks i genomförandet av den föreslagna mekanismen, i enlighet med artikel 287 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

22.

ReK föreslår att revisionsrättens roll förstärks i genomförandet av den föreslagna mekanismen, i enlighet med artikel 287 i EU-fördraget.

| 23. | Kommittén välkomnar kommissionens förslag för att öka flexibiliteten i den fleråriga budgetramen, vilket säkerligen kommer att vara till hjälp när det gäller att i god tid bemöta nya och oförutsedda utmaningar. Vi betonar dock att en ökad flexibilitet i användningen av medel inte får ske på bekostnad av programmens långsiktiga förutsägbarhet och strategiska inriktning, särskilt när det gäller de program som genomförs med delad förvaltning. Kommittén efterlyser därför en undersökning av huruvida den ökade flexibiliteten i den del som avser kommissionens stärkta befogenheter avseende omfördelning av medel innebär ett åsidosättande av principerna om subsidiaritet och flernivåstyre. Vi efterlyser även att de lokala och regionala myndigheterna görs delaktiga i beslutsfattandet när medel som står under delad förvaltning ska omfördelas. |
| --- | --- |

23.

Kommittén välkomnar kommissionens förslag för att öka flexibiliteten i den fleråriga budgetramen, vilket säkerligen kommer att vara till hjälp när det gäller att i god tid bemöta nya och oförutsedda utmaningar. Vi betonar dock att en ökad flexibilitet i användningen av medel inte får ske på bekostnad av programmens långsiktiga förutsägbarhet och strategiska inriktning, särskilt när det gäller de program som genomförs med delad förvaltning. Kommittén efterlyser därför en undersökning av huruvida den ökade flexibiliteten i den del som avser kommissionens stärkta befogenheter avseende omfördelning av medel innebär ett åsidosättande av principerna om subsidiaritet och flernivåstyre. Vi efterlyser även att de lokala och regionala myndigheterna görs delaktiga i beslutsfattandet när medel som står under delad förvaltning ska omfördelas.

Enskilda budgetrubriker

Enskilda budgetrubriker

| 24. | ReK välkomnar förslagen om att öka anslagen till de politikområden där det finns nya stora utmaningar såsom migration och gränsförvaltning, samt om inrättande av en särskild rubrik för säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

24.

ReK välkomnar förslagen om att öka anslagen till de politikområden där det finns nya stora utmaningar såsom migration och gränsförvaltning, samt om inrättande av en särskild rubrik för säkerhet och försvar.

| 25. | Kommittén stöder det ökade anslaget till forskning och innovation, det fortsatta genomförandet av Efsi och uppgraderingen av denna fond till den nya fonden InvestEU, de ökade anslagen till programmet Erasmus+ och den ytterligare ökningen av investeringarna i kampen mot klimatförändringarna på EU:s alla politikområden. Vi betonar dock ännu en gång att den föreslagna ökningen inte får ske på bekostnad av sammanhållningspolitiken och landsbygdsutvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

25.

Kommittén stöder det ökade anslaget till forskning och innovation, det fortsatta genomförandet av Efsi och uppgraderingen av denna fond till den nya fonden InvestEU, de ökade anslagen till programmet Erasmus+ och den ytterligare ökningen av investeringarna i kampen mot klimatförändringarna på EU:s alla politikområden. Vi betonar dock ännu en gång att den föreslagna ökningen inte får ske på bekostnad av sammanhållningspolitiken och landsbygdsutvecklingspolitiken.

| 26. | ReK motsätter sig bestämt den föreslagna minskningen av sammanhållningspolitikens budget med 10 %, framför allt när det gäller den del som avser Sammanhållningsfonden, där det planeras att anslagen ska minskas med så mycket som 45 %. Förslaget om att minska budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken, och särskilt den del som avser en minskning med 28 % för Ejflu och 13 % för EHFF, är också oacceptabelt. En sådan avsevärd minskning på områden som kontinuerligt visar sitt europeiska mervärde och som tillhör de EU-politikområden som är mest synliga för EU-medborgarna skulle på lång sikt få mycket negativa konsekvenser för tillväxten och utvecklingen i Europas regioner. |
| --- | --- |

26.

ReK motsätter sig bestämt den föreslagna minskningen av sammanhållningspolitikens budget med 10 %, framför allt när det gäller den del som avser Sammanhållningsfonden, där det planeras att anslagen ska minskas med så mycket som 45 %. Förslaget om att minska budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken, och särskilt den del som avser en minskning med 28 % för Ejflu och 13 % för EHFF, är också oacceptabelt. En sådan avsevärd minskning på områden som kontinuerligt visar sitt europeiska mervärde och som tillhör de EU-politikområden som är mest synliga för EU-medborgarna skulle på lång sikt få mycket negativa konsekvenser för tillväxten och utvecklingen i Europas regioner.

| 27. | ReK begär tvärtom, i överensstämmelse med den förklaring om landsbygdsutveckling som antogs i Cork i september 2016, att EU:s totala finansiella stöd till landsbygdsutveckling ska höjas till över 5 % av EU:s budget till förmån för landsbygdsområden och intermediära områden, vilka står för mer än 90 % av unionens territorium och hyser 58 % av dess befolkning och 56 % av dess arbetstillfällen. |
| --- | --- |

27.

ReK begär tvärtom, i överensstämmelse med den förklaring om landsbygdsutveckling som antogs i Cork i september 2016, att EU:s totala finansiella stöd till landsbygdsutveckling ska höjas till över 5 % av EU:s budget till förmån för landsbygdsområden och intermediära områden, vilka står för mer än 90 % av unionens territorium och hyser 58 % av dess befolkning och 56 % av dess arbetstillfällen.

| 28. | ReK betonar att den föreslagna minskningen av medlen för sammanhållningspolitiken skulle äventyra uppnåendet av ett av fördragets viktigaste mål, nämligen genomförandet av ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. En sådan strategi skulle ge upphov till ökade skillnader mellan de europeiska regionerna, och särskilt drabba mindre utvecklade regioner och dem som brottas med betydande strukturella och demografiska problem. En sådan strategi tar inte heller hänsyn till det betydande bidrag som sammanhållningspolitiken redan gett på områden som innovation, digitalisering och klimatförändringar. ReK varnar för att en minskning av anslagen för programmen för territoriellt samarbete utgör ett hot mot en bättre territoriell sammanhållning och de viktigaste instrumenten på detta område, såsom EGTS och makroregionala strategier. |
| --- | --- |

28.

ReK betonar att den föreslagna minskningen av medlen för sammanhållningspolitiken skulle äventyra uppnåendet av ett av fördragets viktigaste mål, nämligen genomförandet av ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. En sådan strategi skulle ge upphov till ökade skillnader mellan de europeiska regionerna, och särskilt drabba mindre utvecklade regioner och dem som brottas med betydande strukturella och demografiska problem. En sådan strategi tar inte heller hänsyn till det betydande bidrag som sammanhållningspolitiken redan gett på områden som innovation, digitalisering och klimatförändringar. ReK varnar för att en minskning av anslagen för programmen för territoriellt samarbete utgör ett hot mot en bättre territoriell sammanhållning och de viktigaste instrumenten på detta område, såsom EGTS och makroregionala strategier.

| 29. | ReK beklagar att det trots att mer än en tredjedel av EU-medborgarna bor i gränsområden och att dessa regioner står inför många territoriella utmaningar planeras en minskning i reala termer av budgetanslaget för gränsöverskridande samarbete trots dess dokumenterade europeiska mervärde. |
| --- | --- |

29.

ReK beklagar att det trots att mer än en tredjedel av EU-medborgarna bor i gränsområden och att dessa regioner står inför många territoriella utmaningar planeras en minskning i reala termer av budgetanslaget för gränsöverskridande samarbete trots dess dokumenterade europeiska mervärde.

| 30. | Detta förslag till flerårig budgetram har ytterst negativa konsekvenser för de europeiska jordbrukarna och de medborgare som bor i landsbygdsområden. Om den föreslagna minskningen av medlen för den andra pelaren antas skulle politiken för landsbygdsutveckling inte längre kunna fullgöra sina uppgifter, särskilt när det gäller att minska skillnaderna i levnadsförhållanden mellan landsbygds- och stadsområden. Dessutom efterlyser ReK att Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling kvarstår inom förvaltningssystemet inom ramen för förordningen om gemensamma bestämmelser för att även fortsättningsvis säkerställa samstämmigheten mellan olika finansieringskällor och stärka den gemensamma jordbrukspolitikens territoriella dimension. |
| --- | --- |

30.

Detta förslag till flerårig budgetram har ytterst negativa konsekvenser för de europeiska jordbrukarna och de medborgare som bor i landsbygdsområden. Om den föreslagna minskningen av medlen för den andra pelaren antas skulle politiken för landsbygdsutveckling inte längre kunna fullgöra sina uppgifter, särskilt när det gäller att minska skillnaderna i levnadsförhållanden mellan landsbygds- och stadsområden. Dessutom efterlyser ReK att Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling kvarstår inom förvaltningssystemet inom ramen för förordningen om gemensamma bestämmelser för att även fortsättningsvis säkerställa samstämmigheten mellan olika finansieringskällor och stärka den gemensamma jordbrukspolitikens territoriella dimension.

| 31. | Kommittén har i synnerhet invändningar mot förslaget om att minska anslagen till Posei-programmet för de yttersta randområdena, eftersom det äventyrar programmets syfte att på ett fokuserat sätt ta itu med de särskilda utmaningarna för jordbruket i varje region genom att fungera som ett finansiellt instrument för direktstöd till jordbrukare. |
| --- | --- |

31.

Kommittén har i synnerhet invändningar mot förslaget om att minska anslagen till Posei-programmet för de yttersta randområdena, eftersom det äventyrar programmets syfte att på ett fokuserat sätt ta itu med de särskilda utmaningarna för jordbruket i varje region genom att fungera som ett finansiellt instrument för direktstöd till jordbrukare.

| 32. | ReK beklagar att det inte har skett någon faktisk ökning av åtagandebemyndigandena för ESF+, trots de ytterligare uppgifter som ESF+ kommer att ha, bl.a. integrering av tredjelandsmedborgare. Kommittén påminner om att ESF (se ReK:s yttrande om ESF+ (1)) bör finnas kvar inom sammanhållningspolitiken, som utgör EU:s främsta verktyg för att investera i människor och humankapital, främja jämställdhet och förbättra livet för miljoner EU-medborgare. |
| --- | --- |

32.

ReK beklagar att det inte har skett någon faktisk ökning av åtagandebemyndigandena för ESF+, trots de ytterligare uppgifter som ESF+ kommer att ha, bl.a. integrering av tredjelandsmedborgare. Kommittén påminner om att ESF (se ReK:s yttrande om ESF+ (1

| 33. | Kommittén konstaterar att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter trots befintliga överlappningar och kompromisser med ESF+ inte har införlivats i den sistnämnda fonden. ReK anser att mervärdet av de åtgärder som finansieras av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är beroende av huruvida de kommer att kompletteras av omvandlings- och omstruktureringsförfaranden som genomförs inom ramen för långsiktiga regionala utvecklingsprogram, i synnerhet förebyggande åtgärder i linje med dem som erbjuds inom ESF+. |
| --- | --- |

33.

Kommittén konstaterar att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter trots befintliga överlappningar och kompromisser med ESF+ inte har införlivats i den sistnämnda fonden. ReK anser att mervärdet av de åtgärder som finansieras av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är beroende av huruvida de kommer att kompletteras av omvandlings- och omstruktureringsförfaranden som genomförs inom ramen för långsiktiga regionala utvecklingsprogram, i synnerhet förebyggande åtgärder i linje med dem som erbjuds inom ESF+.

| 34. | Kommittén stöder inte införandet av n + 2-regeln i stället för n + 3-regeln som tidsram för användning av de årliga anslagen, eftersom det finns en avsevärd risk att lagstiftningen antas sent, vilket skulle kunna äventyra utnyttjandet av de tilldelade anslagen vid tillämpning av n + 2-regeln. |
| --- | --- |

34.

Kommittén stöder inte införandet av n + 2-regeln i stället för n + 3-regeln som tidsram för användning av de årliga anslagen, eftersom det finns en avsevärd risk att lagstiftningen antas sent, vilket skulle kunna äventyra utnyttjandet av de tilldelade anslagen vid tillämpning av n + 2-regeln.

| 35. | Kommittén motsätter sig starkt de föreslagna lösningarna som ytterligare försämrar läget i förhållande till den nuvarande situationen för lokala och regionala myndigheter när det gäller fristen för utnyttjande av de årliga anslagen från EU:s program och nivån på förhandsfinansieringen och särskilt samfinansieringen av projekt, med tanke på att många lokala och regionala myndigheter saknar den finansiella kapacitet som krävs för att uppbringa nödvändiga egna medel. |
| --- | --- |

35.

Kommittén motsätter sig starkt de föreslagna lösningarna som ytterligare försämrar läget i förhållande till den nuvarande situationen för lokala och regionala myndigheter när det gäller fristen för utnyttjande av de årliga anslagen från EU:s program och nivån på förhandsfinansieringen och särskilt samfinansieringen av projekt, med tanke på att många lokala och regionala myndigheter saknar den finansiella kapacitet som krävs för att uppbringa nödvändiga egna medel.

| 36. | Kommittén uppmanar kommissionen att beräkna anslagen till medlemsstaterna inom ramen för sammanhållningspolitiken på grundval av den senaste uppdelning i Nuts 2-regioner för vilken Eurostat kan tillhandahålla erforderliga uppgifter, för att på så sätt säkerställa ett så starkt samband som möjligt mellan de socioekonomiska möjligheterna i Nuts 2-regionerna och beräkningen av nationella anslag. |
| --- | --- |

36.

Kommittén uppmanar kommissionen att beräkna anslagen till medlemsstaterna inom ramen för sammanhållningspolitiken på grundval av den senaste uppdelning i Nuts 2-regioner för vilken Eurostat kan tillhandahålla erforderliga uppgifter, för att på så sätt säkerställa ett så starkt samband som möjligt mellan de socioekonomiska möjligheterna i Nuts 2-regionerna och beräkningen av nationella anslag.

| 37. | Kommittén uppmanar dessutom kommissionen att i samband med ändringen av sammanhållningspolitikens kriterier för samfinansiering och tilldelning av medel överväga andra indikatorer utöver BNP per capita, eftersom det inte är någon indikator som med noggrannhet mäter ett samhälles kapacitet att ta itu med frågor som det berörs av, såsom den demografiska förändringen, och begär att det på internationell, nationell, lokal och regional nivå ska fastställas indikatorer som mäter framsteg utöver BNP. Med beaktande av den demografiska utmaningen föreslår kommittén att man ska betrakta följande indikatorer som möjliga: befolkningsutveckling (intensiv och utdragen minskning), geografisk spridning, åldrande, excessivt åldrande, utflyttning av den unga och vuxna befolkningen med följden att födelsetalen sjunker. |
| --- | --- |

37.

Kommittén uppmanar dessutom kommissionen att i samband med ändringen av sammanhållningspolitikens kriterier för samfinansiering och tilldelning av medel överväga andra indikatorer utöver BNP per capita, eftersom det inte är någon indikator som med noggrannhet mäter ett samhälles kapacitet att ta itu med frågor som det berörs av, såsom den demografiska förändringen, och begär att det på internationell, nationell, lokal och regional nivå ska fastställas indikatorer som mäter framsteg utöver BNP. Med beaktande av den demografiska utmaningen föreslår kommittén att man ska betrakta följande indikatorer som möjliga: befolkningsutveckling (intensiv och utdragen minskning), geografisk spridning, åldrande, excessivt åldrande, utflyttning av den unga och vuxna befolkningen med följden att födelsetalen sjunker.

| 38. | Vi motsätter oss nedskärningen av anslagen till transportinfrastruktur inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa, framför allt mot bakgrund av den omotiverade nedskärningen av budgeten för Sammanhållningsfonden, eftersom det inte finns någon motivering för den föreslagna minskningen med tanke på målen och behoven av att säkerställa ett ur miljösynpunkt rent, säkert och väl sammanlänkat transportsystem. |
| --- | --- |

38.

Vi motsätter oss nedskärningen av anslagen till transportinfrastruktur inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa, framför allt mot bakgrund av den omotiverade nedskärningen av budgeten för Sammanhållningsfonden, eftersom det inte finns någon motivering för den föreslagna minskningen med tanke på målen och behoven av att säkerställa ett ur miljösynpunkt rent, säkert och väl sammanlänkat transportsystem.

| 39. | ReK anser att den föreslagna budgeten för det nya instrumentet ”Europeiska stabiliseringsfunktionen för investeringar” – i form av en budgetpost i EU:s budget som möjliggör lån på upp till 30 miljarder euro för att man på ett lämpligt sätt ska kunna reagera på nya ekonomiska och finansiella chocker på marknaden som påverkar de medlemsstater som ingår i euroområdet och de medlemsstater som deltar i den europeiska växelkursmekanismen (ERM2) – är för liten. Kommittén föreslår därför en betydande ökning av budgeten för denna del för att skydda EU:s investeringspotential och att den ska bokföras utanför EU:s budget. |
| --- | --- |

39.

ReK anser att den föreslagna budgeten för det nya instrumentet ”Europeiska stabiliseringsfunktionen för investeringar” – i form av en budgetpost i EU:s budget som möjliggör lån på upp till 30 miljarder euro för att man på ett lämpligt sätt ska kunna reagera på nya ekonomiska och finansiella chocker på marknaden som påverkar de medlemsstater som ingår i euroområdet och de medlemsstater som deltar i den europeiska växelkursmekanismen (ERM2) – är för liten. Kommittén föreslår därför en betydande ökning av budgeten för denna del för att skydda EU:s investeringspotential och att den ska bokföras utanför EU:s budget.

| 40. | Kommittén uttrycker oro över det föreslagna stödprogrammet för strukturreformer. Programmet bör, eftersom förslaget bygger på artikel 175 i fördraget, som avser sammanhållning, begränsas till reformer som stärker den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och bidrar med ett europeiskt mervärde. Programmet bör även ingå i en ny långsiktig utvecklingsstrategi för EU, som följer på Europa 2020-strategin och som kretsar kring målen för hållbar utveckling. Samma krav som för struktur- och investeringsfonderna vad gäller partnerskap och deltagande av de lokala och regionala myndigheterna vid planeringen och genomförandet av reformer bör tillämpas. Kommittén motsätter sig slutligen den möjlighet som föreskrivs i ramförordningen om struktur- och investeringsfonderna att överföra upp till 5 % av anslagen till unionens fonder och finansiella instrument som saknar koppling till sammanhållningsmålen och som dessutom huvudsakligen är föremål för direkt förvaltning utan medverkan av lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

40.

Kommittén uttrycker oro över det föreslagna stödprogrammet för strukturreformer. Programmet bör, eftersom förslaget bygger på artikel 175 i fördraget, som avser sammanhållning, begränsas till reformer som stärker den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och bidrar med ett europeiskt mervärde. Programmet bör även ingå i en ny långsiktig utvecklingsstrategi för EU, som följer på Europa 2020-strategin och som kretsar kring målen för hållbar utveckling. Samma krav som för struktur- och investeringsfonderna vad gäller partnerskap och deltagande av de lokala och regionala myndigheterna vid planeringen och genomförandet av reformer bör tillämpas. Kommittén motsätter sig slutligen den möjlighet som föreskrivs i ramförordningen om struktur- och investeringsfonderna att överföra upp till 5 % av anslagen till unionens fonder och finansiella instrument som saknar koppling till sammanhållningsmålen och som dessutom huvudsakligen är föremål för direkt förvaltning utan medverkan av lokala och regionala myndigheter.

| 41. | Nedskärningarna i sammanhållningspolitiken, landsbygdsutvecklingspolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att få avsevärda negativa konsekvenser för uppnåendet av målen om territoriell sammanhållning och miljöskydd. Trots de ökade anslagen för Life-programmet med nästan 60 % kommer den sammanlagda budgeten för klimatpolitiken och energianpassningen att försämras jämfört med nuvarande budgetram. I stället för att utnyttja jordbrukspolitikens och särskilt sammanhållningspolitiken stora potential när det gäller att främja investeringar med positiva effekter för miljön och kampen mot klimatförändringar kommer detta förslag till flerårig budgetram att äventyra uppnåendet av unionens miljömål genom att minska sammanhållnings- och jordbrukspolitikens anslag. |
| --- | --- |

41.

Nedskärningarna i sammanhållningspolitiken, landsbygdsutvecklingspolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att få avsevärda negativa konsekvenser för uppnåendet av målen om territoriell sammanhållning och miljöskydd. Trots de ökade anslagen för Life-programmet med nästan 60 % kommer den sammanlagda budgeten för klimatpolitiken och energianpassningen att försämras jämfört med nuvarande budgetram. I stället för att utnyttja jordbrukspolitikens och särskilt sammanhållningspolitiken stora potential när det gäller att främja investeringar med positiva effekter för miljön och kampen mot klimatförändringar kommer detta förslag till flerårig budgetram att äventyra uppnåendet av unionens miljömål genom att minska sammanhållnings- och jordbrukspolitikens anslag.

| 42. | ReK noterar förslaget om en höjning av Life-programmets finansiering (se ReK:s yttrande om Life-programmet (2)), som har en avgörande betydelse för lokala och regionala myndigheter när det gäller att hjälpa dem att bekämpa minskad biologisk mångfald, utveckla en grön infrastrukturlösning och främja hållbarhet. Kommittén beklagar dock att den föreslagna ökningen delvis motverkas genom införlivandet av åtgärder som tidigare finansierades genom Horisont 2020 för en övergång till ren energi. Kommittén kräver följaktligen att Life-programmets totala finansiering ska höjas med motsvarande belopp. Vi efterlyser också att man behåller samma medfinansieringssats som i programmet Horisont 2020 för de kapacitetsuppbyggande åtgärder som syftar till att stödja övergången till ren energi. |
| --- | --- |

42.

ReK noterar förslaget om en höjning av Life-programmets finansiering (se ReK:s yttrande om Life-programmet (2

| 43. | ReK konstaterar att det planerade målet att 25 % av utgifterna i EU:s budget ska bidra till uppnåendet av klimatmålen inte är tillräckligt för att uppnå målen i Parisavtalet. I förslaget till nästa fleråriga budgetram bör man eftersträva möjligheten att den andel av utgifterna som bidrar till minskade koldioxidutsläpp inom energi-, industri- och transportområdet samt till övergången till en cirkulär ekonomi höjs till över 30 %. |
| --- | --- |

43.

ReK konstaterar att det planerade målet att 25 % av utgifterna i EU:s budget ska bidra till uppnåendet av klimatmålen inte är tillräckligt för att uppnå målen i Parisavtalet. I förslaget till nästa fleråriga budgetram bör man eftersträva möjligheten att den andel av utgifterna som bidrar till minskade koldioxidutsläpp inom energi-, industri- och transportområdet samt till övergången till en cirkulär ekonomi höjs till över 30 %.

| 44. | Kommittén välkomnar ökningen av anslagen till underrubriken Horisont Europa jämfört med nuvarande belopp. Kommittén efterlyser även en ram för möjligheten att överföra medel från andra instrument i den fleråriga budgetramen till Horisont Europa, framför allt med respekt för den berörda förvaltningsmyndighetens möjlighet att ta initiativ, en gemensam uppbyggnad av åtgärder som samfinansieras på så vis och ett återförande av medel till förvaltningsmyndighetens territorium. |
| --- | --- |

44.

Kommittén välkomnar ökningen av anslagen till underrubriken Horisont Europa jämfört med nuvarande belopp. Kommittén efterlyser även en ram för möjligheten att överföra medel från andra instrument i den fleråriga budgetramen till Horisont Europa, framför allt med respekt för den berörda förvaltningsmyndighetens möjlighet att ta initiativ, en gemensam uppbyggnad av åtgärder som samfinansieras på så vis och ett återförande av medel till förvaltningsmyndighetens territorium.

| 45. | Vi välkomnar inrättandet av en egen budgetrubrik för migration och gränsförvaltning och den betydande ökningen av resurserna för genomförandet av verksamhet på dessa områden. Mycket större tonvikt läggs tyvärr vid gränssäkerhet jämfört med andra frågor med anknytning till migration, t.ex. säkerställande av skydd och asyl för migranter, stöd till laglig migration och integrationsinsatser. ReK anser följaktligen att de finansiella medel som är avsatta för Asyl- och migrationsfonden (se ReK:s yttrande om Asyl- och migrationsfonden (3)) bör höjas med samma procentsats (240 %) som dem som är avsatta för skyddet av de yttre gränserna, i syfte att säkerställa att de är tillräckliga för att på ett adekvat sätt bemöta integrationsutmaningarna. |
| --- | --- |

45.

Vi välkomnar inrättandet av en egen budgetrubrik för migration och gränsförvaltning och den betydande ökningen av resurserna för genomförandet av verksamhet på dessa områden. Mycket större tonvikt läggs tyvärr vid gränssäkerhet jämfört med andra frågor med anknytning till migration, t.ex. säkerställande av skydd och asyl för migranter, stöd till laglig migration och integrationsinsatser. ReK anser följaktligen att de finansiella medel som är avsatta för Asyl- och migrationsfonden (se ReK:s yttrande om Asyl- och migrationsfonden (3

| 46. | ReK understryker mot bakgrund av den konstaterat låga ambitionsnivån vad gäller det totala beloppet för den fleråriga budgetramen, som innebär en ännu strängare begränsning av unionens handlingsutrymme på detta område av yttersta vikt för dess politiska, säkerhetsmässiga och sociala stabilitet, att detta är särskilt viktigt för de lokala och regionala myndigheterna, som har ansvar för många av dessa åtgärder. Kommittén understryker även i detta sammanhang att de finansiella medlen för Europeiska socialfonden (ESF+), som bör täcka långsiktiga integrationsåtgärder för migranter, bör höjas i enlighet med detta för att täcka den nya uppgiften. |
| --- | --- |

46.

ReK understryker mot bakgrund av den konstaterat låga ambitionsnivån vad gäller det totala beloppet för den fleråriga budgetramen, som innebär en ännu strängare begränsning av unionens handlingsutrymme på detta område av yttersta vikt för dess politiska, säkerhetsmässiga och sociala stabilitet, att detta är särskilt viktigt för de lokala och regionala myndigheterna, som har ansvar för många av dessa åtgärder. Kommittén understryker även i detta sammanhang att de finansiella medlen för Europeiska socialfonden (ESF+), som bör täcka långsiktiga integrationsåtgärder för migranter, bör höjas i enlighet med detta för att täcka den nya uppgiften.

| 47. | ReK uppmärksammar även det faktum att det nya programmet ”Rättigheter och värden”, som bör omfatta skydd av EU:s grundläggande rättigheter och värden och uppmuntra till ett aktivt EU-medborgarskap, har en stor betydelse för de lokala och regionala myndigheterna på dessa områden. Av denna anledning föreslår kommittén att den allmänna grunden för detta program ska höjas för att bemöta de mycket stora utmaningarna i detta avseende. |
| --- | --- |

47.

ReK uppmärksammar även det faktum att det nya programmet ”Rättigheter och värden”, som bör omfatta skydd av EU:s grundläggande rättigheter och värden och uppmuntra till ett aktivt EU-medborgarskap, har en stor betydelse för de lokala och regionala myndigheterna på dessa områden. Av denna anledning föreslår kommittén att den allmänna grunden för detta program ska höjas för att bemöta de mycket stora utmaningarna i detta avseende.

| 48. | ReK stöder förenklingen av instrumenten för yttre åtgärder och av den totala budgeten, som bör leda till att EU får en mer effektiv och ändamålsenlig utrikes- och utvecklingspolitik. Kommittén betonar i detta sammanhang de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll när det gäller att stärka samarbetet med grannländer och tredjeländer på ett antal områden och genomföra Agenda 2030 för hållbar utveckling i sin helhet. Kommittén anser att denna roll mer uttryckligen bör beaktas i den fleråriga budgetramen, företrädesvis genom ett direkt budgetanslag. |
| --- | --- |

48.

ReK stöder förenklingen av instrumenten för yttre åtgärder och av den totala budgeten, som bör leda till att EU får en mer effektiv och ändamålsenlig utrikes- och utvecklingspolitik. Kommittén betonar i detta sammanhang de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll när det gäller att stärka samarbetet med grannländer och tredjeländer på ett antal områden och genomföra Agenda 2030 för hållbar utveckling i sin helhet. Kommittén anser att denna roll mer uttryckligen bör beaktas i den fleråriga budgetramen, företrädesvis genom ett direkt budgetanslag.

| 49. | En stark, effektiv och högkvalitativ europeisk offentlig administration är helt nödvändig för att genomföra EU:s politik och återupprätta förtroendet för EU:s mervärde samt stärka dialogen med medborgare på alla nivåer. ReK understryker i detta sammanhang den viktiga roll som institutioner som består av demokratiskt valda ledamöter har. |
| --- | --- |

49.

En stark, effektiv och högkvalitativ europeisk offentlig administration är helt nödvändig för att genomföra EU:s politik och återupprätta förtroendet för EU:s mervärde samt stärka dialogen med medborgare på alla nivåer. ReK understryker i detta sammanhang den viktiga roll som institutioner som består av demokratiskt valda ledamöter har.

| 50. | Vi uppmanar alla EU-institutioner att nå en snabb överenskommelse om nästa fleråriga budgetram så att EU-programmen kan antas innan nästa budgetplan börjar löpa. |
| --- | --- |

50.

Vi uppmanar alla EU-institutioner att nå en snabb överenskommelse om nästa fleråriga budgetram så att EU-programmen kan antas innan nästa budgetplan börjar löpa.

Bryssel den 9 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ReK:s yttrande 3597/2018, ännu inte antaget.

1

(2)  ReK:s yttrande 3653/2018.

2

(3)  ReK:s yttrande 4007/2018.

3

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/79

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Horisont Europa: nionde ramprogrammet för forskning och innovation

(2018/C 461/11)

| Huvudföredragande: | Christophe CLERGEAU (FR-PES), ledamot, regionfullmäktige, Pays-de-la-Loire |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning
  COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)
  Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation
  COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD) |

Huvudföredragande:

Christophe CLERGEAU (FR-PES), ledamot, regionfullmäktige, Pays-de-la-Loire

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning

COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation

COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning

(COM(2018) 435 final – 2018/00224 (COD))

Ändringsrekommendation 1

Skäl 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att åstadkomma vetenskapliga, ekonomiska
  och
  samhälleliga effekter i linje med detta allmänna mål bör EU investera i forskning och innovation genom Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation 2021–2027 (nedan kallat programmet) för att stödja skapande och spridning av högkvalitativ kunskap och teknik, stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra unionens politik, stödja spridningen av innovativa lösningar inom industri och samhälle i syfte att hantera globala utmaningar och främja industrins konkurrenskraft, främja alla typer av innovation, inklusive banbrytande innovation, förbättra marknadslanseringen av innovativa lösningar, samt optimera investeringarna för att öka effekterna inom ett förstärkt europeiskt forskningsområde. | För att åstadkomma vetenskapliga, ekonomiska, samhälleliga
  och territoriella
  effekter i linje med detta allmänna mål bör EU investera i forskning och innovation genom Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation 2021–2027 (nedan kallat programmet) för att stödja skapande och spridning av högkvalitativ kunskap och teknik, stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra unionens politik, stödja spridningen av innovativa lösningar inom industri och samhälle i syfte att hantera globala utmaningar och främja industrins konkurrenskraft, främja alla typer av innovation, inklusive banbrytande innovation, förbättra marknadslanseringen av innovativa lösningar, samt optimera investeringarna för att öka effekterna inom ett förstärkt europeiskt forskningsområde. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att åstadkomma vetenskapliga, ekonomiska
  och
  samhälleliga effekter i linje med detta allmänna mål bör EU investera i forskning och innovation genom Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation 2021–2027 (nedan kallat programmet) för att stödja skapande och spridning av högkvalitativ kunskap och teknik, stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra unionens politik, stödja spridningen av innovativa lösningar inom industri och samhälle i syfte att hantera globala utmaningar och främja industrins konkurrenskraft, främja alla typer av innovation, inklusive banbrytande innovation, förbättra marknadslanseringen av innovativa lösningar, samt optimera investeringarna för att öka effekterna inom ett förstärkt europeiskt forskningsområde.

För att åstadkomma vetenskapliga, ekonomiska, samhälleliga
  och territoriella
  effekter i linje med detta allmänna mål bör EU investera i forskning och innovation genom Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation 2021–2027 (nedan kallat programmet) för att stödja skapande och spridning av högkvalitativ kunskap och teknik, stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra unionens politik, stödja spridningen av innovativa lösningar inom industri och samhälle i syfte att hantera globala utmaningar och främja industrins konkurrenskraft, främja alla typer av innovation, inklusive banbrytande innovation, förbättra marknadslanseringen av innovativa lösningar, samt optimera investeringarna för att öka effekterna inom ett förstärkt europeiskt forskningsområde.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Forskningsverksamhet som genomförs inom pelaren ”öppen vetenskap” bör fastställas enligt vetenskapens behov och möjligheter. Forskningsagendan bör fastställas i nära samarbete med forskarsamfundet. Forskningen bör finansieras på grundval av kompetens. | Forskningsverksamhet som genomförs inom pelaren ”öppen vetenskap” bör fastställas enligt vetenskapens behov och möjligheter. Forskningsagendan bör fastställas i nära samarbete med forskarsamfundet. Forskningen bör finansieras på grundval av kompetens
  och förväntade effekter
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Forskningsverksamhet som genomförs inom pelaren ”öppen vetenskap” bör fastställas enligt vetenskapens behov och möjligheter. Forskningsagendan bör fastställas i nära samarbete med forskarsamfundet. Forskningen bör finansieras på grundval av kompetens.

Forskningsverksamhet som genomförs inom pelaren ”öppen vetenskap” bör fastställas enligt vetenskapens behov och möjligheter. Forskningsagendan bör fastställas i nära samarbete med forskarsamfundet. Forskningen bör finansieras på grundval av kompetens
  och förväntade effekter
  .

Ändringsrekommendation 3

Skäl 13

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Programmet bör stödja forskning och innovation på ett integrerat sätt och uppfylla alla Världshandelsorganisationens relevanta bestämmelser. Begreppet forskning, inklusive experimentell utveckling, bör användas i enlighet med Frascatimanualen som tagits fram av OECD, medan begreppet innovation bör användas i enlighet med Oslomanualen som tagits fram av OECD och Eurostat i enlighet med ett brett synsätt som också omfattar social innovation.
  OECD-definitionerna av teknisk mognadsgrad (TRL) bör också fortsättningsvis, liksom i det tidigare ramprogrammet Horisont 2020, beaktas vid klassificeringen av teknisk forskning, produktutveckling och demonstrationsverksamhet, liksom definitionen av typ av åtgärd som återfinns i ansökningsomgångarna.
  I princip bör bidrag inte beviljas för åtgärder vars verksamheter överstiger teknisk mognadsgrad 8.
  Arbetsprogrammet för en viss ansökningsomgång inom pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” kan bevilja bidrag till storskalig produktutvärdering och marknadsintroduktion. | Programmet bör stödja forskning och innovation
  i alla dess former
  på ett integrerat sätt och uppfylla alla Världshandelsorganisationens relevanta bestämmelser. Begreppet forskning, inklusive experimentell utveckling, bör användas i enlighet med Frascatimanualen som tagits fram av OECD, medan begreppet innovation bör användas i enlighet med Oslomanualen som tagits fram av OECD och Eurostat i enlighet med ett brett synsätt som också omfattar social innovation. OECD-definitionerna av teknisk mognadsgrad (TRL) bör också fortsättningsvis, liksom i det tidigare ramprogrammet Horisont 2020, beaktas vid klassificeringen av teknisk forskning, produktutveckling och demonstrationsverksamhet, liksom definitionen av typ av åtgärd som återfinns i ansökningsomgångarna. Arbetsprogrammet för en viss ansökningsomgång inom pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” kan bevilja bidrag till storskalig produktutvärdering och marknadsintroduktion. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Programmet bör stödja forskning och innovation på ett integrerat sätt och uppfylla alla Världshandelsorganisationens relevanta bestämmelser. Begreppet forskning, inklusive experimentell utveckling, bör användas i enlighet med Frascatimanualen som tagits fram av OECD, medan begreppet innovation bör användas i enlighet med Oslomanualen som tagits fram av OECD och Eurostat i enlighet med ett brett synsätt som också omfattar social innovation.

OECD-definitionerna av teknisk mognadsgrad (TRL) bör också fortsättningsvis, liksom i det tidigare ramprogrammet Horisont 2020, beaktas vid klassificeringen av teknisk forskning, produktutveckling och demonstrationsverksamhet, liksom definitionen av typ av åtgärd som återfinns i ansökningsomgångarna.
  I princip bör bidrag inte beviljas för åtgärder vars verksamheter överstiger teknisk mognadsgrad 8.
  Arbetsprogrammet för en viss ansökningsomgång inom pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” kan bevilja bidrag till storskalig produktutvärdering och marknadsintroduktion.

Programmet bör stödja forskning och innovation
  i alla dess former
  på ett integrerat sätt och uppfylla alla Världshandelsorganisationens relevanta bestämmelser. Begreppet forskning, inklusive experimentell utveckling, bör användas i enlighet med Frascatimanualen som tagits fram av OECD, medan begreppet innovation bör användas i enlighet med Oslomanualen som tagits fram av OECD och Eurostat i enlighet med ett brett synsätt som också omfattar social innovation. OECD-definitionerna av teknisk mognadsgrad (TRL) bör också fortsättningsvis, liksom i det tidigare ramprogrammet Horisont 2020, beaktas vid klassificeringen av teknisk forskning, produktutveckling och demonstrationsverksamhet, liksom definitionen av typ av åtgärd som återfinns i ansökningsomgångarna. Arbetsprogrammet för en viss ansökningsomgång inom pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft” kan bevilja bidrag till storskalig produktutvärdering och marknadsintroduktion.

Motivering

Möjligheten till bidrag bör inte uteslutas i faserna närmast utsläppande på marknaden.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Programmet bör
  eftersträva synergier med andra EU-program när det gäller alltifrån utformning och strategisk planering till projekturval, förvaltning, kommunikation, spridning och utnyttjande av resultat, övervakning, revision och styrelseformer. I syfte att undervika överlappningar och duplicering och öka EU-finansieringens genomslagskraft kan överföringar från andra unionsprogram till verksamhet inom Horisont Europa göras. I sådana fall kommer de att omfattas av reglerna för Horisont Europa. | I den strategiska planeringen kommer Horisont Europa att åta sig att
  eftersträva synergier med andra EU-program när det gäller alltifrån utformning och strategisk planering
  , med beaktande av nationella strategier och strategier för smart specialisering (S3),
  till projekturval, förvaltning, kommunikation, spridning och utnyttjande av resultat, övervakning, revision och styrelseformer. I syfte att undervika överlappningar och duplicering och öka EU-finansieringens genomslagskraft kan
  kombination med regionala och nationella offentliga medel ske och
  överföringar från andra unionsprogram till verksamhet inom Horisont Europa göras
  i överensstämmelse med de S3 som inrättats
  . I sådana fall kommer de att omfattas av reglerna för Horisont Europa. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Programmet bör
  eftersträva synergier med andra EU-program när det gäller alltifrån utformning och strategisk planering till projekturval, förvaltning, kommunikation, spridning och utnyttjande av resultat, övervakning, revision och styrelseformer. I syfte att undervika överlappningar och duplicering och öka EU-finansieringens genomslagskraft kan överföringar från andra unionsprogram till verksamhet inom Horisont Europa göras. I sådana fall kommer de att omfattas av reglerna för Horisont Europa.

I den strategiska planeringen kommer Horisont Europa att åta sig att
  eftersträva synergier med andra EU-program när det gäller alltifrån utformning och strategisk planering
  , med beaktande av nationella strategier och strategier för smart specialisering (S3),
  till projekturval, förvaltning, kommunikation, spridning och utnyttjande av resultat, övervakning, revision och styrelseformer. I syfte att undervika överlappningar och duplicering och öka EU-finansieringens genomslagskraft kan
  kombination med regionala och nationella offentliga medel ske och
  överföringar från andra unionsprogram till verksamhet inom Horisont Europa göras
  i överensstämmelse med de S3 som inrättats
  . I sådana fall kommer de att omfattas av reglerna för Horisont Europa.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 16

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att få största möjliga effekt av unionens finansiering och ett maximalt effektivt bidrag till unionens policymål bör programmet delta i europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner. Dessa partner inbegriper näringslivet, forskningsorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå, och det civila samhällets organisationer, t.ex. stiftelser som stöder och/eller bedriver forskning och innovation, förutsatt att de önskade effekterna kan uppnås mer effektivt i partnerskap än av unionen på egen hand. | För att få största möjliga effekt av unionens finansiering och ett maximalt effektivt bidrag till unionens policymål bör programmet delta i europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner. Dessa partner inbegriper näringslivet, forskningsorganisationer
  och universitet, regioner och kommuner
  , organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå, och det civila samhällets organisationer, t.ex. stiftelser som stöder och/eller bedriver forskning och innovation, förutsatt att de önskade effekterna kan uppnås mer effektivt i partnerskap än av unionen på egen hand. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att få största möjliga effekt av unionens finansiering och ett maximalt effektivt bidrag till unionens policymål bör programmet delta i europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner. Dessa partner inbegriper näringslivet, forskningsorganisationer, organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå, och det civila samhällets organisationer, t.ex. stiftelser som stöder och/eller bedriver forskning och innovation, förutsatt att de önskade effekterna kan uppnås mer effektivt i partnerskap än av unionen på egen hand.

För att få största möjliga effekt av unionens finansiering och ett maximalt effektivt bidrag till unionens policymål bör programmet delta i europeiska partnerskap med privata och/eller offentliga partner. Dessa partner inbegriper näringslivet, forskningsorganisationer
  och universitet, regioner och kommuner
  , organ med offentliga förvaltningsuppgifter på lokal, regional, nationell eller internationell nivå, och det civila samhällets organisationer, t.ex. stiftelser som stöder och/eller bedriver forskning och innovation, förutsatt att de önskade effekterna kan uppnås mer effektivt i partnerskap än av unionen på egen hand.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 19

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Pelaren ”öppen innovation” bör inrätta en serie åtgärder för integrerat stöd till entreprenörer och entreprenörskap i syfte att uppnå och påskynda banbrytande innovation för snabb marknadstillväxt. Den bör locka innovativa företag med potential för uppskalning på internationell nivå och unionsnivå och erbjuda snabba, flexibla bidrag och saminvesteringar, även med privata investerare. Dessa mål bör eftersträvas genom inrättande av ett europeiskt innovationsråd (EIC). Denna pelare bör också stödja Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och europeiska innovationsekosystem
  i stort
  , särskilt genom att samfinansiera partnerskap med nationella och regionala innovationsstödjande aktörer. | Pelaren ”öppen innovation” bör inrätta en serie åtgärder för integrerat stöd till
  innovatörer,
  entreprenörer och entreprenörskap i syfte att uppnå och påskynda banbrytande innovation för snabb marknadstillväxt. Den bör locka innovativa företag med potential för uppskalning på internationell nivå och unionsnivå och erbjuda snabba, flexibla bidrag och saminvesteringar, även med privata
  och offentliga
  investerare. Dessa mål bör eftersträvas genom inrättande av ett europeiskt innovationsråd (EIC). Denna pelare bör också stödja Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och
  lokala, regionala, nationella och
  europeiska innovationsekosystem, särskilt genom att samfinansiera partnerskap med nationella och regionala innovationsstödjande aktörer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Pelaren ”öppen innovation” bör inrätta en serie åtgärder för integrerat stöd till entreprenörer och entreprenörskap i syfte att uppnå och påskynda banbrytande innovation för snabb marknadstillväxt. Den bör locka innovativa företag med potential för uppskalning på internationell nivå och unionsnivå och erbjuda snabba, flexibla bidrag och saminvesteringar, även med privata investerare. Dessa mål bör eftersträvas genom inrättande av ett europeiskt innovationsråd (EIC). Denna pelare bör också stödja Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och europeiska innovationsekosystem
  i stort
  , särskilt genom att samfinansiera partnerskap med nationella och regionala innovationsstödjande aktörer.

Pelaren ”öppen innovation” bör inrätta en serie åtgärder för integrerat stöd till
  innovatörer,
  entreprenörer och entreprenörskap i syfte att uppnå och påskynda banbrytande innovation för snabb marknadstillväxt. Den bör locka innovativa företag med potential för uppskalning på internationell nivå och unionsnivå och erbjuda snabba, flexibla bidrag och saminvesteringar, även med privata
  och offentliga
  investerare. Dessa mål bör eftersträvas genom inrättande av ett europeiskt innovationsråd (EIC). Denna pelare bör också stödja Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och
  lokala, regionala, nationella och
  europeiska innovationsekosystem, särskilt genom att samfinansiera partnerskap med nationella och regionala innovationsstödjande aktörer.

Motivering

Målen för pelaren ”öppen innovation” bör tydligare avspegla den berörda målgruppen, som inte är begränsad till entreprenörer, och tydliggöra möjligheten att involvera offentliga investerare på samma sätt som privata investerare.

Ändringsrekommendation 7

Ny text efter artikel 2.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | ”Regionala innovationsekosystem och innovationsnav” samlar offentliga och privata aktörer från quadruple helix-nätverk (universitet, näringsliv, offentliga beslutsfattare, det civila samhället) strukturerade på regional och lokal nivå. Dessa aktörer ska samordna forsknings-, innovations- och utbildningsverksamhet och mellan sig påskynda spridningen av resultat, kunskapsöverföringen, innovationen och utvecklingen av ny ekonomisk verksamhet och tjänster som skapar hållbara arbetstillfällen, genom att skapa närhet till medborgarna och deras behov på lokal nivå så att resultaten av forskning och innovation förs så nära samhället och marknaden som möjligt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

”Regionala innovationsekosystem och innovationsnav” samlar offentliga och privata aktörer från quadruple helix-nätverk (universitet, näringsliv, offentliga beslutsfattare, det civila samhället) strukturerade på regional och lokal nivå. Dessa aktörer ska samordna forsknings-, innovations- och utbildningsverksamhet och mellan sig påskynda spridningen av resultat, kunskapsöverföringen, innovationen och utvecklingen av ny ekonomisk verksamhet och tjänster som skapar hållbara arbetstillfällen, genom att skapa närhet till medborgarna och deras behov på lokal nivå så att resultaten av forskning och innovation förs så nära samhället och marknaden som möjligt.

Motivering

En formell definition av ”regionala innovationsekosystem och innovationsnav”, som omfattar verkligheten i både kommuner och regioner, är nödvändig för att se till att de verkligen beaktas och erkänns fullt ut i alla delar av Horisont Europa.

Ändringsrekommendation 8

Artikel 2.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5) | uppdrag: en uppsättning åtgärder som syftar till att uppnå ett mätbart mål inom en fastställd tidsram och att påverka vetenskap och teknik och/eller samhället och medborgarna på ett sätt som inte hade kunnat uppnås genom enskilda åtgärder. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(5)

uppdrag: en uppsättning åtgärder som syftar till att uppnå ett mätbart mål inom en fastställd tidsram och att påverka vetenskap och teknik och/eller samhället och medborgarna på ett sätt som inte hade kunnat uppnås genom enskilda åtgärder.

| (5) | uppdrag: en uppsättning åtgärder som syftar till att uppnå ett mätbart mål inom en fastställd tidsram och att påverka vetenskap och teknik och/eller samhället och medborgarna
  och deras territorium
  på ett sätt som inte hade kunnat uppnås genom enskilda åtgärder. |
| --- | --- |

(5)

uppdrag: en uppsättning åtgärder som syftar till att uppnå ett mätbart mål inom en fastställd tidsram och att påverka vetenskap och teknik och/eller samhället och medborgarna
  och deras territorium
  på ett sätt som inte hade kunnat uppnås genom enskilda åtgärder.

Ändringsrekommendation 9

Artikel 3.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Programmets allmänna mål är att uppnå vetenskapliga, ekonomiska
  och
  samhälleliga effekter av EU:s investeringar i forskning och innovation för att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för unionen och främja
  dess konkurrenskraft
  , även inom
  industrin
  , förverkliga EU:s strategiska prioriteringar, och bidra till att ta itu med globala utmaningar, bl.a. målen för hållbar utveckling. | Programmets allmänna mål är att uppnå vetenskapliga, ekonomiska, samhälleliga
  och territoriella
  effekter av EU:s investeringar i forskning och innovation för att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för unionen och främja
  konkurrenskraften i alla medlemsstater och regioner
  , även inom
  deras industri
  ,
  särskilt genom att bidra till uppbyggnaden av ett kunskaps- och innovationssamhälle,
  förverkliga EU:s strategiska prioriteringar, och bidra till att ta itu med globala utmaningar, bl.a. målen för hållbar utveckling. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Programmets allmänna mål är att uppnå vetenskapliga, ekonomiska
  och
  samhälleliga effekter av EU:s investeringar i forskning och innovation för att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för unionen och främja
  dess konkurrenskraft
  , även inom
  industrin
  , förverkliga EU:s strategiska prioriteringar, och bidra till att ta itu med globala utmaningar, bl.a. målen för hållbar utveckling.

Programmets allmänna mål är att uppnå vetenskapliga, ekonomiska, samhälleliga
  och territoriella
  effekter av EU:s investeringar i forskning och innovation för att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för unionen och främja
  konkurrenskraften i alla medlemsstater och regioner
  , även inom
  deras industri
  ,
  särskilt genom att bidra till uppbyggnaden av ett kunskaps- och innovationssamhälle,
  förverkliga EU:s strategiska prioriteringar, och bidra till att ta itu med globala utmaningar, bl.a. målen för hållbar utveckling.

Ändringsrekommendation 10

Artikel 3.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| b) | Att stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra EU-politiken och främja införandet av innovativa lösningar inom industri och samhälle i syfte att lösa globala problem. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

b)

Att stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra EU-politiken och främja införandet av innovativa lösningar inom industri och samhälle i syfte att lösa globala problem.

| b) | Att stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra EU-politiken och främja införandet av innovativa lösningar inom industri och samhälle
  samt deras spridning i unionen, dess medlemsstater och deras regioner
  i syfte att lösa
  lokala och
  globala problem. |
| --- | --- |

b)

Att stärka effekterna av forskning och innovation när det gäller att utveckla, stödja och genomföra EU-politiken och främja införandet av innovativa lösningar inom industri och samhälle
  samt deras spridning i unionen, dess medlemsstater och deras regioner
  i syfte att lösa
  lokala och
  globala problem.

Ändringsrekommendation 11

Artikel 6.6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Genomförandet av det särskilda programmet ska baseras på en transparent och strategisk flerårig planering för forsknings- och innovationsverksamhet, särskilt för pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, efter samråd med berörda parter om prioriteringar och om vilka lämpliga typer av åtgärder och former för genomförande som ska användas. Detta ska garantera överensstämmelsen med andra relevanta EU-program. | Genomförandet av det särskilda programmet ska baseras på en transparent och strategisk flerårig planering för forsknings- och innovationsverksamhet, särskilt för pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, efter samråd med
  medlemsstaterna, Europaparlamentet, de lokala och regionala myndigheterna,
  berörda parter
  och det civila samhället
  om prioriteringar och om vilka lämpliga typer av åtgärder och former för genomförande som ska användas. Detta ska garantera överensstämmelsen med andra relevanta EU-program
  och beaktandet av nationella strategiska prioriteringar och prioriteringar för smart specialisering
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Genomförandet av det särskilda programmet ska baseras på en transparent och strategisk flerårig planering för forsknings- och innovationsverksamhet, särskilt för pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, efter samråd med berörda parter om prioriteringar och om vilka lämpliga typer av åtgärder och former för genomförande som ska användas. Detta ska garantera överensstämmelsen med andra relevanta EU-program.

Genomförandet av det särskilda programmet ska baseras på en transparent och strategisk flerårig planering för forsknings- och innovationsverksamhet, särskilt för pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, efter samråd med
  medlemsstaterna, Europaparlamentet, de lokala och regionala myndigheterna,
  berörda parter
  och det civila samhället
  om prioriteringar och om vilka lämpliga typer av åtgärder och former för genomförande som ska användas. Detta ska garantera överensstämmelsen med andra relevanta EU-program
  och beaktandet av nationella strategiska prioriteringar och prioriteringar för smart specialisering
  .

Motivering

Den strategiska planeringen kommer att stå i centrum för den framtida styrningen av programmet, och måste därför omfatta de lokala och regionala myndigheterna och beakta strategierna för smart specialisering.

Ändringsrekommendation 12

Artikel 6.9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 9.   Programmet ska säkerställa ett effektivt främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom av genusdimensionen, i forskningens och innovationens innehåll. Särskild uppmärksamhet bör, beroende på situationen inom det berörda forsknings- och innovationsområdet, ägnas åt att garantera en jämn könsfördelning inom utvärderingspaneler och organ i form av t.ex. expertgrupper. | 9.   Programmet ska säkerställa ett effektivt främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom av genusdimensionen, i forskningens och innovationens innehåll. Särskild uppmärksamhet bör, beroende på situationen inom det berörda forsknings- och innovationsområdet, ägnas åt att garantera en jämn könsfördelning inom utvärderingspaneler och organ i form av t.ex. expertgrupper.


  I enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget bör programmet ta hänsyn till de yttersta randområdenas särdrag, i linje med kommissionens meddelande Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden, som godkändes av rådet den 12 april 2018. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

9.   Programmet ska säkerställa ett effektivt främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom av genusdimensionen, i forskningens och innovationens innehåll. Särskild uppmärksamhet bör, beroende på situationen inom det berörda forsknings- och innovationsområdet, ägnas åt att garantera en jämn könsfördelning inom utvärderingspaneler och organ i form av t.ex. expertgrupper.

9.   Programmet ska säkerställa ett effektivt främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom av genusdimensionen, i forskningens och innovationens innehåll. Särskild uppmärksamhet bör, beroende på situationen inom det berörda forsknings- och innovationsområdet, ägnas åt att garantera en jämn könsfördelning inom utvärderingspaneler och organ i form av t.ex. expertgrupper.

I enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget bör programmet ta hänsyn till de yttersta randområdenas särdrag, i linje med kommissionens meddelande Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden, som godkändes av rådet den 12 april 2018.

Motivering

Motivering

I skäl 27 i förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Horisont Europa anges uttryckligen att de yttersta randområdena har rätt till särskilda åtgärder och att programmet bör ta hänsyn till dessa regioners särdrag, men i artikeldelen finns det inte några hänvisningar till de yttersta randområdena.

Ändringsrekommendation 13

Ändringsrekommendation 13

Artikel 7.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Uppdragen ska | 3.   Uppdragen ska |
| a) | ha ett tydligt EU-mervärde och bidra till att unionens prioriteringar förverkligas, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.   Uppdragen ska

3.   Uppdragen ska

a)

ha ett tydligt EU-mervärde och bidra till att unionens prioriteringar förverkligas,

| a) | ha ett tydligt EU-mervärde och bidra till att unionens prioriteringar förverkligas, |
| --- | --- |

a)

ha ett tydligt EU-mervärde och bidra till att unionens prioriteringar förverkligas,

| b) | vara djärva och inspirerande och därigenom ha stor samhällelig och ekonomisk relevans, |
| --- | --- |

b)

vara djärva och inspirerande och därigenom ha stor samhällelig och ekonomisk relevans,

| b) | vara djärva och inspirerande och därigenom ha stor samhällelig och ekonomisk relevans, |
| --- | --- |

b)

vara djärva och inspirerande och därigenom ha stor samhällelig och ekonomisk relevans,

| c) | ange en tydlig riktning och vara målinriktade, mätbara och begränsade i tiden, |
| --- | --- |

c)

ange en tydlig riktning och vara målinriktade, mätbara och begränsade i tiden,

| c) | ange en tydlig riktning och vara målinriktade, mätbara och begränsade i tiden, |
| --- | --- |

c)

ange en tydlig riktning och vara målinriktade, mätbara och begränsade i tiden,

| d) | vara inriktade på ambitiösa men realistiska forsknings- och innovationsverksamheter, |
| --- | --- |

d)

vara inriktade på ambitiösa men realistiska forsknings- och innovationsverksamheter,

| d) | vara inriktade på ambitiösa men realistiska forsknings- och innovationsverksamheter, |
| --- | --- |

d)

vara inriktade på ambitiösa men realistiska forsknings- och innovationsverksamheter,

| e) | generera aktivitet mellan discipliner, sektorer och aktörer, |
| --- | --- |

e)

generera aktivitet mellan discipliner, sektorer och aktörer,

| e) | generera aktivitet mellan discipliner, sektorer och aktörer, |
| --- | --- |

e)

generera aktivitet mellan discipliner, sektorer och aktörer,

| f) | vara öppna för flera nedifrån och upp-lösningar. |
| --- | --- |

f)

vara öppna för flera nedifrån och upp-lösningar.

| f) | vara öppna för flera nedifrån och upp-lösningar, |
| --- | --- |

f)

vara öppna för flera nedifrån och upp-lösningar,

| g) | bidra till att stärka det europeiska forskningsområdet och genomföra strategier för smart specialisering. |
| --- | --- |

g)

bidra till att stärka det europeiska forskningsområdet och genomföra strategier för smart specialisering.

bidra till att stärka det europeiska forskningsområdet och genomföra strategier för smart specialisering.

Ändringsrekommendation 14

Ändringsrekommendation 14

Artikel 8.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Delar
  av Horisont Europa kan genomföras med hjälp av europeiska partnerskap. Unionens deltagande i europeiska partnerskap kan ske i någon av följande former: | De olika delarna
  av Horisont Europa kan genomföras med hjälp av europeiska partnerskap. Unionens deltagande i europeiska partnerskap kan ske i någon av följande former: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Delar
  av Horisont Europa kan genomföras med hjälp av europeiska partnerskap. Unionens deltagande i europeiska partnerskap kan ske i någon av följande former:

Delar

De olika delarna
  av Horisont Europa kan genomföras med hjälp av europeiska partnerskap. Unionens deltagande i europeiska partnerskap kan ske i någon av följande former:

De olika delarna

Ändringsrekommendation 15

Ändringsrekommendation 15

Artikel 7, ny punkt 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Uppdragen ska utarbetas genom en öppen och deltagandebaserad process som omfattar alla berörda parter på lokal, regional, europeisk och global nivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.
     
  Uppdragen ska utarbetas genom en öppen och deltagandebaserad process som omfattar alla berörda parter på lokal, regional, europeisk och global nivå.

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

Artikel 9.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| c) | 13 500 000 000 EUR för tredje pelaren, ”öppen innovation”, för perioden 2021–2027, varav |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

c)

13 500 000 000 EUR för tredje pelaren, ”öppen innovation”, för perioden 2021–2027, varav

| c) | 13 500 000 000 EUR för tredje pelaren, ”öppen innovation”, för perioden 2021–2027, varav |
| --- | --- |

c)

13 500 000 000 EUR för tredje pelaren, ”öppen innovation”, för perioden 2021–2027, varav

| | (1) | 10 500 000 000 EUR för Europeiska innovationsrådet, inklusive
  upp till
  500 000 000 EUR för europeiska innovationsekosystem, |
| --- | --- | --- |

(1)

10 500 000 000 EUR för Europeiska innovationsrådet, inklusive
  upp till
  500 000 000 EUR för europeiska innovationsekosystem,

upp till

| | (1) | 10 500 000 000 EUR för Europeiska innovationsrådet, inklusive 500 000 000 EUR för europeiska innovationsekosystem
  , samt ytterligare 1 500 000 000 EUR som överförs från andra pelaren för att användas för dess tematiska prioriteringar; minst 1 000 000 000 EUR bör användas i form av samfinansiering av gemensamma stödprogram för små- och medelstora företag, särskilt för inkrementell innovation
  , |
| --- | --- | --- |

(1)

10 500 000 000 EUR för Europeiska innovationsrådet, inklusive 500 000 000 EUR för europeiska innovationsekosystem
  , samt ytterligare 1 500 000 000 EUR som överförs från andra pelaren för att användas för dess tematiska prioriteringar; minst 1 000 000 000 EUR bör användas i form av samfinansiering av gemensamma stödprogram för små- och medelstora företag, särskilt för inkrementell innovation
  ,

, samt ytterligare 1 500 000 000 EUR som överförs från andra pelaren för att användas för dess tematiska prioriteringar; minst 1 000 000 000 EUR bör användas i form av samfinansiering av gemensamma stödprogram för små- och medelstora företag, särskilt för inkrementell innovation

| | (2) | 3 000 000 000 EUR för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). |
| --- | --- | --- |

(2)

3 000 000 000 EUR för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT).

| | (2) | 3 000 000 000 EUR för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). |
| --- | --- | --- |

(2)

3 000 000 000 EUR för Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT).

Motivering

Motivering

Stödet till europeiska innovationsekosystem kommer starkt att beröra de regionala innovationsekosystemen och innovationsnaven. Det planerade beloppet är villkorat, vilket inte kan godtas, och alltför lågt för att få en betydande övergripande eller territoriell inverkan. En ökning av budgeten för dessa verksamheter kan ge regionerna möjlighet att hitta sin plats i det framtida ramprogrammet genom att utveckla strukturella strategier på medellång och lång sikt, vilket är avgörande för att stärka unionens innovationskapacitet.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Artikel 9.8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Resurser som avsatts för medlemsstater inom ramen för delad förvaltning och som kan överföras i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) xx/xx (...förordningen om gemensamma bestämmelser) får, på medlemsstaternas begäran, överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c den artikeln. Om möjligt ska dessa resurser användas till förmån för den berörda medlemsstaten. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Resurser som avsatts för medlemsstater inom ramen för delad förvaltning och som kan överföras i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) xx/xx (...förordningen om gemensamma bestämmelser) får, på medlemsstaternas begäran, överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c den artikeln. Om möjligt ska dessa resurser användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Resurser som avsatts för medlemsstater inom ramen för delad förvaltning och som kan överföras i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) xx/xx (...förordningen om gemensamma bestämmelser) får, på medlemsstaternas begäran, överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c den artikeln. Om möjligt ska dessa resurser användas till förmån för den berörda medlemsstaten.

Motivering

Motivering

Flyttas till artikel 11.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Horisont Europa ska genomföras i synergi med övriga unionsprogram. Den kompletterande och kombinerade finansieringen till finansieringen av Horisont Europa ska genomföras enligt samma tillämpningsbestämmelser som detta program.




  I tillämpliga fall kan gemensamma ansökningsomgångar anordnas med andra unionsprogram, i vilket fall ett enda programs regler för deltagande ska tillämpas. Om dessa åtgärder omfattas av Horisont Europa ska dess bestämmelser tillämpas på alla bidrag för att finansiera dem. |
| Åtgärder som certifierats med en spetskompetensstämpel, eller som uppfyller de kumulativa, jämförande villkoren att | 2.
     Åtgärder som certifierats med en spetskompetensstämpel, eller som uppfyller de kumulativa, jämförande villkoren att |
| a) | de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.
     
  Horisont Europa ska genomföras i synergi med övriga unionsprogram. Den kompletterande och kombinerade finansieringen till finansieringen av Horisont Europa ska genomföras enligt samma tillämpningsbestämmelser som detta program.

I tillämpliga fall kan gemensamma ansökningsomgångar anordnas med andra unionsprogram, i vilket fall ett enda programs regler för deltagande ska tillämpas. Om dessa åtgärder omfattas av Horisont Europa ska dess bestämmelser tillämpas på alla bidrag för att finansiera dem.

Åtgärder som certifierats med en spetskompetensstämpel, eller som uppfyller de kumulativa, jämförande villkoren att

2.
     Åtgärder som certifierats med en spetskompetensstämpel, eller som uppfyller de kumulativa, jämförande villkoren att

a)

de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet,

| a) | de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet, |
| --- | --- |

a)

de har bedömts i en ansökningsomgång enligt programmet,

| b) | de uppfyller minimikraven för kvalitet i den ansökningsomgången, |
| --- | --- |

b)

de uppfyller minimikraven för kvalitet i den ansökningsomgången,

| b) | de uppfyller minimikraven för kvalitet i den ansökningsomgången, |
| --- | --- |

b)

de uppfyller minimikraven för kvalitet i den ansökningsomgången,

| c) | de får inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar |
| --- | --- |

c)

de får inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar

| c) | de får inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar |
| --- | --- |

c)

de får inte finansieras inom ramen för den ansökningsomgången på grund av budgetbegränsningar

får erhålla stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+ eller Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, i enlighet med artikel [67].5 i förordning (EU) xx/xx (förordningen om gemensamma bestämmelser) och artikel [8] i förordning (EU) XX (finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken), förutsatt att åtgärderna är förenliga med målen för programmet i fråga.
  Bestämmelserna för den fond som ger stöd ska tillämpas.

Bestämmelserna för den fond som ger stöd ska tillämpas.

får erhålla stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+ eller Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, i enlighet med artikel [67].5 i förordning (EU) xx/xx (förordningen om gemensamma bestämmelser) och artikel [8] i förordning (EU) xx/xx (finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken), förutsatt att åtgärderna är förenliga med målen för programmet i fråga.

3.
     
  Åtgärder som genomförs inom ramen för europeiska partnerskap som avses i artikel 8 får också ta emot bidrag från andra program av unionen, dess medlemsstater och deras lokala och regionala myndigheter, i vilket fall ett enda programs regler för deltagande kan tillämpas. Om dessa åtgärder omfattas av Horisont Europa kan dess bestämmelser tillämpas på alla bidrag för att finansiera dem, med förbehåll för gemenskapens regelverk för statligt stöd.

4.
     
  Medel som avsatts för medlemsstater inom ramen för delad förvaltning och som kan överföras i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) xx/xx (...förordningen om gemensamma bestämmelser) får, på förvaltningsmyndighetens begäran,

| a) | överföras till Horisont Europa. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med punkt 1 c i den artikeln. Dessa medel ska användas till förmån för det geografiska område som motsvarar den berörda förvaltningsmyndigheten i enlighet med artiklarna 18.7 och 19.1 andra stycket; |
| --- | --- |

a)

överföras till Horisont Europa. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med punkt 1 c i den artikeln. Dessa medel ska användas till förmån för det geografiska område som motsvarar den berörda förvaltningsmyndigheten i enlighet med artiklarna 18.7 och 19.1 andra stycket;

| b) | anses som överförda till Horisont Europa när de tilldelas direkt av förvaltningsmyndigheten till ett gemensamt program som samfinansieras av Horisont Europa. Bidrag till tredje part från ett gemensamt program som samfinansieras på detta sätt kan utbetalas i enlighet med bestämmelserna för Horisont Europa, med förbehåll för gemenskapens regelverk för statligt stöd. |
| --- | --- |

b)

anses som överförda till Horisont Europa när de tilldelas direkt av förvaltningsmyndigheten till ett gemensamt program som samfinansieras av Horisont Europa. Bidrag till tredje part från ett gemensamt program som samfinansieras på detta sätt kan utbetalas i enlighet med bestämmelserna för Horisont Europa, med förbehåll för gemenskapens regelverk för statligt stöd.

Motivering

Motivering

Den gamla diskussionen om synergier bör slutföras med en tydlig och heltäckande ordning som faktiskt möjliggör kombinerad finansiering, utöver tilldelning av en spetskompetensstämpel, och ett fullständigt utnyttjande av de europeiska partnerskapens potential. Denna ordning bör dock också vara flexibel och ge regionerna utrymme att reagera och anpassa sig snabbt till initiativen och utvecklingen i det europeiska ekosystemet. Genom att ge förvaltningsmyndigheterna möjlighet att genomföra en virtuell överföring via direkt tilldelning till ett program som samfinansieras av ramprogrammet och som de således beslutar sig för att delta i, utan någon programplanering på förhand eller verklig överföring, uppnår detta ändringsförslag detta mål.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

Artikel 20.5

Artikel 20.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Arbetsprogrammet ska ange inom vilka ansökningsomgångar som ”spetskompetensstämplar” kommer att tilldelas.
  Med förhandstillstånd från
  den sökande
  får information om ansökan och utvärderingen delas med
  berörda finansieringsmyndigheter, på villkor att det ingås avtal om konfidentialitet. | Arbetsprogrammet ska ange inom vilka ansökningsomgångar som ”spetskompetensstämplar” kommer att tilldelas.
  En förutsättning för tilldelningen av en ”spetskompetensstämpel” ska vara att
  den sökande
  samtycker till att ge
  berörda finansieringsmyndigheter
  tillgång till information om ansökan och utvärderingen
  , på villkor att det ingås avtal om konfidentialitet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Arbetsprogrammet ska ange inom vilka ansökningsomgångar som ”spetskompetensstämplar” kommer att tilldelas.
  Med förhandstillstånd från
  den sökande
  får information om ansökan och utvärderingen delas med
  berörda finansieringsmyndigheter, på villkor att det ingås avtal om konfidentialitet.

Med förhandstillstånd från

får information om ansökan och utvärderingen delas med

Arbetsprogrammet ska ange inom vilka ansökningsomgångar som ”spetskompetensstämplar” kommer att tilldelas.
  En förutsättning för tilldelningen av en ”spetskompetensstämpel” ska vara att
  den sökande
  samtycker till att ge
  berörda finansieringsmyndigheter
  tillgång till information om ansökan och utvärderingen
  , på villkor att det ingås avtal om konfidentialitet.

En förutsättning för tilldelningen av en ”spetskompetensstämpel” ska vara att

samtycker till att ge

tillgång till information om ansökan och utvärderingen

Ändringsrekommendation 20

Ändringsrekommendation 20

Artikel 23

Artikel 23

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| En åtgärd som har fått bidrag från något annat unionsprogram får också erhålla bidrag genom programmet, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader.
  Reglerna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden.
  Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet. | En åtgärd som har fått bidrag från något annat unionsprogram får också erhålla bidrag genom programmet, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. |
| | Om dessa bidrag tilldelas gemensamt för att täcka samma verksamheter och deras respektive kostnader,










  a) | ska denna åtgärd genomföras enligt samma uppsättning regler för genomförande och stödberättigande.


  Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet; |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

En åtgärd som har fått bidrag från något annat unionsprogram får också erhålla bidrag genom programmet, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader.
  Reglerna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden.
  Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet.

Reglerna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas för dess respektive bidrag till åtgärden.

En åtgärd som har fått bidrag från något annat unionsprogram får också erhålla bidrag genom programmet, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader.

Om dessa bidrag tilldelas gemensamt för att täcka samma verksamheter och deras respektive kostnader,

Om dessa bidrag tilldelas gemensamt för att täcka samma verksamheter och deras respektive kostnader,

a)

a)

ska denna åtgärd genomföras enligt samma uppsättning regler för genomförande och stödberättigande.

ska denna åtgärd genomföras enligt samma uppsättning regler för genomförande och stödberättigande.

Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de dokument som anger villkoren för stödet;

| b) | ska åtgärden genomföras enligt reglerna i det program som tillhandahåller det huvudsakliga bidraget, med förbehåll för gemenskapens regelverk för statligt stöd i det fall som anges i artikel 11.4 b. |
| --- | --- |

b)

b)

ska åtgärden genomföras enligt reglerna i det program som tillhandahåller det huvudsakliga bidraget, med förbehåll för gemenskapens regelverk för statligt stöd i det fall som anges i artikel 11.4 b.

ska åtgärden genomföras enligt reglerna i det program som tillhandahåller det huvudsakliga bidraget, med förbehåll för gemenskapens regelverk för statligt stöd i det fall som anges i artikel 11.4 b.

Ändringsrekommendation 21

Ändringsrekommendation 21

Artikel 30

Artikel 30

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   En och samma finansieringsgrad ska tillämpas för alla verksamheter inom en åtgärd. Den maximala finansieringsgraden ska fastställas i arbetsprogrammet. | 1.   En och samma finansieringsgrad ska tillämpas för alla verksamheter inom en åtgärd. Den maximala finansieringsgraden ska fastställas i arbetsprogrammet. |
| 2.   Programmet får ersätta upp till 100 % av en åtgärds totala stödberättigande kostnader, utom för | 2.   Programmet får ersätta upp till 100 % av en åtgärds totala stödberättigande kostnader, utom för |
| a) | innovationsåtgärder: upp till 70 % av de totala stödberättigande kostnaderna, utom för icke vinstdrivande rättsliga enheter där programmet kan ersätta upp till 100 % av de totala stödberättigande kostnaderna, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   En och samma finansieringsgrad ska tillämpas för alla verksamheter inom en åtgärd. Den maximala finansieringsgraden ska fastställas i arbetsprogrammet.

1.   En och samma finansieringsgrad ska tillämpas för alla verksamheter inom en åtgärd. Den maximala finansieringsgraden ska fastställas i arbetsprogrammet.

2.   Programmet får ersätta upp till 100 % av en åtgärds totala stödberättigande kostnader, utom för

2.   Programmet får ersätta upp till 100 % av en åtgärds totala stödberättigande kostnader, utom för

a)

innovationsåtgärder: upp till 70 % av de totala stödberättigande kostnaderna, utom för icke vinstdrivande rättsliga enheter där programmet kan ersätta upp till 100 % av de totala stödberättigande kostnaderna,

| a) | innovationsåtgärder: upp till 70 % av de totala stödberättigande kostnaderna, utom för icke vinstdrivande rättsliga enheter där programmet kan ersätta upp till 100 % av de totala stödberättigande kostnaderna, |
| --- | --- |

a)

innovationsåtgärder: upp till 70 % av de totala stödberättigande kostnaderna, utom för icke vinstdrivande rättsliga enheter där programmet kan ersätta upp till 100 % av de totala stödberättigande kostnaderna,

| b) | samfinansierade programåtgärder: minst
  30 %
  av de totala stödberättigande kostnaderna, och i vissa särskilt motiverade fall upp till 70 %. |
| --- | --- |

b)

samfinansierade programåtgärder: minst
  30 %
  av de totala stödberättigande kostnaderna, och i vissa särskilt motiverade fall upp till 70 %.

30 %

| b) | samfinansierade programåtgärder: minst
  50 %
  av de totala stödberättigande kostnaderna, och i vissa särskilt motiverade fall upp till 70 %. |
| --- | --- |

b)

samfinansierade programåtgärder: minst
  50 %
  av de totala stödberättigande kostnaderna, och i vissa särskilt motiverade fall upp till 70 %.

50 %

3.   De finansieringsgrader som fastställs i denna artikel ska också tillämpas på åtgärder där finansiering avseende schablonbelopp, enhetskostnader eller klumpsummor fastställts för hela eller delar av åtgärden.

3.   De finansieringsgrader som fastställs i denna artikel ska också tillämpas på åtgärder där finansiering avseende schablonbelopp, enhetskostnader eller klumpsummor fastställts för hela eller delar av åtgärden.

Motivering

Motivering

I överensstämmelse med en princip om samfinansiering.

Ändringsrekommendation 22

Ändringsrekommendation 22

Artikel 43.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Mottagarna av EIC Accelerator ska vara rättsliga enheter i form av uppstartsföretag, små och medelstora företag eller medelstora börsnoterade företag som är etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land. Förslaget kan lämnas in av stödmottagaren eller av en eller flera fysiska personer eller rättsliga enheter som har för avsikt att inrätta eller stödja stödmottagaren. | 1.   Mottagarna av EIC Accelerator ska vara rättsliga enheter i form av uppstartsföretag, små och medelstora företag eller medelstora börsnoterade företag som är etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land. Förslaget kan lämnas in av stödmottagaren eller av en eller flera fysiska personer eller rättsliga enheter som har för avsikt att inrätta eller stödja stödmottagaren. |
| 2.   Ett enda beslut om tilldelning ska omfatta och tillhandahålla finansiering för alla former av EU-bidrag som tillhandahålls inom ramen för blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet. | 2.   Ett enda beslut om tilldelning ska omfatta och tillhandahålla finansiering för alla former av EU-bidrag som tillhandahålls inom ramen för blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet. |
| 3.   Förslagen ska utvärderas efter sina individuella förtjänster av oberoende experter och väljas ut inom ramen för en årlig öppen ansökningsomgång med sista inlämningsdagar, baserat på artiklarna 24–26, om inte annat följer av punkt 4. | 3.   Förslagen ska utvärderas efter sina individuella förtjänster av oberoende experter och väljas ut inom ramen för en årlig öppen ansökningsomgång med sista inlämningsdagar, baserat på artiklarna 24–26, om inte annat följer av punkt 4. |
| 4.   Tilldelningskriterierna ska vara






  — | spetskompetens, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Mottagarna av EIC Accelerator ska vara rättsliga enheter i form av uppstartsföretag, små och medelstora företag eller medelstora börsnoterade företag som är etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land. Förslaget kan lämnas in av stödmottagaren eller av en eller flera fysiska personer eller rättsliga enheter som har för avsikt att inrätta eller stödja stödmottagaren.

1.   Mottagarna av EIC Accelerator ska vara rättsliga enheter i form av uppstartsföretag, små och medelstora företag eller medelstora börsnoterade företag som är etablerade i en medlemsstat eller ett associerat land. Förslaget kan lämnas in av stödmottagaren eller av en eller flera fysiska personer eller rättsliga enheter som har för avsikt att inrätta eller stödja stödmottagaren.

2.   Ett enda beslut om tilldelning ska omfatta och tillhandahålla finansiering för alla former av EU-bidrag som tillhandahålls inom ramen för blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet.

2.   Ett enda beslut om tilldelning ska omfatta och tillhandahålla finansiering för alla former av EU-bidrag som tillhandahålls inom ramen för blandfinansiering från Europeiska innovationsrådet.

3.   Förslagen ska utvärderas efter sina individuella förtjänster av oberoende experter och väljas ut inom ramen för en årlig öppen ansökningsomgång med sista inlämningsdagar, baserat på artiklarna 24–26, om inte annat följer av punkt 4.

3.   Förslagen ska utvärderas efter sina individuella förtjänster av oberoende experter och väljas ut inom ramen för en årlig öppen ansökningsomgång med sista inlämningsdagar, baserat på artiklarna 24–26, om inte annat följer av punkt 4.

4.   Tilldelningskriterierna ska vara

—

spetskompetens,

| — | genomslag, |
| --- | --- |

—

genomslag,

| — | risknivån för åtgärden och behovet av unionsstöd. |
| --- | --- |

—

risknivån för åtgärden och behovet av unionsstöd.

4.   Tilldelningskriterierna ska vara

| — | spetskompetens, |
| --- | --- |

—

spetskompetens,

| — | genomslag, |
| --- | --- |

—

genomslag,

| — | risknivån för åtgärden
  , kvaliteten på den nationella, regionala och lokala hjälpen
  och behovet av unionsstöd. |
| --- | --- |

—

risknivån för åtgärden
  , kvaliteten på den nationella, regionala och lokala hjälpen
  och behovet av unionsstöd.

Motivering

Motivering

Även om företag som omfattas av EIC Accelerator bör inrikta sig på en bred marknad beror deras framgång inte enbart på deras finansiella struktur utan även på hjälpen till dem inom ett gynnsamt ekosystem på europeisk, nationell och lokal nivå.

Ändringsrekommendation 23

Ändringsrekommendation 23

Bilaga I ”Huvuddragen för verksamheten”, del 3 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| b) | Europeiska innovationsekosystem


  Insatsområden: Skapa förbindelser med regionala och nationella innovationsaktörer och stödja genomförandet av medlemstaternas och associerade länders gemensamma gränsöverskridande innovationsprogram, från främjandet av mjuka färdigheter för innovation till forsknings- och innovationsåtgärder, för att effektivisera det europeiska innovationssystemet. Detta kommer att komplettera stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för innovationsekosystem och interregionala partnerskap kring ämnen som rör smart specialisering. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

b)

Europeiska innovationsekosystem

Europeiska innovationsekosystem

Insatsområden: Skapa förbindelser med regionala och nationella innovationsaktörer och stödja genomförandet av medlemstaternas och associerade länders gemensamma gränsöverskridande innovationsprogram, från främjandet av mjuka färdigheter för innovation till forsknings- och innovationsåtgärder, för att effektivisera det europeiska innovationssystemet. Detta kommer att komplettera stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för innovationsekosystem och interregionala partnerskap kring ämnen som rör smart specialisering.

Insatsområden

| b) | Europeiska innovationsekosystem


  Insatsområden: Skapa förbindelser med regionala och nationella innovationsaktörer och stödja genomförandet
  av regionala innovationsekosystems och innovationsnavs aktörers genomförande av transregionala innovationsprogram och
  av medlemstaternas och associerade länders gemensamma gränsöverskridande innovationsprogram,
  varvid dessa program kan sträcka sig
  från främjandet av mjuka färdigheter för innovation till forsknings- och innovationsåtgärder, för att effektivisera det europeiska innovationssystemet Detta kommer att komplettera stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för innovationsekosystem och interregionala partnerskap kring ämnen som rör smart specialisering. |
| --- | --- |

b)

Europeiska innovationsekosystem

Europeiska innovationsekosystem

Insatsområden: Skapa förbindelser med regionala och nationella innovationsaktörer och stödja genomförandet
  av regionala innovationsekosystems och innovationsnavs aktörers genomförande av transregionala innovationsprogram och
  av medlemstaternas och associerade länders gemensamma gränsöverskridande innovationsprogram,
  varvid dessa program kan sträcka sig
  från främjandet av mjuka färdigheter för innovation till forsknings- och innovationsåtgärder, för att effektivisera det europeiska innovationssystemet Detta kommer att komplettera stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för innovationsekosystem och interregionala partnerskap kring ämnen som rör smart specialisering.

Insatsområden

av regionala innovationsekosystems och innovationsnavs aktörers genomförande av transregionala innovationsprogram och

varvid dessa program kan sträcka sig

Motivering

Motivering

Nödvändigt för att möjliggöra finansiering av transregionala projekt.

Ändringsrekommendation 24

Ändringsrekommendation 24

Bilaga II ”Typer av åtgärder”, sjätte strecksatsen

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| — | Samfinansieringsåtgärd för program: åtgärd för att tillhandahålla samfinansiering till ett program för åtgärder som inrättats och/eller genomförs av enheter som förvaltar och/eller finansierar forsknings- och innovationsprogram, andra än EU:s finansieringsorgan. Sådan verksamhet får stödja nätverksbyggande och samordning, forskning, innovation, pilotprojekt, samt innovations- och marknadsföringsåtgärder, utbildnings- och mobilitetsåtgärder, kunskapshöjande åtgärder och kommunikation, spridning och utnyttjande, eller en kombination av dessa, som genomförs direkt av de enheter eller tredjeparter för vilka de skulle kunna utgöra ett relevant ekonomiskt stöd så som bidrag, priser, upphandling, liksom kombinerad finansiering från Horisont Europa. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

—

Samfinansieringsåtgärd för program: åtgärd för att tillhandahålla samfinansiering till ett program för åtgärder som inrättats och/eller genomförs av enheter som förvaltar och/eller finansierar forsknings- och innovationsprogram, andra än EU:s finansieringsorgan. Sådan verksamhet får stödja nätverksbyggande och samordning, forskning, innovation, pilotprojekt, samt innovations- och marknadsföringsåtgärder, utbildnings- och mobilitetsåtgärder, kunskapshöjande åtgärder och kommunikation, spridning och utnyttjande, eller en kombination av dessa, som genomförs direkt av de enheter eller tredjeparter för vilka de skulle kunna utgöra ett relevant ekonomiskt stöd så som bidrag, priser, upphandling, liksom kombinerad finansiering från Horisont Europa.

| — | Samfinansieringsåtgärd för program: åtgärd för att tillhandahålla samfinansiering till ett program för åtgärder som inrättats och/eller genomförs av enheter som förvaltar och/eller finansierar forsknings- och innovationsprogram, andra än EU:s finansieringsorgan.
  Denna typ av åtgärd får i synnerhet stödja programmen för åtgärder inom regionala innovationsekosystem och innovationsnav samt samarbetet dem emellan.
  Sådan verksamhet får stödja nätverksbyggande och samordning, forskning, innovation, pilotprojekt, samt innovations- och marknadsföringsåtgärder, utbildnings- och mobilitetsåtgärder, kunskapshöjande åtgärder och kommunikation, spridning och utnyttjande, eller en kombination av dessa, som genomförs direkt av de enheter eller tredjeparter för vilka de skulle kunna utgöra ett relevant ekonomiskt stöd så som bidrag, priser, upphandling, liksom kombinerad finansiering från Horisont Europa. |
| --- | --- |

—

Samfinansieringsåtgärd för program: åtgärd för att tillhandahålla samfinansiering till ett program för åtgärder som inrättats och/eller genomförs av enheter som förvaltar och/eller finansierar forsknings- och innovationsprogram, andra än EU:s finansieringsorgan.
  Denna typ av åtgärd får i synnerhet stödja programmen för åtgärder inom regionala innovationsekosystem och innovationsnav samt samarbetet dem emellan.
  Sådan verksamhet får stödja nätverksbyggande och samordning, forskning, innovation, pilotprojekt, samt innovations- och marknadsföringsåtgärder, utbildnings- och mobilitetsåtgärder, kunskapshöjande åtgärder och kommunikation, spridning och utnyttjande, eller en kombination av dessa, som genomförs direkt av de enheter eller tredjeparter för vilka de skulle kunna utgöra ett relevant ekonomiskt stöd så som bidrag, priser, upphandling, liksom kombinerad finansiering från Horisont Europa.

Denna typ av åtgärd får i synnerhet stödja programmen för åtgärder inom regionala innovationsekosystem och innovationsnav samt samarbetet dem emellan.

Motivering

Motivering

Nödvändigt för att möjliggöra finansiering av transregionala projekt.

Ändringsrekommendation 25

Ändringsrekommendation 25

Bilaga III ”Partnerskap”, del 1 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | Belägg för att det europeiska partnerskapet på ett
  mer
  effektivt sätt kommer att uppnå programmets relaterade mål, i synnerhet vad gäller att skapa tydliga verkningar för EU och dess invånare, särskilt när det gäller att uppnå resultat med hänseende på de globala utmaningarna och forsknings- och innovationsmål, säkerställa EU:s konkurrenskraft och bidra till arr stärka det europeiska området för forskning och innovation och internationella åtaganden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

a)

Belägg för att det europeiska partnerskapet på ett
  mer
  effektivt sätt kommer att uppnå programmets relaterade mål, i synnerhet vad gäller att skapa tydliga verkningar för EU och dess invånare, särskilt när det gäller att uppnå resultat med hänseende på de globala utmaningarna och forsknings- och innovationsmål, säkerställa EU:s konkurrenskraft och bidra till arr stärka det europeiska området för forskning och innovation och internationella åtaganden.

mer

| a) | Belägg för att det europeiska partnerskapet på ett
  särskilt
  effektivt sätt kommer att uppnå programmets relaterade mål, i synnerhet vad gäller att skapa tydliga verkningar för EU och dess invånare, särskilt när det gäller att uppnå resultat med hänseende på de globala utmaningarna och forsknings- och innovationsmål, säkerställa EU:s konkurrenskraft och bidra till arr stärka det europeiska området för forskning och innovation och internationella åtaganden. |
| --- | --- |

a)

Belägg för att det europeiska partnerskapet på ett
  särskilt
  effektivt sätt kommer att uppnå programmets relaterade mål, i synnerhet vad gäller att skapa tydliga verkningar för EU och dess invånare, särskilt när det gäller att uppnå resultat med hänseende på de globala utmaningarna och forsknings- och innovationsmål, säkerställa EU:s konkurrenskraft och bidra till arr stärka det europeiska området för forskning och innovation och internationella åtaganden.

särskilt

Motivering

Motivering

Den nuvarande ordalydelsen är mycket restriktiv och riskerar att avsevärt begränsa de europeiska partnerskapens räckvidd.

Ändringsrekommendation 26

Ändringsrekommendation 26

Bilaga IV ”Synergieffekter med andra program”, punkt 4 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4. | Synergieffekter med Europeiska socialfonden+ (ESF+) kommer att säkerställa följande:






  a) | ESF+ kan integrera och utöka innovativa kursplaner som stöds av programmet, genom nationella eller regionala program, så att människor får de färdigheter och den kompetens som kommer att behövas för framtidens arbetstillfällen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.

Synergieffekter med Europeiska socialfonden+ (ESF+) kommer att säkerställa följande:

a)

ESF+ kan integrera och utöka innovativa kursplaner som stöds av programmet, genom nationella eller regionala program, så att människor får de färdigheter och den kompetens som kommer att behövas för framtidens arbetstillfällen.

| 4. | Synergieffekter med Europeiska socialfonden+ (ESF+) kommer att säkerställa följande:






  a) | ESF+ kan integrera och utöka innovativa kursplaner som stöds av programmet, genom nationella, regionala
  eller transregionala
  program, så att människor får de färdigheter och den kompetens som kommer att behövas för framtidens arbetstillfällen. |
| --- | --- | --- |

4.

Synergieffekter med Europeiska socialfonden+ (ESF+) kommer att säkerställa följande:

a)

ESF+ kan integrera och utöka innovativa kursplaner som stöds av programmet, genom nationella, regionala
  eller transregionala
  program, så att människor får de färdigheter och den kompetens som kommer att behövas för framtidens arbetstillfällen.

eller transregionala

Ändringsrekommendation 27

Ändringsrekommendation 27

Bilaga IV ”Synergieffekter med andra program”, punkt 6 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 6. | Synergieffekter med programmet för ett digitalt Europa kommer att säkerställa följande: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

6.

Synergieffekter med programmet för ett digitalt Europa kommer att säkerställa följande:

| 6. | Synergieffekter med programmet för ett digitalt Europa kommer att säkerställa följande: |
| --- | --- |

6.

Synergieffekter med programmet för ett digitalt Europa kommer att säkerställa följande:

| | a) | Även om flera tematiska områden som berörs av det här programmet och programmet för ett digitalt Europa sammanfaller är den typ av åtgärder som ska få stöd, deras förväntade output och deras interventionslogik olika och kompletterande. |
| --- | --- | --- |

a)

Även om flera tematiska områden som berörs av det här programmet och programmet för ett digitalt Europa sammanfaller är den typ av åtgärder som ska få stöd, deras förväntade output och deras interventionslogik olika och kompletterande.

| | a) | Även om flera tematiska områden som berörs av det här programmet och programmet för ett digitalt Europa sammanfaller är den typ av åtgärder som ska få stöd, deras förväntade output och deras interventionslogik olika och kompletterande. |
| --- | --- | --- |

a)

Även om flera tematiska områden som berörs av det här programmet och programmet för ett digitalt Europa sammanfaller är den typ av åtgärder som ska få stöd, deras förväntade output och deras interventionslogik olika och kompletterande.

| | b) | Forsknings- och innovationsbehov inom den digitala sektorn i EU identifieras och fastställs i den strategiska planeringsprocessen för forskning och innovation inom programmet. Hit hör forskning och innovation för högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, it-säkerhet, kombinationer av digital teknik och annan möjliggörande teknik, samt icke-tekniska innovationer, stöd till expansion för företag som introducerar banbrytande innovationer (som ofta kombinerar digital och fysisk teknik), integration av digital teknik över hela pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, samt stöd till digital forskningsinfrastruktur. |
| --- | --- | --- |

b)

Forsknings- och innovationsbehov inom den digitala sektorn i EU identifieras och fastställs i den strategiska planeringsprocessen för forskning och innovation inom programmet. Hit hör forskning och innovation för högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, it-säkerhet, kombinationer av digital teknik och annan möjliggörande teknik, samt icke-tekniska innovationer, stöd till expansion för företag som introducerar banbrytande innovationer (som ofta kombinerar digital och fysisk teknik), integration av digital teknik över hela pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, samt stöd till digital forskningsinfrastruktur.

| | b) | Forsknings- och innovationsbehov inom den digitala sektorn i EU identifieras och fastställs i den strategiska planeringsprocessen för forskning och innovation inom programmet. Hit hör forskning och innovation för högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, it-säkerhet, kombinationer av digital teknik och annan möjliggörande teknik, samt icke-tekniska innovationer, stöd till expansion för företag som introducerar banbrytande innovationer (som ofta kombinerar digital och fysisk teknik), integration av digital teknik över hela pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”,
  stöd till digitala innovationsknutpunkter
  samt stöd till digital forskningsinfrastruktur. |
| --- | --- | --- |

b)

Forsknings- och innovationsbehov inom den digitala sektorn i EU identifieras och fastställs i den strategiska planeringsprocessen för forskning och innovation inom programmet. Hit hör forskning och innovation för högpresterande datorsystem, artificiell intelligens, it-säkerhet, kombinationer av digital teknik och annan möjliggörande teknik, samt icke-tekniska innovationer, stöd till expansion för företag som introducerar banbrytande innovationer (som ofta kombinerar digital och fysisk teknik), integration av digital teknik över hela pelaren ”globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”,
  stöd till digitala innovationsknutpunkter
  samt stöd till digital forskningsinfrastruktur.

stöd till digitala innovationsknutpunkter

Ändringsrekommendation 28

Ändringsrekommendation 28

Ny punkt i slutet av bilaga V ”Effektkedjeindikatorer”, s. 17

Ny punkt i slutet av bilaga V ”Effektkedjeindikatorer”, s. 17

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Territoriella effektkedjeindikatorer




  Programmet förväntas få effekter för utvecklingen och den ekonomiska omvandlingen på lokal, regional och nationell nivå, och därigenom bidra till att stärka EU:s tekniska bas och konkurrenskraft.


  (Se nedanstående tabell, som ingår i detta ändringsförslag) |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Territoriella effektkedjeindikatorer

Territoriella effektkedjeindikatorer

Programmet förväntas få effekter för utvecklingen och den ekonomiska omvandlingen på lokal, regional och nationell nivå, och därigenom bidra till att stärka EU:s tekniska bas och konkurrenskraft.

Programmet förväntas få effekter för utvecklingen och den ekonomiska omvandlingen på lokal, regional och nationell nivå, och därigenom bidra till att stärka EU:s tekniska bas och konkurrenskraft.

(Se nedanstående tabell, som ingår i detta ändringsförslag)

| Mot territoriella effekter | Kort sikt | Medellång sikt | Lång sikt |
| --- | --- | --- | --- |
| Bidra till territoriernas tillväxt och ekonomiska omvandling | Synergier mellan finansieringskällor





  Belopp av offentlig och privat medfinansiering som mobiliserats inom ramen för projekt inom ramprogrammet före, under och efter dess genomförande | Bidrag till de strategiska prioriteringarna





  Andel projekt inom ramprogrammet som bidragit till smart specialisering på regional och nationell nivå | Bidrag till tillväxt och ekonomisk omvandling





  Skapande av företag och ökade marknadsandelar inom de sektorer som omfattas av ekosystemens smarta specialisering |
| Spridning och utnyttjande av forskning och innovation i och av territorierna till medborgarnas fördel | Antagande





  Andel forskning och innovation inom ramprogrammet som antagits av territoriets aktörer, särskilt i den offentliga sektorn | Utnyttjande





  Antal innovationer som spritts till alla partner i de berörda territorierna, med hjälp av den offentliga sektorn, och som utnyttjas där | Reproduktion





  Utnyttjande och spridning till innovationer i andra territorier |
| Stödja utveckling av och investeringar i spetskompetensnätverk och innovationsnav | Samarbete mellan regionala innovationsekosystem och innovationsnav och fickor av spetskompetens i hela unionen





  Antal eller andel ramprogramsfinansierade projekt som har lett till ytterligare samarbete mellan enheter från olika territorier och aktörer inom dessa kategorier | Utveckling av regionala innovationsekosystem och innovationsnav





  Beräknade effekter av samarbete som bygger på ramprogramsfinansierade resultat på utvecklingen av regionala innovationsekosystem och innovationsnav | Bidrag till att minska innovationsklyftan





  Sammanlagda beräknade effekter av ramprogramsfinansierade resultat på en minskad innovationsklyfta i EU |

Mot territoriella effekter

Mot territoriella effekter

Kort sikt

Kort sikt

Medellång sikt

Medellång sikt

Lång sikt

Lång sikt

Bidra till territoriernas tillväxt och ekonomiska omvandling

Bidra till territoriernas tillväxt och ekonomiska omvandling

Synergier mellan finansieringskällor

Synergier mellan finansieringskällor

Belopp av offentlig och privat medfinansiering som mobiliserats inom ramen för projekt inom ramprogrammet före, under och efter dess genomförande

Belopp av offentlig och privat medfinansiering som mobiliserats inom ramen för projekt inom ramprogrammet före, under och efter dess genomförande

Bidrag till de strategiska prioriteringarna

Bidrag till de strategiska prioriteringarna

Andel projekt inom ramprogrammet som bidragit till smart specialisering på regional och nationell nivå

Andel projekt inom ramprogrammet som bidragit till smart specialisering på regional och nationell nivå

Bidrag till tillväxt och ekonomisk omvandling

Bidrag till tillväxt och ekonomisk omvandling

Skapande av företag och ökade marknadsandelar inom de sektorer som omfattas av ekosystemens smarta specialisering

Skapande av företag och ökade marknadsandelar inom de sektorer som omfattas av ekosystemens smarta specialisering

Spridning och utnyttjande av forskning och innovation i och av territorierna till medborgarnas fördel

Spridning och utnyttjande av forskning och innovation i och av territorierna till medborgarnas fördel

Antagande

Antagande

Andel forskning och innovation inom ramprogrammet som antagits av territoriets aktörer, särskilt i den offentliga sektorn

Andel forskning och innovation inom ramprogrammet som antagits av territoriets aktörer, särskilt i den offentliga sektorn

Utnyttjande

Utnyttjande

Antal innovationer som spritts till alla partner i de berörda territorierna, med hjälp av den offentliga sektorn, och som utnyttjas där

Antal innovationer som spritts till alla partner i de berörda territorierna, med hjälp av den offentliga sektorn, och som utnyttjas där

Reproduktion

Reproduktion

Utnyttjande och spridning till innovationer i andra territorier

Utnyttjande och spridning till innovationer i andra territorier

Stödja utveckling av och investeringar i spetskompetensnätverk och innovationsnav

Stödja utveckling av och investeringar i spetskompetensnätverk och innovationsnav

Samarbete mellan regionala innovationsekosystem och innovationsnav och fickor av spetskompetens i hela unionen

Samarbete mellan regionala innovationsekosystem och innovationsnav och fickor av spetskompetens i hela unionen

Antal eller andel ramprogramsfinansierade projekt som har lett till ytterligare samarbete mellan enheter från olika territorier och aktörer inom dessa kategorier

Antal eller andel ramprogramsfinansierade projekt som har lett till ytterligare samarbete mellan enheter från olika territorier och aktörer inom dessa kategorier

Utveckling av regionala innovationsekosystem och innovationsnav

Utveckling av regionala innovationsekosystem och innovationsnav

Beräknade effekter av samarbete som bygger på ramprogramsfinansierade resultat på utvecklingen av regionala innovationsekosystem och innovationsnav

Beräknade effekter av samarbete som bygger på ramprogramsfinansierade resultat på utvecklingen av regionala innovationsekosystem och innovationsnav

Bidrag till att minska innovationsklyftan

Bidrag till att minska innovationsklyftan

Sammanlagda beräknade effekter av ramprogramsfinansierade resultat på en minskad innovationsklyfta i EU

Sammanlagda beräknade effekter av ramprogramsfinansierade resultat på en minskad innovationsklyfta i EU

Motivering

Motivering

Uttryckligt omnämnande av territoriella effektindikatorer bland övriga effektkedjeindikatorer som kommissionen föreslår. Detta förslag stämmer överens med utformningen (titel, förklarande text och tabell) av texten i bilaga V enligt kommissionens förslag.

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD))

Ändringsrekommendation 29

Ändringsrekommendation 29

Skäl 7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Relevanta åtgärder inom det särskilda programmet kommer att stödjas med 10 miljarder euro för klustret ”livsmedel och naturresurser” för perioden 2021–2027, vilket återspeglar det viktiga bidrag som forskning och innovation bör göra när det gäller utmaningar avseende livsmedel, jordbruk, landsbygdsutveckling och bioekonomin, och i syfte att tillvarata motsvarande forsknings- och innovationsmöjligheter i nära synergi med den gemensamma jordbrukspolitiken. | Relevanta åtgärder inom det särskilda programmet kommer att stödjas med 10 miljarder euro för klustret ”livsmedel och naturresurser” för perioden 2021–2027, vilket återspeglar det viktiga bidrag som forskning och innovation bör göra när det gäller utmaningar avseende livsmedel, jordbruk, landsbygdsutveckling,
  havsfrågor, fiskeri
  och bioekonomin, och i syfte att tillvarata motsvarande forsknings- och innovationsmöjligheter i nära synergi med den gemensamma jordbrukspolitiken
  , den integrerade havspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Relevanta åtgärder inom det särskilda programmet kommer att stödjas med 10 miljarder euro för klustret ”livsmedel och naturresurser” för perioden 2021–2027, vilket återspeglar det viktiga bidrag som forskning och innovation bör göra när det gäller utmaningar avseende livsmedel, jordbruk, landsbygdsutveckling och bioekonomin, och i syfte att tillvarata motsvarande forsknings- och innovationsmöjligheter i nära synergi med den gemensamma jordbrukspolitiken.

Relevanta åtgärder inom det särskilda programmet kommer att stödjas med 10 miljarder euro för klustret ”livsmedel och naturresurser” för perioden 2021–2027, vilket återspeglar det viktiga bidrag som forskning och innovation bör göra när det gäller utmaningar avseende livsmedel, jordbruk, landsbygdsutveckling,
  havsfrågor, fiskeri
  och bioekonomin, och i syfte att tillvarata motsvarande forsknings- och innovationsmöjligheter i nära synergi med den gemensamma jordbrukspolitiken
  , den integrerade havspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken
  .

havsfrågor, fiskeri

, den integrerade havspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken

Motivering

Motivering

Havs- och fiskesektorerna är mycket viktiga för EU, och därför är det nödvändigt att inkludera en hänvisning till dessa sektorer.

Ändringsrekommendation 30

Ändringsrekommendation 30

Nytt skäl 7a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (7a) | Med tanke på de stora utmaningar som havsfrågor innebär för sysselsättningen (den blå ekonomin), miljökvaliteten och kampen mot klimatförändringarna kommer dessa frågor att utgöra en övergripande prioritering för programmet som kommer att bli föremål för särskild övervakning och fastställande av ett mål för utnyttjandet av programmet inom ramen för den strategiska programplaneringen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(7a)

(7a)

Med tanke på de stora utmaningar som havsfrågor innebär för sysselsättningen (den blå ekonomin), miljökvaliteten och kampen mot klimatförändringarna kommer dessa frågor att utgöra en övergripande prioritering för programmet som kommer att bli föremål för särskild övervakning och fastställande av ett mål för utnyttjandet av programmet inom ramen för den strategiska programplaneringen.

Med tanke på de stora utmaningar som havsfrågor innebär för sysselsättningen (den blå ekonomin), miljökvaliteten och kampen mot klimatförändringarna kommer dessa frågor att utgöra en övergripande prioritering för programmet som kommer att bli föremål för särskild övervakning och fastställande av ett mål för utnyttjandet av programmet inom ramen för den strategiska programplaneringen.

