# Jurnalul Oficial C 17/14 i

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 17 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6214 ianuarie 2019 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 17

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6214 ianuarie 2019

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | III   Acte pregătitoare |
| | CURTEA DE CONTURI |
| 2019/C 17/01 | Avizul nr. 6/2018 [prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) și al articolului 322 alineatul (1) litera (a) din TFUE] referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize | 1 |

Cuprins

Pagina

III   Acte pregătitoare

CURTEA DE CONTURI

2019/C 17/01

Avizul nr. 6/2018 [prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) și al articolului 322 alineatul (1) litera (a) din TFUE] referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize

[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) și al articolului 322 alineatul (1) litera (a) din TFUE]

1

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

III Acte pregătitoare

CURTEA DE CONTURI

| 14.1.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 17/1

---

AVIZUL NR. 6/2018

[prezentat în temeiul articolului 287 alineatul (4) și al articolului 322 alineatul (1) litera (a) din TFUE]

referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize

(2019/C 17/01)

CUPRINS

| | Puncte | Pagina |
| --- | --- | --- |
| INTRODUCERE | 1-4 | 3 |
| SINTEZĂ A EVALUĂRII REALIZATE ÎN RAPORT CU OBIECTIVELE PRINCIPALE ALE COMISIEI | 5-14 | 4 |
| ASPECTE STRATEGICE ȘI OBIECTIVELE POLITICII DE COEZIUNE | 15-46 | 5 |
| Abordarea priorităților UE | 15-23 | 5 |
| Un singur cadru normativ | 24-25 | 7 |
| Flexibilitatea bugetară | 26-30 | 8 |
| Crearea unui mediu favorabil investițiilor | 31-43 | 9 |
| Evaluarea intermediară | 44-46 | 11 |
| CADRUL DE PROGRAMARE ȘI DE MONITORIZARE | 47-68 | 12 |
| Principiul simplificării în programare | 47-49 | 12 |
| Echilibrul dintre simplificare, rezultate și asigurarea răspunderii | 50-56 | 13 |
| Cadrul de performanță | 57-60 | 14 |
| Monitorizarea și utilizarea informațiilor referitoare la performanță | 61-68 | 15 |
| SISTEMUL DE PUNERE ÎN PRACTICĂ ȘI REGULILE DE ELIGIBILITATE | 69-97 | 18 |
| Instrumentele financiare | 69-75 | 18 |
| Moduri simplificate de punere în practică | 76-84 | 20 |
| Selecția proiectelor și normele de eligibilitate | 85-90 | 22 |
| Norme suprimate | 91-97 | 23 |
| MECANISMELE DE ASIGURARE A RĂSPUNDERII | 98-132 | 25 |
| Rolurile și responsabilitățile în cadrul sistemelor de gestiune și control | 98-104 | 25 |
| Sistemul standard de gestiune și control | 105-111 | 26 |
| Modalitățile consolidate proporționate pentru sistemele de gestiune și control | 112-120 | 28 |
| Prezentarea conturilor și corecțiile financiare | 121-125 | 29 |
| Condiții pentru atestarea de către Curte | 126-132 | 30 |
| OBSERVAȚII FINALE | 133-139 | 32 |
| ANEXĂ | 34 |

Puncte

Pagina

INTRODUCERE

1-4

3

SINTEZĂ A EVALUĂRII REALIZATE ÎN RAPORT CU OBIECTIVELE PRINCIPALE ALE COMISIEI

5-14

4

ASPECTE STRATEGICE ȘI OBIECTIVELE POLITICII DE COEZIUNE

15-46

5

Abordarea priorităților UE

15-23

5

Un singur cadru normativ

24-25

7

Flexibilitatea bugetară

26-30

8

Crearea unui mediu favorabil investițiilor

31-43

9

Evaluarea intermediară

44-46

11

CADRUL DE PROGRAMARE ȘI DE MONITORIZARE

47-68

12

Principiul simplificării în programare

47-49

12

Echilibrul dintre simplificare, rezultate și asigurarea răspunderii

50-56

13

Cadrul de performanță

57-60

14

Monitorizarea și utilizarea informațiilor referitoare la performanță

61-68

15

SISTEMUL DE PUNERE ÎN PRACTICĂ ȘI REGULILE DE ELIGIBILITATE

69-97

18

Instrumentele financiare

69-75

18

Moduri simplificate de punere în practică

76-84

20

Selecția proiectelor și normele de eligibilitate

85-90

22

Norme suprimate

91-97

23

MECANISMELE DE ASIGURARE A RĂSPUNDERII

98-132

25

Rolurile și responsabilitățile în cadrul sistemelor de gestiune și control

98-104

25

Sistemul standard de gestiune și control

105-111

26

Modalitățile consolidate proporționate pentru sistemele de gestiune și control

112-120

28

Prezentarea conturilor și corecțiile financiare

121-125

29

Condiții pentru atestarea de către Curte

126-132

30

OBSERVAȚII FINALE

133-139

32

ANEXĂ

34

INTRODUCERE

| 1. | La 29 mai 2018, Comisia a publicat o propunere (1) de regulament de stabilire a unor dispoziții comune (denumit în continuare „RDC”) cu privire la șapte fonduri ale UE în următoarea perioadă de programare, 2021-2027. Aceste fonduri se află în gestiune partajată. În conformitate cu temeiul juridic al propunerii Comisiei, consultarea Curții de Conturi Europene este obligatorie (2). Prezentul aviz răspunde acestei cerințe de consultare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cele șapte fonduri vizate s-ar putea ridica împreună la o sumă de aproximativ 360 de miliarde de euro, ceea ce reprezintă până la o treime din bugetul total al UE pentru perioada 2021-2027. Aceste fonduri sunt:






  — | Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) |
| --- | --- | --- |

2.

—

Fondul european de dezvoltare regională (FEDR)

| — | Fondul social european Plus (FSE+) |
| --- | --- |

—

Fondul social european Plus (FSE+)

| — | Fondul de coeziune (FC) |
| --- | --- |

—

Fondul de coeziune (FC)

| — | Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) |
| --- | --- |

—

Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM)

| — | Fondul pentru azil și migrație (FAM) |
| --- | --- |

—

Fondul pentru azil și migrație (FAM)

| — | Fondul pentru securitate internă (FSI) |
| --- | --- |

—

Fondul pentru securitate internă (FSI)

| — | Instrumentul pentru managementul frontierelor și vize (IMFV) |
| --- | --- |

—

Instrumentul pentru managementul frontierelor și vize (IMFV)

| 3. | Prima parte a avizului conține o sinteză a analizei realizate de Curte cu privire la măsura în care propunerea îndeplinește cele trei obiective pe care Comisia le-a fixat pentru aceasta și care se regăsesc în tot cuprinsul textului: reducerea în mod substanțial a sarcinii administrative impuse beneficiarilor și autorităților de management; creșterea flexibilității pentru a adapta obiectivele și resursele programelor în funcție de modificarea circumstanțelor; și mai buna aliniere a programelor cu prioritățile UE și sporirea eficacității acestora (3). Proiectul de RDC în sine are o sferă foarte largă. Din acest motiv, în cadrul examinării Curții, elementele sale constitutive au fost grupate după cum urmează: obiectivele politicii de coeziune și cadrul de programare și de monitorizare (fiind vizate aici titlurile I, II, III, IV și VIII ale propunerii); sistemul de punere în practică și normele de eligibilitate (titlurile V și VII); și, în fine, mecanismele de asigurare a răspunderii, inclusiv auditul efectuat de către Curtea de Conturi Europeană (titlul VI). |
| --- | --- |

3.

| 4. | În tot cuprinsul analizei au fost incluse o serie de aspecte care trebuie avute în vedere de Comisie și de legiuitori. Articolul (articolele) din proiectul de RDC la care se referă aspectele semnalate de Curte este indicat, dar trebuie precizat că o parte dintre aceste aspecte ar putea fi abordate – dacă aceasta este dorința legiuitorilor – prin acte legislative conexe de nivel inferior (acte delegate și acte de punere în aplicare) sau prin orientări separate. Actele legislative conexe beneficiază de mai puțină atenție decât regulamentele, deși tocmai acest tip de legislație este cel care poate crea o complexitate și o sarcină administrativă inutilă. Dintre aspectele care trebuie avute în vedere, două depășesc RDC și legislația conexă acestuia, dar, în opinia Curții, sunt suficient de semnificative pentru a fi aduse în atenția Comisiei și a legiuitorilor (este vorba de aspectele de avut în vedere indicate cu numerele 5 și 18). În fine, anexa cuprinde o listă de sugestii de redactare specifice, care fac trimitere la aspectul relevant semnalat pentru a fi avut în vedere. |
| --- | --- |

4.

SINTEZĂ A EVALUĂRII REALIZATE ÎN RAPORT CU OBIECTIVELE PRINCIPALE ALE COMISIEI

| 5. | RDC are la bază cadrul stabilit în perioada de programare anterioară. Acesta prevede obiective comune de politică, definește alocarea fondurilor între toate cele 27 de state membre și instituie norme în materie de programare și de punere în aplicare a politicilor. Spre deosebire de regulamentul echivalent aplicabil pentru perioada de programare 2014-2020 (4), propunerea în discuție nu a făcut obiectul unei evaluări a impactului. Potrivit expunerii de motive, explicația este aceea că propunerea „stabilește norme comune și un mecanism de punere în aplicare pentru alte politici” (5). Regulamentele specifice (6) care există pentru cele șapte fonduri acoperite de RDC au făcut obiectul unor evaluări ale impactului. Aceste evaluări nu au acoperit însă anumite chestiuni importante de relevanță generală, cum ar fi nivelul ratelor forfetare în contextul formelor simplificate de sprijin (punctul 81) și impactul „modalităților consolidate proporționate” care sunt propuse (punctele 112-120). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Principalele obiective ale Comisiei aflate la baza conceptului de politică propus erau următoarele: simplificare, flexibilitatea punerii în practică a politicilor și mai buna aliniere între finanțare și prioritățile UE (7). Concluziile principale ale Curții pentru fiecare dintre aceste obiective sunt descrise în cele ce urmează; de asemenea, în conformitate cu rolul său de auditor extern al UE, Curtea prezintă analiza pe care a realizat-o cu privire la noile mecanisme de asigurare a răspunderii care au fost propuse. |
| --- | --- |

6.

Simplificarea

| 7. | Propunerea reflectă în mod clar eforturile Comisiei de a răspunde cererilor de simplificare a politicii de coeziune. Curtea sprijină întru totul ambițiile Comisiei legate de simplificare și, într-adevăr, proiectul de RDC conține numeroase elemente care implică o simplificare. Cu toate acestea, Curtea consideră că, în anumite cazuri, beneficiile pe care le poate aduce simplificarea în termeni de reducere a sarcinii administrative și de creștere a eficienței sunt depășite de riscurile mai mari care planează asupra conformității cu normele și asupra bunei gestiuni financiare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | De exemplu, Curtea salută faptul că structura programelor este în mare măsură menținută, dar observă că anumite dispoziții ale propunerii de RDC sunt lipsite de claritate, ceea ce poate conduce la interpretări diferite ale normelor, cu un impact negativ asupra securității juridice. Exemple în acest sens sunt metodologia pentru evaluarea intermediară (punctul 45), criteriile pentru evaluarea cerințelor esențiale în materie de control (punctul 101) și condițiile de utilizare a „modalităților consolidate proporționate” (punctul 117). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Propunerea conține o gamă de măsuri de simplificare, cum ar fi opțiunile simplificate în materie de costuri și finanțările nelegate de costuri: dacă sunt corect concepute și aplicate efectiv de către statele membre, aceste măsuri au potențialul de a reorienta înspre rezultate accentul pus în prezent pe cheltuieli. Combinarea acestor măsuri propuse poate conduce însă la rambursări peste costurile suportate sau sub nivelul acestora și pune în pericol utilizarea optimă a resurselor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Eliminarea propusă a unora dintre procedurile actuale, cum ar fi evaluările ex ante ale programelor, evaluarea proiectelor majore, raportarea strategică și rezerva de performanță, pot aduce o simplificare, dar, în opinia Curții, ar slăbi în același timp mecanismele instituite pentru obținerea de rezultate. |
| --- | --- |

10.

Flexibilitatea

| 11. | Proiectul de RDC propune o serie de măsuri de sprijin pentru un buget UE mai flexibil, măsuri cu care Curtea este în general de acord. Un element nou propus pentru perioada 2021-2027 este programarea în două etape (5 ani + 2 ani) pentru trei fonduri: în acest cadru, alocările pentru ultimii doi ani ar urma să fie stabilite în 2025 ca parte a unui exercițiu de evaluare intermediară. Este adevărat că această abordare poate contribui la flexibilitate și poate ameliora capacitatea de reacție la situațiile în schimbare, dar Curtea dorește totuși să își exprime preocuparea cu privire la calendarul propus pentru evaluare și la sarcina administrativă implicată, care reprezintă mai degrabă o complicație decât o simplificare. Totodată, Curtea consideră că unele dintre procesele implicate trebuie să fie mai bine clarificate. |
| --- | --- |

11.

Alinierea între finanțare și prioritățile UE

| 12. | Curtea salută elementele propuse de Comisie pentru a consolida legătura dintre utilizarea fondurilor UE și mecanismele de guvernanță economică la nivel înalt ale UE – și anume semestrul european –, printre aceste elemente numărându-se accentul pus pe implementarea în cadrul programelor a recomandărilor relevante specifice fiecărei țări. De asemenea, Curtea sprijină trecerea de la condiționalitățile ex ante la așa-numitele „condiții favorizante”, mai simple, și, în acest sens, aduce în atenția Comisiei o serie de aspecte care trebuie avute în vedere. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Mai preocupante pentru Curte sunt elementele menționate în continuare. Spre deosebire de ultimele două perioade de programare, proiectul de RDC pentru perioada următoare nu este susținut de o strategie la nivelul UE sau de un set de obiective stabilite la nivelul UE. În schimb, RDC propune cinci obiective de politică de nivel înalt care nu sunt transpuse în rezultate măsurabile și cuantificate la nivelul UE. Prin urmare, RDC nu reușește să articuleze o viziune clară cu privire la ceea ce dorește Uniunea Europeană să obțină prin intermediul politicilor sale. Definirea principalelor obiective strategice este lăsată mai degrabă la latitudinea statelor membre. Prin urmare, în opinia Curții, propunerea nu aliniază finanțarea la prioritățile UE și este mai puțin axată pe performanță decât în perioada 2014-2020. |
| --- | --- |

13.

Mecanismele de asigurare a răspunderii

| 14. | În ceea ce privește asigurarea răspunderii, propunerea transferă statelor membre responsabilitatea pentru punerea în aplicare, extinde dispozițiile privind auditul unic și reduce rolul Comisiei. Raționalizarea propusă a controalelor de gestiune, prin concentrarea acestora asupra domeniilor cu risc ridicat, are potențialul de a reduce sarcina administrativă și de a spori eficiența acestor controale, cu condiția ca această raționalizare să fie aplicată în mod corect. „Modalitățile consolidate proporționate” propuse pentru sistemele de control elimină însă de facto supravegherea de către Comisie și ar putea expune fondurile UE la riscuri sporite. Acest element al propunerii ar putea pune în pericol realizările obținute în ultimele două decenii în materie de control intern. Curtea aduce în atenția Comisiei o serie de aspecte care trebuie avute în vedere în acest domeniu. |
| --- | --- |

14.

ASPECTE STRATEGICE ȘI OBIECTIVELE POLITICII DE COEZIUNE

Abordarea priorităților UE

Prealocarea de fonduri către statele membre

| 15. | În cazul unor componente importante ale bugetului UE, îndeosebi în cazul celor care fac obiectul gestiunii partajate, nivelul maxim al cheltuielilor stabilit pentru rubricile din cadrul financiar multianual este subdivizat în alocări anuale atribuite fiecărui stat membru. Această prealocare a fondurilor se bazează pe numeroase considerații (articolele 102-104 din RDC și anexa XXII la acesta), dar criteriile legate de performanță nu se numără printre ele. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Curtea a subliniat în cadrul unor audituri anterioare că este dificil să se obțină rezultate calitative bune prin scheme de finanțare în cadrul cărora absorbția fondurilor de către statele membre este un obiectiv implicit (8). În opinia Curții, alocarea finanțării ar trebui să urmeze anumite priorități strategice (obiective de politică). Se observă însă că acest lucru nu se întâmplă și că, de fapt, prioritățile (articolul 4 din RDC) sunt cele care urmează finanțarea. |
| --- | --- |

16.

Cerințe privind concentrarea tematică

| 17. | Proiectul de RDC asigură continuitatea finanțării, prin intermediul obiectivelor de politică prevăzute (articolul 4), în sensul că sprijină aceleași domenii cărora li s-a acordat prioritate și în perioada 2014-2020 în cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

17.

| 18. | De asemenea, propunerea păstrează cerințele de concentrare tematică (articolul 8), axând investițiile pe inovare, pe o Europă mai ecologică, cu emisii scăzute de carbon (articolul 3 din propunerea de regulament privind FEDR/FC) sau pe incluziunea socială și combaterea șomajului în rândul tinerilor (articolul 7 din propunerea de regulament privind FSE+). Curtea a constatat în cadrul unor audituri anterioare că cerințele privind concentrarea tematică aveau un impact puternic asupra stabilirii unor priorități adecvate pentru finanțare (9). Prin urmare, trebuie salutat faptul că aceste cerințe au fost păstrate, întrucât ele ar trebui să permită o mai bună direcționare a finanțării din partea UE, maximizând astfel impactul acestor resurse limitate. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Curtea observă că finanțarea UE ca procent din totalul cheltuielilor publice variază între statele membre, acest procent fiind foarte scăzut în cazul unora dintre ele (a se vedea figura de mai jos). Pentru aceste state membre, chiar și cu o concentrare tematică, succesul finanțării UE va depinde în primul rând de capacitatea lor de a mobiliza o finanțare națională complementară.

  Figură


  FEDR și FC ca procent din investițiile publice în perioada 2015-2017





  Sursa: SWD(2018) 282 final, document de lucru al Comisiei – Evaluare a impactului. |
| --- | --- |

19.

Figură

FEDR și FC ca procent din investițiile publice în perioada 2015-2017

Image

Sursa: SWD(2018) 282 final, document de lucru al Comisiei – Evaluare a impactului.