Ändringsrekommendation 31

Ändringsrekommendation 31

Artikel 2

Artikel 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Det särskilda programmet har följande operativa mål: | Det särskilda programmet har följande operativa mål: |
| a) | Stärka och sprida spetskompetens. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Det särskilda programmet har följande operativa mål:

Det särskilda programmet har följande operativa mål:

a)

Stärka och sprida spetskompetens.

| a) | Stärka och sprida spetskompetens. |
| --- | --- |

a)

Stärka och sprida spetskompetens.

| b) | Öka samarbete mellan olika sektorer och discipliner. |
| --- | --- |

b)

Öka samarbete mellan olika sektorer och discipliner.

| b) | Öka samarbete mellan olika sektorer och discipliner. |
| --- | --- |

b)

Öka samarbete mellan olika sektorer och discipliner.

| c) | Koppla samman och utveckla forskningsinfrastrukturer inom det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

c)

Koppla samman och utveckla forskningsinfrastrukturer inom det europeiska forskningsområdet.

| c) | Koppla samman och utveckla forskningsinfrastrukturer inom det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

c)

Koppla samman och utveckla forskningsinfrastrukturer inom det europeiska forskningsområdet.

| d) | Stärka internationellt samarbete. |
| --- | --- |

d)

Stärka internationellt samarbete.

| d) | Stärka internationellt samarbete. |
| --- | --- |

d)

Stärka internationellt samarbete.

| e) | Locka, utbilda och behålla forskare och innovatörer inom det europeiska forskningsområdet, bland annat genom mobilitet bland forskare. |
| --- | --- |

e)

Locka, utbilda och behålla forskare och innovatörer inom det europeiska forskningsområdet, bland annat genom mobilitet bland forskare.

| e) | Locka, utbilda och behålla forskare och innovatörer inom det europeiska forskningsområdet, bland annat genom mobilitet bland forskare. |
| --- | --- |

e)

Locka, utbilda och behålla forskare och innovatörer inom det europeiska forskningsområdet, bland annat genom mobilitet bland forskare.

| f) | Främja öppen vetenskap och säkerställa synlighet för allmänheten och öppen åtkomst till resultat. |
| --- | --- |

f)

Främja öppen vetenskap och säkerställa synlighet för allmänheten och öppen åtkomst till resultat.

| f) | Främja öppen vetenskap och säkerställa synlighet för allmänheten och öppen åtkomst till resultat. |
| --- | --- |

f)

Främja öppen vetenskap och säkerställa synlighet för allmänheten och öppen åtkomst till resultat.

| g) | Aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt för utveckling av politiken. |
| --- | --- |

g)

Aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt för utveckling av politiken.

| g) | Aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt för utveckling av politiken. |
| --- | --- |

g)

Aktivt sprida och utnyttja resultat, särskilt för utveckling av politiken.

| h) | Stödja genomförandet av unionens politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

h)

Stödja genomförandet av unionens politiska prioriteringar.

| h) | Stödja genomförandet av unionens politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

h)

Stödja genomförandet av unionens politiska prioriteringar.

| (ha) | Stärka genomförandet av strategier för smart specialisering och konkurrenskraften hos regionala innovationsekosystem och innovationsnav. |
| --- | --- |

(ha)

(h

)

Stärka genomförandet av strategier för smart specialisering och konkurrenskraften hos regionala innovationsekosystem och innovationsnav.

Stärka genomförandet av strategier för smart specialisering och konkurrenskraften hos regionala innovationsekosystem och innovationsnav.

| i) | Stärka kopplingen mellan forskning och innovation och annan politik, inbegripet mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

i)

Stärka kopplingen mellan forskning och innovation och annan politik, inbegripet mål för hållbar utveckling.

| i) | Stärka kopplingen mellan forskning och innovation och annan politik, inbegripet mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

i)

Stärka kopplingen mellan forskning och innovation och annan politik, inbegripet mål för hållbar utveckling.

| j) | Uppnå ambitiösa mål genom FoI-uppdrag inom en fastställd tidsram. |
| --- | --- |

j)

Uppnå ambitiösa mål genom FoI-uppdrag inom en fastställd tidsram.

| j) | Uppnå ambitiösa mål genom FoI-uppdrag inom en fastställd tidsram. |
| --- | --- |

j)

Uppnå ambitiösa mål genom FoI-uppdrag inom en fastställd tidsram.

| k) | Engagera medborgare och slutanvändare i gemensamma processer för utformning och skapande. |
| --- | --- |

k)

Engagera medborgare och slutanvändare i gemensamma processer för utformning och skapande.

| k) | Engagera medborgare och slutanvändare i gemensamma processer för utformning och skapande. |
| --- | --- |

k)

Engagera medborgare och slutanvändare i gemensamma processer för utformning och skapande.

| l) | Förbättra vetenskaplig kommunikation. |
| --- | --- |

l)

Förbättra vetenskaplig kommunikation.

| l) | Förbättra vetenskaplig kommunikation. |
| --- | --- |

l)

Förbättra vetenskaplig kommunikation.

| m) | Påskynda industriell omvandling. |
| --- | --- |

m)

Påskynda industriell omvandling.

| m) | Påskynda industriell omvandling
  och särskilt den ekologiska och digitala omställningen inom industrin, och samtidigt utveckla hållbara och högkvalitativa arbetstillfällen
  . |
| --- | --- |

m)

Påskynda industriell omvandling
  och särskilt den ekologiska och digitala omställningen inom industrin, och samtidigt utveckla hållbara och högkvalitativa arbetstillfällen
  .

och särskilt den ekologiska och digitala omställningen inom industrin, och samtidigt utveckla hållbara och högkvalitativa arbetstillfällen

Motivering

Motivering

Ramprogrammets operativa mål bör bidra till genomförandet av strategierna för smart specialisering i EU:s medlemsstater och deras regioner, som utgör en grundläggande del av EU:s stöd till forskning och innovation (COM(2018) 306 final).

Ändringsrekommendation 32

Ändringsrekommendation 32

Artikel 5.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För varje uppdrag får en uppdragsstyrelse inrättas. Den ska bestå av cirka 15 personer på hög nivå inklusive företrädare för
  relevanta
  slutanvändare. Uppdragsstyrelsen ska ge råd om följande: | För varje uppdrag får en uppdragsstyrelse inrättas. Den ska bestå av cirka 15 personer på hög nivå inklusive företrädare för slutanvändare
  och berörda offentliga och privata aktörer
  . Uppdragsstyrelsen ska ge råd om följande: |
| a) | Arbetsprogrammens innehåll och revideringen av dem om det behövs för att uppdragets mål ska kunna uppfyllas, där utformningen ska ske i samarbete med berörda parter och allmänheten
  , i tillämpliga fall
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För varje uppdrag får en uppdragsstyrelse inrättas. Den ska bestå av cirka 15 personer på hög nivå inklusive företrädare för
  relevanta
  slutanvändare. Uppdragsstyrelsen ska ge råd om följande:

relevanta

För varje uppdrag får en uppdragsstyrelse inrättas. Den ska bestå av cirka 15 personer på hög nivå inklusive företrädare för slutanvändare
  och berörda offentliga och privata aktörer
  . Uppdragsstyrelsen ska ge råd om följande:

och berörda offentliga och privata aktörer

a)

Arbetsprogrammens innehåll och revideringen av dem om det behövs för att uppdragets mål ska kunna uppfyllas, där utformningen ska ske i samarbete med berörda parter och allmänheten
  , i tillämpliga fall
  .

, i tillämpliga fall

| a) | Arbetsprogrammens innehåll och revideringen av dem om det behövs för att uppdragets mål ska kunna uppfyllas, där utformningen ska ske i samarbete med
  medlemsstaternas offentliga beslutsfattare, de lokala och regionala myndigheterna,
  berörda parter och allmänheten. |
| --- | --- |

a)

Arbetsprogrammens innehåll och revideringen av dem om det behövs för att uppdragets mål ska kunna uppfyllas, där utformningen ska ske i samarbete med
  medlemsstaternas offentliga beslutsfattare, de lokala och regionala myndigheterna,
  berörda parter och allmänheten.

medlemsstaternas offentliga beslutsfattare, de lokala och regionala myndigheterna,

Ändringsrekommendation 33

Ändringsrekommendation 33

Artikel 10.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| EIC:s styrelse kan på begäran lämna rekommendationer till kommissionen om följande: | EIC:s styrelse kan på begäran lämna rekommendationer till kommissionen om följande: |
| a) | Sådant som ur ett innovationsperspektiv kan förbättra och främja innovationsekosystem i Europa, resultaten och effekterna av EIC-komponentens mål och innovativa företags kapacitet att lansera sina lösningar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

EIC:s styrelse kan på begäran lämna rekommendationer till kommissionen om följande:

EIC:s styrelse kan på begäran lämna rekommendationer till kommissionen om följande:

a)

Sådant som ur ett innovationsperspektiv kan förbättra och främja innovationsekosystem i Europa, resultaten och effekterna av EIC-komponentens mål och innovativa företags kapacitet att lansera sina lösningar.

| a) | Sådant som ur ett innovationsperspektiv kan förbättra och främja innovationsekosystem i Europa,
  i synnerhet samarbete mellan regionala innovationsekosystem och innovationsnav,
  resultaten och effekterna av EIC-komponentens mål och innovativa företags kapacitet att lansera sina lösningar. |
| --- | --- |

a)

Sådant som ur ett innovationsperspektiv kan förbättra och främja innovationsekosystem i Europa,
  i synnerhet samarbete mellan regionala innovationsekosystem och innovationsnav,
  resultaten och effekterna av EIC-komponentens mål och innovativa företags kapacitet att lansera sina lösningar.

i synnerhet samarbete mellan regionala innovationsekosystem och innovationsnav,

Ändringsrekommendation 34

Ändringsrekommendation 34

Artikel 10.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| EIC:s styrelse ska bestå av 15–20 personer på hög nivå från olika delar av
  Europas
  innovationsekosystem, inbegripet entreprenörer, företagsledare, investerare och forskare. Den ska bidra till utåtriktade insatser, och EIC:s styrelseledamöter ska sträva efter att höja prestigen för EIC:s image. | 3.
     EIC:s styrelse ska bestå av 15–20 personer på hög nivå från olika delar av
  lokala, regionala, nationella och europeiska
  innovationsekosystem, inbegripet entreprenörer, företagsledare, investerare och forskare. Den ska bidra till utåtriktade insatser, och EIC:s styrelseledamöter ska sträva efter att höja prestigen för EIC:s image. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

EIC:s styrelse ska bestå av 15–20 personer på hög nivå från olika delar av
  Europas
  innovationsekosystem, inbegripet entreprenörer, företagsledare, investerare och forskare. Den ska bidra till utåtriktade insatser, och EIC:s styrelseledamöter ska sträva efter att höja prestigen för EIC:s image.

Europas

3.
     EIC:s styrelse ska bestå av 15–20 personer på hög nivå från olika delar av
  lokala, regionala, nationella och europeiska
  innovationsekosystem, inbegripet entreprenörer, företagsledare, investerare och forskare. Den ska bidra till utåtriktade insatser, och EIC:s styrelseledamöter ska sträva efter att höja prestigen för EIC:s image.

Ändringsrekommendation 35

Ändringsrekommendation 35

Artikel 10.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| EIC:s styrelse ska ha en ordförande som ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande. Ordföranden ska vara en offentlig person med hög profil och med anknytning till innovationsvärlden. | EIC:s styrelse ska ha en ordförande som ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande. Ordföranden ska vara en offentlig person med hög profil och med anknytning till innovationsvärlden. |
| Ordföranden ska utses för en mandatperiod på högst fyra år, som kan förnyas en gång.
  Ordföranden ska leda arbetet i EIC:s styrelse, förbereda dess möten, fördela uppgifter till ledamöterna och får inrätta särskilda grupper, i synnerhet för att kartlägga framväxande tekniska trender utifrån EIC:s portfölj. Han eller hon ska främja EIC, fungera som samtalspartner med kommissionen och företräda EIC i innovationssammanhang. Kommissionen får ge administrativt stöd till ordföranden så att han eller hon kan utföra sina uppdrag. | Ordföranden ska utses för en mandatperiod på högst fyra år, som kan förnyas en gång.
  Ordföranden ska leda arbetet i EIC:s styrelse, förbereda dess möten, fördela uppgifter till ledamöterna och får inrätta särskilda grupper, i synnerhet för att kartlägga framväxande tekniska trender utifrån EIC:s portfölj
  , varvid han eller hon ska göra de regionala och nationella organen med ansvar för innovation nära delaktiga
  . Han eller hon ska främja EIC, fungera som samtalspartner med kommissionen och företräda EIC i innovationssammanhang. Kommissionen får ge administrativt stöd till ordföranden så att han eller hon kan utföra sina uppdrag. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

EIC:s styrelse ska ha en ordförande som ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande. Ordföranden ska vara en offentlig person med hög profil och med anknytning till innovationsvärlden.

EIC:s styrelse ska ha en ordförande som ska utses av kommissionen genom ett öppet rekryteringsförfarande. Ordföranden ska vara en offentlig person med hög profil och med anknytning till innovationsvärlden.

Ordföranden ska utses för en mandatperiod på högst fyra år, som kan förnyas en gång.

Ordföranden ska leda arbetet i EIC:s styrelse, förbereda dess möten, fördela uppgifter till ledamöterna och får inrätta särskilda grupper, i synnerhet för att kartlägga framväxande tekniska trender utifrån EIC:s portfölj. Han eller hon ska främja EIC, fungera som samtalspartner med kommissionen och företräda EIC i innovationssammanhang. Kommissionen får ge administrativt stöd till ordföranden så att han eller hon kan utföra sina uppdrag.

Ordföranden ska utses för en mandatperiod på högst fyra år, som kan förnyas en gång.

Ordföranden ska leda arbetet i EIC:s styrelse, förbereda dess möten, fördela uppgifter till ledamöterna och får inrätta särskilda grupper, i synnerhet för att kartlägga framväxande tekniska trender utifrån EIC:s portfölj
  , varvid han eller hon ska göra de regionala och nationella organen med ansvar för innovation nära delaktiga
  . Han eller hon ska främja EIC, fungera som samtalspartner med kommissionen och företräda EIC i innovationssammanhang. Kommissionen får ge administrativt stöd till ordföranden så att han eller hon kan utföra sina uppdrag.

, varvid han eller hon ska göra de regionala och nationella organen med ansvar för innovation nära delaktiga

Ändringsrekommendation 36

Ändringsrekommendation 36

Punkt 1.4.4 Finansieringsöversikt för rättsakt

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| MOTIVERING | MOTIVERING |
| DEL I, punkt 1.4.4 Finansieringsöversikt för rättsakt (s. 20 i COM(2018) 436 final)
  Horisont Europa är avsett att genomföras så att synergi ska möjliggöras med andra program för unionsfinansiering, i synnerhet genom arrangemang för kompletterande finansiering från EU-program där förvaltningsformer så tillåter, antingen i följd, omväxlande, eller genom kombinerad finansiering, inbegripet gemensam finansiering av åtgärder. | DEL I, punkt 1.4.4 Finansieringsöversikt för rättsakt (sidan 20 i COM(2018) 436 final)
  Horisont Europa är avsett att genomföras så att synergi ska möjliggöras med andra program för unionsfinansiering, i synnerhet genom arrangemang för kompletterande finansiering från EU-program där förvaltningsformer så tillåter, antingen i följd, omväxlande, eller genom kombinerad finansiering, inbegripet gemensam finansiering av åtgärder. |
| En icke uttömmande förteckning över sådana arrangemang och finansieringsprogram inbegriper synergier med följande program: | En icke uttömmande förteckning över sådana arrangemang och finansieringsprogram inbegriper synergier med följande program: |
| — | Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

MOTIVERING

MOTIVERING

DEL I, punkt 1.4.4 Finansieringsöversikt för rättsakt (s. 20 i COM(2018) 436 final)

Horisont Europa är avsett att genomföras så att synergi ska möjliggöras med andra program för unionsfinansiering, i synnerhet genom arrangemang för kompletterande finansiering från EU-program där förvaltningsformer så tillåter, antingen i följd, omväxlande, eller genom kombinerad finansiering, inbegripet gemensam finansiering av åtgärder.

DEL I, punkt 1.4.4 Finansieringsöversikt för rättsakt (sidan 20 i COM(2018) 436 final)

Horisont Europa är avsett att genomföras så att synergi ska möjliggöras med andra program för unionsfinansiering, i synnerhet genom arrangemang för kompletterande finansiering från EU-program där förvaltningsformer så tillåter, antingen i följd, omväxlande, eller genom kombinerad finansiering, inbegripet gemensam finansiering av åtgärder.

En icke uttömmande förteckning över sådana arrangemang och finansieringsprogram inbegriper synergier med följande program:

En icke uttömmande förteckning över sådana arrangemang och finansieringsprogram inbegriper synergier med följande program:

—

Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP)

| — | Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) |
| --- | --- |

—

Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP)

| — | Den integrerade havspolitiken |
| --- | --- |

—

Den integrerade havspolitiken

| — | Den gemensamma fiskeripolitiken |
| --- | --- |

—

Den gemensamma fiskeripolitiken

| — | Europeiska havs- och fiskerifonden |
| --- | --- |

—

Europeiska havs- och fiskerifonden

| — | Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) |
| --- | --- |

—

Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf)

| — | Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) |
| --- | --- |

—

Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf)

| — | Europeiska socialfonden (ESF) |
| --- | --- |

—

Europeiska socialfonden (ESF)

| — | Europeiska socialfonden (ESF) |
| --- | --- |

—

Europeiska socialfonden (ESF)

| — | Programmet för den inre marknaden |
| --- | --- |

—

Programmet för den inre marknaden

| — | Programmet för den inre marknaden |
| --- | --- |

—

Programmet för den inre marknaden

| — | EU:s rymdprogram |
| --- | --- |

—

EU:s rymdprogram

| — | EU:s rymdprogram |
| --- | --- |

—

EU:s rymdprogram

| — | Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) |
| --- | --- |

—

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE)

| — | Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) |
| --- | --- |

—

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE)

| — | Programmet för ett digitalt Europa |
| --- | --- |

—

Programmet för ett digitalt Europa

| — | Programmet för ett digitalt Europa |
| --- | --- |

—

Programmet för ett digitalt Europa

| — | Erasmusprogrammet |
| --- | --- |

—

Erasmusprogrammet

| — | Erasmusprogrammet |
| --- | --- |

—

Erasmusprogrammet

| — | Externt instrument |
| --- | --- |

—

Externt instrument

| — | Externt instrument |
| --- | --- |

—

Externt instrument

| — | InvestEU-fonden |
| --- | --- |

—

InvestEU-fonden

| — | InvestEU-fonden |
| --- | --- |

—

InvestEU-fonden

| — | Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram |
| --- | --- |

—

Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram

| — | Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram |
| --- | --- |

—

Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram

Ändringsrekommendation 37

Ändringsrekommendation 37

Bilaga I ”Programverksamheter”, första delen ”Strategisk planering”, tredje till femte styckena (s. 1)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den kommer att inbegripa omfattande samråd och diskussioner med medlemsstaterna, Europaparlamentet där tillämpligt, och med olika berörda parter om prioriteringar, inklusive uppdrag, under pelaren ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, och lämpliga typer av åtgärder, särskilt europeiska partnerskap. | Den kommer att inbegripa omfattande samråd och diskussioner med medlemsstaterna
  och deras regioner, bl.a. de yttersta randområdena
  , Europaparlamentet där tillämpligt, och med olika berörda parter om prioriteringar, inklusive uppdrag, under pelaren ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, och lämpliga typer av åtgärder, särskilt europeiska partnerskap. |
| På grundval av dessa omfattande samråd ska den strategiska planeringen fastställa gemensamma mål och områden för gemensamma verksamheter såsom partnerskap (den föreslagna rättsliga grunden anger endast de instrument och kriterier som ska styra deras användning) och uppdragsområden. | På grundval av dessa omfattande samråd ska den strategiska planeringen fastställa gemensamma mål och områden för gemensamma verksamheter såsom partnerskap (den föreslagna rättsliga grunden anger endast de instrument och kriterier som ska styra deras användning) och uppdragsområden. |
| Den strategiska planeringen kommer att bidra till att utveckla och genomföra politiken på relevanta områden, på EU-nivå samt komplettera politik och politiska strategier i medlemsstaterna. EU:s politiska prioriteringar kommer att beaktas i den strategiska planeringsprocessen för att öka forskningens och innovationens bidrag till genomförandet av politiken. Den ska också beakta framåtriktad verksamhet, studier och andra vetenskapliga uppgifter och ta hänsyn till relevanta befintliga initiativ på EU-nivå och nationell nivå. | Den strategiska planeringen kommer att bidra till att utveckla och genomföra politiken på relevanta områden, på EU-nivå samt komplettera politik och strategier i medlemsstaterna
  och deras regioner, bl.a. de yttersta randområdena
  . EU:s politiska prioriteringar kommer att beaktas i den strategiska planeringsprocessen för att öka forskningens och innovationens bidrag till genomförandet av politiken. Den ska också beakta framåtriktad verksamhet, studier och andra vetenskapliga uppgifter och ta hänsyn till relevanta befintliga initiativ på EU-nivå och nationell
  och regional
  nivå |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den kommer att inbegripa omfattande samråd och diskussioner med medlemsstaterna, Europaparlamentet där tillämpligt, och med olika berörda parter om prioriteringar, inklusive uppdrag, under pelaren ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, och lämpliga typer av åtgärder, särskilt europeiska partnerskap.

Den kommer att inbegripa omfattande samråd och diskussioner med medlemsstaterna
  och deras regioner, bl.a. de yttersta randområdena
  , Europaparlamentet där tillämpligt, och med olika berörda parter om prioriteringar, inklusive uppdrag, under pelaren ”Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, och lämpliga typer av åtgärder, särskilt europeiska partnerskap.

och deras regioner, bl.a. de yttersta randområdena

På grundval av dessa omfattande samråd ska den strategiska planeringen fastställa gemensamma mål och områden för gemensamma verksamheter såsom partnerskap (den föreslagna rättsliga grunden anger endast de instrument och kriterier som ska styra deras användning) och uppdragsområden.

På grundval av dessa omfattande samråd ska den strategiska planeringen fastställa gemensamma mål och områden för gemensamma verksamheter såsom partnerskap (den föreslagna rättsliga grunden anger endast de instrument och kriterier som ska styra deras användning) och uppdragsområden.

Den strategiska planeringen kommer att bidra till att utveckla och genomföra politiken på relevanta områden, på EU-nivå samt komplettera politik och politiska strategier i medlemsstaterna. EU:s politiska prioriteringar kommer att beaktas i den strategiska planeringsprocessen för att öka forskningens och innovationens bidrag till genomförandet av politiken. Den ska också beakta framåtriktad verksamhet, studier och andra vetenskapliga uppgifter och ta hänsyn till relevanta befintliga initiativ på EU-nivå och nationell nivå.

Den strategiska planeringen kommer att bidra till att utveckla och genomföra politiken på relevanta områden, på EU-nivå samt komplettera politik och strategier i medlemsstaterna
  och deras regioner, bl.a. de yttersta randområdena
  . EU:s politiska prioriteringar kommer att beaktas i den strategiska planeringsprocessen för att öka forskningens och innovationens bidrag till genomförandet av politiken. Den ska också beakta framåtriktad verksamhet, studier och andra vetenskapliga uppgifter och ta hänsyn till relevanta befintliga initiativ på EU-nivå och nationell
  och regional
  nivå

och deras regioner, bl.a. de yttersta randområdena

och regional

Ändringsrekommendation 38

Ändringsrekommendation 38

Bilaga I ”Programverksamheter”, första delen ”Strategisk planering”, elfte och tolfte styckena (s. 2)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Flaggskeppsinitiativ inom området framtida och ny teknik (FET) inom Horisont 2020 ska fortsatt stödjas inom ramen för detta program. Eftersom de har betydande likheter med uppdrag, ska andra flaggskeppsinitiativ på området stödjas inom detta ramprogram som uppdrag inriktade på framtida och ny teknik. | Flaggskeppsinitiativ inom området framtida och ny teknik (FET) inom Horisont 2020 ska fortsatt stödjas inom ramen för detta program. Eftersom de har betydande likheter med uppdrag, ska andra flaggskeppsinitiativ på området stödjas inom detta ramprogram som uppdrag inriktade på framtida och ny teknik. |
| | Det nya ramprogrammet kommer att syfta till bättre erkännande och utnyttjande av den spetskompetens som finns i alla medlemsstater och regioner i Europa, och kommer särskilt att främja initiativ för att bygga upp transnationellt och transregionalt samarbete mellan regionala innovationsekosystem och innovationsnav. |
| Dialoger om samarbetet på det vetenskapliga och tekniska området med EU:s internationella partner och politiska dialoger med de viktigaste världsregionerna kommer att ge viktiga bidrag för att systematiskt identifiera samarbetsmöjligheter som, i kombination med differentiering per land/region, kan bidra till fastställandet av prioriteringar. | Dialoger om samarbetet på det vetenskapliga och tekniska området med EU:s internationella partner och politiska dialoger med de viktigaste världsregionerna kommer att ge viktiga bidrag för att systematiskt identifiera samarbetsmöjligheter som, i kombination med differentiering per land/region, kan bidra till fastställandet av prioriteringar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Flaggskeppsinitiativ inom området framtida och ny teknik (FET) inom Horisont 2020 ska fortsatt stödjas inom ramen för detta program. Eftersom de har betydande likheter med uppdrag, ska andra flaggskeppsinitiativ på området stödjas inom detta ramprogram som uppdrag inriktade på framtida och ny teknik.

Flaggskeppsinitiativ inom området framtida och ny teknik (FET) inom Horisont 2020 ska fortsatt stödjas inom ramen för detta program. Eftersom de har betydande likheter med uppdrag, ska andra flaggskeppsinitiativ på området stödjas inom detta ramprogram som uppdrag inriktade på framtida och ny teknik.

Det nya ramprogrammet kommer att syfta till bättre erkännande och utnyttjande av den spetskompetens som finns i alla medlemsstater och regioner i Europa, och kommer särskilt att främja initiativ för att bygga upp transnationellt och transregionalt samarbete mellan regionala innovationsekosystem och innovationsnav.

Det nya ramprogrammet kommer att syfta till bättre erkännande och utnyttjande av den spetskompetens som finns i alla medlemsstater och regioner i Europa, och kommer särskilt att främja initiativ för att bygga upp transnationellt och transregionalt samarbete mellan regionala innovationsekosystem och innovationsnav.

Dialoger om samarbetet på det vetenskapliga och tekniska området med EU:s internationella partner och politiska dialoger med de viktigaste världsregionerna kommer att ge viktiga bidrag för att systematiskt identifiera samarbetsmöjligheter som, i kombination med differentiering per land/region, kan bidra till fastställandet av prioriteringar.

Dialoger om samarbetet på det vetenskapliga och tekniska området med EU:s internationella partner och politiska dialoger med de viktigaste världsregionerna kommer att ge viktiga bidrag för att systematiskt identifiera samarbetsmöjligheter som, i kombination med differentiering per land/region, kan bidra till fastställandet av prioriteringar.

Ändringsrekommendation 39

Ändringsrekommendation 39

Bilaga I ”Programverksamheter”, andra delen ”Spridning och kommunikation”, första och andra styckena (s. 3)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Horisont Europa kommer att ge särskilt stöd till öppen tillgång till vetenskapliga publikationer, kunskapsbanker och andra datakällor. Åtgärder för spridning och kunskapsspridning kommer att stödjas, även i samarbete med andra EU-program, däribland klusterbildning och förpackningsresultat och språk och format för målgrupperna och nätverk för medborgarna, näringslivet, offentliga myndigheter, den akademiska världen, det civila samhällets organisationer och beslutsfattare. För detta ändamål får Horisont Europa använda sig av avancerad teknik och informationsverktyg. | Horisont Europa kommer att ge särskilt stöd till öppen tillgång till vetenskapliga publikationer, kunskapsbanker och andra datakällor. Åtgärder för spridning och kunskapsspridning kommer att stödjas, även i samarbete med andra EU-program, däribland klusterbildning och förpackningsresultat och språk och format för målgrupperna och nätverk för medborgarna, näringslivet, offentliga myndigheter, den akademiska världen, det civila samhällets organisationer och beslutsfattare. För detta ändamål får Horisont Europa använda sig av avancerad teknik och informationsverktyg. |
| Det kommer att finnas lämpligt stöd för mekanismer för att kommunicera programmet till potentiella sökande (t.ex. nationella kontaktpunkter). | Det kommer att finnas lämpligt stöd för mekanismer för att kommunicera programmet till potentiella sökande (t.ex. nationella
  och regionala
  kontaktpunkter)
  , i synnerhet gentemot medlemsstaterna och regionerna med det lägsta deltagandet i Horisont 2020
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Horisont Europa kommer att ge särskilt stöd till öppen tillgång till vetenskapliga publikationer, kunskapsbanker och andra datakällor. Åtgärder för spridning och kunskapsspridning kommer att stödjas, även i samarbete med andra EU-program, däribland klusterbildning och förpackningsresultat och språk och format för målgrupperna och nätverk för medborgarna, näringslivet, offentliga myndigheter, den akademiska världen, det civila samhällets organisationer och beslutsfattare. För detta ändamål får Horisont Europa använda sig av avancerad teknik och informationsverktyg.

Horisont Europa kommer att ge särskilt stöd till öppen tillgång till vetenskapliga publikationer, kunskapsbanker och andra datakällor. Åtgärder för spridning och kunskapsspridning kommer att stödjas, även i samarbete med andra EU-program, däribland klusterbildning och förpackningsresultat och språk och format för målgrupperna och nätverk för medborgarna, näringslivet, offentliga myndigheter, den akademiska världen, det civila samhällets organisationer och beslutsfattare. För detta ändamål får Horisont Europa använda sig av avancerad teknik och informationsverktyg.

Det kommer att finnas lämpligt stöd för mekanismer för att kommunicera programmet till potentiella sökande (t.ex. nationella kontaktpunkter).

Det kommer att finnas lämpligt stöd för mekanismer för att kommunicera programmet till potentiella sökande (t.ex. nationella
  och regionala
  kontaktpunkter)
  , i synnerhet gentemot medlemsstaterna och regionerna med det lägsta deltagandet i Horisont 2020
  .

och regionala

, i synnerhet gentemot medlemsstaterna och regionerna med det lägsta deltagandet i Horisont 2020

Ändringsrekommendation 40

Ändringsrekommendation 40

Bilaga I

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| FORSKNINGSINFRASTRUKTUR | FORSKNINGSINFRASTRUKTUR |
| Bakgrund | Bakgrund |
| Sidan 17 i COM(2018) 436 final (bilaga I) | Sidan 16 i COM(2018) 436 final (bilaga I) |
| Verksamheten kommer att bidra till olika mål för hållbar utveckling såsom: Hållbarhetsmål 3 – God hälsa och välbefinnande, hållbarhetsmål 7 – Överkomlig och ren energi, hållbarhetsmål 9 – Industriell innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder. | Verksamheten kommer att bidra till olika mål för hållbar utveckling såsom: Hållbarhetsmål 3 – God hälsa och välbefinnande, hållbarhetsmål 7 – Överkomlig och ren energi, hållbarhetsmål 9 – Industriell innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder
  , hållbarhetsmål 14 – Hav och marina resurser, hållbarhetsmål 17 – Partnerskap för målen
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

FORSKNINGSINFRASTRUKTUR

FORSKNINGSINFRASTRUKTUR

Bakgrund

Bakgrund

Sidan 17 i COM(2018) 436 final (bilaga I)

Sidan 16 i COM(2018) 436 final (bilaga I)

Verksamheten kommer att bidra till olika mål för hållbar utveckling såsom: Hållbarhetsmål 3 – God hälsa och välbefinnande, hållbarhetsmål 7 – Överkomlig och ren energi, hållbarhetsmål 9 – Industriell innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder.

Verksamheten kommer att bidra till olika mål för hållbar utveckling såsom: Hållbarhetsmål 3 – God hälsa och välbefinnande, hållbarhetsmål 7 – Överkomlig och ren energi, hållbarhetsmål 9 – Industriell innovation och infrastruktur, hållbarhetsmål 13 – Klimatåtgärder
  , hållbarhetsmål 14 – Hav och marina resurser, hållbarhetsmål 17 – Partnerskap för målen
  .

, hållbarhetsmål 14 – Hav och marina resurser, hållbarhetsmål 17 – Partnerskap för målen

Motivering

Motivering

Det finns flera infrastrukturer inom Esfri som berör den marina miljön, och därför är det lämpligt att inkludera hållbarhetsmål 14. Förslaget att inkludera hållbarhetsmål 17 hänger ihop med själva begreppet delad infrastruktur i hela EU och det relaterade partnerskapet för målen.

Ändringsrekommendation 41

Ändringsrekommendation 41

Bilaga I andra pelaren

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Allmänna riktlinjer | Allmänna riktlinjer |
| — | Reformer av offentliga hälso- och sjukvårdssystem och hälsopolitik i och utanför Europa. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

—

Reformer av offentliga hälso- och sjukvårdssystem och hälsopolitik i och utanför Europa.

| — | Reformer av offentliga hälso- och sjukvårdssystem och hälsopolitik i och utanför Europa. |
| --- | --- |

—

Reformer av offentliga hälso- och sjukvårdssystem och hälsopolitik i och utanför Europa.

| — | Nya modeller och metoder för hälso- och sjukvård och deras överförbarhet eller anpassning mellan länder och regioner. |
| --- | --- |

—

Nya modeller och metoder för hälso- och sjukvård och deras överförbarhet eller anpassning mellan länder och regioner.

| — | Nya modeller och metoder för hälso- och sjukvård och deras överförbarhet eller anpassning mellan länder och regioner
  , och för bidraget från den ideella frivilligsektorn
  . |
| --- | --- |

—

Nya modeller och metoder för hälso- och sjukvård och deras överförbarhet eller anpassning mellan länder och regioner
  , och för bidraget från den ideella frivilligsektorn
  .

, och för bidraget från den ideella frivilligsektorn

| — | Förbättrad utvärdering av medicinsk teknik. |
| --- | --- |

—

Förbättrad utvärdering av medicinsk teknik.

| — | Förbättrad utvärdering av medicinsk teknik. |
| --- | --- |

—

Förbättrad utvärdering av medicinsk teknik.

| — | Utvecklingen av ojämlikhet i hälsa och effektiva politiska åtgärder. |
| --- | --- |

—

Utvecklingen av ojämlikhet i hälsa och effektiva politiska åtgärder.

| — | Utvecklingen av ojämlikhet i hälsa och effektiva politiska åtgärder. |
| --- | --- |

—

Utvecklingen av ojämlikhet i hälsa och effektiva politiska åtgärder.

| — | Framtida hälso- och sjukvårdspersonal och dess behov. |
| --- | --- |

—

Framtida hälso- och sjukvårdspersonal och dess behov.

| — | Framtida hälso- och sjukvårdspersonal och dess behov. |
| --- | --- |

—

Framtida hälso- och sjukvårdspersonal och dess behov.

| — | Förbättrad aktuell hälsoinformation och användning av hälsodata, inklusive elektroniska patientjournaler, med vederbörlig hänsyn till säkerhet, integritet, kompatibilitet, standarder, jämförbarhet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

—

Förbättrad aktuell hälsoinformation och användning av hälsodata, inklusive elektroniska patientjournaler, med vederbörlig hänsyn till säkerhet, integritet, kompatibilitet, standarder, jämförbarhet och tillförlitlighet.

| — | Förbättrad aktuell hälsoinformation och användning av hälsodata, inklusive elektroniska patientjournaler, med vederbörlig hänsyn till säkerhet, integritet, kompatibilitet, standarder, jämförbarhet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

—

Förbättrad aktuell hälsoinformation och användning av hälsodata, inklusive elektroniska patientjournaler, med vederbörlig hänsyn till säkerhet, integritet, kompatibilitet, standarder, jämförbarhet och tillförlitlighet.

| — | Hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att absorbera effekterna av kriser och anpassa sig till banbrytande innovationer. |
| --- | --- |

—

Hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att absorbera effekterna av kriser och anpassa sig till banbrytande innovationer.

| — | Hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att absorbera effekterna av kriser och anpassa sig till banbrytande innovationer. |
| --- | --- |

—

Hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att absorbera effekterna av kriser och anpassa sig till banbrytande innovationer.

| — | Lösningar för medborgarnas och patienternas egenmakt, egenkontroll, och samverkan med hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom social omsorg, till förmån för mer integrerad vård och en användarorienterad inriktning. |
| --- | --- |

—

Lösningar för medborgarnas och patienternas egenmakt, egenkontroll, och samverkan med hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom social omsorg, till förmån för mer integrerad vård och en användarorienterad inriktning.

| — | Lösningar för medborgarnas och patienternas egenmakt, egenkontroll, och samverkan med hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom social omsorg, till förmån för mer integrerad vård och en användarorienterad inriktning. |
| --- | --- |

—

Lösningar för medborgarnas och patienternas egenmakt, egenkontroll, och samverkan med hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom social omsorg, till förmån för mer integrerad vård och en användarorienterad inriktning.

| — | Data, information, kunskap och bästa praxis från forskning om hälso- och sjukvårdssystemen på EU-nivå och globalt. |
| --- | --- |

—

Data, information, kunskap och bästa praxis från forskning om hälso- och sjukvårdssystemen på EU-nivå och globalt.

| — | Data, information, kunskap och bästa praxis från forskning om hälso- och sjukvårdssystemen på EU-nivå och globalt. |
| --- | --- |

—

Data, information, kunskap och bästa praxis från forskning om hälso- och sjukvårdssystemen på EU-nivå och globalt.

Ändringsrekommendation 42

Ändringsrekommendation 42

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Andra pelaren – Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, klustret för inkluderande och säkra samhällen, punkt 2.1 andra stycket (s. 25)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| EU ska främja en modell för inkluderande och hållbar tillväxt och samtidigt dra nytta av tekniska framsteg, öka förtroendet och främja innovation av det demokratiska styret, bekämpa ojämlikheter, arbetslöshet, marginalisering, diskriminering och radikalisering,
  garantera
  mänskliga rättigheter,
  främja
  kulturell mångfald och ett europeiskt kulturarv samt ge medborgarna makt genom social innovation. Hanteringen av migration och integration av migranter är också fortsatt prioriterade frågor. Forskning och innovation inom samhällsvetenskap och humaniora är av grundläggande betydelse för att möta dessa utmaningar och uppnå EU:s mål. | EU ska främja en modell för inkluderande och hållbar tillväxt och samtidigt dra nytta av tekniska framsteg, öka förtroendet och främja innovation av det demokratiska styret, bekämpa ojämlikheter, arbetslöshet, marginalisering, diskriminering och radikalisering,
  värna och främja
  mänskliga rättigheter, kulturell mångfald och ett europeiskt kulturarv
  , förbättra tillgången till kultur och utbildning för alla
  samt ge medborgarna makt genom social innovation
  och utveckling av den sociala ekonomin
  . Hanteringen av migration
  samt mottagande
  och integration av migranter är också fortsatt prioriterade frågor. Forskning och innovation inom samhällsvetenskap och humaniora är av grundläggande betydelse för att möta dessa utmaningar och uppnå EU:s mål. |
| | Målet social delaktighet bör i synnerhet bygga på främjandet av det materiella eller immateriella kulturarvet, som i dagens globaliserade värld spelar en central roll för folks känsla av tillhörighet, särskilt när det gäller de regionala och språkliga aspekterna. Europa – som har vuxit fram under århundrandenas lopp genom samexistens mellan mycket olika samhällen som har lämnat efter sig ett brett kulturarv – bör därför bemöta denna utmaning och stödja bevarandet och stärkandet av kulturarvet, tillsammans med de olika regionerna och länderna. Denna insats är desto mer relevant då det handlar om ett viktigt område för experiment och tillämpning för ett flertal nya tekniska innovationer. Genomförandet av dessa på kulturarvsområdet utgör en kraftfull ekonomisk drivkraft i form av turismintäkter för regionerna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

EU ska främja en modell för inkluderande och hållbar tillväxt och samtidigt dra nytta av tekniska framsteg, öka förtroendet och främja innovation av det demokratiska styret, bekämpa ojämlikheter, arbetslöshet, marginalisering, diskriminering och radikalisering,
  garantera
  mänskliga rättigheter,
  främja
  kulturell mångfald och ett europeiskt kulturarv samt ge medborgarna makt genom social innovation. Hanteringen av migration och integration av migranter är också fortsatt prioriterade frågor. Forskning och innovation inom samhällsvetenskap och humaniora är av grundläggande betydelse för att möta dessa utmaningar och uppnå EU:s mål.

garantera

främja

EU ska främja en modell för inkluderande och hållbar tillväxt och samtidigt dra nytta av tekniska framsteg, öka förtroendet och främja innovation av det demokratiska styret, bekämpa ojämlikheter, arbetslöshet, marginalisering, diskriminering och radikalisering,
  värna och främja
  mänskliga rättigheter, kulturell mångfald och ett europeiskt kulturarv
  , förbättra tillgången till kultur och utbildning för alla
  samt ge medborgarna makt genom social innovation
  och utveckling av den sociala ekonomin
  . Hanteringen av migration
  samt mottagande
  och integration av migranter är också fortsatt prioriterade frågor. Forskning och innovation inom samhällsvetenskap och humaniora är av grundläggande betydelse för att möta dessa utmaningar och uppnå EU:s mål.

värna och främja

, förbättra tillgången till kultur och utbildning för alla

och utveckling av den sociala ekonomin

samt mottagande

Målet social delaktighet bör i synnerhet bygga på främjandet av det materiella eller immateriella kulturarvet, som i dagens globaliserade värld spelar en central roll för folks känsla av tillhörighet, särskilt när det gäller de regionala och språkliga aspekterna. Europa – som har vuxit fram under århundrandenas lopp genom samexistens mellan mycket olika samhällen som har lämnat efter sig ett brett kulturarv – bör därför bemöta denna utmaning och stödja bevarandet och stärkandet av kulturarvet, tillsammans med de olika regionerna och länderna. Denna insats är desto mer relevant då det handlar om ett viktigt område för experiment och tillämpning för ett flertal nya tekniska innovationer. Genomförandet av dessa på kulturarvsområdet utgör en kraftfull ekonomisk drivkraft i form av turismintäkter för regionerna.

Målet social delaktighet bör i synnerhet bygga på främjandet av det materiella eller immateriella kulturarvet, som i dagens globaliserade värld spelar en central roll för folks känsla av tillhörighet, särskilt när det gäller de regionala och språkliga aspekterna. Europa – som har vuxit fram under århundrandenas lopp genom samexistens mellan mycket olika samhällen som har lämnat efter sig ett brett kulturarv – bör därför bemöta denna utmaning och stödja bevarandet och stärkandet av kulturarvet, tillsammans med de olika regionerna och länderna. Denna insats är desto mer relevant då det handlar om ett viktigt område för experiment och tillämpning för ett flertal nya tekniska innovationer. Genomförandet av dessa på kulturarvsområdet utgör en kraftfull ekonomisk drivkraft i form av turismintäkter för regionerna.

Ändringsrekommendation 43

Ändringsrekommendation 43

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Andra pelaren – Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, klustret för inkluderande och säkra samhällen, punkt 2.1 sjätte stycket (s. 26)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Forskning och innovationsverksamhet under denna globala utmaning ska allmänt överensstämma med kommissionens prioriteringar under Demokratisk förändring, Sysselsättning, tillväxt och investeringar, Rättvisa och grundläggande rättigheter, Migration, En djupare och rättvisare europeisk monetär union, Digitala inre marknaden. Den ska leva upp till Romagendans åtagande om att verka för ”ett socialt Europa” och ”en union som bevarar vårt kulturarv och främjar kulturell mångfald”. Den ska även stödja Europeiska pelaren för sociala rättigheter och den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration. | Forskning och innovationsverksamhet under denna globala utmaning ska allmänt överensstämma med kommissionens prioriteringar under Demokratisk förändring, Sysselsättning, tillväxt och investeringar,
  Utbildning,
  Rättvisa och grundläggande rättigheter, Migration, En djupare och rättvisare europeisk monetär union, Digitala inre marknaden. Den ska leva upp till Romagendans åtagande om att verka för ”ett socialt Europa” och ”en union som bevarar vårt kulturarv och främjar kulturell mångfald”. Den ska även stödja Europeiska pelaren för sociala rättigheter
  , målet om ett kunskapssamhälle
  och den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Forskning och innovationsverksamhet under denna globala utmaning ska allmänt överensstämma med kommissionens prioriteringar under Demokratisk förändring, Sysselsättning, tillväxt och investeringar, Rättvisa och grundläggande rättigheter, Migration, En djupare och rättvisare europeisk monetär union, Digitala inre marknaden. Den ska leva upp till Romagendans åtagande om att verka för ”ett socialt Europa” och ”en union som bevarar vårt kulturarv och främjar kulturell mångfald”. Den ska även stödja Europeiska pelaren för sociala rättigheter och den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration.

Forskning och innovationsverksamhet under denna globala utmaning ska allmänt överensstämma med kommissionens prioriteringar under Demokratisk förändring, Sysselsättning, tillväxt och investeringar,
  Utbildning,
  Rättvisa och grundläggande rättigheter, Migration, En djupare och rättvisare europeisk monetär union, Digitala inre marknaden. Den ska leva upp till Romagendans åtagande om att verka för ”ett socialt Europa” och ”en union som bevarar vårt kulturarv och främjar kulturell mångfald”. Den ska även stödja Europeiska pelaren för sociala rättigheter
  , målet om ett kunskapssamhälle
  och den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration.

Utbildning,

, målet om ett kunskapssamhälle

Ändringsrekommendation 44

Ändringsrekommendation 44

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Andra pelaren – Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, klustret för inkluderande och säkra samhällen, punkt 2.2.1 (s. 26)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Allmänna riktlinjer | Allmänna riktlinjer |
| — | Demokratins historia, utveckling och effektivitet, på olika nivåer och i olika former, digitaliseringens aspekter och inverkan av kommunikation genom sociala nätverk och utbildningens och ungdomspolitikens roll som hörnstenar i demokratiskt medborgarskap. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

—

Demokratins historia, utveckling och effektivitet, på olika nivåer och i olika former, digitaliseringens aspekter och inverkan av kommunikation genom sociala nätverk och utbildningens och ungdomspolitikens roll som hörnstenar i demokratiskt medborgarskap.

| — | Demokratins historia, utveckling och effektivitet, på olika nivåer och i olika former, digitaliseringens aspekter och inverkan av kommunikation genom sociala nätverk och utbildningens och ungdomspolitikens roll som hörnstenar i demokratiskt medborgarskap. |
| --- | --- |

—

Demokratins historia, utveckling och effektivitet, på olika nivåer och i olika former, digitaliseringens aspekter och inverkan av kommunikation genom sociala nätverk och utbildningens och ungdomspolitikens roll som hörnstenar i demokratiskt medborgarskap.

| — | Innovativa metoder för att stödja transparens, respons, ansvarighet, effektivitet och legitimitet i demokratiskt styre med full respekt för grundläggande rättigheter och rättstatsprincipen. |
| --- | --- |

—

Innovativa metoder för att stödja transparens, respons, ansvarighet, effektivitet och legitimitet i demokratiskt styre med full respekt för grundläggande rättigheter och rättstatsprincipen.

| — | Innovativa metoder för att stödja transparens, respons, ansvarighet, effektivitet och legitimitet i demokratiskt styre med full respekt för grundläggande rättigheter och rättstatsprincipen. |
| --- | --- |

—

Innovativa metoder för att stödja transparens, respons, ansvarighet, effektivitet och legitimitet i demokratiskt styre med full respekt för grundläggande rättigheter och rättstatsprincipen.

| — | Strategier för att hantera populism, extremism, radikalisering, terrorism och inkludera och engagera utslagna och marginaliserade medborgare. |
| --- | --- |

—

Strategier för att hantera populism, extremism, radikalisering, terrorism och inkludera och engagera utslagna och marginaliserade medborgare.

| — | Strategier för att hantera populism, extremism, radikalisering, terrorism och inkludera och engagera utslagna och marginaliserade medborgare. |
| --- | --- |

—

Strategier för att hantera populism, extremism, radikalisering, terrorism och inkludera och engagera utslagna och marginaliserade medborgare.

| — | Bättre förståelse för betydelsen av publicistiska normer och användargenererat innehåll i ett uppkopplat samhälle, och verktyg för att bekämpa desinformation. |
| --- | --- |

—

Bättre förståelse för betydelsen av publicistiska normer och användargenererat innehåll i ett uppkopplat samhälle, och verktyg för att bekämpa desinformation.

| — | Bättre förståelse för betydelsen av publicistiska normer och användargenererat innehåll i ett uppkopplat samhälle, och verktyg för att bekämpa desinformation. |
| --- | --- |

—

Bättre förståelse för betydelsen av publicistiska normer och användargenererat innehåll i ett uppkopplat samhälle, och verktyg för att bekämpa desinformation.

| — | Betydelsen av multikulturella medborgarskap och identiteter i förhållande till demokratiskt medborgarskap och politiskt engagemang. |
| --- | --- |

—

Betydelsen av multikulturella medborgarskap och identiteter i förhållande till demokratiskt medborgarskap och politiskt engagemang.

| — | Betydelsen av multikulturella medborgarskap och identiteter i förhållande till demokratiskt medborgarskap och politiskt engagemang. |
| --- | --- |

—

Betydelsen av multikulturella medborgarskap och identiteter i förhållande till demokratiskt medborgarskap och politiskt engagemang.

| — | Inverkan på demokratin av tekniska och vetenskapliga framsteg, inklusive stordata, sociala nätverk och artificiell intelligens. |
| --- | --- |

—

Inverkan på demokratin av tekniska och vetenskapliga framsteg, inklusive stordata, sociala nätverk och artificiell intelligens.

| — | Inverkan på demokratin av tekniska och vetenskapliga framsteg, inklusive stordata, sociala nätverk och artificiell intelligens. |
| --- | --- |

—

Inverkan på demokratin av tekniska och vetenskapliga framsteg, inklusive stordata, sociala nätverk och artificiell intelligens.

| — | Beslutande och participativ demokrati och aktivt och inkluderande medborgarskap, inbegripet den digitala dimensionen. |
| --- | --- |

—

Beslutande och participativ demokrati och aktivt och inkluderande medborgarskap, inbegripet den digitala dimensionen.

| — | Beslutande och participativ demokrati och aktivt och inkluderande medborgarskap, inbegripet den digitala dimensionen. |
| --- | --- |

—

Beslutande och participativ demokrati och aktivt och inkluderande medborgarskap, inbegripet den digitala dimensionen.

| — | Kommunernas och regionernas roll som plats för skapande av medborgarskap, sociala och kulturella band, omställning på miljö- och energiområdet samt utveckling av ekonomi och innovation; deras bidrag till utvecklingen av social innovation, demokratisk praxis samt lokalt, nationellt och europeiskt medborgarskap. |
| --- | --- |

—

Kommunernas och regionernas roll som plats för skapande av medborgarskap, sociala och kulturella band, omställning på miljö- och energiområdet samt utveckling av ekonomi och innovation; deras bidrag till utvecklingen av social innovation, demokratisk praxis samt lokalt, nationellt och europeiskt medborgarskap.

Kommunernas och regionernas roll som plats för skapande av medborgarskap, sociala och kulturella band, omställning på miljö- och energiområdet samt utveckling av ekonomi och innovation; deras bidrag till utvecklingen av social innovation, demokratisk praxis samt lokalt, nationellt och europeiskt medborgarskap.

| — | Ekonomiska och sociala ojämlikheters inverkan på politiskt deltagande och demokratier, som visar hur motverkan av ojämlikhet och bekämpning av alla sorters diskriminering, inklusive könsdiskriminering, kan stödja demokratin. |
| --- | --- |

—

Ekonomiska och sociala ojämlikheters inverkan på politiskt deltagande och demokratier, som visar hur motverkan av ojämlikhet och bekämpning av alla sorters diskriminering, inklusive könsdiskriminering, kan stödja demokratin.

| — | Ekonomiska och sociala ojämlikheters inverkan på politiskt deltagande och demokratier, som visar hur motverkan av ojämlikhet och bekämpning av alla sorters diskriminering, inklusive könsdiskriminering, kan stödja demokratin. |
| --- | --- |

—

Ekonomiska och sociala ojämlikheters inverkan på politiskt deltagande och demokratier, som visar hur motverkan av ojämlikhet och bekämpning av alla sorters diskriminering, inklusive könsdiskriminering, kan stödja demokratin.

Motivering

Motivering

Kommunerna och regionerna är även ett verktyg för ett tryggare och mer inkluderande samhälle, och deras roll måste vara föremål för vetenskaplig forskning.

Ändringsrekommendation 45

Ändringsrekommendation 45

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Andra pelaren – Globala utmaningar och industriell konkurrenskraft”, klustret för inkluderande och säkra samhällen, punkt 2.2.3 (s. 27 och 28)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.2.3 | Sociala
  och ekonomiska förändringar |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.2.3

Sociala
  och ekonomiska förändringar

Sociala

| 2.2.3 | Utbildning, sysselsättning, sociala
  och ekonomiska förändringar |
| --- | --- |

2.2.3

Utbildning, sysselsättning, sociala
  och ekonomiska förändringar

Utbildning, sysselsättning, sociala

Europas samhällen genomgår djupgående socio-ekonomiska förändringar, särskilt till följd av globalisering och tekniska innovationer. Samtidigt har inkomstskillnaderna ökat i flertalet europeiska länder. Framåtblickande politik behövs för att främja en tillväxt för alla och reducera ojämlikheter samt öka produktiviteten (bl.a. förbättrade mått) och humankapitalet, hantera migrations- och integrationsfrågor och stödja solidariteten mellan generationerna och social mobilitet. Utbildnings- och fortbildningssystem behövs för en mer rättvis och välmående framtid.

Europas samhällen genomgår djupgående socio-ekonomiska förändringar, särskilt till följd av globalisering och tekniska innovationer. Samtidigt har inkomstskillnaderna ökat i flertalet europeiska länder. Framåtblickande politik behövs för att främja en tillväxt för alla och reducera ojämlikheter samt öka produktiviteten (bl.a. förbättrade mått) och humankapitalet, hantera migrations- och integrationsfrågor och stödja solidariteten mellan generationerna och social mobilitet. Utbildnings- och fortbildningssystem behövs för en mer rättvis och välmående framtid.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Kunskapsbas för rådgivning om investeringar och åtgärder, särskilt för utbildning och fortbildning, för kompetens med högt mervärde, produktivitet, social mobilitet, tillväxt, social innovation och jobbskapande.
  Utbildningens och fortbildningens roll för att bekämpa ojämlikhet. |
| --- | --- |

—

Kunskapsbas för rådgivning om investeringar och åtgärder, särskilt för utbildning och fortbildning, för kompetens med högt mervärde, produktivitet, social mobilitet, tillväxt, social innovation och jobbskapande.
  Utbildningens och fortbildningens roll för att bekämpa ojämlikhet.

Kunskapsbas för rådgivning om investeringar och åtgärder, särskilt för utbildning och fortbildning, för kompetens med högt mervärde, produktivitet, social mobilitet, tillväxt, social innovation och jobbskapande.

| — | Utbildningens och fortbildningens roll för att bekämpa ojämlikhet
  ; skol- och fortbildningssystemets organisation; innovativa pedagogiska metoder; verksamhet som främjar personlig utveckling, kreativitet, självständighet och utveckling av kritiskt tänkande; anpassat stöd för varje ung människa för att bidra till allas framgång inom skola och utbildning
  . |
| --- | --- |

—

Utbildningens och fortbildningens roll för att bekämpa ojämlikhet
  ; skol- och fortbildningssystemets organisation; innovativa pedagogiska metoder; verksamhet som främjar personlig utveckling, kreativitet, självständighet och utveckling av kritiskt tänkande; anpassat stöd för varje ung människa för att bidra till allas framgång inom skola och utbildning
  .

; skol- och fortbildningssystemets organisation; innovativa pedagogiska metoder; verksamhet som främjar personlig utveckling, kreativitet, självständighet och utveckling av kritiskt tänkande; anpassat stöd för varje ung människa för att bidra till allas framgång inom skola och utbildning

| — | Social hållbarhet bortom BNP-indikatorer, särskilt nya ekonomiska modeller och affärsmodeller och ny finansteknik. |
| --- | --- |

—

Social hållbarhet bortom BNP-indikatorer, särskilt nya ekonomiska modeller och affärsmodeller och ny finansteknik.

| — | Social hållbarhet bortom BNP-indikatorer, särskilt nya ekonomiska modeller och affärsmodeller och ny finansteknik
  ; mångfald av ekonomiska, sociala och miljömässiga syften och av företagsuppdrag
  . |
| --- | --- |

—

Social hållbarhet bortom BNP-indikatorer, särskilt nya ekonomiska modeller och affärsmodeller och ny finansteknik
  ; mångfald av ekonomiska, sociala och miljömässiga syften och av företagsuppdrag
  .

; mångfald av ekonomiska, sociala och miljömässiga syften och av företagsuppdrag

| — | Statistiska och andra ekonomiska instrument för att bättre förstå tillväxt och innovation mot bakgrund av svaga produktivitetsökningar. |
| --- | --- |

—

Statistiska och andra ekonomiska instrument för att bättre förstå tillväxt och innovation mot bakgrund av svaga produktivitetsökningar.

| — | Statistiska och andra ekonomiska instrument för att bättre förstå tillväxt och innovation mot bakgrund av svaga produktivitetsökningar. |
| --- | --- |

—

Statistiska och andra ekonomiska instrument för att bättre förstå tillväxt och innovation mot bakgrund av svaga produktivitetsökningar.

| — | Nya typer av arbete, arbetets roll, trender och förändringar på arbetsmarknaden och i inkomster i dagens samhälle, och deras inverkan på inkomstfördelningen, icke-diskriminering, jämställdhet och social delaktighet. |
| --- | --- |

—

Nya typer av arbete, arbetets roll, trender och förändringar på arbetsmarknaden och i inkomster i dagens samhälle, och deras inverkan på inkomstfördelningen, icke-diskriminering, jämställdhet och social delaktighet.

| — | Nya typer av arbete, arbetets roll,
  de anställdas plats i företaget,
  trender och förändringar på arbetsmarknaden och i inkomster i dagens samhälle, och deras inverkan på inkomstfördelningen, icke-diskriminering, jämställdhet och social delaktighet. |
| --- | --- |

—

Nya typer av arbete, arbetets roll,
  de anställdas plats i företaget,
  trender och förändringar på arbetsmarknaden och i inkomster i dagens samhälle, och deras inverkan på inkomstfördelningen, icke-diskriminering, jämställdhet och social delaktighet.

de anställdas plats i företaget,

| — | Skatte- och bidragssystem tillsammans med social trygghet och sociala investeringar i syfte att reducera ojämlikhet och ta itu med de negativa effekterna av teknik, demografi och mångfald. |
| --- | --- |

—

Skatte- och bidragssystem tillsammans med social trygghet och sociala investeringar i syfte att reducera ojämlikhet och ta itu med de negativa effekterna av teknik, demografi och mångfald.

| — | Skatte- och bidragssystem tillsammans med social trygghet och sociala investeringar i syfte att reducera ojämlikhet och ta itu med de negativa effekterna av teknik, demografi och mångfald. |
| --- | --- |

—

Skatte- och bidragssystem tillsammans med social trygghet och sociala investeringar i syfte att reducera ojämlikhet och ta itu med de negativa effekterna av teknik, demografi och mångfald.

| — | Människors mobilitet på global och lokal nivå för bättre migrationsstyrning, integration av migranter inklusive flyktingar, respekt för internationella åtaganden och mänskliga rättigheter, större och förbättrad tillgång till utbildning av hög kvalitet, fortbildning, stödtjänster, ett aktivt och inkluderande medborgarskap, särskilt för sårbara kategorier. |
| --- | --- |

—

Människors mobilitet på global och lokal nivå för bättre migrationsstyrning, integration av migranter inklusive flyktingar, respekt för internationella åtaganden och mänskliga rättigheter, större och förbättrad tillgång till utbildning av hög kvalitet, fortbildning, stödtjänster, ett aktivt och inkluderande medborgarskap, särskilt för sårbara kategorier.

| — | Människors mobilitet på global och lokal nivå för bättre migrationsstyrning, integration av migranter inklusive flyktingar, respekt för internationella åtaganden och mänskliga rättigheter, större och förbättrad tillgång till utbildning av hög kvalitet, fortbildning, stödtjänster, ett aktivt och inkluderande medborgarskap, särskilt för sårbara kategorier. |
| --- | --- |

—

Människors mobilitet på global och lokal nivå för bättre migrationsstyrning, integration av migranter inklusive flyktingar, respekt för internationella åtaganden och mänskliga rättigheter, större och förbättrad tillgång till utbildning av hög kvalitet, fortbildning, stödtjänster, ett aktivt och inkluderande medborgarskap, särskilt för sårbara kategorier.

| — | Utbildningssystem för att främja och på bästa sätt utnyttja EU:s digitala omvandling, även för att hantera riskerna i samband med globala beroendeförhållanden och tekniska innovationer, särskilt nya risker på nätet, etiska frågor, socioekonomisk ojämlikhet och radikala förändringar på marknaderna. |
| --- | --- |

—

Utbildningssystem för att främja och på bästa sätt utnyttja EU:s digitala omvandling, även för att hantera riskerna i samband med globala beroendeförhållanden och tekniska innovationer, särskilt nya risker på nätet, etiska frågor, socioekonomisk ojämlikhet och radikala förändringar på marknaderna.

| — | Utbildningssystem för att främja och på bästa sätt utnyttja EU:s digitala omvandling, även för att hantera riskerna i samband med globala beroendeförhållanden och tekniska innovationer, särskilt nya risker på nätet, etiska frågor, socioekonomisk ojämlikhet och radikala förändringar på marknaderna. |
| --- | --- |

—

Utbildningssystem för att främja och på bästa sätt utnyttja EU:s digitala omvandling, även för att hantera riskerna i samband med globala beroendeförhållanden och tekniska innovationer, särskilt nya risker på nätet, etiska frågor, socioekonomisk ojämlikhet och radikala förändringar på marknaderna.

| — | Modernisering av offentliga myndigheter för att tillgodose medborgarnas förväntningar när det gäller tillhandahållande av tjänster, transparens, tillgänglighet, öppenhet, ansvarighet och fokus på användaren. |
| --- | --- |

—

Modernisering av offentliga myndigheter för att tillgodose medborgarnas förväntningar när det gäller tillhandahållande av tjänster, transparens, tillgänglighet, öppenhet, ansvarighet och fokus på användaren.

| — | Modernisering av offentliga myndigheter för att tillgodose medborgarnas förväntningar när det gäller tillhandahållande av tjänster, transparens, tillgänglighet, öppenhet, ansvarighet och fokus på användaren. |
| --- | --- |

—

Modernisering av offentliga myndigheter för att tillgodose medborgarnas förväntningar när det gäller tillhandahållande av tjänster, transparens, tillgänglighet, öppenhet, ansvarighet och fokus på användaren.

| — | Rättssystemens effektivitet och förbättrad tillgång till rättvisa baserat på rättsväsendets oberoende och rättsstatsprincipen, rättvisa, effektiva och transparenta metoder både i civilrättsliga och straffrättsliga frågor. |
| --- | --- |

—

Rättssystemens effektivitet och förbättrad tillgång till rättvisa baserat på rättsväsendets oberoende och rättsstatsprincipen, rättvisa, effektiva och transparenta metoder både i civilrättsliga och straffrättsliga frågor.

| — | Rättssystemens effektivitet och förbättrad tillgång till rättvisa baserat på rättsväsendets oberoende och rättsstatsprincipen, rättvisa, effektiva och transparenta metoder både i civilrättsliga och straffrättsliga frågor. |
| --- | --- |

—

Rättssystemens effektivitet och förbättrad tillgång till rättvisa baserat på rättsväsendets oberoende och rättsstatsprincipen, rättvisa, effektiva och transparenta metoder både i civilrättsliga och straffrättsliga frågor.

Ändringsrekommendation 46

Ändringsrekommendation 46

Bilaga I andra pelaren (s. 32)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.2. | Insatsområden |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.2.

Insatsområden

| 3.2. | Insatsområden |
| --- | --- |

3.2.

Insatsområden

| 3.2.1. | Tillverkningsteknik |
| --- | --- |

3.2.1.

Tillverkningsteknik

| 3.2.1. | Horisontella drivkrafter för omvandling och resultat |
| --- | --- |

3.2.1.

Horisontella drivkrafter för omvandling och resultat

Tillverkning är en viktig drivkraft för sysselsättningen och välståndet i EU och står för över tre fjärdedelar av EU:s totala export och över 100 miljoner direkta och indirekta arbetstillfällen. Den viktigaste utmaningen för EU:s tillverkningsindustri är att förbli konkurrenskraftig på global nivå med smartare och mer skräddarsydda produkter med ett högt mervärde, som tillverkas till mycket lägre energikostnader. Kreativa och kulturella inslag kommer att vara avgörande för att skapa mervärde.

Industrins framtid är inte endast beroende av tekniska faktorer, utan även av de sociala och organisatoriska faktorer som spelar en nyckelroll för dess konkurrenskraft, ofta inte är tillräckligt kända och kräver ytterligare utveckling i fråga om kunskap, spridning och egenansvar.

Industrins framtid är inte endast beroende av tekniska faktorer, utan även av de sociala och organisatoriska faktorer som spelar en nyckelroll för dess konkurrenskraft, ofta inte är tillräckligt kända och kräver ytterligare utveckling i fråga om kunskap, spridning och egenansvar.

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

| — | Organisering av värdekedjor och samarbete inom dessa, fördelning av mervärde, förhandlings- och prissättningsmekanismer, verktyg för informationsutbyte och samarbetsbaserat arbete, initiativ för gemensam utformning, användning av virtuell och förstärkt verklighet i utformning, förberedelse för industrialisering och utbildning av arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Organisering av värdekedjor och samarbete inom dessa, fördelning av mervärde, förhandlings- och prissättningsmekanismer, verktyg för informationsutbyte och samarbetsbaserat arbete, initiativ för gemensam utformning, användning av virtuell och förstärkt verklighet i utformning, förberedelse för industrialisering och utbildning av arbetstagare.

Organisering av värdekedjor och samarbete inom dessa, fördelning av mervärde, förhandlings- och prissättningsmekanismer, verktyg för informationsutbyte och samarbetsbaserat arbete, initiativ för gemensam utformning, användning av virtuell och förstärkt verklighet i utformning, förberedelse för industrialisering och utbildning av arbetstagare.

| — | Klusterbyggande, lokaliserade samarbetsnätverk, utveckling av regionala ekosystem och innovationsnav, utveckling av positiva yttre effekter av regionerna för att öka deras attraktionskraft och industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

Klusterbyggande, lokaliserade samarbetsnätverk, utveckling av regionala ekosystem och innovationsnav, utveckling av positiva yttre effekter av regionerna för att öka deras attraktionskraft och industrins konkurrenskraft.

Klusterbyggande, lokaliserade samarbetsnätverk, utveckling av regionala ekosystem och innovationsnav, utveckling av positiva yttre effekter av regionerna för att öka deras attraktionskraft och industrins konkurrenskraft.

| — | Ergonomi och förbättrade arbetsvillkor, tillgång till utbildning under hela livet och anpassning av kompetenser efter yrkenas omvandlingar, utnyttjande av de anställdas erfarenhet och kreativitet. |
| --- | --- |

—

Ergonomi och förbättrade arbetsvillkor, tillgång till utbildning under hela livet och anpassning av kompetenser efter yrkenas omvandlingar, utnyttjande av de anställdas erfarenhet och kreativitet.

Ergonomi och förbättrade arbetsvillkor, tillgång till utbildning under hela livet och anpassning av kompetenser efter yrkenas omvandlingar, utnyttjande av de anställdas erfarenhet och kreativitet.

| — | Undanröjande av hinder för företagens omvandling, särskilt den digitala omvandlingen: tillgång till finansiering, innovation och kompetens, utarbetande och hantering av omvandlingsstrategier, tillhandahållande av stöd till förändringar, utveckling av det sätt på vilket industrin och dess yrken representeras. |
| --- | --- |

—

Undanröjande av hinder för företagens omvandling, särskilt den digitala omvandlingen: tillgång till finansiering, innovation och kompetens, utarbetande och hantering av omvandlingsstrategier, tillhandahållande av stöd till förändringar, utveckling av det sätt på vilket industrin och dess yrken representeras.

Undanröjande av hinder för företagens omvandling, särskilt den digitala omvandlingen: tillgång till finansiering, innovation och kompetens, utarbetande och hantering av omvandlingsstrategier, tillhandahållande av stöd till förändringar, utveckling av det sätt på vilket industrin och dess yrken representeras.

| 3.2.2. | Tillverkningsteknik |
| --- | --- |

3.2.2.

3.2.2.

Tillverkningsteknik

Tillverkning är en viktig drivkraft för sysselsättningen och välståndet i EU och står för över tre fjärdedelar av EU:s totala export och över 100 miljoner direkta och indirekta arbetstillfällen. Den viktigaste utmaningen för EU:s tillverkningsindustri är att förbli konkurrenskraftig på global nivå med smartare och mer skräddarsydda produkter med ett högt mervärde, som tillverkas till mycket lägre energikostnader. Kreativa och kulturella inslag kommer att vara avgörande för att skapa mervärde.

Motivering

Motivering

I detta skede tar inte Horisont Europa hänsyn till eller underskattar de horisontella och organisatoriska aspekter som trots allt bidrar till industrins omvandling och konkurrenskraft och för vilka Europa har ett behov av mer vetenskaplig kunskap och innovation.

Ändringsrekommendation 47

Ändringsrekommendation 47

Bilaga I andra pelaren (s. 41)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| MOTIVERING | MOTIVERING |
| DEL II – Bilaga I | DEL II – Bilaga I |
| Punkt 4 KLUSTRET FÖR KLIMAT, ENERGI OCH MOBILITET | Punkt 4 KLUSTRET FÖR KLIMAT, ENERGI OCH MOBILITET |
| 4.1. | Bakgrund |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

MOTIVERING

MOTIVERING

DEL II – Bilaga I

DEL II – Bilaga I

Punkt 4 KLUSTRET FÖR KLIMAT, ENERGI OCH MOBILITET

Punkt 4 KLUSTRET FÖR KLIMAT, ENERGI OCH MOBILITET

4.1.

Bakgrund

| 4.1. | Bakgrund |
| --- | --- |

4.1.

Bakgrund

(...)

(...)

Verksamhet inom detta kluster bidrar särskilt till att energiunionens mål, liksom för den digitala inre marknaden och agendan för sysselsättning, tillväxt och investeringar, en förstärkning av EU som global aktör, EU:s nya industripolitik, strategin för den cirkulära ekonomin, råvaruinitiativet, säkerhetsunionen och agendan för städer, EU:s gemensamma jordbrukspolitik samt EU:s rättsliga bestämmelser för att minska buller och luftföroreningar.

Verksamhet inom detta kluster bidrar särskilt till att energiunionens mål, liksom för den digitala inre marknaden och agendan för sysselsättning, tillväxt och investeringar, en förstärkning av EU som global aktör, EU:s nya industripolitik, strategin för den cirkulära ekonomin
  , blå tillväxt
  , råvaruinitiativet, säkerhetsunionen och agendan för städer, EU:s gemensamma jordbrukspolitik
  , den integrerade havspolitiken och EU:s gemensamma fiskeripolitik
  samt EU:s rättsliga bestämmelser för att minska buller och luftföroreningar.

, blå tillväxt

, den integrerade havspolitiken och EU:s gemensamma fiskeripolitik

(...)

(...)

Motivering

Motivering

Havs- och fiskesektorerna är mycket viktiga för EU, och därför är det nödvändigt att inkludera en hänvisning till dessa sektorer.

Ändringsrekommendation 48

Ändringsrekommendation 48

Bilaga I andra pelaren – 4.2.5 Samhällen och städer (s. 44)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Allmänna riktlinjer | Allmänna riktlinjer |
| (...) | (...) |
| Livskvalitet för medborgarna, säker mobilitet, social innovation, städernas cirkulära kapacitet och återhämtningsförmåga, minskad miljöpåverkan och minskade föroreningar. | Livskvalitet för medborgarna, säker mobilitet, social innovation, städernas cirkulära kapacitet och återhämtningsförmåga, minskad miljöpåverkan och minskade föroreningar. |
| | Göra medborgare i städer och regioner delaktiga, demokratiska utmaningar när det gäller omställningen på miljö- och energiområdet, social acceptans och stöd för förändringar med koppling till övergången, minskad ojämlikhet i processen för anpassning till klimatförändringar och miljömässiga och energimässiga förändringar. |
| (...) | (...) |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

(...)

(...)

Livskvalitet för medborgarna, säker mobilitet, social innovation, städernas cirkulära kapacitet och återhämtningsförmåga, minskad miljöpåverkan och minskade föroreningar.

Livskvalitet för medborgarna, säker mobilitet, social innovation, städernas cirkulära kapacitet och återhämtningsförmåga, minskad miljöpåverkan och minskade föroreningar.

Göra medborgare i städer och regioner delaktiga, demokratiska utmaningar när det gäller omställningen på miljö- och energiområdet, social acceptans och stöd för förändringar med koppling till övergången, minskad ojämlikhet i processen för anpassning till klimatförändringar och miljömässiga och energimässiga förändringar.

Göra medborgare i städer och regioner delaktiga, demokratiska utmaningar när det gäller omställningen på miljö- och energiområdet, social acceptans och stöd för förändringar med koppling till övergången, minskad ojämlikhet i processen för anpassning till klimatförändringar och miljömässiga och energimässiga förändringar.

(...)

(...)

Ändringsrekommendation 49

Ändringsrekommendation 49

Bilaga I andra pelaren – 5.2.4 Hav och oceaner (s. 51)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Allmänna riktlinjer | Allmänna riktlinjer |
| (...) | (...) |
| Blåa värdekedjor, mångbruket av havsområdet och tillväxt i sektorn för förnybar energi från haven, inbegripet hållbara alger på mikro- och makronivå. | Blåa värdekedjor, mångbruket av havsområdet och tillväxt
  i sjöfartsindustrin, bl.a.
  sektorn för förnybar energi från haven, inbegripet hållbara alger på mikro- och makronivå. |
| | Gränssnitt mellan land och hav i kustområdena, hållbarhet i olika sektorer i den blå ekonomin, bl.a. fiske och vattenbruk, samt turism vid kust och hav, systemstrategier för hållbar utveckling i hamn- och kustområden, utmaningar i samband med urbanisering och den åldrade befolkningen i kustområden. |
| Naturbaserade lösningar som grundar sig på havens och kusternas dynamiska ekosystem, | Naturbaserade lösningar som grundar sig på havens och kusternas dynamiska ekosystem, |
| [...] | [...] |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

(...)

(...)

Blåa värdekedjor, mångbruket av havsområdet och tillväxt i sektorn för förnybar energi från haven, inbegripet hållbara alger på mikro- och makronivå.

Blåa värdekedjor, mångbruket av havsområdet och tillväxt
  i sjöfartsindustrin, bl.a.
  sektorn för förnybar energi från haven, inbegripet hållbara alger på mikro- och makronivå.

i sjöfartsindustrin, bl.a.

Gränssnitt mellan land och hav i kustområdena, hållbarhet i olika sektorer i den blå ekonomin, bl.a. fiske och vattenbruk, samt turism vid kust och hav, systemstrategier för hållbar utveckling i hamn- och kustområden, utmaningar i samband med urbanisering och den åldrade befolkningen i kustområden.

Gränssnitt mellan land och hav i kustområdena, hållbarhet i olika sektorer i den blå ekonomin, bl.a. fiske och vattenbruk, samt turism vid kust och hav, systemstrategier för hållbar utveckling i hamn- och kustområden, utmaningar i samband med urbanisering och den åldrade befolkningen i kustområden.

Naturbaserade lösningar som grundar sig på havens och kusternas dynamiska ekosystem,

Naturbaserade lösningar som grundar sig på havens och kusternas dynamiska ekosystem,

[...]

[...]

Ändringsrekommendation 50

Ändringsrekommendation 50

Bilaga I andra pelaren – 6.2.2 Globala utmaningar (s. 54)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2. | Inkluderande och säkra samhällen |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.

Inkluderande och säkra samhällen

| 2. | Inkluderande och säkra samhällen |
| --- | --- |

2.

Inkluderande och säkra samhällen

| — | Forskning om ojämlikhet, fattigdom och utslagning, social mobilitet, kulturell mångfald och kompetens, bedömning av sociala, demografiska och tekniska förändringars inverkan på ekonomin och samhället. |
| --- | --- |

—

Forskning om ojämlikhet, fattigdom och utslagning, social mobilitet, kulturell mångfald och kompetens, bedömning av sociala, demografiska och tekniska förändringars inverkan på ekonomin och samhället.

| — | Forskning om ojämlikhet, fattigdom och utslagning, social mobilitet, kulturell mångfald och kompetens, bedömning av sociala, demografiska och tekniska förändringars inverkan på ekonomin och samhället. |
| --- | --- |

—

Forskning om ojämlikhet, fattigdom och utslagning, social mobilitet, kulturell mångfald och kompetens, bedömning av sociala, demografiska och tekniska förändringars inverkan på ekonomin och samhället.

| — | Forskning om hur utbildningsmässigt underläge bildas och om utvecklingen av ett utbildningssystem som främjar framgång och personlig utveckling hos alla och under hela livet. |
| --- | --- |

—

Forskning om hur utbildningsmässigt underläge bildas och om utvecklingen av ett utbildningssystem som främjar framgång och personlig utveckling hos alla och under hela livet.

| — | Stöd till bevarande av kulturarvet. |
| --- | --- |

—

Stöd till bevarande av kulturarvet.

| — | Stöd till bevarande av kulturarvet. |
| --- | --- |

—

Stöd till bevarande av kulturarvet.

(...)

[...]

Ändringsrekommendation 51

Ändringsrekommendation 51

Bilaga I andra pelaren (s. 58)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5. | Livsmedel och naturresurser |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.

Livsmedel och naturresurser

| 5. | Livsmedel och naturresurser |
| --- | --- |

5.

Livsmedel och naturresurser

(...)

(...)

| — | EU:s referenslaboratorier för foder, genetiskt modifierade organismer, livsmedelstillsatser och material som kommer i kontakt med livsmedel. |
| --- | --- |

—

EU:s referenslaboratorier för foder, genetiskt modifierade organismer, livsmedelstillsatser och material som kommer i kontakt med livsmedel.

| — | EU:s referenslaboratorier för foder, genetiskt modifierade organismer, livsmedelstillsatser och material som kommer i kontakt med livsmedel. |
| --- | --- |

—

EU:s referenslaboratorier för foder, genetiskt modifierade organismer, livsmedelstillsatser och material som kommer i kontakt med livsmedel.

| — | Kunskapscentrum för lokala livsmedelssystem. |
| --- | --- |

—

Kunskapscentrum för lokala livsmedelssystem.

Kunskapscentrum för lokala livsmedelssystem.

| — | Kunskapscentrum för livsmedelsbedrägerier och kvalitet. |
| --- | --- |

—

Kunskapscentrum för livsmedelsbedrägerier och kvalitet.

| — | Kunskapscentrum för livsmedelsbedrägerier och kvalitet. |
| --- | --- |

—

Kunskapscentrum för livsmedelsbedrägerier och kvalitet.

| — | Kunskapscentrum för bioekonomin. |
| --- | --- |

—

Kunskapscentrum för bioekonomin.

| — | Kunskapscentrum för bioekonomin. |
| --- | --- |

—

Kunskapscentrum för bioekonomin.

Ändringsrekommendation 52

Ändringsrekommendation 52

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Tredje pelaren – Öppen innovation”, sjunde stycket (s. 60 och 61)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att Europa ska kunna gå i spetsen för den nya utvecklingen av banbrytande innovation måste följande grundläggande utmaningar antas: | För att Europa ska kunna gå i spetsen för den nya utvecklingen av banbrytande innovation måste följande grundläggande utmaningar antas: |
| — | Förbättra omvandlingen av vetenskap till innovation i syfte att påskynda överföringen av idéer, teknik och talang från grundforskning till nystartade företag och industri. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att Europa ska kunna gå i spetsen för den nya utvecklingen av banbrytande innovation måste följande grundläggande utmaningar antas:

För att Europa ska kunna gå i spetsen för den nya utvecklingen av banbrytande innovation måste följande grundläggande utmaningar antas:

—

Förbättra omvandlingen av vetenskap till innovation i syfte att påskynda överföringen av idéer, teknik och talang från grundforskning till nystartade företag och industri.

| — | Förbättra omvandlingen av vetenskap till innovation i syfte att påskynda överföringen av idéer, teknik och talang från grundforskning till nystartade företag och industri. |
| --- | --- |

—

Förbättra omvandlingen av vetenskap till innovation i syfte att påskynda överföringen av idéer, teknik och talang från grundforskning till nystartade företag och industri.

| — | Påskynda industriell omvandling: Europas industri släpar efter när det gäller att ta till sig ny teknik och expandera: 77 % av de nybildade och stora FoU-företagen finns i Förenta staterna eller Asien och endast 16 % är baserade i Europa. |
| --- | --- |

—

Påskynda industriell omvandling: Europas industri släpar efter när det gäller att ta till sig ny teknik och expandera: 77 % av de nybildade och stora FoU-företagen finns i Förenta staterna eller Asien och endast 16 % är baserade i Europa.

| — | Påskynda industriell omvandling: Europas industri släpar efter när det gäller att ta till sig ny teknik och expandera: 77 % av de nybildade och stora FoU-företagen finns i Förenta staterna eller Asien och endast 16 % är baserade i Europa. |
| --- | --- |

—

Påskynda industriell omvandling: Europas industri släpar efter när det gäller att ta till sig ny teknik och expandera: 77 % av de nybildade och stora FoU-företagen finns i Förenta staterna eller Asien och endast 16 % är baserade i Europa.

| — | Öka riskfinansieringen för att överbrygga finansieringsluckor: Europas innovatörer lider av ringa tillgång till riskfinansiering. Riskkapital är nyckeln till att omvandla banbrytande innovationer till världsledande företag, men i Europa uppgår riskkapitalet till mindre än en fjärdedel av det belopp som uppbringas i Förenta staterna och i Asien. Europa måste överbrygga den finansieringssvacka som ofta kallas Valley of death då idéer och innovationer inte lyckas nå ut på marknaden på grund av klyftan mellan offentligt stöd och privata investeringar, särskilt när det gäller riskfyllda banbrytande innovationer och långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

—

Öka riskfinansieringen för att överbrygga finansieringsluckor: Europas innovatörer lider av ringa tillgång till riskfinansiering. Riskkapital är nyckeln till att omvandla banbrytande innovationer till världsledande företag, men i Europa uppgår riskkapitalet till mindre än en fjärdedel av det belopp som uppbringas i Förenta staterna och i Asien. Europa måste överbrygga den finansieringssvacka som ofta kallas Valley of death då idéer och innovationer inte lyckas nå ut på marknaden på grund av klyftan mellan offentligt stöd och privata investeringar, särskilt när det gäller riskfyllda banbrytande innovationer och långsiktiga investeringar.

Valley of death

| — | Öka riskfinansieringen för att överbrygga finansieringsluckor: Europas innovatörer lider av ringa tillgång till riskfinansiering. Riskkapital är nyckeln till att omvandla banbrytande innovationer till världsledande företag, men i Europa uppgår riskkapitalet till mindre än en fjärdedel av det belopp som uppbringas i Förenta staterna och i Asien. Europa måste överbrygga den finansieringssvacka som ofta kallas Valley of death då idéer och innovationer inte lyckas nå ut på marknaden på grund av klyftan mellan offentligt stöd och privata investeringar, särskilt när det gäller riskfyllda banbrytande innovationer och långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

—

Öka riskfinansieringen för att överbrygga finansieringsluckor: Europas innovatörer lider av ringa tillgång till riskfinansiering. Riskkapital är nyckeln till att omvandla banbrytande innovationer till världsledande företag, men i Europa uppgår riskkapitalet till mindre än en fjärdedel av det belopp som uppbringas i Förenta staterna och i Asien. Europa måste överbrygga den finansieringssvacka som ofta kallas Valley of death då idéer och innovationer inte lyckas nå ut på marknaden på grund av klyftan mellan offentligt stöd och privata investeringar, särskilt när det gäller riskfyllda banbrytande innovationer och långsiktiga investeringar.

Valley of death

| — | Förbättra och förenkla det europeiska landskapet för finansiering och stöd till forskning och innovation: mångfalden av finansieringskällor bildar ett komplext landskap för innovatörerna. EU:s insatser måste genomföras i samarbete och överensstämmelse med andra initiativ på europeisk, nationell och regional nivå, både offentliga och privata, för att på ett bättre sätt främja och anpassa stödresurserna, och göra det lätt för europeiska innovatörer att hitta rätt. |
| --- | --- |

—

Förbättra och förenkla det europeiska landskapet för finansiering och stöd till forskning och innovation: mångfalden av finansieringskällor bildar ett komplext landskap för innovatörerna. EU:s insatser måste genomföras i samarbete och överensstämmelse med andra initiativ på europeisk, nationell och regional nivå, både offentliga och privata, för att på ett bättre sätt främja och anpassa stödresurserna, och göra det lätt för europeiska innovatörer att hitta rätt.

| — | Förbättra och förenkla det europeiska landskapet för finansiering och stöd till forskning och innovation: mångfalden av finansieringskällor bildar ett komplext landskap för innovatörerna. EU:s insatser måste genomföras i samarbete och överensstämmelse med andra initiativ på europeisk, nationell och regional nivå, både offentliga och privata, för att på ett bättre sätt främja och anpassa stödresurserna, och göra det lätt för europeiska innovatörer att hitta rätt. |
| --- | --- |

—

Förbättra och förenkla det europeiska landskapet för finansiering och stöd till forskning och innovation: mångfalden av finansieringskällor bildar ett komplext landskap för innovatörerna. EU:s insatser måste genomföras i samarbete och överensstämmelse med andra initiativ på europeisk, nationell och regional nivå, både offentliga och privata, för att på ett bättre sätt främja och anpassa stödresurserna, och göra det lätt för europeiska innovatörer att hitta rätt.

| — | Minska fragmenteringen av innovationskosystemet. I Europa finns ett växande antal centrum (hotspots), men de är inte väl sammankopplade. Företag med internationell tillväxtpotential måste hantera fragmenteringen av nationella marknader med olika språk, affärskulturer och regler. |
| --- | --- |

—

Minska fragmenteringen av innovationskosystemet. I Europa finns ett växande antal centrum (hotspots), men de är inte väl sammankopplade. Företag med internationell tillväxtpotential måste hantera fragmenteringen av nationella marknader med olika språk, affärskulturer och regler.

| — | Minska fragmenteringen av innovationskosystemet. I Europa finns ett växande antal centrum (hotspots), men de är inte väl sammankopplade. Företag med internationell tillväxtpotential måste hantera fragmenteringen av nationella marknader med olika språk, affärskulturer och regler. |
| --- | --- |

—

Minska fragmenteringen av innovationskosystemet. I Europa finns ett växande antal centrum (hotspots), men de är inte väl sammankopplade. Företag med internationell tillväxtpotential måste hantera fragmenteringen av nationella marknader med olika språk, affärskulturer och regler.

| — | Erkänna den territoriella grunden för vetenskap och innovation och det betydande bidraget från regionala innovationsekosystem och innovationsnav, som kan reagera snabbt och ta fram radikala innovationer samt säkerställa fortlöpande stöd för omvandlingen av värdekedjorna i Europa och för åtgärderna för att utveckla kompetens och mänskliga resurser. I detta syfte måste större hänsyn tas till smarta specialiseringar och deras nätverk
  . |
| --- | --- |

—

Erkänna den territoriella grunden för vetenskap och innovation och det betydande bidraget från regionala innovationsekosystem och innovationsnav, som kan reagera snabbt och ta fram radikala innovationer samt säkerställa fortlöpande stöd för omvandlingen av värdekedjorna i Europa och för åtgärderna för att utveckla kompetens och mänskliga resurser. I detta syfte måste större hänsyn tas till smarta specialiseringar och deras nätverk
  .

Erkänna den territoriella grunden för vetenskap och innovation och det betydande bidraget från regionala innovationsekosystem och innovationsnav, som kan reagera snabbt och ta fram radikala innovationer samt säkerställa fortlöpande stöd för omvandlingen av värdekedjorna i Europa och för åtgärderna för att utveckla kompetens och mänskliga resurser. I detta syfte måste större hänsyn tas till smarta specialiseringar och deras nätverk

Ändringsrekommendation 53

Ändringsrekommendation 53

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Tredje pelaren – Öppen innovation”, elfte stycket (s. 62)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| EIC kommer direkt att stödja banbrytande innovationer, men den övergripande miljön som främjar europeiska innovationer måste vidareutvecklas och förbättras: det måste finnas en europeisk strävan att stödja innovation i hela Europa, och i alla aspekter och former, inbegripet genom kompletterande EU-politik och nationell politik och resurser där så är möjligt. Denna pelare omfattar därför även följande: | EIC kommer direkt att stödja banbrytande innovationer, men den övergripande miljön som främjar europeiska innovationer måste vidareutvecklas och förbättras: det måste finnas en europeisk strävan att stödja innovation i hela Europa
  och i medlemsstaterna och deras regioner,
  och i alla aspekter och former, inbegripet genom kompletterande EU-politik
  samt lokal, regional
  och nationell politik och resurser där så är möjligt. Denna pelare omfattar därför även följande: |
| — | Nya och förstärkta mekanismer för samordning och samarbete med medlemsstater och associerade länder, men också med privata initiativ, för att stödja alla typer av europeiska innovationsekosystem och deras aktörer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

EIC kommer direkt att stödja banbrytande innovationer, men den övergripande miljön som främjar europeiska innovationer måste vidareutvecklas och förbättras: det måste finnas en europeisk strävan att stödja innovation i hela Europa, och i alla aspekter och former, inbegripet genom kompletterande EU-politik och nationell politik och resurser där så är möjligt. Denna pelare omfattar därför även följande:

EIC kommer direkt att stödja banbrytande innovationer, men den övergripande miljön som främjar europeiska innovationer måste vidareutvecklas och förbättras: det måste finnas en europeisk strävan att stödja innovation i hela Europa
  och i medlemsstaterna och deras regioner,
  och i alla aspekter och former, inbegripet genom kompletterande EU-politik
  samt lokal, regional
  och nationell politik och resurser där så är möjligt. Denna pelare omfattar därför även följande:

och i medlemsstaterna och deras regioner,

samt lokal, regional

—

Nya och förstärkta mekanismer för samordning och samarbete med medlemsstater och associerade länder, men också med privata initiativ, för att stödja alla typer av europeiska innovationsekosystem och deras aktörer.

| — | Nya och förstärkta mekanismer för samordning och samarbete med
  lokala och regionala myndigheter,
  medlemsstater och associerade länder, men också med privata initiativ, för att stödja alla typer av europeiska innovationsekosystem och deras aktörer. |
| --- | --- |

—

Nya och förstärkta mekanismer för samordning och samarbete med
  lokala och regionala myndigheter,
  medlemsstater och associerade länder, men också med privata initiativ, för att stödja alla typer av europeiska innovationsekosystem och deras aktörer.

lokala och regionala myndigheter,

| — | Stöd till Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper). |
| --- | --- |

—

Stöd till Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper).

| — | Stöd till Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper). |
| --- | --- |

—

Stöd till Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper).

Ändringsrekommendation 54

Ändringsrekommendation 54

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Tredje pelaren – Öppen innovation”, del 1 ”Europeiska innovationsrådet (EIC)”, punkt 1.1 (s. 64)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera en korrekt och effektiv komplementaritet med enskilda eller sammanlänkade medlemsstaternas initiativ, även i form av europeiska partnerskap. | Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera en korrekt och effektiv komplementaritet med enskilda eller sammanlänkade medlemsstaternas initiativ
  och regionala innovationsekosystem och innovationsnav
  , även i form av europeiska partnerskap.
  I de understödda projektens intresse kommer Pathfinder och Accelerator att se till att deras insatser integreras i en sammanhängande kedja av stöd till projekt. EIC kommer att föra en ständig dialog med de nationella, regionala och lokala myndigheterna med ansvar för innovation för att säkerställa en god komplementaritet mellan insatserna och maximera kopplingarna och samarbetet, bl.a. genom samfinansierade program. Denna dialog är en förutsättning för att EIC ska tilldela spetskompetensstämplar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera en korrekt och effektiv komplementaritet med enskilda eller sammanlänkade medlemsstaternas initiativ, även i form av europeiska partnerskap.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att garantera en korrekt och effektiv komplementaritet med enskilda eller sammanlänkade medlemsstaternas initiativ
  och regionala innovationsekosystem och innovationsnav
  , även i form av europeiska partnerskap.
  I de understödda projektens intresse kommer Pathfinder och Accelerator att se till att deras insatser integreras i en sammanhängande kedja av stöd till projekt. EIC kommer att föra en ständig dialog med de nationella, regionala och lokala myndigheterna med ansvar för innovation för att säkerställa en god komplementaritet mellan insatserna och maximera kopplingarna och samarbetet, bl.a. genom samfinansierade program. Denna dialog är en förutsättning för att EIC ska tilldela spetskompetensstämplar.

och regionala innovationsekosystem och innovationsnav

I de understödda projektens intresse kommer Pathfinder och Accelerator att se till att deras insatser integreras i en sammanhängande kedja av stöd till projekt. EIC kommer att föra en ständig dialog med de nationella, regionala och lokala myndigheterna med ansvar för innovation för att säkerställa en god komplementaritet mellan insatserna och maximera kopplingarna och samarbetet, bl.a. genom samfinansierade program. Denna dialog är en förutsättning för att EIC ska tilldela spetskompetensstämplar.

Ändringsrekommendation 55

Ändringsrekommendation 55

Bilaga I tredje pelaren (s. 66 och 67)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.1.3. | Ytterligare EIC-verksamhet |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.1.3.

Ytterligare EIC-verksamhet

| 1.1.3. | Ytterligare EIC-verksamhet |
| --- | --- |

1.1.3.

Ytterligare EIC-verksamhet

Dessutom kommer EIC också att genomföra följande:

Dessutom kommer EIC också att genomföra följande:

| — | EIC:s företagsaccelerationstjänster till stöd verksamheter och insatser inom Pathfinder och Accelerator. Syftet kommer att vara att förena EIC-gruppen av finansierade innovatörer, däribland innovatörer försedda med spetskompetensstämpeln, med investerare, partner och offentliga köpare. De kommer att tillhandahålla en rad olika handlednings- och mentorskapstjänsterför EIC-insatser. De kommer att förse innovatörer med tillgång till internationella nätverk av potentiella partner, inbegripet industriella sådana, för att komplettera en värdekedja eller utveckla marknadsmöjligheter, och hitta investerare och andra källor till privat finansiering eller företagsfinansiering. Verksamheten kommer att bestå av liveevenemang (t.ex. evenemang för kontakt- och tjänsteförmedling, tillfällen att pitcha sina idéer) men också utveckling av motsvarande plattformar eller användning av befintliga sådana, i nära förbindelse med finansiella intermediärer som stöds av InvestEU och med EIB-gruppen. Denna verksamhet kommer också att uppmuntra kollegialt utbyte som en källa till lärande i innovationsekosystem, med särskilt god användning av ledamöter i den rådgivande högnivågruppen för EIC:s styrelse och EIC-stipendiater. |
| --- | --- |

—

EIC:s företagsaccelerationstjänster till stöd verksamheter och insatser inom Pathfinder och Accelerator. Syftet kommer att vara att förena EIC-gruppen av finansierade innovatörer, däribland innovatörer försedda med spetskompetensstämpeln, med investerare, partner och offentliga köpare. De kommer att tillhandahålla en rad olika handlednings- och mentorskapstjänsterför EIC-insatser. De kommer att förse innovatörer med tillgång till internationella nätverk av potentiella partner, inbegripet industriella sådana, för att komplettera en värdekedja eller utveckla marknadsmöjligheter, och hitta investerare och andra källor till privat finansiering eller företagsfinansiering. Verksamheten kommer att bestå av liveevenemang (t.ex. evenemang för kontakt- och tjänsteförmedling, tillfällen att pitcha sina idéer) men också utveckling av motsvarande plattformar eller användning av befintliga sådana, i nära förbindelse med finansiella intermediärer som stöds av InvestEU och med EIB-gruppen. Denna verksamhet kommer också att uppmuntra kollegialt utbyte som en källa till lärande i innovationsekosystem, med särskilt god användning av ledamöter i den rådgivande högnivågruppen för EIC:s styrelse och EIC-stipendiater.

| — | EIC:s företagsaccelerationstjänster till stöd verksamheter och insatser inom Pathfinder och Accelerator. Syftet kommer att vara att förena EIC-gruppen av finansierade innovatörer, däribland innovatörer försedda med spetskompetensstämpeln, med investerare, partner och offentliga köpare
  men även nationella och lokala aktörer som stöder innovation och som har möjlighet att komplettera stödet från EIC och ge innovatörerna hållbar hjälp
  . De kommer att tillhandahålla en rad olika handlednings- och mentorskapstjänsterför EIC-insatser. De kommer att förse innovatörer med tillgång till internationella nätverk av potentiella partner, inbegripet industriella sådana, för att komplettera en värdekedja eller utveckla marknadsmöjligheter, och hitta investerare och andra källor till privat finansiering eller företagsfinansiering. Verksamheten kommer att bestå av liveevenemang (t.ex. evenemang för kontakt- och tjänsteförmedling, tillfällen att pitcha sina idéer) men också utveckling av motsvarande plattformar eller användning av befintliga sådana, i nära förbindelse med finansiella intermediärer som stöds av InvestEU och med EIB-gruppen. Denna verksamhet kommer också att uppmuntra kollegialt utbyte som en källa till lärande i innovationsekosystem, med särskilt god användning av ledamöter i den rådgivande högnivågruppen för EIC:s styrelse och EIC-stipendiater. |
| --- | --- |

—

EIC:s företagsaccelerationstjänster till stöd verksamheter och insatser inom Pathfinder och Accelerator. Syftet kommer att vara att förena EIC-gruppen av finansierade innovatörer, däribland innovatörer försedda med spetskompetensstämpeln, med investerare, partner och offentliga köpare
  men även nationella och lokala aktörer som stöder innovation och som har möjlighet att komplettera stödet från EIC och ge innovatörerna hållbar hjälp
  . De kommer att tillhandahålla en rad olika handlednings- och mentorskapstjänsterför EIC-insatser. De kommer att förse innovatörer med tillgång till internationella nätverk av potentiella partner, inbegripet industriella sådana, för att komplettera en värdekedja eller utveckla marknadsmöjligheter, och hitta investerare och andra källor till privat finansiering eller företagsfinansiering. Verksamheten kommer att bestå av liveevenemang (t.ex. evenemang för kontakt- och tjänsteförmedling, tillfällen att pitcha sina idéer) men också utveckling av motsvarande plattformar eller användning av befintliga sådana, i nära förbindelse med finansiella intermediärer som stöds av InvestEU och med EIB-gruppen. Denna verksamhet kommer också att uppmuntra kollegialt utbyte som en källa till lärande i innovationsekosystem, med särskilt god användning av ledamöter i den rådgivande högnivågruppen för EIC:s styrelse och EIC-stipendiater.

men även nationella och lokala aktörer som stöder innovation och som har möjlighet att komplettera stödet från EIC och ge innovatörerna hållbar hjälp

Ändringsrekommendation 56

Ändringsrekommendation 56

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Tredje pelaren – Öppen innovation”, ”Europeiska innovationsrådet (EIC)”, punkt 1.2.2 (s. 68)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.2.2 | EIC-programförvaltare |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.2.2

EIC-programförvaltare

Kommissionen kommer att inta en proaktiv hållning till förvaltningen av högriskprojekt, genom tillgång till nödvändig expertis.

| 1.2.2 | EIC-programförvaltare |
| --- | --- |

1.2.2

EIC-programförvaltare

Kommissionen kommer att inta en proaktiv hållning till förvaltningen av högriskprojekt, genom tillgång till nödvändig expertis.

Kommissionen kommer tillfälligt att utnämna ett antal EIC-programförvaltare för att bistå styrelsen med teknikbaserade vision och operativ vägledning.

Kommissionen kommer tillfälligt att utnämna ett antal EIC-programförvaltare för att bistå styrelsen med teknikbaserade vision och operativ vägledning.

Programförvaltarna ska komma från flera olika kretsar, t.ex. företag, universitet, nationella laboratorier och forskningscentrum. De kommer att föra med sig djupgående sakkunskap från personliga erfarenheter och mångårigt arbete på området. De kommer att vara erkända ledare, som antingen har lett tvärvetenskapliga forskarlag eller stora institutionella program och är medvetna om vikten av att vidarebefordra sina visioner outtröttligt, kreativt och brett. Slutligen kommer de att ha erfarenhet av att hantera stora budgetar, vilket kräver stor ansvarskänsla.

Programförvaltarna ska komma från flera olika kretsar, t.ex.
  offentliga aktörer specialiserade på innovation,
  företag, universitet, nationella laboratorier och forskningscentrum. De kommer att föra med sig djupgående sakkunskap från personliga erfarenheter och mångårigt arbete på området. De kommer att vara erkända ledare, som antingen har lett tvärvetenskapliga forskarlag eller stora institutionella program och är medvetna om vikten av att vidarebefordra sina visioner outtröttligt, kreativt och brett. Slutligen kommer de att ha erfarenhet av att hantera stora budgetar, vilket kräver stor ansvarskänsla.

offentliga aktörer specialiserade på innovation,

Ändringsrekommendation 57

Ändringsrekommendation 57

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Tredje pelaren – Öppen innovation”, ”Europeiska innovationsekosystem”, punkt 2.1 (s. 70)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.1 | Motivering |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.1

2.1

Motivering

| 2.1 | Motivering |
| --- | --- |

2.1

2.1

Motivering

För att till fullo ta till vara innovationspotentialen med inblandning av forskare, företagare, industrin och samhället i stort måste EU förbättra miljön där innovation kan blomstra på alla nivåer. För detta krävs bidrag till utvecklingen av ett effektivt innovationsekosystem på EU-nivå och främjande av samarbete, nätverksarbete och utbyte av idéer, resurser och kompetens mellan nationella och lokala innovationsekosystem.

För att till fullo ta till vara innovationspotentialen med inblandning av forskare, företagare, industrin och samhället i stort måste EU förbättra miljön där innovation kan blomstra på alla nivåer. För detta krävs bidrag till utvecklingen av ett effektivt innovationsekosystem på EU-nivå och främjande av samarbete, nätverksarbete och utbyte av idéer, resurser och kompetens mellan nationella och lokala innovationsekosystem.

EU måste också sträva efter att utveckla ekosystem som stöder social innovation och innovation inom den offentliga sektorn, vid sidan av innovation i privata företag.
  Den offentliga sektorn
  måste vara
  innovativ
  och förnya sig för att kunna stödja de ändringar i reglering och styrning som är nödvändiga för en storskalig utbyggnad av ny teknik och en växande efterfrågan på effektivare och mer ändamålsenligt tillhandahållande av tjänster. Sociala innovationer är avgörande för att stärka välfärden i våra samhällen.

Den offentliga sektorn

innovativ

EU måste också sträva efter att utveckla ekosystem som stöder social innovation och innovation inom
  den ideella frivilligsektorn och
  den offentliga sektorn, vid sidan av innovation i privata företag.
  Dessa sektorer
  måste vara
  innovativa
  och förnya sig för att kunna stödja de ändringar i reglering och styrning som är nödvändiga för en storskalig utbyggnad av ny teknik och en växande efterfrågan på effektivare och mer ändamålsenligt tillhandahållande av tjänster. Sociala innovationer är avgörande för att stärka välfärden i våra samhällen.

den ideella frivilligsektorn och

Dessa sektorer

innovativa

Ändringsrekommendation 58

Ändringsrekommendation 58

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Tredje pelaren – Öppen innovation”, ”Europeiska innovationsekosystem”, punkt 2.2 (s. 70 och 71)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.2 | Insatsområden |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.2

2.2

Insatsområden

| 2.2. | Insatsområden |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Insatsområden

Som ett första steg kommer kommissionen att arrangera ett EIC-forum för
  medlemsstater
  och associerade länders offentliga myndigheter och organ med ansvar för nationell innovationspolitik och innovationsprogram i syfte att främja samordning och dialog om utvecklingen av EU:s innovationsekosystem. Inom detta EIC-forum kommer kommissionen att göra följande:

medlemsstater

Som ett första steg kommer kommissionen att arrangera ett EIC-forum för
  medlemsstaternas, kommunernas
  och
  regionernas samt
  associerade länders offentliga myndigheter och organ med ansvar för nationell innovationspolitik och innovationsprogram i syfte att främja samordning och dialog om utvecklingen av EU:s innovationsekosystem. Inom detta EIC-forum kommer kommissionen att göra följande:

medlemsstaternas, kommunernas

regionernas samt

| — | Diskutera utvecklingen av innovationsfrämjande lagstiftning, genom fortsatt tillämpning av innovationsprincipen och utveckling av innovativa metoder för offentlig upphandling, inbegripet utveckling och stärkande av instrumentet för offentlig upphandling av innovativa lösningar för att främja innovation. Observationsorganet för innovation inom offentlig sektor kommer också att fortsätta att stödja interna statliga innovationssatsningar, tillsammans med den moderniserade enheten för politiskt stöd. |
| --- | --- |

—

Diskutera utvecklingen av innovationsfrämjande lagstiftning, genom fortsatt tillämpning av innovationsprincipen och utveckling av innovativa metoder för offentlig upphandling, inbegripet utveckling och stärkande av instrumentet för offentlig upphandling av innovativa lösningar för att främja innovation. Observationsorganet för innovation inom offentlig sektor kommer också att fortsätta att stödja interna statliga innovationssatsningar, tillsammans med den moderniserade enheten för politiskt stöd.

| — | Diskutera utvecklingen av innovationsfrämjande lagstiftning, genom fortsatt tillämpning av innovationsprincipen och utveckling av innovativa metoder för offentlig upphandling, inbegripet utveckling och stärkande av instrumentet för offentlig upphandling av innovativa lösningar för att främja innovation. Observationsorganet för innovation inom offentlig sektor kommer också att fortsätta att stödja interna statliga innovationssatsningar, tillsammans med den moderniserade enheten för politiskt stöd. |
| --- | --- |

—

Diskutera utvecklingen av innovationsfrämjande lagstiftning, genom fortsatt tillämpning av innovationsprincipen och utveckling av innovativa metoder för offentlig upphandling, inbegripet utveckling och stärkande av instrumentet för offentlig upphandling av innovativa lösningar för att främja innovation. Observationsorganet för innovation inom offentlig sektor kommer också att fortsätta att stödja interna statliga innovationssatsningar, tillsammans med den moderniserade enheten för politiskt stöd.

| — | Främja anpassningen av forsknings- och innovationsagendorna med EU:s insatser för att konsolidera en öppen marknad för kapitalflöden och investeringar, såsom utvecklingen av centrala ramvillkor för innovation inom ramen för kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

—

Främja anpassningen av forsknings- och innovationsagendorna med EU:s insatser för att konsolidera en öppen marknad för kapitalflöden och investeringar, såsom utvecklingen av centrala ramvillkor för innovation inom ramen för kapitalmarknadsunionen.

| — | Främja anpassningen av forsknings- och innovationsagendorna med EU:s insatser för att konsolidera en öppen marknad för kapitalflöden och investeringar, såsom utvecklingen av centrala ramvillkor för innovation inom ramen för kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

—

Främja anpassningen av forsknings- och innovationsagendorna med EU:s insatser för att konsolidera en öppen marknad för kapitalflöden och investeringar, såsom utvecklingen av centrala ramvillkor för innovation inom ramen för kapitalmarknadsunionen.

| — | Förbättra samordningen mellan nationella innovationsprogram och EIC för att på så sätt främja operativa synergieffekter och undvika överlappning, genom att dela uppgifter om program och deras genomförande, resurser och expertis, analys och övervakning av tekniska och innovativa utvecklingstrender, och genom att koppla samman respektive innovatörsgrupper. |
| --- | --- |

—

Förbättra samordningen mellan nationella innovationsprogram och EIC för att på så sätt främja operativa synergieffekter och undvika överlappning, genom att dela uppgifter om program och deras genomförande, resurser och expertis, analys och övervakning av tekniska och innovativa utvecklingstrender, och genom att koppla samman respektive innovatörsgrupper.

| — | Förbättra samordningen mellan nationella
  , regionala och lokala
  innovationsprogram och EIC för att på så sätt främja operativa synergieffekter och undvika överlappning, genom att dela uppgifter om program och deras genomförande, resurser och expertis, analys och övervakning av tekniska och innovativa utvecklingstrender, och genom att koppla samman respektive innovatörsgrupper. |
| --- | --- |

—

Förbättra samordningen mellan nationella
  , regionala och lokala
  innovationsprogram och EIC för att på så sätt främja operativa synergieffekter och undvika överlappning, genom att dela uppgifter om program och deras genomförande, resurser och expertis, analys och övervakning av tekniska och innovativa utvecklingstrender, och genom att koppla samman respektive innovatörsgrupper.

, regionala och lokala

| — | Främja identifiering, karakterisering och erkännande av samt pr för regionala innovationsekosystem och innovationsnav, deras sammankoppling kring smarta specialiseringar och deras tillnärmning inom ramen för konsortier som kan bidra väsentligt till att målen med programmet uppnås, särskilt dess pelare ”Öppen innovation”. |
| --- | --- |

—

Främja identifiering, karakterisering och erkännande av samt pr för regionala innovationsekosystem och innovationsnav, deras sammankoppling kring smarta specialiseringar och deras tillnärmning inom ramen för konsortier som kan bidra väsentligt till att målen med programmet uppnås, särskilt dess pelare ”Öppen innovation”.

Främja identifiering, karakterisering och erkännande av samt pr för regionala innovationsekosystem och innovationsnav, deras sammankoppling kring smarta specialiseringar och deras tillnärmning inom ramen för konsortier som kan bidra väsentligt till att målen med programmet uppnås, särskilt dess pelare ”Öppen innovation”.

| — | Fastställa en gemensam kommunikationsstrategi för innovation i EU. Den ska syfta till att stimulera EU:s mest begåvade innovatörer, entreprenörer, särskilt unga drivkrafter, små och medelstora företag och nystartade företag, även från nya hörn av EU. Den ska framhäva det EU-mervärde tekniska, icke-tekniska och sociala innovatörer kan skapa för EU:s medborgare genom att utveckla sina idéer eller visioner till ett blomstrande företag (sociala värde/påverkan, arbetstillfällen och tillväxt, sociala framsteg). |
| --- | --- |

—

Fastställa en gemensam kommunikationsstrategi för innovation i EU. Den ska syfta till att stimulera EU:s mest begåvade innovatörer, entreprenörer, särskilt unga drivkrafter, små och medelstora företag och nystartade företag, även från nya hörn av EU. Den ska framhäva det EU-mervärde tekniska, icke-tekniska och sociala innovatörer kan skapa för EU:s medborgare genom att utveckla sina idéer eller visioner till ett blomstrande företag (sociala värde/påverkan, arbetstillfällen och tillväxt, sociala framsteg).

| — | Fastställa en gemensam kommunikationsstrategi för innovation i EU. Den ska syfta till att stimulera EU:s mest begåvade innovatörer, entreprenörer, särskilt unga drivkrafter, små och medelstora företag och nystartade företag, även från nya hörn av EU. Den ska framhäva det EU-mervärde tekniska, icke-tekniska och sociala innovatörer kan skapa för EU:s medborgare genom att utveckla sina idéer eller visioner till ett blomstrande företag (sociala värde/påverkan, arbetstillfällen och tillväxt, sociala framsteg). |
| --- | --- |

—

Fastställa en gemensam kommunikationsstrategi för innovation i EU. Den ska syfta till att stimulera EU:s mest begåvade innovatörer, entreprenörer, särskilt unga drivkrafter, små och medelstora företag och nystartade företag, även från nya hörn av EU. Den ska framhäva det EU-mervärde tekniska, icke-tekniska och sociala innovatörer kan skapa för EU:s medborgare genom att utveckla sina idéer eller visioner till ett blomstrande företag (sociala värde/påverkan, arbetstillfällen och tillväxt, sociala framsteg).

Verksamheter kommer att genomföras för att säkra en ändamålsenlig komplementaritet mellan EIC:s åtgärdstyper och deras särskilda inriktning på banbrytande innovation, med verksamheter som genomförs av medlemsstaterna och associerade länder, men även av privata initiativ i syfte att stödja alla former av innovation, nå ut till alla innovatörer i hela EU och ge dem ökat och tillräckligt stöd.

Verksamheter kommer att genomföras för att säkra en ändamålsenlig komplementaritet mellan EIC:s åtgärdstyper och deras särskilda inriktning på banbrytande innovation, med verksamheter som genomförs av medlemsstaterna
  , regionerna och kommunerna
  och associerade länder, men även av privata initiativ i syfte att stödja alla former av innovation, nå ut till alla innovatörer i hela EU och ge dem ökat och tillräckligt stöd.

, regionerna och kommunerna

Motivering

Motivering

Kommunerna, regionerna och deras innovationsekosystem bör stå i centrum för EIC.

Ändringsrekommendation 59

Ändringsrekommendation 59

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Tredje pelaren – Öppen innovation”, ”Europeiska innovationsekosystem”, punkt 2.2 (s. 71)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I detta syfte kommer EU att göra följande: | I detta syfte kommer EU att göra följande: |
| — | Främja och samfinansiera gemensamma innovationsprogram som förvaltas av de myndigheter som ansvarar för offentliga nationella, regionala eller lokala innovationsprogram och innovationspolitik, till vilka privata enheter som stöder innovation och innovatörer kan kopplas. Sådana efterfrågestyrda gemensamma program får inrikta sig på, bland annat, stöd till studier i ett tidigt skede och genomförbarhetsstudier, samarbete mellan den akademiska världen och företag, stöd till högteknologiska små och medelstora företags forsknings-, teknik- och kunskapsöverföring, internationalisering av små och medelstora företag, marknadsanalys och utveckling, digitalisering av lågteknologiska små och medelstora företag, finansieringsinstrument för marknadsnära innovationer eller marknadsintroduktion, social innovation. De kan även omfatta gemensamma initiativ till offentlig upphandling så att innovationer kan marknadsföras i den offentliga sektorn, särskilt för att stödja utvecklingen av ny politik. Detta kan vara särskilt effektivt för att stimulera innovation i allmännyttig tjänst och för att erbjuda marknadsmöjligheter åt europeiska innovatörer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I detta syfte kommer EU att göra följande:

I detta syfte kommer EU att göra följande:

—

Främja och samfinansiera gemensamma innovationsprogram som förvaltas av de myndigheter som ansvarar för offentliga nationella, regionala eller lokala innovationsprogram och innovationspolitik, till vilka privata enheter som stöder innovation och innovatörer kan kopplas. Sådana efterfrågestyrda gemensamma program får inrikta sig på, bland annat, stöd till studier i ett tidigt skede och genomförbarhetsstudier, samarbete mellan den akademiska världen och företag, stöd till högteknologiska små och medelstora företags forsknings-, teknik- och kunskapsöverföring, internationalisering av små och medelstora företag, marknadsanalys och utveckling, digitalisering av lågteknologiska små och medelstora företag, finansieringsinstrument för marknadsnära innovationer eller marknadsintroduktion, social innovation. De kan även omfatta gemensamma initiativ till offentlig upphandling så att innovationer kan marknadsföras i den offentliga sektorn, särskilt för att stödja utvecklingen av ny politik. Detta kan vara särskilt effektivt för att stimulera innovation i allmännyttig tjänst och för att erbjuda marknadsmöjligheter åt europeiska innovatörer.

| — | Främja och samfinansiera gemensamma innovationsprogram som förvaltas av de myndigheter som ansvarar för offentliga nationella, regionala eller lokala innovationsprogram och innovationspolitik, till vilka privata enheter som stöder innovation och innovatörer kan kopplas.
  Dessa gemensamma program kan ta formen av konsortier som samlar regionala innovationsekosystem och innovationsnav.
  Sådana efterfrågestyrda gemensamma program får inrikta sig på, bland annat, stöd till studier i ett tidigt skede och genomförbarhetsstudier
  (t.ex. kompletterande forskningsarbete som möjliggör konceptbevis, demonstratorer och pilotproduktionslinjer),
  samarbete mellan den akademiska världen och företag, stöd till högteknologiska små och medelstora företags forsknings-, teknik- och kunskapsöverföring, internationalisering av små och medelstora företag, marknadsanalys och utveckling, digitalisering av lågteknologiska små och medelstora företag, finansieringsinstrument för marknadsnära innovationer eller marknadsintroduktion, social innovation. De kan även omfatta gemensamma initiativ till offentlig upphandling så att innovationer kan marknadsföras i den offentliga sektorn, särskilt för att stödja utvecklingen av ny politik. Detta kan vara särskilt effektivt för att stimulera innovation i allmännyttig tjänst och för att erbjuda marknadsmöjligheter åt europeiska innovatörer. |
| --- | --- |

—

Främja och samfinansiera gemensamma innovationsprogram som förvaltas av de myndigheter som ansvarar för offentliga nationella, regionala eller lokala innovationsprogram och innovationspolitik, till vilka privata enheter som stöder innovation och innovatörer kan kopplas.
  Dessa gemensamma program kan ta formen av konsortier som samlar regionala innovationsekosystem och innovationsnav.
  Sådana efterfrågestyrda gemensamma program får inrikta sig på, bland annat, stöd till studier i ett tidigt skede och genomförbarhetsstudier
  (t.ex. kompletterande forskningsarbete som möjliggör konceptbevis, demonstratorer och pilotproduktionslinjer),
  samarbete mellan den akademiska världen och företag, stöd till högteknologiska små och medelstora företags forsknings-, teknik- och kunskapsöverföring, internationalisering av små och medelstora företag, marknadsanalys och utveckling, digitalisering av lågteknologiska små och medelstora företag, finansieringsinstrument för marknadsnära innovationer eller marknadsintroduktion, social innovation. De kan även omfatta gemensamma initiativ till offentlig upphandling så att innovationer kan marknadsföras i den offentliga sektorn, särskilt för att stödja utvecklingen av ny politik. Detta kan vara särskilt effektivt för att stimulera innovation i allmännyttig tjänst och för att erbjuda marknadsmöjligheter åt europeiska innovatörer.

Dessa gemensamma program kan ta formen av konsortier som samlar regionala innovationsekosystem och innovationsnav.

(t.ex. kompletterande forskningsarbete som möjliggör konceptbevis, demonstratorer och pilotproduktionslinjer),

| — | Stöd kan också ges för gemensamma program för mentorskap, handledning, tekniskt bistånd och andra tjänster som tillhandahålls nära innovatörer genom nätverk, t.ex. Enterprise Europe Network, kluster, alleuropeiska plattformar såsom Startup Europe, lokala innovationsaktörer, offentliga eller privata, i synnerhet företagskuvöser och innovationscentrum som dessutom kan sammankopplas för att främja partnerskap mellan innovatörer. Stöd får också ges för att främja mjuka färdigheter för innovation, bland annat till nätverk av yrkesskolor och i nära förbindelse med Europeiska institutet för innovation och teknik. |
| --- | --- |

—

Stöd kan också ges för gemensamma program för mentorskap, handledning, tekniskt bistånd och andra tjänster som tillhandahålls nära innovatörer genom nätverk, t.ex. Enterprise Europe Network, kluster, alleuropeiska plattformar såsom Startup Europe, lokala innovationsaktörer, offentliga eller privata, i synnerhet företagskuvöser och innovationscentrum som dessutom kan sammankopplas för att främja partnerskap mellan innovatörer. Stöd får också ges för att främja mjuka färdigheter för innovation, bland annat till nätverk av yrkesskolor och i nära förbindelse med Europeiska institutet för innovation och teknik.

| — | Stöd kan också ges för gemensamma program för mentorskap, handledning, tekniskt bistånd och andra tjänster som tillhandahålls nära innovatörer genom nätverk, t.ex. Enterprise Europe Network, kluster, alleuropeiska plattformar såsom Startup Europe,
  regionala och
  lokala innovationsaktörer, offentliga eller privata, i synnerhet företagskuvöser och innovationscentrum som dessutom kan sammankopplas för att främja partnerskap mellan innovatörer. Stöd får också ges för att främja mjuka färdigheter för innovation, bland annat till nätverk av yrkesskolor och i nära förbindelse med Europeiska institutet för innovation och teknik. |
| --- | --- |

—

Stöd kan också ges för gemensamma program för mentorskap, handledning, tekniskt bistånd och andra tjänster som tillhandahålls nära innovatörer genom nätverk, t.ex. Enterprise Europe Network, kluster, alleuropeiska plattformar såsom Startup Europe,
  regionala och
  lokala innovationsaktörer, offentliga eller privata, i synnerhet företagskuvöser och innovationscentrum som dessutom kan sammankopplas för att främja partnerskap mellan innovatörer. Stöd får också ges för att främja mjuka färdigheter för innovation, bland annat till nätverk av yrkesskolor och i nära förbindelse med Europeiska institutet för innovation och teknik.

regionala och

Ändringsrekommendation 60

Ändringsrekommendation 60

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Tredje pelaren – Öppen innovation”, ”Europeiska innovationsekosystem”, punkt 2.2 (s. 71)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| EU kommer också att inleda nödvändiga åtgärder för att ytterligare övervaka och främja den allmänna innovationsmiljö och förmågan till innovationsstyrning i Europa. | EU kommer också att inleda nödvändiga åtgärder för att ytterligare övervaka och främja den allmänna innovationsmiljö och förmågan till innovationsstyrning i Europa. |
| | Kommissionen kommer tillsammans med kommunerna och regionerna att inrätta ett forum för regionala innovationsekosystem och innovationsnav för att förbättra kunskaperna om villkoren för deras framväxt och framgång och deras bidrag till europeisk vetenskaplig spetskompetens och innovationsdynamik och för att underlätta och stärka deras bidrag till genomförandet av programmet och uppnåendet av dess mål. |
| Ekosystemets stödverksamheter kommer att genomföras av kommissionen med stöd av ett genomförandeorgan för utvärderingsprocessen. | Ekosystemets stödverksamheter kommer att genomföras av kommissionen med stöd av ett genomförandeorgan för utvärderingsprocessen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

EU kommer också att inleda nödvändiga åtgärder för att ytterligare övervaka och främja den allmänna innovationsmiljö och förmågan till innovationsstyrning i Europa.

EU kommer också att inleda nödvändiga åtgärder för att ytterligare övervaka och främja den allmänna innovationsmiljö och förmågan till innovationsstyrning i Europa.

Kommissionen kommer tillsammans med kommunerna och regionerna att inrätta ett forum för regionala innovationsekosystem och innovationsnav för att förbättra kunskaperna om villkoren för deras framväxt och framgång och deras bidrag till europeisk vetenskaplig spetskompetens och innovationsdynamik och för att underlätta och stärka deras bidrag till genomförandet av programmet och uppnåendet av dess mål.

Kommissionen kommer tillsammans med kommunerna och regionerna att inrätta ett forum för regionala innovationsekosystem och innovationsnav för att förbättra kunskaperna om villkoren för deras framväxt och framgång och deras bidrag till europeisk vetenskaplig spetskompetens och innovationsdynamik och för att underlätta och stärka deras bidrag till genomförandet av programmet och uppnåendet av dess mål.

Ekosystemets stödverksamheter kommer att genomföras av kommissionen med stöd av ett genomförandeorgan för utvärderingsprocessen.

Ekosystemets stödverksamheter kommer att genomföras av kommissionen med stöd av ett genomförandeorgan för utvärderingsprocessen.

Ändringsrekommendation 61

Ändringsrekommendation 61

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Tredje pelaren – Öppen innovation”, ”Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT)”, punkt 3.1 andra stycket (s. 72)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Satsningar behövs fortfarande för att utveckla ekosystem där forskare, innovatörer, industrier och regeringar lätt kan samverka med varandra. | Satsningar behövs fortfarande för att utveckla ekosystem där forskare, innovatörer, industrier och regeringar
  samt lokala och regionala myndigheter
  lätt kan samverka med varandra. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Satsningar behövs fortfarande för att utveckla ekosystem där forskare, innovatörer, industrier och regeringar lätt kan samverka med varandra.

Satsningar behövs fortfarande för att utveckla ekosystem där forskare, innovatörer, industrier och regeringar
  samt lokala och regionala myndigheter
  lätt kan samverka med varandra.

samt lokala och regionala myndigheter

Ändringsrekommendation 62

Ändringsrekommendation 62

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Tredje pelaren – Öppen innovation”, ”Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT)”, punkt 3.1 fjärde stycket första meningen (s. 72)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Innovationsutmaningarnas art och omfattning kräver sammanbindning och mobilisering av aktörer och resurser på europeisk nivå, genom att främja gränsöverskridande samarbete. | Innovationsutmaningarnas art och omfattning kräver sammanbindning och mobilisering av aktörer och resurser på europeisk nivå, genom att främja
  transregionalt och
  gränsöverskridande samarbete. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Innovationsutmaningarnas art och omfattning kräver sammanbindning och mobilisering av aktörer och resurser på europeisk nivå, genom att främja gränsöverskridande samarbete.

Innovationsutmaningarnas art och omfattning kräver sammanbindning och mobilisering av aktörer och resurser på europeisk nivå, genom att främja
  transregionalt och
  gränsöverskridande samarbete.

transregionalt och

Ändringsrekommendation 63

Ändringsrekommendation 63

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Tredje pelaren – Öppen innovation”, ”Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT)”, punkt 3.2.1 (s. 72 och 73)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.2 | Insatsområden |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.2

3.2

Insatsområden

| 3.2 | Insatsområden |
| --- | --- |

3.2

3.2

Insatsområden

| 3.2.1. | Hållbara innovationsekosystem i Europa |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Hållbara innovationsekosystem i Europa

Europeiska institutet för innovation och teknik kommer att ha en starkare roll när det gäller att stärka hållbara innovationsekosystem i Europa. Institutet kommer i synnerhet att fortsätta att fungera främst genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), de stora europeiska partnerskapen som tar itu med specifika samhällsutmaningar. Det kommer att fortsätta att stärka innovationsekosystemen runt omkring dem genom att främja samverkan mellan forskning, innovation och utbildning. Institutet kommer dessutom att bidra till att överbrygga befintliga klyftor i innovationsprestationerna i Europa genom att utvidga det regionala innovationssystemet (EIT RIS). Institutet kommer att arbeta med innovationsekosystem som uppvisar en hög innovationspotential baserat på strategi, tematisk anpassning och inverkan, i nära samverkan med strategier för smart specialisering och plattformar.

| 3.2.1. | Hållbara innovationsekosystem i Europa |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Hållbara innovationsekosystem i Europa

Europeiska institutet för innovation och teknik kommer att ha en starkare roll när det gäller att stärka hållbara innovationsekosystem i Europa. Institutet kommer i synnerhet att fortsätta att fungera främst genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupper), de stora europeiska partnerskapen som tar itu med specifika samhällsutmaningar. Det kommer att fortsätta att stärka innovationsekosystemen runt omkring dem genom att främja samverkan mellan forskning, innovation och utbildning. Institutet kommer dessutom att bidra till att överbrygga befintliga klyftor i innovationsprestationerna i Europa genom att utvidga det regionala innovationssystemet (EIT RIS). Institutet kommer att arbeta med innovationsekosystem
  , och särskilt regionala innovationsekosystem och innovationsnav,
  som uppvisar en hög innovationspotential baserat på strategi, tematisk anpassning och inverkan, i nära samverkan med strategier för smart specialisering och plattformar.

, och särskilt regionala innovationsekosystem och innovationsnav,

Ändringsrekommendation 64

Ändringsrekommendation 64

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Tredje pelaren – Öppen innovation”, ”Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT)”, punkt 3.2.4 (s. 74)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Allmänna riktlinjer | Allmänna riktlinjer |
| — | Samarbeta med Europeiska innovationsrådet för att strömlinjeforma stödet (dvs. finansiering och tjänster) som erbjuds till mycket innovativa projekt i både inlednings- och expansionsfasen, särskilt genom KI-grupperna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

—

Samarbeta med Europeiska innovationsrådet för att strömlinjeforma stödet (dvs. finansiering och tjänster) som erbjuds till mycket innovativa projekt i både inlednings- och expansionsfasen, särskilt genom KI-grupperna.

| — | Samarbeta med Europeiska innovationsrådet för att strömlinjeforma stödet (dvs. finansiering och tjänster) som erbjuds till mycket innovativa projekt i både inlednings- och expansionsfasen, särskilt genom KI-grupperna. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med Europeiska innovationsrådet för att strömlinjeforma stödet (dvs. finansiering och tjänster) som erbjuds till mycket innovativa projekt i både inlednings- och expansionsfasen, särskilt genom KI-grupperna.

| — | Planera och genomföra EIT-verksamheter i syfte att maximera synergierna och komplementariteten med åtgärder inom ramen för pelaren globala utmaningar och industriell konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

Planera och genomföra EIT-verksamheter i syfte att maximera synergierna och komplementariteten med åtgärder inom ramen för pelaren globala utmaningar och industriell konkurrenskraft.

| — | Planera och genomföra EIT-verksamheter i syfte att maximera synergierna och komplementariteten med åtgärder inom ramen för pelaren globala utmaningar och industriell konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

Planera och genomföra EIT-verksamheter i syfte att maximera synergierna och komplementariteten med åtgärder inom ramen för pelaren globala utmaningar och industriell konkurrenskraft.

| — | Samarbeta med EU-medlemsstater
  både
  på nationell
  och regional
  nivå, upprätta en strukturerad dialog och samordna ansträngningarna för att möjliggöra synergier med befintliga nationella initiativ i syfte att identifiera, dela och sprida god praxis och lärdomar. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med EU-medlemsstater
  både
  på nationell
  och regional
  nivå, upprätta en strukturerad dialog och samordna ansträngningarna för att möjliggöra synergier med befintliga nationella initiativ i syfte att identifiera, dela och sprida god praxis och lärdomar.

både

och regional

| — | Samarbeta med EU-medlemsstater på nationell nivå
  och med lokala och regionala myndigheter
  , upprätta en strukturerad dialog och samordna ansträngningarna för att möjliggöra synergier med befintliga nationella
  , regionala och lokala
  initiativ i syfte att identifiera, dela och sprida god praxis och lärdomar. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med EU-medlemsstater på nationell nivå
  och med lokala och regionala myndigheter
  , upprätta en strukturerad dialog och samordna ansträngningarna för att möjliggöra synergier med befintliga nationella
  , regionala och lokala
  initiativ i syfte att identifiera, dela och sprida god praxis och lärdomar.

och med lokala och regionala myndigheter

, regionala och lokala

Ändringsrekommendation 65

Ändringsrekommendation 65

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, fjärde stycket (s. 76)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Dessutom ses
  forskning och innovation
  av vissa
  som avlägset och elitistiskt utan tydliga fördelar för medborgarna, vilket framkallar attityder som hämmar skapandet och spridningen av innovativa lösningar, och skepsis mot evidensbaserad offentlig politik. Detta kräver
  både
  bättre kopplingar mellan vetenskapsmän, medborgarna och beslutsfattarna, och mer kraftfulla strategier för att samla vetenskaplig bevisning i sig. | Dessa skillnader och ojämlikheter i tillgången till forskning och innovation har lett till förlorat förtroende hos medborgarna, men vissa ser också
  forskning och innovation som avlägset och elitistiskt utan tydliga fördelar för medborgarna, vilket framkallar attityder som hämmar skapandet och spridningen av innovativa lösningar, och skepsis mot evidensbaserad offentlig politik. Detta kräver
  att man bekämpar de skillnader som konstaterats samt utvecklar
  bättre kopplingar mellan vetenskapsmän, medborgarna och beslutsfattarna och mer kraftfulla strategier för att samla vetenskaplig bevisning i sig. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Dessutom ses
  forskning och innovation
  av vissa
  som avlägset och elitistiskt utan tydliga fördelar för medborgarna, vilket framkallar attityder som hämmar skapandet och spridningen av innovativa lösningar, och skepsis mot evidensbaserad offentlig politik. Detta kräver
  både
  bättre kopplingar mellan vetenskapsmän, medborgarna och beslutsfattarna, och mer kraftfulla strategier för att samla vetenskaplig bevisning i sig.

Dessutom ses

av vissa

både

Dessa skillnader och ojämlikheter i tillgången till forskning och innovation har lett till förlorat förtroende hos medborgarna, men vissa ser också
  forskning och innovation som avlägset och elitistiskt utan tydliga fördelar för medborgarna, vilket framkallar attityder som hämmar skapandet och spridningen av innovativa lösningar, och skepsis mot evidensbaserad offentlig politik. Detta kräver
  att man bekämpar de skillnader som konstaterats samt utvecklar
  bättre kopplingar mellan vetenskapsmän, medborgarna och beslutsfattarna och mer kraftfulla strategier för att samla vetenskaplig bevisning i sig.

Dessa skillnader och ojämlikheter i tillgången till forskning och innovation har lett till förlorat förtroende hos medborgarna, men vissa ser också

att man bekämpar de skillnader som konstaterats samt utvecklar

Ändringsrekommendation 66

Ändringsrekommendation 66

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, femte stycket (s. 76)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| EU behöver nu höja ribban för kvaliteten på och inverkan av sitt forsknings- och innovationssystem, vilket kräver ett förnyat europeiskt forskningsområde (ERA), som får bättre stöd från EU:s ramprogram för forskning och innovation. Det behövs i synnerhet en välintegrerad men ändå skräddarsydd uppsättning EU-åtgärder i kombination med reformer och prestationsförbättringar på nationell nivå (till vilka strategier för smart specialisering som stöds genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) kan bidra) och, i sin tur, institutionella förändringar inom organisationer som finansierar och bedriver forskning, däribland universitet. Genom att kombinera ansträngningarna på EU-nivå, kan synergier utnyttjas och nödvändig skala kan nås för att göra stödet till nationella politiska reformer mer effektivt och verkningsfullt. | EU behöver nu höja ribban för kvaliteten på och inverkan av sitt forsknings- och innovationssystem, vilket kräver ett förnyat europeiskt forskningsområde (ERA), som får bättre stöd från EU:s ramprogram för forskning och innovation. Det behövs i synnerhet en välintegrerad men ändå skräddarsydd uppsättning EU-åtgärder i kombination med reformer och prestationsförbättringar på nationell
  , regional och lokal
  nivå (till vilka strategier för smart specialisering som stöds genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) kan bidra) och, i sin tur, institutionella förändringar inom organisationer som finansierar och bedriver forskning, däribland universitet. Genom att kombinera ansträngningarna på EU-nivå, kan synergier utnyttjas och nödvändig skala kan nås för att göra stödet till nationella
  , regionala och lokala
  politiska reformer mer effektivt och verkningsfullt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

EU behöver nu höja ribban för kvaliteten på och inverkan av sitt forsknings- och innovationssystem, vilket kräver ett förnyat europeiskt forskningsområde (ERA), som får bättre stöd från EU:s ramprogram för forskning och innovation. Det behövs i synnerhet en välintegrerad men ändå skräddarsydd uppsättning EU-åtgärder i kombination med reformer och prestationsförbättringar på nationell nivå (till vilka strategier för smart specialisering som stöds genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) kan bidra) och, i sin tur, institutionella förändringar inom organisationer som finansierar och bedriver forskning, däribland universitet. Genom att kombinera ansträngningarna på EU-nivå, kan synergier utnyttjas och nödvändig skala kan nås för att göra stödet till nationella politiska reformer mer effektivt och verkningsfullt.

EU behöver nu höja ribban för kvaliteten på och inverkan av sitt forsknings- och innovationssystem, vilket kräver ett förnyat europeiskt forskningsområde (ERA), som får bättre stöd från EU:s ramprogram för forskning och innovation. Det behövs i synnerhet en välintegrerad men ändå skräddarsydd uppsättning EU-åtgärder i kombination med reformer och prestationsförbättringar på nationell
  , regional och lokal
  nivå (till vilka strategier för smart specialisering som stöds genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) kan bidra) och, i sin tur, institutionella förändringar inom organisationer som finansierar och bedriver forskning, däribland universitet. Genom att kombinera ansträngningarna på EU-nivå, kan synergier utnyttjas och nödvändig skala kan nås för att göra stödet till nationella
  , regionala och lokala
  politiska reformer mer effektivt och verkningsfullt.

, regional och lokal

, regionala och lokala

Ändringsrekommendation 67

Ändringsrekommendation 67

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, sjätte stycket (s. 76)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den verksamhet som får stöd genom denna del behandlar det europeiska forskningsområdets politiska prioriteringar, men generellt sett ges stöd till alla delar av Horisont Europa. Verksamhet kan också bedrivas för att främja kompetensrörlighet i hela det europeiska forskningsområdet genom mobilitet för forskare och innovatörer. | Den verksamhet som får stöd genom denna del behandlar det europeiska forskningsområdets politiska prioriteringar, men generellt sett ges stöd till alla delar av Horisont Europa. Verksamhet kan också bedrivas för att främja kompetensrörlighet i hela det europeiska forskningsområdet genom mobilitet för forskare och innovatörer.
  Andra åtgärder kan syfta till att stödja framväxten och struktureringen av samt spetskompetensen inom nya regionala innovationsekosystem och innovationsnav i de medlemsstater och regioner som släpar efter i utvecklingen av forskning och innovation. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den verksamhet som får stöd genom denna del behandlar det europeiska forskningsområdets politiska prioriteringar, men generellt sett ges stöd till alla delar av Horisont Europa. Verksamhet kan också bedrivas för att främja kompetensrörlighet i hela det europeiska forskningsområdet genom mobilitet för forskare och innovatörer.

Den verksamhet som får stöd genom denna del behandlar det europeiska forskningsområdets politiska prioriteringar, men generellt sett ges stöd till alla delar av Horisont Europa. Verksamhet kan också bedrivas för att främja kompetensrörlighet i hela det europeiska forskningsområdet genom mobilitet för forskare och innovatörer.
  Andra åtgärder kan syfta till att stödja framväxten och struktureringen av samt spetskompetensen inom nya regionala innovationsekosystem och innovationsnav i de medlemsstater och regioner som släpar efter i utvecklingen av forskning och innovation.

Andra åtgärder kan syfta till att stödja framväxten och struktureringen av samt spetskompetensen inom nya regionala innovationsekosystem och innovationsnav i de medlemsstater och regioner som släpar efter i utvecklingen av forskning och innovation.

Ändringsrekommendation 68

Ändringsrekommendation 68

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, ”Spridning av spetskompetens” (s. 89)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Allmänna riktlinjer | Allmänna riktlinjer |
| — | Teaming, för att skapa nya eller uppgradera befintliga spetsforskningscentrum i kvalificerade länder, genom att bygga vidare på partnerskap mellan ledande vetenskapliga institutioner och partnerinstitutioner. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

—

Teaming, för att skapa nya eller uppgradera befintliga spetsforskningscentrum i kvalificerade länder, genom att bygga vidare på partnerskap mellan ledande vetenskapliga institutioner och partnerinstitutioner.

Teaming

| — | Teaming, för att skapa nya eller uppgradera befintliga
  regionala innovationsekosystem och innovationsnav samt
  spetsforskningscentrum i kvalificerade länder, genom att bygga vidare på partnerskap mellan ledande vetenskapliga institutioner och partnerinstitutioner. |
| --- | --- |

—

Teaming, för att skapa nya eller uppgradera befintliga
  regionala innovationsekosystem och innovationsnav samt
  spetsforskningscentrum i kvalificerade länder, genom att bygga vidare på partnerskap mellan ledande vetenskapliga institutioner och partnerinstitutioner.

Teaming

regionala innovationsekosystem och innovationsnav samt

| — | Twinning, för att väsentligt stärka ett universitet eller en forskningsorganisation från ett kvalificerat land inom ett visst område, genom att sätta dem i förbindelse med internationella ledande forskningsinstitut från andra medlemsstater eller associerade länder. |
| --- | --- |

—

Twinning, för att väsentligt stärka ett universitet eller en forskningsorganisation från ett kvalificerat land inom ett visst område, genom att sätta dem i förbindelse med internationella ledande forskningsinstitut från andra medlemsstater eller associerade länder.

Twinning

| — | Twinning, för att väsentligt stärka ett universitet eller en forskningsorganisation från ett kvalificerat land inom ett visst område, genom att sätta dem i förbindelse med internationella ledande forskningsinstitut från andra medlemsstater eller associerade länder. |
| --- | --- |

—

Twinning, för att väsentligt stärka ett universitet eller en forskningsorganisation från ett kvalificerat land inom ett visst område, genom att sätta dem i förbindelse med internationella ledande forskningsinstitut från andra medlemsstater eller associerade länder.

Twinning

| — | ERA Chairs, för att hjälpa universitet eller forskningsorganisationer att locka till sig och behålla enastående mänskliga resurser under ledning av en framstående forskare och forskningsledare (ERA-professuren), och att genomföra strukturella förändringar för att uppnå spetskompetens på en hållbar grund. |
| --- | --- |

—

ERA Chairs, för att hjälpa universitet eller forskningsorganisationer att locka till sig och behålla enastående mänskliga resurser under ledning av en framstående forskare och forskningsledare (ERA-professuren), och att genomföra strukturella förändringar för att uppnå spetskompetens på en hållbar grund.

| — | ERA Chairs, för att hjälpa universitet eller forskningsorganisationer att locka till sig och behålla enastående mänskliga resurser under ledning av en framstående forskare och forskningsledare (ERA-professuren), och att genomföra strukturella förändringar för att uppnå spetskompetens på en hållbar grund. |
| --- | --- |

—

ERA Chairs, för att hjälpa universitet eller forskningsorganisationer att locka till sig och behålla enastående mänskliga resurser under ledning av en framstående forskare och forskningsledare (ERA-professuren), och att genomföra strukturella förändringar för att uppnå spetskompetens på en hållbar grund.

| — | Europeiskt samarbete inom vetenskap och teknik (Cost), som inbegriper ambitiösa villkor när det gäller medtagande av kvalificerade länder, och andra åtgärder för att sörja för vetenskapligt nätverksarbete, kapacitetsuppbyggnad och karriärutvecklingsstöd till forskare från dessa målländer. 80 % av Cost:s totala budget kommer att anslås till åtgärder som är helt och hållet anpassade till målen i detta insatsområde. |
| --- | --- |

—

Europeiskt samarbete inom vetenskap och teknik (Cost), som inbegriper ambitiösa villkor när det gäller medtagande av kvalificerade länder, och andra åtgärder för att sörja för vetenskapligt nätverksarbete, kapacitetsuppbyggnad och karriärutvecklingsstöd till forskare från dessa målländer. 80 % av Cost:s totala budget kommer att anslås till åtgärder som är helt och hållet anpassade till målen i detta insatsområde.

| — | Europeiskt samarbete inom vetenskap och teknik (Cost), som inbegriper ambitiösa villkor när det gäller medtagande av kvalificerade länder, och andra åtgärder för att sörja för vetenskapligt nätverksarbete, kapacitetsuppbyggnad och karriärutvecklingsstöd till forskare från dessa målländer. 80 % av Cost:s totala budget kommer att anslås till åtgärder som är helt och hållet anpassade till målen i detta insatsområde. |
| --- | --- |

—

Europeiskt samarbete inom vetenskap och teknik (Cost), som inbegriper ambitiösa villkor när det gäller medtagande av kvalificerade länder, och andra åtgärder för att sörja för vetenskapligt nätverksarbete, kapacitetsuppbyggnad och karriärutvecklingsstöd till forskare från dessa målländer. 80 % av Cost:s totala budget kommer att anslås till åtgärder som är helt och hållet anpassade till målen i detta insatsområde.

| — | Transregionalt samarbete kring gemensamma smarta specialiseringar och mellan regionala innovationsekosystem och innovationsnav genom att stödja och underlätta deltagande av ekosystem som är under framväxt och utveckling. |
| --- | --- |

—

Transregionalt samarbete kring gemensamma smarta specialiseringar och mellan regionala innovationsekosystem och innovationsnav genom att stödja och underlätta deltagande av ekosystem som är under framväxt och utveckling.

Transregionalt samarbete kring gemensamma smarta specialiseringar och mellan regionala innovationsekosystem och innovationsnav genom att stödja och underlätta deltagande av ekosystem som är under framväxt och utveckling.

Ändringsrekommendation 69

Ändringsrekommendation 69

Bilaga I ”Programverksamheter”, ”Förstärkning av det europeiska forskningsområdet”, ”Reformera och förbättra EU:s forsknings- och innovationssystem” (s. 80)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Politiska reformer på nationell nivå kommer att få kraft av utvecklingen av politiska initiativ på EU-nivå, forskning, nätverksarbete, partnerskap, samordning, datainsamling och övervakning och utvärdering. | Politiska reformer på nationell
  , regional och lokal
  nivå kommer att få kraft av utvecklingen av politiska initiativ på EU-nivå, forskning, nätverksarbete, partnerskap, samordning, datainsamling och övervakning och utvärdering. |
| Allmänna riktlinjer | Allmänna riktlinjer |
| — | Stärka evidensbasen för forsknings- och innovationspolitik, för en bättre förståelse av de olika aspekterna och komponenterna i nationella forsknings- och innovationssystem, bland annat drivkrafter, effekter och tillhörande politik. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Politiska reformer på nationell nivå kommer att få kraft av utvecklingen av politiska initiativ på EU-nivå, forskning, nätverksarbete, partnerskap, samordning, datainsamling och övervakning och utvärdering.

Politiska reformer på nationell
  , regional och lokal
  nivå kommer att få kraft av utvecklingen av politiska initiativ på EU-nivå, forskning, nätverksarbete, partnerskap, samordning, datainsamling och övervakning och utvärdering.

, regional och lokal

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

Allmänna riktlinjer

—

Stärka evidensbasen för forsknings- och innovationspolitik, för en bättre förståelse av de olika aspekterna och komponenterna i nationella forsknings- och innovationssystem, bland annat drivkrafter, effekter och tillhörande politik.

| — | Stärka evidensbasen för forsknings- och innovationspolitik, för en bättre förståelse av de olika aspekterna och komponenterna i nationella
  , regionala och lokala
  forsknings- och innovationssystem, bland annat drivkrafter, effekter och tillhörande politik. |
| --- | --- |

—

Stärka evidensbasen för forsknings- och innovationspolitik, för en bättre förståelse av de olika aspekterna och komponenterna i nationella
  , regionala och lokala
  forsknings- och innovationssystem, bland annat drivkrafter, effekter och tillhörande politik.

, regionala och lokala

| — | Framåtriktad verksamhet, för att i samordning med och medverkan av nationella myndigheter och framtidsorienterade aktörer, på ett inkluderande sätt, med utgångspunkt i framsteg i prognosmetoden, analysera behoven och göra resultaten mer politiskt relevanta samtidigt som synergier inom och utanför programmet kan användas. |
| --- | --- |

—

Framåtriktad verksamhet, för att i samordning med och medverkan av nationella myndigheter och framtidsorienterade aktörer, på ett inkluderande sätt, med utgångspunkt i framsteg i prognosmetoden, analysera behoven och göra resultaten mer politiskt relevanta samtidigt som synergier inom och utanför programmet kan användas.

| — | Framåtriktad verksamhet, för att i samordning med och medverkan av nationella myndigheter
  , lokala och regionala myndigheter
  och framtidsorienterade aktörer, på ett inkluderande sätt, med utgångspunkt i framsteg i prognosmetoden, analysera behoven och göra resultaten mer politiskt relevanta samtidigt som synergier inom och utanför programmet kan användas. |
| --- | --- |

—

Framåtriktad verksamhet, för att i samordning med och medverkan av nationella myndigheter
  , lokala och regionala myndigheter
  och framtidsorienterade aktörer, på ett inkluderande sätt, med utgångspunkt i framsteg i prognosmetoden, analysera behoven och göra resultaten mer politiskt relevanta samtidigt som synergier inom och utanför programmet kan användas.

, lokala och regionala myndigheter

| — | Påskynda övergången till öppen vetenskap genom att övervaka, analysera och stödja utveckling och användning av politik och praxis för öppen vetenskap i medlemsstater, regioner, institutioner och bland forskare, på ett sätt som optimerar synergier och enhetlighet på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Påskynda övergången till öppen vetenskap genom att övervaka, analysera och stödja utveckling och användning av politik och praxis för öppen vetenskap i medlemsstater, regioner, institutioner och bland forskare, på ett sätt som optimerar synergier och enhetlighet på EU-nivå.

| — | Påskynda övergången till öppen vetenskap genom att övervaka, analysera och stödja utveckling och användning av politik och praxis för öppen vetenskap i medlemsstater, regioner,
  kommuner,
  institutioner och bland forskare, på ett sätt som optimerar synergier och enhetlighet på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Påskynda övergången till öppen vetenskap genom att övervaka, analysera och stödja utveckling och användning av politik och praxis för öppen vetenskap i medlemsstater, regioner,
  kommuner,
  institutioner och bland forskare, på ett sätt som optimerar synergier och enhetlighet på EU-nivå.

kommuner,

| — | Stödja nationella forsknings- och innovationspolitiska reformer, bland annat genom en förstärkt uppsättning tjänster från enheten för politiskt stöd (dvs. sakkunnigbedömningar, särskilda stödåtgärder, ömsesidigt lärande och kunskapscentrum) till medlemsstaterna och associerade länder, i samverkan med Europeiska regionala utvecklingsfonden, stödtjänsten för strukturreformer och reformverktyget. |
| --- | --- |

—

Stödja nationella forsknings- och innovationspolitiska reformer, bland annat genom en förstärkt uppsättning tjänster från enheten för politiskt stöd (dvs. sakkunnigbedömningar, särskilda stödåtgärder, ömsesidigt lärande och kunskapscentrum) till medlemsstaterna och associerade länder, i samverkan med Europeiska regionala utvecklingsfonden, stödtjänsten för strukturreformer och reformverktyget.

| — | Stödja nationella
  , regionala och lokala
  forsknings- och innovationspolitiska reformer, bland annat genom en förstärkt uppsättning tjänster från enheten för politiskt stöd (dvs. sakkunnigbedömningar, särskilda stödåtgärder, ömsesidigt lärande och kunskapscentrum) till medlemsstaterna
  , regionerna och kommunerna
  och associerade länder, i samverkan med Europeiska regionala utvecklingsfonden, stödtjänsten för strukturreformer och reformverktyget. |
| --- | --- |

—

Stödja nationella
  , regionala och lokala
  forsknings- och innovationspolitiska reformer, bland annat genom en förstärkt uppsättning tjänster från enheten för politiskt stöd (dvs. sakkunnigbedömningar, särskilda stödåtgärder, ömsesidigt lärande och kunskapscentrum) till medlemsstaterna
  , regionerna och kommunerna
  och associerade länder, i samverkan med Europeiska regionala utvecklingsfonden, stödtjänsten för strukturreformer och reformverktyget.

, regionala och lokala

, regionerna och kommunerna

| — | Stödja framväxten, struktureringen och utvecklingen av regionala innovationsekosystem och innovationsnav. Vid en gemensam ansökan av medlemsstaten och de lokala och regionala myndigheterna kan en särskild samarbetsåtgärd mellan kommissionen och dessa nationella, regionala och lokala aktörer genomföras för att stärka relevansen hos användningen av Eruf och ESF+ inom forskning och innovation, underlätta tillgången till Horisont Europa och stärka synergieffekterna mellan de olika fonderna och ramprogrammet, t.ex. inom ramen för nya europeiska partnerskap och samfinansierade program. Kommissionens avdelningar och organ som ansvarar för genomförandet av Horisont Europa kommer att vara direkt delaktiga i denna ordning. |
| --- | --- |

—

Stödja framväxten, struktureringen och utvecklingen av regionala innovationsekosystem och innovationsnav. Vid en gemensam ansökan av medlemsstaten och de lokala och regionala myndigheterna kan en särskild samarbetsåtgärd mellan kommissionen och dessa nationella, regionala och lokala aktörer genomföras för att stärka relevansen hos användningen av Eruf och ESF+ inom forskning och innovation, underlätta tillgången till Horisont Europa och stärka synergieffekterna mellan de olika fonderna och ramprogrammet, t.ex. inom ramen för nya europeiska partnerskap och samfinansierade program. Kommissionens avdelningar och organ som ansvarar för genomförandet av Horisont Europa kommer att vara direkt delaktiga i denna ordning.

Stödja framväxten, struktureringen och utvecklingen av regionala innovationsekosystem och innovationsnav. Vid en gemensam ansökan av medlemsstaten och de lokala och regionala myndigheterna kan en särskild samarbetsåtgärd mellan kommissionen och dessa nationella, regionala och lokala aktörer genomföras för att stärka relevansen hos användningen av Eruf och ESF+ inom forskning och innovation, underlätta tillgången till Horisont Europa och stärka synergieffekterna mellan de olika fonderna och ramprogrammet, t.ex. inom ramen för nya europeiska partnerskap och samfinansierade program. Kommissionens avdelningar och organ som ansvarar för genomförandet av Horisont Europa kommer att vara direkt delaktiga i denna ordning.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén upprepar sin efterlysning av en övergripande strategi för unionens finansiella insatser för forskning, utbildning och innovation, vilket för närvarande saknas i budgetarbetet. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén upprepar sin efterlysning av en övergripande strategi för unionens finansiella insatser för forskning, utbildning och innovation, vilket för närvarande saknas i budgetarbetet.

| 2. | Kommittén anser att nivån på de medel som anslagits till Horisont Europa är tillfredsställande i det nuvarande budgetläget, och att bara en betydande ökning av unionens budget skulle kunna motivera en omprövning, som då borde koncentreras till tredje pelaren och delen ”Förstärkning av det europeiska forskningsområdet”. |
| --- | --- |

2.

Kommittén anser att nivån på de medel som anslagits till Horisont Europa är tillfredsställande i det nuvarande budgetläget, och att bara en betydande ökning av unionens budget skulle kunna motivera en omprövning, som då borde koncentreras till tredje pelaren och delen ”Förstärkning av det europeiska forskningsområdet”.

| 3. | Kommittén är bekymrad över risken för ökade skillnader mellan de kommuner och regioner som är stora stödmottagare inom ramprogrammet för forskning och innovation, vars budget kommer att öka, och övriga, som kommer att känna av konsekvenserna av de minskade sammanhållningspolitiska budgetarna. Kommittén upprepar att EU enligt artikel 174 i EUF-fördraget ska utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning. ReK varnar för att de åtgärder som vidtagits för att minska skillnaderna mellan regionerna i syfte att ta itu med utmaningarna, däribland den demografiska utmaningen, och främja tillgång för alla till Horisont Europa är otillräckliga. |
| --- | --- |

3.

Kommittén är bekymrad över risken för ökade skillnader mellan de kommuner och regioner som är stora stödmottagare inom ramprogrammet för forskning och innovation, vars budget kommer att öka, och övriga, som kommer att känna av konsekvenserna av de minskade sammanhållningspolitiska budgetarna. Kommittén upprepar att EU enligt artikel 174 i EUF-fördraget ska utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning. ReK varnar för att de åtgärder som vidtagits för att minska skillnaderna mellan regionerna i syfte att ta itu med utmaningarna, däribland den demografiska utmaningen, och främja tillgång för alla till Horisont Europa är otillräckliga.

| 4. | ReK efterlyser ett verkligt beaktande av den spetskompetens som finns i alla unionens medlemsstater och regioner för att förbättra nivån på den vetenskapliga spetskompetensen i Europa som helhet och inte enbart i ett fåtal stora regioner och storstäder. |
| --- | --- |

4.

ReK efterlyser ett verkligt beaktande av den spetskompetens som finns i alla unionens medlemsstater och regioner för att förbättra nivån på den vetenskapliga spetskompetensen i Europa som helhet och inte enbart i ett fåtal stora regioner och storstäder.

| 5. | Kommittén framhåller de framsteg som gjorts när det gäller att inom Horisont Europa beakta den lokala och regionala verkligheten i fråga om innovation, men beklagar starkt den envisa vägran att erkänna den vetenskapliga spetskompetensens territoriella grund, de regionala innovationsekosystemens och innovationsnavens bidrag till unionens dynamik och de lokala och regionala myndigheternas roll i programplaneringen och genomförandet av forsknings- och innovationspolitiken. En formell definition av regionala innovationsekosystem och innovationsnav är en förutsättning för att de faktiskt ska beaktas. |
| --- | --- |

5.

Kommittén framhåller de framsteg som gjorts när det gäller att inom Horisont Europa beakta den lokala och regionala verkligheten i fråga om innovation, men beklagar starkt den envisa vägran att erkänna den vetenskapliga spetskompetensens territoriella grund, de regionala innovationsekosystemens och innovationsnavens bidrag till unionens dynamik och de lokala och regionala myndigheternas roll i programplaneringen och genomförandet av forsknings- och innovationspolitiken. En formell definition av regionala innovationsekosystem och innovationsnav är en förutsättning för att de faktiskt ska beaktas.

| 6. | ReK uppmanar med eftertryck till att göra de lokala och regionala myndigheterna fullt delaktiga i den strategiska planering som kommer att vägleda genomförandet av Horisont Europa, och till att i detta sammanhang beakta strategierna för smart specialisering. |
| --- | --- |

6.

ReK uppmanar med eftertryck till att göra de lokala och regionala myndigheterna fullt delaktiga i den strategiska planering som kommer att vägleda genomförandet av Horisont Europa, och till att i detta sammanhang beakta strategierna för smart specialisering.

| 7. | De territoriella effekterna måste erkännas som grundläggande inslag i begreppet effekt för utvärderingen av programmet och projekten. |
| --- | --- |

7.

De territoriella effekterna måste erkännas som grundläggande inslag i begreppet effekt för utvärderingen av programmet och projekten.

| 8. | Det är mycket viktigt att tydligt klargöra den nödvändiga kopplingen mellan den europeiska, nationella, regionala och lokala innovationspolitiken och att de lokala och regionala myndigheterna deltar i Europeiska innovationsrådets forum. |
| --- | --- |

8.

Det är mycket viktigt att tydligt klargöra den nödvändiga kopplingen mellan den europeiska, nationella, regionala och lokala innovationspolitiken och att de lokala och regionala myndigheterna deltar i Europeiska innovationsrådets forum.

| 9. | Kommittén ställer sig till fullo bakom de nya europeiska partnerskapen och de samfinansierade åtgärderna, som kan bli de främsta verktygen för att finansiera transregionalt samarbete och program som genomförs av konsortier av regionala innovationsekosystem och innovationsnav (en process för att knyta samman territorier). En betydande del av Horisont Europa bör genomföras genom dessa ordningar, särskilt inom den andra och den tredje pelaren. |
| --- | --- |

9.

Kommittén ställer sig till fullo bakom de nya europeiska partnerskapen och de samfinansierade åtgärderna, som kan bli de främsta verktygen för att finansiera transregionalt samarbete och program som genomförs av konsortier av regionala innovationsekosystem och innovationsnav (en process för att knyta samman territorier). En betydande del av Horisont Europa bör genomföras genom dessa ordningar, särskilt inom den andra och den tredje pelaren.

| 10. | ReK önskar att alla medel som mobiliseras för att samfinansiera en åtgärd eller ett åtgärdsprogram inom ramen för Horisont Europa ska omfattas av de rättsliga bestämmelserna för detta program, särskilt dem som gäller statligt stöd. |
| --- | --- |

10.

ReK önskar att alla medel som mobiliseras för att samfinansiera en åtgärd eller ett åtgärdsprogram inom ramen för Horisont Europa ska omfattas av de rättsliga bestämmelserna för detta program, särskilt dem som gäller statligt stöd.

| 11. | Det är nödvändigt att tillhandahålla en tydlig ram för synergieffekterna mellan de olika fonderna och ramprogrammet kring fem principer: enhetlighet, komplementaritet, förenlighet, gemensam utformning och erkännande av kollektiv av lokala aktörer. ReK framhåller att det är mycket viktigt med faktisk gemensam utformning, särskilt för genomförandet av spetskompetensstämpeln. |
| --- | --- |

11.

Det är nödvändigt att tillhandahålla en tydlig ram för synergieffekterna mellan de olika fonderna och ramprogrammet kring fem principer: enhetlighet, komplementaritet, förenlighet, gemensam utformning och erkännande av kollektiv av lokala aktörer. ReK framhåller att det är mycket viktigt med faktisk gemensam utformning, särskilt för genomförandet av spetskompetensstämpeln.

| 12. | Kommittén motsätter sig starkt att möjligheten att överföra en del av de sammanhållningspolitiska medlen till Horisont Europa systematiskt skulle beslutas av medlemsstaterna. ReK insisterar med kraft på att denna möjlighet bör utövas av den berörda förvaltningsmyndigheten och att villkoren för att utnyttja dessa medel bör fastställas i samförstånd mellan denna myndighet och kommissionen och garantera att medlen återgår till det berörda geografiska området. |
| --- | --- |

12.

Kommittén motsätter sig starkt att möjligheten att överföra en del av de sammanhållningspolitiska medlen till Horisont Europa systematiskt skulle beslutas av medlemsstaterna. ReK insisterar med kraft på att denna möjlighet bör utövas av den berörda förvaltningsmyndigheten och att villkoren för att utnyttja dessa medel bör fastställas i samförstånd mellan denna myndighet och kommissionen och garantera att medlen återgår till det berörda geografiska området.

| 13. | ReK betonar vikten och nyttan av åtgärden för att stödja ”europeiska innovationsekosystem” inom tredje pelaren, och begär att dess budget ska höjas avsevärt och att detta tillvägagångssätt i synnerhet ska riktas till regionala innovationsekosystem och innovationsnav. |
| --- | --- |

13.

ReK betonar vikten och nyttan av åtgärden för att stödja ”europeiska innovationsekosystem” inom tredje pelaren, och begär att dess budget ska höjas avsevärt och att detta tillvägagångssätt i synnerhet ska riktas till regionala innovationsekosystem och innovationsnav.

| 14. | I fråga om andra pelaren är kommittén bekymrad över risken för en banalisering av ”uppdragen” och efterlyser en återgång till det operativa tillvägagångssättet med gemensam utformning, såsom föreslås i Lamyrapporten. Kommittén är också bekymrad över den svaga plats som humaniora och samhällsvetenskap ges, och efterlyser en utvidgning av de ämnen som tas upp inom klustret ”Inkluderande och säkra samhällen”. |
| --- | --- |

14.

I fråga om andra pelaren är kommittén bekymrad över risken för en banalisering av ”uppdragen” och efterlyser en återgång till det operativa tillvägagångssättet med gemensam utformning, såsom föreslås i Lamyrapporten. Kommittén är också bekymrad över den svaga plats som humaniora och samhällsvetenskap ges, och efterlyser en utvidgning av de ämnen som tas upp inom klustret ”Inkluderande och säkra samhällen”.

| 15. | ReK efterlyser, i samband med jordbruksdimensionen av klustret för livsmedel och naturresurser, att prioritet ges åt forskning om agroekologiska produktionsmetoder och produktionsmetoder för skogsjordbruk samt åt utveckling av lokala jordbrukssystem. |
| --- | --- |

15.

ReK efterlyser, i samband med jordbruksdimensionen av klustret för livsmedel och naturresurser, att prioritet ges åt forskning om agroekologiska produktionsmetoder och produktionsmetoder för skogsjordbruk samt åt utveckling av lokala jordbrukssystem.

| 16. | Kommittén noterar att kommissionens förslag är förenliga med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och understryker vikten av att beakta förslagen i denna rapport i syfte att konkret genomföra slutsatserna från arbetsgruppen om subsidiaritet. |
| --- | --- |

16.

Kommittén noterar att kommissionens förslag är förenliga med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och understryker vikten av att beakta förslagen i denna rapport i syfte att konkret genomföra slutsatserna från arbetsgruppen om subsidiaritet.

Bryssel den 9 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/125

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslag till förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden

(2018/C 461/12)

| Huvudföredragande: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR–PES), ordförande, departementsfullmäktige, Finistère |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014
  COM(2018) 390 final |

Huvudföredragande:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR–PES), ordförande, departementsfullmäktige, Finistère

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014

COM(2018) 390 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I den fleråriga budgetram som fastställs i förordning (EU) xx/xx [6] föreskrivs att unionens budget bör fortsätta att stödja fiskeri- och havspolitiken. Den föreslagna budgeten för EHFF bör uppgå till 6 140 000 000 EUR i löpande priser. EHFF:s resurser bör delas upp mellan delad förvaltning, direkt förvaltning och indirekt förvaltning. 5 311 000 000 EUR bör avsättas för stöd inom ramen för delad förvaltning och
  829 000 000
  EUR för stöd inom ramen för direkt och indirekt förvaltning. För att säkerställa stabilitet, särskilt med avseende på uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens mål, bör fastställandet av de nationella tilldelningarna inom delad förvaltning för programperioden 2021–2027 baseras på andelarna för 2014–2020. Specifika belopp bör reserveras för de yttersta randområdena, kontroll och tillsyn samt insamling och behandling av data för fiskeriförvaltning och vetenskapliga syften, medan beloppen för definitivt upphörande och exceptionellt upphörande med fiskeverksamheten bör omfattas av en övre gräns. | I den fleråriga budgetram som fastställs i förordning (EU) xx/xx [6] föreskrivs att unionens budget bör fortsätta att stödja fiskeri- och havspolitiken. Den föreslagna budgeten för EHFF
  bör bibehållas på samma nivå som för perioden 2014–2020
  .
  Den bör
  uppgå till 6 400 000 000 EUR i löpande priser. EHFF:s resurser bör delas upp mellan delad förvaltning, direkt förvaltning och indirekt förvaltning.
  90 % av den totala budgeten för EHFF (
  5 760 000 000 EUR) bör avsättas för stöd inom ramen för delad förvaltning och
  10 % (640 000 000
  EUR) för stöd inom ramen för direkt och indirekt förvaltning. För att säkerställa stabilitet, särskilt med avseende på uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens mål, bör fastställandet av de nationella tilldelningarna inom delad förvaltning för programperioden 2021–2027 baseras på andelarna för 2014–2020. Specifika belopp bör reserveras för de yttersta randområdena, kontroll och tillsyn samt insamling och behandling av data för fiskeriförvaltning och vetenskapliga syften, medan beloppen för definitivt upphörande och exceptionellt upphörande med fiskeverksamheten bör omfattas av en övre gräns. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I den fleråriga budgetram som fastställs i förordning (EU) xx/xx [6] föreskrivs att unionens budget bör fortsätta att stödja fiskeri- och havspolitiken. Den föreslagna budgeten för EHFF bör uppgå till 6 140 000 000 EUR i löpande priser. EHFF:s resurser bör delas upp mellan delad förvaltning, direkt förvaltning och indirekt förvaltning. 5 311 000 000 EUR bör avsättas för stöd inom ramen för delad förvaltning och
  829 000 000
  EUR för stöd inom ramen för direkt och indirekt förvaltning. För att säkerställa stabilitet, särskilt med avseende på uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens mål, bör fastställandet av de nationella tilldelningarna inom delad förvaltning för programperioden 2021–2027 baseras på andelarna för 2014–2020. Specifika belopp bör reserveras för de yttersta randområdena, kontroll och tillsyn samt insamling och behandling av data för fiskeriförvaltning och vetenskapliga syften, medan beloppen för definitivt upphörande och exceptionellt upphörande med fiskeverksamheten bör omfattas av en övre gräns.

I den fleråriga budgetram som fastställs i förordning (EU) xx/xx [6] föreskrivs att unionens budget bör fortsätta att stödja fiskeri- och havspolitiken. Den föreslagna budgeten för EHFF
  bör bibehållas på samma nivå som för perioden 2014–2020
  .
  Den bör
  uppgå till 6 400 000 000 EUR i löpande priser. EHFF:s resurser bör delas upp mellan delad förvaltning, direkt förvaltning och indirekt förvaltning.
  90 % av den totala budgeten för EHFF (
  5 760 000 000 EUR) bör avsättas för stöd inom ramen för delad förvaltning och
  10 % (640 000 000
  EUR) för stöd inom ramen för direkt och indirekt förvaltning. För att säkerställa stabilitet, särskilt med avseende på uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens mål, bör fastställandet av de nationella tilldelningarna inom delad förvaltning för programperioden 2021–2027 baseras på andelarna för 2014–2020. Specifika belopp bör reserveras för de yttersta randområdena, kontroll och tillsyn samt insamling och behandling av data för fiskeriförvaltning och vetenskapliga syften, medan beloppen för definitivt upphörande och exceptionellt upphörande med fiskeverksamheten bör omfattas av en övre gräns.

Motivering

Budgetanslagen bör ligga kvar på samma nivå som den innevarande perioden. 90/10-uppdelningen mellan delad, direkt och indirekt förvaltning bör återinföras (i stället för den föreslagna andelen på 86 % för delad förvaltning).

Ändringsrekommendation 2

Skäl 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (10) | EHFF bör grundas på fyra prioriteringar: att främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser, att bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet, att göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa och främja välmående kustsamhällen och att stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner. Uppfyllandet av dessa prioriteringar bör ske genom delad förvaltning, direkt förvaltning och indirekt förvaltning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(10)

EHFF bör grundas på fyra prioriteringar: att främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser, att bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet, att göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa och främja välmående kustsamhällen och att stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner. Uppfyllandet av dessa prioriteringar bör ske genom delad förvaltning, direkt förvaltning och indirekt förvaltning.

| (10) | EHFF bör grundas på fyra prioriteringar: att främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser, att bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet, att göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa och främja välmående kustsamhällen och att stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner. Uppfyllandet av dessa prioriteringar bör ske genom delad förvaltning, direkt förvaltning och indirekt förvaltning.
  Med tanke på dagens utmaningar för fiskeri- och havspolitiken är det särskilt viktigt att man i den nya EHFF säkerställer att medlen är lättillgängliga för stödmottagarna. |
| --- | --- |

(10)

EHFF bör grundas på fyra prioriteringar: att främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser, att bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet, att göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa och främja välmående kustsamhällen och att stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner. Uppfyllandet av dessa prioriteringar bör ske genom delad förvaltning, direkt förvaltning och indirekt förvaltning.
  Med tanke på dagens utmaningar för fiskeri- och havspolitiken är det särskilt viktigt att man i den nya EHFF säkerställer att medlen är lättillgängliga för stödmottagarna.

Motivering

De fyra prioriteringarna bör välkomnas, men inriktningen på stödmottagarnas intresse bör betonas i högre grad.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (12a) EHFF bör även bidra till övriga FN-mål för hållbar utveckling. I synnerhet beaktas följande mål i denna förordning:




  Mål 1 – avskaffa fattigdomen: EHFF bidrar, tillsammans med Ejflu, till att förbättra levnadsvillkoren för de mest utsatta kustsamhällena, särskilt de som är beroende av en enda fiskeresurs som hotas av överfiske, globala förändringar eller miljöproblem.




  Mål 3 – god hälsa och välbefinnande: EHFF bidrar, tillsammans med Ejflu, till kampen mot förorening av kustvatten, som orsakar endemiska sjukdomar, och till en god kvalitet på livsmedel från fiske och vattenbruk.




  Mål 7 – ren energi: Genom att finansiera den blå ekonomin främjar EHFF, tillsammans med medlen som avsatts för Horisont 2020, utbyggnaden av förnybar havsenergi och säkerställer att denna utveckling är förenlig med skyddet av den marina miljön och bevarandet av fiskeresurserna.




  Mål 8 – anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt: EHFF bidrar, tillsammans med Europeiska socialfonden, till utvecklingen av den blå ekonomin, en faktor för ekonomisk tillväxt. Fonden säkerställer också att denna ekonomiska tillväxt är en källa till anständiga arbetstillfällen för kustsamhällena. Vidare bidrar EHFF till att förbättra yrkesfiskarnas arbetsvillkor.




  Mål 12 – hållbar konsumtion och produktion: EHFF bidrar till strävan mot ett rationellt utnyttjande av naturresurserna och en begränsning av slöseriet med natur- och energiresurser.




  Mål 13 – kampen mot klimatförändringarna: En del av EHFF:s budget ska göras tillgänglig för åtgärder för begränsning av klimatförändringarna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(12a) EHFF bör även bidra till övriga FN-mål för hållbar utveckling. I synnerhet beaktas följande mål i denna förordning:

Mål 1 – avskaffa fattigdomen: EHFF bidrar, tillsammans med Ejflu, till att förbättra levnadsvillkoren för de mest utsatta kustsamhällena, särskilt de som är beroende av en enda fiskeresurs som hotas av överfiske, globala förändringar eller miljöproblem.

Mål 3 – god hälsa och välbefinnande: EHFF bidrar, tillsammans med Ejflu, till kampen mot förorening av kustvatten, som orsakar endemiska sjukdomar, och till en god kvalitet på livsmedel från fiske och vattenbruk.

Mål 7 – ren energi: Genom att finansiera den blå ekonomin främjar EHFF, tillsammans med medlen som avsatts för Horisont 2020, utbyggnaden av förnybar havsenergi och säkerställer att denna utveckling är förenlig med skyddet av den marina miljön och bevarandet av fiskeresurserna.

Mål 8 – anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt: EHFF bidrar, tillsammans med Europeiska socialfonden, till utvecklingen av den blå ekonomin, en faktor för ekonomisk tillväxt. Fonden säkerställer också att denna ekonomiska tillväxt är en källa till anständiga arbetstillfällen för kustsamhällena. Vidare bidrar EHFF till att förbättra yrkesfiskarnas arbetsvillkor.

Mål 12 – hållbar konsumtion och produktion: EHFF bidrar till strävan mot ett rationellt utnyttjande av naturresurserna och en begränsning av slöseriet med natur- och energiresurser.

Mål 13 – kampen mot klimatförändringarna: En del av EHFF:s budget ska göras tillgänglig för åtgärder för begränsning av klimatförändringarna.

Motivering

EU har spelat en viktig roll i utformningen av den globala Agenda 2030 och har åtagit sig att bidra starkt till uppnåendet av dess 17 mål (meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 22 november 2016 – COM(2016) 739).

Ändringsrekommendation 4

Skäl 26

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (26) | Med tanke på de utmaningar som ligger i att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål, bör det vara möjligt för EHFF att stödja åtgärder för förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor. I detta sammanhang förblir det ibland nödvändigt att bevilja stöd för anpassning av flottan med avseende på vissa flottsegment och havsområden. Sådant stöd bör vara strängt inriktat på bevarande och hållbart nyttjande av marina biologiska resurser och syfta till att uppnå balans mellan fiskekapaciteten och de tillgängliga fiskemöjligheterna. Därför bör EHFF ha möjlighet att stödja definitivt upphörande med fiskeverksamhet i flottsegment där fiskekapaciteten inte balanseras med de tillgängliga fiskemöjligheterna. Sådant stöd bör vara ett verktyg i handlingsplanerna för anpassning av flottsegment med konstaterad strukturell överkapacitet, enligt föreskrifterna i artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013, och bör genomföras antingen genom skrotning av fiskefartyget eller genom avveckling och ombyggnad för annan verksamhet än kommersiellt fiske. När ombyggnad för annan verksamhet skulle leda till att fritidsfiskets belastning på de marina ekosystemen ökar bör stöd endast beviljas om det är förenligt med den gemensamma fiskeripolitiken och målen i de berörda fleråriga planerna. För att säkerställa enhetlighet i den strukturella anpassningen av flottan till bevarandemålen, bör stödet för definitivt upphörande med fiskeverksamheten vara strängt knutet till vissa villkor och kopplat till visade resultat. Det bör därför genomföras endast genom finansiering som inte är kopplad till kostnader, i enlighet med förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Under denna mekanism bör medlemsstaterna inte få ersättning från kommissionen för definitivt upphörande med verksamheten på grundval av kostnader som faktiskt uppstått, utan på grundval av att de har uppfyllt villkoren och uppnått resultat. Kommissionen bör därför fastställa dessa villkor i en delegerad akt, och villkoren bör kopplas till uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(26)

Med tanke på de utmaningar som ligger i att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål, bör det vara möjligt för EHFF att stödja åtgärder för förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor. I detta sammanhang förblir det ibland nödvändigt att bevilja stöd för anpassning av flottan med avseende på vissa flottsegment och havsområden. Sådant stöd bör vara strängt inriktat på bevarande och hållbart nyttjande av marina biologiska resurser och syfta till att uppnå balans mellan fiskekapaciteten och de tillgängliga fiskemöjligheterna. Därför bör EHFF ha möjlighet att stödja definitivt upphörande med fiskeverksamhet i flottsegment där fiskekapaciteten inte balanseras med de tillgängliga fiskemöjligheterna. Sådant stöd bör vara ett verktyg i handlingsplanerna för anpassning av flottsegment med konstaterad strukturell överkapacitet, enligt föreskrifterna i artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013, och bör genomföras antingen genom skrotning av fiskefartyget eller genom avveckling och ombyggnad för annan verksamhet än kommersiellt fiske. När ombyggnad för annan verksamhet skulle leda till att fritidsfiskets belastning på de marina ekosystemen ökar bör stöd endast beviljas om det är förenligt med den gemensamma fiskeripolitiken och målen i de berörda fleråriga planerna. För att säkerställa enhetlighet i den strukturella anpassningen av flottan till bevarandemålen, bör stödet för definitivt upphörande med fiskeverksamheten vara strängt knutet till vissa villkor och kopplat till visade resultat. Det bör därför genomföras endast genom finansiering som inte är kopplad till kostnader, i enlighet med förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Under denna mekanism bör medlemsstaterna inte få ersättning från kommissionen för definitivt upphörande med verksamheten på grundval av kostnader som faktiskt uppstått, utan på grundval av att de har uppfyllt villkoren och uppnått resultat. Kommissionen bör därför fastställa dessa villkor i en delegerad akt, och villkoren bör kopplas till uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål.

| (26) | Med tanke på de utmaningar som ligger i att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål, bör det vara möjligt för EHFF att stödja åtgärder för förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor
  , i enlighet med Europaparlamentets betänkande om förvaltningen av fiskeflottor i de yttersta randområdena
  . I detta sammanhang förblir det ibland nödvändigt att bevilja stöd för anpassning av flottan med avseende på vissa flottsegment och havsområden. Sådant stöd bör vara strängt inriktat på bevarande och hållbart nyttjande av marina biologiska resurser och syfta till att uppnå balans mellan fiskekapaciteten och de tillgängliga fiskemöjligheterna. Därför bör EHFF ha möjlighet att stödja definitivt upphörande med fiskeverksamhet i flottsegment där fiskekapaciteten inte balanseras med de tillgängliga fiskemöjligheterna. Sådant stöd bör vara ett verktyg i handlingsplanerna för anpassning av flottsegment med konstaterad strukturell överkapacitet, enligt föreskrifterna i artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013, och bör genomföras antingen genom skrotning av fiskefartyget eller genom avveckling och ombyggnad för annan verksamhet än kommersiellt fiske. När ombyggnad för annan verksamhet skulle leda till att fritidsfiskets belastning på de marina ekosystemen ökar bör stöd endast beviljas om det är förenligt med den gemensamma fiskeripolitiken och målen i de berörda fleråriga planerna. För att säkerställa enhetlighet i den strukturella anpassningen av flottan till bevarandemålen, bör stödet för definitivt upphörande med fiskeverksamheten vara strängt knutet till vissa villkor och kopplat till visade resultat. Det bör därför genomföras endast genom finansiering som inte är kopplad till kostnader, i enlighet med förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Under denna mekanism bör medlemsstaterna inte få ersättning från kommissionen för definitivt upphörande med verksamheten på grundval av kostnader som faktiskt uppstått, utan på grundval av att de har uppfyllt villkoren och uppnått resultat. Kommissionen bör därför fastställa dessa villkor i en delegerad akt, och villkoren bör kopplas till uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål. |
| --- | --- |

(26)

Med tanke på de utmaningar som ligger i att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål, bör det vara möjligt för EHFF att stödja åtgärder för förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor
  , i enlighet med Europaparlamentets betänkande om förvaltningen av fiskeflottor i de yttersta randområdena
  . I detta sammanhang förblir det ibland nödvändigt att bevilja stöd för anpassning av flottan med avseende på vissa flottsegment och havsområden. Sådant stöd bör vara strängt inriktat på bevarande och hållbart nyttjande av marina biologiska resurser och syfta till att uppnå balans mellan fiskekapaciteten och de tillgängliga fiskemöjligheterna. Därför bör EHFF ha möjlighet att stödja definitivt upphörande med fiskeverksamhet i flottsegment där fiskekapaciteten inte balanseras med de tillgängliga fiskemöjligheterna. Sådant stöd bör vara ett verktyg i handlingsplanerna för anpassning av flottsegment med konstaterad strukturell överkapacitet, enligt föreskrifterna i artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013, och bör genomföras antingen genom skrotning av fiskefartyget eller genom avveckling och ombyggnad för annan verksamhet än kommersiellt fiske. När ombyggnad för annan verksamhet skulle leda till att fritidsfiskets belastning på de marina ekosystemen ökar bör stöd endast beviljas om det är förenligt med den gemensamma fiskeripolitiken och målen i de berörda fleråriga planerna. För att säkerställa enhetlighet i den strukturella anpassningen av flottan till bevarandemålen, bör stödet för definitivt upphörande med fiskeverksamheten vara strängt knutet till vissa villkor och kopplat till visade resultat. Det bör därför genomföras endast genom finansiering som inte är kopplad till kostnader, i enlighet med förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Under denna mekanism bör medlemsstaterna inte få ersättning från kommissionen för definitivt upphörande med verksamheten på grundval av kostnader som faktiskt uppstått, utan på grundval av att de har uppfyllt villkoren och uppnått resultat. Kommissionen bör därför fastställa dessa villkor i en delegerad akt, och villkoren bör kopplas till uppnåendet av den gemensamma fiskeripolitikens bevarandemål.

Motivering

I Europaparlamentets Rodust-betänkande (A8-0138/2017) föreslås ett godkännande av offentlig finansiering till fiskeflottornas förnyelse i de yttersta randområdena.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 28

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Det småskaliga kustfisket bedrivs av fiskefartyg under 12 meter, som inte använder släpredskap. Denna sektor står för nästan 75 % av alla fiskefartyg som är registrerade i unionen och nästan hälften av all sysselsättning inom fiskerisektorn. Aktörer inom det småskaliga kustfisket är särskilt beroende av sunda fiskbestånd som huvudsaklig inkomstkälla. EHFF bör därför ge dem en förmånsbehandling genom en stödnivå på 100 %, inklusive för insatser som avser kontroll och tillsyn, så att de uppmuntras att använda hållbara fiskemetoder. Vissa stödområden bör dessutom reserveras för småskaligt fiske i flottsegment där fiskekapaciteten balanseras med tillgängliga fiskemöjligheter, t.ex. stöd för förvärv av ett begagnat fartyg
  och för ersättning av fartygets huvudmotor eller för modernisering
  . Vidare bör medlemsstaterna inkludera en handlingsplan för småskaligt kustfiske i sitt program. Handlingsplanen bör övervakas med stöd av indikatorer, för vilka delmål och mål bör fastställas. | Det småskaliga kustfisket bedrivs av fiskefartyg under 12 meter, som inte använder släpredskap
  , och omfattar strandfiske och skaldjursfiske till fots
  . Denna sektor står för nästan 75 % av alla fiskefartyg som är registrerade i unionen och nästan hälften av all sysselsättning inom fiskerisektorn. Aktörer inom det småskaliga kustfisket är särskilt beroende av sunda fiskbestånd som huvudsaklig inkomstkälla. EHFF bör därför ge dem en förmånsbehandling genom en stödnivå på 100 %, inklusive för insatser som avser kontroll och tillsyn, så att de uppmuntras att använda hållbara fiskemetoder. Vissa stödområden bör dessutom reserveras för småskaligt fiske i flottsegment där fiskekapaciteten balanseras med tillgängliga fiskemöjligheter, t.ex. stöd för förvärv av ett begagnat fartyg
  eller konstruktion av ett nytt fartyg som inte medför en ökning av kapaciteten eller fiskeansträngningen
  . Vidare bör medlemsstaterna inkludera en handlingsplan för småskaligt kustfiske i sitt program. Handlingsplanen bör övervakas med stöd av indikatorer, för vilka delmål och mål bör fastställas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Det småskaliga kustfisket bedrivs av fiskefartyg under 12 meter, som inte använder släpredskap. Denna sektor står för nästan 75 % av alla fiskefartyg som är registrerade i unionen och nästan hälften av all sysselsättning inom fiskerisektorn. Aktörer inom det småskaliga kustfisket är särskilt beroende av sunda fiskbestånd som huvudsaklig inkomstkälla. EHFF bör därför ge dem en förmånsbehandling genom en stödnivå på 100 %, inklusive för insatser som avser kontroll och tillsyn, så att de uppmuntras att använda hållbara fiskemetoder. Vissa stödområden bör dessutom reserveras för småskaligt fiske i flottsegment där fiskekapaciteten balanseras med tillgängliga fiskemöjligheter, t.ex. stöd för förvärv av ett begagnat fartyg
  och för ersättning av fartygets huvudmotor eller för modernisering
  . Vidare bör medlemsstaterna inkludera en handlingsplan för småskaligt kustfiske i sitt program. Handlingsplanen bör övervakas med stöd av indikatorer, för vilka delmål och mål bör fastställas.

Det småskaliga kustfisket bedrivs av fiskefartyg under 12 meter, som inte använder släpredskap
  , och omfattar strandfiske och skaldjursfiske till fots
  . Denna sektor står för nästan 75 % av alla fiskefartyg som är registrerade i unionen och nästan hälften av all sysselsättning inom fiskerisektorn. Aktörer inom det småskaliga kustfisket är särskilt beroende av sunda fiskbestånd som huvudsaklig inkomstkälla. EHFF bör därför ge dem en förmånsbehandling genom en stödnivå på 100 %, inklusive för insatser som avser kontroll och tillsyn, så att de uppmuntras att använda hållbara fiskemetoder. Vissa stödområden bör dessutom reserveras för småskaligt fiske i flottsegment där fiskekapaciteten balanseras med tillgängliga fiskemöjligheter, t.ex. stöd för förvärv av ett begagnat fartyg
  eller konstruktion av ett nytt fartyg som inte medför en ökning av kapaciteten eller fiskeansträngningen
  . Vidare bör medlemsstaterna inkludera en handlingsplan för småskaligt kustfiske i sitt program. Handlingsplanen bör övervakas med stöd av indikatorer, för vilka delmål och mål bör fastställas.

Motivering

Ett syfte med EHFF-förordningen är att bidra till EU:s politik för att bekämpa klimatförändringarna (skäl 13). Att ersätta fartygs framdrivnings- och hjälpmotorer är en av de få åtgärder som kan bidra till detta mål, särskilt genom användning av ny teknik, och bör därför inte begränsas till det småskaliga kustfisket. Strandfiske bör betraktas som småskaligt kustfiske och finansiering av nya fartyg gör det möjligt att påskynda förnyelsen av den europeiska fiskeflottan.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 29

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (29) | Såsom beskrivs i kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 till Europaparlamentet, rådet, Europiska ekonomiska och sociala kommittén, regionkommittén och Europeiska investeringsbanken, med rubriken Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU: s yttersta randområden, står de yttersta randområdena inför särskilda utmaningar som hänger samman med deras avlägsna belägenhet, topografi och klimat, såsom anges i artikel 349 i fördraget, men de har även särskilda tillgångar på vilka det går att bygga en hållbar blå ekonomi. För varje enskilt yttersta randområde bör därför en handlingsplan för utveckling inom hållbara blå sektorer, inklusive hållbart nyttjande av fiske och vattenbruk, fogas till den berörda medlemsstatens program, och ett ekonomiskt anslag bör avsättas för stöd till genomförandet av dessa handlingsplaner. Det bör vara möjligt för EHFF att stödja en ersättning för de extrakostnader som ofta uppstår för de yttre randområdena på grund av deras belägenhet och ökaraktär. Det bör fastställas en övre gräns för detta stöd uttryckt som en procentsats av det totala ekonomiska anslaget. Dessutom bör en högre stödnivå än dem som gäller för andra insatser tillämpas i de yttersta randområdena. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(29)

Såsom beskrivs i kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 till Europaparlamentet, rådet, Europiska ekonomiska och sociala kommittén, regionkommittén och Europeiska investeringsbanken, med rubriken Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU: s yttersta randområden, står de yttersta randområdena inför särskilda utmaningar som hänger samman med deras avlägsna belägenhet, topografi och klimat, såsom anges i artikel 349 i fördraget, men de har även särskilda tillgångar på vilka det går att bygga en hållbar blå ekonomi. För varje enskilt yttersta randområde bör därför en handlingsplan för utveckling inom hållbara blå sektorer, inklusive hållbart nyttjande av fiske och vattenbruk, fogas till den berörda medlemsstatens program, och ett ekonomiskt anslag bör avsättas för stöd till genomförandet av dessa handlingsplaner. Det bör vara möjligt för EHFF att stödja en ersättning för de extrakostnader som ofta uppstår för de yttre randområdena på grund av deras belägenhet och ökaraktär. Det bör fastställas en övre gräns för detta stöd uttryckt som en procentsats av det totala ekonomiska anslaget. Dessutom bör en högre stödnivå än dem som gäller för andra insatser tillämpas i de yttersta randområdena.

| (29) | Såsom beskrivs i kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, regionkommittén och Europeiska investeringsbanken, med rubriken Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU: s yttersta randområden, står de yttersta randområdena inför särskilda utmaningar som hänger samman med deras avlägsna belägenhet, topografi och klimat, såsom anges i artikel 349 i fördraget, men de har även särskilda tillgångar på vilka det går att bygga en hållbar blå ekonomi. För varje enskilt yttersta randområde bör därför en handlingsplan för utveckling inom hållbara blå sektorer, inklusive hållbart nyttjande av fiske och vattenbruk, fogas till den berörda medlemsstatens program, och ett ekonomiskt anslag bör avsättas för stöd till genomförandet av dessa handlingsplaner. Det bör vara möjligt för EHFF att stödja en ersättning för de extrakostnader som ofta uppstår för de yttre randområdena på grund av deras belägenhet och ökaraktär. Det bör fastställas en övre gräns för detta stöd uttryckt som en procentsats av det totala ekonomiska anslaget.
  Dessutom bör man överväga specifika bestämmelser som möjliggör stöd från EHFF till åtgärder i dessa områden för att skydda och återställa den biologiska mångfalden i havs- och kustmiljön och ekosystemen, till investeringar i fiskeflottan och till produktiva investeringar i vattenbruk och förädlingsindustrin. När det gäller investeringar i fiskeflottan i dessa områden bör EHFF stödja särskilda åtgärder för dessa områden med beaktande av deras särdrag och belägenhet och genom att säkerställa en hållbar balans mellan fiskekapaciteten och fiskemöjligheter, i enlighet med Europaparlamentets resolution om förvaltningen av fiskeflottor i de yttersta randområdena.
  Dessutom bör en högre stödnivå än dem som gäller för andra insatser tillämpas i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

(29)

Såsom beskrivs i kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, regionkommittén och Europeiska investeringsbanken, med rubriken Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU: s yttersta randområden, står de yttersta randområdena inför särskilda utmaningar som hänger samman med deras avlägsna belägenhet, topografi och klimat, såsom anges i artikel 349 i fördraget, men de har även särskilda tillgångar på vilka det går att bygga en hållbar blå ekonomi. För varje enskilt yttersta randområde bör därför en handlingsplan för utveckling inom hållbara blå sektorer, inklusive hållbart nyttjande av fiske och vattenbruk, fogas till den berörda medlemsstatens program, och ett ekonomiskt anslag bör avsättas för stöd till genomförandet av dessa handlingsplaner. Det bör vara möjligt för EHFF att stödja en ersättning för de extrakostnader som ofta uppstår för de yttre randområdena på grund av deras belägenhet och ökaraktär. Det bör fastställas en övre gräns för detta stöd uttryckt som en procentsats av det totala ekonomiska anslaget.
  Dessutom bör man överväga specifika bestämmelser som möjliggör stöd från EHFF till åtgärder i dessa områden för att skydda och återställa den biologiska mångfalden i havs- och kustmiljön och ekosystemen, till investeringar i fiskeflottan och till produktiva investeringar i vattenbruk och förädlingsindustrin. När det gäller investeringar i fiskeflottan i dessa områden bör EHFF stödja särskilda åtgärder för dessa områden med beaktande av deras särdrag och belägenhet och genom att säkerställa en hållbar balans mellan fiskekapaciteten och fiskemöjligheter, i enlighet med Europaparlamentets resolution om förvaltningen av fiskeflottor i de yttersta randområdena.
  Dessutom bör en högre stödnivå än dem som gäller för andra insatser tillämpas i de yttersta randområdena.

Motivering

Det måste även fortsättningsvis finnas en övre gräns för den procentandel av stödet som avsätts för att ersätta extrakostnaderna i de yttre randområdena. Däremot motiverar den strukturellt betingade bräckligheten i den ekonomiska och sociala situationen i de yttersta randområdena samt målen om att främja utvecklingen av dessa områden och om att säkerställa balans mellan och lika möjligheter för alla EU:s territorier särskilda åtgärder.

Ändringsrekommendation 7

Skäl 32

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (32) | Det bör vara möjligt för EHFF att stödja främjande och hållbar utveckling av vattenbruket, inbegripet vattenbruk i sötvatten, för odling av vattenlevande djur och växter för framställning av livsmedel och andra råvaror. Vissa medlemsstater har fortfarande komplexa administrativa förfaranden – det kan vara svårt att få tillgång till utrymme och tillståndsprocesserna är tungrodda – och detta gör det svårt för sektorn att förbättra bilden av och konkurrenskraften för odlade produkter. Stödet bör vara förenligt med de fleråriga nationella strategiplanerna för utveckling av vattenbruket som utarbetas på grundval av förordning (EU) nr 1380/2013. I synnerhet bör stöd beviljas för miljömässig hållbarhet, produktiva investeringar, innovation, förvärv av yrkeskompetens, förbättring av arbetsvillkor och för kompensationsåtgärder som stöder kritiska mark- och naturförvaltningstjänster. Åtgärder på folkhälsoområdet, försäkringssystem för vattenbruksbeståndet och djurhälso- och djurskyddsåtgärder bör också vara stödberättigande. När det gäller produktiva investeringar bör stödet dock endast tillhandahållas genom finansiella instrument och genom InvestEU, vilka ger större hävstångsverkan på marknaderna och därför är mer relevanta än bidrag när det gäller att hantera finansieringsutmaningarna inom sektorn. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(32)

Det bör vara möjligt för EHFF att stödja främjande och hållbar utveckling av vattenbruket, inbegripet vattenbruk i sötvatten, för odling av vattenlevande djur och växter för framställning av livsmedel och andra råvaror. Vissa medlemsstater har fortfarande komplexa administrativa förfaranden – det kan vara svårt att få tillgång till utrymme och tillståndsprocesserna är tungrodda – och detta gör det svårt för sektorn att förbättra bilden av och konkurrenskraften för odlade produkter. Stödet bör vara förenligt med de fleråriga nationella strategiplanerna för utveckling av vattenbruket som utarbetas på grundval av förordning (EU) nr 1380/2013. I synnerhet bör stöd beviljas för miljömässig hållbarhet, produktiva investeringar, innovation, förvärv av yrkeskompetens, förbättring av arbetsvillkor och för kompensationsåtgärder som stöder kritiska mark- och naturförvaltningstjänster. Åtgärder på folkhälsoområdet, försäkringssystem för vattenbruksbeståndet och djurhälso- och djurskyddsåtgärder bör också vara stödberättigande. När det gäller produktiva investeringar bör stödet dock endast tillhandahållas genom finansiella instrument och genom InvestEU, vilka ger större hävstångsverkan på marknaderna och därför är mer relevanta än bidrag när det gäller att hantera finansieringsutmaningarna inom sektorn.

| (32) | Det bör vara möjligt för EHFF att stödja främjande och hållbar utveckling av vattenbruket, inbegripet vattenbruk i sötvatten, för odling av vattenlevande djur och växter för framställning av livsmedel och andra råvaror. Vissa medlemsstater har fortfarande komplexa administrativa förfaranden – det kan vara svårt att få tillgång till utrymme och tillståndsprocesserna är tungrodda – och detta gör det svårt för sektorn att förbättra bilden av och konkurrenskraften för odlade produkter. Stödet bör vara förenligt med de fleråriga nationella strategiplanerna för utveckling av vattenbruket som utarbetas på grundval av förordning (EU) nr 1380/2013. I synnerhet bör stöd beviljas för miljömässig hållbarhet, produktiva investeringar, innovation, förvärv av yrkeskompetens, förbättring av arbetsvillkor och för kompensationsåtgärder som stöder kritiska mark- och naturförvaltningstjänster. Åtgärder på folkhälsoområdet, försäkringssystem för vattenbruksbeståndet och djurhälso- och djurskyddsåtgärder bör också vara stödberättigande. När det gäller produktiva investeringar
  och med undantag för investeringar i de yttersta randområdena
  bör stödet dock endast tillhandahållas genom finansiella instrument och genom InvestEU, vilka ger större hävstångsverkan på marknaderna och därför är mer relevanta än bidrag när det gäller att hantera finansieringsutmaningarna inom sektorn. |
| --- | --- |

(32)

Det bör vara möjligt för EHFF att stödja främjande och hållbar utveckling av vattenbruket, inbegripet vattenbruk i sötvatten, för odling av vattenlevande djur och växter för framställning av livsmedel och andra råvaror. Vissa medlemsstater har fortfarande komplexa administrativa förfaranden – det kan vara svårt att få tillgång till utrymme och tillståndsprocesserna är tungrodda – och detta gör det svårt för sektorn att förbättra bilden av och konkurrenskraften för odlade produkter. Stödet bör vara förenligt med de fleråriga nationella strategiplanerna för utveckling av vattenbruket som utarbetas på grundval av förordning (EU) nr 1380/2013. I synnerhet bör stöd beviljas för miljömässig hållbarhet, produktiva investeringar, innovation, förvärv av yrkeskompetens, förbättring av arbetsvillkor och för kompensationsåtgärder som stöder kritiska mark- och naturförvaltningstjänster. Åtgärder på folkhälsoområdet, försäkringssystem för vattenbruksbeståndet och djurhälso- och djurskyddsåtgärder bör också vara stödberättigande. När det gäller produktiva investeringar
  och med undantag för investeringar i de yttersta randområdena
  bör stödet dock endast tillhandahållas genom finansiella instrument och genom InvestEU, vilka ger större hävstångsverkan på marknaderna och därför är mer relevanta än bidrag när det gäller att hantera finansieringsutmaningarna inom sektorn.

Motivering

Artikel 349 i EUF-fördraget tillåter att specifika åtgärder vidtas för de yttersta randområdena. Det svaga resultatet som företagen i de yttersta randområdena uppvisar är en klar indikation på behovet av fortsatt stöd inom alla stödformer till företagen för att främja produktiva investeringar i dessa områden.

Ändringsrekommendation 8

Skäl 34

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (34) | Beredningsindustrin spelar en roll när det gäller fiskeri- och vattenbruksprodukternas tillgänglighet och kvalitet. Det bör vara möjligt för EHFF att stödja målinriktade investeringar i denna industri, under förutsättning att de bidrar till att målen för den samlade marknadsordningen uppfylls. Stödet bör endast tillhandahållas genom finansieringsinstrument och genom InvestEU, inte genom bidrag. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(34)

Beredningsindustrin spelar en roll när det gäller fiskeri- och vattenbruksprodukternas tillgänglighet och kvalitet. Det bör vara möjligt för EHFF att stödja målinriktade investeringar i denna industri, under förutsättning att de bidrar till att målen för den samlade marknadsordningen uppfylls. Stödet bör endast tillhandahållas genom finansieringsinstrument och genom InvestEU, inte genom bidrag.

| (34) | Beredningsindustrin spelar en roll när det gäller fiskeri- och vattenbruksprodukternas tillgänglighet och kvalitet. Det bör vara möjligt för EHFF att stödja målinriktade investeringar i denna industri, under förutsättning att de bidrar till att målen för den samlade marknadsordningen uppfylls.
  Ett undantag görs för investeringar som lokaliseras till de yttersta randområdena, men
  stödet
  i övrigt
  bör endast tillhandahållas genom finansieringsinstrumenten och InvestEU, inte genom bidrag. |
| --- | --- |

(34)

Beredningsindustrin spelar en roll när det gäller fiskeri- och vattenbruksprodukternas tillgänglighet och kvalitet. Det bör vara möjligt för EHFF att stödja målinriktade investeringar i denna industri, under förutsättning att de bidrar till att målen för den samlade marknadsordningen uppfylls.
  Ett undantag görs för investeringar som lokaliseras till de yttersta randområdena, men
  stödet
  i övrigt
  bör endast tillhandahållas genom finansieringsinstrumenten och InvestEU, inte genom bidrag.

Motivering

Artikel 349 i EUF-fördraget tillåter att specifika åtgärder vidtas för de yttersta randområdena. Det svaga resultatet som företagen i de yttersta randområdena uppvisar är en klar indikation på behovet av fortsatt stöd inom alla stödformer till företagen för att främja produktiva investeringar i dessa områden.

Ändringsrekommendation 9

Artikel 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   .... | 2.   ... |
| | (16) | miljöolycka: oavsiktlig händelse orsakad av naturen eller människan som leder till miljöförstöring. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   ....

2.   ...

(16)

(16)

miljöolycka: oavsiktlig händelse orsakad av naturen eller människan som leder till miljöförstöring.

| (17) | vattenbrukare: alla som ägnar sig åt professionellt vattenbruk som erkänns av en medlemsstat på ett fartyg för vattenbruk eller yrkesmässigt utövar vattenbruk utan att använda ett fartyg. |
| --- | --- |

(17)

(17)

vattenbrukare: alla som ägnar sig åt professionellt vattenbruk som erkänns av en medlemsstat på ett fartyg för vattenbruk eller yrkesmässigt utövar vattenbruk utan att använda ett fartyg.

| (18) | kustfiske i svallzonen: yrkesmässigt fiske som bedrivs av fiskefartyg som är kortare än 24 meter, i territorialvatten, och med fiskeresor som är kortare än 24 timmar. |
| --- | --- |

(18)

(18)

kustfiske i svallzonen: yrkesmässigt fiske som bedrivs av fiskefartyg som är kortare än 24 meter, i territorialvatten, och med fiskeresor som är kortare än 24 timmar.

Motivering

Motivering

Begreppet ”miljöolycka”, som används i artikel 18.1 d, definieras inte. Det bör definieras för att detta begrepp inte ska bli föremål för olika tolkningar eller flera begäranden om klargöranden från kommissionen.

Det är nödvändigt att inbegripa definitionen av ”vattenbrukare” i artikel 3 för att fastställa verksamhetsområdet för dessa yrkesutövare. Begreppet ”kustfiske i svallzonen”, som är den dominerande typen av verksamhet i Medelhavsområdet som gör resor som endast varar en dag, bör också inkluderas.

Ändringsrekommendation 10

Ändringsrekommendation 10

Artikel 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Prioriteringar | Prioriteringar |
| EHFF ska bidra till genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken och havspolitiken. Fonden har följande prioriteringar: | EHFF ska bidra till genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken och havspolitiken. Fonden har följande prioriteringar: |
| (1) | Främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Prioriteringar

Prioriteringar

EHFF ska bidra till genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken och havspolitiken. Fonden har följande prioriteringar:

EHFF ska bidra till genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken och havspolitiken. Fonden har följande prioriteringar:

(1)

Främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser.

| (1) | Främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser. |
| --- | --- |

(1)

Främja hållbart fiske och bevarandet av marina biologiska resurser.

| (2) | Bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet. |
| --- | --- |

(2)

Bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet.

| (2) | Bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet. |
| --- | --- |

(2)

Bidra till livsmedelstryggheten i unionen genom vattenbruk och marknader som präglas av konkurrenskraft och hållbarhet.

| (3) | Göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa och främja välmående kustsamhällen. |
| --- | --- |

(3)

Göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa och främja välmående kustsamhällen.

| (3) | Göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa och främja välmående kustsamhällen. |
| --- | --- |

(3)

Göra det möjligt för en hållbar blå ekonomi att växa och främja välmående kustsamhällen.

| (4) | Stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner. |
| --- | --- |

(4)

Stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner.

| (4) | Stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner. |
| --- | --- |

(4)

Stärka den internationella världshavsförvaltningen och möjliggöra trygga, säkra, rena och hållbart förvaltade hav och oceaner.

Stöd inom ramen för EHFF ska bidra till att unionens miljömål och mål vad gäller begränsning av och anpassning till klimatförändringar uppnås. Detta bidrag ska spåras i enlighet med den metod som anges i bilaga IV.

Stöd inom ramen för EHFF ska bidra till att unionens miljömål och mål vad gäller begränsning av och anpassning till klimatförändringar uppnås
  , bl.a. stöd till genomförande av projekt som förbättrar uppväxtmöjligheterna för fiskyngel i överensstämmelse med ramdirektivet om vatten (2000/60/EG)
  . Detta bidrag ska spåras i enlighet med den metod som anges i bilaga IV.

, bl.a. stöd till genomförande av projekt som förbättrar uppväxtmöjligheterna för fiskyngel i överensstämmelse med ramdirektivet om vatten (2000/60/EG)

Motivering

Motivering

Möjligheten att säkerställa en grön övergång som grundar sig på en nära sammankoppling till miljömässig hållbarhet, bl.a. förbättringar i vattendrag i egenskap av lek- och uppväxtplatser för fisk, bör bibehållas som ett mål för fonden.