Strategia și obiectivele de la nivelul UE

| 20. | În trecut, Curtea a semnalat că prioritățile UE trebuie transpuse în obiective și ținte operaționale utile pentru responsabili de gestiune, pentru a permite o monitorizare și o raportare coerentă cu privire la contribuția fondurilor la prioritățile UE (10). În propunerea sa, Comisia susține că obiectivele RDC sunt mai bine aliniate la prioritățile UE (11); proiectul nu precizează însă în mod clar care sunt aceste priorități. Spre deosebire de ultimele două perioade de programare, RDC propus pentru perioada de după 2020 nu este susținut de o strategie sau de un set de ținte comune la nivelul UE. Curtea este conștientă de faptul că anul viitor vor avea loc alegeri pentru Parlamentul European și că se va forma o nouă Comisie, elaborarea de strategii putând fi prematură într-un astfel de context. Lipsa unei strategii de nivel înalt care să stea la baza obiectivului RDC reprezintă însă o omisiune importantă. În rapoartele sale anuale referitoare la exercițiile 2014 și 2015, Curtea a atras atenția asupra complicațiilor care rezultă din faptul că Strategia Europa 2020 nu este aliniată nici cu perioadele acoperite de CFM, nici cu mandatul Comisiei (12). |
| --- | --- |

20.

| 21. | În schimb, propunerea face trimitere la contribuția fondurilor la obiective vagi precum „integrarea acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice” [considerentul 9 și articolul 4 alineatul (3)] (13) sau „misiunile [...] specifice [ale fondurilor] care rezultă din obiectivele lor definite în tratat [la articolul 174]” [considerentul 8 din preambul și articolul 4 alineatul (2)]. De asemenea:






  — | pentru cele trei fonduri din domeniul coeziunii și pentru FEPAM nu există nicio explicație cu privire la modul în care prioritățile UE stabilite în tratat (14) se reflectă în cele cinci obiective de politică (de nivel inferior) prevăzute în proiectul de RDC (articolul 4); |
| --- | --- | --- |

21.

—

pentru cele trei fonduri din domeniul coeziunii și pentru FEPAM nu există nicio explicație cu privire la modul în care prioritățile UE stabilite în tratat (14) se reflectă în cele cinci obiective de politică (de nivel inferior) prevăzute în proiectul de RDC (articolul 4);

| — | aceste cinci obiective de politică sunt formulate în termeni vagi și la un nivel foarte înalt, de aspirație (articolul 4) (15); chiar dacă regulamentele specifice fiecărui fond conțin mai multe detalii cu privire la domeniile de cheltuieli care ar putea contribui la fiecare dintre obiective, acestea nu constituie un set de obiective operaționale măsurabile și cuantificate; și |
| --- | --- |

—

aceste cinci obiective de politică sunt formulate în termeni vagi și la un nivel foarte înalt, de aspirație (articolul 4) (15); chiar dacă regulamentele specifice fiecărui fond conțin mai multe detalii cu privire la domeniile de cheltuieli care ar putea contribui la fiecare dintre obiective, acestea nu constituie un set de obiective operaționale măsurabile și cuantificate; și

| — | obiectivele de politică privesc numai patru fonduri; regulamentele specifice fiecărui fond stabilesc obiective de politică separate pentru FAMI, pentru FSI și pentru IMFV [considerentul 8 din preambul și articolul 1 alineatul (3)]; |
| --- | --- |

—

obiectivele de politică privesc numai patru fonduri; regulamentele specifice fiecărui fond stabilesc obiective de politică separate pentru FAMI, pentru FSI și pentru IMFV [considerentul 8 din preambul și articolul 1 alineatul (3)];

| — | documente recente de informare publicate de Curte au subliniat importanța valorii adăugate europene pentru alocarea resurselor și pentru conceperea și evaluarea programelor de cheltuieli (16). În lipsa unei definiții a valorii adăugate europene care să fie inclusă în Regulamentul financiar modificat, este dificil pentru Comisie să aplice acest concept la crearea cadrului RDC. |
| --- | --- |

—

documente recente de informare publicate de Curte au subliniat importanța valorii adăugate europene pentru alocarea resurselor și pentru conceperea și evaluarea programelor de cheltuieli (16). În lipsa unei definiții a valorii adăugate europene care să fie inclusă în Regulamentul financiar modificat, este dificil pentru Comisie să aplice acest concept la crearea cadrului RDC.

| 22. | În consecință, proiectul de RDC nu articulează o viziune clară cu privire la ceea ce dorește UE să obțină cu fondurile pe care le acoperă. Acest lucru prezintă riscuri potențiale pentru conceperea, pentru punerea în aplicare și pentru impactul politicii în cauză. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  1. | propunerea unor priorități clare ale UE – însoțite de ținte asociate – la care fondurile trebuie să contribuie. În acest sens, ar trebui să fie luate în considerare aspectele evocate de Curte la punctul 21 (articolul 4 din proiectul de RDC). |
| --- | --- | --- |

23.

1.

propunerea unor priorități clare ale UE – însoțite de ținte asociate – la care fondurile trebuie să contribuie. În acest sens, ar trebui să fie luate în considerare aspectele evocate de Curte la punctul 21 (articolul 4 din proiectul de RDC).

Un singur cadru normativ

| 24. | Scopul propunerii de RDC prezentate de Comisie este de a asigura un cadru normativ simplu și cuprinzător, care să conțină norme de punere în aplicare aliniate pentru toate fondurile (17). Curtea salută structura globală simplificată a cadrului legislativ, format dintr-un număr redus de regulamente mult mai scurte. Această structură cuprinde în prezent trei niveluri de legislație – RDC, regulamentele specifice fiecărui fond și actele delegate adoptate pe baza unei împuterniciri prevăzute în RDC – deci mai puține niveluri decât în perioada de programare anterioară (18). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Pentru prima dată, șapte fonduri aflate în gestiune partajată (a se vedea punctul 2 de mai sus) sunt acoperite de un singur cadru juridic. Așa cum a fost cazul pentru perioada de programare 2014-2020 (19), Comisia susține că acest lucru are ca efect simplificarea executării fondurilor și încurajarea de sinergii între acestea (20). Trebuie remarcat însă că alinierea normelor de punere în aplicare este doar una parțială, deoarece, în cadrul RDC, diferitele fonduri continuă să fie reglementate de norme diferite. De exemplu:






  — | În timp ce normele financiare se aplică tuturor celor șapte fonduri, dispozițiile comune se aplică doar pentru patru dintre acestea [articolul 1 alineatul (1)], și anume FC, FEDR, FSE+ și FEPAM. |
| --- | --- | --- |

25.

—

În timp ce normele financiare se aplică tuturor celor șapte fonduri, dispozițiile comune se aplică doar pentru patru dintre acestea [articolul 1 alineatul (1)], și anume FC, FEDR, FSE+ și FEPAM.

| — | Titlul VIII privind cadrul financiar nu se aplică în cazul FEPAM [articolul 1 alineatul (4)]. |
| --- | --- |

—

Titlul VIII privind cadrul financiar nu se aplică în cazul FEPAM [articolul 1 alineatul (4)].

| — | Fondurile dispun de mecanisme diferite de monitorizare a programelor: un raport anual de performanță pentru FEPAM, FAM, FSI și IMFV [articolul 36 alineatul (6)] și un raport final de performanță care trebuie prezentat până la 15 februarie 2031 (articolul 38 pentru FEDR, FC și FSE+). |
| --- | --- |

—

Fondurile dispun de mecanisme diferite de monitorizare a programelor: un raport anual de performanță pentru FEPAM, FAM, FSI și IMFV [articolul 36 alineatul (6)] și un raport final de performanță care trebuie prezentat până la 15 februarie 2031 (articolul 38 pentru FEDR, FC și FSE+).

Flexibilitatea bugetară

Perioada de eligibilitate

| 26. | Curtea a atras în trecut atenția asupra problemelor (în special sarcina administrativă și efectul acesteia la începutul următoarei perioadei de programare) care apar atunci când perioadele de eligibilitate acoperite de două perioade de programare diferite se suprapun. Curtea salută, așadar, propunerea de la articolul 99 de a reduce acest interval de la trei ani la doi ani (în limbajul de specialitate, este vorba despre trecerea de la regula n + 3 la regula n + 2) la sfârșitul perioadei 2021-2027, ca un prim pas în direcția corectă în vederea alinierii pe cât posibil a perioadei de eligibilitate cu perioada de programare (21). |
| --- | --- |

26.

Flexibilitate în ceea ce privește posibilitatea de a transfera fonduri între programe

| 27. | RDC propune eliminarea cerinței de a se obține o decizie a Comisiei pentru transferuri financiare între priorități sprijinite de același fond, în cadrul aceluiași program, pentru aceeași categorie de regiune, pentru până la 5 % din fondurile alocate inițial priorității respective, suma transferată neputând însă depăși 3 % din bugetul programului [articolul 19 alineatul (5)]. Proiectul de RDC prevede, de asemenea, posibilitatea de a se transfera până la 5 % din alocări între toate fondurile aflate în gestiune partajată și alte instrumente (articolul 21). Această posibilitate de a transfera fonduri permite o mai mare flexibilitate pentru statele membre și ar trebui să le ajute să cheltuiască fondurile UE puse la dispoziția lor. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Cu toate acestea, în opinia Curții, obiectivul principal al transferurilor bugetare nu ar trebui să fie acela de a facilita cheltuirea banilor; orice transferuri de acest tip ar trebui să fie doar o modalitate de a răspunde celor mai urgente nevoi. În plus, există posibilitatea ca astfel de transferuri să antreneze complicații suplimentare în ajustarea cadrului de performanță și în alte procese administrative, iar modul de calculare a sumei transferate nu este nici el clar. Propunerea de RDC nu precizează dacă procentajele care pot fi transferate se referă la alocarea inițială sau la alocarea existentă în orice moment. |
| --- | --- |

28.

Programarea în două etape (5 + 2)

| 29. | Un element nou propus pentru perioada 2021-2027 este programarea în două etape pentru FEDR, FC și FSE+: această abordare prevede că alocările financiare pentru programe sunt definite numai pentru primii cinci ani, și anume 2021-2025 [articolul 17 alineatul (6)], urmând ca alocările pentru ultimii doi ani să fie stabilite în 2025, ca parte a exercițiului obligatoriu de evaluare intermediară [articolul 14 alineatul (2) litera (a)]. Acest lucru ar trebui să crească flexibilitatea și să amelioreze capacitatea UE de a face față situațiilor în schimbare. Procesul de modificare a tuturor programelor în același timp va spori însă considerabil sarcina administrativă care revine Comisiei și autorităților din statele membre în primele etape de punere în aplicare a programelor (22). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  2. | clarificarea condițiilor pentru transferul fondurilor și asigurarea concentrării necesare asupra rezultatelor (articolele 19 și 21 din proiectul de RDC); |
| --- | --- | --- |

30.

2.

clarificarea condițiilor pentru transferul fondurilor și asigurarea concentrării necesare asupra rezultatelor (articolele 19 și 21 din proiectul de RDC);

| 3. | reanalizarea abordării propuse pentru programarea în două etape [articolul 17 alineatul (6) din proiectul de RDC], ținând seama de riscurile legate de sarcina administrativă. |
| --- | --- |

3.

reanalizarea abordării propuse pentru programarea în două etape [articolul 17 alineatul (6) din proiectul de RDC], ținând seama de riscurile legate de sarcina administrativă.

Crearea unui mediu favorabil investițiilor

Guvernanța economică și legăturile cu politica de coeziune

| 31. | Curtea salută elementele propuse de Comisie pentru a consolida legătura dintre utilizarea fondurilor UE și mecanismele de guvernanță economică la nivel înalt ale UE, și anume semestrul european. Posibilitatea de a revedea și de a modifica programele cu scopul de a sprijini implementarea recomandărilor relevante specifice adresate fiecărui stat membru (articolul 15) este binevenită. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Cu toate acestea, pentru a se asigura o bună utilizare a acestor dispoziții și pentru a se consolida legătura dintre finanțarea din partea UE și prioritățile Uniunii, Comisia trebuie să se asigure că recomandările specifice fiecărei țări pe care le propune sunt relevante, pot fi implementate și pot contribui în mod direct la eliminarea deficiențelor identificate. Curtea a semnalat recent atât lipsa unei legături sistematice între dezechilibrele specifice identificate în bilanțurile aprofundate și recomandările specifice adresate statelor membre (23), cât și deficiențele care există în formularea acestor recomandări. În Raportul special nr. 18/2018, Curtea a arătat că recomandările specifice fiecărei țări ar trebui să clarifice raționamentul care stă la baza unei anumite recomandări, precum și riscurile aferente (24). Succesul dispozițiilor referitoare la măsurile legate de buna guvernanță economică va depinde, așadar, de măsura în care recomandările specifice fiecărei țări sunt formulate suficient de clar pentru a permite luarea de măsuri operaționale lipsite de ambiguitate, care să poată fi monitorizate și a căror punere în aplicare cu succes să poată fi confirmată. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Curtea consideră binevenită propunerea de consolidare a rolului Comisiei prin acordarea competenței de a suspenda plățile în mod direct în cazurile în care statele membre nu iau măsuri ca răspuns la o cerere de revizuire și de modificare a unui program [articolul 15 alineatul (6)]. Trebuie remarcat însă că această competență este subminată de faptul că proiectul de RDC nu prevede niciun fel de mecanisme pentru monitorizarea punerii în aplicare de către statele membre a măsurilor legate de buna guvernanță economică. |
| --- | --- |

33.

| 34. | În cazul în care un stat membru nu ia măsurile necesare sau Consiliul adoptă două recomandări succesive în cadrul aceleiași proceduri de dezechilibru, Comisia trebuie să propună Consiliului suspendarea fie a angajamentelor, fie a plăților [articolul 15 alineatul (7)]. În aceste cazuri, se va acorda prioritate suspendării angajamentelor; plățile se vor suspenda numai în cazul în care se urmărește luarea unor măsuri imediate sau în cazuri de neconformitate semnificativă. Curtea consideră că această schimbare de orientare, de la accentul pus pe suspendarea plăților – așa cum este cazul în perioada actuală de programare – la accentul pus pe suspendarea angajamentelor, limitează efectul de sancționare al acestei dispoziții. Impactul său este diminuat și de noua propunere care conferă Comisiei competența de a anula suspendarea în termen de 10 zile în virtutea unor circumstanțe economice excepționale sau ca urmare a unei cereri motivate adresate Comisiei de statul membru vizat. Curtea observă că propunerea nu clarifică ce anume constituie circumstanțe economice excepționale sau o cerere motivată adresată de un stat membru, ceea ce face ca această dispoziție sensibilă să fie deschisă la interpretări diferite. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  4. | în conformitate cu recomandarea anterioară a Curții, asigurarea faptului că recomandările specifice fiecărei țări adresate începând din 2019 sunt clare, lipsite de ambiguitate și operaționale, astfel încât să se utilizeze în mod adecvat dispozițiile propuse la articolul 15; |
| --- | --- | --- |

35.

4.

în conformitate cu recomandarea anterioară a Curții, asigurarea faptului că recomandările specifice fiecărei țări adresate începând din 2019 sunt clare, lipsite de ambiguitate și operaționale, astfel încât să se utilizeze în mod adecvat dispozițiile propuse la articolul 15;

| 5. | includerea unor dispoziții privind mecanismele de monitorizare și de raportare pentru punerea în aplicare a măsurilor legate de buna guvernanță economică (articolul 15 din proiectul de RDC); |
| --- | --- |

5.

includerea unor dispoziții privind mecanismele de monitorizare și de raportare pentru punerea în aplicare a măsurilor legate de buna guvernanță economică (articolul 15 din proiectul de RDC);

| 6. | analizarea posibilității de a suspenda plățile mai degrabă decât angajamentele și clarificarea momentului în care ar trebui anulate suspendările (articolul 15 din proiectul de RDC). |
| --- | --- |

6.

analizarea posibilității de a suspenda plățile mai degrabă decât angajamentele și clarificarea momentului în care ar trebui anulate suspendările (articolul 15 din proiectul de RDC).

Condițiile favorizante

| 36. | Condiționalitățile ex ante aplicabile în perioada curentă ar urma să fie înlocuite în propunere cu așa-numitele „condiții favorizante”, mai simple (articolul 11). Curtea consideră binevenite mai multe dintre aspectele mecanismelor propuse: simplificarea concepției acestora, condițiile consolidate stabilite pentru aplicarea lor eficace, precum și faptul că acestea ar trebui să se axeze într-o mai mare măsură pe elaborarea unor cadre strategice și de planificare. De asemenea, Curtea salută nevoia de coerență între operațiunile selectate și strategiile și documentele de planificare corespunzătoare legate de îndeplinirea condițiilor favorizante. În opinia Curții, acest lucru este un pas important pentru a garanta aplicarea acestor condiții pe toată durata perioadei de programare. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Curtea a identificat însă și o serie domenii în care dispozițiile propuse referitoare la condițiile favorizante ar putea fi îmbunătățite.






  — | Contrar unei recomandări anterioare a Curții, este posibil ca unele dintre criteriile propuse să nu aibă niciun efect asupra implementării eficiente și efective a obiectivului specific aferent (25). De exemplu, condiția favorizantă tematică ce prevede „existența unei strategii naționale de integrare a romilor” (anexa IV la proiectul de RDC) poate contribui doar parțial la realizarea obiectivului specific aferent care vizează sprijinirea unui grup mai mare de comunități marginalizate, nu doar a romilor. |
| --- | --- | --- |

37.