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

Artikel 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Utöver de faktorer som anges i artikel 17 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser] ska programmet innehålla följande: | 3.   Utöver de faktorer som anges i artikel 17 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser] ska programmet innehålla följande: |
| a) | En analys av situationen med avseende på starka och svaga sidor samt möjligheter och hot samt en förteckning över vilka behov som måste tillgodoses i det aktuella geografiska området, inbegripet, när så är lämpligt, de havsområden som programmet omfattar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.   Utöver de faktorer som anges i artikel 17 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser] ska programmet innehålla följande:

3.   Utöver de faktorer som anges i artikel 17 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser] ska programmet innehålla följande:

a)

En analys av situationen med avseende på starka och svaga sidor samt möjligheter och hot samt en förteckning över vilka behov som måste tillgodoses i det aktuella geografiska området, inbegripet, när så är lämpligt, de havsområden som programmet omfattar.

| a) | En analys av situationen med avseende på starka och svaga sidor samt möjligheter och hot samt en förteckning över vilka behov som måste tillgodoses i det aktuella geografiska området, inbegripet, när så är lämpligt, de havsområden som programmet omfattar. |
| --- | --- |

a)

En analys av situationen med avseende på starka och svaga sidor samt möjligheter och hot samt en förteckning över vilka behov som måste tillgodoses i det aktuella geografiska området, inbegripet, när så är lämpligt, de havsområden som programmet omfattar.

| b) | Handlingsplanen för småskaligt kustfiske, vilken avses i artikel 15. |
| --- | --- |

b)

Handlingsplanen för småskaligt kustfiske, vilken avses i artikel 15.

| b) | Handlingsplanen för småskaligt kustfiske, vilken avses i artikel 15. |
| --- | --- |

b)

Handlingsplanen för småskaligt kustfiske, vilken avses i artikel 15.

| c) | I tillämpliga fall, handlingsplanerna för de yttersta randområdena, vilka avses i punkt 4. |
| --- | --- |

c)

I tillämpliga fall, handlingsplanerna för de yttersta randområdena, vilka avses i punkt 4.

| c) | I tillämpliga fall, handlingsplanerna för de yttersta randområdena, vilka avses i punkt 4. |
| --- | --- |

c)

I tillämpliga fall, handlingsplanerna för de yttersta randområdena, vilka avses i punkt 4.

| d) | I tillämpliga fall, handlingsplanen eller ett regionalt operativt program för de lokala och regionala myndigheterna med ansvar för fiske och havsfrågor. |
| --- | --- |

d)

d)

I tillämpliga fall, handlingsplanen eller ett regionalt operativt program för de lokala och regionala myndigheterna med ansvar för fiske och havsfrågor.

I tillämpliga fall, handlingsplanen eller ett regionalt operativt program för de lokala och regionala myndigheterna med ansvar för fiske och havsfrågor.

...

...

6.   Kommissionen ska bedöma programmet i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser]. I sin bedömning ska den särskilt ta hänsyn till

6.   Kommissionen ska bedöma programmet i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser]. I sin bedömning ska den särskilt ta hänsyn till

| a) | den utsträckning i vilken programmet bidrar maximalt till prioriteringarna enligt artikel 4, |
| --- | --- |

a)

den utsträckning i vilken programmet bidrar maximalt till prioriteringarna enligt artikel 4,

| a) | den utsträckning i vilken programmet bidrar maximalt till prioriteringarna enligt artikel 4, |
| --- | --- |

a)

den utsträckning i vilken programmet bidrar maximalt till prioriteringarna enligt artikel 4,

| b) | balansen mellan flottornas fiskekapacitet och de tillgängliga fiskemöjligheterna, enligt medlemsstaternas årliga rapporter i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

b)

balansen mellan flottornas fiskekapacitet och de tillgängliga fiskemöjligheterna, enligt medlemsstaternas årliga rapporter i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| b) | balansen mellan flottornas fiskekapacitet och de tillgängliga fiskemöjligheterna, enligt medlemsstaternas årliga rapporter i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

b)

balansen mellan flottornas fiskekapacitet och de tillgängliga fiskemöjligheterna, enligt medlemsstaternas årliga rapporter i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| c) | i tillämpliga fall, de fleråriga förvaltningsplanerna som antagits enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1308/2013, förvaltningsplanerna som antagits enligt artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 1967/2006 och rekommendationerna från regionala fiskeriförvaltningsorganisationer när dessa är tillämpliga för unionen, |
| --- | --- |

c)

i tillämpliga fall, de fleråriga förvaltningsplanerna som antagits enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1308/2013, förvaltningsplanerna som antagits enligt artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 1967/2006 och rekommendationerna från regionala fiskeriförvaltningsorganisationer när dessa är tillämpliga för unionen,

| c) | i tillämpliga fall, de fleråriga förvaltningsplanerna som antagits enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1308/2013, förvaltningsplanerna som antagits enligt artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 1967/2006 och rekommendationerna från regionala fiskeriförvaltningsorganisationer när dessa är tillämpliga för unionen, |
| --- | --- |

c)

i tillämpliga fall, de fleråriga förvaltningsplanerna som antagits enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1308/2013, förvaltningsplanerna som antagits enligt artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 1967/2006 och rekommendationerna från regionala fiskeriförvaltningsorganisationer när dessa är tillämpliga för unionen,

| d) | genomförandet av landningsskyldigheten enligt artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

d)

genomförandet av landningsskyldigheten enligt artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| d) | genomförandet av landningsskyldigheten enligt artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

d)

genomförandet av landningsskyldigheten enligt artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| e) | de senaste uppgifterna om socioekonomisk prestation inom
  den hållbara blå ekonomin, i synnerhet
  inom
  fiskeri- och vattenbrukssektorn, |
| --- | --- |

e)

de senaste uppgifterna om socioekonomisk prestation inom
  den hållbara blå ekonomin, i synnerhet
  inom
  fiskeri- och vattenbrukssektorn,

de senaste uppgifterna om socioekonomisk prestation inom

inom

| e) | programmets förväntade socioekonomiska bidrag till
  den hållbara blå ekonomin, i synnerhet fiskeri- och vattenbrukssektorn, |
| --- | --- |

e)

programmets förväntade socioekonomiska bidrag till
  den hållbara blå ekonomin, i synnerhet fiskeri- och vattenbrukssektorn,

programmets förväntade socioekonomiska bidrag till

| f) | i tillämpliga fall, de analyser som avses i punkt 5, |
| --- | --- |

f)

i tillämpliga fall, de analyser som avses i punkt 5,

| f) | i tillämpliga fall, de analyser som avses i punkt 5, |
| --- | --- |

f)

i tillämpliga fall, de analyser som avses i punkt 5,

| g) | programmets bidrag till bevarande och återställande av marina ekosystem, medan stöd som är kopplat till Natura 2000-områden ska vara förenligt med de prioriterade åtgärdsplaner som fastställts i enlighet med artikel 8.4 i direktiv 92/43/EEG, |
| --- | --- |

g)

programmets bidrag till bevarande och återställande av marina ekosystem, medan stöd som är kopplat till Natura 2000-områden ska vara förenligt med de prioriterade åtgärdsplaner som fastställts i enlighet med artikel 8.4 i direktiv 92/43/EEG,

| g) | programmets bidrag till bevarande och återställande av marina ekosystem, medan stöd som är kopplat till Natura 2000-områden ska vara förenligt med de prioriterade åtgärdsplaner som fastställts i enlighet med artikel 8.4 i direktiv 92/43/EEG, |
| --- | --- |

g)

programmets bidrag till bevarande och återställande av marina ekosystem, medan stöd som är kopplat till Natura 2000-områden ska vara förenligt med de prioriterade åtgärdsplaner som fastställts i enlighet med artikel 8.4 i direktiv 92/43/EEG,

| h) | programmets bidrag till att minska marint skräp i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv xx/xx [direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön], |
| --- | --- |

h)

programmets bidrag till att minska marint skräp i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv xx/xx [direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön],

| h) | programmets bidrag till att minska marint skräp i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv xx/xx [direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön], |
| --- | --- |

h)

programmets bidrag till att minska marint skräp i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv xx/xx [direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön],

| i) | programmets bidrag till begränsning av och anpassning till klimatförändring. |
| --- | --- |

i)

programmets bidrag till begränsning av och anpassning till klimatförändring.

| i) | programmets bidrag till begränsning av och anpassning till klimatförändring. |
| --- | --- |

i)

programmets bidrag till begränsning av och anpassning till klimatförändring.

Motivering

Motivering

| 3 d: | Att låta medlemsstaterna om de så önskar utarbeta regionala operativa program i samband med den nationella programplaneringen för de regioner som har befogenheter på området kommer att möjliggöra smartare utgifter och regionala specialiseringsstrategier inom ramen för EHFF-anslagen. |
| --- | --- |

3 d:

Att låta medlemsstaterna om de så önskar utarbeta regionala operativa program i samband med den nationella programplaneringen för de regioner som har befogenheter på området kommer att möjliggöra smartare utgifter och regionala specialiseringsstrategier inom ramen för EHFF-anslagen.

| 6 e: | I sin bedömning av medlemsstaternas program bör kommissionen inte bara beakta uppgifter utan även bedöma de föreslagna åtgärdernas socioekonomiska nytta. |
| --- | --- |

6 e:

I sin bedömning av medlemsstaternas program bör kommissionen inte bara beakta uppgifter utan även bedöma de föreslagna åtgärdernas socioekonomiska nytta.

Ändringsrekommendation 12

Ändringsrekommendation 12

Artikel 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| En ansökan om stöd från EHFF, som har lämnats in av en stödmottagare, ska avvisas under en fastställd tidsperiod som anges i punkt 4, om det har fastställts av den behöriga myndigheten att den berörda stödmottagaren | En ansökan om stöd från EHFF, som har lämnats in av en stödmottagare, ska avvisas under en fastställd tidsperiod som anges i punkt 4, om det har fastställts av den behöriga myndigheten att den berörda stödmottagaren |
| a) | har begått en allvarlig överträdelse enligt artikel 42 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 eller enligt artikel 90 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009
  eller enligt annan lagstiftning som antagits av Europaparlamentet och rådet
  , |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

En ansökan om stöd från EHFF, som har lämnats in av en stödmottagare, ska avvisas under en fastställd tidsperiod som anges i punkt 4, om det har fastställts av den behöriga myndigheten att den berörda stödmottagaren

En ansökan om stöd från EHFF, som har lämnats in av en stödmottagare, ska avvisas under en fastställd tidsperiod som anges i punkt 4, om det har fastställts av den behöriga myndigheten att den berörda stödmottagaren

a)

har begått en allvarlig överträdelse enligt artikel 42 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 eller enligt artikel 90 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009
  eller enligt annan lagstiftning som antagits av Europaparlamentet och rådet
  ,

eller enligt annan lagstiftning som antagits av Europaparlamentet och rådet

| a) | har begått en allvarlig överträdelse enligt artikel 42 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 eller enligt artikel 90 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009, |
| --- | --- |

a)

har begått en allvarlig överträdelse enligt artikel 42 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 eller enligt artikel 90 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009,

| b) | har varit delaktig i drift, förvaltning eller ägande av fiskefartyg som är upptagna i unionens förteckning över IUU-fartyg enligt artikel 40.3 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 eller av ett fartyg som för ett sådant lands flagg som identifierats som ett icke-samarbetande tredjeland i enlighet med artikel 33 i den förordningen, eller |
| --- | --- |

b)

har varit delaktig i drift, förvaltning eller ägande av fiskefartyg som är upptagna i unionens förteckning över IUU-fartyg enligt artikel 40.3 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 eller av ett fartyg som för ett sådant lands flagg som identifierats som ett icke-samarbetande tredjeland i enlighet med artikel 33 i den förordningen, eller

| b) | har varit delaktig i drift, förvaltning eller ägande av fiskefartyg som är upptagna i unionens förteckning över IUU-fartyg enligt artikel 40.3 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 eller av ett fartyg som för ett sådant lands flagg som identifierats som ett icke-samarbetande tredjeland i enlighet med artikel 33 i den förordningen, eller |
| --- | --- |

b)

har varit delaktig i drift, förvaltning eller ägande av fiskefartyg som är upptagna i unionens förteckning över IUU-fartyg enligt artikel 40.3 i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 eller av ett fartyg som för ett sådant lands flagg som identifierats som ett icke-samarbetande tredjeland i enlighet med artikel 33 i den förordningen, eller

| c) | har begått något av de miljöbrott som anges artiklarna 3 och 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG
  , när ansökan om stöd avser stöd enligt artikel 23
  . |
| --- | --- |

c)

har begått något av de miljöbrott som anges artiklarna 3 och 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG
  , när ansökan om stöd avser stöd enligt artikel 23
  .

, när ansökan om stöd avser stöd enligt artikel 23

| c) | har begått något av de miljöbrott som anges artiklarna 3 och 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG. |
| --- | --- |

c)

har begått något av de miljöbrott som anges artiklarna 3 och 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG.

Motivering

Motivering

| a) | Förordningarna (EG) nr 1005/2008 och (EG) nr 1224/2009 omfattar en fullständig förteckning över allvarliga överträdelser. Det förefaller inte ändamålsenligt att utöka denna förteckning. |
| --- | --- |

a)

Förordningarna (EG) nr 1005/2008 och (EG) nr 1224/2009 omfattar en fullständig förteckning över allvarliga överträdelser. Det förefaller inte ändamålsenligt att utöka denna förteckning.

| c) | EHFF får användas för att finansiera vattenbruk, fiske och den blå ekonomin. Inga stödmottagare bör få medel från EHFF om de har gjort sig skyldiga till en allvarlig överträdelse av EU-lagstiftningen om miljöskydd. Vattenbruket får inte vara den enda verksamhet som berörs av denna regel. |
| --- | --- |

c)

EHFF får användas för att finansiera vattenbruk, fiske och den blå ekonomin. Inga stödmottagare bör få medel från EHFF om de har gjort sig skyldiga till en allvarlig överträdelse av EU-lagstiftningen om miljöskydd. Vattenbruket får inte vara den enda verksamhet som berörs av denna regel.

Ändringsrekommendation 13

Ändringsrekommendation 13

Artikel 13

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Följande insatser ska inte berättiga till stöd från EHFF: | Följande insatser ska inte berättiga till stöd från EHFF: |
| a) | Insatser som ökar ett fiskefartygs fiskekapacitet eller stöder inköp av utrustning som ökar ett fiskefartygs förmåga att lokalisera fisk. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Följande insatser ska inte berättiga till stöd från EHFF:

Följande insatser ska inte berättiga till stöd från EHFF:

a)

Insatser som ökar ett fiskefartygs fiskekapacitet eller stöder inköp av utrustning som ökar ett fiskefartygs förmåga att lokalisera fisk.

| a) | Insatser som ökar ett fiskefartygs fiskekapacitet eller stöder inköp av utrustning som ökar ett fiskefartygs förmåga att lokalisera fisk. |
| --- | --- |

a)

Insatser som ökar ett fiskefartygs fiskekapacitet eller stöder inköp av utrustning som ökar ett fiskefartygs förmåga att lokalisera fisk.

| b) | Byggande och förvärv av fiskefartyg eller import av fiskefartyg, om inte annat föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Byggande och förvärv av fiskefartyg eller import av fiskefartyg, om inte annat föreskrivs i denna förordning.

| b) | Byggande och förvärv av fiskefartyg eller import av fiskefartyg, om inte annat föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Byggande och förvärv av fiskefartyg eller import av fiskefartyg, om inte annat föreskrivs i denna förordning.

| c) | Överföring till tredjeländer eller omflaggning till tredjelands flagg av fiskerfartyg genom bildande av samriskföretag med partner i dessa länder. |
| --- | --- |

c)

Överföring till tredjeländer eller omflaggning till tredjelands flagg av fiskerfartyg genom bildande av samriskföretag med partner i dessa länder.

| c) | Överföring till tredjeländer eller omflaggning till tredjelands flagg av fiskerfartyg genom bildande av samriskföretag med partner i dessa länder. |
| --- | --- |

c)

Överföring till tredjeländer eller omflaggning till tredjelands flagg av fiskerfartyg genom bildande av samriskföretag med partner i dessa länder.

| d) | Tillfälligt eller definitivt upphörande med fiskeverksamhet, om inte annat föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

d)

Tillfälligt eller definitivt upphörande med fiskeverksamhet, om inte annat föreskrivs i denna förordning.

| d) | Tillfälligt eller definitivt upphörande med fiskeverksamhet, om inte annat föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

d)

Tillfälligt eller definitivt upphörande med fiskeverksamhet, om inte annat föreskrivs i denna förordning.

| e) | Undersökande fiske. |
| --- | --- |

e)

Undersökande fiske.

| e) | Undersökande fiske. |
| --- | --- |

e)

Undersökande fiske.

| f) | Överföring av äganderätten till ett företag. |
| --- | --- |

f)

Överföring av äganderätten till ett företag.

| f) | Överföring av äganderätten till ett företag. |
| --- | --- |

f)

Överföring av äganderätten till ett företag.

| g) | Direkt utsättning, utom om detta är uttryckligen avsett som en bevarandeåtgärd enligt en unionsrättsakt eller i fall av utsättning i undersökande syfte. |
| --- | --- |

g)

Direkt utsättning, utom om detta är uttryckligen avsett som en bevarandeåtgärd enligt en unionsrättsakt eller i fall av utsättning i undersökande syfte.

| g) | Direkt utsättning, utom om detta är uttryckligen avsett som en bevarandeåtgärd enligt en unionsrättsakt eller i fall av utsättning i undersökande syfte. |
| --- | --- |

g)

Direkt utsättning, utom om detta är uttryckligen avsett som en bevarandeåtgärd enligt en unionsrättsakt eller i fall av utsättning i undersökande syfte.

| h) | Byggande av nya hamnar, nya landningsplatser eller nya auktionshallar. |
| --- | --- |

h)

Byggande av nya hamnar, nya landningsplatser eller nya auktionshallar.

| h) | Byggande av nya hamnar, nya landningsplatser eller nya auktionshallar
  utanför de yttersta randområdena
  . |
| --- | --- |

h)

Byggande av nya hamnar, nya landningsplatser eller nya auktionshallar
  utanför de yttersta randområdena
  .

utanför de yttersta randområdena

| i) | Marknadsinterventionsmekanismer som har till syfte att tillfälligt eller definitivt återta fiskeri- och vattenbruksprodukter från marknaden i avsikt att minska tillgången för att förhindra prisfall eller driva upp priserna, vilket även omfattar lagringsåtgärder som ett led i en logistikkedja, vilka skulle får samma effekter vare sig de är avsiktliga eller oavsiktliga. |
| --- | --- |

i)

Marknadsinterventionsmekanismer som har till syfte att tillfälligt eller definitivt återta fiskeri- och vattenbruksprodukter från marknaden i avsikt att minska tillgången för att förhindra prisfall eller driva upp priserna, vilket även omfattar lagringsåtgärder som ett led i en logistikkedja, vilka skulle får samma effekter vare sig de är avsiktliga eller oavsiktliga.

| i) | Marknadsinterventionsmekanismer som har till syfte att tillfälligt eller definitivt återta fiskeri- och vattenbruksprodukter från marknaden i avsikt att minska tillgången för att förhindra prisfall eller driva upp priserna, vilket även omfattar lagringsåtgärder som ett led i en logistikkedja, vilka skulle får samma effekter vare sig de är avsiktliga eller oavsiktliga. |
| --- | --- |

i)

Marknadsinterventionsmekanismer som har till syfte att tillfälligt eller definitivt återta fiskeri- och vattenbruksprodukter från marknaden i avsikt att minska tillgången för att förhindra prisfall eller driva upp priserna, vilket även omfattar lagringsåtgärder som ett led i en logistikkedja, vilka skulle får samma effekter vare sig de är avsiktliga eller oavsiktliga.

| j) | Investeringar ombord på fiskefartyg som är nödvändiga för att uppfylla kraven i unionsrätten eller nationell rätt, däribland de krav som följer av unionens skyldigheter inom ramen för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

j)

Investeringar ombord på fiskefartyg som är nödvändiga för att uppfylla kraven i unionsrätten eller nationell rätt, däribland de krav som följer av unionens skyldigheter inom ramen för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer.

| j) | Investeringar ombord på fiskefartyg som är nödvändiga för att uppfylla kraven i unionsrätten eller nationell rätt, däribland de krav som följer av unionens skyldigheter inom ramen för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer. |
| --- | --- |

j)

Investeringar ombord på fiskefartyg som är nödvändiga för att uppfylla kraven i unionsrätten eller nationell rätt, däribland de krav som följer av unionens skyldigheter inom ramen för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer.

| k) | Investeringar ombord på fiskefartyg som har bedrivit verksamhet till sjöss under mindre än 60 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in. |
| --- | --- |

k)

Investeringar ombord på fiskefartyg som har bedrivit verksamhet till sjöss under mindre än 60 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in.

| k) | Investeringar ombord på fiskefartyg som har bedrivit verksamhet till sjöss under mindre än 60 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in. |
| --- | --- |

k)

Investeringar ombord på fiskefartyg som har bedrivit verksamhet till sjöss under mindre än 60 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in.

| l) | Ersättning eller modernisering av en huvud- eller hjälpmotor på fartyget om det leder till ökad effekt i kW. |
| --- | --- |

l)

l)

Ersättning eller modernisering av en huvud- eller hjälpmotor på fartyget om det leder till ökad effekt i kW.

Ersättning eller modernisering av en huvud- eller hjälpmotor på fartyget om det leder till ökad effekt i kW.

| m) | Produktion av genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

m)

m)

Produktion av genetiskt modifierade organismer.

Produktion av genetiskt modifierade organismer.

Motivering

Motivering

| h) | De yttersta randområdena lider fortfarande stor brist på infrastruktur för att landa och saluföra fiskeriprodukter på godtagbara hygien- och säkerhetsvillkor. |
| --- | --- |

h)

De yttersta randområdena lider fortfarande stor brist på infrastruktur för att landa och saluföra fiskeriprodukter på godtagbara hygien- och säkerhetsvillkor.

| l) | Att ersätta en framdrivnings- eller hjälpmotor får inte leda till att fartygets motoreffekt och därmed fiskeansträngningen ökar. |
| --- | --- |

l)

Att ersätta en framdrivnings- eller hjälpmotor får inte leda till att fartygets motoreffekt och därmed fiskeansträngningen ökar.

| m) | Eftersom den marina miljön är öppen medför produktion av genetiskt modifierade organismer en risk för spridning. |
| --- | --- |

m)

Eftersom den marina miljön är öppen medför produktion av genetiskt modifierade organismer en risk för spridning.

Ändringsrekommendation 14

Ändringsrekommendation 14

Artikel 15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 4.
     
  För att minska den administrativa bördan för medlemmar i havs- och fiskerisektorn ska handlingsplanerna omfatta en förenklad blankett för samlad ansökan för åtgärder inom ramen för EHFF. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.
     
  För att minska den administrativa bördan för medlemmar i havs- och fiskerisektorn ska handlingsplanerna omfatta en förenklad blankett för samlad ansökan för åtgärder inom ramen för EHFF.

Motivering

Motivering

Till skillnad från fiskeriföretag är småskaliga fiskare till största delen fysiska personer som inte har administrativ kapacitet att fylla i komplicerade ansökningsblanketter. En förenklad blankett för samlad ansökan kommer avsevärt att öka deras möjligheter att få tillgång till finansiering.

Ändringsrekommendation 15

Ändringsrekommendation 15

Artikel 16

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   EHFF får stödja följande investeringar med avseende på fartyg för småskaligt kustfiske som tillhör ett flottsegment för vilket den rapport om fiskekapacitet som avses i artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 har visat att det råder balans med de fiskemöjligheter som är tillgängliga för segmentet: | 1.   EHFF får stödja följande investeringar med avseende på fartyg för småskaligt kustfiske som tillhör ett flottsegment för vilket den rapport om fiskekapacitet som avses i artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 har visat att det råder balans med de fiskemöjligheter som är tillgängliga för segmentet: |
| a) | Det första förvärv av ett fiskefartyg som görs av en
  ung
  fiskare som då ansökan inlämnas
  är under 40 år gammal och
  har arbetat minst fem år som fiskare eller har erhållit lämplig yrkesutbildning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   EHFF får stödja följande investeringar med avseende på fartyg för småskaligt kustfiske som tillhör ett flottsegment för vilket den rapport om fiskekapacitet som avses i artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 har visat att det råder balans med de fiskemöjligheter som är tillgängliga för segmentet:

1.   EHFF får stödja följande investeringar med avseende på fartyg för småskaligt kustfiske som tillhör ett flottsegment för vilket den rapport om fiskekapacitet som avses i artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 har visat att det råder balans med de fiskemöjligheter som är tillgängliga för segmentet:

a)

Det första förvärv av ett fiskefartyg som görs av en
  ung
  fiskare som då ansökan inlämnas
  är under 40 år gammal och
  har arbetat minst fem år som fiskare eller har erhållit lämplig yrkesutbildning.

ung

är under 40 år gammal och

| a) | Det första förvärv av ett fiskefartyg som görs av en fiskare som då ansökan inlämnas har arbetat minst fem år som fiskare eller har erhållit lämplig yrkesutbildning. |
| --- | --- |

a)

Det första förvärv av ett fiskefartyg som görs av en fiskare som då ansökan inlämnas har arbetat minst fem år som fiskare eller har erhållit lämplig yrkesutbildning.

| b) | Ersättning eller modernisering av en huvud- eller hjälpmotor. |
| --- | --- |

b)

Ersättning eller modernisering av en huvud- eller hjälpmotor.

| b) | Ersättning eller modernisering av en huvud- eller hjälpmotor
  med ny teknik som minskar koldioxidavtrycket
  . |
| --- | --- |

b)

Ersättning eller modernisering av en huvud- eller hjälpmotor
  med ny teknik som minskar koldioxidavtrycket
  .

med ny teknik som minskar koldioxidavtrycket

2.   Det fartyg som avses i punkt 1 ska vara utrustat för havsfiske och vara
  mellan fem och trettio
  år gammalt.

2.   Det fartyg som avses i punkt 1
  a
  ska vara utrustat för havsfiske och vara
  mindre än tjugo
  år gammalt.

3.   Det stöd som avses i punkt 1 b får endast beviljas på följande villkor:

Den nya eller moderniserade motorn får inte ha större effekt i kW än den nuvarande motorn.

Den nya eller moderniserade motorn får inte ha större effekt i kW än den nuvarande motorn. Varje minskning av fiskekapaciteten i kW till följd av ersättningen eller moderniseringen av en huvud- eller hjälpmotor ska strykas permanent från registret över unionens fiskeflotta.

Fiskefartygets maskinstyrka ska ha inspekterats fysiskt av medlemsstaten för säkerställande av att den inte överskrider den maskinstyrka som anges i fiskelicensen.

3.   
  Det fartyg som avses i punkt 1 b ska vara utrustat för havsfiske och vara mellan fem och trettio år gammalt.

4.   Inget stöd ska beviljas enligt denna artikel om bedömningen av balansen mellan fiskekapaciteten och fiskemöjligheterna i den senaste rapporten enligt artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 för det flottsegment till vilket fartyget hör inte har utarbetats på grundval av de biologiska och ekonomiska indikatorer samt indikatorer för fartygsutnyttjande som anges i de gemensamma riktlinjer som avses i den förordningen.

4.   Det stöd som avses i punkt 1 b får endast beviljas på följande villkor:

Den nya eller moderniserade motorn får inte ha större effekt i kW än den nuvarande motorn.

Varje minskning av fiskekapaciteten i kW till följd av ersättningen eller moderniseringen av en huvud- eller hjälpmotor ska strykas permanent från registret över unionens fiskeflotta.

Fiskefartygets maskinstyrka ska ha inspekterats fysiskt av medlemsstaten för säkerställande av att den inte överskrider den maskinstyrka som anges i fiskelicensen.

5.
     Inget stöd ska beviljas enligt denna artikel om bedömningen av balansen mellan fiskekapaciteten och fiskemöjligheterna i den senaste rapporten enligt artikel 22.2 i förordning (EU) nr 1380/2013 för det flottsegment till vilket fartyget hör inte har utarbetats på grundval av de biologiska och ekonomiska indikatorer samt indikatorer för fartygsutnyttjande som anges i de gemensamma riktlinjer som avses i den förordningen.

Motivering

Motivering

| a): | EU är stolt över att vara socialt inkluderande och det får inte förekomma någon åldersdiskriminering när det gäller tillträde till yrken, oavsett art. |
| --- | --- |

a):

EU är stolt över att vara socialt inkluderande och det får inte förekomma någon åldersdiskriminering när det gäller tillträde till yrken, oavsett art.

| 2: | Stödet till inköp av nya fartyg måste göra det möjligt att förnya flottorna med mer ergonomiska, säkrare och mindre bränsleförbrukande fartyg, utan att öka fiskeansträngningen. Det förefaller däremot inte lämpligt att finansiera byte av motorer på fartyg som är mindre än fem år gamla eller att finansiera köp av fartyg som är mer än tjugo år gamla. |
| --- | --- |

2:

Stödet till inköp av nya fartyg måste göra det möjligt att förnya flottorna med mer ergonomiska, säkrare och mindre bränsleförbrukande fartyg, utan att öka fiskeansträngningen. Det förefaller däremot inte lämpligt att finansiera byte av motorer på fartyg som är mindre än fem år gamla eller att finansiera köp av fartyg som är mer än tjugo år gamla.

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

Artikel 17

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   EHFF får stödja insatser för förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor. | 1.   EHFF får stödja insatser för förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor. |
| 2.   Om det stöd som avses i punkt 1 beviljas genom ersättning för definitivt upphörande med fiskeverksamhet, ska följande villkor vara uppfyllda: | 2.   Om det stöd som avses i punkt 1 beviljas genom ersättning för definitivt upphörande med fiskeverksamhet, ska följande villkor vara uppfyllda: |
| a) | Upphörandet föreskrivs som ett verktyg i en handlingsplan enligt artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   EHFF får stödja insatser för förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor.

1.   EHFF får stödja insatser för förvaltningen av olika fisken och fiskeflottor.

2.   Om det stöd som avses i punkt 1 beviljas genom ersättning för definitivt upphörande med fiskeverksamhet, ska följande villkor vara uppfyllda:

2.   Om det stöd som avses i punkt 1 beviljas genom ersättning för definitivt upphörande med fiskeverksamhet, ska följande villkor vara uppfyllda:

a)

Upphörandet föreskrivs som ett verktyg i en handlingsplan enligt artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| a) | Upphörandet föreskrivs som ett verktyg i en handlingsplan enligt artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

a)

Upphörandet föreskrivs som ett verktyg i en handlingsplan enligt artikel 22.4 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| b) | Upphörandet uppnås genom skrotning av fiskefartyget eller genom omställning och ombyggnad till annan verksamhet än kommersiellt fiske som är i linje med målen för den gemensamma fiskeripolitiken och de fleråriga planerna. |
| --- | --- |

b)

Upphörandet uppnås genom skrotning av fiskefartyget eller genom omställning och ombyggnad till annan verksamhet än kommersiellt fiske som är i linje med målen för den gemensamma fiskeripolitiken och de fleråriga planerna.

| b) | Upphörandet uppnås genom skrotning av fiskefartyget eller genom omställning och ombyggnad till annan verksamhet än kommersiellt fiske som är i linje med målen för den gemensamma fiskeripolitiken och de fleråriga planerna. |
| --- | --- |

b)

Upphörandet uppnås genom skrotning av fiskefartyget eller genom omställning och ombyggnad till annan verksamhet än kommersiellt fiske som är i linje med målen för den gemensamma fiskeripolitiken och de fleråriga planerna.

| c) | Fiskefartyget är registrerat som aktivt och har bedrivit fiske till havs under minst
  120
  dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in. |
| --- | --- |

c)

Fiskefartyget är registrerat som aktivt och har bedrivit fiske till havs under minst
  120
  dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in.

120

| c) | Fiskefartyget är registrerat som aktivt och har bedrivit fiske till havs under
  sammanlagt
  minst
  180
  dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in. |
| --- | --- |

c)

Fiskefartyget är registrerat som aktivt och har bedrivit fiske till havs under
  sammanlagt
  minst
  180
  dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in.

sammanlagt

180

Motivering

Motivering

Många flottor bedriver säsongsbundet fiske efter en enda art och är aktiva mindre än 120 dagar per år. Dessutom är dessa mycket utsatta flottor beroende av miljöförhållandena. De bestånd som de utnyttjar utsätts ibland för olika påfrestningar som leder till åtgärder för att förvalta fiskekapaciteten.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Artikel 18

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| EHHF får stödja en ersättning för exceptionellt upphörande med fiskeverksamheten som orsakats av något av följande: | EHHF får stödja en ersättning för exceptionellt upphörande med fiskeverksamheten som orsakats av något av följande: |
| a) | Bevarandeåtgärder enligt artikel 7.1 a, b, c och j i förordning (EU) nr 1380/2013, eller likvärdiga bevarandeåtgärder antagna av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, när dessa är tillämpliga på unionen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

EHHF får stödja en ersättning för exceptionellt upphörande med fiskeverksamheten som orsakats av något av följande:

EHHF får stödja en ersättning för exceptionellt upphörande med fiskeverksamheten som orsakats av något av följande:

a)

Bevarandeåtgärder enligt artikel 7.1 a, b, c och j i förordning (EU) nr 1380/2013, eller likvärdiga bevarandeåtgärder antagna av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, när dessa är tillämpliga på unionen.

| a) | Bevarandeåtgärder enligt artikel 7.1 a, b, c och j i förordning (EU) nr 1380/2013, eller likvärdiga bevarandeåtgärder antagna av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, när dessa är tillämpliga på unionen. |
| --- | --- |

a)

Bevarandeåtgärder enligt artikel 7.1 a, b, c och j i förordning (EU) nr 1380/2013, eller likvärdiga bevarandeåtgärder antagna av regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, när dessa är tillämpliga på unionen.

| b) | Åtgärder som ska vidtas av kommissionen vid ett allvarligt hot mot de marina biologiska resurserna enligt vad som avses i artikel 12 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som ska vidtas av kommissionen vid ett allvarligt hot mot de marina biologiska resurserna enligt vad som avses i artikel 12 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| b) | Åtgärder som ska vidtas av kommissionen vid ett allvarligt hot mot de marina biologiska resurserna enligt vad som avses i artikel 12 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som ska vidtas av kommissionen vid ett allvarligt hot mot de marina biologiska resurserna enligt vad som avses i artikel 12 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| c) | Avbrytande, på grund av force majeure, av tillämpningen av ett partnerskapsavtal om hållbart fiske eller protokollet till detta. |
| --- | --- |

c)

Avbrytande, på grund av force majeure, av tillämpningen av ett partnerskapsavtal om hållbart fiske eller protokollet till detta.

| c) | Avbrytande, på grund av force majeure, av tillämpningen av ett partnerskapsavtal om hållbart fiske eller protokollet till detta. |
| --- | --- |

c)

Avbrytande, på grund av force majeure, av tillämpningen av ett partnerskapsavtal om hållbart fiske eller protokollet till detta.

| d) | Naturkatastrofer eller miljöolyckor som formellt erkänns som sådana av den berörda medlemsstatens behöriga myndighet. |
| --- | --- |

d)

Naturkatastrofer eller miljöolyckor som formellt erkänns som sådana av den berörda medlemsstatens behöriga myndighet.

| d) | Naturkatastrofer eller miljöolyckor som formellt erkänns som sådana av den berörda medlemsstatens behöriga myndighet. |
| --- | --- |

d)

Naturkatastrofer eller miljöolyckor som formellt erkänns som sådana av den berörda medlemsstatens behöriga myndighet.

2.   Det stöd som avses i punkt 1 får endast beviljas när

2.   Det stöd som avses i punkt 1 får endast beviljas när

| a) | det berörda fartygets kommersiella verksamhet upphör under minst
  90
  på varandra följande dagar, och |
| --- | --- |

a)

det berörda fartygets kommersiella verksamhet upphör under minst
  90
  på varandra följande dagar, och

90

| a) | det berörda fartygets kommersiella verksamhet upphör under minst
  45
  på varandra följande dagar, och |
| --- | --- |

a)

det berörda fartygets kommersiella verksamhet upphör under minst
  45
  på varandra följande dagar, och

45

| b) | de ekonomiska förlusterna till följd av upphörandet uppgår till mer än 30 % av det berörda företagets årsomsättning, beräknat på grundval av företagets genomsnittliga omsättning under de tre föregående kalenderåren. |
| --- | --- |

b)

b)

de ekonomiska förlusterna till följd av upphörandet uppgår till mer än 30 % av det berörda företagets årsomsättning, beräknat på grundval av företagets genomsnittliga omsättning under de tre föregående kalenderåren.

de ekonomiska förlusterna till följd av upphörandet uppgår till mer än 30 % av det berörda företagets årsomsättning, beräknat på grundval av företagets genomsnittliga omsättning under de tre föregående kalenderåren.

3.
     
  Det stöd som avses i punkt 1 ska endast beviljas

| a) | ägare av fiskefartyg som är registrerade som aktiva och har bedrivit fiske till havs under minst 120 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in, eller |
| --- | --- |

a)

ägare av fiskefartyg som är registrerade som aktiva och har bedrivit fiske till havs under minst 120 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in, eller

| b) | fiskare som under minst 120 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in har arbetat till sjöss ombord på ett unionsfiskefartyg som berörs av det exceptionella upphörandet. Hänvisningen till antalet dagar till sjöss i denna punkt ska inte tillämpas på ålfiske. |
| --- | --- |

b)

fiskare som under minst 120 dagar under vart och ett av de två kalenderår som föregår det år då ansökan om stöd lämnas in har arbetat till sjöss ombord på ett unionsfiskefartyg som berörs av det exceptionella upphörandet. Hänvisningen till antalet dagar till sjöss i denna punkt ska inte tillämpas på ålfiske.

3
  .   Det stöd som avses i punkt 1 får beviljas under högst sex månader per fartyg under perioden 2021–2027.

4.
     Det stöd som avses i punkt 1 får beviljas under högst sex månader per fartyg under perioden 2021–2027.

4.
     All fiskeverksamhet som bedrivs av fiskefartyget eller av berörda fiskare ska avbrytas i praktiken under den period som berörs av upphörandet. Den behöriga myndigheten ska förvissa sig om att det berörda fiskefartyget har upphört med all fiskeverksamhet under den period som berörs av det exceptionella upphörandet och att all överkompensation till följd av att fartyget används för andra syften undviks.

5.
     All fiskeverksamhet som bedrivs av fiskefartyget eller av berörda fiskare ska avbrytas i praktiken under den period som berörs av upphörandet. Den behöriga myndigheten ska förvissa sig om att det berörda fiskefartyget har upphört med all fiskeverksamhet under den period som berörs av det exceptionella upphörandet och att all överkompensation till följd av att fartyget används för andra syften undviks.

Motivering

Motivering

Syftet med detta utkast till förordning är att utvidga exceptionellt upphörande i fiskeverksamheten, praxis som tillämpas i EHFF under den aktuella perioden för programplanering för skaldjursfångst. Vi håller inte med om de 90 på varandra följande inaktiva dagarna, med tanke på att 45 kalenderdagar är tillräckligt för att motsvara nästan 20 % av båtens fiskeverksamhet. Vi instämmer inte heller i punkt 2 b och vi föreslår att den stryks eftersom inkomstförlusten i linje med förlusten av verksamhet inte är motiverad.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Artikel 23

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Vattenbruk | Vattenbruk |
| 1.   EHFF får stödja främjandet av hållbart vattenbruk i enlighet med artikel 34.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. EHFF får också stödja djurhälsa och djurskydd inom vattenbruket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014. | 1.   EHFF får stödja främjandet av hållbart vattenbruk i enlighet med artikel 34.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. EHFF får också stödja djurhälsa och djurskydd inom vattenbruket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014. |
| 2.   Det stöd som avses i punkt 1 ska vara förenligt med de fleråriga nationella strategiska planerna för vattenbruksverksamhetens utveckling som avses i artikel 34.2 i förordning (EU) nr 1380/2013. | 2.   Det stöd som avses i punkt 1 ska vara förenligt med de fleråriga nationella strategiska planerna för vattenbruksverksamhetens utveckling som avses i artikel 34.2 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| 3.   Produktiva investeringar i vattenbruk enligt denna artikel får endast stödjas genom sådana finansieringsinstrument som föreskrivs i artikel 52 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser] och genom InvestEU, i enlighet med artikel 10 i den förordningen. | 3.   Produktiva investeringar i vattenbruk enligt denna artikel får endast stödjas genom sådana finansieringsinstrument som föreskrivs i artikel 52 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser] och genom InvestEU, i enlighet med artikel 10 i den förordningen. |
| | 4.
     
  Trots punkt 3 är de yttersta randområdena berättigade till alla former av stöd enligt artikel 47 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser]. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Vattenbruk

Vattenbruk

1.   EHFF får stödja främjandet av hållbart vattenbruk i enlighet med artikel 34.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. EHFF får också stödja djurhälsa och djurskydd inom vattenbruket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014.

1.   EHFF får stödja främjandet av hållbart vattenbruk i enlighet med artikel 34.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. EHFF får också stödja djurhälsa och djurskydd inom vattenbruket i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014.

2.   Det stöd som avses i punkt 1 ska vara förenligt med de fleråriga nationella strategiska planerna för vattenbruksverksamhetens utveckling som avses i artikel 34.2 i förordning (EU) nr 1380/2013.

2.   Det stöd som avses i punkt 1 ska vara förenligt med de fleråriga nationella strategiska planerna för vattenbruksverksamhetens utveckling som avses i artikel 34.2 i förordning (EU) nr 1380/2013.

3.   Produktiva investeringar i vattenbruk enligt denna artikel får endast stödjas genom sådana finansieringsinstrument som föreskrivs i artikel 52 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser] och genom InvestEU, i enlighet med artikel 10 i den förordningen.

3.   Produktiva investeringar i vattenbruk enligt denna artikel får endast stödjas genom sådana finansieringsinstrument som föreskrivs i artikel 52 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser] och genom InvestEU, i enlighet med artikel 10 i den förordningen.

4.
     
  Trots punkt 3 är de yttersta randområdena berättigade till alla former av stöd enligt artikel 47 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser].

Motivering

Motivering

Artikel 349 i EUF-fördraget tillåter att specifika åtgärder vidtas för de yttersta randområdena. Det svaga resultatet som företagen i de yttersta randområdena uppvisar är en klar indikation på behovet av fortsatt stöd inom alla stödformer till företagen för att främja produktiva investeringar i dessa områden.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

Artikel 25

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter | Beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter |
| 1.   EHFF får stödja investeringar i beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Sådant stöd ska bidra till att uppnå målen för den gemensamma marknadsordning för fiskeri- och vattenbruksprodukter som föreskrivs i artikel 35 i förordning (EU) nr 1380/2013 och som specificeras ytterligare i förordning (EU) nr 1379/2013. | 1.   EHFF får stödja investeringar i beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Sådant stöd ska bidra till att uppnå målen för den gemensamma marknadsordning för fiskeri- och vattenbruksprodukter som föreskrivs i artikel 35 i förordning (EU) nr 1380/2013 och som specificeras ytterligare i förordning (EU) nr 1379/2013. |
| 2.   Stöd enligt denna artikel ska endast beviljas genom sådana finansieringsinstrument som föreskrivs i artikel 52 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser] och genom InvestEU, i enlighet med artikel 10 i den förordningen. | 2.   Stöd enligt denna artikel ska endast beviljas genom sådana finansieringsinstrument som föreskrivs i artikel 52 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser] och genom InvestEU, i enlighet med artikel 10 i den förordningen. |
| | 3.
     
  Trots punkt 2 är de yttersta randområdena berättigade till alla former av stöd enligt artikel 47 i EU:s förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser]. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter

Beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter

1.   EHFF får stödja investeringar i beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Sådant stöd ska bidra till att uppnå målen för den gemensamma marknadsordning för fiskeri- och vattenbruksprodukter som föreskrivs i artikel 35 i förordning (EU) nr 1380/2013 och som specificeras ytterligare i förordning (EU) nr 1379/2013.

1.   EHFF får stödja investeringar i beredning av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Sådant stöd ska bidra till att uppnå målen för den gemensamma marknadsordning för fiskeri- och vattenbruksprodukter som föreskrivs i artikel 35 i förordning (EU) nr 1380/2013 och som specificeras ytterligare i förordning (EU) nr 1379/2013.

2.   Stöd enligt denna artikel ska endast beviljas genom sådana finansieringsinstrument som föreskrivs i artikel 52 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser] och genom InvestEU, i enlighet med artikel 10 i den förordningen.

2.   Stöd enligt denna artikel ska endast beviljas genom sådana finansieringsinstrument som föreskrivs i artikel 52 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser] och genom InvestEU, i enlighet med artikel 10 i den förordningen.

3.
     
  Trots punkt 2 är de yttersta randområdena berättigade till alla former av stöd enligt artikel 47 i EU:s förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser].

Motivering

Motivering

Artikel 349 i EUF-fördraget tillåter att specifika åtgärder vidtas för de yttersta randområdena. Det svaga resultatet som företagen i de yttersta randområdena uppvisar är en klar indikation på behovet av fortsatt stöd inom alla stödformer till företagen för att främja produktiva investeringar i dessa områden.

Ändringsrekommendation 20

Ändringsrekommendation 20

Artikel 31

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Fastställande av samfinansieringssatser | Fastställande av samfinansieringssatser |
| EHFF:s högsta samfinansieringssats per stödområde fastställs i bilaga II. | 1.
     EHFF:s högsta samfinansieringssats per stödområde fastställs i bilaga II. |
| | 2.
     
  När det gäller verksamheter i de yttersta randområdena ska de maximala samfinansieringssatserna i bilaga II ökas med 10 procentenheter och får inte överstiga 100 %. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Fastställande av samfinansieringssatser

Fastställande av samfinansieringssatser

EHFF:s högsta samfinansieringssats per stödområde fastställs i bilaga II.

1.
     EHFF:s högsta samfinansieringssats per stödområde fastställs i bilaga II.

2.
     
  När det gäller verksamheter i de yttersta randområdena ska de maximala samfinansieringssatserna i bilaga II ökas med 10 procentenheter och får inte överstiga 100 %.

Motivering

Motivering

Sårbarheten i den strukturella sociala och ekonomiska situationen i de yttersta randområdena och målet att främja utvecklingen av dessa regioner samt säkerställa balans och lika möjligheter i alla EU:s regioner motiverar den föreslagna ändringen.

Ändringsrekommendation 21

Ändringsrekommendation 21

Artikel 32a

Havspolitik och utveckling av en hållbar blå ekonomi

Havspolitik och utveckling av en hållbar blå ekonomi

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | EHFF ska stödja genomförandet av den integrerade havspolitiken och den blå ekonomins tillväxt genom utveckling av regionala plattformar för finansiering av innovativa projekt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

EHFF ska stödja genomförandet av den integrerade havspolitiken och den blå ekonomins tillväxt genom utveckling av regionala plattformar för finansiering av innovativa projekt.

EHFF ska stödja genomförandet av den integrerade havspolitiken och den blå ekonomins tillväxt genom utveckling av regionala plattformar för finansiering av innovativa projekt.

Motivering

Motivering

För den blå ekonomins utveckling har det visat sig vara effektivt att slå samman resurser på regional nivå. Att regionalisera medel ger möjlighet att effektivt ta itu med territoriella utmaningar.

Ändringsrekommendation 22

Ändringsrekommendation 22

Artikel 55

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   I syfte att underlätta övergången från det stödsystem som fastställs i förordning (EU) nr 508/2014 till det system som fastställs genom denna förordning ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 52 med avseende på att fastställa de villkor enligt vilka det stöd som godkänts av kommissionen inom ramen förförordning (EU) nr 508/2014 får integreras med det stöd som föreskrivs i denna förordning. | 1.   I syfte att underlätta övergången från det stödsystem som fastställs i förordning (EU) nr 508/2014 till det system som fastställs genom denna förordning ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 52 med avseende på att fastställa de villkor enligt vilka det stöd som godkänts av kommissionen inom ramen förförordning (EU) nr 508/2014 får integreras med det stöd som föreskrivs i denna förordning. |
| 2.   Denna förordning ska inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av de berörda åtgärderna fram till dess att de har avslutats, enligt förordning (EU) nr 508/2014, vilken ska fortsätta att tillämpas för de berörda åtgärderna fram till dess att de avslutas. | 2.   Denna förordning ska inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av de berörda åtgärderna fram till dess att de har avslutats, enligt förordning (EU) nr 508/2014, vilken ska fortsätta att tillämpas för de berörda åtgärderna fram till dess att de avslutas.


  Det kommer att bli en oavbruten övergång mellan kompensationsplaner för de yttersta randområdena som är tillämpliga under perioden 2014–2020 och de som är tillämpliga under perioden 2021–2027. |
| 3.   Ansökningar i enlighet med förordning (EU) nr 508/2014 ska förbli giltiga. | 3.   Ansökningar i enlighet med förordning (EU) nr 508/2014 ska förbli giltiga. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   I syfte att underlätta övergången från det stödsystem som fastställs i förordning (EU) nr 508/2014 till det system som fastställs genom denna förordning ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 52 med avseende på att fastställa de villkor enligt vilka det stöd som godkänts av kommissionen inom ramen förförordning (EU) nr 508/2014 får integreras med det stöd som föreskrivs i denna förordning.

1.   I syfte att underlätta övergången från det stödsystem som fastställs i förordning (EU) nr 508/2014 till det system som fastställs genom denna förordning ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 52 med avseende på att fastställa de villkor enligt vilka det stöd som godkänts av kommissionen inom ramen förförordning (EU) nr 508/2014 får integreras med det stöd som föreskrivs i denna förordning.

2.   Denna förordning ska inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av de berörda åtgärderna fram till dess att de har avslutats, enligt förordning (EU) nr 508/2014, vilken ska fortsätta att tillämpas för de berörda åtgärderna fram till dess att de avslutas.

2.   Denna förordning ska inte påverka fortsatt genomförande eller ändringar av de berörda åtgärderna fram till dess att de har avslutats, enligt förordning (EU) nr 508/2014, vilken ska fortsätta att tillämpas för de berörda åtgärderna fram till dess att de avslutas.

Det kommer att bli en oavbruten övergång mellan kompensationsplaner för de yttersta randområdena som är tillämpliga under perioden 2014–2020 och de som är tillämpliga under perioden 2021–2027.

3.   Ansökningar i enlighet med förordning (EU) nr 508/2014 ska förbli giltiga.

3.   Ansökningar i enlighet med förordning (EU) nr 508/2014 ska förbli giltiga.

Motivering

Motivering

Det fanns inga övergångsbestämmelser i kompensationsplanerna mellan 2007–2013 och den nuvarande. Till följd av detta betalades stöd för 2014 och 2015 endast 2016 och 2017, vilket äventyrar många operatörers fortsatta verksamhet. Avsikten är att denna situation inte ska upprepas.

Ändringsrekommendation 23

Ändringsrekommendation 23

Bilaga 1, ersätt den tredje indikatorn

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Areal (ha) för Natura 2000-områden, och för andra marina skyddsområden som omfattas av ramdirektivet om en marin strategi, vilka omfattas av åtgärder för skydd, upprätthållande och återställande | Nivån av överensstämmelse med de miljömål som fastställts inom ramen för handlingsplanen för havsmiljön, i enlighet med ramdirektivet om havsstrategin eller, alternativt, areal (ha) för Natura 2000-områden, och för andra marina skyddsområden som omfattas av ramdirektivet om en marin strategi, vilka omfattas av åtgärder för skydd, upprätthållande och återställande |
| ... | ... |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Areal (ha) för Natura 2000-områden, och för andra marina skyddsområden som omfattas av ramdirektivet om en marin strategi, vilka omfattas av åtgärder för skydd, upprätthållande och återställande

Areal (ha) för Natura 2000-områden, och för andra marina skyddsområden som omfattas av ramdirektivet om en marin strategi, vilka omfattas av åtgärder för skydd, upprätthållande och återställande

Nivån av överensstämmelse med de miljömål som fastställts inom ramen för handlingsplanen för havsmiljön, i enlighet med ramdirektivet om havsstrategin eller, alternativt, areal (ha) för Natura 2000-områden, och för andra marina skyddsområden som omfattas av ramdirektivet om en marin strategi, vilka omfattas av åtgärder för skydd, upprätthållande och återställande

Nivån av överensstämmelse med de miljömål som fastställts inom ramen för handlingsplanen för havsmiljön, i enlighet med ramdirektivet om havsstrategin eller, alternativt, areal (ha) för Natura 2000-områden, och för andra marina skyddsområden som omfattas av ramdirektivet om en marin strategi, vilka omfattas av åtgärder för skydd, upprätthållande och återställande

...

...

Motivering

Motivering

För att förenkla målen och kriterierna och förena dem bör det första förslaget från kommissionen accepteras för att skapa enhetlighet.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar bibehållandet av en EU-fond till stöd för fiske, vattenbruk, skydd av den marina miljön och den blå ekonomin i havs- och kustregioner, i synnerhet för förstärkt internationell havsförvaltning. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar bibehållandet av en EU-fond till stöd för fiske, vattenbruk, skydd av den marina miljön och den blå ekonomin i havs- och kustregioner, i synnerhet för förstärkt internationell havsförvaltning.

| 2. | Kommittén erkänner insatserna för förenkling och särskilt avskaffandet av fördefinierade åtgärder på EU-nivå, vilket ger medlemsstaterna möjlighet att i de operativa programmen införa de åtgärder som de vill genomföra för att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens och den integrerade havspolitikens mål. |
| --- | --- |

2.

Kommittén erkänner insatserna för förenkling och särskilt avskaffandet av fördefinierade åtgärder på EU-nivå, vilket ger medlemsstaterna möjlighet att i de operativa programmen införa de åtgärder som de vill genomföra för att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens och den integrerade havspolitikens mål.

| 3. | ReK erkänner nyttan av att inrätta en gemensam finansieringsram för de olika EU-fonderna genom att föreslå en förordning med gemensamma bestämmelser för sju fonder med delad förvaltning, bl.a. EHFF. |
| --- | --- |

3.

ReK erkänner nyttan av att inrätta en gemensam finansieringsram för de olika EU-fonderna genom att föreslå en förordning med gemensamma bestämmelser för sju fonder med delad förvaltning, bl.a. EHFF.

| 4. | Kommittén påminner om att havet är Europas livsnerv. Europas hav och kuster är centrala för kontinentens välmåga och välstånd – de är Europas handelsvägar, klimatreglerare, livsmedels-, energi- och resurskällor (1). |
| --- | --- |

4.

Kommittén påminner om att havet är Europas livsnerv. Europas hav och kuster är centrala för kontinentens välmåga och välstånd – de är Europas handelsvägar, klimatreglerare, livsmedels-, energi- och resurskällor (1

| 5. | Med tanke på behovet av att finansiera en framväxande blå ekonomi, sjöövervakning och ett flertal projekt för att skydda den marina miljön, utöver fiske och vattenbruk, borde den totala budgeten för EHFF höjas eller kompletteras med andra medel för att uppgå till minst 1 % av den fleråriga budgetramen för perioden efter 2020 genom att till det anslag på 0,53 % som för närvarande avsatts för fiske och vattenbruk lägga till ett ytterligare anslag på 0,47 % för den integrerade havspolitiken. Medan man i den tidigare förordningen avsatte 4,4 miljarder euro för stöd till hållbart fiske och vattenbruk, uppgår den tillgängliga budgeten för EHFF 2021–2024 för alla åtgärder, förutom stöd till de yttersta randområdena, fiskerikontroll och datainsamling, till 4,2 miljarder euro, vilket omfattar fiske, vattenbruk, stöd till den blå ekonomin, sjöövervakning och samarbete om kustbevakningsuppgifter. |
| --- | --- |

5.

Med tanke på behovet av att finansiera en framväxande blå ekonomi, sjöövervakning och ett flertal projekt för att skydda den marina miljön, utöver fiske och vattenbruk, borde den totala budgeten för EHFF höjas eller kompletteras med andra medel för att uppgå till minst 1 % av den fleråriga budgetramen för perioden efter 2020 genom att till det anslag på 0,53 % som för närvarande avsatts för fiske och vattenbruk lägga till ett ytterligare anslag på 0,47 % för den integrerade havspolitiken. Medan man i den tidigare förordningen avsatte 4,4 miljarder euro för stöd till hållbart fiske och vattenbruk, uppgår den tillgängliga budgeten för EHFF 2021–2024 för alla åtgärder, förutom stöd till de yttersta randområdena, fiskerikontroll och datainsamling, till 4,2 miljarder euro, vilket omfattar fiske, vattenbruk, stöd till den blå ekonomin, sjöövervakning och samarbete om kustbevakningsuppgifter.

| 6. | Kommittén beklagar fördelningen av denna budget mellan delad förvaltning och (in)direkt förvaltning, till förmån för det sistnämnda. Den budget som anslås för delad förvaltning minskar samtidigt som den budget som anslås för (in)direkt förvaltning ökar kraftigt. Under perioden 2014–2021 utgjorde anslagen för delad förvaltning 90 % av den totala budgeten. I dag utgör anslagen för delad förvaltning endast 86 % av den totala budgeten, medan anslagen för direkt eller indirekt förvaltning ökar från 10 % till 13 % av den totala budgeten. |
| --- | --- |

6.

Kommittén beklagar fördelningen av denna budget mellan delad förvaltning och (in)direkt förvaltning, till förmån för det sistnämnda. Den budget som anslås för delad förvaltning minskar samtidigt som den budget som anslås för (in)direkt förvaltning ökar kraftigt. Under perioden 2014–2021 utgjorde anslagen för delad förvaltning 90 % av den totala budgeten. I dag utgör anslagen för delad förvaltning endast 86 % av den totala budgeten, medan anslagen för direkt eller indirekt förvaltning ökar från 10 % till 13 % av den totala budgeten.

| 7. | ReK välkomnar avskaffandet i denna nya förordning av kraven på att fördela budgetmedlen på grupper av fördefinierade åtgärder och därmed det större utrymmet för medlemsstaterna att fördela budgeten på åtgärder som är av stor betydelse för territorierna. |
| --- | --- |

7.

ReK välkomnar avskaffandet i denna nya förordning av kraven på att fördela budgetmedlen på grupper av fördefinierade åtgärder och därmed det större utrymmet för medlemsstaterna att fördela budgeten på åtgärder som är av stor betydelse för territorierna.

| 8. | Kommittén ställer sig bakom den ökade användningen av förenklade kostnadsalternativ, dvs. schablonersättning, standardiserade skalor för enhetskostnader eller standardbelopp, som kan förenkla den administrativa bördan för stödmottagarna. |
| --- | --- |

8.

Kommittén ställer sig bakom den ökade användningen av förenklade kostnadsalternativ, dvs. schablonersättning, standardiserade skalor för enhetskostnader eller standardbelopp, som kan förenkla den administrativa bördan för stödmottagarna.

| 9. | ReK stöder den stärkta territoriella inriktningen av fonden genom havsområdesstrategier, i syfte att erbjuda lösningar som är anpassade till de olika situationerna i och utmaningarna för de europeiska regionerna. |
| --- | --- |

9.

ReK stöder den stärkta territoriella inriktningen av fonden genom havsområdesstrategier, i syfte att erbjuda lösningar som är anpassade till de olika situationerna i och utmaningarna för de europeiska regionerna.

| 10. | Det är nödvändigt att låta medlemsstaterna om de så önskar utarbeta regionala operativa program i samband med den nationella programplaneringen, i synnerhet för de regioner som har befogenheter på havsområdet. Denna inriktning av programmen kommer att uppmuntra till att införa regionala strategier och kommer att göra det möjligt att bättre fördela EHFF på lokala utmaningar. |
| --- | --- |

10.

Det är nödvändigt att låta medlemsstaterna om de så önskar utarbeta regionala operativa program i samband med den nationella programplaneringen, i synnerhet för de regioner som har befogenheter på havsområdet. Denna inriktning av programmen kommer att uppmuntra till att införa regionala strategier och kommer att göra det möjligt att bättre fördela EHFF på lokala utmaningar.

| 11. | Ett av målen med den gemensamma fiskeripolitiken är att uppnå nytta i ekosystemrelaterat, ekonomiskt, socialt och sysselsättningsrelaterat hänseende (2), och ReK anser därför att de åtgärder som rör fiskare och vattenbrukare, särskilt förbättrad säkerhet och ergonomi ombord på fartygen, främjande av fiske- och vattenbruksyrken och utbildning, borde beaktas bättre i denna förordning genom förslag om särskilda stödnivåer och indikatorer. |
| --- | --- |

11.

Ett av målen med den gemensamma fiskeripolitiken är att uppnå nytta i ekosystemrelaterat, ekonomiskt, socialt och sysselsättningsrelaterat hänseende (2

| 12. | Kommittén skulle vilja att kommissionen bedömer programmen med beaktande av den sociala nyttan av de åtgärder som medlemsstaterna föreslår. |
| --- | --- |

12.

Kommittén skulle vilja att kommissionen bedömer programmen med beaktande av den sociala nyttan av de åtgärder som medlemsstaterna föreslår.

| 13. | ReK stöder kommissionens förslag om att kräva en handlingsplan för varje yttersta randområde. Detta kommer att möjliggöra ett bättre utnyttjande av stödet, som för tillfället inte har gjort det möjligt att lösa de problem som dessa områden möter. Att införa en övergripande plan som i synnerhet omfattar investeringsstöd, stöd till utbildning, inrättande av lättanvända finansieringsinstrument (av mikrokredittyp), kampanjer för att förvärva kunskaper om tillgängliga resurser och stärkta kontroller bör möjliggöra en betydande utveckling av fisket, vattenbruket och den blå ekonomin i dessa områden. |
| --- | --- |

13.

ReK stöder kommissionens förslag om att kräva en handlingsplan för varje yttersta randområde. Detta kommer att möjliggöra ett bättre utnyttjande av stödet, som för tillfället inte har gjort det möjligt att lösa de problem som dessa områden möter. Att införa en övergripande plan som i synnerhet omfattar investeringsstöd, stöd till utbildning, inrättande av lättanvända finansieringsinstrument (av mikrokredittyp), kampanjer för att förvärva kunskaper om tillgängliga resurser och stärkta kontroller bör möjliggöra en betydande utveckling av fisket, vattenbruket och den blå ekonomin i dessa områden.

| 14. | Kommittén anser att även fiskesektorn bör bidra till kampen mot klimatförändringarna och föroreningarna. EHFF bör därför kunna stödja forskning och innovation för ökad energieffektivitet och lägre koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

14.

Kommittén anser att även fiskesektorn bör bidra till kampen mot klimatförändringarna och föroreningarna. EHFF bör därför kunna stödja forskning och innovation för ökad energieffektivitet och lägre koldioxidutsläpp.

| 15. | Kommittén stöder möjligheten att finansiera byte av motorer på fiskefartyg, i synnerhet för att införa ny teknik såsom el- eller hybridframdrivning, användning av väte eller gas som bränsle eller andra system som bidrar till att minska koldioxidavtrycket hos fartyg, oavsett deras storlek. |
| --- | --- |

15.

Kommittén stöder möjligheten att finansiera byte av motorer på fiskefartyg, i synnerhet för att införa ny teknik såsom el- eller hybridframdrivning, användning av väte eller gas som bränsle eller andra system som bidrar till att minska koldioxidavtrycket hos fartyg, oavsett deras storlek.

| 16. | ReK föreslår att stöd till inköp av nya fartyg ska vara möjligt för att påskynda förnyelsen av en åldrande fiskeflotta. Denna åtgärd skulle kunna göra yrket mer attraktivt genom att gamla enheter ersätts med mer ergonomiska, mindre förorenande och säkrare fartyg, utan att fiskeansträngningen ökar. |
| --- | --- |

16.

ReK föreslår att stöd till inköp av nya fartyg ska vara möjligt för att påskynda förnyelsen av en åldrande fiskeflotta. Denna åtgärd skulle kunna göra yrket mer attraktivt genom att gamla enheter ersätts med mer ergonomiska, mindre förorenande och säkrare fartyg, utan att fiskeansträngningen ökar.

| 17. | Kommittén ställer sig bakom det starka stödet till ett vattenbruk vilket gör det möjligt att minska trycket på vilda resurser, erbjuda de europeiska konsumenterna hälsosamma produkter och minska EU:s beroende av import av fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

17.

Kommittén ställer sig bakom det starka stödet till ett vattenbruk vilket gör det möjligt att minska trycket på vilda resurser, erbjuda de europeiska konsumenterna hälsosamma produkter och minska EU:s beroende av import av fiskeriprodukter.

| 18. | ReK ställer sig bakom stödet till beredningsföretag, som gör det möjligt att ge mervärde åt primärproduktion och utveckla högkvalitativa arbetstillfällen för kustsamhällena. |
| --- | --- |

18.

ReK ställer sig bakom stödet till beredningsföretag, som gör det möjligt att ge mervärde åt primärproduktion och utveckla högkvalitativa arbetstillfällen för kustsamhällena.

| 19. | Kommittén anser det logiskt att erbjuda berednings- och vattenbruksföretag stöd till produktiva investeringar genom finansieringsinstrument som är reaktiva, enkla och tillgängliga för de minsta företagen. |
| --- | --- |

19.

Kommittén anser det logiskt att erbjuda berednings- och vattenbruksföretag stöd till produktiva investeringar genom finansieringsinstrument som är reaktiva, enkla och tillgängliga för de minsta företagen.

| 20. | ReK efterlyser högre krav på miljöförhållanden i utvecklingen av vattenbruket, kunskaper om insatsvaror vid odlingarna och mätning av miljöpåverkan. I synnerhet bör stöd inte beviljas företag vars verksamhet väsentligt förändrar ett skyddat områdes marina miljö. På grund av riskerna för spridning i den naturliga miljön bör det dessutom inte vara möjligt att ge stöd till odling av genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

20.

ReK efterlyser högre krav på miljöförhållanden i utvecklingen av vattenbruket, kunskaper om insatsvaror vid odlingarna och mätning av miljöpåverkan. I synnerhet bör stöd inte beviljas företag vars verksamhet väsentligt förändrar ett skyddat områdes marina miljö. På grund av riskerna för spridning i den naturliga miljön bör det dessutom inte vara möjligt att ge stöd till odling av genetiskt modifierade organismer.

| 21. | ReK anser att vattenbruket bör förbli en nettoproducent av fiskprotein som är säkert ur livsmedelssynpunkt, en källa till mervärde, ekonomisk verksamhet och sysselsättning, och att det måste vara förenligt med havs- och fiskeriverksamheten och ta ansvar för användningen av andra naturresurser i sin verksamhet. Vattenbruket får dock inte leda till överfiske av arter som används till foder för odlad fisk, vilket kan skada balansen i livsmedelskedjan och äventyra den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

21.

ReK anser att vattenbruket bör förbli en nettoproducent av fiskprotein som är säkert ur livsmedelssynpunkt, en källa till mervärde, ekonomisk verksamhet och sysselsättning, och att det måste vara förenligt med havs- och fiskeriverksamheten och ta ansvar för användningen av andra naturresurser i sin verksamhet. Vattenbruket får dock inte leda till överfiske av arter som används till foder för odlad fisk, vilket kan skada balansen i livsmedelskedjan och äventyra den biologiska mångfalden.

| 22. | Kommittén noterar avskaffandet av lagringsstödet, som i vissa fall gör det möjligt att avhjälpa tillfälliga problem i förvaltningen av försörjningen med fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

22.

Kommittén noterar avskaffandet av lagringsstödet, som i vissa fall gör det möjligt att avhjälpa tillfälliga problem i förvaltningen av försörjningen med fiskeriprodukter.

| 23. | Kommittén anser att samtliga yttersta randområden befinner sig i en situation som erkänns som svårare än situationen i övriga Europa. Detta gör att man måste bevilja stöd för inköp av nya fartyg eller inrättande av hamninfrastruktur och auktionshallar. Stöd till inköp av nya fartyg för dessa områden skulle kunna omdirigera fiskeansträngningen från kustområden som är överexploaterade och ibland drabbade av föroreningar eller spridning av invasiva arter till föga exploaterade och sunda områden, särskilt utanför kontinentalsockeln. |
| --- | --- |

23.

Kommittén anser att samtliga yttersta randområden befinner sig i en situation som erkänns som svårare än situationen i övriga Europa. Detta gör att man måste bevilja stöd för inköp av nya fartyg eller inrättande av hamninfrastruktur och auktionshallar. Stöd till inköp av nya fartyg för dessa områden skulle kunna omdirigera fiskeansträngningen från kustområden som är överexploaterade och ibland drabbade av föroreningar eller spridning av invasiva arter till föga exploaterade och sunda områden, särskilt utanför kontinentalsockeln.

| 24. | ReK stöder återinförandet av en ersättning för definitivt upphörande med fiskeverksamhet, som gör det möjligt att finansiera en minskning av fiskeansträngningen beträffande de mest utsatta resurserna. |
| --- | --- |

24.

ReK stöder återinförandet av en ersättning för definitivt upphörande med fiskeverksamhet, som gör det möjligt att finansiera en minskning av fiskeansträngningen beträffande de mest utsatta resurserna.

| 25. | Av tidsmässiga skäl föreslås i det aktuella förslaget till förordning inga åtgärder för att hantera brexit. Beroende på resultatet av förhandlingarna skulle särskilda stödåtgärder kunna behövas för att bistå fiskeföretag som påverkas negativt av denna händelse och därför bör få särskild finansiering, som i dagsläget inte planeras i förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen för perioden 2021–2027. |
| --- | --- |

25.

Av tidsmässiga skäl föreslås i det aktuella förslaget till förordning inga åtgärder för att hantera brexit. Beroende på resultatet av förhandlingarna skulle särskilda stödåtgärder kunna behövas för att bistå fiskeföretag som påverkas negativt av denna händelse och därför bör få särskild finansiering, som i dagsläget inte planeras i förslaget till förordning om den fleråriga budgetramen för perioden 2021–2027.

| 26. | Kommittén konstaterar att Europeiska kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

26.

Kommittén konstaterar att Europeiska kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

Bryssel den 9 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ”Vitbok” – meddelande om en integrerad havspolitik för Europeiska unionen.

1

(2)  Artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken.

2

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/147

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén — Förslag om Asyl- och migrationsfonden

(2018/C 461/13)

| Huvudföredragande: | Peter BOSSMAN (SI–PES), borgmästare, Piran |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Asyl- och migrationsfonden
  COM(2018) 471 final |

Huvudföredragande:

Peter BOSSMAN (SI–PES), borgmästare, Piran

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Asyl- och migrationsfonden

COM(2018) 471 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

COM(2018) 471 final, skäl 42

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I syfte att stärka unionens kapacitet att omedelbart hantera ett oförutsett eller oproportionerligt hårt migrationstryck i en eller flera medlemsstater som kännetecknas av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare vilket ställer betydande och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsanläggningar, system för hantering av asyl och migration samt asyl- och migrationsförfaranden, eller ett hårt migrationstryck i tredjeländer på grund av den politiska utvecklingen eller konflikter, bör det vara möjligt att ge bistånd i nödsituationer i enlighet med den ram som fastställs i denna förordning. | I syfte att stärka unionens kapacitet att omedelbart hantera ett oförutsett eller oproportionerligt hårt migrationstryck i en eller flera medlemsstater som kännetecknas av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare
  , särskilt när det handlar om utsatta personer som ensamkommande barn,
  vilket ställer betydande och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsanläggningar, system för hantering av asyl och migration samt asyl- och migrationsförfaranden, eller ett hårt migrationstryck i tredjeländer på grund av den politiska utvecklingen eller konflikter, bör det vara möjligt att ge bistånd i nödsituationer
  och hjälp för att skapa infrastrukturer
  i enlighet med den ram som fastställs i denna förordning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I syfte att stärka unionens kapacitet att omedelbart hantera ett oförutsett eller oproportionerligt hårt migrationstryck i en eller flera medlemsstater som kännetecknas av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare vilket ställer betydande och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsanläggningar, system för hantering av asyl och migration samt asyl- och migrationsförfaranden, eller ett hårt migrationstryck i tredjeländer på grund av den politiska utvecklingen eller konflikter, bör det vara möjligt att ge bistånd i nödsituationer i enlighet med den ram som fastställs i denna förordning.

I syfte att stärka unionens kapacitet att omedelbart hantera ett oförutsett eller oproportionerligt hårt migrationstryck i en eller flera medlemsstater som kännetecknas av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare
  , särskilt när det handlar om utsatta personer som ensamkommande barn,
  vilket ställer betydande och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsanläggningar, system för hantering av asyl och migration samt asyl- och migrationsförfaranden, eller ett hårt migrationstryck i tredjeländer på grund av den politiska utvecklingen eller konflikter, bör det vara möjligt att ge bistånd i nödsituationer
  och hjälp för att skapa infrastrukturer
  i enlighet med den ram som fastställs i denna förordning.

Motivering

Det är viktigt att skapa nödfinansiering för att hantera situationer i medlemsstaterna när de står inför överväldigande utmaningar kring utsatta människor som anländer från tredjeländer, särskilt ensamkommande barn, som kräver särskilda åtgärder.

Ändringsrekommendation 2

COM(2018) 471 final, artikel 3.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Inom ramen för de politiska mål som anges i punkt 1 ska fonden bidra till att följande särskilda mål uppnås: | Inom ramen för de politiska mål som anges i punkt 1 ska fonden bidra till att följande särskilda mål uppnås: |
| a) | Stärka och utveckla alla aspekter av det gemensamma europeiska asylsystemet, inbegripet dess externa dimension. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Inom ramen för de politiska mål som anges i punkt 1 ska fonden bidra till att följande särskilda mål uppnås:

Inom ramen för de politiska mål som anges i punkt 1 ska fonden bidra till att följande särskilda mål uppnås:

a)

Stärka och utveckla alla aspekter av det gemensamma europeiska asylsystemet, inbegripet dess externa dimension.

| a) | Stärka och utveckla alla aspekter av det gemensamma europeiska asylsystemet, inbegripet dess externa dimension. |
| --- | --- |

a)

Stärka och utveckla alla aspekter av det gemensamma europeiska asylsystemet, inbegripet dess externa dimension.

| b) | Stödja laglig migration till medlemsstaterna inbegripet att bidra till integrationen av tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

b)

Stödja laglig migration till medlemsstaterna inbegripet att bidra till integrationen av tredjelandsmedborgare.

| b) | Stödja laglig migration till medlemsstaterna inbegripet att bidra till integrationen av tredjelandsmedborgare
  och inrätta de vägar som gör att detta kan ske på ett ordnat och säkert sätt
  . |
| --- | --- |

b)

Stödja laglig migration till medlemsstaterna inbegripet att bidra till integrationen av tredjelandsmedborgare
  och inrätta de vägar som gör att detta kan ske på ett ordnat och säkert sätt
  .

| c) | Bidra till kampen mot irreguljär migration och säkerställa ett effektivt återvändande och återtagande i tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

Bidra till kampen mot irreguljär migration och säkerställa ett effektivt återvändande och återtagande i tredjeländer.

| c) | Bidra till kampen mot irreguljär migration och säkerställa ett effektivt återvändande och återtagande i tredjeländer
  och samtidigt garantera att de mänskliga rättigheterna respekteras
  . |
| --- | --- |

c)

Bidra till kampen mot irreguljär migration och säkerställa ett effektivt återvändande och återtagande i tredjeländer
  och samtidigt garantera att de mänskliga rättigheterna respekteras
  .

| d) | Öka solidariteten och förbättra ansvarsfördelningen mellan medlemsstaterna, särskilt med de medlemsstater som påverkas mest av migrations- och asylströmmar, bland annat genom praktiskt samarbete. |
| --- | --- |

d)

Öka solidariteten och förbättra ansvarsfördelningen mellan medlemsstaterna, särskilt med de medlemsstater som påverkas mest av migrations- och asylströmmar, bland annat genom praktiskt samarbete.

Motivering

Detta särskilda mål återfinns i den nuvarande Amif-förordningen och bör uttryckligen anges som ett särskilt mål i den framtida AMF-förordningen.

Ändringsrekommendation 3

COM(2018) 471 final, artikel 8

| Utkast till yttrande | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionens textförslag | |
| Budget | Budget |
| 1.   Finansieringsramen för genomförandet av fonden för perioden 2021–2027 ska vara
  10 415 000 000
  EUR i löpande priser. | 1.   Finansieringsramen för genomförandet av fonden för perioden 2021–2027 ska vara
  16 188 000 000
  EUR i löpande priser. |
| 2.   De finansiella medlen ska användas enligt följande: | 2.   De finansiella medlen ska användas enligt följande: |
| a) | 6 249 000 000
  EUR ska anslås till de program som genomförs enligt delad förvaltning. |

Utkast till yttrande

ReK:s ändringsförslag

Kommissionens textförslag

Budget

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av fonden för perioden 2021–2027 ska vara
  10 415 000 000
  EUR i löpande priser.

1.   Finansieringsramen för genomförandet av fonden för perioden 2021–2027 ska vara
  16 188 000 000
  EUR i löpande priser.

2.   De finansiella medlen ska användas enligt följande:

2.   De finansiella medlen ska användas enligt följande:

a)

6 249 000 000
  EUR ska anslås till de program som genomförs enligt delad förvaltning.

6 249 000 000

| a) | 10 790 000 000
  EUR ska anslås till de program som genomförs enligt delad förvaltning. |
| --- | --- |

a)

10 790 000 000
  EUR ska anslås till de program som genomförs enligt delad förvaltning.

10 790 000 000

| b) | 4 166 000 000
  EUR ska anslås till den tematiska delen. |
| --- | --- |

b)

4 166 000 000
  EUR ska anslås till den tematiska delen.

4 166 000 000

| b) | 5 398 000 000
  EUR ska anslås till den tematiska delen. |
| --- | --- |

b)

5 398 000 000
  EUR ska anslås till den tematiska delen.

5 398 000 000

3.   Av finansieringsramen ska upp till 0,42  % anslås till tekniskt bistånd på kommissionens initiativ såsom anges i artikel 29 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser].

3.   Av finansieringsramen ska upp till 0,42  % anslås till tekniskt bistånd på kommissionens initiativ såsom anges i artikel 29 i förordning (EU) xx/xx [förordningen om gemensamma bestämmelser].

Motivering

Motivering

Den föreslagna ökningen för migration och asyl skulle återspegla den 2,4-faldiga ökningen av anslag till kontrollen av de yttre gränserna samt ta fasta på att det i de föreliggande förslagen inte föreskrivs någon ökning av finansieringsanslagen inom ramen för ESF+ för den nya uppgiften långsiktig integration.

Ändringsrekommendation 4

Ändringsrekommendation 4

COM(2018) 471 final, artikel 9.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| [...] Finansiering från den tematiska delen ska användas för dess beståndsdelar, dvs. | [...] Finansiering från den tematiska delen ska användas för dess beståndsdelar, dvs. |
| a) | särskilda åtgärder, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

[...] Finansiering från den tematiska delen ska användas för dess beståndsdelar, dvs.

[...] Finansiering från den tematiska delen ska användas för dess beståndsdelar, dvs.

a)

särskilda åtgärder,

| a) | särskilda åtgärder, |
| --- | --- |

a)

särskilda åtgärder,

| b) | unionsåtgärder, |
| --- | --- |

b)

unionsåtgärder,

| b) | unionsåtgärder, |
| --- | --- |

b)

unionsåtgärder,

| c) | bistånd i nödsituationer, |
| --- | --- |

c)

bistånd i nödsituationer,

| c) | bistånd i nödsituationer, |
| --- | --- |

c)

bistånd i nödsituationer,

| d) | vidarebosättning, |
| --- | --- |

d)

vidarebosättning,

| d) | vidarebosättning, |
| --- | --- |

d)

vidarebosättning,

| e) | stöd till de medlemsstater som bidrar till solidaritets- och ansvarsfördelningsinsatser,
  och |
| --- | --- |

e)

stöd till de medlemsstater som bidrar till solidaritets- och ansvarsfördelningsinsatser,

och

| e) | stöd till de medlemsstater som bidrar till solidaritets- och ansvarsfördelningsinsatser,
  och |
| --- | --- |

e)

stöd till de medlemsstater som bidrar till solidaritets- och ansvarsfördelningsinsatser,

och

| f) | det europeiska migrationsnätverket. |
| --- | --- |

f)

det europeiska migrationsnätverket.

| f) | det europeiska migrationsnätverket, |
| --- | --- |

f)

det europeiska migrationsnätverket,

| g) | lokala och regionala myndigheters europeiska integrationsnätverk. |
| --- | --- |

g)

g)

lokala och regionala myndigheters europeiska integrationsnätverk.

lokala och regionala myndigheters europeiska integrationsnätverk.

(...)

(...)

Motivering

Motivering

Lokala och regionala myndigheter spelar en avgörande roll för integrationen av migranter, vilket är en mycket viktig del av migrationspolitiken.

Ändringsrekommendation 5

Ändringsrekommendation 5

COM(2018) 471 final, artikel 9.6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den tematiska delen ska särskilt stödja åtgärder som omfattas av genomförandeåtgärd 2 b i bilaga II som genomförs av lokala och regionala myndigheter eller det civila samhällets organisationer. | Den tematiska delen ska särskilt stödja åtgärder som omfattas av genomförandeåtgärd 2 b i bilaga II som genomförs av lokala och regionala myndigheter eller det civila samhällets organisationer.
  Minst 30 % av finansieringen från den tematiska delen ska avsättas för detta ändamål. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den tematiska delen ska särskilt stödja åtgärder som omfattas av genomförandeåtgärd 2 b i bilaga II som genomförs av lokala och regionala myndigheter eller det civila samhällets organisationer.

Den tematiska delen ska särskilt stödja åtgärder som omfattas av genomförandeåtgärd 2 b i bilaga II som genomförs av lokala och regionala myndigheter eller det civila samhällets organisationer.
  Minst 30 % av finansieringen från den tematiska delen ska avsättas för detta ändamål.

Minst 30 % av finansieringen från den tematiska delen ska avsättas för detta ändamål.

Motivering

Motivering

Lokala och regionala myndigheter spelar en avgörande roll för integrationen av migranter, vilket är en mycket viktig del av migrationspolitiken.

Ändringsrekommendation 6

Ändringsrekommendation 6

COM(2018) 471 final, artikel 13.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Varje medlemsstat ska säkerställa att de prioriteringar som fastställs i dess program är förenliga med och motsvarar unionens prioriteringar och utmaningar på området migrationsförvaltning, och stämmer helt överens med unionens relevanta regelverk och överenskomna unionsprioriteringar. När medlemsstaterna fastställer prioriteringarna för sina program ska de säkerställa att de genomförandeåtgärder som anges i bilaga II verkligen beaktas. | Varje medlemsstat ska anslå minst 20 % av sitt programs medel till det särskilda mål som avses i artikel 3.2 första stycket a och minst 20 % till det särskilda mål som avses i artikel 3.2 första stycket b. Medlemsstaterna får avvika från dessa lägsta procentsatser endast om de i det nationella programmet bifogar en ingående redogörelse för varför anslag av medel under denna nivå inte gör det svårare att uppnå det avsedda målet. När det gäller det särskilda mål som avses i artikel 3.2 första stycket a får medlemsstater med strukturella brister på området för inkvartering, infrastruktur och tjänster inte gå under den lägsta procentsats som föreskrivs i denna förordning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Varje medlemsstat ska säkerställa att de prioriteringar som fastställs i dess program är förenliga med och motsvarar unionens prioriteringar och utmaningar på området migrationsförvaltning, och stämmer helt överens med unionens relevanta regelverk och överenskomna unionsprioriteringar. När medlemsstaterna fastställer prioriteringarna för sina program ska de säkerställa att de genomförandeåtgärder som anges i bilaga II verkligen beaktas.

Varje medlemsstat ska säkerställa att de prioriteringar som fastställs i dess program är förenliga med och motsvarar unionens prioriteringar och utmaningar på området migrationsförvaltning, och stämmer helt överens med unionens relevanta regelverk och överenskomna unionsprioriteringar. När medlemsstaterna fastställer prioriteringarna för sina program ska de säkerställa att de genomförandeåtgärder som anges i bilaga II verkligen beaktas.

Varje medlemsstat ska anslå minst 20 % av sitt programs medel till det särskilda mål som avses i artikel 3.2 första stycket a och minst 20 % till det särskilda mål som avses i artikel 3.2 första stycket b. Medlemsstaterna får avvika från dessa lägsta procentsatser endast om de i det nationella programmet bifogar en ingående redogörelse för varför anslag av medel under denna nivå inte gör det svårare att uppnå det avsedda målet. När det gäller det särskilda mål som avses i artikel 3.2 första stycket a får medlemsstater med strukturella brister på området för inkvartering, infrastruktur och tjänster inte gå under den lägsta procentsats som föreskrivs i denna förordning.

Varje medlemsstat ska anslå minst 20 % av sitt programs medel till det särskilda mål som avses i artikel 3.2 första stycket a och minst 20 % till det särskilda mål som avses i artikel 3.2 första stycket b. Medlemsstaterna får avvika från dessa lägsta procentsatser endast om de i det nationella programmet bifogar en ingående redogörelse för varför anslag av medel under denna nivå inte gör det svårare att uppnå det avsedda målet. När det gäller det särskilda mål som avses i artikel 3.2 första stycket a får medlemsstater med strukturella brister på området för inkvartering, infrastruktur och tjänster inte gå under den lägsta procentsats som föreskrivs i denna förordning.

Motivering

Motivering

AMF bör stödja hållbara lösningar för migration och säkerställa överensstämmelse med prioriteringar som medlemsstaterna enats om på EU-nivå. Säkerställandet av lägsta anslag för att bygga upp ett fungerande asylsystem (artikel 3.2 a) och för utveckling av lagliga migrationsvägar och stöd till integration (artikel 3.2 b) kommer att bidra till att det politiska målet för denna fond (effektiv hantering av migrationsströmmar) uppnås.

Den föreslagna texten motsvarar texten i de nuvarande Amif-förordningarna.

Ändringsrekommendation 7

Ändringsrekommendation 7

COM(2018) 471 final, artikel 13.7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska särskilt eftersträva de åtgärder som är berättigade till en högre samfinansieringssats enligt förteckningen i bilaga IV. I händelse av oförutsedda eller nya omständigheter eller för att säkerställa ett effektivt genomförande av finansieringen ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att ändra förteckningen över de åtgärder som är berättigade till en högre samfinansieringssats enligt förteckningen i bilaga IV. | Medlemsstaterna ska särskilt eftersträva de åtgärder som är berättigade till en högre samfinansieringssats enligt förteckningen i bilaga IV.
  Medlemsstater som inte eftersträvar sådana åtgärder ska i det nationella programmet bifoga en ingående redogörelse för hur de kommer att säkerställa att detta val inte gör det svårare att uppnå AMF:s särskilda mål.
  I händelse av oförutsedda eller nya omständigheter eller för att säkerställa ett effektivt genomförande av finansieringen ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att ändra förteckningen över de åtgärder som är berättigade till en högre samfinansieringssats enligt förteckningen i bilaga IV. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska särskilt eftersträva de åtgärder som är berättigade till en högre samfinansieringssats enligt förteckningen i bilaga IV. I händelse av oförutsedda eller nya omständigheter eller för att säkerställa ett effektivt genomförande av finansieringen ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att ändra förteckningen över de åtgärder som är berättigade till en högre samfinansieringssats enligt förteckningen i bilaga IV.

Medlemsstaterna ska särskilt eftersträva de åtgärder som är berättigade till en högre samfinansieringssats enligt förteckningen i bilaga IV.
  Medlemsstater som inte eftersträvar sådana åtgärder ska i det nationella programmet bifoga en ingående redogörelse för hur de kommer att säkerställa att detta val inte gör det svårare att uppnå AMF:s särskilda mål.
  I händelse av oförutsedda eller nya omständigheter eller för att säkerställa ett effektivt genomförande av finansieringen ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 för att ändra förteckningen över de åtgärder som är berättigade till en högre samfinansieringssats enligt förteckningen i bilaga IV.

Medlemsstater som inte eftersträvar sådana åtgärder ska i det nationella programmet bifoga en ingående redogörelse för hur de kommer att säkerställa att detta val inte gör det svårare att uppnå AMF:s särskilda mål.

Motivering

Motivering

Samma som för ändringsrekommendation 6.

Ändringsrekommendation 8

Ändringsrekommendation 8

COM(2018) 471 final, artikel 21

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Fonden ska stödja det europeiska migrationsnätverket och ge det ekonomiska stöd som behövs för dess verksamhet och framtida utveckling. | 1.   Fonden ska stödja det europeiska migrationsnätverket och ge det ekonomiska stöd som behövs för dess verksamhet och framtida utveckling. |
| 2.   Det belopp som avsatts för det europeiska migrationsnätverket på grundval av de årliga anslagen för fonden och arbetsprogrammet där prioriteringarna för dess verksamhet fastställs ska efter styrelsens godkännande antas av kommissionen i enlighet med artikel 4.5 a i beslut 2008/381/EG (i dess ändrade lydelse). Kommissionens beslut ska utgöra ett finansieringsbeslut enligt artikel [110] i budgetförordningen. För att säkerställa att resurser snabbt finns tillgängliga får kommissionen anta arbetsprogrammet för det europeiska migrationsnätverket i ett separat finansieringsbeslut. | 2.   Det belopp som avsatts för det europeiska migrationsnätverket på grundval av de årliga anslagen för fonden och arbetsprogrammet där prioriteringarna för dess verksamhet fastställs ska efter styrelsens godkännande antas av kommissionen i enlighet med artikel 4.5 a i beslut 2008/381/EG (i dess ändrade lydelse). Kommissionens beslut ska utgöra ett finansieringsbeslut enligt artikel [110] i budgetförordningen. För att säkerställa att resurser snabbt finns tillgängliga får kommissionen anta arbetsprogrammet för det europeiska migrationsnätverket i ett separat finansieringsbeslut. |
| 3.   Ekonomiskt stöd för verksamhet som bedrivs av det europeiska migrationsnätverket ska ges i form av bidrag till de nationella kontaktpunkter som avses i artikel 3 i beslut 2008/381/EG och upphandling i tillämpliga fall, i enlighet med budgetförordningen. | 3.   Ekonomiskt stöd för verksamhet som bedrivs av det europeiska migrationsnätverket ska ges i form av bidrag till de nationella kontaktpunkter som avses i artikel 3 i beslut 2008/381/EG och upphandling i tillämpliga fall, i enlighet med budgetförordningen. |
| | 4.
     
  Fonden ska stödja lokala och regionala myndigheters europeiska integrationsnätverk. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Fonden ska stödja det europeiska migrationsnätverket och ge det ekonomiska stöd som behövs för dess verksamhet och framtida utveckling.

1.   Fonden ska stödja det europeiska migrationsnätverket och ge det ekonomiska stöd som behövs för dess verksamhet och framtida utveckling.

2.   Det belopp som avsatts för det europeiska migrationsnätverket på grundval av de årliga anslagen för fonden och arbetsprogrammet där prioriteringarna för dess verksamhet fastställs ska efter styrelsens godkännande antas av kommissionen i enlighet med artikel 4.5 a i beslut 2008/381/EG (i dess ändrade lydelse). Kommissionens beslut ska utgöra ett finansieringsbeslut enligt artikel [110] i budgetförordningen. För att säkerställa att resurser snabbt finns tillgängliga får kommissionen anta arbetsprogrammet för det europeiska migrationsnätverket i ett separat finansieringsbeslut.

2.   Det belopp som avsatts för det europeiska migrationsnätverket på grundval av de årliga anslagen för fonden och arbetsprogrammet där prioriteringarna för dess verksamhet fastställs ska efter styrelsens godkännande antas av kommissionen i enlighet med artikel 4.5 a i beslut 2008/381/EG (i dess ändrade lydelse). Kommissionens beslut ska utgöra ett finansieringsbeslut enligt artikel [110] i budgetförordningen. För att säkerställa att resurser snabbt finns tillgängliga får kommissionen anta arbetsprogrammet för det europeiska migrationsnätverket i ett separat finansieringsbeslut.

3.   Ekonomiskt stöd för verksamhet som bedrivs av det europeiska migrationsnätverket ska ges i form av bidrag till de nationella kontaktpunkter som avses i artikel 3 i beslut 2008/381/EG och upphandling i tillämpliga fall, i enlighet med budgetförordningen.

3.   Ekonomiskt stöd för verksamhet som bedrivs av det europeiska migrationsnätverket ska ges i form av bidrag till de nationella kontaktpunkter som avses i artikel 3 i beslut 2008/381/EG och upphandling i tillämpliga fall, i enlighet med budgetförordningen.

4.
     
  Fonden ska stödja lokala och regionala myndigheters europeiska integrationsnätverk.

Motivering

Motivering

Samma som för ändringsrekommendation 4.

Ändringsrekommendation 9

Ändringsrekommendation 9

COM(2018) 471 final, artikel 26.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Genom fonden ska ekonomiskt stöd tillhandahållas för att åtgärda särskilda och brådskande behov i händelse av en nödsituation som är en konsekvens av en eller flera av följande omständigheter: | Genom fonden ska ekonomiskt stöd tillhandahållas för att åtgärda särskilda och brådskande behov
  samt skapa infrastrukturer
  i händelse av en nödsituation, som är en konsekvens av en eller flera av följande omständigheter: |
| a) | Ett hårt migrationstryck i en eller flera medlemsstater som kännetecknas av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare vilket ställer betydande och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsanläggningar, asyl- och migrationshanteringssystem samt asyl- och migrationsförfaranden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Genom fonden ska ekonomiskt stöd tillhandahållas för att åtgärda särskilda och brådskande behov i händelse av en nödsituation som är en konsekvens av en eller flera av följande omständigheter:

Genom fonden ska ekonomiskt stöd tillhandahållas för att åtgärda särskilda och brådskande behov
  samt skapa infrastrukturer
  i händelse av en nödsituation, som är en konsekvens av en eller flera av följande omständigheter:

samt skapa infrastrukturer

a)

Ett hårt migrationstryck i en eller flera medlemsstater som kännetecknas av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare vilket ställer betydande och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsanläggningar, asyl- och migrationshanteringssystem samt asyl- och migrationsförfaranden.

| a) | Ett hårt migrationstryck i en eller flera medlemsstater som kännetecknas av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare
  , särskilt när det handlar om utsatta personer som ensamkommande barn,
  vilket ställer betydande och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsanläggningar, asyl- och migrationshanteringssystem samt asyl- och migrationsförfaranden. |
| --- | --- |

a)

Ett hårt migrationstryck i en eller flera medlemsstater som kännetecknas av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare
  , särskilt när det handlar om utsatta personer som ensamkommande barn,
  vilket ställer betydande och omedelbara krav på medlemsstaternas mottagnings- och förvarsanläggningar, asyl- och migrationshanteringssystem samt asyl- och migrationsförfaranden.

, särskilt när det handlar om utsatta personer som ensamkommande barn,

| b) | Genomförandet av mekanismer för tillfälligt skydd i den mening som avses i direktiv 2001/55/EG. |
| --- | --- |

b)

Genomförandet av mekanismer för tillfälligt skydd i den mening som avses i direktiv 2001/55/EG.

| b) | Genomförandet av mekanismer för tillfälligt skydd i den mening som avses i direktiv 2001/55/EG. |
| --- | --- |

b)

Genomförandet av mekanismer för tillfälligt skydd i den mening som avses i direktiv 2001/55/EG.

| c) | Ett hårt migrationstryck i tredjeländer, inbegripet då personer i behov av skydd kan vara strandsatta på grund av den politiska utvecklingen eller konflikter, särskilt då det kan ha en effekt på migrationsströmmarna mot EU. |
| --- | --- |

c)

Ett hårt migrationstryck i tredjeländer, inbegripet då personer i behov av skydd kan vara strandsatta på grund av den politiska utvecklingen eller konflikter, särskilt då det kan ha en effekt på migrationsströmmarna mot EU.

| c) | Ett hårt migrationstryck i tredjeländer, inbegripet då personer i behov av skydd kan vara strandsatta på grund av den politiska utvecklingen eller konflikter, särskilt då det kan ha en effekt på migrationsströmmarna mot EU.
  Åtgärder som genomförs i tredjeländer i enlighet med denna artikel måste följa och, i förekommande fall, komplettera unionens humanitära politik samt respektera grundläggande mänskliga rättigheter och internationella rättsliga åtaganden. |
| --- | --- |

c)

Ett hårt migrationstryck i tredjeländer, inbegripet då personer i behov av skydd kan vara strandsatta på grund av den politiska utvecklingen eller konflikter, särskilt då det kan ha en effekt på migrationsströmmarna mot EU.
  Åtgärder som genomförs i tredjeländer i enlighet med denna artikel måste följa och, i förekommande fall, komplettera unionens humanitära politik samt respektera grundläggande mänskliga rättigheter och internationella rättsliga åtaganden.

Åtgärder som genomförs i tredjeländer i enlighet med denna artikel måste följa och, i förekommande fall, komplettera unionens humanitära politik samt respektera grundläggande mänskliga rättigheter och internationella rättsliga åtaganden.

Motivering

Motivering

Säkerställa samstämmighet med EU:s politik på andra områden och respekt för grundläggande rättigheter.

Ändringsrekommendation 10

Ändringsrekommendation 10

COM(2018) 471 final, artikel 26.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Bistånd i nödsituationer får ges i form av bidrag direkt till de decentraliserade byråerna. | Bistånd i nödsituationer får ges i form av bidrag direkt till de decentraliserade byråerna
  och till lokala och regionala myndigheter som utsätts för ett hårt migrationstryck, särskilt de som ansvarar för att ta hand om och integrera ensamkommande barn
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Bistånd i nödsituationer får ges i form av bidrag direkt till de decentraliserade byråerna.

Bistånd i nödsituationer får ges i form av bidrag direkt till de decentraliserade byråerna
  och till lokala och regionala myndigheter som utsätts för ett hårt migrationstryck, särskilt de som ansvarar för att ta hand om och integrera ensamkommande barn
  .

och till lokala och regionala myndigheter som utsätts för ett hårt migrationstryck, särskilt de som ansvarar för att ta hand om och integrera ensamkommande barn

Motivering

Motivering

De lokala och regionala myndigheterna har ofta ansvaret för att ta hand om och integrera ensamkommande barn, men många gånger saknas kapaciteten att göra det.

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

COM(2018) 471 final, Bilaga I (Kriterier för tilldelning av medel till program under delad förvaltning)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1. | De tillgängliga medel som avses i artikel 11 ska fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.

De tillgängliga medel som avses i artikel 11 ska fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

| 1. | De tillgängliga medel som avses i artikel 11 ska fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande: |
| --- | --- |

1.

De tillgängliga medel som avses i artikel 11 ska fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

| a) | Varje medlemsstat ska erhålla ett fast belopp på 5 000 000 EUR från fonden endast i början av programperioden. |
| --- | --- |

a)

Varje medlemsstat ska erhålla ett fast belopp på 5 000 000 EUR från fonden endast i början av programperioden.

| a) | Varje medlemsstat ska erhålla ett fast belopp på 5 000 000 EUR från fonden endast i början av programperioden. |
| --- | --- |

a)

Varje medlemsstat ska erhålla ett fast belopp på 5 000 000 EUR från fonden endast i början av programperioden.

| b) | De återstående medel som avses i artikel 11 ska fördelas på grundval av följande kriterier:






  — | 30 %
  för asyl. |
| --- | --- | --- |

b)

De återstående medel som avses i artikel 11 ska fördelas på grundval av följande kriterier:

—

30 %
  för asyl.

30 %

| — | 30 %
  för laglig migration och integration. |
| --- | --- |

—

30 %
  för laglig migration och integration.

30 %

| — | 40 %
  för bekämpning av irreguljär migration samt återvändande. |
| --- | --- |

—

40 %
  för bekämpning av irreguljär migration samt återvändande.

40 %

| b) | De återstående medel som avses i artikel 11 ska fördelas på grundval av följande kriterier:






  — | 33,3  %
  för asyl. |
| --- | --- | --- |

b)

De återstående medel som avses i artikel 11 ska fördelas på grundval av följande kriterier:

—

33,3  %
  för asyl.

33,3  %

| — | 33,3  %
  för laglig migration och integration. |
| --- | --- |

—

33,3  %
  för laglig migration och integration.

33,3  %

| — | 33,3  %
  för bekämpning av irreguljär migration samt återvändande. |
| --- | --- |

—

33,3  %
  för bekämpning av irreguljär migration samt återvändande.

33,3  %

Motivering

Motivering

Asyl, laglig migration och integration är lika viktigt som (eller viktigare än) irreguljär migration/återvändande för en effektiv hantering av migrationsströmmarna.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Kommittén instämmer i att det mot bakgrund av de framväxande migrationsutmaningarna är av avgörande betydelse att investera i en effektiv och samordnad migrationsförvaltning i EU till stöd för medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter för att förverkliga EU:s mål om att inrätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Vi välkomnar i detta sammanhang den ökade uppmärksamhet, och finansiering, som riktas till migration i EU:s budget, men vi är bekymrade över att ökningarna är betydligt högre för gränsskyddsåtgärder än för Asyl- och migrationsfonden. Därför föreslår vi en ökning till AMF som motsvarar de ökade anslagen för förvaltning av de yttre gränserna, dvs. en 2,4-faldig ökning. |
| --- | --- |

1.

Kommittén instämmer i att det mot bakgrund av de framväxande migrationsutmaningarna är av avgörande betydelse att investera i en effektiv och samordnad migrationsförvaltning i EU till stöd för medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter för att förverkliga EU:s mål om att inrätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Vi välkomnar i detta sammanhang den ökade uppmärksamhet, och finansiering, som riktas till migration i EU:s budget, men vi är bekymrade över att ökningarna är betydligt högre för gränsskyddsåtgärder än för Asyl- och migrationsfonden. Därför föreslår vi en ökning till AMF som motsvarar de ökade anslagen för förvaltning av de yttre gränserna, dvs. en 2,4-faldig ökning.

| 2. | ReK upprepar att det krävs en samordnad strategi från EU:s och medlemsstaternas sida för att bygga upp en gemensam asyl- och migrationspolitik som bygger på principerna om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning. |
| --- | --- |

2.

ReK upprepar att det krävs en samordnad strategi från EU:s och medlemsstaternas sida för att bygga upp en gemensam asyl- och migrationspolitik som bygger på principerna om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning.

| 3. | Kommittén välkomnar inrättandet av AMF och andra nya eller reviderade instrument (Fonden för integrerad gränsförvaltning, ESF+, Eruf, instrumentet för grannskap, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDCI), IPA III), som tillhandahåller finansiering för såväl den interna som den externa dimensionen av migration. |
| --- | --- |

3.

Kommittén välkomnar inrättandet av AMF och andra nya eller reviderade instrument (Fonden för integrerad gränsförvaltning, ESF+, Eruf, instrumentet för grannskap, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDCI), IPA III), som tillhandahåller finansiering för såväl den interna som den externa dimensionen av migration.

| 4. | ReK instämmer i att effektiv förvaltning av EU:s yttre gränser är nödvändigt, men anser att det varken skulle vara ändamålsenligt eller återspegla EU:s grundläggande värden att i första hand fokusera på gränskontroller och i mindre utsträckning beakta de övriga centrala aspekterna av en övergripande migrationspolitik på EU-nivå, såsom ett reformerat asylsystem för EU, konsekventa och ambitiösa strategier för att underlätta laglig migration och stödja integration, beslutsamma åtgärder för att bekämpa människohandel och kraftfulla åtgärder för att ta tag i de bakomliggande orsakerna till migration. |
| --- | --- |

4.

ReK instämmer i att effektiv förvaltning av EU:s yttre gränser är nödvändigt, men anser att det varken skulle vara ändamålsenligt eller återspegla EU:s grundläggande värden att i första hand fokusera på gränskontroller och i mindre utsträckning beakta de övriga centrala aspekterna av en övergripande migrationspolitik på EU-nivå, såsom ett reformerat asylsystem för EU, konsekventa och ambitiösa strategier för att underlätta laglig migration och stödja integration, beslutsamma åtgärder för att bekämpa människohandel och kraftfulla åtgärder för att ta tag i de bakomliggande orsakerna till migration.

| 5. | ReK insisterar på att det är viktig att säkerställa synergier, konsekvens och ändamålsenlighet mellan Asyl- och migrationsfonden, andra EU-fonder och annan EU-politik, särskilt för att trygga de grundläggande rättigheterna och främja social sammanhållning och den externa politiken och utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

5.

ReK insisterar på att det är viktig att säkerställa synergier, konsekvens och ändamålsenlighet mellan Asyl- och migrationsfonden, andra EU-fonder och annan EU-politik, särskilt för att trygga de grundläggande rättigheterna och främja social sammanhållning och den externa politiken och utvecklingspolitiken.

| 6. | Vi understryker behovet av att reformera det gemensamma europeiska asylsystemet för att se till att effektiva asylförfaranden garanterar rättigheterna för de personer som söker skydd, förhindrar sekundära förflyttningar och tillhandahåller enhetliga och lämpliga mottagningsförhållanden och normer för beviljande av internationellt skydd. |
| --- | --- |

6.

Vi understryker behovet av att reformera det gemensamma europeiska asylsystemet för att se till att effektiva asylförfaranden garanterar rättigheterna för de personer som söker skydd, förhindrar sekundära förflyttningar och tillhandahåller enhetliga och lämpliga mottagningsförhållanden och normer för beviljande av internationellt skydd.

| 7. | Partnerskap och samarbete med tredjeländer är en grundläggande beståndsdel i EU:s migrationspolitik och när det gäller att ta itu med bakomliggande orsaker, och fonden bör därför tillhandahålla finansiella incitament för sådant samarbete, bland annat genomförandet av unionsramen för vidarebosättning. Extern utvecklingsfinansiering bör dock inte användas enbart för att förhindra migration. |
| --- | --- |

7.

Partnerskap och samarbete med tredjeländer är en grundläggande beståndsdel i EU:s migrationspolitik och när det gäller att ta itu med bakomliggande orsaker, och fonden bör därför tillhandahålla finansiella incitament för sådant samarbete, bland annat genomförandet av unionsramen för vidarebosättning. Extern utvecklingsfinansiering bör dock inte användas enbart för att förhindra migration.

| 8. | Kommittén har tagit del av den nya strategin som skiljer mellan kortsiktiga och långsiktiga integrationsåtgärder, där de sistnämnda nu finansieras genom ESF+. Vi betonar att de finansiella bestämmelserna för ESF+ fullt ut måste återspegla denna nya uppgift. ReK beklagar dock att ”integration” har försvunnit från namnet på Asyl- och migrationsfonden, särskilt som de flesta kortsiktiga integrationsåtgärderna är de lokala och regionala myndigheternas ansvar. |
| --- | --- |

8.

Kommittén har tagit del av den nya strategin som skiljer mellan kortsiktiga och långsiktiga integrationsåtgärder, där de sistnämnda nu finansieras genom ESF+. Vi betonar att de finansiella bestämmelserna för ESF+ fullt ut måste återspegla denna nya uppgift. ReK beklagar dock att ”integration” har försvunnit från namnet på Asyl- och migrationsfonden, särskilt som de flesta kortsiktiga integrationsåtgärderna är de lokala och regionala myndigheternas ansvar.

| 9. | ReK välkomnar att den nya fonden möjliggör en högre samfinansieringssats (upp till 90 %), vilket i synnerhet kan hjälpa pressade lokala och regionala myndigheter och särskilt de som har en yttre gräns, men beklagar att kommitténs upprepade uppmaningar att göra lokala och regionala myndigheter delvis ansvariga för förvaltningen av AMF inte har hörsammats. |
| --- | --- |

9.

ReK välkomnar att den nya fonden möjliggör en högre samfinansieringssats (upp till 90 %), vilket i synnerhet kan hjälpa pressade lokala och regionala myndigheter och särskilt de som har en yttre gräns, men beklagar att kommitténs upprepade uppmaningar att göra lokala och regionala myndigheter delvis ansvariga för förvaltningen av AMF inte har hörsammats.

| 10. | AMF kommer för första gången att regleras av förordningen om gemensamma bestämmelser. Detta bör leda till en ökad medverkan från de lokala och regionala myndigheterna i planeringen och genomförandet av den nationella politiken, men sådana positiva effekter kräver en fullständig tillämpning av principerna om partnerskap och flernivåstyre. |
| --- | --- |

10.

AMF kommer för första gången att regleras av förordningen om gemensamma bestämmelser. Detta bör leda till en ökad medverkan från de lokala och regionala myndigheterna i planeringen och genomförandet av den nationella politiken, men sådana positiva effekter kräver en fullständig tillämpning av principerna om partnerskap och flernivåstyre.

| 11. | Kommittén understryker att fonden bör stödja medlemsstaterna vid utformningen av samordnade strategier för alla aspekter av migration, utbyte av information och bästa praxis samt samarbete mellan olika myndigheter och förvaltningsnivåer och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

Kommittén understryker att fonden bör stödja medlemsstaterna vid utformningen av samordnade strategier för alla aspekter av migration, utbyte av information och bästa praxis samt samarbete mellan olika myndigheter och förvaltningsnivåer och mellan medlemsstaterna.

| 12. | När det gäller tilldelning av medel till medlemsstaterna konstaterar ReK att förslaget innehåller en fördelningsnyckel som speglar deras behov och det tryck de upplever inom tre huvudområden: asyl (30 %), laglig migration och integration (30 %) och bekämpning av irreguljär migration samt återvändande (40 %). Kommittén konstaterar emellertid att det är oklart varför dessa tre delar är viktade på det sätt som förslås och anser därför att de bör ges lika stor vikt. |
| --- | --- |

12.

När det gäller tilldelning av medel till medlemsstaterna konstaterar ReK att förslaget innehåller en fördelningsnyckel som speglar deras behov och det tryck de upplever inom tre huvudområden: asyl (30 %), laglig migration och integration (30 %) och bekämpning av irreguljär migration samt återvändande (40 %). Kommittén konstaterar emellertid att det är oklart varför dessa tre delar är viktade på det sätt som förslås och anser därför att de bör ges lika stor vikt.

| 13. | En effektiv politik för återvändande är en viktig del av en övergripande migrationsstrategi, och fonden bör därför stödja utvecklingen av gemensamma standarder för och en samordnad förvaltning av återvändande, som ligger helt i linje med EU:s lagstiftning, internationella mänskliga rättigheter och berörda personers värdighet, inbegripet åtgärder i tredjeländer för att återintegrera återvändande personer. |
| --- | --- |

13.

En effektiv politik för återvändande är en viktig del av en övergripande migrationsstrategi, och fonden bör därför stödja utvecklingen av gemensamma standarder för och en samordnad förvaltning av återvändande, som ligger helt i linje med EU:s lagstiftning, internationella mänskliga rättigheter och berörda personers värdighet, inbegripet åtgärder i tredjeländer för att återintegrera återvändande personer.

| 14. | ReK uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att prioritera frivilligt återvändande, vilket gynnar både de återvändande personerna och myndigheterna i de sändande och de mottagande länderna. |
| --- | --- |

14.

ReK uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att prioritera frivilligt återvändande, vilket gynnar både de återvändande personerna och myndigheterna i de sändande och de mottagande länderna.

| 15. | Kommittén håller med om att fonden bör stödja medlemsstaterna i deras genomförande av direktiv 2009/52/EG som förbjuder anställning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU och föreskriver sanktioner mot arbetsgivare som överträder detta förbud, och direktiv 2011/36/EU om hjälp och stöd till samt skydd av offer för människohandel. |
| --- | --- |

15.

Kommittén håller med om att fonden bör stödja medlemsstaterna i deras genomförande av direktiv 2009/52/EG som förbjuder anställning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU och föreskriver sanktioner mot arbetsgivare som överträder detta förbud, och direktiv 2011/36/EU om hjälp och stöd till samt skydd av offer för människohandel.

| 16. | Kommittén beklagar att medlemsstaterna inte längre är skyldiga att anslå minst 20 % av den tillgängliga finansieringen till asylåtgärder och 20 % till integration, vilket skapar en risk för att motverkande av irreguljär migration kommer att prioriteras framför andra åtgärder. Vi efterlyser därför ett återinförande av dessa minimikrav när det gäller anslag och utgifter. |
| --- | --- |

16.

Kommittén beklagar att medlemsstaterna inte längre är skyldiga att anslå minst 20 % av den tillgängliga finansieringen till asylåtgärder och 20 % till integration, vilket skapar en risk för att motverkande av irreguljär migration kommer att prioriteras framför andra åtgärder. Vi efterlyser därför ett återinförande av dessa minimikrav när det gäller anslag och utgifter.

| 17. | Decentraliserat samarbete kan spela en viktig roll för att stärka goda styrelseformer i ursprungs- och transitländer och därigenom minska migrationsflödena. Åtgärder som Nicosiainitiativet för kapacitetsuppbyggnad i kommuner i Libyen visar i vilken utsträckning lokala och regionala myndigheters samarbete kan främja stabilitet och välstånd i vårt grannskap. |
| --- | --- |

17.

Decentraliserat samarbete kan spela en viktig roll för att stärka goda styrelseformer i ursprungs- och transitländer och därigenom minska migrationsflödena. Åtgärder som Nicosiainitiativet för kapacitetsuppbyggnad i kommuner i Libyen visar i vilken utsträckning lokala och regionala myndigheters samarbete kan främja stabilitet och välstånd i vårt grannskap.

| 18. | ReK påminner om sin egen roll i att underlätta dialog och samarbete med lokala och regionala myndigheter i migranternas ursprungs- och transitländer, t.ex. via befintliga organ och plattformar (Arlem, Corleap, de gemensamma rådgivande kommittéerna och arbetsgrupperna) för att uppnå fondens mål. |
| --- | --- |

18.

ReK påminner om sin egen roll i att underlätta dialog och samarbete med lokala och regionala myndigheter i migranternas ursprungs- och transitländer, t.ex. via befintliga organ och plattformar (Arlem, Corleap, de gemensamma rådgivande kommittéerna och arbetsgrupperna) för att uppnå fondens mål.

| 19. | Kommittén är övertygad om att medlemsstaterna bör uppmuntras att använda en del av sin programtilldelning för att finansiera i synnerhet






  — | integrationsåtgärder som genomförs av de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhället, |
| --- | --- | --- |

19.

Kommittén är övertygad om att medlemsstaterna bör uppmuntras att använda en del av sin programtilldelning för att finansiera i synnerhet

—

integrationsåtgärder som genomförs av de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhället,

| — | åtgärder för att utveckla och genomföra effektiva alternativ till förvar, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att utveckla och genomföra effektiva alternativ till förvar,

| — | program för bistånd till självmant återvändande och återanpassning och relaterad verksamhet, |
| --- | --- |

—

program för bistånd till självmant återvändande och återanpassning och relaterad verksamhet,

| — | åtgärder riktade till utsatta sökande av internationellt skydd med särskilda mottagnings- och/eller förfarandebehov, bland annat barn och särskilt ensamkommande barn. |
| --- | --- |

—

åtgärder riktade till utsatta sökande av internationellt skydd med särskilda mottagnings- och/eller förfarandebehov, bland annat barn och särskilt ensamkommande barn.

| 20. | ReK välkomnar den föreslagna ramen för bistånd i nödsituationer, som kommer att ge medlemsstaterna möjlighet att hantera utmaningar till följd av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare, särskilt när det gäller utsatta personer såsom ensamkommande barn, och insisterar på att i synnerhet lokala och regionala myndigheter som befinner sig i sådana situationer ska ha tillgång till sådant bistånd. |
| --- | --- |

20.

ReK välkomnar den föreslagna ramen för bistånd i nödsituationer, som kommer att ge medlemsstaterna möjlighet att hantera utmaningar till följd av en stor eller oproportionerlig inströmning av tredjelandsmedborgare, särskilt när det gäller utsatta personer såsom ensamkommande barn, och insisterar på att i synnerhet lokala och regionala myndigheter som befinner sig i sådana situationer ska ha tillgång till sådant bistånd.

| 21. | ReK anser att den föreslagna lagstiftningen har ett tydligt europeiskt mervärde och att förslaget därför är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

21.

ReK anser att den föreslagna lagstiftningen har ett tydligt europeiskt mervärde och att förslaget därför är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

Bryssel den 9 oktober 2018.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/156

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EU) nr 1293/2013

(2018/C 461/14)

| Föredragande: | Marco DUS (IT–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Vittorio Veneto (provinsen Treviso) |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EU) nr 1293/2013
  COM(2018) 385 final – 2018/0209(COD) |

Föredragande:

Marco DUS (IT–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Vittorio Veneto (provinsen Treviso)

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för miljö och klimatpolitik (Life) samt om upphävande av förordning (EU) nr 1293/2013

COM(2018) 385 final – 2018/0209(COD)

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (6) | Av särskild betydelse för att nå de övergripande målen är genomförandet av paketet för den cirkulära ekonomin (1), ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (2), (3), (4), unionens naturvårdslagstiftning (5) samt tillhörande strategier (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(6)

Av särskild betydelse för att nå de övergripande målen är genomförandet av paketet för den cirkulära ekonomin (1), ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (2), (3), (4), unionens naturvårdslagstiftning (5) samt tillhörande strategier (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10).

| (6) | Av särskild betydelse för att nå de övergripande målen är genomförandet av paketet för den cirkulära ekonomin (1), ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (2)
   (3)
   (4),
  det sjunde allmänna miljöhandlingsprogrammet för unionen till 2020 och dess eventuella efterföljare

   (5)

  ,
  unionens naturvårdslagstiftning (6) samt tillhörande strategier (7)
   (8)
   (9)
   (10)
   (11)
   (12)
   (13)
   (14)
   (15). |
| --- | --- |

(6)

Av särskild betydelse för att nå de övergripande målen är genomförandet av paketet för den cirkulära ekonomin (1), ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (2)
   (3)
   (4),
  det sjunde allmänna miljöhandlingsprogrammet för unionen till 2020 och dess eventuella efterföljare

   (5)

  ,
  unionens naturvårdslagstiftning (6) samt tillhörande strategier (7)
   (8)
   (9)
   (10)
   (11)
   (12)
   (13)
   (14)
   (15).

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (7) | För att uppfylla unionens åtaganden enligt Parisavtalet om klimatförändringar krävs att unionen omvandlas till ett energieffektivt, koldioxidsnålt och klimattåligt samhälle. Detta kräver i sin tur åtgärder som är särskilt inriktade på sektorer som bidrar mest till nuvarande koldioxidutsläpp och föroreningar, och som bidrar till genomförandet av ramen för energi- och klimatpolitiken fram till 2030 och till medlemsstaternas integrerade nationella energi- och klimatplaner. Dessutom behövs förberedelser för unionens långsiktiga klimat- och energistrategi fram till mitten av det här århundradet. Programmet bör också omfatta åtgärder som bidrar till genomförandet av unionens politik för klimatanpassning för att minska sårbarheten för klimatförändringens negativa effekter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(7)

För att uppfylla unionens åtaganden enligt Parisavtalet om klimatförändringar krävs att unionen omvandlas till ett energieffektivt, koldioxidsnålt och klimattåligt samhälle. Detta kräver i sin tur åtgärder som är särskilt inriktade på sektorer som bidrar mest till nuvarande koldioxidutsläpp och föroreningar, och som bidrar till genomförandet av ramen för energi- och klimatpolitiken fram till 2030 och till medlemsstaternas integrerade nationella energi- och klimatplaner. Dessutom behövs förberedelser för unionens långsiktiga klimat- och energistrategi fram till mitten av det här århundradet. Programmet bör också omfatta åtgärder som bidrar till genomförandet av unionens politik för klimatanpassning för att minska sårbarheten för klimatförändringens negativa effekter.

| (7) | För att uppfylla unionens åtaganden enligt Parisavtalet om klimatförändringar krävs att unionen omvandlas till ett energieffektivt, koldioxidsnålt och klimattåligt samhälle. Detta kräver i sin tur åtgärder som är särskilt inriktade på sektorer som bidrar mest till nuvarande koldioxidutsläpp och föroreningar, och som bidrar till genomförandet av ramen för energi- och klimatpolitiken fram till 2030 och till medlemsstaternas integrerade nationella energi- och klimatplaner. Dessutom behövs förberedelser för unionens långsiktiga klimat- och energistrategi fram till mitten av det här århundradet. Programmet bör också omfatta åtgärder som bidrar till genomförandet av unionens politik för klimatanpassning för att minska sårbarheten för klimatförändringens negativa effekter. |
| --- | --- |

(7)

För att uppfylla unionens åtaganden enligt Parisavtalet om klimatförändringar krävs att unionen omvandlas till ett energieffektivt, koldioxidsnålt och klimattåligt samhälle. Detta kräver i sin tur åtgärder som är särskilt inriktade på sektorer som bidrar mest till nuvarande koldioxidutsläpp och föroreningar, och som bidrar till genomförandet av ramen för energi- och klimatpolitiken fram till 2030 och till medlemsstaternas integrerade nationella energi- och klimatplaner. Dessutom behövs förberedelser för unionens långsiktiga klimat- och energistrategi fram till mitten av det här århundradet. Programmet bör också omfatta åtgärder som bidrar till genomförandet av unionens politik för klimatanpassning för att minska sårbarheten för klimatförändringens negativa effekter.

Motivering

Ordet ”resilient” anses vara mer lämpligt i detta sammanhang än ”resistent” [där det i den svenska versionen talas om ”klimattålig”] eftersom det handlar om anpassning. [Översättarens anmärkning: Detta påverkar inte den svenska versionen.]

Ändringsrekommendation 3

Skäl 8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (8) | Övergången till ren energi är ett viktigt bidrag till begränsningen av klimatförändring och ger också sidovinster för miljön. Åtgärder för kapacitetsuppbyggnad som stöder övergången till ren energi, som fram till 2020 finansieras inom ramen för Horisont 2020, bör integreras i programmet, eftersom deras syfte inte är att finansiera spetskompetens och skapa innovation, utan att underlätta införandet av redan tillgänglig teknik som kommer att bidra till begränsning av klimatförändringen. Införandet av dessa åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i programmet ger potential för synergieffekter mellan delprogrammen och gör unionsfinansieringen generellt sett mer sammanhängande. Därför bör data om utnyttjandet av befintliga forskningsresultat och innovativa lösningar i Life-projekten samlas in och spridas, inbegripet från Horisont Europa och dess föregångare. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(8)

Övergången till ren energi är ett viktigt bidrag till begränsningen av klimatförändring och ger också sidovinster för miljön. Åtgärder för kapacitetsuppbyggnad som stöder övergången till ren energi, som fram till 2020 finansieras inom ramen för Horisont 2020, bör integreras i programmet, eftersom deras syfte inte är att finansiera spetskompetens och skapa innovation, utan att underlätta införandet av redan tillgänglig teknik som kommer att bidra till begränsning av klimatförändringen. Införandet av dessa åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i programmet ger potential för synergieffekter mellan delprogrammen och gör unionsfinansieringen generellt sett mer sammanhängande. Därför bör data om utnyttjandet av befintliga forskningsresultat och innovativa lösningar i Life-projekten samlas in och spridas, inbegripet från Horisont Europa och dess föregångare.

| (8) | Övergången till ren energi är ett viktigt bidrag till begränsningen av klimatförändring och ger också sidovinster för miljön. Åtgärder för kapacitetsuppbyggnad som stöder övergången till ren energi, som fram till 2020 finansieras inom ramen för Horisont 2020, bör integreras i programmet
  , samtidigt som man behåller samma koefficient för samfinansiering
  , eftersom deras syfte inte är att finansiera spetskompetens och skapa innovation, utan att underlätta införandet av redan tillgänglig teknik som kommer att bidra till begränsning av klimatförändringen. Införandet av dessa åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i programmet ger potential för synergieffekter mellan delprogrammen och gör unionsfinansieringen generellt sett mer sammanhängande. Därför bör data om utnyttjandet av befintliga forskningsresultat och innovativa lösningar i Life-projekten samlas in och spridas, inbegripet från Horisont Europa och dess föregångare. |
| --- | --- |

(8)

Övergången till ren energi är ett viktigt bidrag till begränsningen av klimatförändring och ger också sidovinster för miljön. Åtgärder för kapacitetsuppbyggnad som stöder övergången till ren energi, som fram till 2020 finansieras inom ramen för Horisont 2020, bör integreras i programmet
  , samtidigt som man behåller samma koefficient för samfinansiering
  , eftersom deras syfte inte är att finansiera spetskompetens och skapa innovation, utan att underlätta införandet av redan tillgänglig teknik som kommer att bidra till begränsning av klimatförändringen. Införandet av dessa åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i programmet ger potential för synergieffekter mellan delprogrammen och gör unionsfinansieringen generellt sett mer sammanhängande. Därför bör data om utnyttjandet av befintliga forskningsresultat och innovativa lösningar i Life-projekten samlas in och spridas, inbegripet från Horisont Europa och dess föregångare.

Motivering

Samfinansieringsgraden för regioner och städer är 100 % inom ramen för Horisont 2020.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (9) | I konsekvensbedömningarna av lagstiftningen om ren energi bedöms att det kommer att krävas ytterligare investeringar på 177 miljarder EUR per år under perioden 2021–2030 för att nå unionens energimål för 2030. De största bristerna rör investeringar för minskning av koldioxidutsläpp från byggnader (energieffektivitet och
  småskalig
  förnybar energi), där kapital måste inriktas på projekt med en mycket decentraliserad karaktär. Ett av målen för delprogrammet Övergång till ren energi är att bygga upp kapacitet för utveckling och aggregering av projekt, för att därigenom bidra till att absorbera medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och fungera som katalysator för investeringar i ren energi, även med hjälp av finansieringsinstrumenten inom InvestEU. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(9)

I konsekvensbedömningarna av lagstiftningen om ren energi bedöms att det kommer att krävas ytterligare investeringar på 177 miljarder EUR per år under perioden 2021–2030 för att nå unionens energimål för 2030. De största bristerna rör investeringar för minskning av koldioxidutsläpp från byggnader (energieffektivitet och
  småskalig
  förnybar energi), där kapital måste inriktas på projekt med en mycket decentraliserad karaktär. Ett av målen för delprogrammet Övergång till ren energi är att bygga upp kapacitet för utveckling och aggregering av projekt, för att därigenom bidra till att absorbera medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och fungera som katalysator för investeringar i ren energi, även med hjälp av finansieringsinstrumenten inom InvestEU.

| (9) | I konsekvensbedömningarna av lagstiftningen om ren energi bedöms att det kommer att krävas ytterligare investeringar på 177 miljarder EUR per år under perioden 2021–2030 för att nå unionens energimål för 2030. De största bristerna rör investeringar för minskning av koldioxidutsläpp från byggnader (energieffektivitet och
  decentraliserad
  förnybar energi
  för alla typer av energiförbrukning och med särskild inriktning på energiförbrukningen för uppvärmning och luftkonditionering
  ), där kapital måste inriktas på projekt med en mycket decentraliserad karaktär
  , t.ex. genom att främja pilotprojekt baserade på små tätorter och bostadsområden och isolerade bostäder i landsbygdsområden
  . Ett av målen för delprogrammet Övergång till ren energi är att bygga upp kapacitet för utveckling och aggregering av projekt, för att därigenom bidra till att absorbera medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och fungera som katalysator för investeringar i ren energi, även med hjälp av finansieringsinstrumenten inom InvestEU. |
| --- | --- |

(9)

I konsekvensbedömningarna av lagstiftningen om ren energi bedöms att det kommer att krävas ytterligare investeringar på 177 miljarder EUR per år under perioden 2021–2030 för att nå unionens energimål för 2030. De största bristerna rör investeringar för minskning av koldioxidutsläpp från byggnader (energieffektivitet och
  decentraliserad
  förnybar energi
  för alla typer av energiförbrukning och med särskild inriktning på energiförbrukningen för uppvärmning och luftkonditionering
  ), där kapital måste inriktas på projekt med en mycket decentraliserad karaktär
  , t.ex. genom att främja pilotprojekt baserade på små tätorter och bostadsområden och isolerade bostäder i landsbygdsområden
  . Ett av målen för delprogrammet Övergång till ren energi är att bygga upp kapacitet för utveckling och aggregering av projekt, för att därigenom bidra till att absorbera medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och fungera som katalysator för investeringar i ren energi, även med hjälp av finansieringsinstrumenten inom InvestEU.

Motivering

Utfasning av fossila bränslen i byggnadssektorn är ett viktigt steg för att uppnå EU:s klimat- och energimål och därmed för att uppfylla målen i Parisavtalet. Man bör dock fokusera mer på energiförbrukning för uppvärmning och luftkonditionering, som utgör en viktig del av Europas energiförbrukning.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (12) | Unionens senaste paket för granskning av genomförandet av miljöpolitiken (1) visar att betydande framsteg krävs för att påskynda genomförandet av unionens miljölagstiftning och öka integreringen av miljö- och klimatmål i andra politikområden. Programmet bör därför fungera som en katalysator för att åstadkomma de nödvändiga framstegen genom att utveckla, prova och reproducera nya metoder, stödja utveckling, övervakning och översyn av politik, öka de berörda parternas delaktighet, mobilisera investeringar från unionens investeringsprogram eller andra finansiella källor och stödja åtgärder för att övervinna de olika hindren för ett effektivt genomförande av viktiga planer som krävs enligt miljölagstiftningen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(12)

Unionens senaste paket för granskning av genomförandet av miljöpolitiken (1) visar att betydande framsteg krävs för att påskynda genomförandet av unionens miljölagstiftning och öka integreringen av miljö- och klimatmål i andra politikområden. Programmet bör därför fungera som en katalysator för att åstadkomma de nödvändiga framstegen genom att utveckla, prova och reproducera nya metoder, stödja utveckling, övervakning och översyn av politik, öka de berörda parternas delaktighet, mobilisera investeringar från unionens investeringsprogram eller andra finansiella källor och stödja åtgärder för att övervinna de olika hindren för ett effektivt genomförande av viktiga planer som krävs enligt miljölagstiftningen.

| (12) | Unionens senaste paket för granskning av genomförandet av miljöpolitiken (1) visar att betydande framsteg krävs för att påskynda genomförandet av unionens miljölagstiftning och öka integreringen av miljö- och klimatmål i andra politikområden. Programmet bör därför fungera som en katalysator för att åstadkomma de nödvändiga framstegen genom att utveckla, prova och reproducera nya metoder, stödja utveckling,
  utvärdering,
  övervakning och översyn av politik
  , genom att främja ökad informations- och kommunikationsverksamhet, utveckla god förvaltning
  , öka de berörda parternas delaktighet
  för att öka tåligheten för globala förändringar
  , mobilisera investeringar från unionens investeringsprogram eller andra finansiella källor och stödja åtgärder för att övervinna de olika hindren för ett effektivt genomförande av viktiga planer som krävs enligt miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

(12)

Unionens senaste paket för granskning av genomförandet av miljöpolitiken (1) visar att betydande framsteg krävs för att påskynda genomförandet av unionens miljölagstiftning och öka integreringen av miljö- och klimatmål i andra politikområden. Programmet bör därför fungera som en katalysator för att åstadkomma de nödvändiga framstegen genom att utveckla, prova och reproducera nya metoder, stödja utveckling,
  utvärdering,
  övervakning och översyn av politik
  , genom att främja ökad informations- och kommunikationsverksamhet, utveckla god förvaltning
  , öka de berörda parternas delaktighet
  för att öka tåligheten för globala förändringar
  , mobilisera investeringar från unionens investeringsprogram eller andra finansiella källor och stödja åtgärder för att övervinna de olika hindren för ett effektivt genomförande av viktiga planer som krävs enligt miljölagstiftningen.

Motivering

Bättre förvaltning, särskilt genom åtgärder för ökad medvetenhet och medverkan av aktörer, är avgörande för att nå miljömålen. Det handlar om de prioriteringar som uttryckligen nämns i det tidigare Life-programmet. ReK anser att dessa bör behållas.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (15) | Det frivilliga systemet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i utomeuropeiska territorier (Best) främjar bevarande av biologisk mångfald, inklusive marin biologisk mångfald, och hållbar användning av ekosystemtjänster, däribland ekosystembaserade strategier för anpassning till och begränsning av klimatförändringar i EU:s yttersta randområden och de utomeuropeiska länderna och territorierna. Best har bidragit till att öka medvetenheten om den ekologiska betydelsen av de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna för att bevara den biologiska mångfalden på global nivå. I sina ministerförklaringar från 2017 och 2018 har de utomeuropeiska länderna och territorierna uttryckt sin uppskattning för detta system med små bidrag för biologisk mångfald. Det är lämpligt att programmet får fortsätta finansiera små bidrag för den biologiska mångfalden i de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(15)

Det frivilliga systemet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i utomeuropeiska territorier (Best) främjar bevarande av biologisk mångfald, inklusive marin biologisk mångfald, och hållbar användning av ekosystemtjänster, däribland ekosystembaserade strategier för anpassning till och begränsning av klimatförändringar i EU:s yttersta randområden och de utomeuropeiska länderna och territorierna. Best har bidragit till att öka medvetenheten om den ekologiska betydelsen av de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna för att bevara den biologiska mångfalden på global nivå. I sina ministerförklaringar från 2017 och 2018 har de utomeuropeiska länderna och territorierna uttryckt sin uppskattning för detta system med små bidrag för biologisk mångfald. Det är lämpligt att programmet får fortsätta finansiera små bidrag för den biologiska mångfalden i de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna.

| (15) | Det frivilliga systemet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i utomeuropeiska territorier (Best) främjar bevarande av biologisk mångfald, inklusive marin biologisk mångfald, och hållbar användning av ekosystemtjänster, däribland ekosystembaserade strategier för anpassning till och begränsning av klimatförändringar i EU:s yttersta randområden och de utomeuropeiska länderna och territorierna. Best har bidragit till att öka medvetenheten om den ekologiska betydelsen av de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna för att bevara den biologiska mångfalden på global nivå. I sina ministerförklaringar från 2017 och 2018 har de utomeuropeiska länderna och territorierna uttryckt sin uppskattning för detta system med små bidrag för biologisk mångfald. Det är lämpligt att programmet får fortsätta finansiera små bidrag för den biologiska mångfalden i de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna
  i enlighet med de mål och åtgärder som planeras inom ramen för ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU: s yttersta randområden

   (1). |
| --- | --- |

(15)

Det frivilliga systemet för biologisk mångfald och ekosystemtjänster i utomeuropeiska territorier (Best) främjar bevarande av biologisk mångfald, inklusive marin biologisk mångfald, och hållbar användning av ekosystemtjänster, däribland ekosystembaserade strategier för anpassning till och begränsning av klimatförändringar i EU:s yttersta randområden och de utomeuropeiska länderna och territorierna. Best har bidragit till att öka medvetenheten om den ekologiska betydelsen av de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna för att bevara den biologiska mångfalden på global nivå. I sina ministerförklaringar från 2017 och 2018 har de utomeuropeiska länderna och territorierna uttryckt sin uppskattning för detta system med små bidrag för biologisk mångfald. Det är lämpligt att programmet får fortsätta finansiera små bidrag för den biologiska mångfalden i de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna
  i enlighet med de mål och åtgärder som planeras inom ramen för ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU: s yttersta randområden

   (1).

Motivering

För att förtydliga.

Ändringsrekommendation 7

Skäl 17

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (17) | Unionens långsiktiga mål för luftpolitiken är att uppnå luftkvalitetsnivåer som inte medför betydande negativa effekter på, och risker för, människors hälsa. Allmänhetens medvetenhet om luftföroreningar är hög och medborgarna förväntar sig att myndigheterna ska agera. I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 understryks att unionsfinansiering kan ha betydelse för att nå målen för ren luft. Därför bör programmet stödja projekt, inklusive strategiska integrerade projekt, som har potential att mobilisera offentliga och privata medel och att tjäna som exempel på god praxis och katalysatorer för genomförandet av luftkvalitetsplaner och lagstiftning på lokal, regional, multiregional, nationell och transnationell nivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(17)

Unionens långsiktiga mål för luftpolitiken är att uppnå luftkvalitetsnivåer som inte medför betydande negativa effekter på, och risker för, människors hälsa. Allmänhetens medvetenhet om luftföroreningar är hög och medborgarna förväntar sig att myndigheterna ska agera. I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 understryks att unionsfinansiering kan ha betydelse för att nå målen för ren luft. Därför bör programmet stödja projekt, inklusive strategiska integrerade projekt, som har potential att mobilisera offentliga och privata medel och att tjäna som exempel på god praxis och katalysatorer för genomförandet av luftkvalitetsplaner och lagstiftning på lokal, regional, multiregional, nationell och transnationell nivå.

| (17) | Unionens långsiktiga mål för luftpolitiken är att uppnå luftkvalitetsnivåer som inte medför betydande negativa effekter på, och risker för, människors hälsa. Allmänhetens medvetenhet om luftföroreningar är hög och medborgarna förväntar sig att myndigheterna ska agera. I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 understryks att unionsfinansiering kan ha betydelse för att nå målen för ren luft. Därför bör programmet stödja projekt, inklusive strategiska integrerade projekt, som har potential att mobilisera offentliga och privata medel och att tjäna som exempel på god praxis och katalysatorer för genomförandet av luftkvalitetsplaner och lagstiftning på lokal, regional, multiregional, nationell och transnationell nivå.
  Dessa särskilda insatser för att förbättra luftkvaliteten bör överensstämma med kraven på att minska utsläppen av växthusgaser och behovet av att på lång sikt fasa ut de fossila bränslena i EU:s ekonomi som helhet, och att successivt ersätta energiinfrastruktur som baseras på fossila källor med infrastruktur som bygger på förnybara energikällor, när detta är tekniskt och ekonomiskt möjligt. |
| --- | --- |

(17)

Unionens långsiktiga mål för luftpolitiken är att uppnå luftkvalitetsnivåer som inte medför betydande negativa effekter på, och risker för, människors hälsa. Allmänhetens medvetenhet om luftföroreningar är hög och medborgarna förväntar sig att myndigheterna ska agera. I Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 understryks att unionsfinansiering kan ha betydelse för att nå målen för ren luft. Därför bör programmet stödja projekt, inklusive strategiska integrerade projekt, som har potential att mobilisera offentliga och privata medel och att tjäna som exempel på god praxis och katalysatorer för genomförandet av luftkvalitetsplaner och lagstiftning på lokal, regional, multiregional, nationell och transnationell nivå.
  Dessa särskilda insatser för att förbättra luftkvaliteten bör överensstämma med kraven på att minska utsläppen av växthusgaser och behovet av att på lång sikt fasa ut de fossila bränslena i EU:s ekonomi som helhet, och att successivt ersätta energiinfrastruktur som baseras på fossila källor med infrastruktur som bygger på förnybara energikällor, när detta är tekniskt och ekonomiskt möjligt.

Motivering

Luftkvaliteten är direkt kopplad till förbränning av fossila bränslen för transporter, uppvärmning och luftkonditionering, och rent allmänt produktion av el. Utfasningen av fossila bränslen inom dessa sektorer har därför en direkt inverkan på luftkvaliteten och folkhälsan. I Life-programmet bör man beakta potentialen för att minska utsläppen av gasformiga föroreningar i detta slags projekt. Om det finns ett alternativ som bygger på förnybara energikällor bör Life-programmet främja detta initiativ snarare än utbyte av utrustning som genererar stora växthusgasutsläpp med utrustning som också bygger på fossila bränslen, även om den är effektivare, förutsatt att investeringen även är kostnadseffektiv.

Ändringsrekommendation 8

Nytt skäl 17a efter skäl 17.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (17a) | Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att främja nedläggning av källor till luftföroreningar, särskilt installationer för uppvärmning av bostäder och kraftverk som drivs med de mest nedsmutsande fossila bränslena. För att lösa problemet med luftföroreningar bör insatserna inriktas på en övergång till förnybara och andra rena energikällor på medellång till lång sikt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(17a)

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att främja nedläggning av källor till luftföroreningar, särskilt installationer för uppvärmning av bostäder och kraftverk som drivs med de mest nedsmutsande fossila bränslena. För att lösa problemet med luftföroreningar bör insatserna inriktas på en övergång till förnybara och andra rena energikällor på medellång till lång sikt.

Motivering

Uppvärmning av bostäder med fossila bränslen är en viktig källa till luftföroreningar i EU och innebär skadliga effekter på människors hälsa. När det är tekniskt och ekonomiskt möjligt bör man främja en övergång till förnybar energi och andra rena energikällor i linje med målen för minskade koldioxidutsläpp inom byggnadssektorn, såsom föreskrivs i direktivet om byggnaders energiprestanda.

Ändringsrekommendation 9

Skäl 20

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (20) | För att få en bättre styrning i frågor som rör miljö, klimat och relaterad övergång till ren energi krävs att det civila samhället medverkar genom att höja allmänhetens medvetenhet och öka konsumenternas engagemang samt ett bredare deltagande från berörda parter, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(20)

För att få en bättre styrning i frågor som rör miljö, klimat och relaterad övergång till ren energi krävs att det civila samhället medverkar genom att höja allmänhetens medvetenhet och öka konsumenternas engagemang samt ett bredare deltagande från berörda parter, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken.

| (20) | För att få en bättre styrning i frågor som rör miljö, klimat och relaterad övergång till ren energi krävs att det civila samhället medverkar genom att höja allmänhetens medvetenhet
  , bl.a. med en kommunikationsstrategi som tar hänsyn till nya medier och sociala nätverk och som ökar
  konsumenternas engagemang samt ett bredare deltagande från berörda parter, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken.
  Dessutom kan deltagande och delat ansvar för de lokala och regionala myndigheterna – i enlighet med det erkännande som partskonferensen i Paris (Parisavtalet) tilldelar städer, regioner och lokala myndigheter, som i enlighet med subsidiaritetsprincipen är den förvaltningsnivå som befinner sig närmast medborgarna – bidra till att uppnå betydande resultat i fråga om miljö, energi och klimat, vilket framgår av den växande framgången för initiativet ”borgmästaravtalet” och andra kommunala klimat- och miljönätverk. |
| --- | --- |

(20)

För att få en bättre styrning i frågor som rör miljö, klimat och relaterad övergång till ren energi krävs att det civila samhället medverkar genom att höja allmänhetens medvetenhet
  , bl.a. med en kommunikationsstrategi som tar hänsyn till nya medier och sociala nätverk och som ökar
  konsumenternas engagemang samt ett bredare deltagande från berörda parter, inbegripet icke-statliga organisationer, i samråd om och genomförande av politiken.
  Dessutom kan deltagande och delat ansvar för de lokala och regionala myndigheterna – i enlighet med det erkännande som partskonferensen i Paris (Parisavtalet) tilldelar städer, regioner och lokala myndigheter, som i enlighet med subsidiaritetsprincipen är den förvaltningsnivå som befinner sig närmast medborgarna – bidra till att uppnå betydande resultat i fråga om miljö, energi och klimat, vilket framgår av den växande framgången för initiativet ”borgmästaravtalet” och andra kommunala klimat- och miljönätverk.

Motivering

Det är viktigt att uttryckligen nämna behovet av en modern kommunikationsstrategi och lyfta fram borgmästaravtalet, ett initiativ som nu är globalt och mycket framgångsrikt när det gäller att involvera och stärka de myndighetsnivåer som är närmast medborgarna.

Ändringsrekommendation 10

Skäl 22

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (22) | Programmet bör förbereda marknadsaktörerna för och stödja dem i övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv, koldioxidsnål och klimattålig ekonomi genom att prova nya affärsmöjligheter, förbättra yrkeskunskaper, underlätta konsumenternas tillgång till hållbara produkter och tjänster, engagera och stärka opinionsbildare och prova nya metoder för att anpassa befintliga processer och affärslandskapet. För att stödja en bredare marknadsspridning av hållbara lösningar bör allmänhetens acceptans och konsumenternas engagemang främjas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(22)

Programmet bör förbereda marknadsaktörerna för och stödja dem i övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv, koldioxidsnål och klimattålig ekonomi genom att prova nya affärsmöjligheter, förbättra yrkeskunskaper, underlätta konsumenternas tillgång till hållbara produkter och tjänster, engagera och stärka opinionsbildare och prova nya metoder för att anpassa befintliga processer och affärslandskapet. För att stödja en bredare marknadsspridning av hållbara lösningar bör allmänhetens acceptans och konsumenternas engagemang främjas.

| (22) | Programmet bör förbereda marknadsaktörerna för och stödja dem i övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv, koldioxidsnål och klimattålig ekonomi genom att prova nya affärsmöjligheter, förbättra yrkeskunskaper, underlätta konsumenternas tillgång till hållbara produkter och tjänster, engagera och stärka opinionsbildare och prova nya metoder för att anpassa befintliga processer och affärslandskapet. För att stödja bredare marknadsspridning av hållbara lösningar
  , särskilt användandet av innovativ, hållbar och förnybar energiteknik,
  bör
  man främja den allmänna medvetenheten om och spridningen av den så att
  allmänhetens acceptans och konsumenternas engagemang främjas. |
| --- | --- |

(22)

Programmet bör förbereda marknadsaktörerna för och stödja dem i övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv, koldioxidsnål och klimattålig ekonomi genom att prova nya affärsmöjligheter, förbättra yrkeskunskaper, underlätta konsumenternas tillgång till hållbara produkter och tjänster, engagera och stärka opinionsbildare och prova nya metoder för att anpassa befintliga processer och affärslandskapet. För att stödja bredare marknadsspridning av hållbara lösningar
  , särskilt användandet av innovativ, hållbar och förnybar energiteknik,
  bör
  man främja den allmänna medvetenheten om och spridningen av den så att
  allmänhetens acceptans och konsumenternas engagemang främjas.

Motivering

Tack vare den tekniska utvecklingen, marknadsutvecklingen och (även) allmänhetens stöd har kostnaderna för installation av system för förnybar energi under de senaste 10 åren sjunkit drastiskt. Vi bör fortsätta på den inslagna vägen för att fullt ut utveckla den europeiska energipotentialen, dra större nytta av alternativa energikällor som fortfarande är underutnyttjade (såsom havsenergi och geotermisk energi) och minska EU:s beroende av energi från tredjeländer.

Ändringsrekommendation 11

Nytt skäl 24a efter skäl 24

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (24a) | Med tanke på den ökade förekomsten av naturkatastrofer orsakade av klimatförändringar på EU:s territorium och bristerna i de befintliga instrumenten för förebyggande åtgärder, kommer programmet att stödja initiativ som syftar till att stärka klimattålighetsstrategier i syfte att hantera naturkatastrofer som har samband med klimatförändringar. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(24a)

Med tanke på den ökade förekomsten av naturkatastrofer orsakade av klimatförändringar på EU:s territorium och bristerna i de befintliga instrumenten för förebyggande åtgärder, kommer programmet att stödja initiativ som syftar till att stärka klimattålighetsstrategier i syfte att hantera naturkatastrofer som har samband med klimatförändringar.

Motivering

Med tanke på den ökade förekomsten av naturkatastrofer och bristerna i instrumenten för förebyggande åtgärder är Life-programmets bidrag till stöd för initiativ som syftar till att stärka klimattålighetsstrategier i syfte att hantera katastrofer av grundläggande betydelse.

Ändringsrekommendation 12

Skäl 25

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (25) | Vid genomförandet av programmet bör vederbörlig hänsyn tas till strategin för de yttersta randområdena med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget och dessa områdens särskilda behov och sårbarhet. Unionens politik på andra områden än politik för miljö, klimat och i relevanta delar för övergång till ren energi bör också beaktas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(25)

Vid genomförandet av programmet bör vederbörlig hänsyn tas till strategin för de yttersta randområdena med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget och dessa områdens särskilda behov och sårbarhet. Unionens politik på andra områden än politik för miljö, klimat och i relevanta delar för övergång till ren energi bör också beaktas.

| (25) | Vid genomförandet av programmet bör vederbörlig hänsyn tas till strategin för de yttersta randområdena med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget och dessa områdens särskilda behov och sårbarhet. Unionens politik på andra områden än politik för miljö, klimat
  , den cirkulära ekonomin
  och i relevanta delar för övergång till ren energi bör också beaktas.


  Finansieringen av denna strategi bör integreras i programmet på ett specifikt och differentierat sätt. |
| --- | --- |

(25)

Vid genomförandet av programmet bör vederbörlig hänsyn tas till strategin för de yttersta randområdena med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget och dessa områdens särskilda behov och sårbarhet. Unionens politik på andra områden än politik för miljö, klimat
  , den cirkulära ekonomin
  och i relevanta delar för övergång till ren energi bör också beaktas.

Finansieringen av denna strategi bör integreras i programmet på ett specifikt och differentierat sätt.

Motivering

Denna specifika referens anses nödvändig på grund av de ökade riskerna i de yttersta randområdena till följd av globala förändringar och klimatförändringar och på grund av deras särskilda sårbarhet och beroende av det europeiska fastlandet.

Ändringsrekommendation 13

Nytt skäl 26a efter skäl 26

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (26a) | Europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) är stödberättigade och kan utgöra ett rättsligt instrument för genomförandet av Life-programmet. EGTS har en struktur som liknar den i ett konsortium, och huvuddelen av dem har gränsöverskridande verksamhet. Tack vare dessa egenskaper kan de på ett centraliserat sätt förvalta genomförandet av projekt på operativ och finansiell nivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(26a)

Europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) är stödberättigade och kan utgöra ett rättsligt instrument för genomförandet av Life-programmet. EGTS har en struktur som liknar den i ett konsortium, och huvuddelen av dem har gränsöverskridande verksamhet. Tack vare dessa egenskaper kan de på ett centraliserat sätt förvalta genomförandet av projekt på operativ och finansiell nivå.

Motivering

Vi bör främja användningen av EGTS och säkerställa deras stödberättigande som konsortier.

Ändringsrekommendation 14

Skäl 31

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Valet av finansieringstyp och genomförandemetod bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat, med beaktande av framför allt kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När det gäller bidrag bör även användning av enhetsbelopp, schablonsatser och skalor för enhetskostnader beaktas. | Valet av finansieringstyp och genomförandemetod bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat, med beaktande av framför allt kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När det gäller bidrag bör även användning av enhetsbelopp, schablonsatser och skalor för enhetskostnader beaktas
  som ska täcka bl.a. personalkostnader för att stödja en förenkling av administrativa aktiviteter med koppling till deltagande i projekt
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Valet av finansieringstyp och genomförandemetod bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat, med beaktande av framför allt kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När det gäller bidrag bör även användning av enhetsbelopp, schablonsatser och skalor för enhetskostnader beaktas.

Valet av finansieringstyp och genomförandemetod bör göras utifrån vad som är bäst för att uppnå åtgärdernas särskilda mål och leverera resultat, med beaktande av framför allt kostnader för kontroller, administrativa bördor och förväntad risk för bristande regelefterlevnad. När det gäller bidrag bör även användning av enhetsbelopp, schablonsatser och skalor för enhetskostnader beaktas
  som ska täcka bl.a. personalkostnader för att stödja en förenkling av administrativa aktiviteter med koppling till deltagande i projekt
  .

Motivering

Detta ändringsförslag framhåller vikten av att kunna bära personalkostnaderna som en viktig faktor för att framgångsrikt delta i projekt, framför allt för mindre organisationer.

Ändringsrekommendation 15

Artikel 3.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Programmets allmänna mål är att bidra till övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv, koldioxidsnål och klimattålig ekonomi, inbegripet genom övergången till ren energi, samt att bidra till skydd och förbättring av miljön och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, för att därigenom bidra till en hållbar utveckling. | 1.   Programmets allmänna mål är att bidra till övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv, koldioxidsnål och klimattålig ekonomi, inbegripet genom övergången till ren energi, samt att bidra till skydd och förbättring av miljön och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, för att därigenom bidra till en hållbar utveckling. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Programmets allmänna mål är att bidra till övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv, koldioxidsnål och klimattålig ekonomi, inbegripet genom övergången till ren energi, samt att bidra till skydd och förbättring av miljön och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, för att därigenom bidra till en hållbar utveckling.

1.   Programmets allmänna mål är att bidra till övergången till en ren, cirkulär, energieffektiv, koldioxidsnål och klimattålig ekonomi, inbegripet genom övergången till ren energi, samt att bidra till skydd och förbättring av miljön och till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, för att därigenom bidra till en hållbar utveckling.

Motivering

Motivering

Ordet ”resilient” anses vara mer lämpligt i detta sammanhang än ”resistent” [där det i den svenska versionen talas om ”klimattålig”] eftersom det handlar om anpassning. [Översättarens anmärkning: Detta påverkar inte den svenska versionen.]

tålig”

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

Artikel 3.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Programmet har följande särskilda mål: | 2.   Programmet har följande särskilda mål: |
| a) | Utveckla, demonstrera och främja innovativa tekniker och metoder för att uppnå målen för unionens lagstiftning och politik på miljö- och klimatområdet, inbegripet övergången till ren energi, och bidra till tillämpningen av bästa praxis för natur och biologisk mångfald. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Programmet har följande särskilda mål:

2.   Programmet har följande särskilda mål:

a)

Utveckla, demonstrera och främja innovativa tekniker och metoder för att uppnå målen för unionens lagstiftning och politik på miljö- och klimatområdet, inbegripet övergången till ren energi, och bidra till tillämpningen av bästa praxis för natur och biologisk mångfald.

| a) | Utveckla, demonstrera och främja innovativa tekniker och metoder för att uppnå målen för unionens lagstiftning och politik på miljö- och klimatområdet, inbegripet övergången till ren energi, och bidra till tillämpningen av bästa praxis för natur och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

a)

Utveckla, demonstrera och främja innovativa tekniker och metoder för att uppnå målen för unionens lagstiftning och politik på miljö- och klimatområdet, inbegripet övergången till ren energi, och bidra till tillämpningen av bästa praxis för natur och biologisk mångfald.

| b) | Stödja utveckling, genomförande, övervakning och efterlevnad av unionens relevanta lagstiftning och politik, inbegripet genom att förbättra styrningen genom att öka offentliga och privata aktörers kapacitet och det civila samhällets deltagande. |
| --- | --- |

b)

Stödja utveckling, genomförande, övervakning och efterlevnad av unionens relevanta lagstiftning och politik, inbegripet genom att förbättra styrningen genom att öka offentliga och privata aktörers kapacitet och det civila samhällets deltagande.

| b) | Stödja utveckling, genomförande, övervakning och efterlevnad av unionens relevanta lagstiftning och politik, inbegripet genom att förbättra styrningen genom att öka offentliga och privata aktörers kapacitet och det civila samhällets deltagande. |
| --- | --- |

b)

Stödja utveckling, genomförande, övervakning och efterlevnad av unionens relevanta lagstiftning och politik, inbegripet genom att förbättra styrningen genom att öka offentliga och privata aktörers kapacitet och det civila samhällets deltagande.

| c) | Katalysera storskalig spridning av framgångsrika tekniska och politikrelaterade lösningar för att genomföra unionens relevanta lagstiftning och politik genom att reproducera resultat, integrera relaterade mål i andra politikområden samt i den offentliga och privata sektorns verksamhet, mobilisera investeringar och förbättra tillgången till finansiering. |
| --- | --- |

c)

Katalysera storskalig spridning av framgångsrika tekniska och politikrelaterade lösningar för att genomföra unionens relevanta lagstiftning och politik genom att reproducera resultat, integrera relaterade mål i andra politikområden samt i den offentliga och privata sektorns verksamhet, mobilisera investeringar och förbättra tillgången till finansiering.

| c) | Katalysera storskalig spridning av framgångsrika tekniska och politikrelaterade lösningar för att genomföra unionens relevanta lagstiftning och politik genom att reproducera resultat, integrera relaterade mål i andra politikområden samt i den offentliga och privata sektorns verksamhet, mobilisera investeringar och förbättra tillgången till finansiering. |
| --- | --- |

c)

Katalysera storskalig spridning av framgångsrika tekniska och politikrelaterade lösningar för att genomföra unionens relevanta lagstiftning och politik genom att reproducera resultat, integrera relaterade mål i andra politikområden samt i den offentliga och privata sektorns verksamhet, mobilisera investeringar och förbättra tillgången till finansiering.

| d) | Stärka synergierna mellan strategierna för ökad klimattålighet och minskning av risken för naturkatastrofer som har samband med klimatförändringar genom införandet av tekniska lösningar såsom en entydig metod för analys av risken för naturkatastrofer. |
| --- | --- |

d)

d)

Stärka synergierna mellan strategierna för ökad klimattålighet och minskning av risken för naturkatastrofer som har samband med klimatförändringar genom införandet av tekniska lösningar såsom en entydig metod för analys av risken för naturkatastrofer.

Stärka synergierna mellan strategierna för ökad klimattålighet och minskning av risken för naturkatastrofer som har samband med klimatförändringar genom införandet av tekniska lösningar såsom en entydig metod för analys av risken för naturkatastrofer.

Motivering

Motivering

Med tanke på den ökade förekomsten av naturkatastrofer och bristerna i de nuvarande instrumenten för att förebygga dem kan Life-programmets bidra till att stödja lösningar som syftar till att stärka klimattålighetsstrategier i syfte att hantera katastrofer.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Artikel 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara
  5 450 000 000
  EUR i löpande priser. | 1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara
  6 780 000 000
  EUR i löpande priser. |
| 2.   Den vägledande fördelningen av det belopp som avses i punkt 1 ska vara | 2.   Den vägledande fördelningen av det belopp som avses i punkt 1 ska vara |
| | 3 500 000 000
  EUR för området Miljö, varav |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara
  5 450 000 000
  EUR i löpande priser.

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara
  6 780 000 000
  EUR i löpande priser.

2.   Den vägledande fördelningen av det belopp som avses i punkt 1 ska vara

2.   Den vägledande fördelningen av det belopp som avses i punkt 1 ska vara

3 500 000 000
  EUR för området Miljö, varav

3 500 000 000

| a) | 4 165 000 000
  EUR för området Miljö, varav |
| --- | --- |

a)

a)

4 165 000 000
  EUR för området Miljö, varav

4 165 000 000

| | 2 150 000 000 EUR för delprogrammet Natur och biologisk mångfald, och |
| --- | --- |

2 150 000 000 EUR för delprogrammet Natur och biologisk mångfald, och

| | (1) | 2 315 000 000 EUR för delprogrammet Natur och biologisk mångfald, och |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

2 315 000 000 EUR för delprogrammet Natur och biologisk mångfald, och

| | 1 350 000 000 EUR för delprogrammet Cirkulär ekonomi och livskvalitet, |
| --- | --- |

1 350 000 000 EUR för delprogrammet Cirkulär ekonomi och livskvalitet,

| | (2) | 1 850 000 000 EUR för delprogrammet Cirkulär ekonomi och livskvalitet, |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

1 850 000 000 EUR för delprogrammet Cirkulär ekonomi och livskvalitet,

| | 1 950 000 000
  EUR för området Klimatpolitik, varav |
| --- | --- |

1 950 000 000
  EUR för området Klimatpolitik, varav

1 950 000 000

| b) | 2 615 000 000
  EUR för området Klimatpolitik, varav |
| --- | --- |

b)

b)

2 615 000 000
  EUR för området Klimatpolitik, varav

2 615 000 000

| | 950 000 000
  EUR för delprogrammet Begränsning av och anpassning till klimatförändringar, och |
| --- | --- |

950 000 000
  EUR för delprogrammet Begränsning av och anpassning till klimatförändringar, och

950 000 000

| | (1) | 1 450 000 000
  EUR för delprogrammet Begränsning av och anpassning till klimatförändringar, och |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

1 450 000 000
  EUR för delprogrammet Begränsning av och anpassning till klimatförändringar, och

1 450 000 000

| | 1 000 000 000 EUR för delprogrammet Övergång till ren energi. |
| --- | --- |

1 000 000 000 EUR för delprogrammet Övergång till ren energi.

| | (2) | 1 165 000 000 EUR för delprogrammet Övergång till ren energi. |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

1 165 000 000 EUR för delprogrammet Övergång till ren energi.

3.   De belopp som avses i punkterna 1 och 2 ska inte påverka tillämpningen av bestämmelserna om flexibilitet i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx.

3.   De belopp som avses i punkterna 1 och 2 ska inte påverka tillämpningen av bestämmelserna om flexibilitet i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx.

Motivering

Motivering

Det nya sammanlagda beloppet för Life-programmet grundar sig, såsom kommissionen förklarat, på en ökning med en faktor 1,7 men utan överföringen av den åtgärd för energiomställning som tidigare finansierades genom Horisont 2020, med särskild inriktning på delprogrammen Begränsning av och anpassning av klimatförändringar och Cirkulär ekonomi.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Artikel 5.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   De belopp som avses i punkterna 1 och 2 ska inte påverka tillämpningen av bestämmelserna om flexibilitet i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx [den nya förordningen om den fleråriga budgetramen] och budgetförordningen. | 3.   De belopp som avses i punkterna 1 och 2 ska inte påverka tillämpningen av bestämmelserna om flexibilitet i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx [den nya förordningen om den fleråriga budgetramen] och budgetförordningen. |
| | 3a.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 21 för att öka den procentandel som anges i punkt 3.1 och 3.2 i denna artikel med högst 10 %, under förutsättning att de totala medlen, som begärts för två på varandra följande år för förslag som gäller det prioriterade området Natur och biologisk mångfald och som uppfyller minimikraven för kvalitet, överstiger med mer än 20 % motsvarande belopp som beräknats för de två föregående åren. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.   De belopp som avses i punkterna 1 och 2 ska inte påverka tillämpningen av bestämmelserna om flexibilitet i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx [den nya förordningen om den fleråriga budgetramen] och budgetförordningen.

3.   De belopp som avses i punkterna 1 och 2 ska inte påverka tillämpningen av bestämmelserna om flexibilitet i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) xx/xx [den nya förordningen om den fleråriga budgetramen] och budgetförordningen.

3a.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 21 för att öka den procentandel som anges i punkt 3.1 och 3.2 i denna artikel med högst 10 %, under förutsättning att de totala medlen, som begärts för två på varandra följande år för förslag som gäller det prioriterade området Natur och biologisk mångfald och som uppfyller minimikraven för kvalitet, överstiger med mer än 20 % motsvarande belopp som beräknats för de två föregående åren.

Motivering

Motivering

Självförklarande. Införlivar flexibilitetsklausulen för delprogrammet Natur och biologisk mångfald från det nuvarande Life-programmet 2014–2020.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

Artikel 5.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   Programmet får finansiera verksamhet som genomförs av kommissionen för att stödja utarbetandet, genomförandet och integreringen av unionens lagstiftning och politik för miljö, klimat eller i relevanta delar för övergången till ren energi i syfte att uppnå de allmänna målen i artikel 3. Sådan verksamhet kan innefatta följande: | 5.   Programmet får finansiera verksamhet som genomförs av kommissionen för att stödja utarbetandet, genomförandet och integreringen av unionens lagstiftning och politik för miljö, klimat eller i relevanta delar för övergången till ren energi i syfte att uppnå de allmänna målen i artikel 3. Sådan verksamhet kan innefatta följande: |
| a) | Information och kommunikation, däribland åtgärder för att öka medvetenheten. Ekonomiska resurser som tilldelas kommunikationsverksamhet enligt denna förordning ska också omfatta gemensam kommunikation om unionens politiska prioriteringar samt om genomförande- och införlivandestatus för unionslagstiftning för miljö, klimat eller i relevanta delar för ren energi. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.   Programmet får finansiera verksamhet som genomförs av kommissionen för att stödja utarbetandet, genomförandet och integreringen av unionens lagstiftning och politik för miljö, klimat eller i relevanta delar för övergången till ren energi i syfte att uppnå de allmänna målen i artikel 3. Sådan verksamhet kan innefatta följande:

5.   Programmet får finansiera verksamhet som genomförs av kommissionen för att stödja utarbetandet, genomförandet och integreringen av unionens lagstiftning och politik för miljö, klimat eller i relevanta delar för övergången till ren energi i syfte att uppnå de allmänna målen i artikel 3. Sådan verksamhet kan innefatta följande:

a)

Information och kommunikation, däribland åtgärder för att öka medvetenheten. Ekonomiska resurser som tilldelas kommunikationsverksamhet enligt denna förordning ska också omfatta gemensam kommunikation om unionens politiska prioriteringar samt om genomförande- och införlivandestatus för unionslagstiftning för miljö, klimat eller i relevanta delar för ren energi.

| a) | Information och kommunikation, däribland åtgärder för att öka medvetenheten. Ekonomiska resurser som tilldelas kommunikationsverksamhet enligt denna förordning ska också omfatta gemensam kommunikation om unionens politiska prioriteringar samt om genomförande- och införlivandestatus för unionslagstiftning för miljö, klimat eller i relevanta delar för ren energi. |
| --- | --- |

a)

Information och kommunikation, däribland åtgärder för att öka medvetenheten. Ekonomiska resurser som tilldelas kommunikationsverksamhet enligt denna förordning ska också omfatta gemensam kommunikation om unionens politiska prioriteringar samt om genomförande- och införlivandestatus för unionslagstiftning för miljö, klimat eller i relevanta delar för ren energi.

| b) | Studier, undersökningar, utveckling av modeller och scenarier. |
| --- | --- |

b)

Studier, undersökningar, utveckling av modeller och scenarier.

| b) | Studier, undersökningar, utveckling av modeller och scenarier. |
| --- | --- |

b)

Studier, undersökningar, utveckling av modeller och scenarier.

| c) | Förberedelser, genomförande, övervakning, kontroll och utvärdering av projekt som inte finansieras genom programmet, politik, program och lagstiftning. |
| --- | --- |

c)

Förberedelser, genomförande, övervakning, kontroll och utvärdering av projekt som inte finansieras genom programmet, politik, program och lagstiftning.

| c) | Förberedelser, genomförande, övervakning, kontroll och utvärdering av projekt som inte finansieras genom programmet,
  genomförandeåtgärder och åtgärder fö r bättre förvaltning,
  politik, program och lagstiftning. |
| --- | --- |

c)

Förberedelser, genomförande, övervakning, kontroll och utvärdering av projekt som inte finansieras genom programmet,
  genomförandeåtgärder och åtgärder fö r bättre förvaltning,
  politik, program och lagstiftning.

genomförandeåtgärder och åtgärder fö r bättre förvaltning,

| d) | Workshoppar, konferenser och möten. |
| --- | --- |

d)

Workshoppar, konferenser och möten.

| d) | Workshoppar, konferenser och möten. |
| --- | --- |

d)

Workshoppar, konferenser och möten.

| e) | Samarbete i nätverk och plattformar för bästa praxis. |
| --- | --- |

e)

Samarbete i nätverk och plattformar för bästa praxis.

| e) | Samarbete i nätverk och plattformar för bästa praxis. |
| --- | --- |

e)

Samarbete i nätverk och plattformar för bästa praxis.

| f) | Andra verksamheter. |
| --- | --- |

f)

Andra verksamheter.

| f) | Andra verksamheter. |
| --- | --- |

f)

Andra verksamheter.

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 20

Ändringsrekommendation 20

Artikel 11.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   Rättsliga enheter som ingår i konsortier av minst tre oberoende enheter, etablerade i olika medlemsstater eller utomeuropeiska länder eller territorier som är knutna till dessa stater eller tredjeländer som är associerade till programmet eller andra tredjeländer, är berättigade till stöd. | 5.   Rättsliga enheter som ingår i konsortier av minst tre oberoende enheter, etablerade i olika medlemsstater eller utomeuropeiska länder eller territorier som är knutna till dessa stater eller tredjeländer som är associerade till programmet eller andra tredjeländer, är berättigade till stöd. |
| | 5a.
     
  Europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) likställs med konsortier, med säte i olika medlemsstater eller i de utomeuropeiska länder och territorier som är associerade med dem. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.   Rättsliga enheter som ingår i konsortier av minst tre oberoende enheter, etablerade i olika medlemsstater eller utomeuropeiska länder eller territorier som är knutna till dessa stater eller tredjeländer som är associerade till programmet eller andra tredjeländer, är berättigade till stöd.

5.   Rättsliga enheter som ingår i konsortier av minst tre oberoende enheter, etablerade i olika medlemsstater eller utomeuropeiska länder eller territorier som är knutna till dessa stater eller tredjeländer som är associerade till programmet eller andra tredjeländer, är berättigade till stöd.

5a.
     
  Europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) likställs med konsortier, med säte i olika medlemsstater eller i de utomeuropeiska länder och territorier som är associerade med dem.

Motivering

Motivering

Vi bör främja användningen av EGTS och säkerställa deras stödberättigande som konsortier.

Ändringsrekommendation 21

Ändringsrekommendation 21

Artikel 13 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | Projekt som finansieras genom programmet ska
  undvika att äventyra
  programmets mål för miljö och klimat eller
  i relevanta delar för ren
  energi och ska, där så är möjligt, främja användning av miljöanpassad offentlig upphandling. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

a)

Projekt som finansieras genom programmet ska
  undvika att äventyra
  programmets mål för miljö och klimat eller
  i relevanta delar för ren
  energi och ska, där så är möjligt, främja användning av miljöanpassad offentlig upphandling.

undvika att äventyra

i relevanta delar för ren

| a) | Projekt som finansieras genom programmet ska
  bidra till att uppnå åtminstone ett av
  programmets mål för miljö och klimat
  , övergång till en cirkulär ekonomisk modell
  eller
  hållbar
  energi
  , utan att äventyra andra mål,
  och ska, där så är möjligt, främja användning av miljöanpassad offentlig upphandling. |
| --- | --- |

a)

Projekt som finansieras genom programmet ska
  bidra till att uppnå åtminstone ett av
  programmets mål för miljö och klimat
  , övergång till en cirkulär ekonomisk modell
  eller
  hållbar
  energi
  , utan att äventyra andra mål,
  och ska, där så är möjligt, främja användning av miljöanpassad offentlig upphandling.

bidra till att uppnå åtminstone ett av

, övergång till en cirkulär ekonomisk modell

hållbar

, utan att äventyra andra mål,

Motivering

Motivering

Life-programmet bör inte bara ”undvika att äventyra” EU:s mål för miljö, klimat eller energi, utan bör aktivt bidra till att de uppnås. Dessutom tycks formuleringen ”i relevanta delar för ren energi” vara alltför vag.

Ändringsrekommendation 22

Ändringsrekommendation 22

Artikel 13 f

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| f) | I förekommande fall ska särskild hänsyn tas till projekt i geografiska områden med särskilda behov eller svårigheter, t.ex. områden med särskilda miljöproblem eller naturliga begränsningar, gränsöverskridande områden eller yttersta
  randområden
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

f)

I förekommande fall ska särskild hänsyn tas till projekt i geografiska områden med särskilda behov eller svårigheter, t.ex. områden med särskilda miljöproblem eller naturliga begränsningar, gränsöverskridande områden eller yttersta
  randområden
  .

randområden

| f) | I förekommande fall ska särskild hänsyn tas till projekt i geografiska områden med särskilda behov eller svårigheter, t.ex. områden med särskilda miljöproblem
  (t.ex. områden som kännetecknas av tydliga problem med luftkvaliteten eller som påverkas av klimatförändringar)
  eller naturliga begränsningar, gränsöverskridande områden
  (projekt där transnationellt samarbete är av avgörande betydelse för att garantera miljöskyddet och se till att klimatmålen uppnås)
  eller
  regioner som utsätts för allvarliga risker på grund av globala förändringar och klimatförändringar, såsom de
  yttersta
  randområdena
  . |
| --- | --- |

f)

I förekommande fall ska särskild hänsyn tas till projekt i geografiska områden med särskilda behov eller svårigheter, t.ex. områden med särskilda miljöproblem
  (t.ex. områden som kännetecknas av tydliga problem med luftkvaliteten eller som påverkas av klimatförändringar)
  eller naturliga begränsningar, gränsöverskridande områden
  (projekt där transnationellt samarbete är av avgörande betydelse för att garantera miljöskyddet och se till att klimatmålen uppnås)
  eller
  regioner som utsätts för allvarliga risker på grund av globala förändringar och klimatförändringar, såsom de
  yttersta
  randområdena
  .

(t.ex. områden som kännetecknas av tydliga problem med luftkvaliteten eller som påverkas av klimatförändringar)

(projekt där transnationellt samarbete är av avgörande betydelse för att garantera miljöskyddet och se till att klimatmålen uppnås)

regioner som utsätts för allvarliga risker på grund av globala förändringar och klimatförändringar, såsom de

randområdena

Motivering

Motivering

Större uppmärksamhet bör ägnas åt det transnationella samarbetet och problemet med luftkvaliteten, de risker som hänger samman med globala förändringar och klimatförändringar och den särskilda sårbarheten hos de yttersta randområdena. Problemen pga. klimatförändringar rör ofta geografiska områden med särskilda behov eller svagheter, såsom öar, kuststäder och bergsområden.

[Översättarens anmärkning, ändringen från ”trans-border” till ”cross-border” påverkar endast den engelska versionen.]

[Översättarens anmärkning, ändringen från ”trans-border” till ”cross-border” påverkar endast den engelska versionen.]

Ändringsrekommendation 23

Ändringsrekommendation 23

Ny artikel efter artikel 13

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Stödberättigande projektkostnader för mervärdesskatt och personal





  1.
     
  Villkor för stödberättigande kostnader fastställs i artikel 126 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. Sådana kostnader ska omfatta moms och personalkostnader.




  Kommissionen ska i halvtids- och efterhandsutvärderingen av Life-programmet tillhandahålla en översikt om återbetalning av moms per medlemsstat som stödmottagande enligt Life-programmet har begärt i slutbetalningsskedet.






  2.
     
  Avdragsgill mervärdesskatt är inte en stödberättigande kostnad oavsett om sökanden väljer att göra avdrag för mervärdesskatten eller inte. Mervärdesskatt är inte någon stödberättigande utgift om den inte faktiskt och slutligen betalas av den slutliga stödmottagaren. Mervärdesskatt som är avdragsgill på ett eller annat sätt kan inte betraktas som en stödberättigande kostnad, även om den slutliga stödmottagaren eller den enskilda mottagaren inte faktiskt gör avdrag för mervärdesskatten. Den slutliga stödmottagarens eller den enskilda mottagarens offentliga eller privata ställning beaktas inte vid fastställandet av huruvida mervärdesskatt utgör en stödberättigande kostnad vid tillämpningen av bestämmelserna i denna punkt.






  3.
     
  Icke-avdragsgill mervärdesskatt kan hävdas vara en stödberättigande kostnad under förutsättning att anspråket styrks genom lämpliga underlag från organisationernas revisorer eller redovisningskonsulter. Mervärdesskatt som inte är avdragsgill för den slutliga stödmottagaren eller den enskilda mottagaren i enlighet med tillämpningen av specifika nationella bestämmelser kommer endast att anses utgöra stödberättigande kostnader om dessa bestämmelser är fullt förenliga med direktiv 2006/112/EG om mervärdesskatt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Stödberättigande projektkostnader för mervärdesskatt och personal

1.
     
  Villkor för stödberättigande kostnader fastställs i artikel 126 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. Sådana kostnader ska omfatta moms och personalkostnader.

Kommissionen ska i halvtids- och efterhandsutvärderingen av Life-programmet tillhandahålla en översikt om återbetalning av moms per medlemsstat som stödmottagande enligt Life-programmet har begärt i slutbetalningsskedet.

2.
     
  Avdragsgill mervärdesskatt är inte en stödberättigande kostnad oavsett om sökanden väljer att göra avdrag för mervärdesskatten eller inte. Mervärdesskatt är inte någon stödberättigande utgift om den inte faktiskt och slutligen betalas av den slutliga stödmottagaren. Mervärdesskatt som är avdragsgill på ett eller annat sätt kan inte betraktas som en stödberättigande kostnad, även om den slutliga stödmottagaren eller den enskilda mottagaren inte faktiskt gör avdrag för mervärdesskatten. Den slutliga stödmottagarens eller den enskilda mottagarens offentliga eller privata ställning beaktas inte vid fastställandet av huruvida mervärdesskatt utgör en stödberättigande kostnad vid tillämpningen av bestämmelserna i denna punkt.

3.
     
  Icke-avdragsgill mervärdesskatt kan hävdas vara en stödberättigande kostnad under förutsättning att anspråket styrks genom lämpliga underlag från organisationernas revisorer eller redovisningskonsulter. Mervärdesskatt som inte är avdragsgill för den slutliga stödmottagaren eller den enskilda mottagaren i enlighet med tillämpningen av specifika nationella bestämmelser kommer endast att anses utgöra stödberättigande kostnader om dessa bestämmelser är fullt förenliga med direktiv 2006/112/EG om mervärdesskatt.

Motivering

Motivering

Texten hämtad från ett tidigare ReK-yttrande (ENVE-V-018, föredragande: Kay Twitchen). Mervärdesskatt ansågs vara ett hinder för deltagande i tidigare upplagor av Life-programmet.

Ändringsrekommendation 24

Ändringsrekommendation 24

Artikel 21.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. | 4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning
  och, om så är lämpligt, ska kommissionen samråda direkt med lokala och regionala myndigheter och inleda ett offentligt samråd
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning
  och, om så är lämpligt, ska kommissionen samråda direkt med lokala och regionala myndigheter och inleda ett offentligt samråd
  .

Motivering

Motivering

De lokala och regionala myndigheterna bör uttryckligen nämnas.

Ändringsrekommendation 25

Ändringsrekommendation 25

Ny artikel 21a efter artikel 21.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Kommittéförfarande





  (1)
     
  Kommissionen ska biträdas av kommittén för Life-programmet för miljö och klimatpolitik. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.






  (2)
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.




  Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommittéförfarande

(1)
     
  Kommissionen ska biträdas av kommittén för Life-programmet för miljö och klimatpolitik. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

(2)
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Om kommittén inte avger något yttrande, ska kommissionen inte anta utkastet till genomförandeakt och artikel 5.4 tredje stycket i förordning (EU) nr 182/2011 ska tillämpas.

Motivering

Motivering

Ändringsförslagstexten hämtad från artikel 30 i den gällande Life-förordningen ((EU) nr 1293/2013) och syftar till att säkerställa större deltagande i och kontroll av genomförandet av Life-programmet.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens förslag, som utan tvekan på nytt bekräftar Life-programmet i nästa fleråriga budgetram, och uttryckligen erkänner dess framgång och det europeiska mervärde som hittills skapats. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens förslag, som utan tvekan på nytt bekräftar Life-programmet i nästa fleråriga budgetram, och uttryckligen erkänner dess framgång och det europeiska mervärde som hittills skapats.

| 2. | Kommittén välkomnar att förslaget till förordning särskilt hänvisar till FN:s mål för hållbar utveckling och medverkar till att se till att 25 % av den fleråriga budgetramen bidrar till klimatförändringsmålen. ReK anser att alla FN:s mål för hållbar utveckling uttryckligen bör erkännas och stödjas i unionens budget. |
| --- | --- |

2.

Kommittén välkomnar att förslaget till förordning särskilt hänvisar till FN:s mål för hållbar utveckling och medverkar till att se till att 25 % av den fleråriga budgetramen bidrar till klimatförändringsmålen. ReK anser att alla FN:s mål för hållbar utveckling uttryckligen bör erkännas och stödjas i unionens budget.

| 3. | Vi understryker de betydande direkta konsekvenser som Life-programmet redan har visat sig innebära för de lokala och regionala myndigheterna i fråga om att bevara den biologiska mångfalden och förbättra miljöns kvalitet och därigenom bidra till att minska och lindra de dramatiska effekterna av klimatförändringarna, ett arbete där de lokala och regionala myndigheterna står i frontlinjen. |
| --- | --- |

3.

Vi understryker de betydande direkta konsekvenser som Life-programmet redan har visat sig innebära för de lokala och regionala myndigheterna i fråga om att bevara den biologiska mångfalden och förbättra miljöns kvalitet och därigenom bidra till att minska och lindra de dramatiska effekterna av klimatförändringarna, ett arbete där de lokala och regionala myndigheterna står i frontlinjen.

| 4. | Kommittén stöder förslaget om att öka budgeten för Life-programmet med 60 % i den fleråriga budgetramen. Denna ökning motsvarar dock också delvis en utökning av de områden som får finansieras genom det framtida Life-programmet (t.ex. det nya delprogrammet ”Övergång till ren energi” som kommer att finansiera projekt som faller inom programmet Horisont 2020 i den nuvarande fleråriga budgetramen). Kommittén betonar därför att den budgetökning som föreslagits av kommissionen i själva verket ligger långt från de 60 % som kommissionen aviserat, och hoppas att en ytterligare ökning kan tas i övervägande, en ökning som är förenlig med förslaget om den fleråriga budgetramen som helhet. |
| --- | --- |

4.

Kommittén stöder förslaget om att öka budgeten för Life-programmet med 60 % i den fleråriga budgetramen. Denna ökning motsvarar dock också delvis en utökning av de områden som får finansieras genom det framtida Life-programmet (t.ex. det nya delprogrammet ”Övergång till ren energi” som kommer att finansiera projekt som faller inom programmet Horisont 2020 i den nuvarande fleråriga budgetramen). Kommittén betonar därför att den budgetökning som föreslagits av kommissionen i själva verket ligger långt från de 60 % som kommissionen aviserat, och hoppas att en ytterligare ökning kan tas i övervägande, en ökning som är förenlig med förslaget om den fleråriga budgetramen som helhet.

| 5. | Kommittén ser med oro på att de medel som görs tillgängliga för lokala och regionala myndigheter för projekt med anknytning till klimatpolitik och energiomställning kan minska överlag i nästa fleråriga budgetram 2021–2027, mot bakgrund av de föreslagna budgetnedskärningarna för Eruf och Ejflu. |
| --- | --- |

5.

Kommittén ser med oro på att de medel som görs tillgängliga för lokala och regionala myndigheter för projekt med anknytning till klimatpolitik och energiomställning kan minska överlag i nästa fleråriga budgetram 2021–2027, mot bakgrund av de föreslagna budgetnedskärningarna för Eruf och Ejflu.

| 6. | ReK beklagar bristen på hänvisning till Life-kommittén, som inte nämns i kommissionens förslag. Vi anser att Life-kommittén inte bör avskaffas utan att den i stället bör främja ett mer effektivt deltagande i programmet av lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

6.

ReK beklagar bristen på hänvisning till Life-kommittén, som inte nämns i kommissionens förslag. Vi anser att Life-kommittén inte bör avskaffas utan att den i stället bör främja ett mer effektivt deltagande i programmet av lokala och regionala myndigheter.

| 7. | Kommittén välkomnar beslutet att fokusera på projektens kvalitet, och att undvika bindande förtilldelningar på geografisk grund (samtidigt som man främjar en rättvis och balanserad fördelning av projekt) och välkomnar försöket till förenkling av förordningen om programmet. Kommittén varnar dock för risken av att flytta för många aspekter till delegerade akter på sekundär nivå och kräver i detta sammanhang att nivåerna av samfinansiering med lokala och regionala myndigheter inte minskas i framtida ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

7.

Kommittén välkomnar beslutet att fokusera på projektens kvalitet, och att undvika bindande förtilldelningar på geografisk grund (samtidigt som man främjar en rättvis och balanserad fördelning av projekt) och välkomnar försöket till förenkling av förordningen om programmet. Kommittén varnar dock för risken av att flytta för många aspekter till delegerade akter på sekundär nivå och kräver i detta sammanhang att nivåerna av samfinansiering med lokala och regionala myndigheter inte minskas i framtida ansökningsomgångar.

| 8. | ReK anser att det är mycket viktigt att stärka Life-programmet genom att gynna reproducerbarhet för lyckade projekt och att också utnyttja programmet som katalysator för att attrahera ytterligare medel (privata och offentliga, till att börja med från Europeiska regionala utvecklingsfonden). Vi uppmanar kommissionen att vidta alla lämpliga åtgärder för information, spridning och tekniskt stöd, för att uppmuntra och stödja de lokala och regionala myndigheterna att delta i programmet. För detta ändamål rekommenderas också att man främjar projekt för nätverkssamarbete mellan nationella kontaktpunkter för utbyte av bästa praxis och gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

8.

ReK anser att det är mycket viktigt att stärka Life-programmet genom att gynna reproducerbarhet för lyckade projekt och att också utnyttja programmet som katalysator för att attrahera ytterligare medel (privata och offentliga, till att börja med från Europeiska regionala utvecklingsfonden). Vi uppmanar kommissionen att vidta alla lämpliga åtgärder för information, spridning och tekniskt stöd, för att uppmuntra och stödja de lokala och regionala myndigheterna att delta i programmet. För detta ändamål rekommenderas också att man främjar projekt för nätverkssamarbete mellan nationella kontaktpunkter för utbyte av bästa praxis och gränsöverskridande samarbete.

| 9. | Kommittén understryker inriktningen på och betydelsen av Natura 2000-nätverket för Life-programmet och anser att stödet till detta nätverk är centralt för delprogrammet ”Natur och biodiversitet”. |
| --- | --- |

9.

Kommittén understryker inriktningen på och betydelsen av Natura 2000-nätverket för Life-programmet och anser att stödet till detta nätverk är centralt för delprogrammet ”Natur och biodiversitet”.

| 10. | ReK förstår och ser positivt på behovet av att främja mobiliseringen av privat kapital, inte minst för miljöinvesteringar, men uppmanar kommissionen att ytterligare klargöra begreppet ”blandfinansieringsinsatser” och resultaten av pilotprojekt som finansieras genom finansieringsinstrument under Life-programmet 2014–2020. |
| --- | --- |

10.

ReK förstår och ser positivt på behovet av att främja mobiliseringen av privat kapital, inte minst för miljöinvesteringar, men uppmanar kommissionen att ytterligare klargöra begreppet ”blandfinansieringsinsatser” och resultaten av pilotprojekt som finansieras genom finansieringsinstrument under Life-programmet 2014–2020.

Bryssel den 9 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015.

1

(2)  Ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030, COM(2014) 15, 22.1.2014.

2

(3)  En EU-strategi för klimatanpassning, COM(2013) 216, 16.4.2013.

3

(4)  Ren energi för alla i Europa, COM(2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  En handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet, COM(2017) 198, 27.4.2017.

5

(6)  Ett program för ren luft i Europa, COM(2013) 918

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1) .

7

(8)  En temainriktad strategi för markskydd, KOM(2006) 231.

8

(9)  En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet, COM(2016) 501 final.

9

(10)  Handlingsplan för infrastruktur för alternativa bränslen i enlighet med artikel 10.6 i direktiv 2014/94/EU, 8.11.2017.

10

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015.

1

(2)  Ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030, COM(2014) 15, 22.1.2014.

2

(3)  En EU-strategi för klimatanpassning, COM(2013) 216, 16.4.2013.

3

(4)  Ren energi för alla i Europa, COM(2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  
  Beslut nr 1386/2013/EU.

5

Beslut nr 1386/2013/EU.

(6)  En handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet, COM(2017) 198, 27.4.2017.

6

(7)  Ett program för ren luft i Europa, COM(2013) 918.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

8

(9)  En temainriktad strategi för markskydd, KOM(2006) 231.

9

(10)  En europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet, COM(2016) 501 final.

10

(11)  Handlingsplan för infrastruktur för alternativa bränslen i enlighet med artikel 10.6 i direktiv 2014/94/EU, 8.11.2017.

11

(12)  
  Direktiv 2002/49/EG om bedömning och hantering av omgivningsbuller.

12

Direktiv 2002/49/EG om bedömning och hantering av omgivningsbuller.

(13)  
  En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi, COM(2018) 28 final.

13

En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi, COM(2018) 28 final.

(14)  
  Direktiv 2007/60/EG om bedömning och hantering av översvämningsrisker.

14

Direktiv 2007/60/EG om bedömning och hantering av översvämningsrisker.

(15)  
  Meddelande: Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital, COM(2013) 249 final.

15

Meddelande: Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital, COM(2013) 249 final.

(1)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Granskningen av genomförandet av EU:s miljöpolitik: Gemensamma utmaningar och hur vi kan samarbeta för att nå bättre resultat (COM(2017) 63 final).

1

(1)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Granskningen av genomförandet av EU:s miljöpolitik: Gemensamma utmaningar och hur vi kan samarbeta för att nå bättre resultat (COM(2017) 63 final).

1

(1)  
  Såsom fastställs i COM(2017) 623 slutlig, ”Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden”.

1

Såsom fastställs i COM(2017) 623 slutlig, ”Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden”.

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/173 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/173

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Fonden för ett sammanlänkat Europa

(2018/C 461/15)

| Huvudföredragande: | Isabelle BOUDINEAU (FR–PES), vice ordförande, regionfullmäktige, Nouvelle-Aquitaine |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014
  COM(2018) 438 final
  Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1316/2013 med anledning av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen
  COM(2018) 568 final |

Huvudföredragande:

Isabelle BOUDINEAU (FR–PES), vice ordförande, regionfullmäktige, Nouvelle-Aquitaine

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014

COM(2018) 438 final

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1316/2013 med anledning av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen

COM(2018) 568 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014

(COM(2018) 438 final) – del 1

Ändringsrekommendation 1

Skäl 15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen framhåller i sitt meddelande ”Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden” (1)

  transportbehoven
  i de yttersta randområdena
  och nödvändigheten
  att erbjuda unionsfinansiering som passar dessa behov, inbegripet genom programmet. | Kommissionen framhåller i sitt meddelande ”Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden” (1)

  de särskilda behoven på områdena transport, energi och digitalisering
  i de yttersta randområdena.
  När det gäller transportområdet är det nödvändigt
  att erbjuda unionsfinansiering som passar dessa behov, inbegripet genom programmet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen framhåller i sitt meddelande ”Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden” (1)

  transportbehoven
  i de yttersta randområdena
  och nödvändigheten
  att erbjuda unionsfinansiering som passar dessa behov, inbegripet genom programmet.

Kommissionen framhåller i sitt meddelande ”Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden” (1)

  de särskilda behoven på områdena transport, energi och digitalisering
  i de yttersta randområdena.
  När det gäller transportområdet är det nödvändigt
  att erbjuda unionsfinansiering som passar dessa behov, inbegripet genom programmet.

Motivering

Kommissionen konstaterar i sitt meddelande om de yttersta randområdena att dessa områden också besitter en potential på områdena energi och digitalisering, men att de har en rad begränsningar som de behöver få stöd för att kunna ta itu med.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 22

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I meddelandet ”Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle” (1) (nedan kallat strategin för gigabitsamhället) fastställs strategiska mål för 2025 med avseende på optimerade investeringar i infrastruktur för digital konnektivitet.
  Direktiv (EU) 2018/XXX [europeisk kodex för elektronisk kommunikation] syftar bl.a. till att skapa ett regelverk som ger incitament till privata investeringar i nät för digital konnektivitet. Det står dock klart att nätutbyggnad inte heller fortsättningsvis kommer att vara kommersiellt bärkraftig i många områden i hela unionen, till följd av olika faktorer, t.ex. avsides belägenhet, territoriella eller geografiska särdrag, låg befolkningstäthet och olika socioekonomiska faktorer. Programmet bör därför justeras så att det bidrar till att de strategiska mål som fastställs i strategin för gigabitsamhället uppnås, som ett komplement till det stöd som erbjuds till utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet genom andra program, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden och InvestEU-fonden. | I meddelandet ”Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle” (1) (nedan kallat strategin för gigabitsamhället) fastställs strategiska mål för 2025 med avseende på optimerade investeringar i infrastruktur för digital konnektivitet.
  Direktiv (EU) 2018/XXX [europeisk kodex för elektronisk kommunikation] syftar bl.a. till att skapa ett regelverk som ger incitament till privata investeringar i nät för digital konnektivitet. Det står dock klart att nätutbyggnad inte heller fortsättningsvis kommer att vara kommersiellt bärkraftig i många områden i hela unionen, till följd av olika faktorer, t.ex. avsides belägenhet, territoriella eller geografiska särdrag
  vilket är fallet i de yttersta randområdena
  , låg befolkningstäthet och olika socioekonomiska faktorer. Programmet bör därför justeras så att det bidrar till att de strategiska mål som fastställs i strategin för gigabitsamhället uppnås, som ett komplement till det stöd som erbjuds till utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet genom andra program, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden och InvestEU-fonden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I meddelandet ”Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle” (1) (nedan kallat strategin för gigabitsamhället) fastställs strategiska mål för 2025 med avseende på optimerade investeringar i infrastruktur för digital konnektivitet.

Direktiv (EU) 2018/XXX [europeisk kodex för elektronisk kommunikation] syftar bl.a. till att skapa ett regelverk som ger incitament till privata investeringar i nät för digital konnektivitet. Det står dock klart att nätutbyggnad inte heller fortsättningsvis kommer att vara kommersiellt bärkraftig i många områden i hela unionen, till följd av olika faktorer, t.ex. avsides belägenhet, territoriella eller geografiska särdrag, låg befolkningstäthet och olika socioekonomiska faktorer. Programmet bör därför justeras så att det bidrar till att de strategiska mål som fastställs i strategin för gigabitsamhället uppnås, som ett komplement till det stöd som erbjuds till utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet genom andra program, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden och InvestEU-fonden.

I meddelandet ”Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle” (1) (nedan kallat strategin för gigabitsamhället) fastställs strategiska mål för 2025 med avseende på optimerade investeringar i infrastruktur för digital konnektivitet.

Direktiv (EU) 2018/XXX [europeisk kodex för elektronisk kommunikation] syftar bl.a. till att skapa ett regelverk som ger incitament till privata investeringar i nät för digital konnektivitet. Det står dock klart att nätutbyggnad inte heller fortsättningsvis kommer att vara kommersiellt bärkraftig i många områden i hela unionen, till följd av olika faktorer, t.ex. avsides belägenhet, territoriella eller geografiska särdrag
  vilket är fallet i de yttersta randområdena
  , låg befolkningstäthet och olika socioekonomiska faktorer. Programmet bör därför justeras så att det bidrar till att de strategiska mål som fastställs i strategin för gigabitsamhället uppnås, som ett komplement till det stöd som erbjuds till utbyggnad av nät med mycket hög kapacitet genom andra program, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden och InvestEU-fonden.

Motivering

De yttersta randområdena är ett typiskt exempel på ett sådant område, vilket erkänns i artikel 349 i EUF-fördraget. De har en rad begränsningar såsom avlägsen belägenhet, ökaraktär, ringa storlek samt terräng- och klimatförhållanden, vilka sammantaget och på grund av sin bestående karaktär hindrar utvecklingen av dessa områden.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 28

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Utbyggnaden av stomnät för elektronisk kommunikation, inbegripet med undervattenskablar som förbinder europeiska territorier med tredjeländer på andra kontinenter, eller som förbinder europeiska öar eller
  utomeuropeiska territorier
  med fastlandet, behövs för att tillhandahålla nödvändig redundans för sådan central infrastruktur och för att öka kapaciteten och tåligheten i unionens digitala nät. Sådana projekt saknar dock ofta kommersiell bärkraft utan offentligt stöd. | Utbyggnaden av stomnät för elektronisk kommunikation, inbegripet med undervattenskablar som förbinder europeiska territorier med tredjeländer på andra kontinenter, eller som förbinder europeiska öar eller
  de yttersta randområdena
  med fastlandet, behövs för att tillhandahålla nödvändig redundans för sådan central infrastruktur och för att öka kapaciteten och tåligheten i unionens digitala nät. Sådana projekt saknar dock ofta kommersiell bärkraft utan offentligt stöd. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Utbyggnaden av stomnät för elektronisk kommunikation, inbegripet med undervattenskablar som förbinder europeiska territorier med tredjeländer på andra kontinenter, eller som förbinder europeiska öar eller
  utomeuropeiska territorier
  med fastlandet, behövs för att tillhandahålla nödvändig redundans för sådan central infrastruktur och för att öka kapaciteten och tåligheten i unionens digitala nät. Sådana projekt saknar dock ofta kommersiell bärkraft utan offentligt stöd.

Utbyggnaden av stomnät för elektronisk kommunikation, inbegripet med undervattenskablar som förbinder europeiska territorier med tredjeländer på andra kontinenter, eller som förbinder europeiska öar eller
  de yttersta randområdena
  med fastlandet, behövs för att tillhandahålla nödvändig redundans för sådan central infrastruktur och för att öka kapaciteten och tåligheten i unionens digitala nät. Sådana projekt saknar dock ofta kommersiell bärkraft utan offentligt stöd.

Motivering

Den specifika situationen i de yttersta randområdena, som är isolerade från den europeiska kontinenten men som är nära belägna andra kontinenter, gör denna fråga än mer angelägen.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 2 h

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| h) | gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi: ett projekt som är stödberättigande eller kan vara stödberättigande inom ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan medlemsstater eller arrangemang mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i artiklarna 6, 7, 9 och 11 i direktiv 2009/28/EG, och som rör planering för eller utbyggnad av förnybar energi, i enlighet med de kriterier som fastställs i del IV i bilagan till den här förordningen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

h)

gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi: ett projekt som är stödberättigande eller kan vara stödberättigande inom ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan medlemsstater eller arrangemang mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i artiklarna 6, 7, 9 och 11 i direktiv 2009/28/EG, och som rör planering för eller utbyggnad av förnybar energi, i enlighet med de kriterier som fastställs i del IV i bilagan till den här förordningen.

| h) | gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi: ett projekt som är stödberättigande eller kan vara stödberättigande inom
  ramen för en EGTS,
  ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan medlemsstater
  , lokala och regionala myndigheter
  eller arrangemang mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i artiklarna 6, 7, 9 och 11 i direktiv 2009/28/EG, och som rör planering för eller utbyggnad av förnybar energi, i enlighet med de kriterier som fastställs i del IV i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

h)

gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi: ett projekt som är stödberättigande eller kan vara stödberättigande inom
  ramen för en EGTS,
  ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan medlemsstater
  , lokala och regionala myndigheter
  eller arrangemang mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i artiklarna 6, 7, 9 och 11 i direktiv 2009/28/EG, och som rör planering för eller utbyggnad av förnybar energi, i enlighet med de kriterier som fastställs i del IV i bilagan till den här förordningen.

Motivering

Man bör uppmuntra användningen av EGTS för utveckling av gränsöverskridande projekt. Vissa projekt får endast finansiering från lokala och regionala myndigheter. Dessa måste alltså även hantera tillgången till ansökningar om EU-finansiering.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 3.2 a i

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| i) | Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör effektiva och sammanlänkade nät och infrastruktur för smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

i)

Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör effektiva och sammanlänkade nät och infrastruktur för smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet.

| i) | Att bidra till utvecklingen av
  strategiska
  projekt av gemensamt intresse som rör effektiva och sammanlänkade nät och infrastruktur för smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet
  samt att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i unionen
  .
  Detta gäller särskilt prioriteringen av utförande och slutförande av projekt och arbeten i de viktigaste korridorerna och stora sträckningarna som anges i bilagan till förordningen. |
| --- | --- |

i)

Att bidra till utvecklingen av
  strategiska
  projekt av gemensamt intresse som rör effektiva och sammanlänkade nät och infrastruktur för smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet
  samt att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i unionen
  .
  Detta gäller särskilt prioriteringen av utförande och slutförande av projekt och arbeten i de viktigaste korridorerna och stora sträckningarna som anges i bilagan till förordningen.

Ändringsrekommendation 6

Artikel 3.2 a–c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Programmet har följande särskilda mål: | Programmet har följande särskilda mål: |
| a) | Inom transportsektorn: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Programmet har följande särskilda mål:

Programmet har följande särskilda mål:

a)

Inom transportsektorn:

| a) | Inom transportsektorn: |
| --- | --- |

a)

Inom transportsektorn:

| | i) | Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör effektiva och sammanlänkade nät och infrastruktur för smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet. |
| --- | --- | --- |

i)

Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör effektiva och sammanlänkade nät och infrastruktur för smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet.

| | i) | Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör effektiva och sammanlänkade nät och infrastruktur för smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet. |
| --- | --- | --- |

i)

Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör effektiva och sammanlänkade nät och infrastruktur för smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet.

| | ii) | Att anpassa TEN-T-näten till behov avseende militär mobilitet. |
| --- | --- | --- |

ii)

Att anpassa TEN-T-näten till behov avseende militär mobilitet.

| | ii) | Att anpassa TEN-T-näten till behov avseende militär mobilitet
  för att säkerställa dubbla användningsområden (civilt och militärt) för vissa strategiska transportinfrastrukturer, genom att utföra och slutföra förbättringar av de gränsöverskridande förbindelserna, med lösningar som underlättar och möjliggör en omställning, för varor och passagerare för att öka nätens och korridorernas driftskompatibilitet
  . |
| --- | --- | --- |

ii)

Att anpassa TEN-T-näten till behov avseende militär mobilitet
  för att säkerställa dubbla användningsområden (civilt och militärt) för vissa strategiska transportinfrastrukturer, genom att utföra och slutföra förbättringar av de gränsöverskridande förbindelserna, med lösningar som underlättar och möjliggör en omställning, för varor och passagerare för att öka nätens och korridorernas driftskompatibilitet
  .

| | iii) | Att garantera en förbättring av de yttersta randområdenas tillgänglighet, invånarnas rörlighet i dessa områden och transporten av varor. |
| --- | --- | --- |

iii)

Att garantera en förbättring av de yttersta randområdenas tillgänglighet, invånarnas rörlighet i dessa områden och transporten av varor.

| b) | Inom energisektorn: Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör fortsatt integrering av den inre energimarknaden och nätens driftskompatibilitet, över gränser och mellan sektorer, och därmed underlätta utfasningen av fossila bränslen och säkerställa försörjningstrygghet, och att underlätta gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi. |
| --- | --- |

b)

Inom energisektorn: Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör fortsatt integrering av den inre energimarknaden och nätens driftskompatibilitet, över gränser och mellan sektorer, och därmed underlätta utfasningen av fossila bränslen och säkerställa försörjningstrygghet, och att underlätta gränsöverskridande samarbete inom området förnybar energi.

| b) | Inom energisektorn: Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör fortsatt integrering av den inre energimarknaden och nätens driftskompatibilitet, över gränser och mellan sektorer, och därmed underlätta utfasningen av fossila bränslen och säkerställa försörjningstrygghet, och att underlätta gränsöverskridande
  och mellanregionalt
  samarbete
  , inte minst mellan de yttersta randområdena,
  inom området förnybar energi. |
| --- | --- |

b)

Inom energisektorn: Att bidra till utvecklingen av projekt av gemensamt intresse som rör fortsatt integrering av den inre energimarknaden och nätens driftskompatibilitet, över gränser och mellan sektorer, och därmed underlätta utfasningen av fossila bränslen och säkerställa försörjningstrygghet, och att underlätta gränsöverskridande
  och mellanregionalt
  samarbete
  , inte minst mellan de yttersta randområdena,
  inom området förnybar energi.

| c) | Inom digitaliseringssektorn: Att bidra till utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet och 5G-system, till en ökad tålighet och kapacitet i digitala stomnät på EU:s territorium genom att länka dem till angränsande territorier, samt till digitaliseringen av transport och energinäten. |
| --- | --- |

c)

Inom digitaliseringssektorn: Att bidra till utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet och 5G-system, till en ökad tålighet och kapacitet i digitala stomnät på EU:s territorium genom att länka dem till angränsande territorier, samt till digitaliseringen av transport och energinäten.

| c) | Inom digitaliseringssektorn: Att bidra till utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet och 5G-system, till en ökad tålighet och kapacitet i digitala stomnät på EU:s territorium genom att länka dem till angränsande territorier
  och de yttersta randområdena, till att stärka systemen för höghastighetsbredbandsuppkoppling i de yttersta randområdena
  samt till digitaliseringen av transport och energinäten. |
| --- | --- |

c)

Inom digitaliseringssektorn: Att bidra till utbyggnaden av nät med mycket hög kapacitet och 5G-system, till en ökad tålighet och kapacitet i digitala stomnät på EU:s territorium genom att länka dem till angränsande territorier
  och de yttersta randområdena, till att stärka systemen för höghastighetsbredbandsuppkoppling i de yttersta randområdena
  samt till digitaliseringen av transport och energinäten.

Motivering

Artikel 3.2 bör innehålla en hänvisning till den särskilda situationen i de yttersta randområdena, i likhet med vad som anges i artikel 10 (Allmänna prioriteringar) i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet.

Ändringsrekommendation 7

Artikel 4.8

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 8.   När det gäller de belopp som förs över från Sammanhållningsfonden
  ska 30 % av dessa belopp göras omedelbart tillgängliga för alla medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med denna förordning, med prioritering av gränsöverskridande länkar och felande länkar. Fram
  till den 31 december 2023 ska urvalet av de projekt som är berättigande till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden
  när det gäller 70 % av de medel som förs över
  . Från och med den 1 januari 2024 ska medel som förs över till programmet och som inte har anslagits för ett transportinfrastrukturprojekt göras tillgängliga för alla medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med denna förordning. | 8.   När det gäller de belopp som förs över från Sammanhållningsfonden
  fram
  till den 31 december 2023 ska urvalet av de projekt som är berättigande till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden. Från och med den 1 januari 2024 ska medel som förs över till programmet och som inte har anslagits för ett transportinfrastrukturprojekt göras tillgängliga för alla medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med denna förordning
  , med prioritet för gränsöverskridande och felande länkar samt projekt i de yttersta randområdena
  .
  För alla medel som förs över från Sammanhållningsfonden ska de nationella kvoterna beaktas vid användningen i medlemsstaterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

8.   När det gäller de belopp som förs över från Sammanhållningsfonden
  ska 30 % av dessa belopp göras omedelbart tillgängliga för alla medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med denna förordning, med prioritering av gränsöverskridande länkar och felande länkar. Fram
  till den 31 december 2023 ska urvalet av de projekt som är berättigande till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden
  när det gäller 70 % av de medel som förs över
  . Från och med den 1 januari 2024 ska medel som förs över till programmet och som inte har anslagits för ett transportinfrastrukturprojekt göras tillgängliga för alla medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med denna förordning.

8.   När det gäller de belopp som förs över från Sammanhållningsfonden
  fram
  till den 31 december 2023 ska urvalet av de projekt som är berättigande till finansiering respektera de nationella anslagen inom ramen för Sammanhållningsfonden. Från och med den 1 januari 2024 ska medel som förs över till programmet och som inte har anslagits för ett transportinfrastrukturprojekt göras tillgängliga för alla medlemsstater som är berättigade till stöd från Sammanhållningsfonden för att finansiera transportinfrastrukturprojekt i enlighet med denna förordning
  , med prioritet för gränsöverskridande och felande länkar samt projekt i de yttersta randområdena
  .
  För alla medel som förs över från Sammanhållningsfonden ska de nationella kvoterna beaktas vid användningen i medlemsstaterna.