—

Contrar unei recomandări anterioare a Curții, este posibil ca unele dintre criteriile propuse să nu aibă niciun efect asupra implementării eficiente și efective a obiectivului specific aferent (25). De exemplu, condiția favorizantă tematică ce prevede „existența unei strategii naționale de integrare a romilor” (anexa IV la proiectul de RDC) poate contribui doar parțial la realizarea obiectivului specific aferent care vizează sprijinirea unui grup mai mare de comunități marginalizate, nu doar a romilor.

| — | Într-un raport recent, Curtea a recomandat ca legislația de după 2020 să stabilească criterii clare de evaluare a îndeplinirii condițiilor, inclusiv ținte măsurabile ori de câte ori acest lucru este fezabil, astfel încât să se asigure o înțelegere comună a ceea ce trebuie realizat (26). Or, în opinia Curții, unele dintre criterii sunt neclare. În special, condițiile tematice propuse referitoare la elaborarea de strategii și de cadre de politică strategice nu detaliază modul în care ar trebui definite aceste strategii, ce entități ar trebui să fie responsabile pentru implementarea lor, care este capacitatea necesară pentru îndeplinirea și aplicarea lor și, în cele mai multe cazuri, modul în care acestea ar trebui să fie monitorizate. |
| --- | --- |

—

Într-un raport recent, Curtea a recomandat ca legislația de după 2020 să stabilească criterii clare de evaluare a îndeplinirii condițiilor, inclusiv ținte măsurabile ori de câte ori acest lucru este fezabil, astfel încât să se asigure o înțelegere comună a ceea ce trebuie realizat (26). Or, în opinia Curții, unele dintre criterii sunt neclare. În special, condițiile tematice propuse referitoare la elaborarea de strategii și de cadre de politică strategice nu detaliază modul în care ar trebui definite aceste strategii, ce entități ar trebui să fie responsabile pentru implementarea lor, care este capacitatea necesară pentru îndeplinirea și aplicarea lor și, în cele mai multe cazuri, modul în care acestea ar trebui să fie monitorizate.

| — | De asemenea, Curtea a recomandat ca legislația pentru perioada de programare de după 2020 să asigure coerența cu semestrul european în ceea ce privește evaluarea criteriilor de îndeplinire a condițiilor (27). Curtea observă că această recomandare nu este reflectată în propunere. |
| --- | --- |

—

De asemenea, Curtea a recomandat ca legislația pentru perioada de programare de după 2020 să asigure coerența cu semestrul european în ceea ce privește evaluarea criteriilor de îndeplinire a condițiilor (27). Curtea observă că această recomandare nu este reflectată în propunere.

| 38. | Conform proiectului de RDC, cheltuielile legate de un obiectiv specific pentru care condiția favorizantă nu este îndeplinită nu pot fi incluse într-o cerere de plată [articolul 11 alineatul (6)]. Aceasta este o schimbare pozitivă față de perioada 2014-2020. Nu este însă clar dacă cheltuielile suportate înainte de îndeplinirea condiției pot fi incluse ulterior în cererile de plată, odată ce condiția favorizantă este îndeplinită. Articolul 67 alineatul (3) litera (b) prevede că operațiunile selectate trebuie să fie conforme cu documentele necesare pentru îndeplinirea condițiilor favorizante, dar proiectul de RDC nu conține alte elemente mai prescriptive de atât. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Pentru a asigura în mod corespunzător excluderea cheltuielilor relevante din cererile de plată, Comisia va avea nevoie de mecanisme eficace pentru a gestiona cazurile în care condițiile nu mai sunt îndeplinite. Curtea remarcă însă că proiectul de RDC nu prevede astfel de mecanisme, întrucât nu impune statelor membre obligația unei raportări anuale. Regulamentele specifice care se aplică în cazul a trei dintre cele șapte fonduri acoperite de proiectul de RDC – și anume FAM, FSI și IMFV – impun statelor membre să raporteze anual cu privire la îndeplinirea condițiilor favorizante, dar regulamentele specifice care vizează FEDR/FC, FSE+ și FEPAM nu prevăd o astfel de obligație. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  7. | redefinirea condițiilor favorizante, astfel încât acestea să conducă cu adevărat la o implementare eficace și eficientă a obiectivelor specifice (anexele III și IV din proiectul de RDC); |
| --- | --- | --- |

40.

7.

redefinirea condițiilor favorizante, astfel încât acestea să conducă cu adevărat la o implementare eficace și eficientă a obiectivelor specifice (anexele III și IV din proiectul de RDC);

| 8. | includerea unor criterii clare pentru evaluarea îndeplinirii condițiilor favorizante, includerea unor mecanisme de monitorizare și, acolo unde este cazul, includerea unor obiective și ținte măsurabile, cu scopul de a se asigura o înțelegere comună a ceea ce trebuie realizat (anexele III și IV din proiectul de RDC); |
| --- | --- |

8.

includerea unor criterii clare pentru evaluarea îndeplinirii condițiilor favorizante, includerea unor mecanisme de monitorizare și, acolo unde este cazul, includerea unor obiective și ținte măsurabile, cu scopul de a se asigura o înțelegere comună a ceea ce trebuie realizat (anexele III și IV din proiectul de RDC);

| 9. | includerea unor dispoziții care să asigure faptul că evaluarea îndeplinirii criteriilor este coerentă cu recomandările specifice fiecărei țări și cu rapoartele de țară emise în contextul procesului aferent semestrului european [articolul 11 alineatele (2) și (4) din proiectul de RDC]; |
| --- | --- |

9.

includerea unor dispoziții care să asigure faptul că evaluarea îndeplinirii criteriilor este coerentă cu recomandările specifice fiecărei țări și cu rapoartele de țară emise în contextul procesului aferent semestrului european [articolul 11 alineatele (2) și (4) din proiectul de RDC];

| 10. | clarificarea faptului că cheltuielile care au fost efectuate înainte de îndeplinirea condițiilor favorizante și care nu sunt în concordanță cu strategiile și documentele de planificare stabilite pentru îndeplinirea acestor condiții nu pot fi incluse în cererile de plată [articolul 11 alineatul (6) din proiectul de RDC]; |
| --- | --- |

10.

clarificarea faptului că cheltuielile care au fost efectuate înainte de îndeplinirea condițiilor favorizante și care nu sunt în concordanță cu strategiile și documentele de planificare stabilite pentru îndeplinirea acestor condiții nu pot fi incluse în cererile de plată [articolul 11 alineatul (6) din proiectul de RDC];

| 11. | includerea unor dispoziții care să asigure o monitorizare eficace a continuării îndeplinirii – sau nu – a condițiilor favorizante (articolul 11 din proiectul de RDC). |
| --- | --- |

11.

includerea unor dispoziții care să asigure o monitorizare eficace a continuării îndeplinirii – sau nu – a condițiilor favorizante (articolul 11 din proiectul de RDC).

Capacitatea administrativă

| 41. | Spre deosebire de regulamentul aplicabil în perioada de programare actuală, propunerea nu include o listă de măsuri eligibile pentru asistență tehnică (28). Acest lucru duce la riscul unor suprapuneri și la o lipsă de complementaritate cu finanțarea prevăzută în propunerea de regulament privind instituirea Programului de sprijin pentru reforme (29). Proiectul de RDC impune statelor membre și Comisiei să asigure coordonarea, complementaritatea și coerența între fondurile acoperite de RDC și alte instrumente ale UE [articolul 4 alineatul (4)]. În opinia Curții, dată fiind lipsa de detalii cu privire la asistența tehnică, riscul de suprapuneri rămâne. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Potrivit propunerii de RDC, asistența tehnică poate fi finanțată printr-un mecanism pe bază de rate forfetare pentru activitățile „necesare pentru administrarea și utilizarea eficace” a fondurilor UE (articolele 30 și 31) sau prin finanțări nelegate de costuri pentru „acțiuni [...] suplimentare, pentru a consolida capacitatea [...]” (articolele 32 și 89). În opinia Curții, diferența dintre cele două scenarii – și anume dezvoltarea capacității administrative sau consolidarea acesteia – nu este clară. Prin urmare, există un risc crescut de rambursare în exces pentru asistență tehnică. De exemplu, Comisia s-ar putea afla în imposibilitatea de a aprecia dacă o cerere de plată care corespunde unei finanțări nelegate de costuri, astfel cum este prevăzută la articolul 32, nu acoperă aceleași cheltuieli subiacente ca o cerere de rambursare forfetară depusă în conformitate cu articolul 31. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  12. | precizarea măsurilor eligibile pentru finanțare în cadrul asistenței tehnice, astfel încât RDC să vină în completarea regulamentului propus de instituire a Programului de sprijin pentru reforme (articolele 29 și 30 din proiectul de RDC); |
| --- | --- | --- |

43.

12.

precizarea măsurilor eligibile pentru finanțare în cadrul asistenței tehnice, astfel încât RDC să vină în completarea regulamentului propus de instituire a Programului de sprijin pentru reforme (articolele 29 și 30 din proiectul de RDC);

| 13. | clarificarea circumstanțelor în care trebuie utilizată finanțarea pe bază de rată forfetară sau finanțarea nelegată de costuri (articolele 29-32 din proiectul de RDC). |
| --- | --- |

13.

clarificarea circumstanțelor în care trebuie utilizată finanțarea pe bază de rată forfetară sau finanțarea nelegată de costuri (articolele 29-32 din proiectul de RDC).

Evaluarea intermediară

| 44. | În perioada de programare 2014-2020, Comisia a precizat că rezerva de performanță este principalul instrument utilizat pentru a stimula statele membre să pună accentul pe performanță după demararea programelor. Curtea a identificat deficiențe de concepție cu privire la rezerva de performanță (30) și a recomandat anterior ca, pentru perioada de după 2020, aceasta să fie transformată într-un instrument mai orientat către rezultate, care să aloce fondurile acelor programe care obțin rezultate bune (31). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Propunerea Comisiei pentru perioada de după 2020 este însă să se renunțe la rezerva de performanță și, în schimb, să se țină seama de performanță prin introducerea evaluării intermediare a fiecărui program în 2025 (articolul 14), evaluare care să fie legată de reprogramarea fondurilor (a se vedea punctul 29 de mai sus) (articolul 19). Teoretic, realocarea bazată pe performanță ar putea viza o sumă corespunzătoare unui număr de doi ani din cei șapte ani de finanțare – până la 30 % din total –, în timp ce rezerva de performanță aplicabilă în perioada 2014-2020 privește doar 6 % din finanțare. Curtea consideră însă că evaluarea intermediară propusă prezintă mai multe deficiențe:






  — | aceasta se va limita în principal la valorile raportate ale indicatorilor de realizare și nu va aborda deloc indicatorii de rezultat, întrucât cadrul de performanță nu va include obiective de etapă pentru aceștia din urmă (articolul 12); |
| --- | --- | --- |

45.

—

aceasta se va limita în principal la valorile raportate ale indicatorilor de realizare și nu va aborda deloc indicatorii de rezultat, întrucât cadrul de performanță nu va include obiective de etapă pentru aceștia din urmă (articolul 12);

| — | este posibil ca evaluarea intermediară să intervină prea devreme în perioada de programare pentru a permite o apreciere a progreselor înregistrate, în special dacă apar întârzieri în punerea în aplicare a programelor, așa cum a fost cazul în programele anterioare (pentru perioadele de programare 2000-2006, 2007-2013 și 2014-2020, doar aproximativ 20 % din fonduri au fost absorbite în primii patru ani ai perioadei de programare); |
| --- | --- |

—

este posibil ca evaluarea intermediară să intervină prea devreme în perioada de programare pentru a permite o apreciere a progreselor înregistrate, în special dacă apar întârzieri în punerea în aplicare a programelor, așa cum a fost cazul în programele anterioare (pentru perioadele de programare 2000-2006, 2007-2013 și 2014-2020, doar aproximativ 20 % din fonduri au fost absorbite în primii patru ani ai perioadei de programare);

| — | metodologia care trebuie aplicată pentru acest exercițiu și legătura sa cu performanța nu sunt clare. În special, propunerea nu precizează dacă țintele inițiale trebuie să fie stabilite pentru întreaga perioadă sau numai pentru alocările financiare din perioada 2021-2025; |
| --- | --- |

—

metodologia care trebuie aplicată pentru acest exercițiu și legătura sa cu performanța nu sunt clare. În special, propunerea nu precizează dacă țintele inițiale trebuie să fie stabilite pentru întreaga perioadă sau numai pentru alocările financiare din perioada 2021-2025;

| — | nu este clar modul în care va fi evaluată performanța și nici care vor fi consecințele acestei evaluări. La fel ca în perioada 2014-2020, nu există riscul ca statele membre să piardă fonduri, indiferent de performanță. |
| --- | --- |

—

nu este clar modul în care va fi evaluată performanța și nici care vor fi consecințele acestei evaluări. La fel ca în perioada 2014-2020, nu există riscul ca statele membre să piardă fonduri, indiferent de performanță.

| 46. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  14. | asigurarea faptului că evaluarea intermediară nu se concentrează numai asupra resurselor utilizate și a realizărilor, ci și asupra rezultatelor, în măsura în care acest lucru este posibil (articolul 14 și anexa V din proiectul de RDC). Dacă este prea devreme pentru o evaluare a rezultatelor, utilizarea de obiective de etapă în cadrul programelor ar putea palia această problemă; |
| --- | --- | --- |

46.

14.

asigurarea faptului că evaluarea intermediară nu se concentrează numai asupra resurselor utilizate și a realizărilor, ci și asupra rezultatelor, în măsura în care acest lucru este posibil (articolul 14 și anexa V din proiectul de RDC). Dacă este prea devreme pentru o evaluare a rezultatelor, utilizarea de obiective de etapă în cadrul programelor ar putea palia această problemă;

| 15. | clarificarea metodologiei care va fi utilizată pentru evaluarea intermediară: de exemplu, ce anume va constitui o performanță satisfăcătoare și cum ar putea afecta aceasta alocarea financiară (articolul 14 din proiectul de RDC). |
| --- | --- |

15.

clarificarea metodologiei care va fi utilizată pentru evaluarea intermediară: de exemplu, ce anume va constitui o performanță satisfăcătoare și cum ar putea afecta aceasta alocarea financiară (articolul 14 din proiectul de RDC).

CADRUL DE PROGRAMARE ȘI DE MONITORIZARE

Principiul simplificării în programare

| 47. | Curtea a afirmat în trecut că principalul vector de simplificare este reprezentat de norme simple și stabile (32). În acest context, Curtea salută faptul că numeroase norme legate de cadrul de programare și de monitorizare au rămas stabile față de perioada de programare anterioară. Principalele componente ale cadrului 2014-2020, cum ar fi acordurile de parteneriat, au fost menținute, iar structura generală a programelor rămâne aceeași (modelul de program, defalcarea resurselor financiare ale programului în funcție de obiectivele specifice și o nomenclatură comună pentru datele financiare). Ținând seama de această stabilitate și de disponibilitatea modelelor pentru documentele de programare, autoritățile ar trebui să fie deja familiarizate cu normele, ceea ce ar trebui să faciliteze pregătirea documentelor necesare de către acestea. |
| --- | --- |

47.

| 48. | În cadrul unor audituri precedente, Curtea a subliniat că responsabilitatea pentru simplificarea cadrului de punere în practică a politicii de coeziune revine atât Comisiei, cât și statelor membre, precum și faptul că o parte semnificativă a sarcinii administrative impuse beneficiarilor este cauzată de structurile organizaționale și de ineficiențele administrative din statele membre (33). Prin urmare, este important ca statele membre să identifice originea sarcinilor administrative și să definească posibile măsuri de reducere a acestora; de asemenea, ele ar trebui să raporteze în timp util cu privire la progresele înregistrate în reducerea costurilor și a sarcinii administrative (34). Propunerea prevede că programele trebuie să precizeze care sunt provocările la nivelul capacităților administrative și al guvernanței [articolul 17 alineatul (3) litera (a) punctul (iv)], iar comitetele de monitorizare vor trebui să analizeze progresele înregistrate în ceea ce privește consolidarea capacității administrative [articolul 35 alineatul (1) litera (i)], însă nu este clar dacă aceste cerințe includ măsuri de simplificare și de reducere a sarcinii administrative. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  16. | introducerea cerinței ca acordurile de parteneriat (articolul 8 și anexa II din proiectul de RDC) sau programele (articolul 17 și anexa V din proiectul de RDC) să conțină o descriere a măsurilor prevăzute de statele membre pentru a face față sarcinii administrative și indicatori care să măsoare progresele înregistrate în ceea ce privește acest obiectiv, precum și introducerea cerinței ca statele membre să raporteze în legătură cu acest aspect. |
| --- | --- | --- |

49.

16.

introducerea cerinței ca acordurile de parteneriat (articolul 8 și anexa II din proiectul de RDC) sau programele (articolul 17 și anexa V din proiectul de RDC) să conțină o descriere a măsurilor prevăzute de statele membre pentru a face față sarcinii administrative și indicatori care să măsoare progresele înregistrate în ceea ce privește acest obiectiv, precum și introducerea cerinței ca statele membre să raporteze în legătură cu acest aspect.

Echilibrul dintre simplificare, rezultate și asigurarea răspunderii

| 50. | Așa cum a subliniat și în trecut, Curtea consideră că simplificarea nu ar trebui să fie realizată în detrimentul răspunderii publice și al performanței (35). |
| --- | --- |

50.

Acordurile de parteneriat

| 51. | Curtea salută faptul că RDC propune menținerea acordurilor de parteneriat ca documente strategice (articolul 7), deoarece acestea constituie baza pentru negocierile dintre Comisie și statele membre (considerentul 15 din preambul). În raportul său special privind acordurile de parteneriat, Curtea a concluzionat că acestea au fost esențiale pentru concentrarea cheltuielilor aferente politicii de coeziune asupra Strategiei Europa 2020 (36). |
| --- | --- |

51.

| 52. | Spre deosebire de perioada 2014-2020, nu mai este prevăzut un termen fix pentru prezentarea acordurilor de parteneriat de către statele membre, ceea ce înseamnă că cerința ca programele să fie depuse în termen de trei luni de la prezentarea acordului de parteneriat (articolul 16) are o utilitate limitată. Curtea a subliniat în trecut că este important ca punerea în aplicare a programelor să demareze cât mai curând posibil după începutul perioadei de programare, astfel încât să se evite riscul ca sume mari să trebuiască să fie cheltuite la sfârșitul acestei perioade, o astfel de situație antrenând, la rândul său, riscul ca accentul să nu fie pus pe rezultate (37). |
| --- | --- |

52.

| 53. | Curtea salută, de asemenea, includerea unui model de acord de parteneriat în proiectul de RDC (anexa II). Curtea a constatat deja că lipsa unui model comun în perioada de programare 2014-2020 a afectat calitatea informațiilor comunicate cu privire la performanță (38). Totodată, modelul de acord de parteneriat ar trebui să faciliteze negocierea acestor acorduri între Comisie și statele membre. |
| --- | --- |

53.

| 54. | RDC propune simplificarea acordurilor de parteneriat prin limitarea tipului de informații pe care trebuie să le cuprindă acesta (articolul 8 și anexa II). Există însă riscul ca dispozițiile propuse să facă din acordul de parteneriat un exercițiu punctual, cu o valoare limitată:






  — | Curtea a recunoscut în trecut faptul că acordurile de parteneriat au contribuit la obținerea unor rezultate bune, stabilind o logică de intervenție clară (39), care presupune identificarea nevoilor înainte de a se analiza în ce mod ar putea fi cheltuite fondurile UE și cu ce destinație. Propunerea în discuție nu merge însă în această direcție. Acordul de parteneriat propus se axează pe decizii de politică (articolul 8), dar nu necesită o descriere clară a nevoilor care ar urma să fie abordate de o anumită politică. În plus, deși există obligația ca statele membre să includă în acordurile lor de parteneriat principalele rezultate preconizate (articolul 8), acestea nu trebuie să fie cuantificate și nu sunt concepute astfel încât să transpună obiective politice de nivel înalt sau obiective de politică în obiective operaționale. În consecință, va fi dificil să se aprecieze dacă obiectivele și rezultatele propuse sunt realiste și, prin urmare, dacă măsurile propuse pentru a aborda problemele sunt adecvate. |
| --- | --- | --- |

54.