Motivering

Motivering

De medel som förs över från Sammanhållningsfonden utgör en väsentlig aspekt av FSE. Med beaktande av den betydande minskningen av Sammanhållningsfondens allmänna anslag kan dock städerna och regionerna i de stödmottagande medlemsstaterna inte godta risken för en ny budgetförlust. Det är emellertid nödvändigt att hela anslaget förbrukas före programperiodens slut.

Ändringsrekommendation 8

Ändringsrekommendation 8

Artikel 4.9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på
  deras
  begäran överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med [artikel 62.1 a] i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i den artikeln.
  Om möjligt ska dessa
  medel användas till förmån för
  den berörda medlemsstaten
  . | Medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning
  och som kan överföras i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) XX/XX [förordningen om gemensamma bestämmelser]
  får, på
  förvaltningsmyndighetens
  begäran
  och efter samråd med regionala/lokala myndigheter
  , överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med
  punkt 1
  led c i den artikeln.
  Dessa
  medel ska användas till förmån för
  det geografiska område som motsvarar den berörda förvaltningsmyndigheten
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning får på
  deras
  begäran överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med [artikel 62.1 a] i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i den artikeln.
  Om möjligt ska dessa
  medel användas till förmån för
  den berörda medlemsstaten
  .

deras

Om möjligt ska dessa

den berörda medlemsstaten

Medel anslagna till medlemsstaterna inom ramen för delad förvaltning
  och som kan överföras i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) XX/XX [förordningen om gemensamma bestämmelser]
  får, på
  förvaltningsmyndighetens
  begäran
  och efter samråd med regionala/lokala myndigheter
  , överföras till programmet. Kommissionen ska förvalta dessa medel direkt i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med
  punkt 1
  led c i den artikeln.
  Dessa
  medel ska användas till förmån för
  det geografiska område som motsvarar den berörda förvaltningsmyndigheten
  .

och som kan överföras i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) XX/XX [förordningen om gemensamma bestämmelser]

förvaltningsmyndighetens

och efter samråd med regionala/lokala myndigheter

punkt 1

Dessa

det geografiska område som motsvarar den berörda förvaltningsmyndigheten

Motivering

Motivering

De medel som överförs till programmet bör användas av den förvaltningsmyndighet som fattar beslut om att överföra medlen. Denna strategi gör det möjligt att bibehålla anslagen till de olika områdena och bidrar även till en bättre inriktning av anslagen, i enlighet med regionernas och medlemsstaternas faktiska behov.

Ändringsrekommendation 9

Ändringsrekommendation 9

Ny artikel efter artikel 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Anpassning av TEN-T-näten till militär rörlighet





  1.
     
  Fonden för ett sammanlänkat Europa är avsedd att bidra till utvecklingen av ett prioriterat nät för transportinfrastruktur som är anpassat till dubbla användningsområden (civilt och militärt).






  2.
     
  Projekt som stöds enligt detta mål finns i hela TEN-T-nätet.






  3.
     
  Infrastrukturer med dubbla användningsområden (civilt och militärt) bör respektera de tekniska specifikationerna för TEN-T och militären och tillgodose verkliga behov, vare sig de är befintliga eller potentiella.






  4.
     
  De infrastrukturer som har fått finansiering för detta mål kan inte begränsas till en militär användning, förutom i undantagsfall och under en begränsad tid, och genom att hela tiden kunna garantera säkerhet för personer, tjänster, varor och de egna infrastrukturerna.






  5.
     
  Åtgärder för att anpassa infrastrukturen till dubbla användningsområden (civilt och militärt) får enbart stöd enligt detta mål.






  6.
     
  Kommissionen ska före den 31 december 2019 anta delegerade akter med de närmare tekniska specifikationer som krävs för dubbla användningsområden (civilt och militärt), som fastställts av rådet, en förteckning över prioriterade projekt som kan få finansiellt stöd enligt detta mål och reglerna för stödberättigande och urval. Kommissionen ska säkerställa en balanserad och enhetlig geografisk spridning av denna infrastruktur. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Anpassning av TEN-T-näten till militär rörlighet

Anpassning av TEN-T-näten till militär rörlighet

1.
     
  Fonden för ett sammanlänkat Europa är avsedd att bidra till utvecklingen av ett prioriterat nät för transportinfrastruktur som är anpassat till dubbla användningsområden (civilt och militärt).

2.
     
  Projekt som stöds enligt detta mål finns i hela TEN-T-nätet.

3.
     
  Infrastrukturer med dubbla användningsområden (civilt och militärt) bör respektera de tekniska specifikationerna för TEN-T och militären och tillgodose verkliga behov, vare sig de är befintliga eller potentiella.

4.
     
  De infrastrukturer som har fått finansiering för detta mål kan inte begränsas till en militär användning, förutom i undantagsfall och under en begränsad tid, och genom att hela tiden kunna garantera säkerhet för personer, tjänster, varor och de egna infrastrukturerna.

5.
     
  Åtgärder för att anpassa infrastrukturen till dubbla användningsområden (civilt och militärt) får enbart stöd enligt detta mål.

6.
     
  Kommissionen ska före den 31 december 2019 anta delegerade akter med de närmare tekniska specifikationer som krävs för dubbla användningsområden (civilt och militärt), som fastställts av rådet, en förteckning över prioriterade projekt som kan få finansiellt stöd enligt detta mål och reglerna för stödberättigande och urval. Kommissionen ska säkerställa en balanserad och enhetlig geografisk spridning av denna infrastruktur.

Motivering

Motivering

Med tanke på den budget som avsatts till detta mål måste reglerna fastställas i förordningen.

Ändringsrekommendation 10

Ändringsrekommendation 10

Artikel 7.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska omfatta minst två medlemsstater och ska ingå i ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan medlemsstater eller arrangemang mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i artiklarna 6, 7, 9 och 11 i direktiv 2009/28/EG. Dessa projekt ska väljas ut i enlighet med de kriterier och de förfaranden som fastställs i del IV i bilagan till denna förordning. | Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska omfatta minst två medlemsstater
  eller en EGTS eller två av de yttersta randområdena
  och ska ingå i ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan medlemsstater
  , lokala och regionala myndigheter, yttersta randområden
  eller arrangemang mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i artiklarna 6, 7, 9 och 11 i direktiv 2009/28/EG. Dessa projekt ska väljas ut i enlighet med de kriterier och de förfaranden som fastställs i del IV i bilagan till denna förordning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska omfatta minst två medlemsstater och ska ingå i ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan medlemsstater eller arrangemang mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i artiklarna 6, 7, 9 och 11 i direktiv 2009/28/EG. Dessa projekt ska väljas ut i enlighet med de kriterier och de förfaranden som fastställs i del IV i bilagan till denna förordning.

Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi ska omfatta minst två medlemsstater
  eller en EGTS eller två av de yttersta randområdena
  och ska ingå i ett samarbetsavtal eller någon annan form av arrangemang mellan medlemsstater
  , lokala och regionala myndigheter, yttersta randområden
  eller arrangemang mellan medlemsstater och tredjeländer enligt vad som fastställs i artiklarna 6, 7, 9 och 11 i direktiv 2009/28/EG. Dessa projekt ska väljas ut i enlighet med de kriterier och de förfaranden som fastställs i del IV i bilagan till denna förordning.

eller en EGTS eller två av de yttersta randområdena

, lokala och regionala myndigheter, yttersta randområden

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

Artikel 8.3 d

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3.   Utan att det påverkar de tilldelningskriterier som fastställs i artikel 13 ska prioriteringen av finansiering fastställas med beaktande av följande kriterier: | 3.   Utan att det påverkar de tilldelningskriterier som fastställs i artikel 13 ska prioriteringen av finansiering fastställas med beaktande av följande kriterier: |
| [...] | [...] |
| d) | Projekt som syftar till utbyggnaden av gränsöverskridande stomnät som länkar unionen till tredjeländer och stärker länkar inom unionens territorium, inbegripet med undervattenskablar, ska prioriteras i enlighet med i vilken mån projektet väsentligt bidrar till att öka tåligheten och kapaciteten i elektroniska kommunikationsnät på unionens territorium. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.   Utan att det påverkar de tilldelningskriterier som fastställs i artikel 13 ska prioriteringen av finansiering fastställas med beaktande av följande kriterier:

3.   Utan att det påverkar de tilldelningskriterier som fastställs i artikel 13 ska prioriteringen av finansiering fastställas med beaktande av följande kriterier:

[...]

[...]

d)

Projekt som syftar till utbyggnaden av gränsöverskridande stomnät som länkar unionen till tredjeländer och stärker länkar inom unionens territorium, inbegripet med undervattenskablar, ska prioriteras i enlighet med i vilken mån projektet väsentligt bidrar till att öka tåligheten och kapaciteten i elektroniska kommunikationsnät på unionens territorium.

| d) | Projekt som syftar till utbyggnaden av gränsöverskridande stomnät som länkar unionen till tredjeländer och stärker länkar inom unionens territorium,
  i synnerhet mellan den europeiska kontinenten och de yttersta randområdena,
  inbegripet med undervattenskablar, ska prioriteras i enlighet med i vilken mån projektet väsentligt bidrar till att öka tåligheten och kapaciteten i elektroniska kommunikationsnät på unionens territorium. |
| --- | --- |

d)

Projekt som syftar till utbyggnaden av gränsöverskridande stomnät som länkar unionen till tredjeländer och stärker länkar inom unionens territorium,
  i synnerhet mellan den europeiska kontinenten och de yttersta randområdena,
  inbegripet med undervattenskablar, ska prioriteras i enlighet med i vilken mån projektet väsentligt bidrar till att öka tåligheten och kapaciteten i elektroniska kommunikationsnät på unionens territorium.

i synnerhet mellan den europeiska kontinenten och de yttersta randområdena,

[...]

[...]

Motivering

Motivering

De stora avstånden mellan de yttersta randområdena och den europeiska kontinenten samt deras närhet till närliggande tredjeländer gör det nödvändigt att inrätta nätverk, särskilt via undervattenskablar, för att minska deras isolering.

Ändringsrekommendation 12

Ändringsrekommendation 12

Artikel 9.2 a i

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| i) | i) Åtgärder för genomförande av stomnätet i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, kusthamnar, inlandshamnar och järnvägs-/vägterminaler i stomnätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013. Åtgärder för genomförande av stomnätet kan inbegripa element som berörs, men som finns i det övergripande nätet, när detta krävs för att optimera investeringar och i enlighet med de genomförandeformer som anges i de arbetsprogram som avses i artikel 19 i den här förordningen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

i)

i) Åtgärder för genomförande av stomnätet i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, kusthamnar, inlandshamnar och järnvägs-/vägterminaler i stomnätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013. Åtgärder för genomförande av stomnätet kan inbegripa element som berörs, men som finns i det övergripande nätet, när detta krävs för att optimera investeringar och i enlighet med de genomförandeformer som anges i de arbetsprogram som avses i artikel 19 i den här förordningen.

| i) | Åtgärder för genomförande
  och komplettering
  av stomnätet i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, kusthamnar, inlandshamnar
  , flygplatser
  och
  intermodala
  järnvägs-/vägterminaler i stomnätet,
  samt hur man löser flaskhalsarna och kompletterar felande länkar
  enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013. Åtgärder för genomförande av stomnätet kan inbegripa element som berörs, men som finns i det övergripande nätet, när detta krävs för att optimera investeringar och i enlighet med de genomförandeformer som anges i de arbetsprogram som avses i artikel 19 i den här förordningen
  som främjar intermodaliteten
  . |
| --- | --- |

i)

Åtgärder för genomförande
  och komplettering
  av stomnätet i enlighet med kapitel III i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, kusthamnar, inlandshamnar
  , flygplatser
  och
  intermodala
  järnvägs-/vägterminaler i stomnätet,
  samt hur man löser flaskhalsarna och kompletterar felande länkar
  enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013. Åtgärder för genomförande av stomnätet kan inbegripa element som berörs, men som finns i det övergripande nätet, när detta krävs för att optimera investeringar och i enlighet med de genomförandeformer som anges i de arbetsprogram som avses i artikel 19 i den här förordningen
  som främjar intermodaliteten
  .

och komplettering

, flygplatser

intermodala

samt hur man löser flaskhalsarna och kompletterar felande länkar

som främjar intermodaliteten

Ändringsrekommendation 13

Ändringsrekommendation 13

Artikel 9.2 a ii

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| ii) | Åtgärder för
  genomförande
  av gränsöverskridande länkar i det övergripande nätet, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, särskilt de avsnitt som förtecknas i del III i bilagan till den här förordningen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

ii)

Åtgärder för
  genomförande
  av gränsöverskridande länkar i det övergripande nätet, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, särskilt de avsnitt som förtecknas i del III i bilagan till den här förordningen.

genomförande

| ii) | Åtgärder för
  utveckling och förbättring
  av gränsöverskridande länkar i det övergripande nätet, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, särskilt de avsnitt som förtecknas i del III i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

ii)

Åtgärder för
  utveckling och förbättring
  av gränsöverskridande länkar i det övergripande nätet, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, särskilt de avsnitt som förtecknas i del III i bilagan till den här förordningen.

utveckling och förbättring

Ändringsrekommendation 14

Ändringsrekommendation 14

Artikel 9.2 a iii

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| iii) | Åtgärder för genomförande av avsnitt i det övergripande nätet som finns i de
  yttersta randområdena
  , i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, kusthamnar, inlandshamnar och järnvägs-/vägterminaler i det övergripande nätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

iii)

Åtgärder för genomförande av avsnitt i det övergripande nätet som finns i de
  yttersta randområdena
  , i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, kusthamnar, inlandshamnar och järnvägs-/vägterminaler i det övergripande nätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013.

yttersta randområdena

| iii) | Åtgärder för genomförande av avsnitt i det övergripande nätet som finns i de
  mest avlägsna regionerna
  , i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, kusthamnar, inlandshamnar
  , flygplatser
  och järnvägs-/vägterminaler i det övergripande nätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- |

iii)

Åtgärder för genomförande av avsnitt i det övergripande nätet som finns i de
  mest avlägsna regionerna
  , i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, kusthamnar, inlandshamnar
  , flygplatser
  och järnvägs-/vägterminaler i det övergripande nätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013.

mest avlägsna regionerna

, flygplatser

Motivering

Motivering

Vi anser att situationen i öregionerna bör hanteras på ett annat sätt av EU:s institutioner så att det motsvarar de yttersta randområdena, även om det främsta problemet inte handlar så mycket om avståndet som om bristen på territoriell kontinuitet.

Flygplatser är mycket viktiga för utvecklingen av de yttersta randområdena och ibland det effektivaste verktyget för att integrera dessa områden i EU:s transportnät.

Ändringsrekommendation 15

Ändringsrekommendation 15

Artiklarna 9.2 och 9.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   I transportsektorn ska följande åtgärder vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning: | 2.   I transportsektorn ska följande åtgärder vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning: |
| a) | Åtgärder som rör effektiva och sammanlänkade nät: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   I transportsektorn ska följande åtgärder vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning:

2.   I transportsektorn ska följande åtgärder vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning:

a)

Åtgärder som rör effektiva och sammanlänkade nät:

| a) | Åtgärder som rör effektiva och sammanlänkade nät: |
| --- | --- |

a)

Åtgärder som rör effektiva och sammanlänkade nät:

[...]

[...]

| | iii) | Åtgärder för genomförande av avsnitt i det övergripande nätet som finns i de yttersta randområdena, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, kusthamnar, inlandshamnar och
  järnvägs-/vägterminaler
  i det övergripande nätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013. |
| --- | --- | --- |

iii)

Åtgärder för genomförande av avsnitt i det övergripande nätet som finns i de yttersta randområdena, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter, kusthamnar, inlandshamnar och
  järnvägs-/vägterminaler
  i det övergripande nätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013.

järnvägs-/vägterminaler

| | iii) | Åtgärder för genomförande av avsnitt i det övergripande nätet som finns i de yttersta randområdena, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter,
  flygplatser,
  kusthamnar, inlandshamnar och
  järnvägsterminaler
  i det övergripande nätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013
  , samt åtgärder i ett av de yttersta randområdena
  . |
| --- | --- | --- |

iii)

Åtgärder för genomförande av avsnitt i det övergripande nätet som finns i de yttersta randområdena, i enlighet med kapitel II i förordning (EU) nr 1315/2013, inbegripet åtgärder som rör urbana knutpunkter,
  flygplatser,
  kusthamnar, inlandshamnar och
  järnvägsterminaler
  i det övergripande nätet, enligt vad som definieras i bilaga II till förordning (EU) nr 1315/2013
  , samt åtgärder i ett av de yttersta randområdena
  .

flygplatser,

järnvägsterminaler

, samt åtgärder i ett av de yttersta randområdena

[...]

[...]

| b) | Åtgärder som rör smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet: |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som rör smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet:

| b) | Åtgärder som rör smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet: |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som rör smart, hållbar, inkluderande, säker och trygg mobilitet:

[...]

[...]

| | ix) | Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens åtkomlighet och tillgänglighet för säkerhets- och civilskyddsändamål. |
| --- | --- | --- |

ix)

Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens åtkomlighet och tillgänglighet för säkerhets- och civilskyddsändamål.

| | ix) | Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens åtkomlighet och tillgänglighet för säkerhets- och civilskyddsändamål. |
| --- | --- | --- |

ix)

Åtgärder som förbättrar transportinfrastrukturens åtkomlighet och tillgänglighet för säkerhets- och civilskyddsändamål.

| | x) | Åtgärder som förbättrar de yttersta randområdenas tillgänglighet, invånarnas rörlighet i dessa områden och transporten av varor. |
| --- | --- | --- |

x)

x)

Åtgärder som förbättrar de yttersta randområdenas tillgänglighet, invånarnas rörlighet i dessa områden och transporten av varor.

Åtgärder som förbättrar de yttersta randområdenas tillgänglighet, invånarnas rörlighet i dessa områden och transporten av varor.

[...]

[...]

4.   I digitaliseringssektorn ska följande åtgärder vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning:

4.   I digitaliseringssektorn ska följande åtgärder vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning:

[...]

[...]

| d) | Åtgärder till stöd för utbyggnad av stomnät, inbegripet med undervattenskablar, mellan medlemsstater
  och
  mellan unionen och tredjeländer. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder till stöd för utbyggnad av stomnät, inbegripet med undervattenskablar, mellan medlemsstater
  och
  mellan unionen och tredjeländer.

och

| d) | Åtgärder till stöd för utbyggnad av stomnät, inbegripet med undervattenskablar mellan medlemsstater,
  mellan medlemsstater och de yttersta randområdena samt
  mellan unionen och tredjeländer. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder till stöd för utbyggnad av stomnät, inbegripet med undervattenskablar mellan medlemsstater,
  mellan medlemsstater och de yttersta randområdena samt
  mellan unionen och tredjeländer.

mellan medlemsstater och de yttersta randområdena samt

[...]

[...]

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

Artikel 9.4 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   I digitaliseringssektorn ska följande åtgärder vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning: | 4.   I digitaliseringssektorn ska följande åtgärder vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning: |
| a) | Åtgärder till stöd för gigabitkonnektivitet för socioekonomiska drivkrafter. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

4.   I digitaliseringssektorn ska följande åtgärder vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning:

4.   I digitaliseringssektorn ska följande åtgärder vara berättigande till ekonomiskt stöd från unionen inom ramen för denna förordning:

a)

Åtgärder till stöd för gigabitkonnektivitet för socioekonomiska drivkrafter.

| a) | Åtgärder till stöd för gigabitkonnektivitet för socioekonomiska drivkrafter. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder till stöd för gigabitkonnektivitet för socioekonomiska drivkrafter.

| b) | Åtgärder till stöd för att tillhandahålla lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet i lokalsamhällen, utan kostnad och utan diskriminerande villkor. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder till stöd för att tillhandahålla lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet i lokalsamhällen, utan kostnad och utan diskriminerande villkor.

| b) | Åtgärder till stöd för att tillhandahålla lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet i lokalsamhällen, utan kostnad och utan diskriminerande villkor
  , särskilt på landsbygden (konceptet smarta byar)
  . |
| --- | --- |

b)

Åtgärder till stöd för att tillhandahålla lokal trådlös konnektivitet med mycket hög kvalitet i lokalsamhällen, utan kostnad och utan diskriminerande villkor
  , särskilt på landsbygden (konceptet smarta byar)
  .

, särskilt på landsbygden (konceptet smarta byar)

| c) | Åtgärder för genomförande av oavbruten täckning med 5G-system för alla större landtransportleder, inbegripet de transeuropeiska transportnäten. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder för genomförande av oavbruten täckning med 5G-system för alla större landtransportleder, inbegripet de transeuropeiska transportnäten.

| c) | Åtgärder för genomförande av oavbruten täckning med 5G-system för alla större landtransportleder, inbegripet de transeuropeiska transportnäten. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder för genomförande av oavbruten täckning med 5G-system för alla större landtransportleder, inbegripet de transeuropeiska transportnäten.

| d) | Åtgärder till stöd för utbyggnad av stomnät, inbegripet med undervattenskablar, mellan medlemsstater och mellan unionen och tredjeländer. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder till stöd för utbyggnad av stomnät, inbegripet med undervattenskablar, mellan medlemsstater och mellan unionen och tredjeländer.

| d) | Åtgärder till stöd för utbyggnad av stomnät, inbegripet med undervattenskablar, mellan medlemsstater och mellan unionen och tredjeländer. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder till stöd för utbyggnad av stomnät, inbegripet med undervattenskablar, mellan medlemsstater och mellan unionen och tredjeländer.

| e) | Åtgärder till stöd för europeiska hushålls åtkomst till nät med mycket hög kapacitet. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder till stöd för europeiska hushålls åtkomst till nät med mycket hög kapacitet.

| e) | Åtgärder till stöd för europeiska hushålls åtkomst till nät med mycket hög kapacitet. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder till stöd för europeiska hushålls åtkomst till nät med mycket hög kapacitet.

| f) | Åtgärder för införande av krav på infrastruktur för digital konnektivitet som rör gränsöverskridande projekt inom transport- eller energiområdet och/eller som stöder digitala driftplattformar som är direkt förknippade med transport- eller energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för införande av krav på infrastruktur för digital konnektivitet som rör gränsöverskridande projekt inom transport- eller energiområdet och/eller som stöder digitala driftplattformar som är direkt förknippade med transport- eller energiinfrastruktur.

| f) | Åtgärder för införande av krav på infrastruktur för digital konnektivitet som rör gränsöverskridande projekt inom transport- eller energiområdet och/eller som stöder digitala driftplattformar som är direkt förknippade med transport- eller energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för införande av krav på infrastruktur för digital konnektivitet som rör gränsöverskridande projekt inom transport- eller energiområdet och/eller som stöder digitala driftplattformar som är direkt förknippade med transport- eller energiinfrastruktur.

En vägledande förteckning över stödberättigande projekt i digitaliseringssektorn finns i del V i bilagan.

En vägledande förteckning över stödberättigande projekt i digitaliseringssektorn finns i del V i bilagan.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Artikel 10.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Inom var och en av transport-, energi- och digitaliseringssektorn kan åtgärder som är stödberättigande i enlighet med artikel 9 omfatta kompletterande element enligt vad som föreskrivs i respektive artikel 9.2, 9.3 och 9.4, under förutsättning att de uppfyller samtliga följande krav: | Inom var och en av transport-, energi- och digitaliseringssektorn kan åtgärder som är stödberättigande i enlighet med artikel 9 omfatta kompletterande element
  oavsett om de rör stödberättigande åtgärder eller inte
  enligt vad som föreskrivs i respektive artikel 9.2, 9.3 och 9.4, under förutsättning att de uppfyller samtliga följande krav: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Inom var och en av transport-, energi- och digitaliseringssektorn kan åtgärder som är stödberättigande i enlighet med artikel 9 omfatta kompletterande element enligt vad som föreskrivs i respektive artikel 9.2, 9.3 och 9.4, under förutsättning att de uppfyller samtliga följande krav:

Inom var och en av transport-, energi- och digitaliseringssektorn kan åtgärder som är stödberättigande i enlighet med artikel 9 omfatta kompletterande element
  oavsett om de rör stödberättigande åtgärder eller inte
  enligt vad som föreskrivs i respektive artikel 9.2, 9.3 och 9.4, under förutsättning att de uppfyller samtliga följande krav:

oavsett om de rör stödberättigande åtgärder eller inte

Motivering

Motivering

Synergieffekter bör underlättas. Den mekanism som föreslås i punkt 2 bör göra det möjligt att inkludera åtgärder som är stödberättigande inom en annan sektor av Fonden för ett sammanlänkat Europa inom ramen för en ansökningsomgång för en specifik sektor. Ansökningsomgångar som är specifika för blandade projekt stöder projekt som har en sektoriell mix som överskrider 20–80 %.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Artikel 11.2 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| b) | Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som är associerat till programmet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

b)

Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som är associerat till programmet.

| b) | Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som är associerat till programmet
  för åtgärder inom ramen för ett projekt avseende detta tredjeland
  . |
| --- | --- |

b)

Rättsliga enheter som är etablerade i ett tredjeland som är associerat till programmet
  för åtgärder inom ramen för ett projekt avseende detta tredjeland
  .

för åtgärder inom ramen för ett projekt avseende detta tredjeland

Motivering

Motivering

FSE får inte ge stöd åt icke-europeiska företag för verksamhet på EU:s territorium.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

Artikel 11.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.
     
  De arbetsprogram som avses i artikel 19 får föreskriva att endast förslag som lämnas in av en eller flera medlemsstater eller, med de berörda medlemsstaternas samtycke, av internationella organisationer, gemensamma företag eller offentliga eller privata företag eller organ är stödberättigande. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.
     
  De arbetsprogram som avses i artikel 19 får föreskriva att endast förslag som lämnas in av en eller flera medlemsstater eller, med de berörda medlemsstaternas samtycke, av internationella organisationer, gemensamma företag eller offentliga eller privata företag eller organ är stödberättigande.

Motivering

Motivering

Upprätthållandet av en process för godkännande från medlemsstaterna skulle inte bidra till den administrativa förenkling som ReK stöder.

Ändringsrekommendation 20

Ändringsrekommendation 20

Artikel 12

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Bidrag inom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning [VIII] i budgetförordningen. | Bidrag inom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning [VIII] i budgetförordningen. |
| | 1.
     
  Förfarandet för urval av projekt omfattar två steg:










  a) | Utvärdering av projektets stödberättigande på grundval av en förenklad dokumentation. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Bidrag inom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning [VIII] i budgetförordningen.

Bidrag inom programmet ska tilldelas och förvaltas i enlighet med avdelning [VIII] i budgetförordningen.

1.
     
  Förfarandet för urval av projekt omfattar två steg:

a)

Utvärdering av projektets stödberättigande på grundval av en förenklad dokumentation.

| b) | Inlämning, utvärdering och urval av projektet. |
| --- | --- |

b)

Inlämning, utvärdering och urval av projektet.

2.
     
  Kommissionen offentliggör ansökningsomgångarna senast en månad innan de inleds. De projektansvariga har minst en månad på sig att lämna in den första dokumentationen. Kommissionen utvärderar förslagens stödberättigande inom en månad. De projektansvariga har därefter minst tre månader på sig att komplettera dokumentationen.

Motivering

Motivering

Det är nödvändigt att förenkla genomförandet av FSE genom att undvika att de projektansvariga sätter samman en lång och kostsam dokumentation om projektet inte är stödberättigande inom ramen för den aktuella ansökningsomgången. Dessutom bör de projektansvariga få tid att sätta sig in i ansökningsomgången och att utarbeta en fullständig dokumentation.

Ändringsrekommendation 21

Ändringsrekommendation 21

Artikel 13.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Tilldelningskriterierna ska definieras i de arbetsprogram som avses i artikel 19 och i ansökningsomgångarna, med beaktande av följande element, i den mån det är tillämpligt: | Tilldelningskriterierna ska definieras i de arbetsprogram som avses i artikel 19 och i ansökningsomgångarna, med beaktande av följande element, i den mån det är tillämpligt: |
| a) | Ekonomiska, sociala och miljörelaterade konsekvenser (nytta och kostnad). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Tilldelningskriterierna ska definieras i de arbetsprogram som avses i artikel 19 och i ansökningsomgångarna, med beaktande av följande element, i den mån det är tillämpligt:

Tilldelningskriterierna ska definieras i de arbetsprogram som avses i artikel 19 och i ansökningsomgångarna, med beaktande av följande element, i den mån det är tillämpligt:

a)

Ekonomiska, sociala och miljörelaterade konsekvenser (nytta och kostnad).

| a) | Ekonomiska, sociala och miljörelaterade konsekvenser (nytta och kostnad). |
| --- | --- |

a)

Ekonomiska, sociala och miljörelaterade konsekvenser (nytta och kostnad).

| b) | Aspekter avseende innovation, säkerhet, driftskompatibilitet och åtkomst. |
| --- | --- |

b)

Aspekter avseende innovation, säkerhet, driftskompatibilitet och åtkomst.

| b) | Aspekter avseende innovation, säkerhet, driftskompatibilitet
  , multimodalitet
  och åtkomst. |
| --- | --- |

b)

Aspekter avseende innovation, säkerhet, driftskompatibilitet
  , multimodalitet
  och åtkomst.

, multimodalitet

| c) | Den gränsöverskridande dimensionen. |
| --- | --- |

c)

Den gränsöverskridande dimensionen.

| c) | Den gränsöverskridande dimensionen
  eller förbättringen av öregionernas och de yttersta randområdenas tillgänglighet
  . |
| --- | --- |

c)

Den gränsöverskridande dimensionen
  eller förbättringen av öregionernas och de yttersta randområdenas tillgänglighet
  .

eller förbättringen av öregionernas och de yttersta randområdenas tillgänglighet

| d) | Synergier mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna. |
| --- | --- |

d)

Synergier mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna.

| d) | Europeiskt mervärde. |
| --- | --- |

d)

d)

Europeiskt mervärde.

Europeiskt mervärde.

| e) | Åtgärdens mognad i fråga om projektutveckling. |
| --- | --- |

e)

Åtgärdens mognad i fråga om projektutveckling.

| e) | Bidraget till lösningen på flaskhalsar och färdigställandet av ofullbordade sträckor. |
| --- | --- |

e)

e)

Bidraget till lösningen på flaskhalsar och färdigställandet av ofullbordade sträckor.

Bidraget till lösningen på flaskhalsar och färdigställandet av ofullbordade sträckor.

| f) | Den föreslagna genomförandeplanens sundhet. |
| --- | --- |

f)

Den föreslagna genomförandeplanens sundhet.

| f) | Synergier mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna. |
| --- | --- |

f)

Synergier mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna.

| g) | Unionsstödets effekt som katalysator för investeringar. |
| --- | --- |

g)

Unionsstödets effekt som katalysator för investeringar.

| g) | Åtgärdens mognad i fråga om projektutveckling
  och engagemanget att fullborda projektet
  . |
| --- | --- |

g)

Åtgärdens mognad i fråga om projektutveckling
  och engagemanget att fullborda projektet
  .

och engagemanget att fullborda projektet

| h) | Behovet av att övervinna finansiella hinder, såsom otillräcklig kommersiell bärkraft eller brist på marknadsfinansiering. |
| --- | --- |

h)

Behovet av att övervinna finansiella hinder, såsom otillräcklig kommersiell bärkraft eller brist på marknadsfinansiering.

| h) | Sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

h)

h)

Sociala konsekvenser.

Sociala konsekvenser.

| i) | Samstämmighet med unionens energi- och klimatplaner och nationella energi- och klimatplaner. |
| --- | --- |

i)

Samstämmighet med unionens energi- och klimatplaner och nationella energi- och klimatplaner.

| ii) | i) Den föreslagna genomförandeplanens sundhet. |
| --- | --- |

ii)

i) Den föreslagna genomförandeplanens sundhet.

| j) | Unionsstödets effekt som katalysator för investeringar. |
| --- | --- |

j)

Unionsstödets effekt som katalysator för investeringar.

| k) | Behovet av att övervinna finansiella hinder, såsom otillräcklig kommersiell bärkraft eller brist på marknadsfinansiering. |
| --- | --- |

k)

Behovet av att övervinna finansiella hinder, såsom otillräcklig kommersiell bärkraft eller brist på marknadsfinansiering.

| l) | Samstämmighet med unionens energi- och klimatplaner och nationella energi- och klimatplaner. |
| --- | --- |

l)

Samstämmighet med unionens energi- och klimatplaner och nationella energi- och klimatplaner.

Ändringsrekommendation 22

Ändringsrekommendation 22

Artikel 14.2 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För bygg- och anläggningsarbeten som rör de särskilda mål som avses i artikel 3.2 a får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 30 % av den totala stödberättigande kostnaden. Samfinansieringssatserna får ökas till högst 50 % för åtgärder som rör gränsöverskridande länkar, på de villkor som anges i led c i denna punkt, för åtgärder till stöd för system för telematiktillämpningar, för åtgärder till stöd för förbättrad infrastruktursäkerhet i enlighet med relevant unionslagstiftning och för åtgärder i de yttersta randområdena. | För bygg- och anläggningsarbeten som rör de särskilda mål som avses i artikel 3.2 a får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 30 % av den totala stödberättigande kostnaden. Samfinansieringssatserna får ökas till högst 50 % för åtgärder som rör gränsöverskridande länkar, på de villkor som anges i led c i denna punkt,
  för åtgärder som rör flaskhalsar och ofullbordade sträckor i stomnätet, för åtgärder till stöd för sjömotorvägar, åtgärder till stöd för sjöfartsförbindelser och flodtrafikförbindelser i stomnätet och det övergripande nätet, inbegripet åtgärder i hamnar och förbindelser med inlandet, för urbana knutpunkter, plattformar, multimodala förbindelser och ”den sista kilometern”,
  för åtgärder till stöd för system för telematiktillämpningar, för åtgärder till stöd för förbättrad infrastruktursäkerhet i enlighet med relevant unionslagstiftning och för åtgärder i
  öregionerna och
  de yttersta randområdena. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För bygg- och anläggningsarbeten som rör de särskilda mål som avses i artikel 3.2 a får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 30 % av den totala stödberättigande kostnaden. Samfinansieringssatserna får ökas till högst 50 % för åtgärder som rör gränsöverskridande länkar, på de villkor som anges i led c i denna punkt, för åtgärder till stöd för system för telematiktillämpningar, för åtgärder till stöd för förbättrad infrastruktursäkerhet i enlighet med relevant unionslagstiftning och för åtgärder i de yttersta randområdena.

För bygg- och anläggningsarbeten som rör de särskilda mål som avses i artikel 3.2 a får det ekonomiska stödet från unionen inte överstiga 30 % av den totala stödberättigande kostnaden. Samfinansieringssatserna får ökas till högst 50 % för åtgärder som rör gränsöverskridande länkar, på de villkor som anges i led c i denna punkt,
  för åtgärder som rör flaskhalsar och ofullbordade sträckor i stomnätet, för åtgärder till stöd för sjömotorvägar, åtgärder till stöd för sjöfartsförbindelser och flodtrafikförbindelser i stomnätet och det övergripande nätet, inbegripet åtgärder i hamnar och förbindelser med inlandet, för urbana knutpunkter, plattformar, multimodala förbindelser och ”den sista kilometern”,
  för åtgärder till stöd för system för telematiktillämpningar, för åtgärder till stöd för förbättrad infrastruktursäkerhet i enlighet med relevant unionslagstiftning och för åtgärder i
  öregionerna och
  de yttersta randområdena.

för åtgärder som rör flaskhalsar och ofullbordade sträckor i stomnätet, för åtgärder till stöd för sjömotorvägar, åtgärder till stöd för sjöfartsförbindelser och flodtrafikförbindelser i stomnätet och det övergripande nätet, inbegripet åtgärder i hamnar och förbindelser med inlandet, för urbana knutpunkter, plattformar, multimodala förbindelser och ”den sista kilometern”,

öregionerna och

Motivering

Motivering

Detta ändringsförslag är förenligt med kommissionens förslag, och sjöfartsförbindelser i stomnätskorridorerna läggs till. För att uppnå EU:s miljö- och klimatmål måste sjötransporterna få ett betydande stöd.

Ändringsrekommendation 23

Ändringsrekommendation 23

Artikel 14.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den högsta samfinansieringssatsen för åtgärder som väljs ut i sektorsövergripande arbetsprogram som avses i artikel 10 ska vara den högsta av respektive högsta samfinansieringssats för de sektorer som berörs. | Den högsta samfinansieringssatsen för åtgärder som väljs ut i sektorsövergripande arbetsprogram som avses i artikel 10 ska vara den högsta av respektive högsta samfinansieringssats för de sektorer som berörs
  plus 10 %
  .
  De åtgärder som stöds inom ramen för den mekanism som beskrivs i artikel 10.2 har en samfinansieringssats som motsvarar den huvudsakliga sektorn, inbegripet därmed sammanhängande kostnader. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den högsta samfinansieringssatsen för åtgärder som väljs ut i sektorsövergripande arbetsprogram som avses i artikel 10 ska vara den högsta av respektive högsta samfinansieringssats för de sektorer som berörs.

Den högsta samfinansieringssatsen för åtgärder som väljs ut i sektorsövergripande arbetsprogram som avses i artikel 10 ska vara den högsta av respektive högsta samfinansieringssats för de sektorer som berörs
  plus 10 %
  .
  De åtgärder som stöds inom ramen för den mekanism som beskrivs i artikel 10.2 har en samfinansieringssats som motsvarar den huvudsakliga sektorn, inbegripet därmed sammanhängande kostnader.

plus 10 %

De åtgärder som stöds inom ramen för den mekanism som beskrivs i artikel 10.2 har en samfinansieringssats som motsvarar den huvudsakliga sektorn, inbegripet därmed sammanhängande kostnader.

Motivering

Motivering

Synergier bör uppmuntras, även finansiellt. I förenklingssyfte bör det för den mekanism som beskrivs i artikel 10.2 införas en enda samfinansieringssats.

Ändringsrekommendation 24

Ändringsrekommendation 24

Artikel 15 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Utöver de kriterier som anges i artikel [186] i budgetförordningen ska följande kriterier för stödberättigande kostnader tillämpas: | Utöver de kriterier som anges i artikel [186] i budgetförordningen ska följande kriterier för stödberättigande kostnader tillämpas: |
| a) | Endast utgifter som uppstått i medlemsstaterna kan vara stödberättigande, förutom då projekt av gemensamt intresse eller gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi berör det territorium i ett eller flera tredjeländer som avses i artikel 5 eller artikel 11.4 i denna förordning, eller internationellt vatten, och åtgärden krävs för att målen för projektet i fråga ska kunna uppnås. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Utöver de kriterier som anges i artikel [186] i budgetförordningen ska följande kriterier för stödberättigande kostnader tillämpas:

Utöver de kriterier som anges i artikel [186] i budgetförordningen ska följande kriterier för stödberättigande kostnader tillämpas:

a)

Endast utgifter som uppstått i medlemsstaterna kan vara stödberättigande, förutom då projekt av gemensamt intresse eller gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi berör det territorium i ett eller flera tredjeländer som avses i artikel 5 eller artikel 11.4 i denna förordning, eller internationellt vatten, och åtgärden krävs för att målen för projektet i fråga ska kunna uppnås.

| a) | Endast utgifter som uppstått i medlemsstaterna kan vara stödberättigande, förutom då projekt av gemensamt intresse eller gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi berör det territorium i ett eller flera tredjeländer som avses i artikel 5 eller artikel 11.4 i denna förordning,
  ett eller flera av de yttersta randområdena
  eller internationellt vatten, och åtgärden krävs för att målen för projektet i fråga ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

a)

Endast utgifter som uppstått i medlemsstaterna kan vara stödberättigande, förutom då projekt av gemensamt intresse eller gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi berör det territorium i ett eller flera tredjeländer som avses i artikel 5 eller artikel 11.4 i denna förordning,
  ett eller flera av de yttersta randområdena
  eller internationellt vatten, och åtgärden krävs för att målen för projektet i fråga ska kunna uppnås.

ett eller flera av de yttersta randområdena

Motivering

Motivering

Det föreslås att man i artikel 15 a lägger till en hänvisning till de yttersta randområdenas särskilda situation.

Ändringsrekommendation 25

Ändringsrekommendation 25

Artikel 16.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Den användning av bidrag som avses i punkt 1
  får
  genomföras genom riktade ansökningsomgångar. | 2.   Den användning av bidrag som avses i punkt 1
  ska
  genomföras
  i alla ansökningsomgångar och
  genom riktade ansökningsomgångar
  som är begränsade till 10 % av FSE:s allmänna anslag
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Den användning av bidrag som avses i punkt 1
  får
  genomföras genom riktade ansökningsomgångar.

2.   Den användning av bidrag som avses i punkt 1
  ska
  genomföras
  i alla ansökningsomgångar och
  genom riktade ansökningsomgångar
  som är begränsade till 10 % av FSE:s allmänna anslag
  .

Motivering

Motivering

Samfinansiering bör uppmuntras och kunna genomföras när en projektansvarig så önskar. Subventioner bör dock förbli FSE:s främsta finansieringsstöd.

Ändringsrekommendation 26

Ändringsrekommendation 26

Artikel 17.2, ny punkt 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 3.
     
  De medel som återbetalas enligt den aktuella artikeln återanvänds inom andra FSE-arbetsprogram. Medlen kommer att fördelas med hänsyn till de överenskomna nationella anslagen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.
     
  De medel som återbetalas enligt den aktuella artikeln återanvänds inom andra FSE-arbetsprogram. Medlen kommer att fördelas med hänsyn till de överenskomna nationella anslagen.

Motivering

Motivering

De medel som anslås till FSE i den fleråriga budgetramen måste bibehållas inom FSE. En fördelning av medlen med hänsyn till de överenskomna nationella anlagen är ett incitament för medlemsstaterna och de projektansvariga att inte i onödan hindra beslut om framtiden för ett projekt av rädsla för att förlora det ekonomiska stödet. Åtgärden möjliggör dessutom en mer balanserad geografisk fördelning av medlen mellan EU:s medlemsstater.

Ändringsrekommendation 27

Ändringsrekommendation 27

Artikel 19

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Programmet ska genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen. I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i arbetsprogrammet. | 1.   Programmet ska genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen. I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i arbetsprogrammet. |
| 2.   Arbetsprogrammen ska antas av kommissionen genom en genomförandeakt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 22 i denna förordning. | 2.   
  Europeiska kommissionen ska lägga fram en preliminär tidsplan för arbetsprogrammen som ska innehålla anslag och prioriteringar för dessa program för hela programperioden. |
| | 3.
     Arbetsprogrammen ska antas av kommissionen genom en genomförandeakt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 22 i denna förordning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Programmet ska genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen. I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i arbetsprogrammet.

1.   Programmet ska genomföras med hjälp av sådana arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen. I tillämpliga fall ska det totala belopp som reserveras för blandfinansieringsinsatser fastställas i arbetsprogrammet.

2.   Arbetsprogrammen ska antas av kommissionen genom en genomförandeakt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 22 i denna förordning.

2.   
  Europeiska kommissionen ska lägga fram en preliminär tidsplan för arbetsprogrammen som ska innehålla anslag och prioriteringar för dessa program för hela programperioden.

3.
     Arbetsprogrammen ska antas av kommissionen genom en genomförandeakt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 22 i denna förordning.

Motivering

Motivering

De medel som anslås till FSE i den fleråriga budgetramen måste bibehållas inom FSE.

Ändringsrekommendation 28

Ändringsrekommendation 28

Artikel 23

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 24 i denna förordning med avseende på följande: | Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 24 i denna förordning med avseende på följande: |
| a) | Ändringar av del I av bilagan, när det gäller indikatorerna och för att inrätta en ram för övervakning och utvärdering. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 24 i denna förordning med avseende på följande:

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 24 i denna förordning med avseende på följande:

a)

Ändringar av del I av bilagan, när det gäller indikatorerna och för att inrätta en ram för övervakning och utvärdering.

| a) | Ändringar av del I av bilagan, när det gäller indikatorerna och för att inrätta en ram för övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

a)

Ändringar av del I av bilagan, när det gäller indikatorerna och för att inrätta en ram för övervakning och utvärdering.

| b) | Ändringar av del II av bilagan, när det gäller de vägledande procentandelar av budgetmedel som tilldelas det särskilda mål som fastställs i artikel 3 a i. |
| --- | --- |

b)

Ändringar av del II av bilagan, när det gäller de vägledande procentandelar av budgetmedel som tilldelas det särskilda mål som fastställs i artikel 3 a i.

| b) | Ändringar av del II av bilagan, när det gäller de vägledande procentandelar av budgetmedel som tilldelas det särskilda mål som fastställs i artikel 3 a i. |
| --- | --- |

b)

Ändringar av del II av bilagan, när det gäller de vägledande procentandelar av budgetmedel som tilldelas det särskilda mål som fastställs i artikel 3 a i.

| c) | Ändringar av del III av bilagan, när det gäller definitionen av stomnätskorridorerna för transporter och de i förväg identifierade avsnitten, samt de i förväg identifierade avsnitten i det övergripande nätet. |
| --- | --- |

c)

Ändringar av del III av bilagan, när det gäller definitionen av stomnätskorridorerna för transporter och de i förväg identifierade avsnitten, samt de i förväg identifierade avsnitten i det övergripande nätet.

| c) | Ändringar av del III av bilagan, när det gäller definitionen av stomnätskorridorerna för transporter och de i förväg identifierade avsnitten, samt de i förväg identifierade avsnitten i det övergripande nätet. |
| --- | --- |

c)

Ändringar av del III av bilagan, när det gäller definitionen av stomnätskorridorerna för transporter och de i förväg identifierade avsnitten, samt de i förväg identifierade avsnitten i det övergripande nätet.

| d) | Ändringar av del IV av bilagan, när det gäller identifiering av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi. |
| --- | --- |

d)

Ändringar av del IV av bilagan, när det gäller identifiering av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi.

| d) | Ändringar av del IV av bilagan, när det gäller identifiering av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi. |
| --- | --- |

d)

Ändringar av del IV av bilagan, när det gäller identifiering av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi.

| e) | Ändringar av del V av bilagan, när det gäller identifiering av projekt av gemensamt intresse som avser digital konnektivitet. |
| --- | --- |

e)

Ändringar av del V av bilagan, när det gäller identifiering av projekt av gemensamt intresse som avser digital konnektivitet.

| e) | Ändringar av de tekniska specifikationer för infrastrukturerna med dubbla användningsområden (civilt och militärt) som rådet har fastställt och definitioner eller ändringar av förteckningen över prioriterade projekt för anpassning till dubbla användningsområden (civilt och militärt). |
| --- | --- |

e)

Ändringar av de tekniska specifikationer för infrastrukturerna med dubbla användningsområden (civilt och militärt) som rådet har fastställt och definitioner eller ändringar av förteckningen över prioriterade projekt för anpassning till dubbla användningsområden (civilt och militärt).

Ändringar av de tekniska specifikationer för infrastrukturerna med dubbla användningsområden (civilt och militärt) som rådet har fastställt och definitioner eller ändringar av förteckningen över prioriterade projekt för anpassning till dubbla användningsområden (civilt och militärt).

| f) | Ändringar av del V av bilagan, när det gäller identifiering av projekt av gemensamt intresse som avser digital konnektivitet. |
| --- | --- |

f)

f)

Ändringar av del V av bilagan, när det gäller identifiering av projekt av gemensamt intresse som avser digital konnektivitet.

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014

(COM(2018) 438 final) – del 2

Ändringsrekommendation 29

Ändringsrekommendation 29

Bilaga, del III, tabell 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Stomnätskorridoren ”Atlantic”
  Sträckning | Stomnätskorridoren ”Atlantic”
  Sträckning |
| Gijón – León – Valladolid | Gijón–León–
  Palencia
  –Valladolid |
| A Coruña – Vigo – Orense – León | A Coruña–Vigo–Orense–
  Ponferrada–Astorga
  –León–
  Palencia–Venta de Baños |
| Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao | Zaragoza–Pamplona/Logroño–Bilbao
  (Y-Baskien) |
| | Bordeaux–Dax–Vitoria/Gasteiz




  Bordeaux
   –
  Toulouse |
| Teneriffa/Gran Canaria–Huelva/Sanlúcar de Barrameda–Sevilla–Córdoba | Teneriffa/Gran Canaria–Huelva/Sanlúcar de Barrameda–Sevilla–Córdoba |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| Sines/Lissabon–Madrid–Valladolid | Sines/Lissabon–Madrid–Valladolid |
| Lissabon–Aveiro–Leixões/Porto–Douro-floden | Lissabon–Aveiro–Leixões/Porto–Douro-floden |
| Aveiro–Valladolid–Vitoria-Gasteiz–Bergara–Bilbao/Bordeaux–Tours–Paris–Le Havre/Metz–Mannheim/Strasbourg | Aveiro–Valladolid–Vitoria-Gasteiz–Bergara–Bilbao/Bordeaux–Tours–Paris–Le Havre/Metz–Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes–Dublin–Cork–Le Havre–Rouen–Paris |
| Saint Nazaire – Nantes – Tours | Dublin–Cork–
  Saint Nazaire–Nantes–Tours |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Stomnätskorridoren ”Atlantic”

Sträckning

Stomnätskorridoren ”Atlantic”

Sträckning

Gijón – León – Valladolid

Gijón–León–
  Palencia
  –Valladolid

Palencia

A Coruña – Vigo – Orense – León

A Coruña–Vigo–Orense–
  Ponferrada–Astorga
  –León–
  Palencia–Venta de Baños

Ponferrada–Astorga

Palencia–Venta de Baños

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Zaragoza–Pamplona/Logroño–Bilbao
  (Y-Baskien)

(Y-Baskien)

Bordeaux–Dax–Vitoria/Gasteiz

Bordeaux–Dax–Vitoria/Gasteiz

Bordeaux
   –
  Toulouse

Bordeaux

Toulouse

Teneriffa/Gran Canaria–Huelva/Sanlúcar de Barrameda–Sevilla–Córdoba

Teneriffa/Gran Canaria–Huelva/Sanlúcar de Barrameda–Sevilla–Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines/Lissabon–Madrid–Valladolid

Sines/Lissabon–Madrid–Valladolid

Lissabon–Aveiro–Leixões/Porto–Douro-floden

Lissabon–Aveiro–Leixões/Porto–Douro-floden

Aveiro–Valladolid–Vitoria-Gasteiz–Bergara–Bilbao/Bordeaux–Tours–Paris–Le Havre/Metz–Mannheim/Strasbourg

Aveiro–Valladolid–Vitoria-Gasteiz–Bergara–Bilbao/Bordeaux–Tours–Paris–Le Havre/Metz–Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes–Dublin–Cork–Le Havre–Rouen–Paris

Shannon Foynes–Dublin–Cork–Le Havre–Rouen–Paris

Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin–Cork–
  Saint Nazaire–Nantes–Tours

Dublin–Cork–

Motivering

Motivering

Förenade kungarikets utträde ur EU kommer att få många konsekvenser, bland annat en stor inverkan på Irlands integration i TEN-T-stomnäten, eftersom landet är helt beroende av förbindelser via Förenade kungariket. Även sjöfartsförbindelser med hamnar i stomnätskorridoren ”Atlantic” och vissa hamnar i det övergripande nätet bör införlivas i kartan över korridorerna. Införandet av en förbindelse mellan stomnätskorridoren ”Mediterranean” och stomnätskorridoren ”Atlantic” som en prioriterad stomnätskorridor innebär att dessa två korridorers socioekonomiska prestanda stärks, eftersom detta möjliggör en utveckling av infrastrukturen och användningen av den. Det skulle även ge möjlighet att förbinda Medelhavets hamnar med Atlantens hamnar med hjälp av sträckningen Bordeaux–Toulouse–Narbonne. Förslaget är en del av det stora projektet för utveckling i syd-väst av två höghastighetsbanor i området Bordeaux mot Toulouse och Bordeaux mot Spanien.

Det är också logiskt att ha med sträckan Zaragoza–Pamplona–Y-Baskien, som skulle förbinda korridorerna ”Atlantic” och ”Mediterranean” med varandra och ge tillgång till hamnen i Bilbao. Frankrike bör återuppliva förbindelsen Bordeaux–Dax–Vitoria, för såväl resenärernas skull som för att avlägsna flaskhalsar längs handelsrutterna (Irun-Hendaia, förbifartsled runt Bordeaux).

Man måste slutligen införliva de tänkbara enklaver och logistikcentrum med högt strategiskt intresse eller framtida potential som ligger i randområden där det fortfarande finns ett stort behov av grundläggande infrastruktur för att de ska förbättra sin tillgänglighet och konnektivitet, i synnerhet vad gäller hamnar.

Ändringsrekommendation 30

Ändringsrekommendation 30

Bilaga, del III, tabell 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Stomnätskorridoren ”Mediterranean”
  Sträckning | Stomnätskorridoren ”Mediterranean”
  Sträckning |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona | Algeciras–Bobadilla–Madrid–Zaragoza–
  Sagunto/
  Tarragona |
| | Madrid–Albacete–Valencia |
| Sevilla – Bobadilla – Murcia | Sevilla–Bobadilla–
  Almería–
  Murcia |
| Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona | Cartagena–Murcia–Valencia–Tarragona/Palma de Mallorca–Barcelona |
| Tarragona–Barcelona–Perpignan–Marseille–Genua/Lyon–Turin–Novara–Milano–Bologna/Verona–Padova–Venedig– Ravenna/Trieste/Koper–Ljubljana–Budapest | Tarragona
  /Palma de Mallorca
  –Barcelona–Perpignan–Marseille–Genua/Lyon–Turin–Novara–Milano–Bologna/Verona–Padova–Venedig–Ravenna/Trieste/Koper–Ljubljana–Budapest |
| | Alcúdia–Ciudadela–Toulon–Ajaccio–Bastia–Porto Torres–Cagliari–Palermo




  Toulouse
   –
  Narbonne |
| Ljubljana/Rijeka–Zagreb–Budapest–gränsen till Ukraina | Ljubljana/Rijeka–Zagreb–Budapest–gränsen till Ukraina |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Stomnätskorridoren ”Mediterranean”

Sträckning

Stomnätskorridoren ”Mediterranean”

Sträckning

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Algeciras–Bobadilla–Madrid–Zaragoza–
  Sagunto/
  Tarragona

Sagunto/

Madrid–Albacete–Valencia

Madrid–Albacete–Valencia

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Sevilla–Bobadilla–
  Almería–
  Murcia

Almería–

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Cartagena–Murcia–Valencia–Tarragona/Palma de Mallorca–Barcelona

Tarragona–Barcelona–Perpignan–Marseille–Genua/Lyon–Turin–Novara–Milano–Bologna/Verona–Padova–Venedig– Ravenna/Trieste/Koper–Ljubljana–Budapest

Tarragona
  /Palma de Mallorca
  –Barcelona–Perpignan–Marseille–Genua/Lyon–Turin–Novara–Milano–Bologna/Verona–Padova–Venedig–Ravenna/Trieste/Koper–Ljubljana–Budapest

/Palma de Mallorca

Alcúdia–Ciudadela–Toulon–Ajaccio–Bastia–Porto Torres–Cagliari–Palermo

Alcúdia–Ciudadela–Toulon–Ajaccio–Bastia–Porto Torres–Cagliari–Palermo

Toulouse
   –
  Narbonne

Toulouse

Narbonne

Ljubljana/Rijeka–Zagreb–Budapest–gränsen till Ukraina

Ljubljana/Rijeka–Zagreb–Budapest–gränsen till Ukraina

Motivering

Motivering

Införandet av en förbindelse mellan stomnätskorridoren ”Mediterranean” och stomnätskorridoren ”Atlantic” som en prioriterad stomnätskorridor innebär att dessa två korridorers socioekonomiska prestanda stärks, eftersom detta möjliggör en utveckling av infrastrukturen och användningen av den. Det skulle även ge möjlighet att förbinda Medelhavets hamnar med Atlantens hamnar med hjälp av sträckningen Bordeaux–Toulouse–Narbonne.

Ändringsrekommendation 31

Ändringsrekommendation 31

Bilaga, del III, tabell 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Stomnätskorridoren ”North Sea–Mediterranean” | Stomnätskorridoren ”North Sea–Mediterranean” |
| Sträckning | Sträckning |
| Belfast–Dublin–Shannon Foynes/Cork | Belfast–Dublin–Shannon Foynes/Cork |
| | Dublin–Cork–Calais–Zeebrugge–Antwerpen–Rotterdam




  Shannon Foynes–Dublin–Rosselare–Waterford–Cork–Brest–Roscoff–Cherbourg–Caen–Le Havre–Rouen–Paris |
| Glasgow/Edinburgh–Liverpool/Manchester–Birmingham | Glasgow/Edinburgh–Liverpool/Manchester–Birmingham |
| Birmingham–Felixstowe/London/Southampton | Birmingham – Felixstowe/London/Southampton |
| London–Lille–Bryssel | London–Lille–Bryssel |
| Amsterdam–Rotterdam–Antwerpen–Bryssel–Luxemburg | Amsterdam–Rotterdam–Antwerpen–Bryssel–Luxemburg |
| Luxemburg–Metz–Dijon–Macon–Lyon–Marseille | Luxemburg–Metz–Dijon–Macon–Lyon–Marseille |
| Luxemburg–Metz–Strasbourg–Basel | Luxemburg–Metz–Strasbourg–Basel |
| Antwerpen/Zeebrugge–Gent–Dunkerque/Lille–Paris | Antwerpen/Zeebrugge–Gent–Dunkerque/Lille–Paris |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Stomnätskorridoren ”North Sea–Mediterranean”

Stomnätskorridoren ”North Sea–Mediterranean”

Sträckning

Sträckning

Belfast–Dublin–Shannon Foynes/Cork

Belfast–Dublin–Shannon Foynes/Cork

Dublin–Cork–Calais–Zeebrugge–Antwerpen–Rotterdam

Dublin–Cork–Calais–Zeebrugge–Antwerpen–Rotterdam

Shannon Foynes–Dublin–Rosselare–Waterford–Cork–Brest–Roscoff–Cherbourg–Caen–Le Havre–Rouen–Paris

Shannon Foynes–Dublin–Rosselare–Waterford–Cork–Brest–Roscoff–Cherbourg–Caen–Le Havre–Rouen–Paris

Glasgow/Edinburgh–Liverpool/Manchester–Birmingham

Glasgow/Edinburgh–Liverpool/Manchester–Birmingham

Birmingham–Felixstowe/London/Southampton

Birmingham – Felixstowe/London/Southampton

London–Lille–Bryssel

London–Lille–Bryssel

Amsterdam–Rotterdam–Antwerpen–Bryssel–Luxemburg

Amsterdam–Rotterdam–Antwerpen–Bryssel–Luxemburg

Luxemburg–Metz–Dijon–Macon–Lyon–Marseille

Luxemburg–Metz–Dijon–Macon–Lyon–Marseille

Luxemburg–Metz–Strasbourg–Basel

Luxemburg–Metz–Strasbourg–Basel

Antwerpen/Zeebrugge–Gent–Dunkerque/Lille–Paris

Antwerpen/Zeebrugge–Gent–Dunkerque/Lille–Paris

Motivering

Motivering

Detta ändringsförslag införlivar kommissionens förslag till ändring av FSE-förordningen för det fall Förenade kungarikets utträde skulle ske utan en överenskommelse, inbegripet hamnar i det övergripande nätet samt stomnätet.

Ändringsrekommendation 32

Ändringsrekommendation 32

Bilaga, del III, tabell 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Stomnätskorridoren ”Scandinavian –Mediterranean” | Stomnätskorridoren ”Scandinavian –Mediterranean” |
| Sträckning | Sträckning |
| Gränsen till Ryssland–Hamina/Kotka–Helsingfors–Åbo/Nådendal–Stockholm–Örebro–Malmö | Gränsen till Ryssland–Hamina/Kotka–Helsingfors–Åbo/Nådendal–Stockholm–Örebro–Malmö |
| Narvik/ Uleåborg–Luleå–Umeå–Stockholm | Narvik/Uleåborg–Luleå–Umeå–
  Gävle–
  Stockholm
  –Örebro |
| | Stockholm–Örebro–Oslo |
| Oslo–Göteborg–Malmö–Trelleborg | Oslo–Göteborg–Malmö–Trelleborg |
| Malmö–Köpenhamn–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals/Frederikshavn | Malmö–Köpenhamn–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals/Frederikshavn |
| Köpenhamn–Kolding/Lübeck–Hamburg–Hannover | Köpenhamn–Kolding/Lübeck–Hamburg–Hannover |
| Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg | Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg |
| Rostock–Berlin–Leipzig–München | Rostock–Berlin–Leipzig–München |
| Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona/Florens | Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona/Florens |
| Livorno/La Spezia–Florens–Rom–Neapel–Bari–Taranto–Valletta | Livorno/La Spezia–Florens–Rom–Neapel–Bari–Taranto–Valletta |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Stomnätskorridoren ”Scandinavian –Mediterranean”

Stomnätskorridoren ”Scandinavian –Mediterranean”

Sträckning

Sträckning

Gränsen till Ryssland–Hamina/Kotka–Helsingfors–Åbo/Nådendal–Stockholm–Örebro–Malmö

Gränsen till Ryssland–Hamina/Kotka–Helsingfors–Åbo/Nådendal–Stockholm–Örebro–Malmö

Narvik/ Uleåborg–Luleå–Umeå–Stockholm

Narvik/Uleåborg–Luleå–Umeå–
  Gävle–
  Stockholm
  –Örebro

Gävle–

–Örebro

Stockholm–Örebro–Oslo

Stockholm–Örebro–Oslo

Oslo–Göteborg–Malmö–Trelleborg

Oslo–Göteborg–Malmö–Trelleborg

Malmö–Köpenhamn–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals/Frederikshavn

Malmö–Köpenhamn–Fredericia–Aarhus–Aalborg–Hirtshals/Frederikshavn

Köpenhamn–Kolding/Lübeck–Hamburg–Hannover

Köpenhamn–Kolding/Lübeck–Hamburg–Hannover

Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg

Bremerhaven–Bremen–Hannover–Nürnberg

Rostock–Berlin–Leipzig–München

Rostock–Berlin–Leipzig–München

Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona/Florens

Nürnberg–München–Innsbruck–Verona–Bologna–Ancona/Florens

Livorno/La Spezia–Florens–Rom–Neapel–Bari–Taranto–Valletta

Livorno/La Spezia–Florens–Rom–Neapel–Bari–Taranto–Valletta

Ändringsrekommendation 33

Ändringsrekommendation 33

Bilaga, del III, punkt 2. I förväg identifierade avsnitt i det övergripande nätet

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| De gränsöverskridande avsnitten i det övergripande nät som avses i artikel 9.2 a ii i enna förordning omfattar särskilt följande avsnitt: | De gränsöverskridande avsnitten i det övergripande nät som avses i artikel 9.2 a ii i denna förordning
  , samt de befintliga gränsöverskridande järnvägstransportslänkarna och felande länkar vid EU:s inre gränser,
  omfattar särskilt följande avsnitt: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

De gränsöverskridande avsnitten i det övergripande nät som avses i artikel 9.2 a ii i enna förordning omfattar särskilt följande avsnitt:

De gränsöverskridande avsnitten i det övergripande nät som avses i artikel 9.2 a ii i denna förordning
  , samt de befintliga gränsöverskridande järnvägstransportslänkarna och felande länkar vid EU:s inre gränser,
  omfattar särskilt följande avsnitt:

, samt de befintliga gränsöverskridande järnvägstransportslänkarna och felande länkar vid EU:s inre gränser,

Motivering

Motivering

Genom detta tillägg möjliggörs länkar mellan TEN-korridorerna, även om de hittills inte formellt ingår i det övergripande nätet (t.ex. ”felande länkar”).

Ändringsrekommendation 34

Ändringsrekommendation 34

Bilaga, del V

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1. | Gigabitkonnektivitet för socioekonomiska drivkrafter |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.

Gigabitkonnektivitet för socioekonomiska drivkrafter

| 1. | Gigabitkonnektivitet för socioekonomiska drivkrafter |
| --- | --- |

1.

Gigabitkonnektivitet för socioekonomiska drivkrafter

[...]

[...]

| — | Gigabitkonnektivitet för utbildnings- och forskningscentrum, inom ramen för arbetet med att överbrygga digitala klyftor och främja innovation i skolsystem, och därigenom förbättra läranderesultat, stärka rättvisa och öka effektivitet. |
| --- | --- |

—

Gigabitkonnektivitet för utbildnings- och forskningscentrum, inom ramen för arbetet med att överbrygga digitala klyftor och främja innovation i skolsystem, och därigenom förbättra läranderesultat, stärka rättvisa och öka effektivitet.

| — | Gigabitkonnektivitet för utbildnings- och forskningscentrum, inom ramen för arbetet med att överbrygga digitala klyftor och främja innovation i skolsystem, och därigenom förbättra läranderesultat, stärka rättvisa och öka effektivitet. |
| --- | --- |

—

Gigabitkonnektivitet för utbildnings- och forskningscentrum, inom ramen för arbetet med att överbrygga digitala klyftor och främja innovation i skolsystem, och därigenom förbättra läranderesultat, stärka rättvisa och öka effektivitet.

| — | Gigabitkonnektivitet som säkerställer konnektivitetssystem via höghastighetsbredband inom de yttersta randområdena och mellan dem och respektive medlemsstat, i synnerhet genom installation av undervattenskablar med redundans. |
| --- | --- |

—

Gigabitkonnektivitet som säkerställer konnektivitetssystem via höghastighetsbredband inom de yttersta randområdena och mellan dem och respektive medlemsstat, i synnerhet genom installation av undervattenskablar med redundans.

Gigabitkonnektivitet som säkerställer konnektivitetssystem via höghastighetsbredband inom de yttersta randområdena och mellan dem och respektive medlemsstat, i synnerhet genom installation av undervattenskablar med redundans.

Motivering

Motivering

Det är viktigt att se till att åtgärder för utveckling av infrastruktur för digital uppkoppling i de yttersta randområdena prioriteras.

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1316/2013 med anledning av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen

(COM(2018) 568 final) – del 1

Ändringsrekommendation 35

Ändringsrekommendation 35

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att undvika att stomnätskorridoren Nordsjön – Medelhavet delas upp i två distinkta och ej sammankopplade delar och för att säkerställa Irlands sammankoppling med kontinentala Europa bör stomnätskorridoren Nordsjön – Medelhavet inbegripa sjöförbindelser mellan de irländska stomhamnarna och stomhamnar i Belgien och Nederländerna. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att undvika att stomnätskorridoren Nordsjön – Medelhavet delas upp i två distinkta och ej sammankopplade delar och för att säkerställa Irlands sammankoppling med kontinentala Europa bör stomnätskorridoren Nordsjön – Medelhavet inbegripa sjöförbindelser mellan de irländska stomhamnarna och stomhamnar i Belgien och Nederländerna.

För att undvika att stomnätskorridoren Nordsjön – Medelhavet delas upp i två distinkta och ej sammankopplade delar och för att säkerställa Irlands sammankoppling med kontinentala Europa bör stomnätskorridoren Nordsjön – Medelhavet inbegripa sjöförbindelser mellan de irländska stomhamnarna och stomhamnar i Belgien och Nederländerna.

Motivering

Motivering

Flera franska hamnar (Le Havre, Dunkerque, Calais) utgör stomnätshamnar som ingår i korridorerna ”Atlantkorridoren” och ”Nordsjön – Medelhavet”. Det finns ingen anledning att utesluta dem.

Ändringsrekommendation 36

Ändringsrekommendation 36

Bilaga

Bilaga

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I del I punkt 2 (”Stomnätskorridorer”) i bilaga I ska följande
  post
  fogas in i avsnittet ”Nordsjön – Medelhavet”, efter posten ”Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork”: | I del I punkt 2 (”Stomnätskorridorer”) i bilaga I ska följande
  poster
  fogas in i avsnittet ”Nordsjön – Medelhavet”, efter posten ”Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork”: |
| ”Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam”. | ”Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork –
  Calais/Dunkerque
   – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam. |
| | Shannon Foynes–Dublin–Rosselare–Waterford–Cork–Brest–Roscoff–Cherbourg–Caen–Le Havre–Rouen–Paris
  ”


  I del I punkt 2 (”Stomnätskorridorer”) i bilaga I ska följande post fogas in i avsnittet ”Atlantkorridoren”, efter posten ”Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg”:





  ”Shannon Foynes–Dublin–Cork–Le Havre–Rouen–Paris”





  I del I punkt 2 (”Stomnätskorridorer”) i bilaga I i avsnittet ”Atlantkorridoren” ska posten ”Saint Nazaire – Nantes – Tours” ändras enligt följande:





  ”Dublin–Cork–Saint Nazaire–Nantes–Tours” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I del I punkt 2 (”Stomnätskorridorer”) i bilaga I ska följande
  post
  fogas in i avsnittet ”Nordsjön – Medelhavet”, efter posten ”Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork”:

post

I del I punkt 2 (”Stomnätskorridorer”) i bilaga I ska följande
  poster
  fogas in i avsnittet ”Nordsjön – Medelhavet”, efter posten ”Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork”:

poster

”Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam”.

”Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork –
  Calais/Dunkerque
   – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam.

Calais/Dunkerque

Shannon Foynes–Dublin–Rosselare–Waterford–Cork–Brest–Roscoff–Cherbourg–Caen–Le Havre–Rouen–Paris
  ”

Shannon Foynes–Dublin–Rosselare–Waterford–Cork–Brest–Roscoff–Cherbourg–Caen–Le Havre–Rouen–Paris

I del I punkt 2 (”Stomnätskorridorer”) i bilaga I ska följande post fogas in i avsnittet ”Atlantkorridoren”, efter posten ”Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg”:

I del I punkt 2 (”Stomnätskorridorer”) i bilaga I ska följande post fogas in i avsnittet ”Atlantkorridoren”, efter posten ”Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paris – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg”:

”Shannon Foynes–Dublin–Cork–Le Havre–Rouen–Paris”

I del I punkt 2 (”Stomnätskorridorer”) i bilaga I i avsnittet ”Atlantkorridoren” ska posten ”Saint Nazaire – Nantes – Tours” ändras enligt följande:

I del I punkt 2 (”Stomnätskorridorer”) i bilaga I i avsnittet ”Atlantkorridoren” ska posten ”Saint Nazaire – Nantes – Tours” ändras enligt följande:

”Dublin–Cork–Saint Nazaire–Nantes–Tours”

Motivering

Motivering

Förenade kungarikets utträde ur EU kommer att få många konsekvenser, bland annat en stor inverkan på Irlands integration i TEN-T-stomnäten. Sjöfartsförbindelser med hamnar i stomnätskorridoren bör införlivas i kartan över korridorerna.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna rekommendationer

Allmänna rekommendationer

| 1. | Europeiska regionkommittén påminner om att en EU-politik för säkra, moderna, hållbara och effektiva transport-, energi- och telekommunikationsinfrastrukturer som stöds av de transeuropeiska näten (TEN) är av avgörande betydelse för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i samtliga av EU:s regioner, inbegripet randområden, de yttersta randområdena och öregioner liksom regioner som brottas med demografiska utmaningar, bidrar till en välfungerande inre marknad och kommer att visa sig nödvändig för att uppnå EU:s mål på flera andra politikområden, t.ex. miljö- och klimatmålen. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén påminner om att en EU-politik för säkra, moderna, hållbara och effektiva transport-, energi- och telekommunikationsinfrastrukturer som stöds av de transeuropeiska näten (TEN) är av avgörande betydelse för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i samtliga av EU:s regioner, inbegripet randområden, de yttersta randområdena och öregioner liksom regioner som brottas med demografiska utmaningar, bidrar till en välfungerande inre marknad och kommer att visa sig nödvändig för att uppnå EU:s mål på flera andra politikområden, t.ex. miljö- och klimatmålen.

| 2. | Vissa av ReK:s iakttagelser om Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) sedan fondens inrättande 2013 är fortfarande giltiga, exempelvis de som lades fram i yttrande 1531/2017 om ”Framtiden för Fonden för ett sammanlänkat Europa – Transport”, som antogs den 10 oktober 2017. |
| --- | --- |

2.

Vissa av ReK:s iakttagelser om Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) sedan fondens inrättande 2013 är fortfarande giltiga, exempelvis de som lades fram i yttrande 1531/2017 om ”Framtiden för Fonden för ett sammanlänkat Europa – Transport”, som antogs den 10 oktober 2017.

| 3. | Städerna och regionerna är de som ansvarar för att förvalta och utveckla politiken för rörlighet och kollektivtrafik på sina territorier, och deras röst bör man lyssna uppmärksamt till. |
| --- | --- |

3.

Städerna och regionerna är de som ansvarar för att förvalta och utveckla politiken för rörlighet och kollektivtrafik på sina territorier, och deras röst bör man lyssna uppmärksamt till.

| 4. | ReK konstaterar att kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Huvudsyftet med förslaget är att förverkliga det transeuropeiska transportnätet. För detta utgör Europeiska unionen den bästa genomförandenivån. |
| --- | --- |

4.

ReK konstaterar att kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Huvudsyftet med förslaget är att förverkliga det transeuropeiska transportnätet. För detta utgör Europeiska unionen den bästa genomförandenivån.

| 5. | År 2017 bodde 72 % av EU:s medborgare i stadsområden. Tillgången till säkra, effektiva och hållbara transportmedel i städer utgör en väsentlig utmaning för dessa människor. FSE kan följa övergången och minska trafikstockningarna, föroreningarna och vägtrafikolyckorna. En bättre sammankoppling mellan olika transportslag och ett säkerställande av flödet vid resor i stadsområden är ytterst viktigt för att man ska kunna förverkliga stomnätet till 2030 och det övergripande nätet till 2050. I fråga om stadstransporter bör insatser för multimodalitet prioriteras. |
| --- | --- |

5.

År 2017 bodde 72 % av EU:s medborgare i stadsområden. Tillgången till säkra, effektiva och hållbara transportmedel i städer utgör en väsentlig utmaning för dessa människor. FSE kan följa övergången och minska trafikstockningarna, föroreningarna och vägtrafikolyckorna. En bättre sammankoppling mellan olika transportslag och ett säkerställande av flödet vid resor i stadsområden är ytterst viktigt för att man ska kunna förverkliga stomnätet till 2030 och det övergripande nätet till 2050. I fråga om stadstransporter bör insatser för multimodalitet prioriteras.

| 6. | EU förfogar över en stor mängd gammal sjö- och flodinfrastruktur som behöver moderniseras och utvecklas. Dessa båda transportslag utgör en del av lösningen av trafikstockningen på vägarna och den nödvändiga minskningen av koldioxidutsläpp inom sektorn. |
| --- | --- |

6.

EU förfogar över en stor mängd gammal sjö- och flodinfrastruktur som behöver moderniseras och utvecklas. Dessa båda transportslag utgör en del av lösningen av trafikstockningen på vägarna och den nödvändiga minskningen av koldioxidutsläpp inom sektorn.

| 7. | Transportsektorn står för nära 50 % av utsläppen av växthusgaser i Europa. Det är den enda sektor som inte har lyckats minska sina utsläpp sedan 1990. Städerna och regionerna är de som ska hantera de direkta konsekvenserna av klimatförändringar, luftföroreningar och trafikstockningar. Ambitiösa åtgärder måste omedelbart vidtas för att minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn. |
| --- | --- |

7.

Transportsektorn står för nära 50 % av utsläppen av växthusgaser i Europa. Det är den enda sektor som inte har lyckats minska sina utsläpp sedan 1990. Städerna och regionerna är de som ska hantera de direkta konsekvenserna av klimatförändringar, luftföroreningar och trafikstockningar. Ambitiösa åtgärder måste omedelbart vidtas för att minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn.

| 8. | Kommittén påminner om att FSE måste anpassas till EU:s ambitiösa mål i fråga om uppbyggnaden av transportinfrastrukturen. I TEN-T-förordningen fastställs fullbordandet av stomnätet till 2030. Kommittén noterar att alla regioners behov bör övervakas noggrant och åtgärder vidtas för att se till att de håller jämna steg med infrastrukturinnovationerna. |
| --- | --- |

8.

Kommittén påminner om att FSE måste anpassas till EU:s ambitiösa mål i fråga om uppbyggnaden av transportinfrastrukturen. I TEN-T-förordningen fastställs fullbordandet av stomnätet till 2030. Kommittén noterar att alla regioners behov bör övervakas noggrant och åtgärder vidtas för att se till att de håller jämna steg med infrastrukturinnovationerna.

| 9. | Gränsöverskridande projekt bör uppmuntras genom EGTS eller den mekanism för att undanröja rättsliga och administrativa hinder i ett gränsöverskridande sammanhang som lades fram av kommissionen för perioden 2021–2027. EGTS bör vara stödberättigande enheter i alla ansökningsomgångar inom ramen för FSE, utan att det påverkar de befogenheter som tilldelats dem. |
| --- | --- |

9.

Gränsöverskridande projekt bör uppmuntras genom EGTS eller den mekanism för att undanröja rättsliga och administrativa hinder i ett gränsöverskridande sammanhang som lades fram av kommissionen för perioden 2021–2027. EGTS bör vara stödberättigande enheter i alla ansökningsomgångar inom ramen för FSE, utan att det påverkar de befogenheter som tilldelats dem.

| 10. | Kommittén välkomnar kommissionens förslag om förlängning och ändring av Fonden för ett sammanlänkat Europa. |
| --- | --- |

10.

Kommittén välkomnar kommissionens förslag om förlängning och ändring av Fonden för ett sammanlänkat Europa.

| 11. | Europeiska regionkommittén välkomnar att förslaget tar hänsyn till de yttersta randområdena och behovet av att anslå medel för transporter genom FSE, som även måste utvidgas till energiområdet och det digitala området. |
| --- | --- |

11.

Europeiska regionkommittén välkomnar att förslaget tar hänsyn till de yttersta randområdena och behovet av att anslå medel för transporter genom FSE, som även måste utvidgas till energiområdet och det digitala området.

| 12. | Kommittén noterar att en tillräcklig finansiering av FSE kan skapa nya arbetstillfällen, främja tillväxten och göra EU världsledande inom forskning och innovation samt utfasning av fossila bränslen ur ekonomin. |
| --- | --- |

12.

Kommittén noterar att en tillräcklig finansiering av FSE kan skapa nya arbetstillfällen, främja tillväxten och göra EU världsledande inom forskning och innovation samt utfasning av fossila bränslen ur ekonomin.

| 13. | Kommittén välkomnar insatserna för att förenkla regler och förfaranden. Ingen projektansvarig borde besluta sig för att inte lämna in en ansökan om finansiering. |
| --- | --- |

13.

Kommittén välkomnar insatserna för att förenkla regler och förfaranden. Ingen projektansvarig borde besluta sig för att inte lämna in en ansökan om finansiering.

| 14. | Kommittén noterar kommissionens förslag att införa ett mål för anpassning av TEN-T-infrastrukturen till dubbla användningsområden (civilt och militärt) och föreslår att man förtydligar reglerna för detta mål, men beklagar att förslaget inte är mer utförligt. |
| --- | --- |

14.

Kommittén noterar kommissionens förslag att införa ett mål för anpassning av TEN-T-infrastrukturen till dubbla användningsområden (civilt och militärt) och föreslår att man förtydligar reglerna för detta mål, men beklagar att förslaget inte är mer utförligt.

| 15. | Kommittén anser att man inom ramen för FSE bör ägna större uppmärksamhet åt den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

15.

Kommittén anser att man inom ramen för FSE bör ägna större uppmärksamhet åt den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen.

Bryssel den 10 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2017) 623.

1

(1)  COM(2017) 623.

1

(1)  COM(2016) 587.

1

(1)  COM(2016) 587.

1

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/196 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/196

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rättigheter och värden

(2018/C 461/16)

| Huvudföredragande: | François DECOSTER (FR–ALDE), vice ordförande, regionfullmäktige, Hauts-de-France |
| --- | --- |
| Referensdokument: | COM(2018) 383 final |

Huvudföredragande:

François DECOSTER (FR–ALDE), vice ordförande, regionfullmäktige, Hauts-de-France

Referensdokument:

COM(2018) 383 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Titel

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättigheter
  och
  värden | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättigheter, värden
  och medborgarskap |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättigheter
  och
  värden

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet för rättigheter, värden
  och medborgarskap

Motivering

Programmets namn bör överensstämma med de mål och åtgärder som fastställs. Den programdel som behandlar ”medborgarskap” är grundläggande och bör därför finnas med i namnet.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Programmet för rättigheter
  och
  värden (nedan kallat programmet) bör göra det möjligt att utveckla synergier för att möta gemensamma utmaningar när det gäller att främja och skydda värden och för att nå den kritiska massa som krävs för att få konkreta resultat på fältet. Detta bör uppnås genom att man bygger vidare på de positiva erfarenheterna från de föregående programmen. Detta kommer att göra det möjligt att utnyttja synergipotentialen fullt ut, på ett mer effektivt sätt stödja de politikområden som omfattas och stärka deras förmåga att nå ut till människor. För att fungera effektivt bör programmet använda skräddarsydda strategier för att beakta de olika sektorernas specifika natur, deras olika målgrupper och dessas särskilda behov. | Programmet för rättigheter, värden
  och medborgarskap
  (nedan kallat programmet) bör göra det möjligt att utveckla synergier för att möta gemensamma utmaningar när det gäller att främja och skydda värden och för att nå den kritiska massa som krävs för att få konkreta resultat på fältet. Detta bör uppnås genom att man bygger vidare på de positiva erfarenheterna från de föregående programmen
  samt genom att man utvecklar nya, innovativa åtgärder
  . Detta kommer att göra det möjligt att utnyttja synergipotentialen fullt ut, på ett mer effektivt sätt stödja de politikområden som omfattas och stärka deras förmåga att nå ut till människor. För att fungera effektivt bör programmet använda skräddarsydda strategier för att beakta de olika sektorernas specifika natur, deras olika målgrupper och dessas särskilda behov. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Programmet för rättigheter
  och
  värden (nedan kallat programmet) bör göra det möjligt att utveckla synergier för att möta gemensamma utmaningar när det gäller att främja och skydda värden och för att nå den kritiska massa som krävs för att få konkreta resultat på fältet. Detta bör uppnås genom att man bygger vidare på de positiva erfarenheterna från de föregående programmen. Detta kommer att göra det möjligt att utnyttja synergipotentialen fullt ut, på ett mer effektivt sätt stödja de politikområden som omfattas och stärka deras förmåga att nå ut till människor. För att fungera effektivt bör programmet använda skräddarsydda strategier för att beakta de olika sektorernas specifika natur, deras olika målgrupper och dessas särskilda behov.

Programmet för rättigheter, värden
  och medborgarskap
  (nedan kallat programmet) bör göra det möjligt att utveckla synergier för att möta gemensamma utmaningar när det gäller att främja och skydda värden och för att nå den kritiska massa som krävs för att få konkreta resultat på fältet. Detta bör uppnås genom att man bygger vidare på de positiva erfarenheterna från de föregående programmen
  samt genom att man utvecklar nya, innovativa åtgärder
  . Detta kommer att göra det möjligt att utnyttja synergipotentialen fullt ut, på ett mer effektivt sätt stödja de politikområden som omfattas och stärka deras förmåga att nå ut till människor. För att fungera effektivt bör programmet använda skräddarsydda strategier för att beakta de olika sektorernas specifika natur, deras olika målgrupper och dessas särskilda behov.

Motivering

Man bör inte enbart bygga vidare på befintliga åtgärder utan också utveckla nya för att främja utbyte av bästa praxis och information och möjliga synergieffekter. Detta kan exempelvis ske genom att man inrättar ett program för rörlighet och utbyte för lokala och regionala förtroendevalda eller inrättar europeiska kontaktpersoner hos alla lokala och regionala myndigheter i EU.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att föra Europeiska unionen närmare dess medborgare krävs en rad olika insatser och samordnade ansträngningar. Åtgärder för att sammanföra medborgare i vänortsprojekt eller nätverk av städer och stödja det civila samhällets organisationer på de områden som omfattas av programmet kommer att bidra till att stärka medborgarnas engagemang i samhället och i slutändan deras delaktighet i det demokratiska livet i unionen. Samtidigt kan stödverksamhet som främjar ömsesidig förståelse, mångfald, dialog och respekt för andra bidra till en känsla av tillhörighet och en europeisk identitet, baserad på en gemensam förståelse av Europas värden, kultur, historia och arv. Främjandet av en ökad känsla av samhörighet med unionen och unionens värden är särskilt viktigt bland medborgare i EU:s yttersta randområden på grund av deras avsides läge och avstånd från den europeiska kontinenten. | För att föra Europeiska unionen närmare dess medborgare krävs en rad olika insatser och samordnade ansträngningar. Åtgärder för att sammanföra medborgare i vänortsprojekt eller nätverk av städer
  eller gränsöverskridande samarbetsprojekt
  och stödja det civila samhällets organisationer
  och lokala och regionala myndigheter
  på de områden som omfattas av programmet
  , samt utbildning och information till lokala och regionala förtroendevalda som kan agera som opinionsbildare,
  kommer att bidra till att stärka medborgarnas engagemang i samhället och i slutändan deras delaktighet i det demokratiska livet i unionen. Samtidigt kan stödverksamhet som främjar ömsesidig förståelse, mångfald, dialog och respekt för andra bidra till en känsla av tillhörighet och en europeisk identitet, baserad på en gemensam förståelse av Europas värden, kultur, historia och arv. Främjandet av en ökad känsla av samhörighet med unionen och unionens värden är särskilt viktigt bland medborgare i EU:s yttersta randområden på grund av deras avsides läge och avstånd från den europeiska kontinenten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att föra Europeiska unionen närmare dess medborgare krävs en rad olika insatser och samordnade ansträngningar. Åtgärder för att sammanföra medborgare i vänortsprojekt eller nätverk av städer och stödja det civila samhällets organisationer på de områden som omfattas av programmet kommer att bidra till att stärka medborgarnas engagemang i samhället och i slutändan deras delaktighet i det demokratiska livet i unionen. Samtidigt kan stödverksamhet som främjar ömsesidig förståelse, mångfald, dialog och respekt för andra bidra till en känsla av tillhörighet och en europeisk identitet, baserad på en gemensam förståelse av Europas värden, kultur, historia och arv. Främjandet av en ökad känsla av samhörighet med unionen och unionens värden är särskilt viktigt bland medborgare i EU:s yttersta randområden på grund av deras avsides läge och avstånd från den europeiska kontinenten.

För att föra Europeiska unionen närmare dess medborgare krävs en rad olika insatser och samordnade ansträngningar. Åtgärder för att sammanföra medborgare i vänortsprojekt eller nätverk av städer
  eller gränsöverskridande samarbetsprojekt
  och stödja det civila samhällets organisationer
  och lokala och regionala myndigheter
  på de områden som omfattas av programmet
  , samt utbildning och information till lokala och regionala förtroendevalda som kan agera som opinionsbildare,
  kommer att bidra till att stärka medborgarnas engagemang i samhället och i slutändan deras delaktighet i det demokratiska livet i unionen. Samtidigt kan stödverksamhet som främjar ömsesidig förståelse, mångfald, dialog och respekt för andra bidra till en känsla av tillhörighet och en europeisk identitet, baserad på en gemensam förståelse av Europas värden, kultur, historia och arv. Främjandet av en ökad känsla av samhörighet med unionen och unionens värden är särskilt viktigt bland medborgare i EU:s yttersta randområden på grund av deras avsides läge och avstånd från den europeiska kontinenten.

Motivering

Gränsöverskridande samarbetsprojekt bör också beaktas i programmet för rättigheter och värden, eftersom de bidrar till känslan av tillhörighet, till en europeisk identitet och till överbryggandet av nationella skillnader. De lokala och regionala myndigheterna har en viktig roll i att öka medborgarnas engagemang och bör vara stödmottagare, särskilt när det handlar om medborgarnas rättigheter och medborgardeltagande. Ett program för att utbilda och informera lokala och regionala förtroendevalda vore ett utmärkt verktyg för att hjälpa lokala och regionala myndigheter att bidra till detta.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Åminnelseverksamhet och
  kritisk eftertanke
  kring Europas historiska minnen är nödvändiga inslag för att göra medborgarna medvetna om den gemensamma historien, som grundval för en gemensam framtid, en moralisk kompass och gemensamma värden. Relevansen av historiska, kulturella och interkulturella aspekter bör också beaktas, liksom kopplingarna mellan åminnelse och skapandet av en europeisk identitet och en känsla av samhörighet. | Åminnelseverksamhet
  , kritisk eftertanke kring
  och
  högtidlighållande av
  Europas historiska minnen
  och gemensamma värden
  är nödvändiga inslag för att göra medborgarna medvetna om den gemensamma historien
  och de gemensamma värdena
  , som grundval för en gemensam framtid,
  ömsesidigt förtroende,
  en moralisk kompass och gemensamma värden. Relevansen av historiska, kulturella och interkulturella aspekter
  samt av lokala och nationella händelser
  bör också beaktas, liksom kopplingarna mellan åminnelse och skapandet av en europeisk identitet och en känsla av samhörighet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Åminnelseverksamhet och
  kritisk eftertanke
  kring Europas historiska minnen är nödvändiga inslag för att göra medborgarna medvetna om den gemensamma historien, som grundval för en gemensam framtid, en moralisk kompass och gemensamma värden. Relevansen av historiska, kulturella och interkulturella aspekter bör också beaktas, liksom kopplingarna mellan åminnelse och skapandet av en europeisk identitet och en känsla av samhörighet.

Åminnelseverksamhet
  , kritisk eftertanke kring
  och
  högtidlighållande av
  Europas historiska minnen
  och gemensamma värden
  är nödvändiga inslag för att göra medborgarna medvetna om den gemensamma historien
  och de gemensamma värdena
  , som grundval för en gemensam framtid,
  ömsesidigt förtroende,
  en moralisk kompass och gemensamma värden. Relevansen av historiska, kulturella och interkulturella aspekter
  samt av lokala och nationella händelser
  bör också beaktas, liksom kopplingarna mellan åminnelse och skapandet av en europeisk identitet och en känsla av samhörighet.

Motivering

Högtidlighållande, precis som åminnelse, bidrar till att lägga grunden för en gemensam framtid och en europeisk identitet, som måste baseras på ömsesidigt förtroende. I detta ingår bl.a. att högtidlighålla såväl internationella dagar som lokala händelser som kan stärka känslan av europeisk tillhörighet.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 7

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medborgarna bör också bli mer medvetna om sina rättigheter på grundval av unionsmedborgarskapet, och bör kunna känna sig bekväma med att bo, resa, studera, arbeta och utföra frivilligarbete i en annan medlemsstat. De bör också känna att de kan åtnjuta och utöva alla sina medborgerliga rättigheter och förlita sig på att rättigheterna är tillgängliga på lika villkor, kan göras gällande utan inskränkningar och omfattas av skydd, utan någon diskriminering oavsett var i unionen de råkar befinna sig. Det civila samhället måste stödjas för att främja, skydda och öka medvetenheten om EU:s gemensamma värden enligt artikel 2 i EU-fördraget och för att bidra till att de rättigheter som följer med unionsrätten faktisk kan åtnjutas. | Medborgarna bör också bli mer medvetna om sina rättigheter på grundval av unionsmedborgarskapet, och bör kunna känna sig bekväma med att bo, resa, studera, arbeta och utföra frivilligarbete i en annan medlemsstat. De bör också känna att de kan åtnjuta och utöva alla sina medborgerliga rättigheter och förlita sig på att rättigheterna är tillgängliga på lika villkor, kan göras gällande utan inskränkningar och omfattas av skydd, utan någon diskriminering oavsett var i unionen de råkar befinna sig. Det civila samhället måste stödjas för att främja, skydda och öka medvetenheten om EU:s gemensamma värden enligt artikel 2 i EU-fördraget och för att bidra till att de rättigheter som följer med unionsrätten faktisk kan åtnjutas.
  De lokala och regionala myndigheterna och deras representativa sammanslutningar, som genomför åtgärderna i programmet för rättigheter och värden, måste ges stöd, särskilt när det handlar om att främja medborgarnas rättigheter och deltagande. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medborgarna bör också bli mer medvetna om sina rättigheter på grundval av unionsmedborgarskapet, och bör kunna känna sig bekväma med att bo, resa, studera, arbeta och utföra frivilligarbete i en annan medlemsstat. De bör också känna att de kan åtnjuta och utöva alla sina medborgerliga rättigheter och förlita sig på att rättigheterna är tillgängliga på lika villkor, kan göras gällande utan inskränkningar och omfattas av skydd, utan någon diskriminering oavsett var i unionen de råkar befinna sig. Det civila samhället måste stödjas för att främja, skydda och öka medvetenheten om EU:s gemensamma värden enligt artikel 2 i EU-fördraget och för att bidra till att de rättigheter som följer med unionsrätten faktisk kan åtnjutas.

Medborgarna bör också bli mer medvetna om sina rättigheter på grundval av unionsmedborgarskapet, och bör kunna känna sig bekväma med att bo, resa, studera, arbeta och utföra frivilligarbete i en annan medlemsstat. De bör också känna att de kan åtnjuta och utöva alla sina medborgerliga rättigheter och förlita sig på att rättigheterna är tillgängliga på lika villkor, kan göras gällande utan inskränkningar och omfattas av skydd, utan någon diskriminering oavsett var i unionen de råkar befinna sig. Det civila samhället måste stödjas för att främja, skydda och öka medvetenheten om EU:s gemensamma värden enligt artikel 2 i EU-fördraget och för att bidra till att de rättigheter som följer med unionsrätten faktisk kan åtnjutas.
  De lokala och regionala myndigheterna och deras representativa sammanslutningar, som genomför åtgärderna i programmet för rättigheter och värden, måste ges stöd, särskilt när det handlar om att främja medborgarnas rättigheter och deltagande.

Motivering

De regionala och lokala myndigheterna tar emot stöd från detta program och har en viktig roll att spela, särskilt när det handlar om att främja medborgarnas deltagande och skydda EU-medborgarnas rättigheter. Sammanslutningar för lokala och regionala myndigheter har haft en stor roll i att sprida programmet och är fortfarande en del av det.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 15

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I enlighet med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget bör integreringen av målen jämställdhet och icke-diskriminering stödjas i all verksamhet inom programmet. | I enlighet med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget bör integreringen av målen jämställdhet och icke-diskriminering stödjas i all verksamhet inom programmet.
  Programmet bör föreskriva särskilda villkor och åtgärder för att garantera överensstämmelse med och tillämpning av jämställdhetsnormer och för att bekämpa alla former av diskriminering. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I enlighet med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget bör integreringen av målen jämställdhet och icke-diskriminering stödjas i all verksamhet inom programmet.

I enlighet med artiklarna 8 och 10 i EUF-fördraget bör integreringen av målen jämställdhet och icke-diskriminering stödjas i all verksamhet inom programmet.
  Programmet bör föreskriva särskilda villkor och åtgärder för att garantera överensstämmelse med och tillämpning av jämställdhetsnormer och för att bekämpa alla former av diskriminering.

Motivering

Det bör fastställas särskilda bestämmelser i programmet och dess handlingsplan för att uppnå jämställdhetsmålen och bekämpa diskriminering. Detta kan ske t.ex. genom informationskampanjer som ska ha en jämn fördelning av kvinnor och män och där även utsatta minoritetsgrupper ingår.

Ändringsrekommendation 7

Skäl 18

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Oberoende människorättsorganisationer och organisationer i det civila samhället spelar en väsentlig roll för att främja, skydda och öka medvetenheten om EU:s gemensamma värden enligt artikel 2 i EU-fördraget, och för att bidra till ett effektivt utövande av rättigheter enligt unionslagstiftningen, inklusive stadgan om de grundläggande rättigheterna. Som framgår av Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 är ett tillräckligt finansiellt stöd avgörande för utvecklingen av gynnsamma och hållbara förutsättningar för det civila samhällets organisationer att stärka sin roll och utföra sina uppgifter på ett oberoende och effektivt sätt. Som komplement till insatserna på nationell nivå bör EU:s finansiering därför bidra till att stödja, stärka och bygga upp kapaciteten hos oberoende organisationer i det civila samhället som arbetar med att främja mänskliga rättigheter och vars verksamhet bidrar till det strategiska säkerställandet av rättigheter som fastställs i unionsrätten och i stadgan om de grundläggande rättigheterna, även genom opinionsbildning och övervakande verksamhet, samt till att främja, tillvarata och öka medvetenheten om unionens gemensamma värderingar på nationell nivå. | Oberoende människorättsorganisationer och organisationer i det civila samhället spelar en väsentlig roll för att främja, skydda och öka medvetenheten om EU:s gemensamma värden enligt artikel 2 i EU-fördraget, och för att bidra till ett effektivt utövande av rättigheter enligt unionslagstiftningen, inklusive stadgan om de grundläggande rättigheterna. Som framgår av Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 är ett tillräckligt
  och lämpligt
  finansiellt stöd avgörande för utvecklingen av gynnsamma och hållbara förutsättningar för det civila samhällets organisationer att stärka sin roll och utföra sina uppgifter på ett oberoende och effektivt sätt. Som komplement till insatserna på nationell nivå bör EU:s finansiering därför bidra till att stödja, stärka och bygga upp kapaciteten hos oberoende organisationer i det civila samhället som arbetar med att främja mänskliga rättigheter och vars verksamhet bidrar till det strategiska säkerställandet av rättigheter som fastställs i unionsrätten och i stadgan om de grundläggande rättigheterna, även genom opinionsbildning och övervakande verksamhet, samt till att främja, tillvarata och öka medvetenheten om unionens gemensamma värderingar på nationell nivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Oberoende människorättsorganisationer och organisationer i det civila samhället spelar en väsentlig roll för att främja, skydda och öka medvetenheten om EU:s gemensamma värden enligt artikel 2 i EU-fördraget, och för att bidra till ett effektivt utövande av rättigheter enligt unionslagstiftningen, inklusive stadgan om de grundläggande rättigheterna. Som framgår av Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 är ett tillräckligt finansiellt stöd avgörande för utvecklingen av gynnsamma och hållbara förutsättningar för det civila samhällets organisationer att stärka sin roll och utföra sina uppgifter på ett oberoende och effektivt sätt. Som komplement till insatserna på nationell nivå bör EU:s finansiering därför bidra till att stödja, stärka och bygga upp kapaciteten hos oberoende organisationer i det civila samhället som arbetar med att främja mänskliga rättigheter och vars verksamhet bidrar till det strategiska säkerställandet av rättigheter som fastställs i unionsrätten och i stadgan om de grundläggande rättigheterna, även genom opinionsbildning och övervakande verksamhet, samt till att främja, tillvarata och öka medvetenheten om unionens gemensamma värderingar på nationell nivå.

Oberoende människorättsorganisationer och organisationer i det civila samhället spelar en väsentlig roll för att främja, skydda och öka medvetenheten om EU:s gemensamma värden enligt artikel 2 i EU-fördraget, och för att bidra till ett effektivt utövande av rättigheter enligt unionslagstiftningen, inklusive stadgan om de grundläggande rättigheterna. Som framgår av Europaparlamentets resolution av den 18 april 2018 är ett tillräckligt
  och lämpligt
  finansiellt stöd avgörande för utvecklingen av gynnsamma och hållbara förutsättningar för det civila samhällets organisationer att stärka sin roll och utföra sina uppgifter på ett oberoende och effektivt sätt. Som komplement till insatserna på nationell nivå bör EU:s finansiering därför bidra till att stödja, stärka och bygga upp kapaciteten hos oberoende organisationer i det civila samhället som arbetar med att främja mänskliga rättigheter och vars verksamhet bidrar till det strategiska säkerställandet av rättigheter som fastställs i unionsrätten och i stadgan om de grundläggande rättigheterna, även genom opinionsbildning och övervakande verksamhet, samt till att främja, tillvarata och öka medvetenheten om unionens gemensamma värderingar på nationell nivå.

Motivering

Det är viktigt att fastställa en budget som kan stödja ett maximalt antal föreslagna projekt för att undvika frustration och för att uppmuntra initiativ från berörda parter.

Ändringsrekommendation 8

Skäl 21

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att säkerställa en effektiv fördelning av anslag ur unionens allmänna budget, är det nödvändigt att säkerställa att alla åtgärder som vidtas har ett europeiskt mervärde och fungerar som komplement till medlemsstaternas insatser, samtidigt som konsekvens, komplementaritet och synergier bör eftersträvas med finansieringsprogram som stödjer politikområden med nära anknytning till varandra, särskilt inom fonden för rättvisa, rättigheter och värden, och därmed också med programmet för rättsliga frågor – samt med programmet Kreativa Europa samt Erasmus +, för att realisera potentialen i kulturell samverkan på områdena kultur, media, konst, utbildning och kreativitet. Det är nödvändigt att skapa synergier med andra europeiska finansieringsprogram, särskilt på områdena sysselsättning, den inre marknaden, företagande, ungdom, hälsa, medborgarskap och rättvisa, migration, säkerhet, forskning, innovation, teknik, näringsliv, sammanhållning, turism, yttre förbindelser, handel och utveckling. | För att säkerställa en effektiv fördelning av anslag ur unionens allmänna budget, är det nödvändigt att säkerställa att alla åtgärder som vidtas har ett europeiskt mervärde och fungerar som komplement till medlemsstaternas
  och de lokala och regionala myndigheternas
  insatser
  i enlighet med principen om aktiv subsidiaritet
  , samtidigt som konsekvens, komplementaritet och synergier bör eftersträvas med finansieringsprogram som stödjer politikområden med nära anknytning till varandra, särskilt inom fonden för rättvisa, rättigheter och värden, och därmed också med programmet för rättsliga frågor – samt med programmet Kreativa Europa samt Erasmus +, för att realisera potentialen i kulturell samverkan på områdena kultur, media, konst, utbildning och kreativitet. Det är nödvändigt att skapa synergier med andra europeiska finansieringsprogram, särskilt på områdena sysselsättning, den inre marknaden, företagande, ungdom, hälsa, medborgarskap och rättvisa, migration, säkerhet, forskning, innovation, teknik, näringsliv, sammanhållning, turism, yttre förbindelser, handel och utveckling
  samt att främja utvecklingen av nya synergier genom att inrätta innovativa, övergripande åtgärder
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att säkerställa en effektiv fördelning av anslag ur unionens allmänna budget, är det nödvändigt att säkerställa att alla åtgärder som vidtas har ett europeiskt mervärde och fungerar som komplement till medlemsstaternas insatser, samtidigt som konsekvens, komplementaritet och synergier bör eftersträvas med finansieringsprogram som stödjer politikområden med nära anknytning till varandra, särskilt inom fonden för rättvisa, rättigheter och värden, och därmed också med programmet för rättsliga frågor – samt med programmet Kreativa Europa samt Erasmus +, för att realisera potentialen i kulturell samverkan på områdena kultur, media, konst, utbildning och kreativitet. Det är nödvändigt att skapa synergier med andra europeiska finansieringsprogram, särskilt på områdena sysselsättning, den inre marknaden, företagande, ungdom, hälsa, medborgarskap och rättvisa, migration, säkerhet, forskning, innovation, teknik, näringsliv, sammanhållning, turism, yttre förbindelser, handel och utveckling.