—

Curtea a recunoscut în trecut faptul că acordurile de parteneriat au contribuit la obținerea unor rezultate bune, stabilind o logică de intervenție clară (39), care presupune identificarea nevoilor înainte de a se analiza în ce mod ar putea fi cheltuite fondurile UE și cu ce destinație. Propunerea în discuție nu merge însă în această direcție. Acordul de parteneriat propus se axează pe decizii de politică (articolul 8), dar nu necesită o descriere clară a nevoilor care ar urma să fie abordate de o anumită politică. În plus, deși există obligația ca statele membre să includă în acordurile lor de parteneriat principalele rezultate preconizate (articolul 8), acestea nu trebuie să fie cuantificate și nu sunt concepute astfel încât să transpună obiective politice de nivel înalt sau obiective de politică în obiective operaționale. În consecință, va fi dificil să se aprecieze dacă obiectivele și rezultatele propuse sunt realiste și, prin urmare, dacă măsurile propuse pentru a aborda problemele sunt adecvate.

| — | Spre deosebire de perioada actuală de programare, proiectul de RDC nu prevede niciun fel de monitorizare sau raportare cu privire la rezultatele specificate în acordurile de parteneriat. În opinia Curții, raportarea periodică și transparența cu privire la rezultatele intervențiilor UE sunt esențiale pentru asigurarea răspunderii de gestiune și pentru câștigarea încrederii cetățenilor (40). |
| --- | --- |

—

Spre deosebire de perioada actuală de programare, proiectul de RDC nu prevede niciun fel de monitorizare sau raportare cu privire la rezultatele specificate în acordurile de parteneriat. În opinia Curții, raportarea periodică și transparența cu privire la rezultatele intervențiilor UE sunt esențiale pentru asigurarea răspunderii de gestiune și pentru câștigarea încrederii cetățenilor (40).

Programele

| 55. | În ceea ce privește performanța, una dintre principalele îmbunătățiri aduse în perioada 2014-2020 a constat într-o logică de intervenție mai solidă (41). Spre deosebire de perioada de programare 2014-2020, nu este prevăzută obligația de a se efectua o evaluare ex ante a logicii de intervenție prezentate în programe. Regulamentul financiar prevede că programele și activitățile care presupun cheltuieli semnificative sunt supuse unor evaluări ex ante (42). În avizul său elaborat cu privire la proiectul de regulament financiar, Curtea a subliniat importanța evaluărilor ex ante, recomandând ca noile dispoziții să nu reducă numărul criteriilor care trebuie să fie acoperite de aceste evaluări (43). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  17. | propunerea, în atenția Consiliului și a Parlamentului European, a unui calendar pentru adoptarea RDC, a regulamentelor specifice fiecărui fond și a actelor delegate și de punere în aplicare, astfel încât să se asigure faptul că punerea în aplicare a programelor începe la timp, și anume la începutul perioadei de programare; |
| --- | --- | --- |

56.

17.

propunerea, în atenția Consiliului și a Parlamentului European, a unui calendar pentru adoptarea RDC, a regulamentelor specifice fiecărui fond și a actelor delegate și de punere în aplicare, astfel încât să se asigure faptul că punerea în aplicare a programelor începe la timp, și anume la începutul perioadei de programare;

| 18. | stabilirea unui termen obligatoriu pentru prezentarea acordurilor de parteneriat, cu scopul de a se asigura transmiterea în timp util a programelor (articolul 7 din proiectul de RDC); |
| --- | --- |

18.

stabilirea unui termen obligatoriu pentru prezentarea acordurilor de parteneriat, cu scopul de a se asigura transmiterea în timp util a programelor (articolul 7 din proiectul de RDC);

| 19. | includerea în acordul de parteneriat (articolul 8 și anexa II la proiectul de RDC) a unei analize a nevoilor în ceea ce privește fiecare obiectiv de politică, precum și a unei secțiuni în care statele membre trebuie să identifice rezultatele cuantificate pe care doresc să le obțină și modul în care acestea se aliniază la prioritățile UE; |
| --- | --- |

19.

includerea în acordul de parteneriat (articolul 8 și anexa II la proiectul de RDC) a unei analize a nevoilor în ceea ce privește fiecare obiectiv de politică, precum și a unei secțiuni în care statele membre trebuie să identifice rezultatele cuantificate pe care doresc să le obțină și modul în care acestea se aliniază la prioritățile UE;

| 20. | introducerea cerinței ca statele membre să monitorizeze aceste rezultate și să elaboreze rapoarte cu privire la ele, cel puțin înainte de evaluările care vor fi efectuate de Comisie în 2024 și în 2031 (articolul 8 din proiectul de RDC); |
| --- | --- |

20.

introducerea cerinței ca statele membre să monitorizeze aceste rezultate și să elaboreze rapoarte cu privire la ele, cel puțin înainte de evaluările care vor fi efectuate de Comisie în 2024 și în 2031 (articolul 8 din proiectul de RDC);

| 21. | introducerea unei evaluări ex ante obligatorii a programelor și introducerea cerinței ca statele membre să stabilească în programele lor o strategie privind contribuția programului respectiv la obținerea rezultatelor preconizate stabilite în acordul de parteneriat (articolul 16 din proiectul de RDC), în conformitate cu cerințele Regulamentului financiar. |
| --- | --- |

21.

introducerea unei evaluări ex ante obligatorii a programelor și introducerea cerinței ca statele membre să stabilească în programele lor o strategie privind contribuția programului respectiv la obținerea rezultatelor preconizate stabilite în acordul de parteneriat (articolul 16 din proiectul de RDC), în conformitate cu cerințele Regulamentului financiar.

Cadrul de performanță

| 57. | RDC propune introducerea unui cadru de performanță care să permită monitorizarea, raportarea și evaluarea performanței programelor în cursul implementării lor (articolul 12). Pentru fiecare program, cadrul ar trebui să conțină indicatori de realizare și indicatori de rezultat legați de obiectivele specifice stabilite în regulamentele specifice fiecărui fond (44). Curtea consideră că această cerință constituie o etapă importantă în sporirea accentului pus pe performanță, întrucât ea ar trebui să genereze informații mai frecvente și mai coerente referitoare la performanță. |
| --- | --- |

57.

O definiție comună a indicatorilor de realizare și a indicatorilor de rezultat

| 58. | Curtea a semnalat anterior existența unor definiții diferite aplicate de Comisie pentru realizări și pentru rezultate și a recomandat includerea unor definiții standard în Regulamentul financiar (45). Curtea salută definiția propusă a indicatorilor de realizare și a indicatorilor de rezultat (articolul 2), dar observă că definiția indicatorului de rezultat se referă la „efectele pe termen scurt” ale intervențiilor. Or, această definiție nu este pe deplin conformă nici cu definiția care figurează în propriile orientări ale Comisiei pentru o mai bună legiferare (46), nici cu definiția din Regulamentul financiar revizuit (47), aceste documente făcând referire la „efectele imediate” și, respectiv, la „efectele” intervențiilor. Mai mult, definiția indicatorului de rezultat propusă în proiectul de RDC nu este consecventă nici cu definițiile utilizate în toate regulamentele specifice fiecărui fond: astfel, proiectul de regulament privind FSE+ nu menționează „indicatori de rezultat”, dar face distincție între „indicatori de rezultat imediat” și „indicatori de rezultat pe termen mai lung” (48). |
| --- | --- |

58.

Indicatori de realizare și de rezultat comuni și indicatori specifici fiecărui program

| 59. | Curtea salută introducerea unui set de indicatori comuni de realizare și de rezultat pentru fiecare fond. Aceasta se înscrie în logica observațiilor formulate de Curte în rapoartele sale anterioare, în care se arăta că utilizarea unor indicatori comuni ar putea reprezenta un pas important în direcția îmbunătățirii accentului pus pe performanță (49). Utilizarea unor indicatori comuni facilitează, de asemenea, agregarea datelor privind performanța și, astfel, compararea performanțelor la nivel de program, la nivel de stat membru și la nivelul UE. Curtea ia notă de faptul că Comisia se va sprijini pe indicatorii comuni pentru a informa Parlamentul European și Consiliul cu privire la indicatorii „de bază” (anexa II din proiectul de regulament privind FEDR/FC). |
| --- | --- |

59.

| 60. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  22. | alinierea definiției propuse în RDC pentru indicatorii de rezultat (articolul 2) la definiția propusă în regulamentele specifice fiecărui fond (Regulamentul privind FSE+, articolul 2 și anexele; Regulamentul privind FEDR/FC, anexa I). |
| --- | --- | --- |

60.

22.

alinierea definiției propuse în RDC pentru indicatorii de rezultat (articolul 2) la definiția propusă în regulamentele specifice fiecărui fond (Regulamentul privind FSE+, articolul 2 și anexele; Regulamentul privind FEDR/FC, anexa I).

Monitorizarea și utilizarea informațiilor referitoare la performanță

| 61. | În cadrul activității sale anterioare, Curtea a subliniat că este important ca statele membre și Comisia să demonstreze rezultatele obținute și să îmbunătățească în acest sens obiectivele, indicatorii, informarea, evaluarea și stimulentele pentru a putea obține suficiente dovezi în sprijinul deciziilor referitoare la cheltuielile UE (50). Informațiile privind performanța ar trebui să fie agregabile, fiabile și limitate la ceea ce este strict necesar. |
| --- | --- |

61.

Agregarea datelor privind performanța

| 62. | Curtea a semnalat în trecut faptul că nu toți indicatorii comuni erau utilizați în mod consecvent pentru programele sprijinite de FEDR și că acest lucru a subminat o agregare utilă a datelor la nivelul UE (51). În opinia Curții, unele elemente din propunerea de RDC nu garantează o utilizare consecventă a indicatorilor de performanță și acest lucru ar putea pune în pericol agregarea utilă a datelor și, prin urmare, calitatea raportării. De exemplu:






  — | RDC elimină condiționalitățile ex ante generale aplicabile în perioada 2014-2020 cu privire la existența unui sistem care să asigure colectarea și agregarea în timp util a datelor statistice; |
| --- | --- | --- |

62.

—

RDC elimină condiționalitățile ex ante generale aplicabile în perioada 2014-2020 cu privire la existența unui sistem care să asigure colectarea și agregarea în timp util a datelor statistice;

| — | relevanța indicatorilor comuni propuși pentru un anumit obiectiv de politică nu este întotdeauna evidentă. Acest lucru este valabil în special pentru obiectivul de politică 5, „O Europă mai aproape de cetățeni”, în cazul căruia indicatorii propuși sunt generici; |
| --- | --- |

—

relevanța indicatorilor comuni propuși pentru un anumit obiectiv de politică nu este întotdeauna evidentă. Acest lucru este valabil în special pentru obiectivul de politică 5, „O Europă mai aproape de cetățeni”, în cazul căruia indicatorii propuși sunt generici;

| — | în ceea ce privește programele aferente FEDR/FC/FSE+/FEPAM, nu este clar care sunt indicatorii comuni pe care statele membre vor trebui să îi utilizeze pentru fiecare obiectiv specific. Pentru toate aceste fonduri, nu este clar nici dacă statele membre sunt obligate să colecteze și să raporteze date pentru toți indicatorii comuni. Curtea a semnalat în trecut faptul că nu toți indicatorii comuni erau utilizați în mod consecvent pentru programele sprijinite de FEDR în perioada 2014-2020 și că acest lucru a subminat o agregare utilă a datelor la nivelul UE (52); |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește programele aferente FEDR/FC/FSE+/FEPAM, nu este clar care sunt indicatorii comuni pe care statele membre vor trebui să îi utilizeze pentru fiecare obiectiv specific. Pentru toate aceste fonduri, nu este clar nici dacă statele membre sunt obligate să colecteze și să raporteze date pentru toți indicatorii comuni. Curtea a semnalat în trecut faptul că nu toți indicatorii comuni erau utilizați în mod consecvent pentru programele sprijinite de FEDR în perioada 2014-2020 și că acest lucru a subminat o agregare utilă a datelor la nivelul UE (52);

| — | cu excepția programelor de coeziune (FEDR/FC, FSE+), proiectele de regulamente specifice fiecărui fond nu fac distincție între indicatorii de realizare și cei de rezultat. Prin urmare, există riscul ca statele membre să nu utilizeze indicatorii de rezultat în mod consecvent; |
| --- | --- |

—

cu excepția programelor de coeziune (FEDR/FC, FSE+), proiectele de regulamente specifice fiecărui fond nu fac distincție între indicatorii de realizare și cei de rezultat. Prin urmare, există riscul ca statele membre să nu utilizeze indicatorii de rezultat în mod consecvent;

| — | sistemul de categorii financiare de intervenție propuse pentru perioada de programare 2021-2027 stabilește o legătură directă între alocarea financiară și obiectivele specifice ale programelor (anexa V). Aceasta reprezintă o îmbunătățire față de dispozițiile aplicabile în perioada 2014-2020. Domeniile de intervenție (53) (anexa I) care trebuie utilizate pentru defalcarea datelor financiare per stat membru sunt însă numeroase, ambigue și nu sunt legate de realizări și de rezultate. |
| --- | --- |

—

sistemul de categorii financiare de intervenție propuse pentru perioada de programare 2021-2027 stabilește o legătură directă între alocarea financiară și obiectivele specifice ale programelor (anexa V). Aceasta reprezintă o îmbunătățire față de dispozițiile aplicabile în perioada 2014-2020. Domeniile de intervenție (53) (anexa I) care trebuie utilizate pentru defalcarea datelor financiare per stat membru sunt însă numeroase, ambigue și nu sunt legate de realizări și de rezultate.

| 63. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  23. | evaluarea, pentru indicatorii comuni propuși pentru FEDR/FC (proiectul de regulament privind FEDR/FC, anexa I), a îndeplinirii criteriilor de calitate („RACER”) prevăzute în Regulamentul financiar și efectuarea ajustărilor necesare (54); |
| --- | --- | --- |

63.

23.

evaluarea, pentru indicatorii comuni propuși pentru FEDR/FC (proiectul de regulament privind FEDR/FC, anexa I), a îndeplinirii criteriilor de calitate („RACER”) prevăzute în Regulamentul financiar și efectuarea ajustărilor necesare (54);

| 24. | clarificarea obligației statelor membre de a utiliza indicatorii comuni pentru FEDR/FC și FSE+ (proiectul de regulament privind FSE+, articolele 2 și 15 și anexele; proiectul de regulament privind FEDR/FC, articolul 7 și anexa I); |
| --- | --- |

24.

clarificarea obligației statelor membre de a utiliza indicatorii comuni pentru FEDR/FC și FSE+ (proiectul de regulament privind FSE+, articolele 2 și 15 și anexele; proiectul de regulament privind FEDR/FC, articolul 7 și anexa I);

| 25. | simplificarea și clarificarea nomenclaturii datelor financiare care figurează în anexa I la proiectul de RDC. |
| --- | --- |

25.

simplificarea și clarificarea nomenclaturii datelor financiare care figurează în anexa I la proiectul de RDC.

Calitatea datelor privind performanța

| 64. | Pentru ca datele privind performanța să fie utile, este esențial ca acestea să fie de o calitate acceptabilă. Dispozițiile proiectului de RDC nu precizează cu suficientă claritate cine este responsabil pentru asigurarea calității datelor.






  — | Conform proiectului de RDC, comitetul de monitorizare va supraveghea implementarea programului (articolul 33). Pentru rapoartele anuale și pentru rapoartele finale de performanță prezentate Comisiei există cerința ca acestea să fie examinate și aprobate de comitetul de monitorizare, dar pentru datele privind performanța nu există o astfel de cerință. |
| --- | --- | --- |

64.

—

Conform proiectului de RDC, comitetul de monitorizare va supraveghea implementarea programului (articolul 33). Pentru rapoartele anuale și pentru rapoartele finale de performanță prezentate Comisiei există cerința ca acestea să fie examinate și aprobate de comitetul de monitorizare, dar pentru datele privind performanța nu există o astfel de cerință.

| — | Nu există dispoziții referitoare la rolul Comisiei în verificarea calității datelor transmise. |
| --- | --- |

—

Nu există dispoziții referitoare la rolul Comisiei în verificarea calității datelor transmise.

| 65. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  26. | clarificarea modalităților de garantare a calității datelor transmise de către autoritățile responsabile de programe și, în special, clarificarea rolului Comisiei și al comitetului de monitorizare (articolul 37 din proiectul de RDC). |
| --- | --- | --- |

65.

26.

clarificarea modalităților de garantare a calității datelor transmise de către autoritățile responsabile de programe și, în special, clarificarea rolului Comisiei și al comitetului de monitorizare (articolul 37 din proiectul de RDC).

Utilizarea datelor privind performanțele generate la nivelul UE

| 66. | Curtea a propus consolidarea cadrului de performanță al UE prin reducerea numărului total de obiective și indicatori de performanță (55). În opinia Curții, anumite dispoziții ale RDC riscă să sporească complexitatea fără a aduce un beneficiu proporțional în ceea ce privește evaluarea îndeplinirii priorităților UE.






  — | Curtea a recomandat în trecut ca statele membre să renunțe la utilizarea indicatorilor specifici care nu prezintă utilitate (56), dar observă că RDC include în continuare posibilitatea de a se defini indicatori specifici pentru programe (57). |
| --- | --- | --- |

66.