För att säkerställa en effektiv fördelning av anslag ur unionens allmänna budget, är det nödvändigt att säkerställa att alla åtgärder som vidtas har ett europeiskt mervärde och fungerar som komplement till medlemsstaternas
  och de lokala och regionala myndigheternas
  insatser
  i enlighet med principen om aktiv subsidiaritet
  , samtidigt som konsekvens, komplementaritet och synergier bör eftersträvas med finansieringsprogram som stödjer politikområden med nära anknytning till varandra, särskilt inom fonden för rättvisa, rättigheter och värden, och därmed också med programmet för rättsliga frågor – samt med programmet Kreativa Europa samt Erasmus +, för att realisera potentialen i kulturell samverkan på områdena kultur, media, konst, utbildning och kreativitet. Det är nödvändigt att skapa synergier med andra europeiska finansieringsprogram, särskilt på områdena sysselsättning, den inre marknaden, företagande, ungdom, hälsa, medborgarskap och rättvisa, migration, säkerhet, forskning, innovation, teknik, näringsliv, sammanhållning, turism, yttre förbindelser, handel och utveckling
  samt att främja utvecklingen av nya synergier genom att inrätta innovativa, övergripande åtgärder
  .

Motivering

Lokala och regionala myndigheter medverkar också, och deras insatser måste beaktas av medlemsstaterna och EU för att säkerställa övergripande samstämmighet, komplementaritet och synergi.

Arbetsgruppen för subsidiaritet, proportionalitet och ”göra mindre men göra det effektivare” överlämnade den 10 juli sina slutsatser, där man förordar en ny strategi med ”aktiv subsidiaritet” som ska se till att medborgarna gynnas av mervärdet av EU:s lagstiftning, och som kommer att leda till större egenansvar för EU:s beslut i medlemsstaterna.

Det är viktigt att driva på införandet av nya, innovativa åtgärder som främjar en känsla av europeisk identitet och medborgardeltagande, i synnerhet införandet av ett Erasmus för lokala och regionala förtroendevalda eller europeiska kontaktpersoner efter österrikisk modell.

Ändringsrekommendation 9

Skäl 24

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till att uppnå de särskilda målen för åtgärderna och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader, samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. | Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till att uppnå de särskilda målen för åtgärderna och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader, samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen. |
| | Åtgärderna bör maximalt begränsa den administrativa bördan för de sökande och säkerställa tillgång till medel för alla organisationer som potentiellt kan ansöka. En ansökningsprocess i två steg som består av ett kort projektförslag för att fastställa kvalificering och en fullständig ansökan vid lovande utsikter till stöd bör införas. I den mån det är möjligt bör elektroniska ansökningar godtas. De sökande bör ha tillgång till en nationell kontaktpunkt som ger dem stöd, som besvarar deras frågor om ansökningsförfarandet och som kan kontrollera att deras ansökan är fullständig innan den skickas. EU ska på bästa sätt informera alla potentiella stödmottagare om finansieringsmöjligheter för att säkerställa variation bland de organisationer som deltar i olika medlemsstater och partnerländer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till att uppnå de särskilda målen för åtgärderna och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader, samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen.

Typerna av finansiering och metoderna för genomförande enligt denna förordning bör väljas ut på grundval av hur väl de bidrar till att uppnå de särskilda målen för åtgärderna och åstadkomma resultat, med beaktande av framför allt kostnaderna för kontroller, den administrativa bördan och den förväntade risken för bristande efterlevnad. Detta bör omfatta beaktande av användning av enhetsbelopp, schablonsatser och enhetskostnader, samt finansiering som inte är kopplad till kostnaderna, enligt vad som avses i artikel 125.1 i budgetförordningen.

Åtgärderna bör maximalt begränsa den administrativa bördan för de sökande och säkerställa tillgång till medel för alla organisationer som potentiellt kan ansöka. En ansökningsprocess i två steg som består av ett kort projektförslag för att fastställa kvalificering och en fullständig ansökan vid lovande utsikter till stöd bör införas. I den mån det är möjligt bör elektroniska ansökningar godtas. De sökande bör ha tillgång till en nationell kontaktpunkt som ger dem stöd, som besvarar deras frågor om ansökningsförfarandet och som kan kontrollera att deras ansökan är fullständig innan den skickas. EU ska på bästa sätt informera alla potentiella stödmottagare om finansieringsmöjligheter för att säkerställa variation bland de organisationer som deltar i olika medlemsstater och partnerländer.

Motivering

Det är viktigt att ansökningsförfarandet förenklas, i synnerhet för dem som ansöker för första gången, mindre samhällen och ideella organisationer. Det är viktigt att på bästa sätt och i så stor utsträckning som möjligt informera om de möjligheter som erbjuds alla lokala och regionala myndigheter och alla andra berörda parter som skulle kunna vara intresserade för att undvika att endast EU:s privilegierade partner eller de organisationer som är bäst informerade kan ta del av detta. De europeiska kontaktpersonerna är ett viktigt inslag som bör understrykas i kommissionens text.

Ändringsrekommendation 10

Skäl 28

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, kommer detta program att bidra till att strömlinjeforma klimatinsatser och till att uppnå det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska stödja klimatmålen. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av programmet och på nytt bedömas i samband med halvtidsutvärderingen av det. | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling
  , och med beaktande av att gemensamma insatser inom dessa områden på olika nivåer skulle kunna stärka medborgarskapet och känslan av tillhörighet,
  kommer detta program att bidra till att strömlinjeforma klimatinsatser och till att uppnå det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska stödja klimatmålen. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av programmet och på nytt bedömas i samband med halvtidsutvärderingen av det
  , och befintliga lokala initiativ kommer att stödjas
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, kommer detta program att bidra till att strömlinjeforma klimatinsatser och till att uppnå det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska stödja klimatmålen. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av programmet och på nytt bedömas i samband med halvtidsutvärderingen av det.

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling
  , och med beaktande av att gemensamma insatser inom dessa områden på olika nivåer skulle kunna stärka medborgarskapet och känslan av tillhörighet,
  kommer detta program att bidra till att strömlinjeforma klimatinsatser och till att uppnå det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska stödja klimatmålen. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av programmet och på nytt bedömas i samband med halvtidsutvärderingen av det
  , och befintliga lokala initiativ kommer att stödjas
  .

Motivering

Insatser mot klimatförändringarna och för att uppnå FN:s bredare mål för hållbar utveckling är direkt kopplade till skapandet av ett inkluderande samhälle och kommer att öka känslan av medborgarskap och tillhörighet. Det är viktigt att informera medborgarna om internationella utmaningar på klimatområdet men också att involvera dem i gemensamma insatser. Detta skulle kunna lyftas fram i lagstiftningen, särskilt eftersom synergierna mellan programmet för rättigheter och värden och kampen mot klimatförändringarna inte har förklarats tillräckligt.

EU bör stödja befintliga insatser i stället för att utveckla nya. Informations- och upplysningskampanjer genomförs ofta på lokal nivå.

Ändringsrekommendation 11

Skäl 29

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet för bättre lagstiftning av den 13 april 2016 är det nödvändigt att utvärdera detta program på grundval av information som samlats in genom specifika övervakningskrav samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan, i tillämpliga fall, innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för att bedöma programmets effekter på fältet. | I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet för bättre lagstiftning av den 13 april 2016 är det nödvändigt att utvärdera detta program på grundval av information som samlats in genom specifika övervakningskrav samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan, i tillämpliga fall, innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för att bedöma programmets effekter på fältet
  i samarbete med de berörda lokala och regionala myndigheterna, i enlighet med principen om aktiv subsidiaritet
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet för bättre lagstiftning av den 13 april 2016 är det nödvändigt att utvärdera detta program på grundval av information som samlats in genom specifika övervakningskrav samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan, i tillämpliga fall, innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för att bedöma programmets effekter på fältet.

I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet för bättre lagstiftning av den 13 april 2016 är det nödvändigt att utvärdera detta program på grundval av information som samlats in genom specifika övervakningskrav samtidigt som överreglering och administrativa bördor undviks, särskilt för medlemsstaterna. Dessa krav kan, i tillämpliga fall, innefatta mätbara indikatorer som utgångspunkt för att bedöma programmets effekter på fältet
  i samarbete med de berörda lokala och regionala myndigheterna, i enlighet med principen om aktiv subsidiaritet
  .

Motivering

Arbetsgruppen för subsidiaritet, proportionalitet och ”göra mindre men göra det effektivare” överlämnade den 10 juli sina slutsatser, där man förordar en ny strategi med ”aktiv subsidiaritet” som ska se till att medborgarna gynnas av mervärdet av EU:s lagstiftning, och som kommer att leda till större egenansvar för EU:s beslut i medlemsstaterna.

Ändringsrekommendation 12

Kapitel I – artikel 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Genom denna förordning inrättas programmet för rättigheter
  och
  värden (nedan kallat programmet). | Genom denna förordning inrättas programmet för rättigheter, värden
  och medborgarskap
  (nedan kallat programmet). |
| I förordningen fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering. | I förordningen fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Genom denna förordning inrättas programmet för rättigheter
  och
  värden (nedan kallat programmet).

Genom denna förordning inrättas programmet för rättigheter, värden
  och medborgarskap
  (nedan kallat programmet).

I förordningen fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

I förordningen fastställs målen för programmet, budgeten för perioden 2021–2027, formerna för unionsfinansiering och reglerna för tillhandahållande av sådan finansiering.

Motivering

Programmets namn bör överensstämma med de mål och åtgärder som fastställs. Den programdel som behandlar ”medborgarskap” är grundläggande och bör därför finnas med i namnet.

Ändringsrekommendation 13

Kapitel I – artikel 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Programmets allmänna mål är att skydda och främja rättigheter och värden, såsom dessa fastställs i EU-fördragen, inbegripet genom att stödja det civila samhällets organisationer i syfte att upprätthålla öppna, demokratiska och inkluderande samhällen. | 1.   Programmets allmänna mål är att skydda och främja rättigheter och värden, såsom dessa fastställs i EU-fördragen, inbegripet genom att stödja det civila samhällets organisationer
  , lokala och regionala myndigheter och deras företrädare
  i syfte att upprätthålla öppna, demokratiska och inkluderande samhällen. |
| 2.   Inom ramen för det allmänna mål som anges i punkt 1 har programmet följande särskilda mål, vilka motsvarar programsegment: | 2.   Inom ramen för det allmänna mål som anges i punkt 1 har programmet följande särskilda mål, vilka motsvarar programsegment: |
| a) | Att främja jämlikhet och rättigheter (segmentet Jämlikhet och rättigheter). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Programmets allmänna mål är att skydda och främja rättigheter och värden, såsom dessa fastställs i EU-fördragen, inbegripet genom att stödja det civila samhällets organisationer i syfte att upprätthålla öppna, demokratiska och inkluderande samhällen.

1.   Programmets allmänna mål är att skydda och främja rättigheter och värden, såsom dessa fastställs i EU-fördragen, inbegripet genom att stödja det civila samhällets organisationer
  , lokala och regionala myndigheter och deras företrädare
  i syfte att upprätthålla öppna, demokratiska och inkluderande samhällen.

2.   Inom ramen för det allmänna mål som anges i punkt 1 har programmet följande särskilda mål, vilka motsvarar programsegment:

2.   Inom ramen för det allmänna mål som anges i punkt 1 har programmet följande särskilda mål, vilka motsvarar programsegment:

a)

Att främja jämlikhet och rättigheter (segmentet Jämlikhet och rättigheter).

| a) | Att främja jämlikhet och rättigheter (segmentet Jämlikhet och rättigheter). |
| --- | --- |

a)

Att främja jämlikhet och rättigheter (segmentet Jämlikhet och rättigheter).

| b) | Att främja medborgarnas engagemang och deltagande i unionens demokratiska liv (segmentet Medborgarnas engagemang och deltagande). |
| --- | --- |

b)

Att främja medborgarnas engagemang och deltagande i unionens demokratiska liv (segmentet Medborgarnas engagemang och deltagande).

| b) | Att främja medborgarnas engagemang och deltagande i unionens demokratiska liv (segmentet Medborgarnas engagemang och deltagande). |
| --- | --- |

b)

Att främja medborgarnas engagemang och deltagande i unionens demokratiska liv (segmentet Medborgarnas engagemang och deltagande).

| c) | Att bekämpa våld (segmentet Daphne). |
| --- | --- |

c)

Att bekämpa våld (segmentet Daphne).

| c) | Att bekämpa våld (segmentet Daphne). |
| --- | --- |

c)

Att bekämpa våld (segmentet Daphne).

Motivering

Motivering

De regionala och lokala myndigheterna tar emot stöd från detta program och har en viktig roll att spela, i synnerhet för att främja medborgarnas deltagande och försvara EU-medborgarnas rättigheter. Sammanslutningar för lokala och regionala myndigheter har haft en stor roll i att sprida programmet och är fortfarande en del av det.

Ändringsrekommendation 14

Ändringsrekommendation 14

Kapitel I – artikel 4 b och c (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| b) | [...] främja medborgarnas medborgerliga och demokratiska deltagande så att medborgare och representativa sammanslutningar kan ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter inom alla unionens åtgärdsområden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

b)

[...] främja medborgarnas medborgerliga och demokratiska deltagande så att medborgare och representativa sammanslutningar kan ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter inom alla unionens åtgärdsområden.

| b) | [...] främja medborgarnas medborgerliga och demokratiska deltagande
  på nationell och europeisk nivå
  så att medborgare och representativa sammanslutningar kan ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter inom alla unionens åtgärdsområden
  , samt lokala, regionala och nationella åtgärdsområden
  . |
| --- | --- |

b)

[...] främja medborgarnas medborgerliga och demokratiska deltagande
  på nationell och europeisk nivå
  så att medborgare och representativa sammanslutningar kan ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter inom alla unionens åtgärdsområden
  , samt lokala, regionala och nationella åtgärdsområden
  .

på nationell och europeisk nivå

, samt lokala, regionala och nationella åtgärdsområden

| c) | införa nya innovativa åtgärder specifikt för lokala och regionala förtroendevalda samt tjänstemän och annan personal vid lokala och regionala myndigheter, exempelvis ta fram ett program för rörlighet, utbildning och utbyte för lokala och regionala förtroendevalda och inrätta ett nätverk med ”kommunfullmäktigeledamöter” med ansvar för Europafrågor efter österrikisk modell, som ska motta information om aktuella EU-frågor och fungera som förbindelselänk mellan medborgarna och EU. |
| --- | --- |

c)

c)

införa nya innovativa åtgärder specifikt för lokala och regionala förtroendevalda samt tjänstemän och annan personal vid lokala och regionala myndigheter, exempelvis ta fram ett program för rörlighet, utbildning och utbyte för lokala och regionala förtroendevalda och inrätta ett nätverk med ”kommunfullmäktigeledamöter” med ansvar för Europafrågor efter österrikisk modell, som ska motta information om aktuella EU-frågor och fungera som förbindelselänk mellan medborgarna och EU.

införa nya innovativa åtgärder specifikt för lokala och regionala förtroendevalda samt tjänstemän och annan personal vid lokala och regionala myndigheter, exempelvis ta fram ett program för rörlighet, utbildning och utbyte för lokala och regionala förtroendevalda och inrätta ett nätverk med ”kommunfullmäktigeledamöter” med ansvar för Europafrågor efter österrikisk modell, som ska motta information om aktuella EU-frågor och fungera som förbindelselänk mellan medborgarna och EU.

Motivering

Motivering

Medborgardeltagandet börjar ofta på lokal nivå, när en fråga berör medborgarnas dagliga liv, deras barns utbildning eller deras rörlighet. Medborgardeltagande på lokal nivå bör stödjas genom programmet, eftersom det är det första steget mot att delta på högre nivå, på nationell eller europeisk nivå. Informationskampanjer på lokal nivå kan kopplas till medborgardeltagande på europeisk nivå.

För närvarande är medborgarnas möjligheter att engagera sig i EU-frågor ännu begränsade och fungerar inte optimalt. För att undvika frustration och uppgivenhet måste man göra det lättare för människor att komma till tals på alla nivåer, även lokal nivå.

Att lokala och regionala förtroendevalda samt tjänstemän och annan personal vid lokala och regionala myndigheter utbildas i EU-frågor och EU:s politik och är korrekt informerade om vad som händer i EU är av avgörande betydelse för att främja medborgarnas deltagande. De kan fungera som en förbindelselänk mellan medborgarna och EU för att informera medborgarna och besvara deras frågor. Detta skulle bidra till att föra EU närmare medborgarna, öka människors intresse för EU-frågor och ge medborgarna svar på deras frågor genom att uppmuntra medborgarnas deltagande och känslan av tillhörighet.

Ändringsrekommendation 15

Ändringsrekommendation 15

Kapitel 1 – artikel 6.1 och 6.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara [
  641 705 000
  ] EUR i löpande priser. | 1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara [
  1 100 000 000
  ] EUR i löpande priser. |
| 2.   Inom ramen för det belopp som anges i punkt 1 ska följande vägledande belopp anslås för följande mål: | 2.   Inom ramen för det belopp som anges i punkt 1 ska följande vägledande belopp anslås för följande mål: |
| a) | [
  408 705 000
  ] EUR för de särskilda mål som avses i artikel 2.2 a och 2.2 c. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara [
  641 705 000
  ] EUR i löpande priser.

1.   Finansieringsramen för genomförandet av programmet för perioden 2021–2027 ska vara [
  1 100 000 000
  ] EUR i löpande priser.

2.   Inom ramen för det belopp som anges i punkt 1 ska följande vägledande belopp anslås för följande mål:

2.   Inom ramen för det belopp som anges i punkt 1 ska följande vägledande belopp anslås för följande mål:

a)

[
  408 705 000
  ] EUR för de särskilda mål som avses i artikel 2.2 a och 2.2 c.

408 705 000

| a) | [
  450 000 000
  ] EUR för de särskilda mål som avses i artikel 2.2 a och 2.2 c. |
| --- | --- |

a)

[
  450 000 000
  ] EUR för de särskilda mål som avses i artikel 2.2 a och 2.2 c.

450 000 000

| b) | [
  233 000 000
  ] EUR för det särskilda mål som avses i artikel 2.2 b. |
| --- | --- |

b)

[
  233 000 000
  ] EUR för det särskilda mål som avses i artikel 2.2 b.

233 000 000

| b) | [
  650 000 000
  ] EUR för det särskilda mål som avses i artikel 2.2 b. |
| --- | --- |

b)

[
  650 000 000
  ] EUR för det särskilda mål som avses i artikel 2.2 b.

650 000 000

Motivering

Motivering

Det är nödvändigt att öka den övergripande budgeten för instrumentet rättigheter och värden med tanke på de enorma utmaningar som EU står inför som ett samhälle av värden baserade på rättigheter.

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

Kapitel III – artikel 16.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna. | 5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  I enlighet med avtalet om bättre lagstiftning får allmänheten och berörda parter lämna synpunkter på ett förslag till en delegerad akt inom fyra veckor. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ska höras om förslaget, på grundval av icke-statliga organisationers och lokala och regionala myndigheters erfarenheter, i samband med genomförandet av programmet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  I enlighet med avtalet om bättre lagstiftning får allmänheten och berörda parter lämna synpunkter på ett förslag till en delegerad akt inom fyra veckor. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ska höras om förslaget, på grundval av icke-statliga organisationers och lokala och regionala myndigheters erfarenheter, i samband med genomförandet av programmet.

Motivering

Motivering

Med tanke på deras sakkunskaper och samarbetet mellan det civila samhället och de lokala och regionala myndigheterna är Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs och Europeiska regionkommitténs yttranden mycket viktiga för programmets delegerade akter. De icke-statliga organisationernas och de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter bör beaktas i samband med genomförandet av åtgärderna, i synnerhet via EESK:s och ReK:s yttranden.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Kapitel IV – artikel 18.2 och 18.3 (ny)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat. Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel 2. | 2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat
  , särskilt via nätverket av Europa Direkt-kontor
  . Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel 2. |
| | 3.   
  EU ska på bästa sätt informera alla potentiella stödmottagare om finansieringsmöjligheter för att säkerställa variation bland de organisationer som deltar i olika medlemsstater och partnerländer. De sökande ska ha tillgång till en kontaktpunkt som ger dem stöd, som besvarar deras frågor om ansökningsförfarandet och som kan kontrollera att deras ansökan är fullständig innan den skickas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat. Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel 2.

2.   Kommissionen ska vidta informations- och kommunikationsåtgärder avseende programmet och dess åtgärder och resultat
  , särskilt via nätverket av Europa Direkt-kontor
  . Medel som tilldelats programmet ska också bidra till den gemensamma kommunikationen av unionens politiska prioriteringar, i den mån de har anknytning till de mål som avses i artikel 2.

3.   
  EU ska på bästa sätt informera alla potentiella stödmottagare om finansieringsmöjligheter för att säkerställa variation bland de organisationer som deltar i olika medlemsstater och partnerländer. De sökande ska ha tillgång till en kontaktpunkt som ger dem stöd, som besvarar deras frågor om ansökningsförfarandet och som kan kontrollera att deras ansökan är fullständig innan den skickas.

Motivering

Motivering

Det är viktigt att på bästa sätt och i så stor utsträckning som möjligt informera om de möjligheter som erbjuds alla lokala och regionala myndigheter och alla andra berörda parter som skulle kunna vara intresserade för att undvika att endast EU:s privilegierade partner eller de organisationer som är bäst informerade kan ta del av detta. De europeiska kontaktpersonerna är ett viktigt inslag som bör understrykas i kommissionens text. Nätverket av Europa Direkt-kontor är effektivt och har lokal anknytning. Genomförande av informations- och kommunikationsåtgärder via Europa Direkt-kontor gör det möjligt att uppnå resultat utan att öka kostnaderna.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Bilaga I – led g

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| g) | Sammanförande av européer av olika nationalitet och från olika kulturer genom att ge dem möjlighet att delta i vänortsprojekt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

g)

Sammanförande av européer av olika nationalitet och från olika kulturer genom att ge dem möjlighet att delta i vänortsprojekt.

| g) | Sammanförande av européer av olika nationalitet och från olika kulturer genom att ge dem möjlighet att delta i vänortsprojekt
  , utbyten mellan samhällen på landsbygden och projekt som innefattar gränsöverskridande samarbete
  . |
| --- | --- |

g)

Sammanförande av européer av olika nationalitet och från olika kulturer genom att ge dem möjlighet att delta i vänortsprojekt
  , utbyten mellan samhällen på landsbygden och projekt som innefattar gränsöverskridande samarbete
  .

, utbyten mellan samhällen på landsbygden och projekt som innefattar gränsöverskridande samarbete

Motivering

Motivering

Gränsöverskridande samarbetsprojekt bör också beaktas i programmet för rättigheter och värden, eftersom de bidrar till känslan av tillhörighet, till en europeisk identitet och till överbryggandet av nationella skillnader.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

Bilaga I – led h

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| h) | Åtgärder för att uppmuntra och underlätta ett aktivt deltagande i uppbyggnaden av en mer demokratisk union liksom medvetenhet om rättigheter och värden genom stöd till organisationer i civilsamhället. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

h)

Åtgärder för att uppmuntra och underlätta ett aktivt deltagande i uppbyggnaden av en mer demokratisk union liksom medvetenhet om rättigheter och värden genom stöd till organisationer i civilsamhället.

| h) | Åtgärder för att uppmuntra och underlätta ett aktivt deltagande i uppbyggnaden av en mer demokratisk union liksom medvetenhet om rättigheter och värden genom stöd till organisationer i civilsamhället
  , lokala och regionala myndigheter och deras representativa sammanslutningar
  . |
| --- | --- |

h)

Åtgärder för att uppmuntra och underlätta ett aktivt deltagande i uppbyggnaden av en mer demokratisk union liksom medvetenhet om rättigheter och värden genom stöd till organisationer i civilsamhället
  , lokala och regionala myndigheter och deras representativa sammanslutningar
  .

, lokala och regionala myndigheter och deras representativa sammanslutningar

Motivering

Motivering

De regionala och lokala myndigheterna tar emot stöd från detta program och har en viktig roll att spela, i synnerhet för att främja medborgarnas deltagande och försvara EU-medborgarnas rättigheter. Sammanslutningar för lokala och regionala myndigheter har haft en stor roll i att sprida programmet och är fortfarande en del av det.

Ändringsrekommendation 20

Ändringsrekommendation 20

Bilaga I – led j

| Kommissionens textförslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| j) | Utveckling av EU-nätverkens kapacitet för att främja och vidareutveckla EU-rätten, de politiska målen och strategierna samt stödja civilsamhällets organisationer som är aktiva på de områden som omfattas av programmet. |

Kommissionens textförslag

Ändringsförslag

j)

Utveckling av EU-nätverkens kapacitet för att främja och vidareutveckla EU-rätten, de politiska målen och strategierna samt stödja civilsamhällets organisationer som är aktiva på de områden som omfattas av programmet.

| j) | Utveckling av EU-nätverkens kapacitet för att
  via fleråriga driftsbidrag
  främja och vidareutveckla EU-rätten,
  främja kritiska debatter nedifrån och upp om
  de politiska målen och strategierna samt stödja civilsamhällets organisationer
  , lokala och regionala myndigheter och deras representativa sammanslutningar
  som är aktiva på de områden som omfattas av programmet. |
| --- | --- |

j)

Utveckling av EU-nätverkens kapacitet för att
  via fleråriga driftsbidrag
  främja och vidareutveckla EU-rätten,
  främja kritiska debatter nedifrån och upp om
  de politiska målen och strategierna samt stödja civilsamhällets organisationer
  , lokala och regionala myndigheter och deras representativa sammanslutningar
  som är aktiva på de områden som omfattas av programmet.

via fleråriga driftsbidrag

främja kritiska debatter nedifrån och upp om

, lokala och regionala myndigheter och deras representativa sammanslutningar

Motivering

Motivering

Civilsamhället är väldigt viktigt, men lokala och regionala myndigheter och deras representativa sammanslutningar på lokal och regional nivå har och spelar en viktig roll för programmets allmänna mål, särskilt när det gäller det särskilda målen i artikel 2.2.

Ändringsrekommendation 21

Ändringsrekommendation 21

Bilaga I – led l (nytt)

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | l) | Nya innovativa åtgärder specifikt för lokala och regionala förtroendevalda samt tjänstemän och annan personal vid lokala och regionala myndigheter bland annat, exempelvis utveckling av ett program för rörlighet, utbildning och utbyte för lokala och regionala förtroendevalda och inrättande av ett nätverk av europeiska kontaktpersoner efter österrikisk modell, som ska motta information om aktuella EU-frågor och fungera som förbindelselänk mellan medborgarna och EU. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

l)

l)

Nya innovativa åtgärder specifikt för lokala och regionala förtroendevalda samt tjänstemän och annan personal vid lokala och regionala myndigheter bland annat, exempelvis utveckling av ett program för rörlighet, utbildning och utbyte för lokala och regionala förtroendevalda och inrättande av ett nätverk av europeiska kontaktpersoner efter österrikisk modell, som ska motta information om aktuella EU-frågor och fungera som förbindelselänk mellan medborgarna och EU.

Nya innovativa åtgärder specifikt för lokala och regionala förtroendevalda samt tjänstemän och annan personal vid lokala och regionala myndigheter bland annat, exempelvis utveckling av ett program för rörlighet, utbildning och utbyte för lokala och regionala förtroendevalda och inrättande av ett nätverk av europeiska kontaktpersoner efter österrikisk modell, som ska motta information om aktuella EU-frågor och fungera som förbindelselänk mellan medborgarna och EU.

Motivering

Motivering

Att lokala och regionala förtroendevalda samt tjänstemän och annan personal vid lokala och regionala myndigheter utbildas i EU-frågor och EU:s politik och är korrekt informerade om vad som händer i EU är av avgörande betydelse för att främja medborgarnas deltagande. De kan fungera som en förbindelselänk mellan medborgarna och EU för att informera medborgarna och besvara deras frågor. Detta skulle bidra till att föra EU närmare medborgarna, öka människors intresse för EU-frågor och ge medborgarna svar på deras frågor genom att uppmuntra medborgarnas deltagande och känslan av tillhörighet.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Kommittén ställer sig positiv till kommissionens förslag om den fleråriga budgetramen, där avdelning II omfattar rubriken ”Investera i människor, social sammanhållning och värden”. Kommittén påminner om att dessa idéer redan har lyfts fram av ReK i yttrandet om ”Erasmus för lokala och regionala förtroendevalda”. |
| --- | --- |

1.

Kommittén ställer sig positiv till kommissionens förslag om den fleråriga budgetramen, där avdelning II omfattar rubriken ”Investera i människor, social sammanhållning och värden”. Kommittén påminner om att dessa idéer redan har lyfts fram av ReK i yttrandet om ”Erasmus för lokala och regionala förtroendevalda”.

| 2. | ReK välkomnar förslaget till förordning om inrättande av programmet för rättigheter och värden. Programmets tre målsättningar är viktiga på alla styresnivåer och är i linje med de synpunkter som ReK redan har framfört i olika yttranden och i sitt arbetsprogram. |
| --- | --- |

2.

ReK välkomnar förslaget till förordning om inrättande av programmet för rättigheter och värden. Programmets tre målsättningar är viktiga på alla styresnivåer och är i linje med de synpunkter som ReK redan har framfört i olika yttranden och i sitt arbetsprogram.

| 3. | Vi beklagar dock att begreppet ”medborgarskap” saknas i fondens namn, trots att detta begrepp är centralt för de åtgärder som ska vidtas av berörda parter, framför allt, vilket understryks i kommissionens text, mot bakgrund av en brist på förtroende, både inom och mellan medlemsstater och mot Europa, samt den ökade extremismen. |
| --- | --- |

3.

Vi beklagar dock att begreppet ”medborgarskap” saknas i fondens namn, trots att detta begrepp är centralt för de åtgärder som ska vidtas av berörda parter, framför allt, vilket understryks i kommissionens text, mot bakgrund av en brist på förtroende, både inom och mellan medlemsstater och mot Europa, samt den ökade extremismen.

| 4. | Vi stöder och ställer oss helhjärtat bakom kommissionens mål att bekämpa våld och främja europeiska rättigheter utan diskriminering, särskilt när det gäller personer med funktionsnedsättning, jämställdhet och främjande av rätten till personlig integritet. ReK efterlyser särskilda åtgärder för att främja jämställdhet och för att bekämpa diskriminering och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

4.

Vi stöder och ställer oss helhjärtat bakom kommissionens mål att bekämpa våld och främja europeiska rättigheter utan diskriminering, särskilt när det gäller personer med funktionsnedsättning, jämställdhet och främjande av rätten till personlig integritet. ReK efterlyser särskilda åtgärder för att främja jämställdhet och för att bekämpa diskriminering och könsrelaterat våld.

| 5. | Vi välkomnar kommissionens förslag att slå samman programmen ”rättigheter och värden” och ”rättvisa” i en gemensam fond, vilket möjliggör en förenkling av förfaranden och förbättrar programmens synlighet och den budgetmässiga flexibiliteten mellan dem. |
| --- | --- |

5.

Vi välkomnar kommissionens förslag att slå samman programmen ”rättigheter och värden” och ”rättvisa” i en gemensam fond, vilket möjliggör en förenkling av förfaranden och förbättrar programmens synlighet och den budgetmässiga flexibiliteten mellan dem.

| 6. | Kommittén välkomnar den nya rättsliga grund som kommissionen har valt, och understryker i anslutning till detta vikten av att tillämpa principen om ”aktiv subsidiaritet”, såsom den definieras i slutrapporten från arbetsgruppen för subsidiaritet. |
| --- | --- |

6.

Kommittén välkomnar den nya rättsliga grund som kommissionen har valt, och understryker i anslutning till detta vikten av att tillämpa principen om ”aktiv subsidiaritet”, såsom den definieras i slutrapporten från arbetsgruppen för subsidiaritet.

| 7. | ReK konstaterar att Europeiska kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

7.

ReK konstaterar att Europeiska kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 8. | Vi beklagar att de avsatta beloppen för denna fond inte har höjts med tanke på antalet ansökningar och behovet av ytterligare åtgärder. Kommittén efterfrågar därför att de totala anslagen för programmet för rättigheter och värden ska höjas till 1,1 miljarder euro, av vilka 513 miljoner euro, vilket motsvarar en euro per EU-medborgare, ska avsättas till vänortssamarbete, nätverkande mellan medborgare och deras lokala och regionala myndigheter och införande av nya innovativa åtgärder riktade till lokala och regionala förtroendevalda. |
| --- | --- |

8.

Vi beklagar att de avsatta beloppen för denna fond inte har höjts med tanke på antalet ansökningar och behovet av ytterligare åtgärder. Kommittén efterfrågar därför att de totala anslagen för programmet för rättigheter och värden ska höjas till 1,1 miljarder euro, av vilka 513 miljoner euro, vilket motsvarar en euro per EU-medborgare, ska avsättas till vänortssamarbete, nätverkande mellan medborgare och deras lokala och regionala myndigheter och införande av nya innovativa åtgärder riktade till lokala och regionala förtroendevalda.

| 9. | ReK vill att en effektiv kommunikation upprättas, så att man försäkrar sig om att alla potentiella sökande till programmet känner till möjligheterna till finansiering. Lokala och regionala myndigheter bör informeras direkt om de verksamheter där de kan delta, särskilt när det gäller medborgarnas deltagande. I detta sammanhang skulle man kunna dra nytta av det arbete som redan utförs på detta område av centrumen i Europeiska kommissionens Europa direkt-nätverk. |
| --- | --- |

9.

ReK vill att en effektiv kommunikation upprättas, så att man försäkrar sig om att alla potentiella sökande till programmet känner till möjligheterna till finansiering. Lokala och regionala myndigheter bör informeras direkt om de verksamheter där de kan delta, särskilt när det gäller medborgarnas deltagande. I detta sammanhang skulle man kunna dra nytta av det arbete som redan utförs på detta område av centrumen i Europeiska kommissionens Europa direkt-nätverk.

| 10. | Kommittén påminner om att EU-institutionerna visserligen betraktas som avlägsna och teknokratiska, men att lokala och regionala myndigheter, och därmed lokala och regionala förtroendevalda, befinner sig nära medborgarna och därför utgör en direkt och effektiv koppling mellan EU och dess medborgare. |
| --- | --- |

10.

Kommittén påminner om att EU-institutionerna visserligen betraktas som avlägsna och teknokratiska, men att lokala och regionala myndigheter, och därmed lokala och regionala förtroendevalda, befinner sig nära medborgarna och därför utgör en direkt och effektiv koppling mellan EU och dess medborgare.

| 11. | ReK understryker vikten att klargöra vem som styr EU och uppmanar EU att stärka rollen för kommissionen som unionens överstatliga genomförandeorgan, underställt starkare demokratisk granskning och kontroll. |
| --- | --- |

11.

ReK understryker vikten att klargöra vem som styr EU och uppmanar EU att stärka rollen för kommissionen som unionens överstatliga genomförandeorgan, underställt starkare demokratisk granskning och kontroll.

| 12. | Att utveckla synergier och inrätta nya, innovativa verktyg kommer att bli centralt för att förbättra programmens synlighet, effektivitet och uppföljning. Att utbilda och informera lokala och regionala förtroendevalda kan därför fylla en viktig funktion. |
| --- | --- |

12.

Att utveckla synergier och inrätta nya, innovativa verktyg kommer att bli centralt för att förbättra programmens synlighet, effektivitet och uppföljning. Att utbilda och informera lokala och regionala förtroendevalda kan därför fylla en viktig funktion.

| 13. | ReK vill att även gränsöverskridande samarbetsprojekt ska beaktas i programmet, eftersom de uppmuntrar till samarbete mellan regioner och organisationer i olika medlemsstater och på så sätt stärker en delad känsla av europeisk identitet. |
| --- | --- |

13.

ReK vill att även gränsöverskridande samarbetsprojekt ska beaktas i programmet, eftersom de uppmuntrar till samarbete mellan regioner och organisationer i olika medlemsstater och på så sätt stärker en delad känsla av europeisk identitet.

| 14. | Kommittén uppmanar till att nya, innovativa typer av insatser tas med i programområdet ”Medborgarnas engagemang och deltagande”, särskilt sådana som riktar sig till lokala och regionala förtroendevalda, t.ex. genom att man tar fram ett program för utbildning och rörlighet för lokala och regionala förtroendevalda, såsom beskrivs i ett yttrande som ReK antog i februari 2018. |
| --- | --- |

14.

Kommittén uppmanar till att nya, innovativa typer av insatser tas med i programområdet ”Medborgarnas engagemang och deltagande”, särskilt sådana som riktar sig till lokala och regionala förtroendevalda, t.ex. genom att man tar fram ett program för utbildning och rörlighet för lokala och regionala förtroendevalda, såsom beskrivs i ett yttrande som ReK antog i februari 2018.

| 15. | Vi vill även att EU-institutionerna, i samarbete med medlemsstaterna, ska lansera ett nätverk av europeiska kontaktpersoner, utifrån den modell som finns i Österrike, för att informera lokala förtroendevalda om aktuella EU-frågor och ge dem nycklar som gör att de bättre kan uppfylla allmänhetens förväntningar. Detta kommer att bidra till att motverka medborgarnas avskärmning från EU-frågor. |
| --- | --- |

15.

Vi vill även att EU-institutionerna, i samarbete med medlemsstaterna, ska lansera ett nätverk av europeiska kontaktpersoner, utifrån den modell som finns i Österrike, för att informera lokala förtroendevalda om aktuella EU-frågor och ge dem nycklar som gör att de bättre kan uppfylla allmänhetens förväntningar. Detta kommer att bidra till att motverka medborgarnas avskärmning från EU-frågor.

| 16. | ReK menar att nyckeln till framgång för programmet ligger i att olika aktörer medverkar för att uppnå de fastställda målen. Kommittén vill att en flernivåstrategi ges företräde, eftersom många av de verksamheter som föreskrivs i programmet fastställs och genomförs på lokal och regional nivå, och de lokala och regionala myndigheterna skulle kunna vara stödmottagare av programmet. |
| --- | --- |

16.

ReK menar att nyckeln till framgång för programmet ligger i att olika aktörer medverkar för att uppnå de fastställda målen. Kommittén vill att en flernivåstrategi ges företräde, eftersom många av de verksamheter som föreskrivs i programmet fastställs och genomförs på lokal och regional nivå, och de lokala och regionala myndigheterna skulle kunna vara stödmottagare av programmet.

| 17. | Även om informations- och upplysningskampanjer är viktiga räcker inte dessa för att säkerställa medborgarnas deltagande. Effektiva verktyg som låter medborgarna delta bör utvecklas. De europeiska medborgarinitiativen är ett exempel på detta på europeisk nivå, och ReK lämnade ett flertal rekommendationer i ett yttrande som antogs i mars 2018 i syfte att förbättra detta verktyg för medborgardeltagande på europeisk nivå. |
| --- | --- |

17.

Även om informations- och upplysningskampanjer är viktiga räcker inte dessa för att säkerställa medborgarnas deltagande. Effektiva verktyg som låter medborgarna delta bör utvecklas. De europeiska medborgarinitiativen är ett exempel på detta på europeisk nivå, och ReK lämnade ett flertal rekommendationer i ett yttrande som antogs i mars 2018 i syfte att förbättra detta verktyg för medborgardeltagande på europeisk nivå.

| 18. | Informationskampanjerna bör fokusera på möjligheter på lokal nivå. Det är ju på denna nivå som medborgarna börjar engagera sig i frågor som direkt berör dem i deras dagliga liv. |
| --- | --- |

18.

Informationskampanjerna bör fokusera på möjligheter på lokal nivå. Det är ju på denna nivå som medborgarna börjar engagera sig i frågor som direkt berör dem i deras dagliga liv.

| 19. | Vi vill tillsammans med alla lokala och regionala myndigheter vara med och främja medborgarnas rättigheter, deras engagemang och deltagande, för att öka medvetenheten om viktiga EU-frågor och stärka känslan av europeisk tillhörighet. ReK har redan vidtagit åtgärder som stöder målen i programmet, till exempel de över 180 debatter som hållits runtom i Europa tack vare projektet ”Reflektioner om Europa”. Detta visar att många medborgare vill komma till tals och engagera sig i EU-frågor. |
| --- | --- |

19.

Vi vill tillsammans med alla lokala och regionala myndigheter vara med och främja medborgarnas rättigheter, deras engagemang och deltagande, för att öka medvetenheten om viktiga EU-frågor och stärka känslan av europeisk tillhörighet. ReK har redan vidtagit åtgärder som stöder målen i programmet, till exempel de över 180 debatter som hållits runtom i Europa tack vare projektet ”Reflektioner om Europa”. Detta visar att många medborgare vill komma till tals och engagera sig i EU-frågor.

Bryssel den 10 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/210

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Förslag till direktiv om plast för engångsbruk

(2018/C 461/17)

| Huvudföredragande: | Sirpa HERTELL (FI–EPP), ledamot, stadsfullmäktige, Esbo |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön
  COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD) |

Huvudföredragande:

Sirpa HERTELL (FI–EPP), ledamot, stadsfullmäktige, Esbo

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön

COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD)

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Beaktandeled 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1, | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1
  och artikel 114 avseende förpackningar i enlighet med artikel 3.1 i direktiv 94/62/EG
  , |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1
  och artikel 114 avseende förpackningar i enlighet med artikel 3.1 i direktiv 94/62/EG
  ,

Motivering

Det här ändringsförslaget rör den första meningen i ingressen. Det syftar till att klargöra den rättsliga statusen för plastartiklar för engångsbruk som utgör en förpackning i det här förslaget till direktiv i förhållande till det antagna direktivet om förpackningar och förpackningsavfall.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (11) | För vissa plastartiklar för engångsbruk finns det ännu inga lättillgängliga alternativ som är lämpliga och mer hållbara. Förbrukningen av de flesta sådana plastartiklar för engångsbruk förväntas öka. För att vända denna utveckling och verka för mer hållbara lösningar bör medlemsstaterna vara skyldiga att vidta nödvändiga åtgärder för att tydligt minska förbrukningen av dessa produkter, dock utan att äventyra livsmedelshygienen eller livsmedelssäkerheten, god hygienisk praxis, god tillverkningssed, konsumentinformation eller spårbarhetskraven i unionens livsmedelslagstiftning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(11)

För vissa plastartiklar för engångsbruk finns det ännu inga lättillgängliga alternativ som är lämpliga och mer hållbara. Förbrukningen av de flesta sådana plastartiklar för engångsbruk förväntas öka. För att vända denna utveckling och verka för mer hållbara lösningar bör medlemsstaterna vara skyldiga att vidta nödvändiga åtgärder för att tydligt minska förbrukningen av dessa produkter, dock utan att äventyra livsmedelshygienen eller livsmedelssäkerheten, god hygienisk praxis, god tillverkningssed, konsumentinformation eller spårbarhetskraven i unionens livsmedelslagstiftning.

| (11) | För vissa plastartiklar för engångsbruk finns det ännu inga lättillgängliga alternativ som är lämpliga och mer hållbara. Förbrukningen av de flesta sådana plastartiklar för engångsbruk förväntas öka. För att vända denna utveckling och verka för mer hållbara lösningar bör medlemsstaterna vara skyldiga att vidta nödvändiga åtgärder
  , utan att det påverkar artikel 18 i direktiv 94/62/EG,
  för att tydligt minska förbrukningen av dessa produkter, dock utan att äventyra livsmedelshygienen eller livsmedelssäkerheten, god hygienisk praxis, god tillverkningssed, konsumentinformation eller spårbarhetskraven i unionens livsmedelslagstiftning.
  Innan sådana åtgärder vidtas bör medlemsstaterna åläggas att genomföra en bedömning av sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser för att säkerställa att åtgärderna är proportionerliga och icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

(11)

För vissa plastartiklar för engångsbruk finns det ännu inga lättillgängliga alternativ som är lämpliga och mer hållbara. Förbrukningen av de flesta sådana plastartiklar för engångsbruk förväntas öka. För att vända denna utveckling och verka för mer hållbara lösningar bör medlemsstaterna vara skyldiga att vidta nödvändiga åtgärder
  , utan att det påverkar artikel 18 i direktiv 94/62/EG,
  för att tydligt minska förbrukningen av dessa produkter, dock utan att äventyra livsmedelshygienen eller livsmedelssäkerheten, god hygienisk praxis, god tillverkningssed, konsumentinformation eller spårbarhetskraven i unionens livsmedelslagstiftning.
  Innan sådana åtgärder vidtas bör medlemsstaterna åläggas att genomföra en bedömning av sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser för att säkerställa att åtgärderna är proportionerliga och icke-diskriminerande.

Motivering

Det här ändringsförslaget syftar till att säkerställa att åtgärder som vidtas på nationell, regional och lokal nivå är proportionerliga, icke-diskriminerande och förenliga med befintlig EU-lagstiftning, inbegripet direktiv 2008/98/EG och direktiv 94/62/EG.

Ändringsrekommendation 3

Artikel 1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Detta direktivs syfte är att förebygga och minska vissa plastprodukters inverkan på miljön, särskilt
  vattenmiljön
  , och på människors hälsa
  samt
  att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi med innovativa affärsmodeller, produkter och material och därigenom bidra till den inre marknadens goda funktion. | Detta direktivs syfte är att förebygga och minska vissa plastprodukters inverkan på miljön
  i allmänhet
  , särskilt
  transporter av plastavfall till alla vattenmiljöer
  ,
  inklusive sötvatten
  och
  grunda vatten, samt
  på människors hälsa
  eller på livet i havet och
  att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi med innovativa affärsmodeller, produkter och material och därigenom bidra till den inre marknadens goda funktion. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Detta direktivs syfte är att förebygga och minska vissa plastprodukters inverkan på miljön, särskilt
  vattenmiljön
  , och på människors hälsa
  samt
  att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi med innovativa affärsmodeller, produkter och material och därigenom bidra till den inre marknadens goda funktion.

Detta direktivs syfte är att förebygga och minska vissa plastprodukters inverkan på miljön
  i allmänhet
  , särskilt
  transporter av plastavfall till alla vattenmiljöer
  ,
  inklusive sötvatten
  och
  grunda vatten, samt
  på människors hälsa
  eller på livet i havet och
  att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi med innovativa affärsmodeller, produkter och material och därigenom bidra till den inre marknadens goda funktion.

Motivering

Plastskräp har nyligen rapporterats inte bara i havsmiljöer, utan även i sötvattensområden, inbegripet floder och sjöar. Fynden har observerats i alla miljöer, från glaciärer på bergstoppar till vattenkällor eller floder. Detta är ett tydligt tecken på att plastavfallet i naturen sprids genom ett flertal olika mekanismer, varav många är inte är fullt ut kända.

Avrinningsvatten från regn och smältande snö i städer har inte beaktats tillräckligt. Avrinningsvatten i städer är ett växande problem eftersom klimatförändringarna leder till extrem nederbörd. I Norden är dumpning av snö i hav och sjöar också en av anledningarna till att plast hamnar i vattensystemen.

Europa har många känsliga akvatiska ekosystem, som floder och sjöar, och framför allt två mycket känsliga havsekosystem, nämligen Östersjön och Medelhavet.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Detta direktiv ska gälla
  de
  plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i bilagan samt fiskeredskap som innehåller plast. | Detta direktiv ska gälla plastartiklar för engångsbruk
  , särskilt de
  som ingår i förteckningen i bilagan
  , och generellt alla föremål av icke nedbrytbar engångsplast som lämnas kvar i naturen oavsett anledning
  samt fiskeredskap som innehåller plast. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Detta direktiv ska gälla
  de
  plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i bilagan samt fiskeredskap som innehåller plast.

Detta direktiv ska gälla plastartiklar för engångsbruk
  , särskilt de
  som ingår i förteckningen i bilagan
  , och generellt alla föremål av icke nedbrytbar engångsplast som lämnas kvar i naturen oavsett anledning
  samt fiskeredskap som innehåller plast.

Motivering

Det är mycket viktigt att inse att det vid sidan av fossila icke nedbrytbara polymerer även finns fossilbaserad biologiskt nedbrytbar plast och icke nedbrytbar biobaserad plast. Skräpet uppstår från icke-nedbrytbara material som lämnas kvar i naturen, oavsett anledning. Den främsta lösningen bör vara att samla in allt engångsmaterial och återvinna det mekaniskt, kemiskt eller med hjälp av biotekniska metoder. Produkter måste utformas på ett sätt som möjliggör detta. Engångsartiklar i plast som inte ingår i insamlingssystemet riskerar alltid att bli avfall i akvatiska ekosystem.

Fiskeredskap används huvudsakligen i vattenmiljöer och kan förloras oavsiktligt, även när de används på rätt sätt.

Det nuvarande förslaget behandlar endast en del av problemet med marint plastskräp. Fisket återhämtar sig, men sjöfarts- och båtsportsverksamheten i europeiska havsområden bör kontrolleras noggrant och regleras för att förhindra avfallsdumpning i havet och sörja för lämplig avfallshantering på land. Medelhavet och Östersjön är särskilt utsatta på grund av turismen och bör omfattas av särskilt skydd.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 3.3 (ny) efter 3.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (3)
     
  plast för engångsbruk, ofta kallad engångsplast: produkt som är avsedd att användas endast en gång och som har en begränsad livslängd; den kan upplösas i många enskilda separata komponenter och omfattar artiklar avsedda att användas endast en gång innan de kastas eller materialåtervinns. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(3)
     
  plast för engångsbruk, ofta kallad engångsplast: produkt som är avsedd att användas endast en gång och som har en begränsad livslängd; den kan upplösas i många enskilda separata komponenter och omfattar artiklar avsedda att användas endast en gång innan de kastas eller materialåtervinns.

Motivering

Motivering

Många plastmaterial som används under lång tid är engångsartiklar, t.ex. medicintekniska produkter eller termisk byggnadsisolering, och därför är det lämpligt att använda begreppet ”engångsplast” och samtidigt fastställa den förväntade livslängden för produkten, eller produkter som kan upplösas, t.ex. leksaker, förslutningar osv.

Ändringsrekommendation 6

Ändringsrekommendation 6

Artikel 3.15 (ny) efter 3.14

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (15)
     
  plast som bryts ned i vattenmiljö, biologiskt nedbrytbara modifierade naturliga polymerer och syntetiska polymerer definieras inte som ”plast”. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(15)
     
  plast som bryts ned i vattenmiljö, biologiskt nedbrytbara modifierade naturliga polymerer och syntetiska polymerer definieras inte som ”plast”.

Motivering

Motivering

Plastmaterial uppvisar mycket olika beteenden i miljön. Naturliga polymerer är utan undantag biologiskt nedbrytbara, medan vissa syntetiska polymerer också är biologiskt nedbrytbara. Enligt ASTM D6002 är biologiskt nedbrytbar plast sådan plast som kan brytas ned biologiskt i en kompost, så att materialet inte urskiljbart med ögat och bryts ned till koldioxid, vatten, oorganiska föreningar och biomassa i en takt som överensstämmer med kända komposterbara material.

Ändringsrekommendation 7

Ändringsrekommendation 7

Artikel 4.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   
  Medlemsstaterna
  ska vidta nödvändiga åtgärder för att på ett betydande sätt minska förbrukningen av de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan på sitt territorium senast den ... [sex år efter sista datum för införlivande av detta direktiv]. | 1.   
  Utan att det påverkar artikel 18 i direktiv 94/62/EG
  ska
  medlemsstaterna
  vidta nödvändiga åtgärder för att på ett betydande sätt minska förbrukningen av de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan på sitt territorium senast den ... [sex år efter sista datum för införlivande av detta direktiv]. |
| Dessa åtgärder kan omfatta nationella mål för minskad förbrukning, åtgärder som säkerställer att återanvändbara alternativ till produkterna i fråga tillhandahålls slutkonsumenterna vid försäljningsstället, ekonomiska instrument såsom att säkerställa att plastartiklar för engångsbruk inte erbjuds slutkonsumenterna kostnadsfritt vid försäljningsstället. Dessa åtgärder kan variera beroende på miljöpåverkan av de produkter som avses i första stycket. | Dessa
  proportionerliga och icke-diskriminerande
  åtgärder kan omfatta nationella mål för minskad förbrukning, åtgärder som säkerställer att återanvändbara alternativ till produkterna i fråga tillhandahålls slutkonsumenterna vid försäljningsstället, ekonomiska instrument såsom att säkerställa att plastartiklar för engångsbruk inte erbjuds slutkonsumenterna kostnadsfritt vid försäljningsstället. Dessa åtgärder kan variera beroende på miljöpåverkan av de produkter som avses i första stycket. |
| | Medlemsstaterna eller deras lokala och regionala myndigheter bör också kunna begränsa användningen av andra plastartiklar för engångsbruk än de som anges i del A i bilagan på sitt territorium av särskilda anledningar inom väl avgränsade områden, i syfte att skydda de känsligaste ekosystemen, specifika biotyper såsom naturreservat, skärgårdar och floddeltan eller den naturliga miljön i Arktis. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   
  Medlemsstaterna
  ska vidta nödvändiga åtgärder för att på ett betydande sätt minska förbrukningen av de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan på sitt territorium senast den ... [sex år efter sista datum för införlivande av detta direktiv].

1.   
  Utan att det påverkar artikel 18 i direktiv 94/62/EG
  ska
  medlemsstaterna
  vidta nödvändiga åtgärder för att på ett betydande sätt minska förbrukningen av de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan på sitt territorium senast den ... [sex år efter sista datum för införlivande av detta direktiv].

Dessa åtgärder kan omfatta nationella mål för minskad förbrukning, åtgärder som säkerställer att återanvändbara alternativ till produkterna i fråga tillhandahålls slutkonsumenterna vid försäljningsstället, ekonomiska instrument såsom att säkerställa att plastartiklar för engångsbruk inte erbjuds slutkonsumenterna kostnadsfritt vid försäljningsstället. Dessa åtgärder kan variera beroende på miljöpåverkan av de produkter som avses i första stycket.

Dessa
  proportionerliga och icke-diskriminerande
  åtgärder kan omfatta nationella mål för minskad förbrukning, åtgärder som säkerställer att återanvändbara alternativ till produkterna i fråga tillhandahålls slutkonsumenterna vid försäljningsstället, ekonomiska instrument såsom att säkerställa att plastartiklar för engångsbruk inte erbjuds slutkonsumenterna kostnadsfritt vid försäljningsstället. Dessa åtgärder kan variera beroende på miljöpåverkan av de produkter som avses i första stycket.

proportionerliga och icke-diskriminerande

Medlemsstaterna eller deras lokala och regionala myndigheter bör också kunna begränsa användningen av andra plastartiklar för engångsbruk än de som anges i del A i bilagan på sitt territorium av särskilda anledningar inom väl avgränsade områden, i syfte att skydda de känsligaste ekosystemen, specifika biotyper såsom naturreservat, skärgårdar och floddeltan eller den naturliga miljön i Arktis.

Medlemsstaterna eller deras lokala och regionala myndigheter bör också kunna begränsa användningen av andra plastartiklar för engångsbruk än de som anges i del A i bilagan på sitt territorium av särskilda anledningar inom väl avgränsade områden, i syfte att skydda de känsligaste ekosystemen, specifika biotyper såsom naturreservat, skärgårdar och floddeltan eller den naturliga miljön i Arktis.

Motivering

Motivering

Sjunde miljöhandlingsprogrammet fram till 2020 har som första prioriterat mål ”att skydda, bevara och stärka unionens naturkapital”. Detta är väsentligt i de känsligaste ekosystemen, inklusive dem med specifika biotyper och tillhörande ekosystem, våtmarker och grunda vatten, bergsområden och nordiska naturmiljöer, särskilt miljön i Arktis.

Hänvisningen till artikel 18 i direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall bör säkerställa överensstämmelse mellan det redan antagna direktivet och det här förslaget. Åtgärder som har antagits av medlemsstaterna bör vara proportionerliga och icke-diskriminerande.

Ändringsrekommendation 8

Ändringsrekommendation 8

Artikel 4.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att på ett betydande sätt minska förbrukningen av de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan på sitt territorium senast den ... [sex år efter sista datum för införlivande av detta direktiv]. | 1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att på ett betydande sätt minska förbrukningen av de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan på sitt territorium senast den ... [sex år efter sista datum för införlivande av detta direktiv]. |
| Dessa åtgärder kan omfatta nationella mål för minskad förbrukning, åtgärder som säkerställer att återanvändbara alternativ till produkterna i fråga tillhandahålls slutkonsumenterna vid försäljningsstället, ekonomiska instrument såsom att säkerställa att plastartiklar för engångsbruk inte erbjuds slutkonsumenterna kostnadsfritt vid försäljningsstället. Dessa åtgärder kan variera beroende på miljöpåverkan av de produkter som avses i första stycket. | Dessa åtgärder kan omfatta nationella mål för minskad förbrukning, åtgärder som säkerställer att återanvändbara alternativ till produkterna i fråga tillhandahålls slutkonsumenterna vid försäljningsstället, ekonomiska instrument såsom att säkerställa att plastartiklar för engångsbruk inte erbjuds slutkonsumenterna kostnadsfritt vid försäljningsstället. Dessa åtgärder kan variera beroende på miljöpåverkan av de produkter som avses i första stycket. |
| | Medlemsstaterna bör aktivt främja innovation och investeringar i syfte att hitta cirkulära lösningar för att stödja potentialen för tillväxt inom turism och den blå ekonomin. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att på ett betydande sätt minska förbrukningen av de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan på sitt territorium senast den ... [sex år efter sista datum för införlivande av detta direktiv].

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att på ett betydande sätt minska förbrukningen av de plastartiklar för engångsbruk som ingår i förteckningen i del A i bilagan på sitt territorium senast den ... [sex år efter sista datum för införlivande av detta direktiv].

Dessa åtgärder kan omfatta nationella mål för minskad förbrukning, åtgärder som säkerställer att återanvändbara alternativ till produkterna i fråga tillhandahålls slutkonsumenterna vid försäljningsstället, ekonomiska instrument såsom att säkerställa att plastartiklar för engångsbruk inte erbjuds slutkonsumenterna kostnadsfritt vid försäljningsstället. Dessa åtgärder kan variera beroende på miljöpåverkan av de produkter som avses i första stycket.

Dessa åtgärder kan omfatta nationella mål för minskad förbrukning, åtgärder som säkerställer att återanvändbara alternativ till produkterna i fråga tillhandahålls slutkonsumenterna vid försäljningsstället, ekonomiska instrument såsom att säkerställa att plastartiklar för engångsbruk inte erbjuds slutkonsumenterna kostnadsfritt vid försäljningsstället. Dessa åtgärder kan variera beroende på miljöpåverkan av de produkter som avses i första stycket.

Medlemsstaterna bör aktivt främja innovation och investeringar i syfte att hitta cirkulära lösningar för att stödja potentialen för tillväxt inom turism och den blå ekonomin.

Medlemsstaterna bör aktivt främja innovation och investeringar i syfte att hitta cirkulära lösningar för att stödja potentialen för tillväxt inom turism och den blå ekonomin.

Motivering

Motivering

Att lösa frågor kring plastavfall från engångsartiklar, och återvinning av plast i allmänhet, ingår plaststrategin för att stimulera innovation och investeringar till fördel för cirkulära lösningar, till exempel EU:s finansiering av forskning genom Horisont 2020 och de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Forskning och utveckling räcker dock inte: det finns också ett akut behov av finansiering till pilottestning och demonstration.

I 2017 års strategi för EU:s yttersta randområden erkänns dessa områdens tillväxtpotential inom turism och den blå ekonomin samt den cirkulära ekonomin. Detta omfattar alla europeiska havsområden och bör också inbegripa viktiga sjöområden.

Ändringsrekommendation 9

Ändringsrekommendation 9

Artikel 9

Artikel 9

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att senast 2025 separat samla in avfall i form av plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del F i bilagan motsvarande 90 % av sådana plastartiklar för engångsbruk som släpps ut på marknaden under ett visst år räknat i vikt. För att uppnå detta mål får medlemsstaterna bland annat | Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att senast 2025 separat samla in avfall i form av plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del F i bilagan motsvarande 90 % av sådana plastartiklar för engångsbruk som släpps ut på marknaden under ett visst år räknat i vikt. För att uppnå detta mål får medlemsstaterna bland annat |
| a) | införa pantsystem, eller |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att senast 2025 separat samla in avfall i form av plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del F i bilagan motsvarande 90 % av sådana plastartiklar för engångsbruk som släpps ut på marknaden under ett visst år räknat i vikt. För att uppnå detta mål får medlemsstaterna bland annat

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att senast 2025 separat samla in avfall i form av plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del F i bilagan motsvarande 90 % av sådana plastartiklar för engångsbruk som släpps ut på marknaden under ett visst år räknat i vikt. För att uppnå detta mål får medlemsstaterna bland annat

a)

införa pantsystem, eller

| a) | införa pantsystem,
  genom att undersöka möjligheten att samordna eller harmonisera sådana system på EU-nivå,
  eller |
| --- | --- |

a)

införa pantsystem,
  genom att undersöka möjligheten att samordna eller harmonisera sådana system på EU-nivå,
  eller

genom att undersöka möjligheten att samordna eller harmonisera sådana system på EU-nivå,

| b) | fastställa mål för separat insamling för relevanta system för utökat producentansvar. |
| --- | --- |

b)

fastställa mål för separat insamling för relevanta system för utökat producentansvar.

| b) | fastställa mål för separat insamling för relevanta system för utökat producentansvar
  , inbegripet, om relevant, incitament för att överskrida målen. |
| --- | --- |

b)

fastställa mål för separat insamling för relevanta system för utökat producentansvar
  , inbegripet, om relevant, incitament för att överskrida målen.

, inbegripet, om relevant, incitament för att överskrida målen.

| c) | i enlighet med avfallshierarkin återvinna delar av plastavfallet kemiskt i form av polymerer, monomerer eller andra kemiska produkter eller energi genom kontrollerad förbränning. |
| --- | --- |

c)

c)

i enlighet med avfallshierarkin återvinna delar av plastavfallet kemiskt i form av polymerer, monomerer eller andra kemiska produkter eller energi genom kontrollerad förbränning.

i enlighet med avfallshierarkin återvinna delar av plastavfallet kemiskt i form av polymerer, monomerer eller andra kemiska produkter eller energi genom kontrollerad förbränning.

Kontrollerad förbränning är att föredra när plasten inte kan återvinnas på andra sätt till en försvarlig kostnad eller när materialåtervinning skulle innebära större koldioxidavtryck än förbränning.

Kontrollerad förbränning är att föredra när plasten inte kan återvinnas på andra sätt till en försvarlig kostnad eller när materialåtervinning skulle innebära större koldioxidavtryck än förbränning.

Motivering

Motivering

Nya pantsystem kan utgöra ett viktigt steg mot att ta itu med problemet, men ska om så är möjligt samordnas på EU-nivå.

Ett system med fasta mål för separat insamling bör alltid även inbegripa särskilda bonusar för regioner eller lokala myndigheter som vill överskrida målen, i syfte att undvika att de uppsatta målen demotiverar dem som har kommit längst.

I vissa fall måste dock delar av plastavfallet återvinnas kemiskt i form av polymerer, monomerer eller andra kemiska produkter eller energi genom kontrollerad förbränning.

Ändringsrekommendation 10

Ändringsrekommendation 10

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att informera konsumenter av de plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del G i bilagan och fiskeredskap som innehåller plast om följande: | Medlemsstaterna ska
  i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna
  vidta
  nödvändiga
  åtgärder för att informera konsumenter av de plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del G i bilagan och fiskeredskap som innehåller plast om följande: |
| a) | Tillgängliga återanvändningssystem och avfallshanteringsalternativ för dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast samt bästa praxis för sund avfallshantering som utförs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att informera konsumenter av de plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del G i bilagan och fiskeredskap som innehåller plast om följande:

Medlemsstaterna ska
  i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna
  vidta
  nödvändiga
  åtgärder för att informera konsumenter av de plastartiklar för engångsbruk som förtecknas i del G i bilagan och fiskeredskap som innehåller plast om följande:

i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna

nödvändiga

a)

Tillgängliga återanvändningssystem och avfallshanteringsalternativ för dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast samt bästa praxis för sund avfallshantering som utförs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2008/98/EG.

| a) | Tillgängliga återanvändningssystem och avfallshanteringsalternativ för dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast samt bästa praxis för sund avfallshantering som utförs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

a)

Tillgängliga återanvändningssystem och avfallshanteringsalternativ för dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast samt bästa praxis för sund avfallshantering som utförs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2008/98/EG.

| b) | Effekterna av nedskräpning och annat olämpligt bortskaffande av dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast på miljön, i synnerhet på den marina miljön. |
| --- | --- |

b)

Effekterna av nedskräpning och annat olämpligt bortskaffande av dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast på miljön, i synnerhet på den marina miljön.

| b) | Effekterna av nedskräpning och annat olämpligt bortskaffande av dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast på miljön, i synnerhet på den marina miljön. |
| --- | --- |

b)

Effekterna av nedskräpning och annat olämpligt bortskaffande av dessa produkter och fiskeredskap som innehåller plast på miljön, i synnerhet på den marina miljön.

Motivering

Motivering

Lokala och regionala myndigheters viktiga roll i insamling och hantering av avfall måste beaktas i medvetandehöjande åtgärder i samarbete med medlemsstaterna.

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Varje medlemsstat ska säkerställa att de åtgärder som vidtas för att införliva och genomföra detta direktiv utgör en integrerad del av och är förenliga med dess program och åtgärder som genomförs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2008/56/EG för de medlemsstater som har marina vatten, de åtgärdsprogram som genomförs i enlighet med artikel 11 i direktiv 2000/60/EG, de avfallsplaner och avfallsförebyggande program som genomförs i enlighet med artiklarna 28 och 29 i direktiv 2008/98/EG samt de mottagnings- och hanteringsplaner för avfall som genomförs enligt unionslagstiftningen för hantering av avfall från fartyg. | Varje medlemsstat ska säkerställa att de åtgärder som vidtas för att införliva och genomföra detta direktiv utgör en integrerad del av och är förenliga med dess program och åtgärder som genomförs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2008/56/EG för de medlemsstater som har marina vatten, de åtgärdsprogram som genomförs i enlighet med artikel 11 i direktiv 2000/60/EG, de avfallsplaner och avfallsförebyggande program som genomförs i enlighet med artiklarna 28 och 29 i direktiv 2008/98/EG samt de mottagnings- och hanteringsplaner för avfall som genomförs enligt unionslagstiftningen för hantering av avfall från fartyg. |
| De åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att införliva och genomföra artiklarna 4–9 ska vara förenliga med unionens livsmedelslagstiftning i syfte att säkerställa att livsmedelshygienen och
  livsmedelssäkerheten
  inte äventyras. | De åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att införliva och genomföra artiklarna 4–9 ska vara förenliga med unionens
  konsumentskydds- och
  livsmedelslagstiftning i syfte att säkerställa att livsmedelshygienen och
  konsumentsäkerheten
  inte äventyras. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Varje medlemsstat ska säkerställa att de åtgärder som vidtas för att införliva och genomföra detta direktiv utgör en integrerad del av och är förenliga med dess program och åtgärder som genomförs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2008/56/EG för de medlemsstater som har marina vatten, de åtgärdsprogram som genomförs i enlighet med artikel 11 i direktiv 2000/60/EG, de avfallsplaner och avfallsförebyggande program som genomförs i enlighet med artiklarna 28 och 29 i direktiv 2008/98/EG samt de mottagnings- och hanteringsplaner för avfall som genomförs enligt unionslagstiftningen för hantering av avfall från fartyg.

Varje medlemsstat ska säkerställa att de åtgärder som vidtas för att införliva och genomföra detta direktiv utgör en integrerad del av och är förenliga med dess program och åtgärder som genomförs i enlighet med artikel 13 i direktiv 2008/56/EG för de medlemsstater som har marina vatten, de åtgärdsprogram som genomförs i enlighet med artikel 11 i direktiv 2000/60/EG, de avfallsplaner och avfallsförebyggande program som genomförs i enlighet med artiklarna 28 och 29 i direktiv 2008/98/EG samt de mottagnings- och hanteringsplaner för avfall som genomförs enligt unionslagstiftningen för hantering av avfall från fartyg.

De åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att införliva och genomföra artiklarna 4–9 ska vara förenliga med unionens livsmedelslagstiftning i syfte att säkerställa att livsmedelshygienen och
  livsmedelssäkerheten
  inte äventyras.

livsmedelssäkerheten

De åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att införliva och genomföra artiklarna 4–9 ska vara förenliga med unionens
  konsumentskydds- och
  livsmedelslagstiftning i syfte att säkerställa att livsmedelshygienen och
  konsumentsäkerheten
  inte äventyras.

konsumentskydds- och

konsumentsäkerheten

Motivering

Motivering

Det är avgörande att säkerställa att förpackningens funktion och den viktiga roll den spelar i att tillhandahålla höga standarder för livsmedelshygien, livsmedelssäkerhet, folkhälsa och konsumentskydd inte äventyras.

Ändringsrekommendation 12

Ändringsrekommendation 12

Artikel 15.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska lämna in en rapport om de huvudsakliga resultaten av den utvärdering som genomförts i enlighet med punkt 1 till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. | 2.   Kommissionen ska lämna in en rapport om de huvudsakliga resultaten av den utvärdering som genomförts i enlighet med punkt 1 till Europaparlamentet, rådet
  , Regionkommittén
  och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Kommissionen ska lämna in en rapport om de huvudsakliga resultaten av den utvärdering som genomförts i enlighet med punkt 1 till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

2.   Kommissionen ska lämna in en rapport om de huvudsakliga resultaten av den utvärdering som genomförts i enlighet med punkt 1 till Europaparlamentet, rådet
  , Regionkommittén
  och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

Motivering

Motivering

Det här direktivet har stor betydelse för lokala och regionala myndigheter, i synnerhet för deras roll inom insamling och hantering av avfall. Europeiska regionkommittén måste inkluderas i utvärderings- och översynsprocessen.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänt

Allmänt

| 1. | ReK understryker att plast i dess många användningsformer är mycket viktigt för det moderna samhället och att dess säkerhet och effektivitet håller på att förbättras. Samtidigt har nackdelarna med plastavfall har blivit helt uppenbara och det behövs kraftfulla åtgärder för att lösa problemet. |
| --- | --- |

1.

ReK understryker att plast i dess många användningsformer är mycket viktigt för det moderna samhället och att dess säkerhet och effektivitet håller på att förbättras. Samtidigt har nackdelarna med plastavfall har blivit helt uppenbara och det behövs kraftfulla åtgärder för att lösa problemet.

| 2. | Vi välkomnar kommissionens förslag till direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön, men noterar att dess tillämpningsområde är tämligen begränsat. I stället för att bara göra en förteckning över ett begränsat antal plastföremål som påträffas på stränder och förbjuda dem krävs på lång sikt en mer heltäckande ansats i enlighet med EU-strategin för plast och EU:s strategi för en cirkulär ekonomi för att främja de grundläggande förändringar som är nödvändiga för att ta itu med det här problemet och som även omfattar alla miljöer, samt en bred politisk samstämmighet med paketet om den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

2.

Vi välkomnar kommissionens förslag till direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön, men noterar att dess tillämpningsområde är tämligen begränsat. I stället för att bara göra en förteckning över ett begränsat antal plastföremål som påträffas på stränder och förbjuda dem krävs på lång sikt en mer heltäckande ansats i enlighet med EU-strategin för plast och EU:s strategi för en cirkulär ekonomi för att främja de grundläggande förändringar som är nödvändiga för att ta itu med det här problemet och som även omfattar alla miljöer, samt en bred politisk samstämmighet med paketet om den cirkulära ekonomin.

| 3. | I detta sammanhang ber vi Europeiska kommissionen att presentera en omfattande konsekvensbedömning som tydligt anger de föreslagna åtgärdernas sociala, ekonomiska och miljömässiga följder. |
| --- | --- |

3.

I detta sammanhang ber vi Europeiska kommissionen att presentera en omfattande konsekvensbedömning som tydligt anger de föreslagna åtgärdernas sociala, ekonomiska och miljömässiga följder.

| 4. | ReK efterlyser tydligare definitioner av begreppen ”plast” och ”plastartiklar för engångsbruk” särskilt definitionen av ”plastartiklar för engångsbruk”, som ofta är produkter som är helt eller delvis tillverkade av plast. IUPAC:s (International Union of Pure and Applied Chemistry) definition rekommenderas här. |
| --- | --- |

4.

ReK efterlyser tydligare definitioner av begreppen ”plast” och ”plastartiklar för engångsbruk” särskilt definitionen av ”plastartiklar för engångsbruk”, som ofta är produkter som är helt eller delvis tillverkade av plast. IUPAC:s (International Union of Pure and Applied Chemistry) definition rekommenderas här.

| 5. | Enligt EU:s lagstiftning är det olagligt att dumpa plastavfall i deponier. Om inte ny teknik och nya metoder för plaståtervinning utvecklas snabbt finns det dock en risk att förbudet kommer att leda till ökade transporter av plastavfall till tredje länder med mindre utvecklade avfallshanteringssystem och en otillräcklig plaståtervinning, vilket kan komma att öka det marina plastavfallet. |
| --- | --- |

5.

Enligt EU:s lagstiftning är det olagligt att dumpa plastavfall i deponier. Om inte ny teknik och nya metoder för plaståtervinning utvecklas snabbt finns det dock en risk att förbudet kommer att leda till ökade transporter av plastavfall till tredje länder med mindre utvecklade avfallshanteringssystem och en otillräcklig plaståtervinning, vilket kan komma att öka det marina plastavfallet.

| 6. | ReK understryker att EU:s plaststrategi redan omfattar särskilda åtgärder för mikroplast, som också är kopplade till plastskräp. |
| --- | --- |

6.

ReK understryker att EU:s plaststrategi redan omfattar särskilda åtgärder för mikroplast, som också är kopplade till plastskräp.

| 7. | Kommittén upprepar sin uppmaning om att minska plastavfallet i alla avseenden, för att skydda såväl havsmiljöer som ekosystemen i allmänhet. Det är mycket viktigt att öka återvinningen och materialåtervinningen av plast, i enlighet med avfallshierarkin. |
| --- | --- |

7.

Kommittén upprepar sin uppmaning om att minska plastavfallet i alla avseenden, för att skydda såväl havsmiljöer som ekosystemen i allmänhet. Det är mycket viktigt att öka återvinningen och materialåtervinningen av plast, i enlighet med avfallshierarkin.

Överensstämmelse med befintliga principer

Överensstämmelse med befintliga principer

| 8. | ReK betonar att plast har en mängd användningsområden, där den begränsar och förhindrar andra förluster, exempelvis livsmedelsförpackningar som används för att minska kvalitativa och kvantitativa näringsmässiga förluster. |
| --- | --- |

8.

ReK betonar att plast har en mängd användningsområden, där den begränsar och förhindrar andra förluster, exempelvis livsmedelsförpackningar som används för att minska kvalitativa och kvantitativa näringsmässiga förluster.

| 9. | I EU:s plaststrategi framhålls biologiskt nedbrytbar plast som ett alternativ till mekanisk och kemisk materialåtervinning när det löser problem i samband med kontaminering. Pappförpackningar bör i större utsträckning användas som ett alternativ här. |
| --- | --- |

9.

I EU:s plaststrategi framhålls biologiskt nedbrytbar plast som ett alternativ till mekanisk och kemisk materialåtervinning när det löser problem i samband med kontaminering. Pappförpackningar bör i större utsträckning användas som ett alternativ här.

| 10. | Enligt ramdirektivet om en marin strategi ska medlemsstaterna uppnå en god miljöstatus för sina marina vatten senast 2020. Kraven är särskilt stränga för känsliga ekosystem, t.ex. grunt vatten och nordiska akvatiska system, på grund av känsligheten hos dessa naturliga miljöer och deras långsamma återhämtning från stress. Direktivet bör utvidgas till att omfatta hela det akvatiska ekosystemet. |
| --- | --- |

10.

Enligt ramdirektivet om en marin strategi ska medlemsstaterna uppnå en god miljöstatus för sina marina vatten senast 2020. Kraven är särskilt stränga för känsliga ekosystem, t.ex. grunt vatten och nordiska akvatiska system, på grund av känsligheten hos dessa naturliga miljöer och deras långsamma återhämtning från stress. Direktivet bör utvidgas till att omfatta hela det akvatiska ekosystemet.

| 11. | ReK betonar i linje med direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse att moderna vattenreningsverk effektivt kan avskilja makroplastföroreningar, och uppmanar till att denna teknik ska tillämpas på ett konsekvent sätt i hela Europa. Samtidigt medför marktäckningsmaterial som produceras av slam från avloppsreningsvatten en risk för mikroplastavfall. Det måste utvecklas fler metoder för att avskilja plastavfall från konstgjort marktäckningsmaterial. |
| --- | --- |

11.

ReK betonar i linje med direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse att moderna vattenreningsverk effektivt kan avskilja makroplastföroreningar, och uppmanar till att denna teknik ska tillämpas på ett konsekvent sätt i hela Europa. Samtidigt medför marktäckningsmaterial som produceras av slam från avloppsreningsvatten en risk för mikroplastavfall. Det måste utvecklas fler metoder för att avskilja plastavfall från konstgjort marktäckningsmaterial.

| 12. | Kommittén är övertygad om att avrinningsvatten, dränering av regnvatten och smältande snö i städer måste beaktas i förslaget. När den globala uppvärmningen leder till extrem nederbörd bör snödumpning i hav och sjöar förbjudas. |
| --- | --- |

12.

Kommittén är övertygad om att avrinningsvatten, dränering av regnvatten och smältande snö i städer måste beaktas i förslaget. När den globala uppvärmningen leder till extrem nederbörd bör snödumpning i hav och sjöar förbjudas.

| 13. | ReK påpekar att förslaget endast behandlar en del av problemet med marint plastskräp. Sjöfarts- och båtsportsverksamhet i europeiska hav bör noga kontrolleras och regleras för att förhindra avfallsdumpning i hav och sörja för avfallshantering på land, särskilt i Medelhavet och Östersjön. |
| --- | --- |

13.

ReK påpekar att förslaget endast behandlar en del av problemet med marint plastskräp. Sjöfarts- och båtsportsverksamhet i europeiska hav bör noga kontrolleras och regleras för att förhindra avfallsdumpning i hav och sörja för avfallshantering på land, särskilt i Medelhavet och Östersjön.

Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet) och proportionalitetsprincipen

Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet) och proportionalitetsprincipen

| 14. | Vi inser att problemet med plastföroreningar och marint skräp är gränsöverskridande till sin natur och därför inte kan hanteras på egen hand av medlemsstater som delar samma hav och vattenvägar. Av denna anledning samt på grund av behovet av att undvika en fragmentering av den inre marknaden anser ReK att det föreliggande förslaget tillför genuint mervärde på EU-nivå och ligger i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

14.

Vi inser att problemet med plastföroreningar och marint skräp är gränsöverskridande till sin natur och därför inte kan hanteras på egen hand av medlemsstater som delar samma hav och vattenvägar. Av denna anledning samt på grund av behovet av att undvika en fragmentering av den inre marknaden anser ReK att det föreliggande förslaget tillför genuint mervärde på EU-nivå och ligger i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 15. | Vi vill understryka att problemet bör åtgärdas vid källan och bör lösas genom att minska det icke nedbrytbara plastavfall som kommer in i ekonomin. I de fall problem dock måste åtgärdas nedströms, till exempel när regionala och kommunala vattenreningsanläggningar måste hantera rening av mikroplaster, ska regionerna och kommunerna kompenseras med full med kostnadstäckning för dessa åtgärder och kostnaderna ska avkrävas producenterna. |
| --- | --- |

15.

Vi vill understryka att problemet bör åtgärdas vid källan och bör lösas genom att minska det icke nedbrytbara plastavfall som kommer in i ekonomin. I de fall problem dock måste åtgärdas nedströms, till exempel när regionala och kommunala vattenreningsanläggningar måste hantera rening av mikroplaster, ska regionerna och kommunerna kompenseras med full med kostnadstäckning för dessa åtgärder och kostnaderna ska avkrävas producenterna.

| 16. | Vi är övertygade om att återvinning av plastavfall bör ske i närheten av den plats där avfallet slängdes för att undvika transporter. |
| --- | --- |

16.

Vi är övertygade om att återvinning av plastavfall bör ske i närheten av den plats där avfallet slängdes för att undvika transporter.

| 17. | ReK efterlyser en ändrad produktutformning och en övergång till mer hållbara plaster och alternativ till plast. På grund av risken för fragmentering av marknaden bör medlemsstaterna enas om ett gemensamt pantsystem för plastförpackningar, särskilt förpackningar av vätskor. När det gäller kapsyler och lock till dryckesförpackningar, vore det lämpligt att använda återvinningsbara fiberbaserade lösningar. När det gäller engångsprodukter, särskilt hygienprodukter, bör EU främja biologiskt nedbrytbara alternativ. |
| --- | --- |

17.

ReK efterlyser en ändrad produktutformning och en övergång till mer hållbara plaster och alternativ till plast. På grund av risken för fragmentering av marknaden bör medlemsstaterna enas om ett gemensamt pantsystem för plastförpackningar, särskilt förpackningar av vätskor. När det gäller kapsyler och lock till dryckesförpackningar, vore det lämpligt att använda återvinningsbara fiberbaserade lösningar. När det gäller engångsprodukter, särskilt hygienprodukter, bör EU främja biologiskt nedbrytbara alternativ.

| 18. | Kommittén stöder tillämpningen av principen om att förorenaren betalar, även när det gäller fiskeredskap, och betonar behovet att införa nya lösningar för miljövänliga fiskeredskap, bland annat biologiskt nedbrytbara alternativ till överkomligt pris, och, om möjligt, utrusta nät med spårningsteknik och upprätta ett digitalt rapporteringssystem för förlorad utrustning. |
| --- | --- |

18.

Kommittén stöder tillämpningen av principen om att förorenaren betalar, även när det gäller fiskeredskap, och betonar behovet att införa nya lösningar för miljövänliga fiskeredskap, bland annat biologiskt nedbrytbara alternativ till överkomligt pris, och, om möjligt, utrusta nät med spårningsteknik och upprätta ett digitalt rapporteringssystem för förlorad utrustning.

| 19. | Med tanke på skillnaderna mellan medlemsstaterna och hur de organiserar sin avfallshantering, menar vi att det behövs mer flexibilitet kring de lämpligaste metoderna för att hantera alla icke återvinningsbara plasttyper. Det finns ett behov av att utveckla ett system för avfallsinsamling som samlar in det plastavfall som uppstår under kommersiell verksamhet till havs eller som samlas in i marina miljöer i syfte att förhindra att avfall dumpas till havs. |
| --- | --- |

19.

Med tanke på skillnaderna mellan medlemsstaterna och hur de organiserar sin avfallshantering, menar vi att det behövs mer flexibilitet kring de lämpligaste metoderna för att hantera alla icke återvinningsbara plasttyper. Det finns ett behov av att utveckla ett system för avfallsinsamling som samlar in det plastavfall som uppstår under kommersiell verksamhet till havs eller som samlas in i marina miljöer i syfte att förhindra att avfall dumpas till havs.

Föreslagna åtgärder

Föreslagna åtgärder

| 20. | Vi stöder de fyra alternativ eller scenarier som presenteras i dokumentet. Informationskampanjer, frivilliga åtgärder och märkning skulle kunna öka allmänhetens medvetenhet och därmed påverka konsumenternas beteende. Frågan är huruvida detta skulle räcka för att förändra människors faktiska beteende på lång sikt, vilket är själva kärnan i problemet. |
| --- | --- |

20.

Vi stöder de fyra alternativ eller scenarier som presenteras i dokumentet. Informationskampanjer, frivilliga åtgärder och märkning skulle kunna öka allmänhetens medvetenhet och därmed påverka konsumenternas beteende. Frågan är huruvida detta skulle räcka för att förändra människors faktiska beteende på lång sikt, vilket är själva kärnan i problemet.

| 21. | ReK föreslår följande åtgärder:






  a. | Märkningskrav är viktigt för att informera konsumenterna om lämpligt bortskaffande av avfall eller vilka bortskaffandesätt eller metoder som bör undvikas (i synnerhet för engångsartiklar av fiber såsom våtservetter), men det krävs aktivt stöd för att utveckla miljömässigt hållbara alternativ, såsom biologiskt nedbrytbara icke-vävda produkter. |
| --- | --- | --- |

21.

ReK föreslår följande åtgärder:

a.

Märkningskrav är viktigt för att informera konsumenterna om lämpligt bortskaffande av avfall eller vilka bortskaffandesätt eller metoder som bör undvikas (i synnerhet för engångsartiklar av fiber såsom våtservetter), men det krävs aktivt stöd för att utveckla miljömässigt hållbara alternativ, såsom biologiskt nedbrytbara icke-vävda produkter.

| b. | Begränsningarna för utsläppande på marknaden av plastartiklar för engångsbruk för vilka det finns lättillgängliga alternativ bör utvidgas betydligt och omfatta fler engångsartiklar än t.ex. sugrör. |
| --- | --- |

b.

Begränsningarna för utsläppande på marknaden av plastartiklar för engångsbruk för vilka det finns lättillgängliga alternativ bör utvidgas betydligt och omfatta fler engångsartiklar än t.ex. sugrör.

| c. | De allmänna minskningsmålen, särskilt för serveringsförpackningar (för snabbmat, t.ex. muggar, livsmedelsförpackningar) bör skärpas, med rekommendationer om återvinningsbara och biologiskt nedbrytbara alternativ, samtidigt som medlemsstaterna ges utrymme att själva välja hur de ska uppnås. |
| --- | --- |

c.

De allmänna minskningsmålen, särskilt för serveringsförpackningar (för snabbmat, t.ex. muggar, livsmedelsförpackningar) bör skärpas, med rekommendationer om återvinningsbara och biologiskt nedbrytbara alternativ, samtidigt som medlemsstaterna ges utrymme att själva välja hur de ska uppnås.

| d. | Åtaganden från återförsäljare för att minimera försäljningen av plastartiklar för engångsbruk på grundval av bindande överenskommelser kan erbjudas som ett alternativ till utökat producentansvar för alla produkter som inte omfattas av marknadsbegränsningsåtgärder. |
| --- | --- |

d.

Åtaganden från återförsäljare för att minimera försäljningen av plastartiklar för engångsbruk på grundval av bindande överenskommelser kan erbjudas som ett alternativ till utökat producentansvar för alla produkter som inte omfattas av marknadsbegränsningsåtgärder.

| e. | Där plastanvändning är nödvändigt i primärproduktionen av livsmedel (t.ex. fiskeredskap och plastfilmer inom jordbruket), bör man sörja för nya tekniska lösningar för att samla in materialet efter varje användning och ekonomiska incitament för återvinning och återanvändning. |
| --- | --- |

e.

Där plastanvändning är nödvändigt i primärproduktionen av livsmedel (t.ex. fiskeredskap och plastfilmer inom jordbruket), bör man sörja för nya tekniska lösningar för att samla in materialet efter varje användning och ekonomiska incitament för återvinning och återanvändning.

| f. | Produktutformningsåtgärderna bör också utvidgas till att omfatta tjänsteutformning, såsom redan är fallet i flera medlemsstater (t.ex. dryckesflaskor där korken är fäst vid flaskan). |
| --- | --- |

f.

Produktutformningsåtgärderna bör också utvidgas till att omfatta tjänsteutformning, såsom redan är fallet i flera medlemsstater (t.ex. dryckesflaskor där korken är fäst vid flaskan).

| 22. | Vi vill att direktivet om förpackningar och förpackningsavfall, som fastställer mål för minskad förbrukning för tunna plastbärkassar och mycket tunna plastbärkassar, ska utvidgas till att omfatta alla tunna förpackningsmaterial som tillverkas av icke nedbrytbara material. |
| --- | --- |

22.

Vi vill att direktivet om förpackningar och förpackningsavfall, som fastställer mål för minskad förbrukning för tunna plastbärkassar och mycket tunna plastbärkassar, ska utvidgas till att omfatta alla tunna förpackningsmaterial som tillverkas av icke nedbrytbara material.

| 23. | ReK föreslår att fiskeredskap ska tillhandahållas genom leasingavtal där ett separat företag ansvarar för materialinsamling och materialåtervinning. Tekniska åtgärder för att upptäcka och hitta förlorade fiskeredskap skulle kunna utvecklas. |
| --- | --- |

23.

ReK föreslår att fiskeredskap ska tillhandahållas genom leasingavtal där ett separat företag ansvarar för materialinsamling och materialåtervinning. Tekniska åtgärder för att upptäcka och hitta förlorade fiskeredskap skulle kunna utvecklas.

| 24. | Konsumentförpackningar med polymerbeläggning som inte fylls på på försäljningsstället, exempelvis mjölkkartonger, bör inte omfattas av definitionen för ”plastartikel för engångsbruk”. |
| --- | --- |

24.

Konsumentförpackningar med polymerbeläggning som inte fylls på på försäljningsstället, exempelvis mjölkkartonger, bör inte omfattas av definitionen för ”plastartikel för engångsbruk”.

Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling

Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling

| 25. | ReK efterlyser incitament och stödåtgärder för mer än 50 000 små och medelstora företag inom plastsektorn för att ta fram alternativa produkter till icke-nedbrytbara engångsartiklar av plast. Det är viktigt att underlätta marknadstillträdet för nya alternativa material och alternativa produktutformningar genom innovationsprogram och investeringsstöd för att ändra processer. |
| --- | --- |

25.

ReK efterlyser incitament och stödåtgärder för mer än 50 000 små och medelstora företag inom plastsektorn för att ta fram alternativa produkter till icke-nedbrytbara engångsartiklar av plast. Det är viktigt att underlätta marknadstillträdet för nya alternativa material och alternativa produktutformningar genom innovationsprogram och investeringsstöd för att ändra processer.

| 26. | Vi anser att frivilliga avtal med återförsäljare för att begränsa försäljningen av engångsartiklar i plast bör främjas, under förutsättning att genomförandet och ändamålsenligheten kan övervakas ordentligt. |
| --- | --- |

26.

Vi anser att frivilliga avtal med återförsäljare för att begränsa försäljningen av engångsartiklar i plast bör främjas, under förutsättning att genomförandet och ändamålsenligheten kan övervakas ordentligt.

| 27. | Det är nödvändigt att ha marknadsbegränsningar för engångsplast som importeras till EU. |
| --- | --- |

27.

Det är nödvändigt att ha marknadsbegränsningar för engångsplast som importeras till EU.

Budgetkonsekvenser

Budgetkonsekvenser

| 28. | Kommittén betonar att incitament, stöd för utveckling och skärpt kontroll samt åtgärder för att rensa upp avfall från engångsartiklar i plast bör finansieras genom skatter på import och tillverkning av engångsplast. |
| --- | --- |

28.

Kommittén betonar att incitament, stöd för utveckling och skärpt kontroll samt åtgärder för att rensa upp avfall från engångsartiklar i plast bör finansieras genom skatter på import och tillverkning av engångsplast.

Bryssel den 10 oktober 2018.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/220 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/220

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Rena hamnar, rena hav – mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg

(2018/C 461/18)

| Föredragande: | Spyros SPYRIDON (EL–EPP), ledamot, kommunfullmäktige, Poros |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg, om upphävande av direktiv 2000/59/EG och ändring av direktiv 2009/16/EG och direktiv 2010/65/EU
  COM(2018) 33 final |

Föredragande:

Spyros SPYRIDON (EL–EPP), ledamot, kommunfullmäktige, Poros

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg, om upphävande av direktiv 2000/59/EG och ändring av direktiv 2009/16/EG och direktiv 2010/65/EU

COM(2018) 33 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Artikel 5 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska utvärdera och godkänna planen för mottagande och hantering av avfall, övervaka dess genomförande och säkerställa att den godkänns på nytt åtminstone vart
  tredje
  år efter det att den har godkänts eller godkänts på nytt, och efter det att hamnens verksamhet ändrats på ett betydande sätt. Dessa ändringar ska omfatta, men inte vara begränsade till, strukturella förändringar i trafik till hamnen, utveckling av ny infrastruktur, förändringar i efterfrågan och tillhandahållandet av mottagningsanordningar i hamn, och ny teknik för behandling ombord. | Medlemsstaterna ska utvärdera och godkänna planen för mottagande och hantering av avfall, övervaka dess genomförande och säkerställa att den godkänns på nytt åtminstone vart
  femte
  år efter det att den har godkänts eller godkänts på nytt, och efter det att hamnens verksamhet ändrats på ett betydande sätt. Dessa ändringar ska omfatta, men inte vara begränsade till, strukturella förändringar i trafik till hamnen, utveckling av ny infrastruktur, förändringar i efterfrågan och tillhandahållandet av mottagningsanordningar i hamn, och ny teknik för behandling ombord. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska utvärdera och godkänna planen för mottagande och hantering av avfall, övervaka dess genomförande och säkerställa att den godkänns på nytt åtminstone vart
  tredje
  år efter det att den har godkänts eller godkänts på nytt, och efter det att hamnens verksamhet ändrats på ett betydande sätt. Dessa ändringar ska omfatta, men inte vara begränsade till, strukturella förändringar i trafik till hamnen, utveckling av ny infrastruktur, förändringar i efterfrågan och tillhandahållandet av mottagningsanordningar i hamn, och ny teknik för behandling ombord.

Medlemsstaterna ska utvärdera och godkänna planen för mottagande och hantering av avfall, övervaka dess genomförande och säkerställa att den godkänns på nytt åtminstone vart
  femte
  år efter det att den har godkänts eller godkänts på nytt, och efter det att hamnens verksamhet ändrats på ett betydande sätt. Dessa ändringar ska omfatta, men inte vara begränsade till, strukturella förändringar i trafik till hamnen, utveckling av ny infrastruktur, förändringar i efterfrågan och tillhandahållandet av mottagningsanordningar i hamn, och ny teknik för behandling ombord.

Motivering

En förlängning av granskningsperioden kommer att hjälpa hamnarna att utvärdera effektiviteten av planen i tillämpning. Möjligheten återstår för en tidigare ändring och granskning vid betydande förändringar. Ändringsförslaget ligger i linje med pågående diskussioner i parlamentet och rådet.

Ändringsrekommendation 2

Artikel 7.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den information som avses i punkt 2 ska förvaras
  ombord
  under minst två år och ska på begäran tillhandahållas myndigheterna i medlemsstaterna. | Den information som avses i punkt 2 ska förvaras
  i referenssyfte
  under minst två år och ska på begäran tillhandahållas myndigheterna i medlemsstaterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den information som avses i punkt 2 ska förvaras
  ombord
  under minst två år och ska på begäran tillhandahållas myndigheterna i medlemsstaterna.

Den information som avses i punkt 2 ska förvaras
  i referenssyfte
  under minst två år och ska på begäran tillhandahållas myndigheterna i medlemsstaterna.

Motivering

EU bör undvika att skapa byråkratiska hinder i onödan. De kvitton som utfärdas till fartyget skulle kunna förvaras elektroniskt som skannade kopior.

Ändringsrekommendation 3

Artikel 8.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Avgifterna får differentieras med hänsyn till, exempelvis, fartygets kategori, typ och storlek och den typ av trafik fartyget används i, samt med hänsyn till tjänster som utförs utanför normala öppettider i hamnen. | Avgifterna får differentieras med hänsyn till, exempelvis, fartygets kategori, typ och storlek och den typ av
  verksamhet och
  trafik fartyget används i, samt med hänsyn till tjänster som utförs utanför normala öppettider i hamnen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Avgifterna får differentieras med hänsyn till, exempelvis, fartygets kategori, typ och storlek och den typ av trafik fartyget används i, samt med hänsyn till tjänster som utförs utanför normala öppettider i hamnen.

Avgifterna får differentieras med hänsyn till, exempelvis, fartygets kategori, typ och storlek och den typ av
  verksamhet och
  trafik fartyget används i, samt med hänsyn till tjänster som utförs utanför normala öppettider i hamnen.

Motivering

Ändringen gör det lättare att införa undantag för närsjöfart (till exempel ro-ro-fartyg). Dessa fartyg anlöper regelbundet samma hamnar, men skiljer sig från dem som används för schemalagd linjetrafik eftersom de inte nödvändigtvis följer en specifik rutt. Enligt både det nuvarande systemet och det system som diskuteras kommer det även i fortsättningen att vara omöjligt att uttryckligen differentiera avgifter.

Förslaget inbegriper också stödfartyg som är i drift i hamnarna.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 8.6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| För att säkerställa att avgifterna är rättvisa, öppna och icke-diskriminerande samt att de speglar kostnaderna för de anordningar och tjänster som tillhandahålls och, i förekommande fall, används, ska hamnanvändarna informeras om avgifternas belopp och grunden för beräkningen av dem. | För att säkerställa att avgifterna är rättvisa, öppna och icke-diskriminerande samt att de speglar kostnaderna för de anordningar och tjänster som tillhandahålls, och, i förekommande fall, används,
  inbegripet, i enlighet med de bestämmelser som är tillämpliga på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, kompensationskostnader som inte kan överskrida de faktiska kostnaderna plus en rimlig vinst utan överkompensation,
  ska hamnanvändarna informeras om avgifternas belopp och grunden för beräkningen av dem. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

För att säkerställa att avgifterna är rättvisa, öppna och icke-diskriminerande samt att de speglar kostnaderna för de anordningar och tjänster som tillhandahålls och, i förekommande fall, används, ska hamnanvändarna informeras om avgifternas belopp och grunden för beräkningen av dem.

För att säkerställa att avgifterna är rättvisa, öppna och icke-diskriminerande samt att de speglar kostnaderna för de anordningar och tjänster som tillhandahålls, och, i förekommande fall, används,
  inbegripet, i enlighet med de bestämmelser som är tillämpliga på tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, kompensationskostnader som inte kan överskrida de faktiska kostnaderna plus en rimlig vinst utan överkompensation,
  ska hamnanvändarna informeras om avgifternas belopp och grunden för beräkningen av dem.

Motivering

Ändringen gör det helt klart att arbetet med mottagande och hantering av avfall – som är obligatoriskt för både hamnar och fartyg – är en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Bestämmelsen betonar verksamhetens miljöaspekt.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 12.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska fastställa förfaranden för inspektioner av fiskefartyg med en bruttodräktighet under 100 ton samt av fritidsbåtar med en bruttodräktighet under 100 ton, för att säkerställa överensstämmelse med de tillämpliga kraven i detta direktiv. | Medlemsstaterna ska fastställa
  förenklade
  förfaranden för inspektioner av fiskefartyg med en bruttodräktighet under 100 ton samt av fritidsbåtar med en bruttodräktighet under 100 ton, för att säkerställa överensstämmelse med de tillämpliga kraven i detta direktiv
  och med proportionalitetsprincipen
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska fastställa förfaranden för inspektioner av fiskefartyg med en bruttodräktighet under 100 ton samt av fritidsbåtar med en bruttodräktighet under 100 ton, för att säkerställa överensstämmelse med de tillämpliga kraven i detta direktiv.

Medlemsstaterna ska fastställa
  förenklade
  förfaranden för inspektioner av fiskefartyg med en bruttodräktighet under 100 ton samt av fritidsbåtar med en bruttodräktighet under 100 ton, för att säkerställa överensstämmelse med de tillämpliga kraven i detta direktiv
  och med proportionalitetsprincipen
  .

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Sjöfartsverksamhet utgör en integrerad del av den cirkulära ekonomin

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar kommissionens meddelande och strategi för den cirkulära ekonomin. Att främja allmänhetens och företagens miljömedvetenhet och genomföra särskilda politiska strategier för att minska avfallet och återanvända produkter och material kommer att bidra till en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kommittén välkomnar därför att det nuvarande direktivet har inlemmats i strategin för den cirkulära ekonomin. Havsföroreningar orsakas visserligen främst av verksamheter på land, men vi bör inte bortse från det faktum att de också uppstår till följd av mänsklig verksamhet till sjöss. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ReK erinrar om att Marpolkonventionen fastställer ramen för hantering av avfall från fartyg, men att den inte omfattar några genomförandemekanismer. Genom detta direktiv ser man därför till att EU:s lagstiftning anpassas till internationella fördragsenliga skyldigheter, samtidigt som man klargör praktiska, rättsliga och ekonomiska uppgifter och skyldigheter avseende tillträde till fartyg i EU:s hamnar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kommittén beklagar att medlemsstaterna hittills har tolkat bestämmelserna i det tidigare direktivet på olika sätt, vilket leder till oklarheter för användare, hamnmyndigheter och mottagningsanläggningar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ReK betonar att utmaningen nu består i att skapa incitament att leverera avfall till hamnarna, utan att lägga en oproportionerlig ekonomisk börda på fartyg eller införa överdrivna administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommittén ställer sig bakom kommissionens förslag beträffande lämplig hantering av avfall från fartyg på land, ett viktigt steg för att uppnå miljöskyddsmålen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Det finns ett akut behov av att minska uppkomsten av plastavfall och främja den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ReK betonar därför att främjandet av den cirkulära ekonomin ombord på fartyg är särskilt viktigt. Detta innebär att besättningar och passagerare måste få utbildning i sortering och korrekt lagring av avfall. Utbildning och separat insamling är förstahandsåtgärder när det gäller återanvändning av produkter, och medför kostnader som måste beaktas vid prissättningen av hamntjänster. |
| --- | --- |

8.

| 9. | I syfte att förbättra hanteringen av avfall från fartyg och främja en cirkulär ekonomi är det viktigt att rederierna ges möjlighet att välja ut de företag som ska ansvara för avfallsmottagandet ur en förteckning över företag som certifierats för detta ändamål. |
| --- | --- |

9.

Direktivets betydande regionala dimension

| 10. | Mer än 700 hamnar i EU kommer att åläggas att genomföra det nya direktivet. Omkring 750 000 fartyg anlöper dessa hamnar årligen, från alla medlemsstater. Dessa fartyg ger upphov till mellan fem och sju miljoner ton oljehaltiga restprodukter och mer än en miljon ton fast avfall per år, ett faktum som man måste ta itu med. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kommittén är medveten om det nya direktivets potentiella inverkan på regionala hamnar, särskilt de som ligger i de yttersta randområdena och i närheten av hamnar i tredjeländer som inte kommer att omfattas av direktivet. Till exempel kommer kostnaden för utveckling av den nödvändiga infrastrukturen, betalningen av en obligatorisk avgift och den obligatoriska avlämningen av avfall att öka hamnarnas administrativa kostnader. Dessa kostnader kommer att överföras på användarna och påverkar därmed konkurrenskraften, i synnerhet när det gäller regionala hamnar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kommittén påpekar om att varje medlemsstat hade frihet att utforma avgiftssystemet skulle det kunna leda till regional diskriminering när det gäller ansvaret för mottagning av avfall och bidrag till infrastruktur- och förvaltningskostnader. Därför bör unionen noggrant kontrollera metoderna för beräkning av de avgifter varje medlemsstat föreslår. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Det är också oroande att direktivet, om det i viss utsträckning genomförs av hamnar i EU utan att liknande åtgärder vidtas när det gäller tredjeländers hamnar (i synnerhet i havsbassängerna), endast kommer att få en begränsad inverkan ur miljösynpunkt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | ReK anser att det är mycket positivt att kommissionen ger frågan om hamnars avfallshantering en regional dimension, med utgångspunkt i artikel 5 i det föreslagna direktivet. Detta gör det möjligt för medlemsstater, lokala och regionala myndigheter samt hamnanvändare att utarbeta planer för avlämning och hantering av avfall som på ett lämpligt sätt involverar varje hamn, i enlighet med lokala förutsättningar och behov, och möjliggör en bredare regional planering utan att utesluta eventuella gränsöverskridande partnerskap. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Av ovanstående ekonomiska och miljörelaterade skäl föreslås att insatser görs för att tillämpa direktivet mer allmänt på alla hamnar i havsbassängerna och angränsande områden med hjälp av incitament och belöningar och genom mer omfattande program för samarbete inom avfallshantering. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Kommittén välkomnar att programmen diversifieras på ett sätt som beaktar varje hamns specifika situation och möjligheter, beroende på vilken typ av trafik de är inriktade på. |
| --- | --- |

16.

| 17. | ReK påpekar att hamnmyndigheterna, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, även i fortsättningen måste ha nödvändig flexibilitet när det gäller att fastställa hamnavgifter och avgifter, och uppmanar dessa myndigheter att göra alla tänkbara ansträngningar för att se till att avgifterna beräknas med full insyn och proportionalitet i enlighet med bestämmelserna i direktivet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kommittén ställer sig bakom den femåriga tidsramen för översynen av programmen för mottagande och hantering. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ReK förväntar sig att det föreslagna direktivet kommer att ha en positiv inverkan på forskningen om avfallshantering och främja de europeiska regionernas konkurrenskraft när det gäller turism och livskvalitet. |
| --- | --- |

19.