—

Curtea a recomandat în trecut ca statele membre să renunțe la utilizarea indicatorilor specifici care nu prezintă utilitate (56), dar observă că RDC include în continuare posibilitatea de a se defini indicatori specifici pentru programe (57).

| — | Propunerea de RDC prevede obligația statelor membre de a transmite prin intermediul unui sistem electronic, la fiecare două luni, informații privind execuția financiară și performanța fiecărui program (articolul 37). Aceasta reprezintă o creștere semnificativă în raport cu cerințele de raportare aplicabile în perioada 2014-2020. Or, reuniunile de evaluare a performanței desfășurate între Comisie și statele membre, precum și reuniunile comitetelor de monitorizare vor avea loc numai o dată sau de două ori pe an. |
| --- | --- |

—

Propunerea de RDC prevede obligația statelor membre de a transmite prin intermediul unui sistem electronic, la fiecare două luni, informații privind execuția financiară și performanța fiecărui program (articolul 37). Aceasta reprezintă o creștere semnificativă în raport cu cerințele de raportare aplicabile în perioada 2014-2020. Or, reuniunile de evaluare a performanței desfășurate între Comisie și statele membre, precum și reuniunile comitetelor de monitorizare vor avea loc numai o dată sau de două ori pe an.

| 67. | De asemenea, în opinia Curții, nu este clar modul în care Comisia va utiliza unele dintre informațiile generate în materie de performanță:






  — | nu există nicio cerință ca statele membre să raporteze cu privire la punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat și nu există nicio obligație de a se prezenta rapoarte anuale de implementare (58). Proiectul de RDC introduce, în schimb, reuniuni anuale de evaluare a performanțelor, care au loc între Comisie și statele membre și în cadrul cărora va fi examinată performanța programelor (articolul 36) (59). Curtea salută propunerea de a se intensifica dialogul dintre Comisie și statele membre, dar consideră că dispozițiile propuse nu sunt clare în ceea ce privește participanții, conținutul și consecințele acestor reuniuni; |
| --- | --- | --- |

67.

—

nu există nicio cerință ca statele membre să raporteze cu privire la punerea în aplicare a acordurilor de parteneriat și nu există nicio obligație de a se prezenta rapoarte anuale de implementare (58). Proiectul de RDC introduce, în schimb, reuniuni anuale de evaluare a performanțelor, care au loc între Comisie și statele membre și în cadrul cărora va fi examinată performanța programelor (articolul 36) (59). Curtea salută propunerea de a se intensifica dialogul dintre Comisie și statele membre, dar consideră că dispozițiile propuse nu sunt clare în ceea ce privește participanții, conținutul și consecințele acestor reuniuni;

| — | nu este prevăzută o cerință ca evaluările care urmează să fie efectuate de statele membre sau de Comisie (articolele 39 și 40) să examineze „economicitatea”, concept potrivit căruia resursele trebuie puse la dispoziție în timp util, în cantitatea și la calitatea adecvate și la cel mai bun preț. Curtea a subliniat deja, în avizul său privind proiectul de regulament financiar, importanța includerii „economicității” în evaluări (60). |
| --- | --- |

—

nu este prevăzută o cerință ca evaluările care urmează să fie efectuate de statele membre sau de Comisie (articolele 39 și 40) să examineze „economicitatea”, concept potrivit căruia resursele trebuie puse la dispoziție în timp util, în cantitatea și la calitatea adecvate și la cel mai bun preț. Curtea a subliniat deja, în avizul său privind proiectul de regulament financiar, importanța includerii „economicității” în evaluări (60).

| 68. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  27. | limitarea utilizării indicatorilor de realizare și de rezultat specifici programelor, cu scopul de a reduce sarcina administrativă (articolul 7 din proiectul de regulament privind FEDR/FC, articolul 15 din proiectul de regulament privind FSE+); |
| --- | --- | --- |

68.

27.

limitarea utilizării indicatorilor de realizare și de rezultat specifici programelor, cu scopul de a reduce sarcina administrativă (articolul 7 din proiectul de regulament privind FEDR/FC, articolul 15 din proiectul de regulament privind FSE+);

| 28. | reducerea frecvenței de transmitere a datelor (articolul 37 din proiectul de RDC), ținând cont de utilizarea ulterioară a datelor de către Comisie și de sarcina administrativă asociată; |
| --- | --- |

28.

reducerea frecvenței de transmitere a datelor (articolul 37 din proiectul de RDC), ținând cont de utilizarea ulterioară a datelor de către Comisie și de sarcina administrativă asociată;

| 29. | în ceea ce privește reuniunile anuale de evaluare a performanțelor, clarificarea cerințelor privind participanții, conținutul și consecințele (articolul 36 din proiectul de RDC); |
| --- | --- |

29.

în ceea ce privește reuniunile anuale de evaluare a performanțelor, clarificarea cerințelor privind participanții, conținutul și consecințele (articolul 36 din proiectul de RDC);

| 30. | introducerea cerinței ca evaluările să acopere economicitatea (articolele 39 și 40 din proiectul de RDC). |
| --- | --- |

30.

introducerea cerinței ca evaluările să acopere economicitatea (articolele 39 și 40 din proiectul de RDC).

SISTEMUL DE PUNERE ÎN PRACTICĂ ȘI REGULILE DE ELIGIBILITATE

Instrumentele financiare

Selectarea organismelor de implementare a instrumentelor financiare

| 69. | Legislația aplicabilă în perioada 2014-2020 prevede că intermediarii financiari sunt selectați pe baza unor proceduri deschise, transparente, proporționale și nediscriminatorii, evitându-se conflictele de interese. De asemenea, această legislație prevede cerințe referitoare la încredințarea punerii în aplicare a instrumentelor financiare unor organisme care au capacitatea adecvată de a le implementa (61). Proiectul de RDC nu include însă astfel de cerințe și prevede numai că autoritatea de management „selectează organismul care implementează un instrument financiar” [articolul 53 alineatul (2)]. |
| --- | --- |

69.

Evaluarea ex ante a instrumentelor financiare

| 70. | Spre deosebire de perioada de programare 2014-2020, proiectul de RDC [articolul 52 alineatul (3)] nu mai prevede ca evaluarea ex ante a unui instrument financiar să se bazeze pe o analiză a lacunelor identificate pe piață, cum ar fi dovada unei disfuncționalități a pieței sau „situații de investiții sub nivelul optim”. Lipsa unei astfel de analize antrenează riscul ca instrumentele financiare să fie supradimensionate (62), precum și riscul ca finanțările publice și private să fie eliminate. Articolul 52 alineatul (2) prevede că instrumentele financiare ar trebui să ofere sprijin pentru proiecte care „nu găsesc o finanțare suficientă din sursele de pe piață”, însă experiența Curții în auditul instrumentelor financiare arată că această abordare nu este echivalentă cu o analiză a lacunelor de pe piață și că, prin urmare, ea nu este suficientă pentru reducerea riscurilor identificate de Curte. |
| --- | --- |

70.

Raportarea cu privire la instrumentele financiare

| 71. | Curtea salută faptul că propunerea de RDC impune statelor membre să prezinte în cererea de plată (anexa XIX) atât plățile în avans, cât și plata fondurilor către destinatarii finali [articolul 86 alineatul (2)]. Aceste informații ar trebui să fie suficiente pentru ca auditorii să poată evalua legalitatea și regularitatea cheltuielilor (a se vedea, de asemenea, punctul 109). Dispoziția din legislația aferentă perioadei 2014-2020 care impunea raportarea cu privire la fiecare instrument financiar în parte (63) a fost însă eliminată. În conformitate cu propunerea de RDC, autoritățile de management au obligația de a furniza date privind instrumentele financiare doar la nivel de program [articolul 37 alineatul (3) și anexele XIX și XX]. Or, întrucât datele referitoare la un anumit instrument financiar pot fi dispersate în cadrul mai multor programe, ar însemna că performanța acestuia nu poate fi evaluată, inclusiv, de exemplu, la nivelul comisioanelor de gestiune. Motivul care a stat la baza introducerii raportării separate în perioada anterioară este în continuare relevant: „sporirea transparenței procesului de punere în aplicare și asigurarea unei monitorizări adecvate [...] a punerii în aplicare a instrumentelor de inginerie financiară” (64). Acest lucru presupune, de asemenea, necesitatea reducerii intervalului de timp care separă raportul de perioada pe care acesta o acoperă (65). |
| --- | --- |

71.

Mecanismele de asigurare a răspunderii de gestiune în cazul instrumentelor financiare

| 72. | Proiectul de RDC precizează că, pentru instrumentele financiare, nici autoritatea de management, nici autoritatea de audit nu vor efectua audituri la nivelul BEI sau al altor instituții financiare internaționale în care este acționar un stat membru. În schimb, BEI sau alte instituții financiare au obligația de a transmite Comisiei și autorității de audit un raport de audit anual elaborat de auditorii lor externi, înainte de sfârșitul fiecărui an calendaristic (articolul 75). În acest context, proiectul de propunere nu prevede drepturi de acces pentru Curtea de Conturi Europeană în ceea ce privește instrumentele financiare puse în aplicare de BEI sau de alte instituții financiare internaționale. Aceasta este o omisiune importantă (66). În plus, proiectul de RDC nu conține dispoziții operaționale privind modul în care rezultatele acestor audituri externe vor fi reflectate în calculul ratelor de eroare efectuat de autoritățile de audit. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Din propunerea de RDC reiese că, la nivelul destinatarilor finali, nu pot avea loc verificări de gestiune sau audituri desfășurate de autoritatea de audit (articolul 75). În conformitate cu RDC aplicabil în perioada 2014-2020, destinatarii finali pot fi auditați în cazul în care există dovezi conform cărora documentele disponibile la nivelul autorității de management sau la nivelul organismelor care implementează instrumente financiare nu reprezintă o imagine adevărată și exactă a sprijinului acordat (67). Curtea recunoaște că, în general, în cadrul unui audit al instrumentelor financiare nu sunt neapărat necesare vizite la destinatarii finali. Cu toate acestea, în opinia Curții, examinarea ar trebui să poată fi extinsă la nivelul destinatarilor finali pentru a se verifica dacă sunt îndeplinite condițiile de eligibilitate (68). |
| --- | --- |

73.

Efectul de levier în cazul instrumentelor financiare

| 74. | Unul dintre principalele avantaje ale instrumentelor financiare este potențialul acestora de a mobiliza fonduri publice și private suplimentare. Curtea a recomandat în trecut Comisiei să prevadă o definiție a efectului de levier al instrumentelor financiare, care să facă o distincție clară între efectul de levier prin care se mobilizează contribuțiile private și cele publice naționale în cadrul programului operațional și/sau efectul de levier prin care se mobilizează contribuțiile de capital public sau privat suplimentare, ținând seama totodată de tipul instrumentului implicat (69). Propunerea conține o definiție a efectului de levier [articolul 2 alineatul (22)], dar aceasta nu face distincțiile recomandate de Curte (70). |
| --- | --- |

74.

| 75. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  31. | introducerea cerinței ca selecția intermediarilor financiari să aibă loc printr-o procedură deschisă, transparentă și nediscriminatorie, precum și furnizarea de clarificări suplimentare cu privire la tipurile de organisme cărora le poate fi încredințată punerea în aplicare a instrumentelor financiare și cu privire la cerințele pe care trebuie să le îndeplinească acestea (articolul 52 din proiectul de RDC); |
| --- | --- | --- |

75.

31.

introducerea cerinței ca selecția intermediarilor financiari să aibă loc printr-o procedură deschisă, transparentă și nediscriminatorie, precum și furnizarea de clarificări suplimentare cu privire la tipurile de organisme cărora le poate fi încredințată punerea în aplicare a instrumentelor financiare și cu privire la cerințele pe care trebuie să le îndeplinească acestea (articolul 52 din proiectul de RDC);

| 32. | introducerea cerinței de a se efectua, ca parte a evaluării ex ante, o analiză a lacunelor de pe piață la nivelul instrumentelor financiare [articolul 52 alineatul (3) din proiectul de RDC]; |
| --- | --- |

32.

introducerea cerinței de a se efectua, ca parte a evaluării ex ante, o analiză a lacunelor de pe piață la nivelul instrumentelor financiare [articolul 52 alineatul (3) din proiectul de RDC];

| 33. | menținerea sistemului de raportare din perioada 2014-2020 și îmbunătățirea programării sale în timp, întrucât aceasta ar facilita raportarea la nivelul instrumentelor financiare și ar permite evaluarea performanței acestora (articolul 53 din proiectul de RDC); |
| --- | --- |

33.

menținerea sistemului de raportare din perioada 2014-2020 și îmbunătățirea programării sale în timp, întrucât aceasta ar facilita raportarea la nivelul instrumentelor financiare și ar permite evaluarea performanței acestora (articolul 53 din proiectul de RDC);

| 34. | precizarea faptului că, în contextul unor acorduri de audit sau de verificare încheiate de BEI și de auditorii externi, Curtea trebuie să aibă acces la toate informațiile pe care le consideră necesare pentru auditarea fondurilor UE [articolul 75 alineatul (4) din proiectul de RDC]; |
| --- | --- |

34.

precizarea faptului că, în contextul unor acorduri de audit sau de verificare încheiate de BEI și de auditorii externi, Curtea trebuie să aibă acces la toate informațiile pe care le consideră necesare pentru auditarea fondurilor UE [articolul 75 alineatul (4) din proiectul de RDC];

| 35. | clarificarea în actul delegat menționat la articolul 73 a aspectelor operaționale legate de modul în care rezultatele de audit ale BEI și ale altor instituții financiare internaționale [articolul 75 alineatul (4) din proiectul de RDC] ar trebui să fie luate în considerare la calcularea ratelor de eroare și în vederea opiniei de audit a autorităților de audit; |
| --- | --- |

35.

clarificarea în actul delegat menționat la articolul 73 a aspectelor operaționale legate de modul în care rezultatele de audit ale BEI și ale altor instituții financiare internaționale [articolul 75 alineatul (4) din proiectul de RDC] ar trebui să fie luate în considerare la calcularea ratelor de eroare și în vederea opiniei de audit a autorităților de audit;

| 36. | stipularea în RDC a posibilității de a se efectua audituri la nivelul destinatarilor finali cu scopul de a se verifica dacă sunt îndeplinite condițiile de eligibilitate [articolul 75 alineatul (4) din proiectul de RDC]; |
| --- | --- |

36.

stipularea în RDC a posibilității de a se efectua audituri la nivelul destinatarilor finali cu scopul de a se verifica dacă sunt îndeplinite condițiile de eligibilitate [articolul 75 alineatul (4) din proiectul de RDC];

| 37. | clarificarea efectului de multiplicare/de levier al instrumentelor financiare, astfel încât performanța unui instrument să poată fi evaluată din punctul de vedere al contribuției publice naționale (articolul 2 din proiectul de RDC). |
| --- | --- |

37.

clarificarea efectului de multiplicare/de levier al instrumentelor financiare, astfel încât performanța unui instrument să poată fi evaluată din punctul de vedere al contribuției publice naționale (articolul 2 din proiectul de RDC).

Moduri simplificate de punere în practică

Finanțări nelegate de costuri ca formă de sprijin pentru programe

| 76. | Auditurile Curții au arătat că plățile bazate pe drepturi la plată, care se efectuează dacă sunt îndeplinite anumite condiții, sunt mai puțin predispuse la erori de conformitate decât plățile bazate pe rambursarea costurilor eligibile; de asemenea, acest tip de plăți contribuie la reducerea sarcinii administrative. Curtea a recomandat ca plățile bazate pe îndeplinirea unor condiții sau pe obținerea unor rezultate să devină opțiunea preferată la nivelul întregului buget (71). Propunerea Comisiei include posibilitatea de a se efectua plăți pe această bază (articolul 46). O formă similară de finanțare există deja în perioada de programare 2014-2020 [așa-numitele „planuri de acțiune comune” (72)], dar, până în mai 2018, niciun program operațional nu făcuse uz de această posibilitate (73). Acest lucru sugerează că statele membre întâmpină dificultăți în punerea în practică a acestui obiectiv. |
| --- | --- |

76.

| 77. | În acest context, Curtea consideră că propunerea în sine nu merge suficient de departe în efortul de a ajuta statele membre să profite de această formă de simplificare. În cele din urmă, succesul acestei propuneri va depinde în mare măsură de capacitatea Comisiei și a statelor membre de a evita tendința de a reveni la plăți legate de resursele utilizate și de realizări, așa cum a constatat Curtea că s-a întâmplat în cazul rezervei de performanță în perioada 2014-2020 (74). |
| --- | --- |

77.

Forme simplificate de granturi pentru beneficiari

| 78. | Curtea a observat că metodologia care stă la baza utilizării unor forme simplificate de granturi pentru beneficiari va fi stabilită în programe și va face obiectul unei aprobări ulterioare din partea Comisiei (articolul 88 și anexa V). Această abordare ar trebui să aducă o securitate juridică binevenită pentru statele membre. |
| --- | --- |

78.

| 79. | În ceea ce privește formele simplificate de granturi pentru beneficiari, Curtea sprijină eforturile Comisiei de a extinde sfera de aplicare a opțiunilor simplificate în materie de costuri (75). Curtea a constatat că, în perioada 2014-2020, aceste opțiuni erau cea mai eficace măsură de reducere a sarcinii administrative care revine beneficiarilor; de altfel, în perioada 2012-2016, Curtea nu a raportat nicio eroare cuantificată legată de utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri (76). Cu toate acestea, Curtea a subliniat totodată că statele membre și Comisia trebuie să se asigure că posibilitatea de a simplifica este însoțită de un accent mai puternic pus pe performanță (77). În domeniul dezvoltării rurale, Curtea a stabilit că introducerea opțiunilor simplificate în materie de costuri în perioada 2014-2020 a contribuit la deplasarea către realizări a accentului pus pe resursele utilizate, fără a conduce însă la o recentrare pe rezultate (78). |
| --- | --- |

79.

| 80. | În acest sens, Curtea constată că ratele forfetare fixe propuse în proiectul de RDC – pentru costurile directe cu personalul [articolul 50 alineatul (1)] și pentru alte costuri eligibile (articolul 51) – sunt legate de resurse și nu de realizări sau de rezultate. Astfel, deși este adevărat că utilizarea ratelor forfetare în acest mod ar putea facilita demersurile statelor membre de a solicita și de a primi finanțare din partea UE, nu există însă un impact asociat asupra performanței. Se observă aici o contradicție cu dispoziția din Regulamentul financiar care prevede că ratele forfetare, „atunci când este posibil și adecvat, [...] se stabilesc în așa fel încât să permită plata acestora după obținerea de performanțe și/sau rezultate concrete” (79). |
| --- | --- |

80.

| 81. | În plus, în lipsa unei evaluări a impactului (a se vedea punctul 5), nu există nicio dovadă care să justifice nivelul ratelor forfetare fixe propuse pentru costurile directe cu personalul, pentru alte costuri eligibile sau pentru costurile indirecte. În practică, nivelurile aplicabile în perioada 2014-2020 în cadrul FSE au fost preluate în cadrul propunerii pentru celelalte fonduri. Or, politica de coeziune acoperă o gamă foarte variată de sectoare și de proiecte, care implică structuri foarte diferite de costuri interne. Aplicarea fără distincție a aceluiași nivel de rate forfetare înseamnă că proiectele cu costuri ridicate vor oferi statelor membre posibilitatea de a solicita rambursarea unor sume importante, corespunzând costurilor calculate pe bază de rată forfetară, fără a exista însă garanția că nivelul acestor costuri este adecvat. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Extinderea regimului de rate forfetare pentru a include costurile directe cu personalul ar putea fi mai degrabă o sursă de complicații decât un mijloc de simplificare. În opinia Curții, propunerea de RDC [articolul 50 alineatul (2)] simplifică deja în mod semnificativ calcularea și alocarea costurilor cu personalul. Propunerea prevede însă că beneficiarii pot solicita în mod legal o rambursare pe bază forfetară a costurilor directe cu personalul pentru un proiect care nu implică astfel de costuri (cum ar fi un proiect pus în aplicare în întregime prin intermediul unei proceduri de achiziții publice). În plus, întrucât rambursarea pe bază forfetară poate fi solicitată atât pentru costurile directe cu personalul, cât și pentru alte costuri directe, un organism responsabil pentru mai multe proiecte ar putea să alterneze metodele prin care determină cheltuielile eligibile, utilizând ratele forfetare pentru costurile cu personalul în cazul anumitor proiecte și alte costuri directe în cazul altor proiecte. În aceste condiții, este posibil ca rambursarea acelorași costuri să fie solicitată de două ori. Articolul 51 alineatul (3) din propunere stipulează că statele membre nu pot să facă acest lucru, dar, având în vedere caracterul limitat al documentelor justificative care vor însoți aceste cereri, Curtea se întreabă dacă autoritățile de management și autoritățile de audit, precum și Comisia, vor fi în măsură să identifice încălcările. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Restricțiile în vigoare în perioada de programare anterioară cu privire la utilizarea unor forme simplificate de sprijin în operațiunile puse în aplicare exclusiv prin achiziții publice (80) nu au fost preluate în propunere. Propunerea prevede că, în cazul în care astfel de proiecte utilizează forme simplificate de sprijin, statele membre și Comisia vor avea obligația să verifice doar dacă au fost îndeplinite condițiile de plată (81). Normele privind achizițiile publice vor continua să se aplice, dar nu vor fi verificate ca parte a procesului de solicitare a sprijinului UE, întrucât conformitatea nu va mai fi o condiție pentru efectuarea plății. Aceste norme sunt o piatră de temelie a pieței interne a UE, dar propunerea de RDC crește semnificativ riscul ca încălcarea lor să rămână nedetectată. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  38. | adoptarea, înainte de programare, a unor acte delegate, astfel cum sunt menționate la articolele 88 și 89 din proiectul de RDC, cu privire la sprijinul nelegat de costuri, care să propună soluții standard menite să faciliteze adoptarea acestei forme de sprijin, precum și cu privire la forme simplificate de sprijin pentru beneficiari. Unul dintre obiective ar trebui să fie acela de a asigura un accent mai puternic pus pe rezultate; |
| --- | --- | --- |

84.

38.

adoptarea, înainte de programare, a unor acte delegate, astfel cum sunt menționate la articolele 88 și 89 din proiectul de RDC, cu privire la sprijinul nelegat de costuri, care să propună soluții standard menite să faciliteze adoptarea acestei forme de sprijin, precum și cu privire la forme simplificate de sprijin pentru beneficiari. Unul dintre obiective ar trebui să fie acela de a asigura un accent mai puternic pus pe rezultate;

| 39. | reevaluarea caracterului adecvat al ratelor forfetare fixe stabilite în proiectul de RDC din perspectiva domeniului de finanțare, a tipului de proiecte și/sau a dimensiunii proiectelor [articolul 49, articolul 50 alineatul (1) și articolul 51 din proiectul de RDC]; |
| --- | --- |

39.

reevaluarea caracterului adecvat al ratelor forfetare fixe stabilite în proiectul de RDC din perspectiva domeniului de finanțare, a tipului de proiecte și/sau a dimensiunii proiectelor [articolul 49, articolul 50 alineatul (1) și articolul 51 din proiectul de RDC];

| 40. | excluderea costurilor directe cu personalul din cadrul opțiunii simplificate în materie de costuri care se bazează pe rate forfetare [articolul 50 alineatul (1) din proiectul de RDC]; |
| --- | --- |

40.

excluderea costurilor directe cu personalul din cadrul opțiunii simplificate în materie de costuri care se bazează pe rate forfetare [articolul 50 alineatul (1) din proiectul de RDC];

| 41. | să solicite autorităților de audit să acopere respectarea normelor privind achizițiile publice în cadrul auditurilor lor de sistem [articolul 8 alineatul (3) din proiectul de RDC]. |
| --- | --- |

41.

să solicite autorităților de audit să acopere respectarea normelor privind achizițiile publice în cadrul auditurilor lor de sistem [articolul 8 alineatul (3) din proiectul de RDC].

Selecția proiectelor și normele de eligibilitate

Selecția proiectelor

| 85. | Curtea a identificat, în cadrul mai multor audituri, deficiențe în procesul de selecție a proiectelor care au condus la formularea unor recomandări privind consolidarea criteriilor și necesitatea unui rol mai puternic pentru Comisie (82). În urma auditului desfășurat recent cu privire la selecția proiectelor, Curtea a constatat că, deși criteriile de selecție sprijină în general obiectivele programelor, acestea nu iau suficient în considerare rezultatele, fiind axate în principal pe realizări și pe absorbție (83). În acest context, Curtea salută introducerea unor cerințe referitoare la selecția proiectelor [articolul 67 alineatul (3)], dar consideră că ar fi utile unele precizări suplimentare. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Documentul de informare publicat recent de Curte a subliniat sarcina administrativă care ar putea apărea pentru beneficiari atunci când normele naționale și obligațiile de reglementare le depășesc pe cele stabilite la nivelul UE (fenomenul de „suprareglementare”). În opinia Curții, acesta este unul dintre domeniile-cheie în care se poate aduce o simplificare reală în cadrul politicii de coeziune (84). Deși responsabilitatea primară pentru raționalizarea procesului de selecție revine statelor membre, Curtea consideră că Comisia ar putea oferi un sprijin mai important, printr-o analiză a procedurilor naționale și prin identificarea de bune practici. Prin urmare, trebuie salutată posibilitatea implicării Comisiei, la cererea acesteia, în elaborarea unor criterii de selecție de bună calitate [articolul 67 alineatul (2)]. |
| --- | --- |

86.

Normele de eligibilitate și TVA-ul

| 87. | Încălcarea normelor de eligibilitate reprezintă una dintre principalele surse de erori în domeniul coeziunii (85). În răspunsurile sale la recomandări anterioare ale Curții, Comisia a fost de acord să efectueze o analiză detaliată a normelor naționale de eligibilitate, insistând asupra responsabilității statelor membre de a le simplifica. Până în aprilie 2018, Comisia nu procedase încă la o astfel de analiză (86). Deoarece nu este clar dacă modelul de program care figurează în propunerea actuală impune statelor membre să stabilească acțiuni de simplificare a normelor și de reducere a sarcinii administrative suportate de beneficiari (a se vedea punctul 48), persistă riscul ca normele naționale de eligibilitate să rămână excesiv de complexe. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Pentru proiectele ale căror costuri totale sunt mai mici de 5 milioane de euro, propunerea de RDC prevede că TVA-ul este un cost eligibil, indiferent dacă este recuperabil sau nu (articolul 58. În actuala perioadă de programare, nu există un plafon care, odată depășit, să antreneze neeligibilitatea TVA-ului, dar eligibilitatea este limitată la TVA-ul nerecuperabil. În opinia Curții, în cazul în care TVA-ul este suportat de organisme publice, nu este vorba de un cost net pentru statul membru, întrucât TVA-ul reprezintă o formă de venit. Plafonul impus în propunere pentru dimensiunea proiectelor limitează cuantumul TVA-ului care poate fi rambursat, însă abordează doar parțial recomandarea Curții ca TVA-ul plătit de organismele publice să nu fie eligibil pentru rambursare din fondurile UE (87). În mod similar, TVA-ul recuperabil nu reprezintă cu adevărat un cost pentru organismele private și nu ar trebui să fie eligibil pentru rambursare. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Curtea are o serie de alte preocupări legate de propunerile incluse în RDC cu privire la tratamentul TVA-ului. Aceste preocupări rămân valabile indiferent de natura beneficiarului (organism public sau organizație privată):






  — | proiectul de RDC nu abordează faptul că, așa cum Curtea a demonstrat deja, normele actuale privind rambursarea TVA-ului lasă deschisă posibilitatea ca fondurile primite de beneficiari să depășească costurile suportate de aceștia (88); |
| --- | --- | --- |

89.

—

proiectul de RDC nu abordează faptul că, așa cum Curtea a demonstrat deja, normele actuale privind rambursarea TVA-ului lasă deschisă posibilitatea ca fondurile primite de beneficiari să depășească costurile suportate de aceștia (88);

| — | propunerea ar putea încuraja autoritățile să scindeze proiectele în mod artificial, astfel încât acestea să se situeze sub plafonul de 5 milioane de euro. Curtea nu are cunoștință de vreun motiv care să explice de ce acest plafon artificial a fost stabilit la acest nivel; |
| --- | --- |

—

propunerea ar putea încuraja autoritățile să scindeze proiectele în mod artificial, astfel încât acestea să se situeze sub plafonul de 5 milioane de euro. Curtea nu are cunoștință de vreun motiv care să explice de ce acest plafon artificial a fost stabilit la acest nivel;

| — | propunerea nu este coerentă cu normele aplicabile în cadrul gestiunii directe, conform cărora TVA-ul recuperabil rămâne neeligibil (89). Curtea a afirmat deja că diferențele dintre norme reprezintă unul dintre elementele care sporesc complexitatea pentru beneficiari și care limitează sinergiile între fonduri (90). |
| --- | --- |

—

propunerea nu este coerentă cu normele aplicabile în cadrul gestiunii directe, conform cărora TVA-ul recuperabil rămâne neeligibil (89). Curtea a afirmat deja că diferențele dintre norme reprezintă unul dintre elementele care sporesc complexitatea pentru beneficiari și care limitează sinergiile între fonduri (90).

TVA-ul este un subiect complex și Curtea examinează în prezent această problematică într-un mod mai aprofundat.

| 90. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  42. | includerea unor dispoziții care să definească în mod clar tipul de analiză pe care autoritățile de management vor trebui să o efectueze pentru a se asigura că operațiunile selectate au un nivel minim de merit și îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 67 alineatul (3) litera (c) din proiectul de RDC; |
| --- | --- | --- |

90.

42.

includerea unor dispoziții care să definească în mod clar tipul de analiză pe care autoritățile de management vor trebui să o efectueze pentru a se asigura că operațiunile selectate au un nivel minim de merit și îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 67 alineatul (3) litera (c) din proiectul de RDC;

| 43. | introducerea în RDC sau într-un act delegat a criteriilor principalele pe baza cărora Comisia ar trebui să fie consultată cu privire la criteriile de selecție [articolul 67 alineatul (2) din proiectul de RDC]; |
| --- | --- |

43.

introducerea în RDC sau într-un act delegat a criteriilor principalele pe baza cărora Comisia ar trebui să fie consultată cu privire la criteriile de selecție [articolul 67 alineatul (2) din proiectul de RDC];

| 44. | în conformitate cu Raportul anual al Curții pe 2017 (91)
  , excluderea posibilității ca organismele publice să beneficieze de rambursarea TVA-ului din fonduri ale UE [articolul 58 alineatul (1) litera (a) din proiectul de RDC]. |
| --- | --- |

44.

în conformitate cu Raportul anual al Curții pe 2017 (91)
  , excluderea posibilității ca organismele publice să beneficieze de rambursarea TVA-ului din fonduri ale UE [articolul 58 alineatul (1) litera (a) din proiectul de RDC].

Norme suprimate

| 91. | Comisia propune relaxarea normelor aplicabile în prezent în două domenii importante: evaluarea proiectelor majore (de regulă, proiecte al căror cost total depășește 50 de milioane de euro), reprezentând peste o treime din fondurile totale alocate în cadrul politicii de coeziune (92); și abordarea modului de finanțare a proiectelor care generează venituri după finalizarea lor (cum ar fi drumurile pentru care se percep taxe de trecere). |
| --- | --- |

91.

Proiectele majore

| 92. | În perioada de programare actuală, pentru a putea primi finanțare, proiectele majore trebuie să facă obiectul unei analize cost-beneficiu detaliate, realizată de statele membre, urmând să fie supuse apoi evaluării și aprobării de către Comisia Europeană (93). De-a lungul anilor, Comisia a elaborat standarde comune pentru această analiză cost-beneficiu (94). Propunerea de RDC prezentată de Comisie elimină toate cerințele de evaluare specifice proiectelor majore. Singura obligație care revine statelor membre este de a transmite Comisiei informații cu privire la „operațiuni de importanță strategică”, definite, fără detalii suplimentare, ca operațiuni care aduc o contribuție esențială la realizarea obiectivelor unui program (95). |
| --- | --- |

92.

| 93. | Într-o serie de rapoarte anterioare, Curtea a arătat că absența unei analize cost-beneficiu și/sau lipsa de rigurozitate în utilizarea acesteia prezintă un risc deosebit pentru buna gestiune financiară. La nivelul statelor membre, de exemplu, au fost constatate deficiențe în ceea ce privește aplicarea și calitatea analizelor cost-beneficiu, acestea având un impact direct asupra deciziilor de finanțare ulterioare (96). În ceea ce privește procesul de aprobare de către Comisie, Curtea a identificat mai multe neajunsuri legate de analiza independentă a calității (97) proiectelor majore, observând însă în același timp că această evaluare suplimentară a avut un impact pozitiv asupra calității proiectelor respective (98). |
| --- | --- |

93.

| 94. | În acest context, Curtea este preocupată de faptul că, deși eliminarea tuturor cerințelor de evaluare specifice proiectelor majore reprezintă o reducere a sarcinii administrative generale, acest aspect este mai mult decât contrabalansat de riscul sporit ca investițiile cofinanțate să nu ofere cel mai bun raport costuri-beneficii. |
| --- | --- |

94.

Proiectele generatoare de venituri

| 95. | În perioada de programare actuală, sprijinul UE pentru proiectele generatoare de venituri este plafonat la un anumit nivel. Statele membre pot fie efectua analize ad hoc pentru a evalua deficitul de finanțare, fie folosi rate forfetare fixe, variind de la 20 % la 30 %, în funcție de sector (99). Propunerea de RDC elimină această restricție privind finanțarea de către UE a acestui tip de proiecte, ceea ce înseamnă că toate costurile aferente proiectelor generatoare de venituri sunt potențial eligibile pentru sprijin din partea UE. În schimb, propunerea prevede o reducere a ratelor de cofinanțare din partea UE aplicabile pentru aceste proiecte și sugerează totodată că instrumentele financiare ar putea deveni un mecanism-cheie de punere în practică pentru acestea (pagina 10 din RDC). |
| --- | --- |

95.

| 96. | Prezenta propunere are o natură similară cu eliminarea principiului de nonprofit în recenta revizuire a Regulamentului financiar. În avizul său cu privire la revizuirea Regulamentului financiar, Curtea a subliniat faptul că nu vede necesitatea de a se suprima principiul de „nonprofit” (100). Comisia insistă asupra economiilor care pot fi obținute prin ratele de cofinanțare mai reduse propuse pentru toate proiectele în propunerea de RDC (articolul 106 și a estimat că eliminarea normelor actuale referitoare la proiectele generatoare de venituri ar reduce sarcina administrativă totală cu 1 % (101). În opinia Curții, ratele de cofinanțare mai mici și posibila reducere a sarcinii administrative nu vor compensa costurile suplimentare semnificative pentru bugetul UE care este probabil să rezulte din eliminarea plafonului actual de sprijin. De exemplu, un proiect rutier într-o regiune mai puțin dezvoltată, cu un cost total de 10 milioane de euro, ar putea atrage, în temeiul noii propuneri, o cofinanțare din partea UE de 7 milioane de euro, deci cu aproximativ 4,5 milioane de euro mai mult decât cofinanțarea posibilă în temeiul normelor aferente perioadei 2014-2020 (102). |
| --- | --- |

96.

| 97. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  45. | reintroducerea în RDC a unei evaluări independente obligatorii și a unor standarde comune de evaluare obligatorii, cum ar fi analiza cost-beneficiu, pentru selectarea operațiunilor importante din punct de vedere financiar care prezintă cel mai bun raport costuri-beneficii; |
| --- | --- | --- |

97.

45.

reintroducerea în RDC a unei evaluări independente obligatorii și a unor standarde comune de evaluare obligatorii, cum ar fi analiza cost-beneficiu, pentru selectarea operațiunilor importante din punct de vedere financiar care prezintă cel mai bun raport costuri-beneficii;

| 46. | în cazul proiectelor generatoare de venituri, limitarea contribuției UE la ceea ce este necesar, prin reintroducerea de rate forfetare ca plafon pentru cheltuielile eligibile totale sau prin utilizarea instrumentelor financiare ca opțiune preferată pentru cofinanțarea proiectelor generatoare de venituri. |
| --- | --- |

46.

în cazul proiectelor generatoare de venituri, limitarea contribuției UE la ceea ce este necesar, prin reintroducerea de rate forfetare ca plafon pentru cheltuielile eligibile totale sau prin utilizarea instrumentelor financiare ca opțiune preferată pentru cofinanțarea proiectelor generatoare de venituri.