De tydligare förfarandena är ett steg i rätt riktning

| 20. | Kommittén betonar att rester från avgasreningssystem också bör bortskaffas på lämpligt sätt och inte hamna i havet. Därför uppmanar vi kommissionen att tillhandahålla riktlinjer för en korrekt hantering av sådana restprodukter, och medlemsstaterna bör undersöka hur man kan ta hand om denna typ av avfall i hamnarna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | ReK konstaterar att fiskeriindustrin både är en källa till och ett offer för marin nedskräpning. För att åtgärda problemet med passivt insamlat avfall har lokala initiativ såsom Fishing for litter framgångsrikt införts, där passivt insamlat avfall kan hanteras kostnadsfritt, även om hamnen tar ut direktavgifter för leverans av avfall. ReK välkomnar en introduktion av ett system med ”ingen speciellt avgift”, men vill betona att passivt insamlat avfall – en potentiell inkomstkälla för mottagningsanordningar i hamnar vid återvinning – även i fortsättningen bör få lämnas avgiftsfritt, oberoende av mängd, för att säkerställa att hämtning och transport av avfall till en återvinningsstation löper smidigt. Detta innebär att ingen avgift bör tas ut om ett fiskefartyg enbart har passivt insamlat avfall. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Mot bakgrund av detta föreslår kommittén att man överväger möjligheten att inbegripa rester från avgasreningssystem i det avfall för avlämning som täcks av en generell avgift, inte minst i områden som omfattas av systemet för miljöskydd och kontrollerade utsläpp, såsom Östersjön. |
| --- | --- |

22.

| 23. | ReK påpekar att införandet av en generell avgift skulle utgöra ett viktigt incitament för avlämning av avfall. Inga åtgärder vidtas dock för att minska uppkomsten av avfall vid källan, vilket strider mot principen om att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Beräkningen av den generella avgiften kanske inte kan grunda sig på de mottagande företagens prognoser över verkliga behov. Det kan därför vara svårt att fastställa den på ett öppet sätt. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kommittén konstaterar att hamnanläggningarnas mottagningsförfaranden måste vara snabba och effektiva för att undvika onödiga förseningar och ytterligare kostnader för fartygen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | ReK föreslår att man inför ett tydligt system som innebär att rederierna, utifrån en förteckning över certifierade företag, kan välja vilket eller vilka företag som ska ansvara för att ta emot och hantera deras avfall, beroende på dess typ. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kommittén välkomnar avsikten att definiera begreppet ”gröna fartyg” – en åtgärd som skulle kunna leda till minskade avgifter och som ligger i linje med principen om att förorenaren betalar. Det är dock mycket viktigt att man diskuterar och definierar ”gröna fartyg” på internationell nivå snarare än på EU-nivå. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Bristen på kontroller kan, i likhet med alltför höga avgifter, leda till att avfall dumpas i havet, vilket påverkar de marina ekosystemen och de omkringliggande områdena negativt ur inte bara miljömässig utan också ekonomisk synvinkel. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Hamnverksamheten är i sig skadlig för den naturliga miljön. Det är därför nödvändigt att få de berörda myndigheterna att klart och tydligt inse att mottagandet och hanteringen av sjöfartsavfall, som är en gemensam skyldighet för fartyg och hamnar, inte får utgöra en vinstdrivande verksamhet för hamnar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Kommittén uppmanar kommissionen att överväga lägre avgifter för fartyg som bedriver närsjöfart. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Återvinningsbara material tillhör fartyget: hanteringen av sådana material kan vara en lönsam verksamhet av kommersiellt intresse. Denna viktiga aspekt måste återspeglas i avgifterna för avlämning av avfall som samlats in till havs och de återvinningsbara material som är ett resultat av denna verksamhet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Samtidigt uppmanar ReK de behöriga myndigheterna och aktörerna att ytterligare utveckla system för att utnyttja det marina avfallet och därmed bidra aktivt till den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kommissionen uppmanas att ytterligare klargöra innebörden av ”tillräcklig lagringskapacitet”, i samarbete med Internationella sjöfartsorganisationen, för att begränsa hamnarnas möjlighet att skönsmässigt avgöra detta och minska den resulterande osäkerheten för användarna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ReK efterlyser införandet av en tidsfrist för ett snabbt genomförande av digitaliseringen av anmälningsförfaranden och kontroller, samt en standardisering av den dokumentation som är obligatorisk för alla hamnar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Att hålla fartygsoperatörer och hamnmyndigheter informerade om eventuella påföljder vid överträdelser kommer på ett betydande sätt att främja den nya ordningens öppenhet för insyn och dess efterlevnad. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kommittén uppmanar därför medlemsstaterna att så långt som möjligt inrätta en gemensam ram för påföljder, i syfte att undvika illojal konkurrens eller att aktörerna väljer den hamn som har fördelaktigast villkor. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Kommittén konstaterar att kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna när det gäller tillämpning av EU-omfattande regler för mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg. |
| --- | --- |

37.

Bryssel den 10 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/225 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/225

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Riskbedömning i livsmedelskedjan

(2018/C 461/19)

| Huvudföredragande: | Miloslav REPASKÝ (SK-EA), ledamot, regionfullmäktige, Prešov |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Riskbedömning i livsmedelskedjan
  COM(2018) 179 final |

Huvudföredragande:

Miloslav REPASKÝ (SK-EA), ledamot, regionfullmäktige, Prešov

Referensdokument:

Riskbedömning i livsmedelskedjan

COM(2018) 179 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Skäl 4 i förslaget till förordning

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Det är därför nödvändigt att säkerställa en övergripande och kontinuerlig riskkommunikation under hela riskanalysen med deltagande av riskbedömare och riskhanterare på både unionsnivå och nationell nivå. Detta bör kombineras med en öppen dialog mellan samtliga berörda parter för att säkerställa enhetlighet och konsekvens i riskanalysen. | Det är därför nödvändigt att säkerställa en övergripande och kontinuerlig riskkommunikation under hela riskanalysen med deltagande av riskbedömare och riskhanterare på både unionsnivå och nationell nivå. Detta bör kombineras med en öppen dialog mellan samtliga berörda parter
  , t.ex. konsumenter och konsumentorganisationer,
  för att säkerställa
  att allmänintresset går först och att det råder
  enhetlighet och konsekvens i riskanalysen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Det är därför nödvändigt att säkerställa en övergripande och kontinuerlig riskkommunikation under hela riskanalysen med deltagande av riskbedömare och riskhanterare på både unionsnivå och nationell nivå. Detta bör kombineras med en öppen dialog mellan samtliga berörda parter för att säkerställa enhetlighet och konsekvens i riskanalysen.

Det är därför nödvändigt att säkerställa en övergripande och kontinuerlig riskkommunikation under hela riskanalysen med deltagande av riskbedömare och riskhanterare på både unionsnivå och nationell nivå. Detta bör kombineras med en öppen dialog mellan samtliga berörda parter
  , t.ex. konsumenter och konsumentorganisationer,
  för att säkerställa
  att allmänintresset går först och att det råder
  enhetlighet och konsekvens i riskanalysen.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 8 i förslaget till förordning

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Den allmänna planen bör fastställa vilka centrala faktorer som ska beaktas när riskkommunikationsåtgärder övervägs, såsom de olika risknivåerna, typen av risk och dess potentiella inverkan på folkhälsan, vilka och vad som direkt eller indirekt påverkas av risken, riskexponeringsnivåerna, förmågan att kontrollera riskerna och andra faktorer som påverkar riskuppfattningen, bland annat hur brådskande det är samt den tillämpliga lagstiftningen och den relevanta marknaden. Den allmänna planen bör också fastställa vilka verktyg och kanaler som bör användas och inrätta lämpliga mekanismer för att säkerställa en enhetlig riskkommunikation. | Den allmänna planen bör fastställa vilka centrala faktorer som ska beaktas när riskkommunikationsåtgärder övervägs, såsom de olika risknivåerna, typen av risk och dess potentiella inverkan på folkhälsan, vilka och vad som direkt eller indirekt påverkas av risken, riskexponeringsnivåerna, förmågan att kontrollera riskerna och andra faktorer som påverkar riskuppfattningen, bland annat hur brådskande det är
  , vilka osäkerhetsfaktorer som upptäcktes vid riskbedömningen
  samt den tillämpliga lagstiftningen och den relevanta marknaden. Den allmänna planen bör också fastställa vilka verktyg och kanaler som bör användas och inrätta lämpliga mekanismer för att säkerställa en enhetlig riskkommunikation
  på alla nivåer i den offentliga förvaltningen, dvs. också på lokal och regional nivå
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Den allmänna planen bör fastställa vilka centrala faktorer som ska beaktas när riskkommunikationsåtgärder övervägs, såsom de olika risknivåerna, typen av risk och dess potentiella inverkan på folkhälsan, vilka och vad som direkt eller indirekt påverkas av risken, riskexponeringsnivåerna, förmågan att kontrollera riskerna och andra faktorer som påverkar riskuppfattningen, bland annat hur brådskande det är samt den tillämpliga lagstiftningen och den relevanta marknaden. Den allmänna planen bör också fastställa vilka verktyg och kanaler som bör användas och inrätta lämpliga mekanismer för att säkerställa en enhetlig riskkommunikation.

Den allmänna planen bör fastställa vilka centrala faktorer som ska beaktas när riskkommunikationsåtgärder övervägs, såsom de olika risknivåerna, typen av risk och dess potentiella inverkan på folkhälsan, vilka och vad som direkt eller indirekt påverkas av risken, riskexponeringsnivåerna, förmågan att kontrollera riskerna och andra faktorer som påverkar riskuppfattningen, bland annat hur brådskande det är
  , vilka osäkerhetsfaktorer som upptäcktes vid riskbedömningen
  samt den tillämpliga lagstiftningen och den relevanta marknaden. Den allmänna planen bör också fastställa vilka verktyg och kanaler som bör användas och inrätta lämpliga mekanismer för att säkerställa en enhetlig riskkommunikation
  på alla nivåer i den offentliga förvaltningen, dvs. också på lokal och regional nivå
  .

Motivering

En betydande del av EU:s lagstiftning genomförs av lokala och regionala myndigheter, och det är därför ofrånkomligt att man på lämpligt sätt involverar dessa myndigheter i genomförandet av kommunikationsstrategin och ser till att den blir enhetlig.

Ändringsrekommendation 3

Ny artikel 8a i förordning (EG) nr 178/2002

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Mål för riskkommunikation | Mål för riskkommunikation |
| Riskkommunikationen ska sträva efter att uppnå följande mål, med beaktande av riskbedömares och riskhanterares respektive roller: | Riskkommunikationen ska sträva efter att uppnå följande mål, med beaktande av riskbedömares och riskhanterares respektive roller: |
| a) | Främja medvetenhet om och förståelse för de specifika frågor som beaktas under riskanalysen i sin helhet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Mål för riskkommunikation

Mål för riskkommunikation

Riskkommunikationen ska sträva efter att uppnå följande mål, med beaktande av riskbedömares och riskhanterares respektive roller:

Riskkommunikationen ska sträva efter att uppnå följande mål, med beaktande av riskbedömares och riskhanterares respektive roller:

a)

Främja medvetenhet om och förståelse för de specifika frågor som beaktas under riskanalysen i sin helhet.

| a) | Främja medvetenhet om och förståelse för de specifika frågor som beaktas under riskanalysen i sin helhet. |
| --- | --- |

a)

Främja medvetenhet om och förståelse för de specifika frågor som beaktas under riskanalysen i sin helhet.

| b) | Främja enhetlighet och insyn vid utformningen av rekommendationerna för riskhantering. |
| --- | --- |

b)

Främja enhetlighet och insyn vid utformningen av rekommendationerna för riskhantering.

| b) | Främja enhetlighet och insyn vid utformningen av rekommendationerna för riskhantering
  i syfte att uppnå en hög nivå av skydd av natur, människors hälsa, djur och miljö
  . |
| --- | --- |

b)

Främja enhetlighet och insyn vid utformningen av rekommendationerna för riskhantering
  i syfte att uppnå en hög nivå av skydd av natur, människors hälsa, djur och miljö
  .

| c) | Tillhandahålla en solid grund för förståelsen av beslut om riskhantering. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla en solid grund för förståelsen av beslut om riskhantering.

| c) | Tillhandahålla en solid grund för förståelsen av beslut om riskhantering. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahålla en solid grund för förståelsen av beslut om riskhantering.

| d) | Öka allmänhetens förståelse för riskanalysen i syfte att öka förtroendet för dess resultat. |
| --- | --- |

d)

Öka allmänhetens förståelse för riskanalysen i syfte att öka förtroendet för dess resultat.

| d) | Öka allmänhetens förståelse för riskanalysen i syfte att öka förtroendet för dess resultat. |
| --- | --- |

d)

Öka allmänhetens förståelse för riskanalysen i syfte att öka förtroendet för dess resultat.

| e) | Främja ett lämpligt deltagande av alla berörda parter. |
| --- | --- |

e)

Främja ett lämpligt deltagande av alla berörda parter.

| e) | Se till att allmänheten är medveten om begreppen ”fara” och ”risk” och förstår och accepterar avvägningar mellan risker och fördelar. |
| --- | --- |

e)

Se till att allmänheten är medveten om begreppen ”fara” och ”risk” och förstår och accepterar avvägningar mellan risker och fördelar.

| f) | Säkerställa ett lämpligt informationsutbyte med de berörda parterna när det gäller risker som är förknippade med livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

f)

Säkerställa ett lämpligt informationsutbyte med de berörda parterna när det gäller risker som är förknippade med livsmedelskedjan.

| f) | Främja ett lämpligt deltagande av alla berörda parter
  och stärka förbindelserna och den ömsesidiga respekten mellan dem
  . |
| --- | --- |

f)

Främja ett lämpligt deltagande av alla berörda parter
  och stärka förbindelserna och den ömsesidiga respekten mellan dem
  .

| g) | Säkerställa ett lämpligt informationsutbyte med de berörda parterna när det gäller risker som är förknippade med livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

g)

Säkerställa ett lämpligt informationsutbyte med de berörda parterna när det gäller risker som är förknippade med livsmedelskedjan.

Motivering

Med tanke på de olika förhållningssätten i medlemsstaterna när det handlar om förståelsen av begreppen risk och fara och den debatt om detta som pågår mellan de politiska beslutsfattarna, den akademiska världen, tillsynsmyndigheterna och näringslivet måste man framhålla vikten av att öka allmänhetens medvetenhet om dessa begrepp och se till att allmänheten förstår och accepterar avvägningar mellan risker och fördelar.

Ändringsrekommendation 4

Ny artikel 8c i förordning (EG) nr 178/2002

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Allmän plan för riskkommunikation | Allmän plan för riskkommunikation |
| 1.   Kommissionen ska ges befogenhet att i nära samarbete med myndigheten och medlemsstaterna och efter lämpliga offentliga samråd, anta delegerade akter i enlighet med artikel 57a om upprättande av en allmän plan för riskkommunikation med anknytning till livsmedelskedjan, med beaktande av de berörda mål och allmänna principer som anges i artiklarna 8a och 8b. | 1.   Kommissionen ska ges befogenhet att i nära samarbete med myndigheten och medlemsstaterna och efter lämpliga offentliga samråd, anta delegerade akter i enlighet med artikel 57a om upprättande av en allmän plan för riskkommunikation med anknytning till livsmedelskedjan, med beaktande av de berörda mål och allmänna principer som anges i artiklarna 8a och 8b. |
| 2.   Den allmänna planen för riskkommunikation ska främja en integrerad ram för riskkommunikation som ska följas av både riskbedömare och riskhanterare på ett sammanhängande och systematiskt sätt på
  såväl
  unionsnivå
  som
  nationell nivå. Planen ska | 2.   Den allmänna planen för riskkommunikation ska främja en integrerad ram för riskkommunikation som ska följas av både riskbedömare och riskhanterare på ett sammanhängande och systematiskt sätt på unionsnivå, nationell
  , regional och lokal
  nivå. Planen ska |
| a) | ange de viktigaste faktorer som måste beaktas vid bedömning av den typ och den nivå av riskkommunikation som behövs, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Allmän plan för riskkommunikation

Allmän plan för riskkommunikation

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att i nära samarbete med myndigheten och medlemsstaterna och efter lämpliga offentliga samråd, anta delegerade akter i enlighet med artikel 57a om upprättande av en allmän plan för riskkommunikation med anknytning till livsmedelskedjan, med beaktande av de berörda mål och allmänna principer som anges i artiklarna 8a och 8b.

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att i nära samarbete med myndigheten och medlemsstaterna och efter lämpliga offentliga samråd, anta delegerade akter i enlighet med artikel 57a om upprättande av en allmän plan för riskkommunikation med anknytning till livsmedelskedjan, med beaktande av de berörda mål och allmänna principer som anges i artiklarna 8a och 8b.

2.   Den allmänna planen för riskkommunikation ska främja en integrerad ram för riskkommunikation som ska följas av både riskbedömare och riskhanterare på ett sammanhängande och systematiskt sätt på
  såväl
  unionsnivå
  som
  nationell nivå. Planen ska

2.   Den allmänna planen för riskkommunikation ska främja en integrerad ram för riskkommunikation som ska följas av både riskbedömare och riskhanterare på ett sammanhängande och systematiskt sätt på unionsnivå, nationell
  , regional och lokal
  nivå. Planen ska

a)

ange de viktigaste faktorer som måste beaktas vid bedömning av den typ och den nivå av riskkommunikation som behövs,

| a) | ange de viktigaste faktorer som måste beaktas vid bedömning av den typ och den nivå av riskkommunikation som behövs, |
| --- | --- |

a)

ange de viktigaste faktorer som måste beaktas vid bedömning av den typ och den nivå av riskkommunikation som behövs,

| b) | ange lämpliga huvudsakliga verktyg och kanaler för riskkommunikation, med beaktande av de berörda målgruppernas behov, och |
| --- | --- |

b)

ange lämpliga huvudsakliga verktyg och kanaler för riskkommunikation, med beaktande av de berörda målgruppernas behov, och

| b) | ange lämpliga huvudsakliga verktyg och kanaler för riskkommunikation, med beaktande av de berörda målgruppernas behov, och |
| --- | --- |

b)

ange lämpliga huvudsakliga verktyg och kanaler för riskkommunikation, med beaktande av de berörda målgruppernas behov, och

| c) | fastställa lämpliga mekanismer för att förstärka samordningen av riskkommunikation mellan riskbedömare och riskhanterare och säkerställa en öppen dialog mellan alla berörda parter. |
| --- | --- |

c)

fastställa lämpliga mekanismer för att förstärka samordningen av riskkommunikation mellan riskbedömare och riskhanterare och säkerställa en öppen dialog mellan alla berörda parter.

| c) | fastställa lämpliga mekanismer för att förstärka samordningen av riskkommunikation mellan riskbedömare och riskhanterare och säkerställa en öppen dialog mellan alla berörda parter. |
| --- | --- |

c)

fastställa lämpliga mekanismer för att förstärka samordningen av riskkommunikation mellan riskbedömare och riskhanterare och säkerställa en öppen dialog mellan alla berörda parter.

3.   Kommissionen ska anta den allmänna planen för riskkommunikation senast den [två år från och med den dag då denna förordning börjar tillämpas] och ska hålla den uppdaterad med beaktande av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och de erfarenheter som gjorts.”

3.   Kommissionen ska anta den allmänna planen för riskkommunikation senast den [två år från och med den dag då denna förordning börjar tillämpas] och ska hålla den uppdaterad med beaktande av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och de erfarenheter som gjorts.”

Motivering

Motivering

Samma som för ändringsrekommendation 1.

Ändringsrekommendation 5

Ändringsrekommendation 5

Artikel 39.2.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| ”Artikel 39 | ”Artikel 39 |
| Konfidentiell behandling | Konfidentiell behandling |
| (...) | (...) |
| 1. | Den metod, och andra tekniska och industriella specifikationer avseende metoden, som används för att tillverka eller framställa föremålet för begäran om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

”Artikel 39

”Artikel 39

Konfidentiell behandling

Konfidentiell behandling

(...)

(...)

1.

Den metod, och andra tekniska och industriella specifikationer avseende metoden, som används för att tillverka eller framställa föremålet för begäran om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande.

| 1. | Den metod, och andra tekniska och industriella specifikationer avseende metoden, som används för att tillverka eller framställa föremålet för begäran om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande
  , förutsatt att sökanden visar att metoden inte har någon skadlig inverkan på hälsan och miljön
  . |
| --- | --- |

1.

Den metod, och andra tekniska och industriella specifikationer avseende metoden, som används för att tillverka eller framställa föremålet för begäran om en vetenskaplig produkt, inklusive ett vetenskapligt yttrande
  , förutsatt att sökanden visar att metoden inte har någon skadlig inverkan på hälsan och miljön
  .

, förutsatt att sökanden visar att metoden inte har någon skadlig inverkan på hälsan och miljön

(...)

(...)

Motivering

Motivering

Ändringsförslaget syftar till att bättre beakta hälso- och miljöskydd.

Ändringsrekommendation 6

Ändringsrekommendation 6

Artikel 39.4 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| ”Artikel 39 | ”Artikel 39 |
| Konfidentiell behandling | Konfidentiell behandling |
| (...) | (...) |
| 4.   Utan hinder av punkterna 2 och 3 ska dock följande uppgifter offentliggöras: | 4.   Utan hinder av punkterna 2 och 3 ska dock följande uppgifter offentliggöras: |
| (...) | (...) |
| b) | Uppgifter som ingår i slutsatserna i vetenskapliga produkter, inklusive vetenskapliga yttranden, som meddelas av myndigheten och som rör
  förutsebara hälsoeffekter
  .” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

”Artikel 39

”Artikel 39

Konfidentiell behandling

Konfidentiell behandling

(...)

(...)

4.   Utan hinder av punkterna 2 och 3 ska dock följande uppgifter offentliggöras:

4.   Utan hinder av punkterna 2 och 3 ska dock följande uppgifter offentliggöras:

(...)

(...)

b)

Uppgifter som ingår i slutsatserna i vetenskapliga produkter, inklusive vetenskapliga yttranden, som meddelas av myndigheten och som rör
  förutsebara hälsoeffekter
  .”

förutsebara hälsoeffekter

| b) | Uppgifter som ingår i slutsatserna i vetenskapliga produkter, inklusive vetenskapliga yttranden, som meddelas av myndigheten och som rör
  möjliga effekter på människors och djurs hälsa eller för miljön
  .” |
| --- | --- |

b)

Uppgifter som ingår i slutsatserna i vetenskapliga produkter, inklusive vetenskapliga yttranden, som meddelas av myndigheten och som rör
  möjliga effekter på människors och djurs hälsa eller för miljön
  .”

möjliga effekter på människors och djurs hälsa eller för miljön

Motivering

Motivering

Ändringsförslaget syftar till att bättre beakta hälso- och miljöskydd.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Bakgrund

Bakgrund

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ för att öka insynen och hållbarheten i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan. Med detta initiativ förklaras reglerna om insyn, särskilt med avseende på de vetenskapliga undersökningar som Efsa använder i sina riskbedömningar, förbättras förvaltningen av Efsa, stärks medlemsstaternas vetenskapliga samarbete med Efsa och deras deltagande i Efsas vetenskapliga arbete samt utvecklas en övergripande och effektiv strategi för riskkommunikation. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ för att öka insynen och hållbarheten i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan. Med detta initiativ förklaras reglerna om insyn, särskilt med avseende på de vetenskapliga undersökningar som Efsa använder i sina riskbedömningar, förbättras förvaltningen av Efsa, stärks medlemsstaternas vetenskapliga samarbete med Efsa och deras deltagande i Efsas vetenskapliga arbete samt utvecklas en övergripande och effektiv strategi för riskkommunikation.

| 2. | Kommittén anser att detta initiativ är ett steg i rätt riktning, men det råder fortfarande tvivel om huruvida de föreslagna ändringarna kommer att möjliggöra en oberoende vetenskaplig prövning av de undersökningar och uppgifter som används vid riskbedömningen av reglerade produkter och ämnen med tanke på den nuvarande rättsliga ramen om dataskydd och reglerna om konfidentiell behandling. |
| --- | --- |

2.

Kommittén anser att detta initiativ är ett steg i rätt riktning, men det råder fortfarande tvivel om huruvida de föreslagna ändringarna kommer att möjliggöra en oberoende vetenskaplig prövning av de undersökningar och uppgifter som används vid riskbedömningen av reglerade produkter och ämnen med tanke på den nuvarande rättsliga ramen om dataskydd och reglerna om konfidentiell behandling.

| 3. | Vi konstaterar att detta lagstiftningsförslag är ett svar på resultaten av den kontroll av ändamålsenligheten av förordning (EG) nr 178/2002 om livsmedelslagstiftning (1) som kommissionen genomfört och på det europeiska medborgarinitiativet ”Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel” och att det innebär en ändring av ett antal sektorsspecifika bestämmelser. |
| --- | --- |

3.

Vi konstaterar att detta lagstiftningsförslag är ett svar på resultaten av den kontroll av ändamålsenligheten av förordning (EG) nr 178/2002 om livsmedelslagstiftning (1

| 4. | ReK framhåller att det vid kontrollen av ändamålsenligheten av förordning (EG) nr 178/2002 konstaterades att allmänheten kräver större insyn i riskbedömningsförfarandet inom livsmedelslagstiftningen och större insyn i de beslut som grundar sig på detta. I slutsatserna från kontrollen av ändamålsenligheten identifierades också andra områden där det behövs en förändring, nämligen styrningen av Efsa (negativa signaler i fråga om myndighetens kapacitet att upprätthålla den höga kvaliteten och oberoendet i sina vetenskapliga undersökningar och behovet av att stärka samarbetet med alla medlemsstater) och slutligen den bristande kommunikationen om risker i allmänhet. |
| --- | --- |

4.

ReK framhåller att det vid kontrollen av ändamålsenligheten av förordning (EG) nr 178/2002 konstaterades att allmänheten kräver större insyn i riskbedömningsförfarandet inom livsmedelslagstiftningen och större insyn i de beslut som grundar sig på detta. I slutsatserna från kontrollen av ändamålsenligheten identifierades också andra områden där det behövs en förändring, nämligen styrningen av Efsa (negativa signaler i fråga om myndighetens kapacitet att upprätthålla den höga kvaliteten och oberoendet i sina vetenskapliga undersökningar och behovet av att stärka samarbetet med alla medlemsstater) och slutligen den bristande kommunikationen om risker i allmänhet.

| 5. | Kommittén påminner om att riskbedömningen på EU-nivå görs av Efsa, som inrättades genom den allmänna livsmedelsförordningen. Myndigheten är ett oberoende vetenskapligt organ som svarar för expertbedömningar av olika aspekter av livsmedels- och fodersäkerhet i EU, på begäran av kommissionen, medlemsstaterna och Europaparlamentet, men även på eget initiativ. Riskbedömningen utförs härvid separat från riskhanteringen, som framför allt Europeiska kommissionen svarar för. |
| --- | --- |

5.

Kommittén påminner om att riskbedömningen på EU-nivå görs av Efsa, som inrättades genom den allmänna livsmedelsförordningen. Myndigheten är ett oberoende vetenskapligt organ som svarar för expertbedömningar av olika aspekter av livsmedels- och fodersäkerhet i EU, på begäran av kommissionen, medlemsstaterna och Europaparlamentet, men även på eget initiativ. Riskbedömningen utförs härvid separat från riskhanteringen, som framför allt Europeiska kommissionen svarar för.

Insyn, oberoende och tillförlitlighet hos EU:s riskbedömning

Insyn, oberoende och tillförlitlighet hos EU:s riskbedömning

| 6. | Kommittén framhåller att allmänheten och andra berörda parter har uttryckt farhågor när det gäller insynen i och oberoendet hos sådana undersökningar och uppgifter som beställs av industrin och som används av Efsa vid riskbedömningen i samband med förfarandena för godkännande av reglerade produkter och ämnen. |
| --- | --- |

6.

Kommittén framhåller att allmänheten och andra berörda parter har uttryckt farhågor när det gäller insynen i och oberoendet hos sådana undersökningar och uppgifter som beställs av industrin och som används av Efsa vid riskbedömningen i samband med förfarandena för godkännande av reglerade produkter och ämnen.

| 7. | ReK konstaterar att Europeiska kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

7.

ReK konstaterar att Europeiska kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 8. | ReK konstaterar att sökanden (industrin) i det nuvarande godkännandeförfarandet direkt beställer de undersökningar som ska ingå i ansökan. Tanken bakom detta är att offentliga medel inte ska användas för att beställa undersökningar som i slutänden hjälper industrin att släppa ut en produkt på marknaden. |
| --- | --- |

8.

ReK konstaterar att sökanden (industrin) i det nuvarande godkännandeförfarandet direkt beställer de undersökningar som ska ingå i ansökan. Tanken bakom detta är att offentliga medel inte ska användas för att beställa undersökningar som i slutänden hjälper industrin att släppa ut en produkt på marknaden.

| 9. | Vi betonar att det till följd av detta är industrin som har de immateriella rättigheterna till undersökningen och dess innehåll, som använts vid riskbedömningen, och detta innebär att en oberoende vetenskaplig prövning förmodligen inte är möjlig med tanke på innehållet i artikel 38.1a i den allmänna livsmedelsförordningen, där det fastställs att ”Utlämnande till allmänheten av de uppgifter som nämns i punkt 1 c får inte betraktas som ett uttryckligt eller underförstått tillstånd eller licens för att använda, mångfaldiga eller på annat sätt utnyttja berörda data och information eller innehåll”. |
| --- | --- |

9.

Vi betonar att det till följd av detta är industrin som har de immateriella rättigheterna till undersökningen och dess innehåll, som använts vid riskbedömningen, och detta innebär att en oberoende vetenskaplig prövning förmodligen inte är möjlig med tanke på innehållet i artikel 38.1a i den allmänna livsmedelsförordningen, där det fastställs att ”Utlämnande till allmänheten av de uppgifter som nämns i punkt 1 c får inte betraktas som ett uttryckligt eller underförstått tillstånd eller licens för att använda, mångfaldiga eller på annat sätt utnyttja berörda data och information eller innehåll”.

| 10. | Kommittén noterar att oberoende forskare, om de inte kan offentliggöra sina resultat, inte kommer att ha några incitament att kontrollera resultaten av en undersökning som använts vid Efsas riskbedömning. |
| --- | --- |

10.

Kommittén noterar att oberoende forskare, om de inte kan offentliggöra sina resultat, inte kommer att ha några incitament att kontrollera resultaten av en undersökning som använts vid Efsas riskbedömning.

| 11. | ReK konstaterar att det är ytterst viktigt att oberoende forskare, för att kunna bedöma giltigheten hos en analys och reproducera resultaten av en undersökning eller göra andra upptäckter, har tillgång inte bara till uppgifterna utan även till den programvara som använts för att erhålla resultaten. Det skulle därför vara mycket nyttigt att klargöra kommissionens och Efsas ståndpunkt när det gäller tillgången till äganderättsskyddad programvara som använts vid sponsrade undersökningar, inte minst med tanke på Efsas uttalade mål att göra sina vetenskapliga rön reproducerbara. |
| --- | --- |

11.

ReK konstaterar att det är ytterst viktigt att oberoende forskare, för att kunna bedöma giltigheten hos en analys och reproducera resultaten av en undersökning eller göra andra upptäckter, har tillgång inte bara till uppgifterna utan även till den programvara som använts för att erhålla resultaten. Det skulle därför vara mycket nyttigt att klargöra kommissionens och Efsas ståndpunkt när det gäller tillgången till äganderättsskyddad programvara som använts vid sponsrade undersökningar, inte minst med tanke på Efsas uttalade mål att göra sina vetenskapliga rön reproducerbara.

| 12. | Vi noterar också att praxis visat att det inte alltid är lätt för allmänheten att få tillgång till information och uppgifter som gör det möjligt att kontrollera riktigheten i bedömningen av ett ämnes säkerhet och att detta kan kräva ett ingripande av EU:s rättsliga myndigheter (2). |
| --- | --- |

12.

Vi noterar också att praxis visat att det inte alltid är lätt för allmänheten att få tillgång till information och uppgifter som gör det möjligt att kontrollera riktigheten i bedömningen av ett ämnes säkerhet och att detta kan kräva ett ingripande av EU:s rättsliga myndigheter (2

| 13. | Kommittén påminner i detta sammanhang om att artikel 12 i förordning nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar möjliggör och till och mer uppmuntrar ett proaktivt offentliggörande. Vi anser att alla EU:s vetenskapliga rådgivande organ bör tillämpa EU:s regler om allmänhetens tillgång till information på ett enhetligt sätt och att deras proaktiva strategi för offentliggörande av information också bör vara enhetlig i syfte att säkerställa förutsägbarhet. |
| --- | --- |

13.

Kommittén påminner i detta sammanhang om att artikel 12 i förordning nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar möjliggör och till och mer uppmuntrar ett proaktivt offentliggörande. Vi anser att alla EU:s vetenskapliga rådgivande organ bör tillämpa EU:s regler om allmänhetens tillgång till information på ett enhetligt sätt och att deras proaktiva strategi för offentliggörande av information också bör vara enhetlig i syfte att säkerställa förutsägbarhet.

| 14. | ReK noterar i detta sammanhang att Europeiska läkemedelsmyndigheten inom ramen för sina riktlinjer nr 0070, som syftar till att möjliggöra offentlig kontroll och tillämpning av ny kunskap i framtida forskning för folkhälsans skull (3), under 2016 offentliggjorde en vägledning om sin proaktiva politik för offentliggörande av information om kliniska data. |
| --- | --- |

14.

ReK noterar i detta sammanhang att Europeiska läkemedelsmyndigheten inom ramen för sina riktlinjer nr 0070, som syftar till att möjliggöra offentlig kontroll och tillämpning av ny kunskap i framtida forskning för folkhälsans skull (3

| 15. | Vi stöder förslaget om att skapa ett av Efsa förvaltat register över beställda undersökningar, eftersom detta borde förebygga tendentiösa offentliggöranden av resultat av vetenskapliga undersökningar och försvåra undanhållande av viktig säkerhetsinformation. Vi konstaterar att det redan finns ett sådant EU-register för kliniska läkemedelsprövningar (4). |
| --- | --- |

15.

Vi stöder förslaget om att skapa ett av Efsa förvaltat register över beställda undersökningar, eftersom detta borde förebygga tendentiösa offentliggöranden av resultat av vetenskapliga undersökningar och försvåra undanhållande av viktig säkerhetsinformation. Vi konstaterar att det redan finns ett sådant EU-register för kliniska läkemedelsprövningar (4

| 16. | I samband med bedömningen av behovet av konfidentiell behandling av uppgifter anser vi att det är viktigt med harmonisering, och därför anser vi inte att överföringen av denna arbetsuppgift till medlemsstaterna är den bästa lösningen. Beslut om konfidentiell behandling av uppgifter bör fattas av Efsa. Detta skulle säkerställa en enhetlig metod för bedömning av ansökningar i denna känsliga fråga. |
| --- | --- |

16.

I samband med bedömningen av behovet av konfidentiell behandling av uppgifter anser vi att det är viktigt med harmonisering, och därför anser vi inte att överföringen av denna arbetsuppgift till medlemsstaterna är den bästa lösningen. Beslut om konfidentiell behandling av uppgifter bör fattas av Efsa. Detta skulle säkerställa en enhetlig metod för bedömning av ansökningar i denna känsliga fråga.

Hållbarheten i unionens riskbedömning och styrningen av Efsa

Hållbarheten i unionens riskbedömning och styrningen av Efsa

| 17. | Kommittén ställer sig positiv till att ett av målen med detta lagstiftningsförslag är att förbättra styrningen av Efsa, stärka det vetenskapliga samarbetet mellan medlemsstaterna och myndigheten och öka medlemsstaternas deltagande i myndighetens vetenskapliga verksamhet. |
| --- | --- |

17.

Kommittén ställer sig positiv till att ett av målen med detta lagstiftningsförslag är att förbättra styrningen av Efsa, stärka det vetenskapliga samarbetet mellan medlemsstaterna och myndigheten och öka medlemsstaternas deltagande i myndighetens vetenskapliga verksamhet.

| 18. | ReK stöder en avsevärd höjning av budgeten för Efsa som ska göra det möjligt för myndigheten att fullgöra sina nya uppgifter, t.ex. att under exceptionella omständigheter beställa kontrollundersökningar, men understryker att tillräckliga medel måste säkerställas för att Efsa utan begränsningar ska kunna fullgöra sina grundläggande uppgifter. |
| --- | --- |

18.

ReK stöder en avsevärd höjning av budgeten för Efsa som ska göra det möjligt för myndigheten att fullgöra sina nya uppgifter, t.ex. att under exceptionella omständigheter beställa kontrollundersökningar, men understryker att tillräckliga medel måste säkerställas för att Efsa utan begränsningar ska kunna fullgöra sina grundläggande uppgifter.

| 19. | Kommittén välkomnar anpassningen av sammansättningen av Efsas styrelse och förfarandet för extern utvärdering av Efsa till den gemensamma ansatsen i bilagan till 2012 års interinstitutionella gemensamma uttalande om unionens decentraliserade byråer. |
| --- | --- |

19.

Kommittén välkomnar anpassningen av sammansättningen av Efsas styrelse och förfarandet för extern utvärdering av Efsa till den gemensamma ansatsen i bilagan till 2012 års interinstitutionella gemensamma uttalande om unionens decentraliserade byråer.

| 20. | ReK noterar att Efsas styrelse för närvarande har 14 och enligt det föreliggande förslaget ska ha 35 valda ledamöter. Varje medlemsstat bör nominera sin egen företrädare och en suppleant. Detta bör leda till att medlemsstaterna involveras mer i styrelsen av Efsa. Kommissionen nominerar två ledamöter och Europaparlamentet en företrädare. Fyra ledamöter ska företräda det civila samhällets och livsmedelskedjans intressen. |
| --- | --- |

20.

ReK noterar att Efsas styrelse för närvarande har 14 och enligt det föreliggande förslaget ska ha 35 valda ledamöter. Varje medlemsstat bör nominera sin egen företrädare och en suppleant. Detta bör leda till att medlemsstaterna involveras mer i styrelsen av Efsa. Kommissionen nominerar två ledamöter och Europaparlamentet en företrädare. Fyra ledamöter ska företräda det civila samhällets och livsmedelskedjans intressen.

| 21. | Vi framhåller att förslaget vid avsaknad av adekvat personal, framför allt från mindre medlemsstater (för varje medlemsstat kommer upp till tolv nationella experter att behöva utses), gör det möjligt att också nominera experter från andra medlemsstater till Efsas vetenskapliga paneler. Detta innebär dock att den balans som eftersträvas i samarbetet med alla medlemsstater bryts. |
| --- | --- |

21.

Vi framhåller att förslaget vid avsaknad av adekvat personal, framför allt från mindre medlemsstater (för varje medlemsstat kommer upp till tolv nationella experter att behöva utses), gör det möjligt att också nominera experter från andra medlemsstater till Efsas vetenskapliga paneler. Detta innebär dock att den balans som eftersträvas i samarbetet med alla medlemsstater bryts.

Bättre riskkommunikation

Bättre riskkommunikation

| 22. | Kommittén ställer sig positiv till att den allmänna planen för riskkommunikation i enlighet med kommissionens förslag beaktar riskuppfattningar och framhåller i detta sammanhang att det är mycket viktigt att öka allmänhetens medvetenhet om begreppen ”fara” och ”risk”. |
| --- | --- |

22.

Kommittén ställer sig positiv till att den allmänna planen för riskkommunikation i enlighet med kommissionens förslag beaktar riskuppfattningar och framhåller i detta sammanhang att det är mycket viktigt att öka allmänhetens medvetenhet om begreppen ”fara” och ”risk”.

| 23. | ReK konstaterar att det trots de enhetliga principerna för bedömning och godkännande av reglerade produkter finns uppenbara skillnader mellan medlemsstaterna vid regleringen av vissa ämnen. Detta kan bero på skiljaktiga tolkningar av begreppen ”fara” och ”risk” och på olika nivåer av social acceptans för en viss risk. |
| --- | --- |

23.

ReK konstaterar att det trots de enhetliga principerna för bedömning och godkännande av reglerade produkter finns uppenbara skillnader mellan medlemsstaterna vid regleringen av vissa ämnen. Detta kan bero på skiljaktiga tolkningar av begreppen ”fara” och ”risk” och på olika nivåer av social acceptans för en viss risk.

| 24. | Vi framhåller den allmänna nedgången i förtroendet för de politiska beslutsfattarna i Europa och betonar att allmänhetens förtroende är en av de viktigaste förklarande variablerna i allmänhetens riskuppfattning (5). Om medborgarna har förtroende för de politiska beslutsfattarna och tillsynsmyndigheterna kommer de att uppfatta riskerna som mindre än om de inte har förtroende för dem. |
| --- | --- |

24.

Vi framhåller den allmänna nedgången i förtroendet för de politiska beslutsfattarna i Europa och betonar att allmänhetens förtroende är en av de viktigaste förklarande variablerna i allmänhetens riskuppfattning (5

| 25. | Kommittén stöder därför idén om att öka medborgarnas och de berörda parternas förtroende för insynen och hållbarheten i EU:s strategi för livsmedelssäkerhet, framför allt när det gäller riskbedömningarna. För att en riskkommunikationsstrategi ska vara verksam måste man samtidigt på ett proaktivt och effektivt sätt involvera medborgarna och se till att allmänheten förstår och accepterar avvägningar mellan risker och fördelar. |
| --- | --- |

25.

Kommittén stöder därför idén om att öka medborgarnas och de berörda parternas förtroende för insynen och hållbarheten i EU:s strategi för livsmedelssäkerhet, framför allt när det gäller riskbedömningarna. För att en riskkommunikationsstrategi ska vara verksam måste man samtidigt på ett proaktivt och effektivt sätt involvera medborgarna och se till att allmänheten förstår och accepterar avvägningar mellan risker och fördelar.

| 26. | ReK betonar att EU:s riskkommunikationsstrategi måste vara inkluderande och se till att alla förvaltningsnivåer, från centralförvaltningen till de lokala och regionala myndigheterna, samt andra berörda aktörer, på vederbörligt sätt involveras i syfte att säkerställa en enhetlig riskkommunikationsstrategi där man tar itu med de risker som är förknippade med livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

26.

ReK betonar att EU:s riskkommunikationsstrategi måste vara inkluderande och se till att alla förvaltningsnivåer, från centralförvaltningen till de lokala och regionala myndigheterna, samt andra berörda aktörer, på vederbörligt sätt involveras i syfte att säkerställa en enhetlig riskkommunikationsstrategi där man tar itu med de risker som är förknippade med livsmedelskedjan.

| 27. | Vi framhåller att man på grundval av analysen och diskussionerna hittills om det förslag som lagts fram måste beakta den ökade administrativa börda som förväntas, de ökade kraven på de nationella experterna i samband med deras medlemskap i Efsas styrelse och deras verksamhet i Efsas vetenskapliga paneler, den eventuella politiska inblandningen vid nomineringen av de nationella experterna med den effekt detta får på oberoendet hos Efsas styrelse och den betydande ekonomiska effekt på alla medlemsstater som den avsevärda ökningen av budgeten för Efsas verksamhet, och även de förväntade budgetmässiga effekterna av brexit, kommer att få. |
| --- | --- |

27.

Vi framhåller att man på grundval av analysen och diskussionerna hittills om det förslag som lagts fram måste beakta den ökade administrativa börda som förväntas, de ökade kraven på de nationella experterna i samband med deras medlemskap i Efsas styrelse och deras verksamhet i Efsas vetenskapliga paneler, den eventuella politiska inblandningen vid nomineringen av de nationella experterna med den effekt detta får på oberoendet hos Efsas styrelse och den betydande ekonomiska effekt på alla medlemsstater som den avsevärda ökningen av budgeten för Efsas verksamhet, och även de förväntade budgetmässiga effekterna av brexit, kommer att få.

Bryssel den 10 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

1

(2)  Hautala m.fl. mot Efsa (mål T-329/17), talan väckt den 24 maj 2017.

2

(3)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2014/10/WC500174796.pdf

3

(4)  Databasen för kliniska prövningar (EudraCT) förvaltas av Europeiska läkemedelsmyndigheten.

4

(5)  Detta framgår av den forskning som bedrivits av Ragnar Löfstedt och andra forskare på området riskkommunikation och riskhantering.

5

---

| 21.12.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 461/232 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 461/232

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En ny giv för konsumenterna

(2018/C 461/20)

| Huvudföredragande: | Samuel AZZOPARDI (MT–EPP), ledamot, kommunfullmäktige, Rabat (Gozo) |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om grupptalan för att skydda konsumenters kollektiva intressen, och om upphävande av direktiv 2009/22/EC
  COM(2018) 184 final
  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993, Europaparlamentets och rådets direktiv 98/6/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU vad gäller bättre tillsyn och modernisering av EU:s konsumentskyddsregler
  COM(2018) 185 final
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, En ny giv för konsumenterna
  COM(2018) 183 final |

Huvudföredragande:

Samuel AZZOPARDI (MT–EPP), ledamot, kommunfullmäktige, Rabat (Gozo)

Referensdokument:

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om grupptalan för att skydda konsumenters kollektiva intressen, och om upphävande av direktiv 2009/22/EC

COM(2018) 184 final

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993, Europaparlamentets och rådets direktiv 98/6/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU vad gäller bättre tillsyn och modernisering av EU:s konsumentskyddsregler

COM(2018) 185 final

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, En ny giv för konsumenterna

COM(2018) 183 final

I.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om grupptalan för att skydda konsumenters kollektiva intressen, och om upphävande av direktiv 2009/22/EG

(COM(2018) 184 final – 2018/089(COD))

Ändringsrekommendation 1

Kapitel 2, artikel 6.1 – ändra enligt följande:

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Vid tillämpningen av artikel 5.3 ska medlemsstaterna säkerställa att godkända enheter får väcka grupptalan för att erhålla ett beslut om gottgörelse, varigenom näringsidkaren åläggs att bland annat betala ersättning eller erbjuda reparation, utbyte, prisavdrag, hävning av avtal eller återbetalning av erlagt pris, beroende på vad som är lämpligt. En medlemsstat får kräva att de enskilda konsumenterna lämnar sitt medgivande innan ett
  fastställelsebeslut fattas eller ett
  beslut om gottgörelse utfärdas. | Vid tillämpningen av artikel 5.3 ska medlemsstaterna säkerställa att godkända enheter får väcka grupptalan för att erhålla ett beslut om gottgörelse, varigenom näringsidkaren åläggs att bland annat betala ersättning eller erbjuda reparation, utbyte, prisavdrag, hävning av avtal eller återbetalning av erlagt pris, beroende på vad som är lämpligt. En medlemsstat får kräva att de enskilda konsumenterna lämnar sitt medgivande innan ett beslut om gottgörelse utfärdas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Vid tillämpningen av artikel 5.3 ska medlemsstaterna säkerställa att godkända enheter får väcka grupptalan för att erhålla ett beslut om gottgörelse, varigenom näringsidkaren åläggs att bland annat betala ersättning eller erbjuda reparation, utbyte, prisavdrag, hävning av avtal eller återbetalning av erlagt pris, beroende på vad som är lämpligt. En medlemsstat får kräva att de enskilda konsumenterna lämnar sitt medgivande innan ett
  fastställelsebeslut fattas eller ett
  beslut om gottgörelse utfärdas.

Vid tillämpningen av artikel 5.3 ska medlemsstaterna säkerställa att godkända enheter får väcka grupptalan för att erhålla ett beslut om gottgörelse, varigenom näringsidkaren åläggs att bland annat betala ersättning eller erbjuda reparation, utbyte, prisavdrag, hävning av avtal eller återbetalning av erlagt pris, beroende på vad som är lämpligt. En medlemsstat får kräva att de enskilda konsumenterna lämnar sitt medgivande innan ett beslut om gottgörelse utfärdas.

Motivering

De enskilda konsumenternas medgivande bör endast krävas i de fall där ett beslut om gottgörelse begärs av den godkända enheten. När det gäller fastställelsebeslut varigenom en överträdelse har fastställts, bör konsumenternas medgivande inte krävas. Detta är förenligt med artikel 5.2 som anger följande: ”För att kunna ansöka om ett förbudsföreläggande” (inbegripet ett förbudsföreläggande som slår fast att metoden i fråga utgör en överträdelse av lagstiftningen) ”ska godkända enheter inte behöva erhålla medgivande från enskilda berörda konsumenter eller tillhandahålla bevis för att de berörda konsumenterna har lidit en faktisk förlust eller skada eller för att näringsidkaren haft uppsåt eller visat oaktsamhet”.

Ändringsrekommendation 2

Kapitel 3, artikel 18.2 – stryk punkten

Övervakning och utvärdering

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Senast ett år efter ikraftträdandet av detta direktiv ska kommissionen bedöma huruvida reglerna om flyg- och tågpassagerares rättigheter erbjuder en skyddsnivå för konsumenträttigheter som är jämförbar med den som föreskrivs i detta direktiv. Om så är fallet, har kommissionen för avsikt att lägga fram lämpliga förslag, vilka bland annat kan bestå i att lyfta ut de rättsakter som avses i punkterna 10 och 15 i bilaga I från detta direktivs tillämpningsområde, såsom detta definieras i artikel 2. | |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Senast ett år efter ikraftträdandet av detta direktiv ska kommissionen bedöma huruvida reglerna om flyg- och tågpassagerares rättigheter erbjuder en skyddsnivå för konsumenträttigheter som är jämförbar med den som föreskrivs i detta direktiv. Om så är fallet, har kommissionen för avsikt att lägga fram lämpliga förslag, vilka bland annat kan bestå i att lyfta ut de rättsakter som avses i punkterna 10 och 15 i bilaga I från detta direktivs tillämpningsområde, såsom detta definieras i artikel 2.

Motivering

Det är av yttersta vikt att bevara det breda tillämpningsområdet för förslaget, inbegripet passagerares rättigheter.

Ändringsrekommendation 3

Bilaga I – ändra enligt följande:

FÖRTECKNING ÖVER DE BESTÄMMELSER I UNIONSLAGSTIFTNINGEN SOM AVSES I ARTIKEL 2.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| | (60) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (EUT L 143, 30.4.2004, s. 56). |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

[...]

[...]

(60)

Motivering

Direktivets tillämpningsområde bör utvidgas så att det kan få verklig effekt på områden där masskadesituationer uppkommer och täcka in alla metoder som är skadliga för konsumenterna och för medborgarna.

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993, Europaparlamentets och rådets direktiv 98/6/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU vad gäller bättre tillsyn och modernisering av EU:s konsumentskyddsregler

(COM(2018) 185 final – 2018/0090(COD))

Ändringsrekommendation 4

Skäl 2 – ny punkt

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Ökande digitalisering håller på att förändra vår existens i grunden. I den digitala eran sker stora omfördelningar av makt mellan individer, regeringar och företag. Dock måste tekniska framsteg alltid tjäna mänskligheten i den digitala eran.




  Utformningen av den digitala världen måste också vara en europeisk uppgift, så att Europeiska unionen kan lyckas i sin föresats att bevara frihet, rättvisa och solidaritet på 2000-talet.




  Grundläggande rättigheter och demokratiska principer måste också värnas av rättsstaten i den digitala världen genom att statliga och icke-statliga aktörer åläggs att säkerställa att grundläggande rättigheter tillämpas i den digitala världen, för att på så sätt skapa grunden för rättsstatlighet i den digitala eran. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Ökande digitalisering håller på att förändra vår existens i grunden. I den digitala eran sker stora omfördelningar av makt mellan individer, regeringar och företag. Dock måste tekniska framsteg alltid tjäna mänskligheten i den digitala eran.

Utformningen av den digitala världen måste också vara en europeisk uppgift, så att Europeiska unionen kan lyckas i sin föresats att bevara frihet, rättvisa och solidaritet på 2000-talet.

Grundläggande rättigheter och demokratiska principer måste också värnas av rättsstaten i den digitala världen genom att statliga och icke-statliga aktörer åläggs att säkerställa att grundläggande rättigheter tillämpas i den digitala världen, för att på så sätt skapa grunden för rättsstatlighet i den digitala eran.

Motivering

Med beaktande av ingressen till EU:s stadga om grundläggande digitala rättigheter (https://digitalcharta.eu/) bör specifika utmaningar avseende demokratiska, konstitutionella och grundläggande rättigheter som åtföljer digitaliseringsprocessen identifieras.

Ändringsrekommendation 5

Skäl 5 – ny punkt

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | I linje med Europeiska unionens domstols etablerade rättspraxis kan friheten att tillhandahålla tjänster som säkerställs genom fördragen begränsas av tvingande hänsyn till allmänintresset, till exempel i syfte att uppnå en hög konsumentskyddsnivå, under förutsättning att begränsningarna är berättigade, proportionella och nödvändiga. Medlemsstaterna får därför vidta vissa åtgärder för att säkerställa efterlevnad av sina konsumentskyddsbestämmelser, som inte omfattas av det här direktivet. De åtgärder som en medlemsstat vidtar för att genomföra sina nationella konsumentskyddsåtgärder, inbegripet t.ex. spelreklam, bör, i enlighet med EU:s rättspraxis, vara proportionella och nödvändiga med beaktande av det mål som eftersträvas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I linje med Europeiska unionens domstols etablerade rättspraxis kan friheten att tillhandahålla tjänster som säkerställs genom fördragen begränsas av tvingande hänsyn till allmänintresset, till exempel i syfte att uppnå en hög konsumentskyddsnivå, under förutsättning att begränsningarna är berättigade, proportionella och nödvändiga. Medlemsstaterna får därför vidta vissa åtgärder för att säkerställa efterlevnad av sina konsumentskyddsbestämmelser, som inte omfattas av det här direktivet. De åtgärder som en medlemsstat vidtar för att genomföra sina nationella konsumentskyddsåtgärder, inbegripet t.ex. spelreklam, bör, i enlighet med EU:s rättspraxis, vara proportionella och nödvändiga med beaktande av det mål som eftersträvas.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 6

Skäl 18 – ändra enligt följande:

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| E-marknadsplatser bör i direktiv 2011/83/EU definieras på ett liknande sätt som i förordning (EU) nr 524/2013 (1)

  och direktiv (EU) 2016/1148

   (2). Definitionen bör dock uppdateras och göras mer teknikneutral för att omfatta ny teknik. Det är därför lämpligt att i stället för en ”webbplats” hänvisa till begreppet ”onlinegränssnitt” i enlighet med förordning (EU) 2018/302 (3). | E-marknadsplatser bör i direktiv 2011/83/EU definieras på ett liknande sätt som i förordning (EU) nr 524/2013 (1). Definitionen bör dock uppdateras och göras mer teknikneutral för att omfatta ny teknik. Det är därför lämpligt att i stället för en ”webbplats” hänvisa till begreppet ”onlinegränssnitt” i enlighet med förordning (EU) 2018/302 (2).
  It-tjänster som tillhandahålls av e-marknadsplatsen kan inbegripa behandling av transaktioner, sammanställning av data eller skapande av användarprofiler. Applikationsbutiker online som möjliggör digital distribution av tredje parts applikationer eller programvaror bör betraktas som en typ av e-marknadsplats
  . |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

E-marknadsplatser bör i direktiv 2011/83/EU definieras på ett liknande sätt som i förordning (EU) nr 524/2013 (1)

  och direktiv (EU) 2016/1148

   (2). Definitionen bör dock uppdateras och göras mer teknikneutral för att omfatta ny teknik. Det är därför lämpligt att i stället för en ”webbplats” hänvisa till begreppet ”onlinegränssnitt” i enlighet med förordning (EU) 2018/302 (3).

E-marknadsplatser bör i direktiv 2011/83/EU definieras på ett liknande sätt som i förordning (EU) nr 524/2013 (1). Definitionen bör dock uppdateras och göras mer teknikneutral för att omfatta ny teknik. Det är därför lämpligt att i stället för en ”webbplats” hänvisa till begreppet ”onlinegränssnitt” i enlighet med förordning (EU) 2018/302 (2).
  It-tjänster som tillhandahålls av e-marknadsplatsen kan inbegripa behandling av transaktioner, sammanställning av data eller skapande av användarprofiler. Applikationsbutiker online som möjliggör digital distribution av tredje parts applikationer eller programvaror bör betraktas som en typ av e-marknadsplats
  .

Motivering

I artikel 2.4 fastställs viktiga informationskrav på e-marknadsplatser och artikeln bör uttryckligen inbegripa applikationsbutiker, precis som förordning (EU) nr 524/2013. I syfte att undvika att offentliggörande av rankningskriterier kringgås bör hänvisningen till direktiv 2016/1148 tas bort.

Ändringsrekommendation 7

Skäl 21 – ändra enligt följande:

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Digitalt innehåll och digitala tjänster tillhandahålls ofta på internet enligt avtal där konsumenten inte betalar ett pris utan tillhandahåller näringsidkaren
  personuppgifter
  . Digitala tjänster kännetecknas av att näringsidkaren kontinuerligt är involverad under avtalets löptid för att konsumenten ska kunna använda tjänsten, till exempel genom tillgång till skapande, behandling, lagring och delning av data i digital form. Exempel på digitala tjänster är abonnemangsavtal till plattformar, molnlagring, webbaserad e-post, sociala medier och molnapplikationer. Tjänsteleverantörens kontinuerliga engagemang berättigar tillämpningen av bestämmelserna om ångerrätt i direktiv 2011/83/EU som gör det möjligt för konsumenter att prova tjänsten och, under en 14-dagarspeiod från det att avtalet ingåtts, besluta om de vill behålla den eller inte. I motsats till detta kännetecknas avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll som inte levereras på ett fysiskt medium, av att näringsidkaren vidtar en engångsåtgärd för att tillhandahålla konsumenten ett särskilt digitalt innehåll, t.ex. specifika musik- eller videofiler. Denna typ av engångsåtgärd för att tillhandahålla digitalt innehåll grundas på undantaget från ångerrätten enligt artikel 16 m i direktiv 2011/83/EU varigenom konsumenten förlorar sin ångerrätt när fullgörandet av avtalet påbörjas, såsom nedladdning eller strömning av innehållet. | Digitalt innehåll och digitala tjänster tillhandahålls ofta på internet enligt avtal där konsumenten inte betalar ett pris utan tillhandahåller näringsidkaren
  uppgifter
  . Digitala tjänster kännetecknas av att näringsidkaren kontinuerligt är involverad under avtalets löptid för att konsumenten ska kunna använda tjänsten, till exempel genom tillgång till skapande, behandling, lagring och delning av data i digital form. Exempel på digitala tjänster är abonnemangsavtal till plattformar, molnlagring, webbaserad e-post, sociala medier och molnapplikationer. Tjänsteleverantörens kontinuerliga engagemang berättigar tillämpningen av bestämmelserna om ångerrätt i direktiv 2011/83/EU som gör det möjligt för konsumenter att prova tjänsten och, under en 14-dagarspeiod från det att avtalet ingåtts, besluta om de vill behålla den eller inte. I motsats till detta kännetecknas avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll som inte levereras på ett fysiskt medium, av att näringsidkaren vidtar en engångsåtgärd för att tillhandahålla konsumenten ett särskilt digitalt innehåll, t.ex. specifika musik- eller videofiler. Denna typ av engångsåtgärd för att tillhandahålla digitalt innehåll grundas på undantaget från ångerrätten enligt artikel 16 m i direktiv 2011/83/EU varigenom konsumenten förlorar sin ångerrätt när fullgörandet av avtalet påbörjas, såsom nedladdning eller strömning av innehållet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Digitalt innehåll och digitala tjänster tillhandahålls ofta på internet enligt avtal där konsumenten inte betalar ett pris utan tillhandahåller näringsidkaren
  personuppgifter
  . Digitala tjänster kännetecknas av att näringsidkaren kontinuerligt är involverad under avtalets löptid för att konsumenten ska kunna använda tjänsten, till exempel genom tillgång till skapande, behandling, lagring och delning av data i digital form. Exempel på digitala tjänster är abonnemangsavtal till plattformar, molnlagring, webbaserad e-post, sociala medier och molnapplikationer. Tjänsteleverantörens kontinuerliga engagemang berättigar tillämpningen av bestämmelserna om ångerrätt i direktiv 2011/83/EU som gör det möjligt för konsumenter att prova tjänsten och, under en 14-dagarspeiod från det att avtalet ingåtts, besluta om de vill behålla den eller inte. I motsats till detta kännetecknas avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll som inte levereras på ett fysiskt medium, av att näringsidkaren vidtar en engångsåtgärd för att tillhandahålla konsumenten ett särskilt digitalt innehåll, t.ex. specifika musik- eller videofiler. Denna typ av engångsåtgärd för att tillhandahålla digitalt innehåll grundas på undantaget från ångerrätten enligt artikel 16 m i direktiv 2011/83/EU varigenom konsumenten förlorar sin ångerrätt när fullgörandet av avtalet påbörjas, såsom nedladdning eller strömning av innehållet.

Digitalt innehåll och digitala tjänster tillhandahålls ofta på internet enligt avtal där konsumenten inte betalar ett pris utan tillhandahåller näringsidkaren
  uppgifter
  . Digitala tjänster kännetecknas av att näringsidkaren kontinuerligt är involverad under avtalets löptid för att konsumenten ska kunna använda tjänsten, till exempel genom tillgång till skapande, behandling, lagring och delning av data i digital form. Exempel på digitala tjänster är abonnemangsavtal till plattformar, molnlagring, webbaserad e-post, sociala medier och molnapplikationer. Tjänsteleverantörens kontinuerliga engagemang berättigar tillämpningen av bestämmelserna om ångerrätt i direktiv 2011/83/EU som gör det möjligt för konsumenter att prova tjänsten och, under en 14-dagarspeiod från det att avtalet ingåtts, besluta om de vill behålla den eller inte. I motsats till detta kännetecknas avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll som inte levereras på ett fysiskt medium, av att näringsidkaren vidtar en engångsåtgärd för att tillhandahålla konsumenten ett särskilt digitalt innehåll, t.ex. specifika musik- eller videofiler. Denna typ av engångsåtgärd för att tillhandahålla digitalt innehåll grundas på undantaget från ångerrätten enligt artikel 16 m i direktiv 2011/83/EU varigenom konsumenten förlorar sin ångerrätt när fullgörandet av avtalet påbörjas, såsom nedladdning eller strömning av innehållet.

Motivering

Direktivet om konsumenträttigheter bör utökas bortom kommissionens förslag och inbegripa betalning för icke-personuppgifter. I synnerhet icke-personuppgifter såsom viss maskingenererad information spelar en allt viktigare roll som handelsvara.

Ändringsrekommendation 8

Skäl 26 – ändra enligt följande:

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Direktiv 2011/83/EU bör
  inte heller
  tillämpas på situationer där näringsidkaren
  endast
  samlar in metadata, såsom IP-adress, webbhistorik eller annan information som samlas in och överförs till exempel med hjälp av kakor
  utom när denna situation anses utgöra ett avtal enligt nationell lagstiftning
  . Det bör
  inte heller
  tillämpas på situationer där konsumenten, utan att ha ingått ett avtal med en näringsidkare, utsätts för reklam uteslutande i syfte att få tillgång till digitalt innehåll eller en digital tjänst. Det bör emellertid stå medlemsstaterna fritt att
  utvidga
  tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2011/83/EU till sådana situationer eller att på annat sätt reglera sådana situationer som är undantagna från tillämpningsområdet för detta direktiv. | Direktiv 2011/83/EU bör
  även
  tillämpas på situationer där näringsidkaren samlar in metadata, såsom IP-adress, webbhistorik eller annan information som samlas in och överförs till exempel med hjälp av kakor. Det bör
  även
  tillämpas på situationer där konsumenten, utan att ha ingått ett avtal med en näringsidkare, utsätts för reklam uteslutande i syfte att få tillgång till digitalt innehåll eller en digital tjänst. Det bör emellertid stå medlemsstaterna fritt att
  genom lagstiftning begränsa
  tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2011/83/EU till sådana situationer
  genom att uttryckligen hänvisa till dem i lagtexten
  eller att på annat sätt reglera sådana situationer som är undantagna från tillämpningsområdet för detta direktiv. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Direktiv 2011/83/EU bör
  inte heller
  tillämpas på situationer där näringsidkaren
  endast
  samlar in metadata, såsom IP-adress, webbhistorik eller annan information som samlas in och överförs till exempel med hjälp av kakor
  utom när denna situation anses utgöra ett avtal enligt nationell lagstiftning
  . Det bör
  inte heller
  tillämpas på situationer där konsumenten, utan att ha ingått ett avtal med en näringsidkare, utsätts för reklam uteslutande i syfte att få tillgång till digitalt innehåll eller en digital tjänst. Det bör emellertid stå medlemsstaterna fritt att
  utvidga
  tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2011/83/EU till sådana situationer eller att på annat sätt reglera sådana situationer som är undantagna från tillämpningsområdet för detta direktiv.

Direktiv 2011/83/EU bör
  även
  tillämpas på situationer där näringsidkaren samlar in metadata, såsom IP-adress, webbhistorik eller annan information som samlas in och överförs till exempel med hjälp av kakor. Det bör
  även
  tillämpas på situationer där konsumenten, utan att ha ingått ett avtal med en näringsidkare, utsätts för reklam uteslutande i syfte att få tillgång till digitalt innehåll eller en digital tjänst. Det bör emellertid stå medlemsstaterna fritt att
  genom lagstiftning begränsa
  tillämpningen av bestämmelserna i direktiv 2011/83/EU till sådana situationer
  genom att uttryckligen hänvisa till dem i lagtexten
  eller att på annat sätt reglera sådana situationer som är undantagna från tillämpningsområdet för detta direktiv.

Motivering

En hållbar konsumentskyddsnivå i den digitala eran kan uppnås genom att man vänder på förhållandet mellan regel och undantag avseende omfattningen av tillämpningen av direktiv 2011/83/EU i de fall där näringsidkaren använder metadata som samlas in genom kakor.

Ändringsrekommendation 9

Skäl 27 – ny punkt

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | I framtiden bör direktiv 2011/83/EU också tillhandahålla ett ramverk för att verifiera algoritm- och AI-baserade beslut, tjänster och produkter för att skydda konsumenterna, i synnerhet avseende eventuell otillbörlig diskriminering, missgynnande och bedrägeri. I detta syfte bör också mekanismer utvecklas för att tveksam utveckling ska kunna regleras.




  Leverantörer av digitala kommunikationssystem med hög täckning bör åläggas att möjliggöra förlustfritt byte till andra system.




  Mäklar-, redovisnings- och jämförelseplattformar bör kunna öka transparensen i sina värderingssystem, viktningen av sina resultat och kommissioner och sin marknadstäckning och länkarna mellan portaler och ekonomiska länkar. Konsumenterna bör vara bättre skyddade mot förfalskning, datamissbruk och grundläggande risker. Dessutom bör placeringsplattformar på ett transparent sätt informera användarna om huruvida erbjudandena är privata eller kommersiella. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I framtiden bör direktiv 2011/83/EU också tillhandahålla ett ramverk för att verifiera algoritm- och AI-baserade beslut, tjänster och produkter för att skydda konsumenterna, i synnerhet avseende eventuell otillbörlig diskriminering, missgynnande och bedrägeri. I detta syfte bör också mekanismer utvecklas för att tveksam utveckling ska kunna regleras.

Leverantörer av digitala kommunikationssystem med hög täckning bör åläggas att möjliggöra förlustfritt byte till andra system.

Mäklar-, redovisnings- och jämförelseplattformar bör kunna öka transparensen i sina värderingssystem, viktningen av sina resultat och kommissioner och sin marknadstäckning och länkarna mellan portaler och ekonomiska länkar. Konsumenterna bör vara bättre skyddade mot förfalskning, datamissbruk och grundläggande risker. Dessutom bör placeringsplattformar på ett transparent sätt informera användarna om huruvida erbjudandena är privata eller kommersiella.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 10

Artikel 1.1 a – ändra enligt följande:

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (1)   Artikel 3 ska ändras på följande sätt: | (1)   Artikel 3 ska ändras på följande sätt: |
| a) | Punkt 5 ska ersättas med följande: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(1)   Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

(1)   Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

| a) | Punkt 5 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

a)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

| | Detta direktiv hindrar inte medlemsstaterna från att anta bestämmelser för att skydda konsumenternas legitima intressen vad gäller aggressiv och vilseledande marknadsföring eller aggressiva och vilseledande försäljningsmetoder i samband med en näringsidkares icke begärda besök i konsumentens hem, eller kommersiella utflykter som organiseras av näringsidkaren i syfte att marknadsföra eller sälja produkter till konsumenter, under förutsättning att sådana bestämmelser är motiverade med hänsyn till allmän ordning eller skyddet av respekten för privatliv. |
| --- | --- |

Detta direktiv hindrar inte medlemsstaterna från att anta bestämmelser för att skydda konsumenternas legitima intressen vad gäller aggressiv och vilseledande marknadsföring eller aggressiva och vilseledande försäljningsmetoder i samband med en näringsidkares icke begärda besök i konsumentens hem, eller kommersiella utflykter som organiseras av näringsidkaren i syfte att marknadsföra eller sälja produkter till konsumenter, under förutsättning att sådana bestämmelser är motiverade med hänsyn till allmän ordning eller skyddet av respekten för privatliv.

| | Detta direktiv hindrar inte medlemsstaterna från att anta bestämmelser för att skydda konsumenternas legitima intressen vad gäller aggressiv och vilseledande marknadsföring eller aggressiva och vilseledande försäljningsmetoder i samband med en näringsidkares icke begärda besök i konsumentens hem,
  däribland icke begärd annonsering i form av skräpmeddelanden via e-post,
  eller kommersiella utflykter som organiseras av näringsidkaren i yfte att marknadsföra eller sälja produkter till konsumenter, under förutsättning att sådana bestämmelser är motiverade med hänsyn till allmän ordning eller skyddet av respekten för
  konsumentens
  privatliv
  eller datasuveränitet
  . |
| --- | --- |

Detta direktiv hindrar inte medlemsstaterna från att anta bestämmelser för att skydda konsumenternas legitima intressen vad gäller aggressiv och vilseledande marknadsföring eller aggressiva och vilseledande försäljningsmetoder i samband med en näringsidkares icke begärda besök i konsumentens hem,
  däribland icke begärd annonsering i form av skräpmeddelanden via e-post,
  eller kommersiella utflykter som organiseras av näringsidkaren i yfte att marknadsföra eller sälja produkter till konsumenter, under förutsättning att sådana bestämmelser är motiverade med hänsyn till allmän ordning eller skyddet av respekten för
  konsumentens
  privatliv
  eller datasuveränitet
  .

däribland icke begärd annonsering i form av skräpmeddelanden via e-post,

konsumentens

eller datasuveränitet

Ändringsrekommendation 11

Ändringsrekommendation 11

Artikel 1 – Ändringar av direktiv 2005/29/EG

Punkt 2 – lägg till en klausul

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (2)   I artikel 6.2 ska följande led läggas till som led c: | (2)   I artikel 6.2 ska följande led läggas till som led c: |
| c) | All marknadsföring av en produkt som att den är identisk med en produkt som marknadsförs i flera andra medlemsstater, även om dessa produkter har avsevärt olika sammansättning eller egenskaper. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(2)   I artikel 6.2 ska följande led läggas till som led c:

(2)   I artikel 6.2 ska följande led läggas till som led c:

c)

All marknadsföring av en produkt som att den är identisk med en produkt som marknadsförs i flera andra medlemsstater, även om dessa produkter har avsevärt olika sammansättning eller egenskaper.

| c) | All marknadsföring av en produkt som att den är identisk med en produkt som marknadsförs i flera andra medlemsstater, även om dessa produkter har avsevärt olika sammansättning eller egenskaper: |
| --- | --- |

c)

All marknadsföring av en produkt som att den är identisk med en produkt som marknadsförs i flera andra medlemsstater, även om dessa produkter har avsevärt olika sammansättning eller egenskaper:

Vid tillämpning av artikel 6.2 c anses en produkt marknadsföras som att den är identisk när den marknadsförs med samma förpackning och märkning i flera medlemsstater.

Vid tillämpning av artikel 6.2 c anses en produkt marknadsföras som att den är identisk när den marknadsförs med samma förpackning och märkning i flera medlemsstater.

Motivering

Motivering

Tillägget av denna klausul är nödvändigt för den rättsliga tydligheten om vad som utgör en ”identisk” produkt och för att skilja mellan ”kvalitetsskillnader” och ”kopiering”, där produktens förpackning är identisk med konkurrentens produkter.

Ändringsrekommendation 12

Ändringsrekommendation 12

Artikel 1 – Ändringar av direktiv 2005/29/EG

Punkt 4 – ändra enligt följande:

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (4)   Följande artikel ska införas som artikel 11a: | (4)   Följande artikel ska införas som artikel 11a: |
| ”Artikel 11a | ”Artikel 11a |
| Rättsmedel | Rättsmedel |
| 1.   Utöver kravet i artikel 11 på att säkerställa adekvata och effektiva metoder för att säkra efterlevnaden ska medlemsstaterna säkerställa att även avtalsenliga och utomobligatoriska rättsmedel finns tillgängliga för konsumenter som utsätts för otillbörliga affärsmetoder i syfte att undanröja samtliga konsekvenser av dessa otillbörliga affärsmetoder i enlighet med den nationella lagstiftningen. | 1.   Utöver kravet i artikel 11 på att säkerställa adekvata och effektiva metoder för att säkra efterlevnaden ska medlemsstaterna säkerställa att även
  lämpliga och icke-avskräckande
  avtalsenliga och utomobligatoriska rättsmedel finns tillgängliga för konsumenter som utsätts för otillbörliga affärsmetoder i syfte att undanröja samtliga konsekvenser av dessa otillbörliga affärsmetoder i enlighet med den nationella lagstiftningen. |
| [...] | [...] |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(4)   Följande artikel ska införas som artikel 11a:

(4)   Följande artikel ska införas som artikel 11a:

”Artikel 11a

”Artikel 11a

Rättsmedel

Rättsmedel

1.   Utöver kravet i artikel 11 på att säkerställa adekvata och effektiva metoder för att säkra efterlevnaden ska medlemsstaterna säkerställa att även avtalsenliga och utomobligatoriska rättsmedel finns tillgängliga för konsumenter som utsätts för otillbörliga affärsmetoder i syfte att undanröja samtliga konsekvenser av dessa otillbörliga affärsmetoder i enlighet med den nationella lagstiftningen.

1.   Utöver kravet i artikel 11 på att säkerställa adekvata och effektiva metoder för att säkra efterlevnaden ska medlemsstaterna säkerställa att även
  lämpliga och icke-avskräckande
  avtalsenliga och utomobligatoriska rättsmedel finns tillgängliga för konsumenter som utsätts för otillbörliga affärsmetoder i syfte att undanröja samtliga konsekvenser av dessa otillbörliga affärsmetoder i enlighet med den nationella lagstiftningen.

[...]

[...]

Motivering

Motivering

Ytterligare kvalificering av rättsmedel i förhållande till skyndsamhet och kostnadseffektivitet skulle säkerställa att rättsmedel inte enbart görs tillgängliga utan att de görs tillgängliga i tid och på ett kostnadseffektivt sätt. Det skulle vara meningslöst att göra sådana rättsmedel tillgängliga enligt nationell lagstiftning om de inte kan göras tillgängliga i tid och på ett kostnadseffektivt sätt. Konsumenten är alltid den svagare parten i situationen och när konsumenter ställs inför de resurser som näringsidkare har till sitt förfogande kan de mycket väl tänkas ovilliga att använda sig av dessa dyra rättsmedel, även om de finns tillgängliga.

Ändringsrekommendation 13

Ändringsrekommendation 13

Artikel 1 – ny punkt

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (7) | En affärsmetod anses vara aggressiv om kundens beslutsfrihet eller frihet att köpa produkten i det aktuella fallet, med hänsyn till alla faktiska omständigheter, kan påverkas av trakasserier, däribland i digital form, tvång, inklusive användning av kroppsstyrka, eller olämpligt ingripande även i digital form och om kunden faktiskt eller sannolikt påverkas väsentligt och därför sannolikt fattar ett affärsbeslut som han/hon inte skulle ha fattat annars. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(7)

(7)

En affärsmetod anses vara aggressiv om kundens beslutsfrihet eller frihet att köpa produkten i det aktuella fallet, med hänsyn till alla faktiska omständigheter, kan påverkas av trakasserier, däribland i digital form, tvång, inklusive användning av kroppsstyrka, eller olämpligt ingripande även i digital form och om kunden faktiskt eller sannolikt påverkas väsentligt och därför sannolikt fattar ett affärsbeslut som han/hon inte skulle ha fattat annars.

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 14

Ändringsrekommendation 14

Artikel 2.4 a – ändra enligt följande:

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| ”Artikel 6 a | ”Artikel 6 a |
| Ytterligare informationskrav för avtal som ingås på e-marknadsplatser | Ytterligare informationskrav för avtal som ingås på e-marknadsplatser |
| Innan en konsument blir bunden av ett distansavtal eller ett motsvarande erbjudande på en e-marknadsplats ska e-marknadsplatsen dessutom tillhandahålla följande information: | Innan en konsument blir bunden av ett distansavtal eller ett motsvarande erbjudande på en e-marknadsplats ska e-marknadsplatsen dessutom tillhandahålla följande information: |
| a) | De huvudsakliga parametrar som avgör rankningen av de erbjudanden som presenteras för konsumenten till följd av sökningen på e-marknadsplatsen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

”Artikel 6 a

”Artikel 6 a

Ytterligare informationskrav för avtal som ingås på e-marknadsplatser

Ytterligare informationskrav för avtal som ingås på e-marknadsplatser

Innan en konsument blir bunden av ett distansavtal eller ett motsvarande erbjudande på en e-marknadsplats ska e-marknadsplatsen dessutom tillhandahålla följande information:

Innan en konsument blir bunden av ett distansavtal eller ett motsvarande erbjudande på en e-marknadsplats ska e-marknadsplatsen dessutom tillhandahålla följande information:

a)

De huvudsakliga parametrar som avgör rankningen av de erbjudanden som presenteras för konsumenten till följd av sökningen på e-marknadsplatsen.

| a) | De huvudsakliga parametrar som avgör rankningen av de erbjudanden som presenteras för konsumenten till följd av sökningen på e-marknadsplatsen
  , och anledningarna till att särskilt väga in dessa huvudsakliga parametrar jämfört med andra parametrar
  . |
| --- | --- |

a)

De huvudsakliga parametrar som avgör rankningen av de erbjudanden som presenteras för konsumenten till följd av sökningen på e-marknadsplatsen
  , och anledningarna till att särskilt väga in dessa huvudsakliga parametrar jämfört med andra parametrar
  .

, och anledningarna till att särskilt väga in dessa huvudsakliga parametrar jämfört med andra parametrar

Motivering

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 15

Ändringsrekommendation 15

Artikel 2.7 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:





  ”3.
     
  Såvida inte näringsidkaren har erbjudit sig att hämta varorna får näringsidkaren vid köpeavtal hålla inne med återbetalningen till dess att näringsidkaren har fått tillbaka varorna.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

a)

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.
     
  Såvida inte näringsidkaren har erbjudit sig att hämta varorna får näringsidkaren vid köpeavtal hålla inne med återbetalningen till dess att näringsidkaren har fått tillbaka varorna.”

Motivering

Motivering

Ångerrätten är en central konsumenträttighet vid handel på nätet och annan försäljning på distans. De befintliga reglerna för ångerrätt är rättvisa och balanserade. Reglerna för återbetalningsförhållanden bör också behållas.

Ändringsrekommendation 16

Ändringsrekommendation 16

Artikel 2 – ny punkt

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | När det krävs i ett elektroniskt ingånget avtal att konsumenten måste betala eller lämna uppgifter, ska näringsidkaren tydligt informera kunden, genast innan beställningen görs, om villkoren i artikel 6.1 a, e, o och p. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

När det krävs i ett elektroniskt ingånget avtal att konsumenten måste betala eller lämna uppgifter, ska näringsidkaren tydligt informera kunden, genast innan beställningen görs, om villkoren i artikel 6.1 a, e, o och p.

När det krävs i ett elektroniskt ingånget avtal att konsumenten måste betala eller lämna uppgifter, ska näringsidkaren tydligt informera kunden, genast innan beställningen görs, om villkoren i artikel 6.1 a, e, o och p.

Motivering

Motivering

Konsumenterna behöver bli tydligt informerade innan de ingår ett avtal huruvida de uppgifter de lämnar behandlas i kommersiella syften.

Ändringsrekommendation 17

Ändringsrekommendation 17

Artikel 2 – ny punkt

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Följande artikel ska införas som artikel 6c: Näringsidkaren avstår från att behandla uppgifter som lämnas av konsumenten så länge återkallelsen varar, i den mån som behandlingen av uppgifter inte är nödvändig för att uppfylla avtalet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Följande artikel ska införas som artikel 6c: Näringsidkaren avstår från att behandla uppgifter som lämnas av konsumenten så länge återkallelsen varar, i den mån som behandlingen av uppgifter inte är nödvändig för att uppfylla avtalet.

Följande artikel ska införas som artikel 6c: Näringsidkaren avstår från att behandla uppgifter som lämnas av konsumenten så länge återkallelsen varar, i den mån som behandlingen av uppgifter inte är nödvändig för att uppfylla avtalet.

Motivering

Motivering

Företag kan inte längre ”få tillbaka” uppgifter som en gång vidareförmedlats till tredje parter. Företag måste ha skyldighet att inte vidarebefordra de personuppgifter som lämnas till kunder 14 dagar efter att avtalet slutits till tredje part, och att ta bort uppgifterna i händelse av deklarationer om effektiv återkallelse.

Ändringsrekommendation 18

Ändringsrekommendation 18

Artikel 2 – Ändringar av direktiv 2011/83/EU

Punkt 9 – stryk led 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (9)   Artikel 16 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | Tjänsteavtal efter det att tjänsten fullständigt utförts, såvida tjänsten har börjat utföras med konsumentens uttryckliga samtycke på förhand”. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(9)   Artikel 16 ska ändras på följande sätt:

a)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

Tjänsteavtal efter det att tjänsten fullständigt utförts, såvida tjänsten har börjat utföras med konsumentens uttryckliga samtycke på förhand”.

(9)   Artikel 16 ska ändras på följande sätt:

| a) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | Tjänsteavtal efter det att tjänsten fullständigt utförts, såvida tjänsten har börjat utföras med konsumentens uttryckliga samtycke på förhand”. |
| --- | --- | --- |

a)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

Tjänsteavtal efter det att tjänsten fullständigt utförts, såvida tjänsten har börjat utföras med konsumentens uttryckliga samtycke på förhand”.

| (2) | Led m ska ersättas med följande:






  ”m) | Avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll som inte levereras på ett fysiskt medium om tillhandahållandet inletts och, om konsumenten enligt avtalet är betalningsskyldig, om konsumenten har lämnat ett uttryckligt samtycke på förhand om att tillhandahållandet inleds under ångerrättsperioden och medgett att ångerrätten därigenom går förlorad.” |
| --- | --- | --- |

(2)

Led m ska ersättas med följande:

”m)

Avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll som inte levereras på ett fysiskt medium om tillhandahållandet inletts och, om konsumenten enligt avtalet är betalningsskyldig, om konsumenten har lämnat ett uttryckligt samtycke på förhand om att tillhandahållandet inleds under ångerrättsperioden och medgett att ångerrätten därigenom går förlorad.”

| (2) | Led m ska ersättas med följande:






  ”m) | Avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll som inte levereras på ett fysiskt medium om tillhandahållandet inletts och, om konsumenten enligt avtalet är betalningsskyldig, om konsumenten har lämnat ett uttryckligt samtycke på förhand om att tillhandahållandet inleds under ångerrättsperioden och medgett att ångerrätten därigenom går förlorad.” |
| --- | --- | --- |

(2)

Led m ska ersättas med följande:

”m)

Avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll som inte levereras på ett fysiskt medium om tillhandahållandet inletts och, om konsumenten enligt avtalet är betalningsskyldig, om konsumenten har lämnat ett uttryckligt samtycke på förhand om att tillhandahållandet inleds under ångerrättsperioden och medgett att ångerrätten därigenom går förlorad.”

| (3) | Följande led ska läggas till:









  ”n) | tillhandahållande av varor som konsumenten har hanterat under ångerrättsperioden på annat sätt än vad som är nödvändigt för att fastställa varornas art, egenskaper och funktion.” |
| --- | --- | --- |

(3)

(3)

Följande led ska läggas till:

”n)

”n)

tillhandahållande av varor som konsumenten har hanterat under ångerrättsperioden på annat sätt än vad som är nödvändigt för att fastställa varornas art, egenskaper och funktion.”

tillhandahållande av varor som konsumenten har hanterat under ångerrättsperioden på annat sätt än vad som är nödvändigt för att fastställa varornas art, egenskaper och funktion.”

Motivering

Motivering

Det finns inga entydiga belägg för omfattande missbruk som motiverar denna ändring av direktivet om konsumenträttigheter. Rätten att returnera en produkt som är köpt på nätet är en av de viktigaste konsumenträttigheterna och bör inte på något sätt urvattnas.

Ändringsrekommendation 19

Ändringsrekommendation 19

Artikel 3 – Ändringar av direktiv 93/13/EEG

Ändra enligt följande:

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Direktiv 93/13/EEG ändras enligt följande: | Direktiv 93/13/EEG ändras enligt följande: |
| Följande artikel 8b ska införas: | Följande artikel 8b ska införas: |
| ”Artikel 8b | ”Artikel 8b |
| [...] | [...] |
| 4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att påföljderna för utbredda överträdelser och utbredda överträdelser med en unionsdimension i den mening som avses i förordning (EU) 2017/2934 inbegriper möjlighet att ålägga böter, där det högsta beloppet ska vara minst
  4 %
  av
  näringsidkarens årliga
  omsättning i den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna. | 4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att påföljderna för utbredda överträdelser och utbredda överträdelser med en unionsdimension i den mening som avses i förordning (EU) 2017/2934 inbegriper möjlighet att ålägga böter, där det högsta beloppet ska vara minst
  8 %
  av
  den genomsnittliga
  omsättning
  som genererats av näringsidkaren under de föregående tre räkenskapsåren
  i den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Direktiv 93/13/EEG ändras enligt följande:

Direktiv 93/13/EEG ändras enligt följande:

Följande artikel 8b ska införas:

Följande artikel 8b ska införas:

”Artikel 8b

”Artikel 8b

[...]

[...]

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att påföljderna för utbredda överträdelser och utbredda överträdelser med en unionsdimension i den mening som avses i förordning (EU) 2017/2934 inbegriper möjlighet att ålägga böter, där det högsta beloppet ska vara minst
  4 %
  av
  näringsidkarens årliga
  omsättning i den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att påföljderna för utbredda överträdelser och utbredda överträdelser med en unionsdimension i den mening som avses i förordning (EU) 2017/2934 inbegriper möjlighet att ålägga böter, där det högsta beloppet ska vara minst
  8 %
  av
  den genomsnittliga
  omsättning
  som genererats av näringsidkaren under de föregående tre räkenskapsåren
  i den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna.

Motivering

Motivering

Det är inte tydligt vilket år den årliga omsättningen ska beräknas. Det föreslås därför att det lägsta beloppet för böterna ska vara 8 % av den genomsnittliga omsättning som uppnåtts av näringsidkaren under de föregående tre räkenskapsåren i den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna.

Ändringsrekommendation 20

Ändringsrekommendation 20

Artikel 4 – Ändringar av direktiv 98/6/EG

Ändra enligt följande:

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Direktiv 98/6/EG ska ändras på följande sätt: | Direktiv 98/6/EG ska ändras på följande sätt: |
| Artikel 8 ska ersättas med följande: | Artikel 8 ska ersättas med följande: |
| ”Artikel 8 | ”Artikel 8 |
| [...] | [...] |
| 4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att påföljderna för utbredda överträdelser och utbredda överträdelser med en unionsdimension i den mening som avses i förordning (EU) 2017/2934 inbegriper möjlighet att ålägga böter, där det högsta beloppet ska vara minst
  4 %
  av
  näringsidkarens årliga
  omsättning i den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna. | 4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att påföljderna för utbredda överträdelser och utbredda överträdelser med en unionsdimension i den mening som avses i förordning (EU) 2017/2934 inbegriper möjlighet att ålägga böter, där det högsta beloppet ska vara minst
  8 %
  av
  den genomsnittliga
  omsättning
  som genererats av näringsidkaren under de föregående tre räkenskapsåren
  i den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Direktiv 98/6/EG ska ändras på följande sätt:

Direktiv 98/6/EG ska ändras på följande sätt:

Artikel 8 ska ersättas med följande:

Artikel 8 ska ersättas med följande:

”Artikel 8

”Artikel 8

[...]

[...]

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att påföljderna för utbredda överträdelser och utbredda överträdelser med en unionsdimension i den mening som avses i förordning (EU) 2017/2934 inbegriper möjlighet att ålägga böter, där det högsta beloppet ska vara minst
  4 %
  av
  näringsidkarens årliga
  omsättning i den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att påföljderna för utbredda överträdelser och utbredda överträdelser med en unionsdimension i den mening som avses i förordning (EU) 2017/2934 inbegriper möjlighet att ålägga böter, där det högsta beloppet ska vara minst
  8 %
  av
  den genomsnittliga
  omsättning
  som genererats av näringsidkaren under de föregående tre räkenskapsåren
  i den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna.

Motivering

Motivering

Samma förklaring som till ändringen av artikel 3 i direktiv 93/13/EG.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar offentliggörandet av ett efterlängtat förslag om att inrätta en EU-omfattande minimiram för mekanismer för grupptalan i alla medlemsstater, som kan ge konsumenterna en reell möjlighet att få rättelse vid masskadesituationer och bör täppa till de befintliga luckorna i tillämpningen av EU:s konsumenträtt. Förslaget ses dock som ett första steg i rätt riktning, eftersom det innehåller flera brister. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar offentliggörandet av ett efterlängtat förslag om att inrätta en EU-omfattande minimiram för mekanismer för grupptalan i alla medlemsstater, som kan ge konsumenterna en reell möjlighet att få rättelse vid masskadesituationer och bör täppa till de befintliga luckorna i tillämpningen av EU:s konsumenträtt. Förslaget ses dock som ett första steg i rätt riktning, eftersom det innehåller flera brister.

| 2. | Kommittén stöder förslagets breda tillämpningsområde, som gör att det kan få verklig effekt på områden där masskadesituationer uppkommer och täcka in andra metoder som är skadliga för konsumenterna och för medborgarna mer allmänt. |
| --- | --- |

2.

Kommittén stöder förslagets breda tillämpningsområde, som gör att det kan få verklig effekt på områden där masskadesituationer uppkommer och täcka in andra metoder som är skadliga för konsumenterna och för medborgarna mer allmänt.

| 3. | Kommittén konstaterar att Europeiska kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

3.

Kommittén konstaterar att Europeiska kommissionens förslag är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 4. | Det är beklagligt att tillämpningsområdet för det nuvarande förslaget att inrätta en EU-omfattande minimiram för mekanismer för grupptalan i alla medlemsstater begränsas till endast konsumenttvister. |
| --- | --- |

4.

Det är beklagligt att tillämpningsområdet för det nuvarande förslaget att inrätta en EU-omfattande minimiram för mekanismer för grupptalan i alla medlemsstater begränsas till endast konsumenttvister.

| 5. | Kommittén rekommenderar att mekanismerna för grupptalan utökas till att även omfatta andra fall av masskadesituationer, till exempel fall av mycket omfattande miljöskador, skador på gemensamma tillgångar och avseende hälso- och säkerhetsföreskrifter eller överträdelser av arbetstagarnas rättigheter, för att underlätta tillgången till rättslig prövning för alla medborgare. |
| --- | --- |

5.

Kommittén rekommenderar att mekanismerna för grupptalan utökas till att även omfatta andra fall av masskadesituationer, till exempel fall av mycket omfattande miljöskador, skador på gemensamma tillgångar och avseende hälso- och säkerhetsföreskrifter eller överträdelser av arbetstagarnas rättigheter, för att underlätta tillgången till rättslig prövning för alla medborgare.

| 6. | Därför uppmanar kommittén Europeiska kommissionen att utforska olika sätt att utöka biståndet till dessa sektorer och att utöka tillämpningsområdet för förslaget om grupptalan så att det även omfattar alla former av skador som orsakats genom överträdelser av grundläggande rättigheter i enlighet med EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

6.

Därför uppmanar kommittén Europeiska kommissionen att utforska olika sätt att utöka biståndet till dessa sektorer och att utöka tillämpningsområdet för förslaget om grupptalan så att det även omfattar alla former av skador som orsakats genom överträdelser av grundläggande rättigheter i enlighet med EU-lagstiftningen.

| 7. | Kommittén stöder alternativ tvistlösning som ett sätt att ge parterna möjlighet att förhandla och ofta använda sig av medling vid tvister. Frivillig förhandling och medling mellan godkända enheter och potentiella svarande innan förfarandena inleds bör främjas. Innan man inleder långvariga och kostsamma förfaranden för grupptalan skulle alternativ tvistlösning, såsom förhandlingar och/eller medling, kunna uppmuntras när detta är möjligt i syfte att nå övergripande förlikningar. |
| --- | --- |

7.

Kommittén stöder alternativ tvistlösning som ett sätt att ge parterna möjlighet att förhandla och ofta använda sig av medling vid tvister. Frivillig förhandling och medling mellan godkända enheter och potentiella svarande innan förfarandena inleds bör främjas. Innan man inleder långvariga och kostsamma förfaranden för grupptalan skulle alternativ tvistlösning, såsom förhandlingar och/eller medling, kunna uppmuntras när detta är möjligt i syfte att nå övergripande förlikningar.

| 8. | Direktivet kännetecknas av en minimal harmonisering som inte utesluter befintliga bättre eller striktare nationella bestämmelser i de nationella systemen för grupptalan och på så sätt gör det möjligt för medlemsstater att tillämpa högre standarder och upprätthålla eller införa andra nationella förfaranden. |
| --- | --- |

8.

Direktivet kännetecknas av en minimal harmonisering som inte utesluter befintliga bättre eller striktare nationella bestämmelser i de nationella systemen för grupptalan och på så sätt gör det möjligt för medlemsstater att tillämpa högre standarder och upprätthålla eller införa andra nationella förfaranden.

| 9. | ReK motsätter sig möjligheten för medlemsstaterna att göra undantag för komplex kvantifiering av skador. Detta skulle innebära att konsumenterna måste agera enskilt i dessa fall, och att de då måste söka dyr rättshjälp och teknisk hjälp. Detta skulle kunna visa sig vara ett oöverstigligt hinder för enskilda konsumenter. |
| --- | --- |

9.

ReK motsätter sig möjligheten för medlemsstaterna att göra undantag för komplex kvantifiering av skador. Detta skulle innebära att konsumenterna måste agera enskilt i dessa fall, och att de då måste söka dyr rättshjälp och teknisk hjälp. Detta skulle kunna visa sig vara ett oöverstigligt hinder för enskilda konsumenter.

| 10. | Kommittén rekommenderar att enskilda konsumenters medgivande inte bör krävas när det gäller ett fastställelsebeslut som begärts av den godkända enheten. |
| --- | --- |

10.

Kommittén rekommenderar att enskilda konsumenters medgivande inte bör krävas när det gäller ett fastställelsebeslut som begärts av den godkända enheten.

| 11. | Konsumentorganisationer som kan utses till godkända enheter kan ha begränsade ekonomiska resurser. Konsumentorganisationer i mindre medlemsstater berörs särskilt av detta. Bristen på ekonomiska resurser bör inte hindra organisationer från att utses till godkända enheter. |
| --- | --- |

11.

Konsumentorganisationer som kan utses till godkända enheter kan ha begränsade ekonomiska resurser. Konsumentorganisationer i mindre medlemsstater berörs särskilt av detta. Bristen på ekonomiska resurser bör inte hindra organisationer från att utses till godkända enheter.

| 12. | Kommittén stöder helhjärtat uppdateringen och den stärkta tillsynen av EU:s konsumentlagstiftning. |
| --- | --- |

12.

Kommittén stöder helhjärtat uppdateringen och den stärkta tillsynen av EU:s konsumentlagstiftning.

| 13. | Kommittén välkomnar de krav på öppenhet i avtal som ingås på e-marknadsplatser som föreslås inom ramen för direktivet för konsumenträttigheter. Det bör göras ett tillägg om påföljder och korrigerande åtgärder om näringsidkare inte efterlever dessa krav. |
| --- | --- |

13.

Kommittén välkomnar de krav på öppenhet i avtal som ingås på e-marknadsplatser som föreslås inom ramen för direktivet för konsumenträttigheter. Det bör göras ett tillägg om påföljder och korrigerande åtgärder om näringsidkare inte efterlever dessa krav.

| 14. | Det är viktigt att överväga ytterligare åtgärder vid sidan av rätten till kompensation och rätten att avsluta avtalet, såsom rätten att begära ett särskilt fullgörande av avtalet eller rätten till återbetalning. Kommittén rekommenderar att de korrigerande åtgärderna fastställs tydligt och att det specificeras vad de skulle kunna medföra. |
| --- | --- |

14.

Det är viktigt att överväga ytterligare åtgärder vid sidan av rätten till kompensation och rätten att avsluta avtalet, såsom rätten att begära ett särskilt fullgörande av avtalet eller rätten till återbetalning. Kommittén rekommenderar att de korrigerande åtgärderna fastställs tydligt och att det specificeras vad de skulle kunna medföra.

| 15. | Det är viktigt att kommissionen ser till att korrigerande åtgärder inte enbart görs tillgängliga av medlemsstaterna utan att de görs tillgängliga i tid och på ett kostnadseffektivt sätt. |
| --- | --- |

15.

Det är viktigt att kommissionen ser till att korrigerande åtgärder inte enbart görs tillgängliga av medlemsstaterna utan att de görs tillgängliga i tid och på ett kostnadseffektivt sätt.

| 16. | Rätten att säga upp avtalet är en viktig konsumenträttighet som inte bör urvattnas i avsaknad av entydiga belägg för missbruk. |
| --- | --- |

16.

Rätten att säga upp avtalet är en viktig konsumenträttighet som inte bör urvattnas i avsaknad av entydiga belägg för missbruk.

| 17. | Kommittén stöder kommissionens strategi att införa böter på grundval av näringsidkarens omsättning när det gäller utbredda överträdelser. |
| --- | --- |

17.

Kommittén stöder kommissionens strategi att införa böter på grundval av näringsidkarens omsättning när det gäller utbredda överträdelser.

| 18. | Det lägsta bötesbeloppet på 4 % av näringsidkarens årliga omsättning för utbredda överträdelser är dock inte tillräckligt avskräckande. |
| --- | --- |

18.

Det lägsta bötesbeloppet på 4 % av näringsidkarens årliga omsättning för utbredda överträdelser är dock inte tillräckligt avskräckande.

| 19. | Kommittén föreslår att det lägsta bötesbelopp som kan åläggas ökas till 8 % av den genomsnittliga omsättning som genererats av näringsidkaren under de föregående tre räkenskapsåren i den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

19.

Kommittén föreslår att det lägsta bötesbelopp som kan åläggas ökas till 8 % av den genomsnittliga omsättning som genererats av näringsidkaren under de föregående tre räkenskapsåren i den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna.

| 20. | Det är beklagligt att bestämmelser om ansvar på e-marknadsplatser saknas i förslaget. Operatörer av onlineplattformar bör hållas ansvariga i de fall där de underlåter att informera konsumenten om att en tredje part är den som faktiskt tillhandahåller varan eller tjänsten eller i de fall de underlåter att avlägsna vilseledande uppgifter som sprids av leverantören och som har anmälts till operatören. |
| --- | --- |

20.

Det är beklagligt att bestämmelser om ansvar på e-marknadsplatser saknas i förslaget. Operatörer av onlineplattformar bör hållas ansvariga i de fall där de underlåter att informera konsumenten om att en tredje part är den som faktiskt tillhandahåller varan eller tjänsten eller i de fall de underlåter att avlägsna vilseledande uppgifter som sprids av leverantören och som har anmälts till operatören.

| 21. | Kommittén beklagar avsaknaden av bestämmelser för bättre och öppnare system för återkoppling/recension från användare. |
| --- | --- |

21.

Kommittén beklagar avsaknaden av bestämmelser för bättre och öppnare system för återkoppling/recension från användare.

Bryssel den 10 oktober 2018.

Karl-Heinz LAMBERTZ

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 524/2013 av den 21 maj 2013 om tvistlösning online vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (förordningen om tvistlösning online vid konsumenttvister) (EUT L 165, 18.6.2013, s. 1).

1

(2)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (EUT L 194, 19.7.2016, s. 1).

2

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (EUT L 194, 19.7.2016, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/302 av den 28 februari 2018 om åtgärder mot omotiverad geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kundernas nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden och om ändring av förordningarna (EG) nr 2006/2004 och (EU) 2017/2394 och direktiv 2009/22/EG (EUT L 60 I, 2.3.2018, s. 1).

3

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 524/2013 av den 21 maj 2013 om tvistlösning online vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (förordningen om tvistlösning online vid konsumenttvister) (EUT L 165, 18.6.2013, s. 1).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/302 av den 28 februari 2018 om åtgärder mot omotiverad geoblockering och andra former av diskriminering på grund av kundernas nationalitet, bosättningsort eller etableringsort på den inre marknaden och om ändring av förordningarna (EG) nr 2006/2004 och (EU) 2017/2394 och direktiv 2009/22/EG (EUT L 60 I, 2.3.2018, s. 1).

2

---