MECANISMELE DE ASIGURARE A RĂSPUNDERII

Rolurile și responsabilitățile în cadrul sistemelor de gestiune și control

| 98. | Proiectul de RDC propune menținerea sistemelor actuale de gestiune și control. În principiu, această abordare este binevenită: este logic să se construiască pe realizările obținute în trecut în ceea ce privește consolidarea controlului intern și să se transfere în noua perioadă elementele din actuala perioadă de programare care funcționează bine (103). Curtea constată că articolul 72 se referă la necesitatea de a include în strategia de audit a autorităților de audit „audituri de sistem ale autorităților de management și ale autorităților responsabile de funcția de contabilitate nou identificate”. În opinia Curții, această cerință ar trebui să fie extinsă pentru a acoperi orice modificare semnificativă a sistemelor care ar putea avea un impact asupra funcționării acestora, cum ar fi modificările în abordarea controalelor de gestiune. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Propunerea de RDC introduce, de asemenea, o opțiune de a înlocui fosta autoritate de certificare cu o nouă funcție de contabilitate, cu mai puține responsabilități [articolul 66 alineatul (2) și articolul 70]. Această schimbare este în concordanță cu necesitatea unor clarificări în ceea ce privește acoperirea și sfera activității între autoritățile de management și cele de certificare, necesitate identificată de Curte în documentul său de informare privind simplificarea (104). Curtea constată că autoritățile de certificare au constituit o parte importantă a controlului ex ante și a capacității de corecție crescute la nivelul statelor membre. Înlocuirea acestora cu noua funcție de contabilitate, în cazul în care aceasta este opțiunea aleasă, va spori responsabilitățile autorităților de management, care vor trebui să fie echipate pentru rolul lor. |
| --- | --- |

99.

| 100. | În perioada de programare actuală, 2014-2020, procesul de „desemnare” a autorităților de către statele membre să realizeze anumite atribuții a fost relativ anevoios (105). Curtea a raportat cu privire la legăturile dintre întârzierile semnificative în procesul de desemnare în statele membre și capacitatea acestora de a solicita finanțare din partea UE (106). În consecință, Curtea salută faptul că propunerea elimină necesitatea unui proces de desemnare. În schimb, statele membre sunt obligate doar să „identifice” o autoritate de management și o autoritate de audit (articolul 65). |
| --- | --- |

100.

| 101. | Statele membre au obligația de a descrie sistemele lor de gestiune și control utilizând un model furnizat într-o anexă [articolul 63 alineatul (9) și anexa XIV]. Cerințele-cheie ale sistemelor sunt stabilite în anexa X. În comparație cu perioada curentă, RDC propune o reducere substanțială a conținutului solicitat în descriere. Deși aceasta înseamnă mai multă libertate și mai puțină birocrație pentru statele membre, experiența Curții arată că există riscul ca lipsa de claritate să ducă la nesiguranță, care tinde să nu conducă la simplificare efectivă (107). În opinia Curții, reducerea îndrumărilor și a clarificărilor cu privire la cerințele de control prezintă un risc pentru calitatea controalelor efectuate. De exemplu, în propunere nu sunt definiți mai mulți termeni-cheie, cum ar fi „controale de gestiune adecvate” și „autoritate nou identificată”. Un alt element important care lipsește îl reprezintă termenele pentru stabilirea strategiilor de audit. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Proiectul de RDC conține un articol separat (articolul 74) referitor la dispoziții privind auditul unic. Aceasta se referă la principiul potrivit căruia Comisia și autoritățile de audit ar trebui să evite repetarea auditurilor pentru aceleași cheltuieli, cu scopul de a minimiza costurile de audit și de a reduce sarcina administrativă asupra beneficiarilor. Curtea sprijină aceste obiective, cu condiția ca ele să fie susținute de un cadru care să garanteze că cheltuielile sunt verificate în conformitate cu aceleași standarde și că rezultatele auditurilor sunt raportate cu exactitate (108). |
| --- | --- |

102.

| 103. | Deși termenul ca atare nu a fost utilizat, conceptul de „audit unic” a fost parțial aplicat în perioadele de programare anterioare, dar a fost limitat la raporturile dintre autoritățile de audit și Comisie. Principala modificare din cadrul propunerii este că mecanismele de audit unic ar trebui să fie extinse pentru a acoperi raporturile dintre autoritățile de audit și cele de management: autoritățile de audit ar trebui, ori de câte ori este posibil, să nu solicite documente de la beneficiari, ci să le utilizeze pe cele care sunt deja disponibile din activitatea autorităților de management, inclusiv controalele de gestiune efectuate de acestea. Autoritățile de audit ar trebui, așadar, să solicite documente și elemente de probă suplimentare de la beneficiari „numai atunci când, pe baza raționamentului lor profesional, acest lucru este necesar pentru a sprijini formularea unor concluzii solide de audit” [articolul 74 alineatul (1)]. Fără a aduce atingere acestei clauze, pe baza experienței sale îndelungate de audit în acest domeniu, Curtea consideră că există riscul ca autoritățile de audit să se confrunte cu presiuni excesive pentru a nu cerceta prea îndeaproape activitățile autorităților de management. Auditul public independent este un element-cheie al transparenței și al răspunderii în ceea ce privește cheltuielile UE (109). În consecință, Curtea subliniază că este esențial ca autoritățile de audit să fie libere să efectueze auditurile în conformitate cu standardele internaționale de audit, iar Comisia ar trebui să depună toate eforturile pentru a facilita acest lucru. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  47. | identificarea în mod clar a acelor schimbări aduse sistemelor care necesită efectuarea unui audit de sistem obligatoriu de către autoritățile de audit (articolul 72 din proiectul de RDC). A se vedea, de asemenea, sugestii detaliate în anexă; |
| --- | --- | --- |

104.

47.

identificarea în mod clar a acelor schimbări aduse sistemelor care necesită efectuarea unui audit de sistem obligatoriu de către autoritățile de audit (articolul 72 din proiectul de RDC). A se vedea, de asemenea, sugestii detaliate în anexă;

| 48. | adăugarea la descrierea sistemelor de gestiune și control (anexa XIV la proiectul de RDC) a unei descrieri a controalelor de gestiune și a criteriilor relevante pentru a permite autorităților de audit să verifice dacă sunt îndeplinite cerințele-cheie în materie de control menționate în anexa X la proiectul de RDC; |
| --- | --- |

48.

adăugarea la descrierea sistemelor de gestiune și control (anexa XIV la proiectul de RDC) a unei descrieri a controalelor de gestiune și a criteriilor relevante pentru a permite autorităților de audit să verifice dacă sunt îndeplinite cerințele-cheie în materie de control menționate în anexa X la proiectul de RDC;

| 49. | clarificarea definițiilor vagi și a calendarelor nerealiste sau care nu au fost definite (de exemplu, „autorități nou identificate” și „primul an de funcționare”) în descrierea sistemului (anexa XIV la proiectul de RDC) și la articolul 72 din proiectul de RDC. |
| --- | --- |

49.

clarificarea definițiilor vagi și a calendarelor nerealiste sau care nu au fost definite (de exemplu, „autorități nou identificate” și „primul an de funcționare”) în descrierea sistemului (anexa XIV la proiectul de RDC) și la articolul 72 din proiectul de RDC.

Sistemul standard de gestiune și control

Controalele de gestiune

| 105. | Controalele de gestiune constituie o parte-cheie a sistemului de gestiune și control. Proiectul de RDC definește controalele de gestiune ca fiind verificări administrative în legătură cu cererile de plată din partea beneficiarilor și verificări la fața locului ale operațiunilor. Spre deosebire de perioadele de programare anterioare, verificările administrative nu mai sunt obligatorii, ci ar trebui să fie bazate pe riscuri [articolul 68 alineatul (2)]. Aceasta înseamnă că unele dintre cererile de plată din partea beneficiarilor ar putea să nu fie supuse controalelor de gestiune. |
| --- | --- |

105.

| 106. | În principiu, Curtea salută trecerea la o abordare bazată pe riscuri. În cazul în care este bine realizată, aceasta are potențialul de a reduce sarcina administrativă și de a îmbunătăți eficacitatea controalelor. Curtea identifică periodic controalele de gestiune ca fiind un element care necesită consolidare în ceea ce privește verificarea cheltuielilor eligibile (110). În cadrul activității sale anterioare, Curtea a constatat că sfera și intensitatea controalelor de gestiune existente diferă deja în mod semnificativ între statele membre și în interiorul acestora, ceea ce indică faptul că există interpretări diferite cu privire la cerințe (111). Curtea consideră că evaluarea riscurilor referitoare la controalele de gestiune ar trebui să pună un accent clar pe regularitate și ar trebui să acopere toate cererile; controalele de gestiune însele ar trebui să aibă loc înainte de transmiterea cererilor de plată către Comisie. |
| --- | --- |

106.

Auditurile

| 107. | Potrivit proiectului de RDC, autoritățile de audit vor fi în măsură să își selecteze eșantionul de operațiuni din grupuri de programe sprijinite de FEDR, de Fondul de coeziune și de FSE+ [articolul 73 alineatul (2)]. În principiu, eșantionul trebuie să fie reprezentativ și să se bazeze pe metode statistice de eșantionare. În conformitate cu propunerea de RDC, eșantionarea nestatistică este totuși posibilă atunci când populația de audit este mai mică de 300 de unități de eșantionare, caz în care eșantionul trebuie să acopere minimum 10 % dintre unitățile de eșantionare, selectate în mod aleatoriu [articolul 73 alineatul (2)]. Modul în care este interpretat termenul „unitate de eșantionare” are implicații importante pentru selectarea aleatorie a eșantionului, dar acest termen nu este definit cu precizie. Pe baza vastei sale experiențe în observarea practicilor din statele membre, Curtea consideră că utilizarea eșantionării nestatistice conduce la riscul ca eșantioanele rezultate selectate să nu fie suficient de mari pentru a fi reprezentative, ceea ce ar putea conduce la rate de eroare și opinii de audit nefiabile. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Pentru auditul programelor acoperite de regulamentul privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg), Comisia va selecta un eșantion comun de operațiuni, pentru a acoperi toate programele (112). Există probabilitatea ca acest lucru să simplifice auditurile în cauză. Cu toate acestea, așa cum se întâmplă în cazul eșantionării preconizate de propunerea de RDC, există riscul ca un astfel de eșantion comun să nu fie reprezentativ pentru fiecare program, reducând fiabilitatea opiniilor de audit cu privire la funcționarea sistemelor în cadrul programelor individuale. |
| --- | --- |

108.

| 109. | În ceea ce privește domeniul de aplicare al auditurilor efectuate de autoritățile de audit cu privire la instrumente financiare, Curtea a atras atenția asupra faptului că activitatea autorităților de audit s-a concentrat asupra plăților în avans către instrumentele financiare, mult mai puțin susceptibile de a fi afectate de erori. Curtea a recomandat Comisiei să se asigure că auditurile acoperă plățile către destinatarii finali, și anume cheltuielile eligibile (113). Curtea salută faptul că propunerea de RDC impune statelor membre să identifice în cererea de plată atât plata în avans, cât și fondurile vărsate către destinatarii finali [articolul 86 alineatul (2)]. Propunerea de RDC nu definește însă cheltuielile eligibile care urmează să fie auditate de autoritățile de audit și nici nu specifică faptul că numai fondurile vărsate destinatarilor finali ar trebui să fie luate în considerare atunci când se calculează rata de eroare reziduală. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Ca o posibilitate nouă pentru perioada de după 2020, statele membre pot suporta cheltuieli eligibile în afara zonei vizate de program sau în afara UE [articolul 57 alineatul (4)]. Proiectul de RDC nu conține nicio dispoziție pentru protejarea, în aceste împrejurări, a drepturilor de audit necesare ale autorității de audit, ale Comisiei Europene sau ale Curții de Conturi Europene (114). Acesta este o lacună importantă în materie de asigurare a răspunderii de gestiune. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  50. | clarificarea, prin intermediul unui act delegat sau al unor orientări, a cerințelor pentru abordarea bazată pe riscuri care urmează să fie aplicată în cazul controalelor de gestiune. A se vedea, de asemenea, în anexă, observații detaliate cu privire la articolul 68 alineatul (2) din proiectul de RDC; |
| --- | --- | --- |

111.

50.

clarificarea, prin intermediul unui act delegat sau al unor orientări, a cerințelor pentru abordarea bazată pe riscuri care urmează să fie aplicată în cazul controalelor de gestiune. A se vedea, de asemenea, în anexă, observații detaliate cu privire la articolul 68 alineatul (2) din proiectul de RDC;

| 51. | stabilirea, prin intermediul unui act delegat menționat la articolul 73 alineatul (4) din propunerea de RDC, a unor criterii pentru gruparea programelor (inclusiv niveluri de încredere) și pentru populațiile mici, cu scopul de a asigura reprezentativitatea eșantionării. Acest aspect de luat în considerare se aplică, de asemenea, eșantioanelor de audit preconizate în cadrul modalităților consolidate (punctul 115 de mai jos); |
| --- | --- |

51.

stabilirea, prin intermediul unui act delegat menționat la articolul 73 alineatul (4) din propunerea de RDC, a unor criterii pentru gruparea programelor (inclusiv niveluri de încredere) și pentru populațiile mici, cu scopul de a asigura reprezentativitatea eșantionării. Acest aspect de luat în considerare se aplică, de asemenea, eșantioanelor de audit preconizate în cadrul modalităților consolidate (punctul 115 de mai jos);

| 52. | introducerea mai multor eșantioane pentru grupuri de programe Interreg sau a unui eșantion cu straturi care prezintă aceleași caracteristici (articolul 48 din proiectul de regulament CTE); |
| --- | --- |

52.

introducerea mai multor eșantioane pentru grupuri de programe Interreg sau a unui eșantion cu straturi care prezintă aceleași caracteristici (articolul 48 din proiectul de regulament CTE);

| 53. | clarificarea, la articolul 73 din proiectul de RDC, a faptului că auditurile operațiunilor cu privire la instrumentele financiare trebuie să acopere cheltuielile eligibile așa cum sunt acestea prevăzute la articolul 62 și să excludă plățile în avans către instrumentele financiare; |
| --- | --- |

53.

clarificarea, la articolul 73 din proiectul de RDC, a faptului că auditurile operațiunilor cu privire la instrumentele financiare trebuie să acopere cheltuielile eligibile așa cum sunt acestea prevăzute la articolul 62 și să excludă plățile în avans către instrumentele financiare;

| 54. | asigurarea faptului că există drepturi de audit clare cu privire la cheltuielile efectuate în afara UE și clarificarea acestui aspect la articolul 57 alineatul (4) din proiectul de RDC. |
| --- | --- |

54.

asigurarea faptului că există drepturi de audit clare cu privire la cheltuielile efectuate în afara UE și clarificarea acestui aspect la articolul 57 alineatul (4) din proiectul de RDC.

Modalitățile consolidate proporționate pentru sistemele de gestiune și control

Modalitățile

| 112. | O schimbare radicală propusă în proiectul de RDC este că, în funcție de îndeplinirea anumitor condiții, statele membre pot solicita aplicarea unor „modalități consolidate proporționate” pentru programe. Potrivit acestor modalități, procedurile naționale ar urma să fie utilizate drept controale de gestiune, auditurile efectuate de autoritatea de audit ar fi limitate la un eșantion de 30 de unități de eșantionare, fără audituri de sistem, iar auditurile Comisiei ar fi limitate la un control al activității desfășurate de autoritatea de audit (articolul 77). |
| --- | --- |

112.

| 113. | Curtea dorește să menționeze o serie de preocupări cu privire la această propunere, astfel cum se arată la punctele următoare. Ca observație generală, Curtea arată că, în lipsa unei evaluări a impactului (punctul 5), nu există nicio dovadă că riscurile implicate sunt compensate de potențialele beneficii ale simplificării prin reducerea costurilor administrative și printr-o sarcină administrativă redusă pentru beneficiari. Prin urmare, propunerea este în contradicție cu opinia Curții potrivit căreia „orice propunere de simplificare administrativă ar trebui să se bazeze pe elemente de probă solide” (115). Curtea a remarcat, de asemenea, că mecanismele consolidate de asigurare a răspunderii de gestiune pentru politica de coeziune începând cu perioada 2007-2013 au contribuit la o reducere semnificativă a ratelor de eroare raportate de Curte (116). |
| --- | --- |

113.

| 114. | În ceea ce privește cele trei elemente ale modalităților consolidate, Curtea constată că textul articolului 77 litera (a) privind controalele de gestiune nu este atât de clar pe cât ar trebui să fie, având în vedere impactul potențial al acestui act legislativ. Mai important decât atât, deoarece controalele de gestiune prevăzute de proiectul de RDC pot fi bazate pe riscuri (punctul 105), nu este clară valoarea adăugată a dispoziției: o autoritate de management ar putea utiliza dispozițiile modalităților standard pentru a obține beneficiile avute în vedere de modalitățile consolidate. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Al doilea element al propunerii este un audit redus efectuat de către autoritatea de audit. Curtea este preocupată de posibila limitare a dimensiunii eșantionului autorității de audit – 30 de unități din ceea ce ar putea fi un grup de programe (a se vedea și punctul 107 de mai sus). Articolul 77 litera (b) implică riscul ca autoritățile de audit să interpreteze această dispoziție într-un sens prea larg, cu consecința că un astfel de eșantion nu este suficient de mare pentru a fi reprezentativ, fapt care duce la rate de eroare raportate nefiabile. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Al treilea element al propunerii se referă la un audit limitat din partea Comisiei. Potrivit propunerii, ar fi interzis în mod explicit ca auditurile proprii ale Comisiei să depășească nivelul autorității de audit și să fie efectuate la nivelul beneficiarilor, cu excepția cazului în care există suspiciunea unei „deficiențe grave în activitatea autorității de audit”. Această abordare este inerentă principiului auditului unic (punctul 103) și, prin urmare, nu este necesară reglementarea ei în acest mod: standardele internaționale de audit impun deja auditorilor să se asigure că obțin probele necesare pentru a formula opinii de audit riguroase. |
| --- | --- |

116.

Condițiile

| 117. | Condițiile pentru aceste modalități sunt stabilite la articolul 78. Principalul criteriu (117) este acela că rapoartele anuale de activitate publicate de Comisie pentru cei doi ani precedenți trebuie să confirme că sistemul de management și control al programului respectiv funcționează în mod eficace și că rata totală de eroare pentru fiecare an este mai mică de 2 %. Aceasta înseamnă că:






  — | Nu există nicio garanție că sistemul evaluat anterior ca funcționând în mod eficace va fi același cu cel care va funcționa în conformitate cu noile modalități consolidate – în special având în vedere trecerea de la o perioadă de programare la alta. Curtea constată că autoritățile de audit nu sunt obligate să efectueze audituri ale sistemelor înainte de aplicarea modalităților consolidate, cu riscul ca sistemul să nu fie compatibil cu cerințele UE. |
| --- | --- | --- |

117.

—

Nu există nicio garanție că sistemul evaluat anterior ca funcționând în mod eficace va fi același cu cel care va funcționa în conformitate cu noile modalități consolidate – în special având în vedere trecerea de la o perioadă de programare la alta. Curtea constată că autoritățile de audit nu sunt obligate să efectueze audituri ale sistemelor înainte de aplicarea modalităților consolidate, cu riscul ca sistemul să nu fie compatibil cu cerințele UE.

| — | Nu reiese în mod clar din textul proiectului de RDC dacă rata de eroare utilizată pentru a evalua eligibilitatea pentru modalitățile consolidate va trebui supusă în prealabil controalelor privind legalitatea și regularitatea efectuate de Comisie. Rata de eroare prezentată în rapoartele anuale de activitate ale Comisiei este rata de eroare raportată de autoritățile de audit. Această rată de eroare ar putea fi subestimată, întrucât ea nu ține seama de corecțiile operate ulterior controalelor privind legalitatea și regularitatea efectuate de Comisie (118). Evaluarea eligibilității unui program pentru aplicarea modalităților consolidate pe baza unei măsuri nefiabile nu ar face decât să sporească riscurile implicate. |
| --- | --- |

—

Nu reiese în mod clar din textul proiectului de RDC dacă rata de eroare utilizată pentru a evalua eligibilitatea pentru modalitățile consolidate va trebui supusă în prealabil controalelor privind legalitatea și regularitatea efectuate de Comisie. Rata de eroare prezentată în rapoartele anuale de activitate ale Comisiei este rata de eroare raportată de autoritățile de audit. Această rată de eroare ar putea fi subestimată, întrucât ea nu ține seama de corecțiile operate ulterior controalelor privind legalitatea și regularitatea efectuate de Comisie (118). Evaluarea eligibilității unui program pentru aplicarea modalităților consolidate pe baza unei măsuri nefiabile nu ar face decât să sporească riscurile implicate.

| — | Nu este clar modul în care va fi aplicat criteriul suplimentar referitor la cooperarea cu Parchetul European. |
| --- | --- |

—

Nu este clar modul în care va fi aplicat criteriul suplimentar referitor la cooperarea cu Parchetul European.

Încetarea aplicării modalităților consolidate

| 118. | Un motiv suplimentar de preocupare se referă la măsurile prevăzute pentru încetarea aplicării acestor modalități consolidate (așa-numita „ajustare”) și revenirea la modalitățile standard (articolul 79). Acest proces va dura câțiva ani și va necesita activități suplimentare de audit, o analiză a următorului raport anual de control, audituri ale sistemelor, precum și timp acordat statului membru pentru a-și prezenta punctul de vedere. În această perioadă, în care este posibil ca statele membre să funcționeze cu un sistem relativ nefiabil, dar și cu un mecanism de gestiune și control mai puțin exigent, există în mod evident un risc mai ridicat să se producă erori. Modalitățile propuse întârzie însă în mod semnificativ momentul adoptării unor măsuri de remediere. |
| --- | --- |

118.

| 119. | În documentul său de informare privind simplificarea, Curtea a atras atenția asupra mecanismelor de asigurare a răspunderii de gestiune consolidate aplicate în perioada de programare actuală și în cea precedentă, prin obținerea de către Comisie a unei asigurări cu privire la regularitatea cheltuielilor bazându-se pe controalele efectuate de autoritățile de audit în statele membre (119). Libertatea de a efectua controale de gestiune bazate pe risc, așa cum este prevăzută de modalitățile standard, ar trebui să reducă sarcina administrativă pentru sistemele care funcționează bine. Mecanismele consolidate propuse riscă să slăbească în mod semnificativ asigurarea obținută de Comisie. Curtea consideră că modificările propuse în cadrul modalităților standard oferă suficiente posibilități de reducere a sarcinii administrative. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  55. | dacă aceste riscuri inerente modalităților consolidate sunt compensate de beneficiile potențiale ale simplificării (articolele 77-79 din proiectul de RDC). |
| --- | --- | --- |

120.

55.

dacă aceste riscuri inerente modalităților consolidate sunt compensate de beneficiile potențiale ale simplificării (articolele 77-79 din proiectul de RDC).

Prezentarea conturilor și corecțiile financiare

| 121. | În ceea ce privește perioada 2014-2020, potrivit propunerii de RDC, Comisia va rambursa inițial 90 % din cererile de plată intermediare ale statelor membre și va plăti soldul final după ce va fi examinat conturile (articolele 87 și 94) (120). Pentru a accepta conturile în scopuri de rambursare, Comisia trebuie să se asigure că acestea sunt „complete, exacte și corecte”, iar rata de eroare reziduală raportată de autoritatea de audit este mai mică de 2 % (articolul 93). Comisia va efectua plata soldului chiar și în cazurile în care opinia autorității de audit identifică deficiențe în funcționarea sistemului și/sau în ceea ce privește legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente, atât timp cât conturile sunt evaluate ca fiind complete, exacte și corecte (articolele 95-96). |
| --- | --- |

121.

| 122. | Controalele efectuate de Comisie cu privire la legalitate și regularitate pot avea loc numai după acest proces inițial de examinare și închidere a conturilor și după plata soldului final. Procesul avut în vedere în propunere nu ia, așadar, în considerare eventualele corecții financiare ulterioare efectuate de Comisie și nici necesitatea de a modifica ratele de eroare în mod corespunzător. În consecință, acceptarea conturilor de către Comisie nu oferă certitudine beneficiarilor, întrucât cheltuielile aferente sunt supuse unor controale suplimentare din partea Comisiei după închiderea efectivă a conturilor. Curtea a atras atenția asupra acestui aspect în avizul său referitor la propunerea de Regulament privind dispozițiile comune pentru perioada de programare 2014-2020 (121). Recent, Curtea a recomandat Comisiei să efectueze suficiente controale pentru a putea concluziona cu privire la eficacitatea activității autorităților de audit și pentru a obține o asigurare rezonabilă cu privire la regularitatea cheltuielilor cel mai târziu în raportul anual de activitate din anul următor acceptării conturilor (122). Este la fel de important ca propunerea de RDC pentru perioada 2021-2027 să introducă termene clare pentru decizia finală. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Eficacitatea sistemului de conturi depinde de măsura în care încurajează statele membre să recupereze sumele afectate de nereguli și să aducă îmbunătățiri ale sistemelor (123). În această privință, Curtea salută faptul că propunerea de RDC menține posibilitatea de a impune corecții financiare nete pentru cheltuielile neconforme detectate de Comisie în cheltuielile cuprinse în conturile acceptate (articolul 98). Curtea consideră că propunerea ar trebui să se refere și la neregulile detectate de Curtea de Conturi în acest context, așa cum este cazul în regulamentul pentru perioada curentă (124). Propunerea elimină însă corecțiile financiare nete aplicate pe motive de deficiențe grave în funcționarea sistemului de gestionare, o posibilitate care există în perioada 2014-2020. Potrivit propunerii de RDC, statele membre vor avea posibilitatea de a înlocui cheltuielile neconforme cu reglementările (125). În opinia Curții, acest lucru slăbește semnificativ gradul în care statele membre sunt încurajate să își îmbunătățească sistemele proprii. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Valoarea declarației de gestiune va depinde de activitățile subiacente ale autorității de management. Curtea constată că modelul de declarație de gestiune, unul dintre cele patru elemente ale pachetului de asigurare (punctul 121 de mai sus), prevăzută în anexa XV la propunere, nu se referă la funcționarea adecvată a sistemului de control, așa cum prevede Regulamentul financiar (126). Această lipsă de coerență are implicații asupra opiniei de audit a autorității de audit, deoarece aceasta emite o opinie de audit cu privire la funcționarea sistemului pe baza declarației de gestiune. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Comisia și legiuitorii ar trebui să aibă în vedere:








  56. | introducerea unor termene clare pentru finalizarea controalelor privind legalitatea și regularitatea conturilor de către Comisie (articolele 93-96 din proiectul de RDC). Comisia ar trebui să efectueze suficiente controale de regularitate pentru a putea concluziona cu privire la regularitatea cheltuielilor cel mai târziu în raportul anual de activitate al direcției generale din anul următor acceptării conturilor; |
| --- | --- | --- |

125.

56.

introducerea unor termene clare pentru finalizarea controalelor privind legalitatea și regularitatea conturilor de către Comisie (articolele 93-96 din proiectul de RDC). Comisia ar trebui să efectueze suficiente controale de regularitate pentru a putea concluziona cu privire la regularitatea cheltuielilor cel mai târziu în raportul anual de activitate al direcției generale din anul următor acceptării conturilor;

| 57. | adăugarea la motivele pentru care Comisia nu acceptă conturile prezentate a unei opinii de audit cu rezerve sau contrare din partea autorității de audit cu privire la funcționarea eficace a sistemelor și la legalitate și regularitate (articolele 95 și 96 din proiectul de RDC); |
| --- | --- |

57.

adăugarea la motivele pentru care Comisia nu acceptă conturile prezentate a unei opinii de audit cu rezerve sau contrare din partea autorității de audit cu privire la funcționarea eficace a sistemelor și la legalitate și regularitate (articolele 95 și 96 din proiectul de RDC);

| 58. | reintroducerea posibilității aplicării unor corecții financiare nete în caz de deficiențe grave în funcționarea sistemului [articolul 98 alineatul (1) și articolul 98 alineatul (4) din proiectul de RDC]. |
| --- | --- |

58.

reintroducerea posibilității aplicării unor corecții financiare nete în caz de deficiențe grave în funcționarea sistemului [articolul 98 alineatul (1) și articolul 98 alineatul (4) din proiectul de RDC].

Condiții pentru atestarea de către Curte

| 126. | În strategia sa pentru perioada 2018-2020, Curtea și-a făcut cunoscută intenția de a aplica o nouă abordare a declarației de asigurare (DAS), obținând, pe cât posibil, o asigurare din legalitatea și regularitatea informațiilor furnizate de entitățile auditate, ca un pas către organizarea declarației de asigurare sub forma unei „misiuni de atestare”. În cadrul acesteia, Curtea ar urma să evalueze dacă rata de eroare reziduală stabilită de Comisie pe baza ratelor furnizate de autoritățile de audit este o estimare fiabilă. În conformitate cu această abordare, Curtea ar lua în considerare cadrul de control și de asigurare revizuit în domeniul coeziunii și ar urmări să utilizeze activitatea celorlalți auditori implicați – autoritățile de audit și Comisia, acolo unde este cazul – cu scopul de a reduce activitatea de audit a Curții și, în consecință, sarcina globală de audit. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Ca exercițiu-pilot, pentru a stabili dacă o nouă abordare ar fi fezabilă, declarația de asigurare pe 2017 pentru subrubrica 1b (Coeziune economică, socială și teritorială) din CFM, care se regăsește în capitolul 6 din Raportul anual pe 2017 al Curții, s-a bazat pe testarea unui eșantion de operațiuni care fuseseră deja auditate de autoritățile de audit. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Cu ocazia evaluării rezultatelor acestui exercițiu-pilot, Curtea a identificat patru condiții care trebuie să fie îndeplinite pentru a-și putea continua tranziția către o misiune de atestare:






  (i) | trebuie să existe o rată de eroare reziduală a cărei corectitudine să poată fi atestată de Curte; |
| --- | --- | --- |

128.

(i)

trebuie să existe o rată de eroare reziduală a cărei corectitudine să poată fi atestată de Curte;

| (ii) | această rată de eroare trebuie să fie adecvată scopului (robustă și fiabilă); |
| --- | --- |

(ii)

această rată de eroare trebuie să fie adecvată scopului (robustă și fiabilă);

| (iii) | Comisia trebuie să furnizeze informațiile solicitate la timp pentru scopul urmărit de Curte; |
| --- | --- |

(iii)

Comisia trebuie să furnizeze informațiile solicitate la timp pentru scopul urmărit de Curte;

| (iv) | trebuie să fie îndeplinite condițiile de utilizare a activității altor auditori (independența, competența profesională, sfera activităților, raportul cost-eficacitate, concluziile de audit bazate pe elemente de probă suficiente). |
| --- | --- |

(iv)

trebuie să fie îndeplinite condițiile de utilizare a activității altor auditori (independența, competența profesională, sfera activităților, raportul cost-eficacitate, concluziile de audit bazate pe elemente de probă suficiente).

| 129. | Tabelul de mai jos prezintă rezumatul evaluării realizate de Curte pentru a determina dacă aceste condiții erau îndeplinite în cadrul exercițiul-pilot DAS 2017 al Curții. Acesta conține, de asemenea, opinia Curții cu privire la capacitatea RDC de aborda deficiențele identificate, având în vedere natura acestora, și cu privire la abordarea lor efectivă în propunerea de RDC.








  Condiție | Principalele deficiențe identificate în DAS 2017 | Pot fi aceste deficiențe abordate de RDC? | Sunt ele abordate de RDC? |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (i) | Rată de eroare reziduală a cărei corectitudine poate fi atestată de Curte? |

129.

Condiție

Principalele deficiențe identificate în DAS 2017

Pot fi aceste deficiențe abordate de RDC?

Sunt ele abordate de RDC?

(i)

Rată de eroare reziduală a cărei corectitudine poate fi atestată de Curte?

Nu există nicio rată de eroare reziduală totală comună pentru subrubrica din CFM. Comisia furnizează un indicator agregat exclusiv per direcție generală. În plus, rata de eroare menționată în raportul anual de activitate se referă la cheltuieli care nu au parcurs întregul ciclu de control.

Nu (aspect care intră sub incidența Regulamentului financiar)

Nu se aplică

| (ii) | Rată de eroare reziduală adecvată scopului? |
| --- | --- |

(ii)

Rată de eroare reziduală adecvată scopului?

Principala deficiență este faptul că rata de eroare reziduală aferentă exercițiului contabil specific examinat de Curte poate include avansuri plătite către instrumente financiare și către proiecte de ajutor de stat. În acest caz, este posibil ca rata de eroare reziduală să fie subestimată.

Da

Parțial

| (iii) | Comisia furnizează informații la timp? |
| --- | --- |

(iii)

Comisia furnizează informații la timp?

Estimarea Comisiei cu privire la rata de eroare în raportul său anual de activitate pe 2017 pentru cheltuielile incluse în conturile pe care le-a acceptat în mai 2017 este incompletă, deoarece ar putea face încă obiectul unor corecții.

Da

Nu

| (iv) | Condițiile de utilizare a activității altor auditori sunt îndeplinite? |
| --- | --- |

(iv)

Condițiile de utilizare a activității altor auditori sunt îndeplinite?

Deficiențe legate de eșantionare și documentare

Parțial

Parțial

| 130. | Curtea consideră că RDC nu poate aborda singur toate condițiile relevante pentru atestare. Statele membre și Comisia ar trebui să conceapă, în domeniile care țin de competența lor, modalitățile necesare pentru a compensa deficiențele. În ansamblu, propunerea de RDC nu abordează toate deficiențele identificate în cadrul exercițiului-pilot DAS 2017 pe care le-ar fi putut aborda. Curtea concluzionează, așadar, că, atât în cadrul modalităților standard, cât și în cadrul modalităților consolidate, proiectul de RDC îndeplinește doar parțial condițiile aferente unei misiuni de atestare. În acest context, ea constată că scopul RDC nu este să faciliteze o schimbare a abordării de audit a Curții. Discrepanța dintre nevoile Curții în ceea ce privește misiunea de atestare și dispozițiile actului legislativ propus nu ține de modul de concepție, ci este o consecință a obiectivelor diferite implicate. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Curtea a subliniat mai sus riscurile identificate în legătură cu noile modalități propuse, care ar avea ca efect slăbirea mediului de control, în special în cadrul modalităților consolidate. La rândul său, acest lucru afectează asigurarea obținută de Comisie și, ulterior, condițiile de atestare. O misiune de atestare ar putea fi aplicată în mod rezonabil pentru sistemele standard de gestiune și control. Ca o condiție minimă, ar trebui efectuate următoarele ajustări:






  — | reducerea riscului de eșantionare prin propunerea în actul delegat a unor metode statistice de eșantionare standardizate care să fie aplicate în mod consecvent de către autoritățile de audit în circumstanțe specifice. De asemenea, această propunere ar putea cere Comisiei să valideze metoda de eșantionare a autorităților de audit înainte de selectarea eșantionului final; |
| --- | --- | --- |

131.

—

reducerea riscului de eșantionare prin propunerea în actul delegat a unor metode statistice de eșantionare standardizate care să fie aplicate în mod consecvent de către autoritățile de audit în circumstanțe specifice. De asemenea, această propunere ar putea cere Comisiei să valideze metoda de eșantionare a autorităților de audit înainte de selectarea eșantionului final;

| — | adaptarea articolului 73 pentru a asigura faptul că, în cazul instrumentelor financiare, auditurile operațiunilor acoperă doar cheltuielile suportate, nu și avansurile plătite către instrumente financiare; |
| --- | --- |

—

adaptarea articolului 73 pentru a asigura faptul că, în cazul instrumentelor financiare, auditurile operațiunilor acoperă doar cheltuielile suportate, nu și avansurile plătite către instrumente financiare;

| — | punerea la dispoziția autorităților de audit a cerințelor minime privind sfera activității de audit care urmează a fi efectuată și modul în care aceasta ar trebui să fie documentată – în consultare cu Curtea de Conturi Europeană; |
| --- | --- |

—

punerea la dispoziția autorităților de audit a cerințelor minime privind sfera activității de audit care urmează a fi efectuată și modul în care aceasta ar trebui să fie documentată – în consultare cu Curtea de Conturi Europeană;

| — | în concordanță cu recomandarea formulată de Curte în Raportul său anual pe 2017 (127), Comisia ar trebui să își concentreze raportările privind conformitatea pe cheltuielile care au parcurs întregul ciclu de control. RDC ar trebui să impună Comisiei să efectueze suficiente verificări ale regularității pentru a putea concluziona cu privire la eficacitatea activității autorităților de audit și pentru a obține o asigurare rezonabilă cu privire la regularitatea cheltuielilor cel mai târziu în rapoartele anuale de activitate pe care le publică în anul următor acceptării conturilor. |
| --- | --- |

—

în concordanță cu recomandarea formulată de Curte în Raportul său anual pe 2017 (127), Comisia ar trebui să își concentreze raportările privind conformitatea pe cheltuielile care au parcurs întregul ciclu de control. RDC ar trebui să impună Comisiei să efectueze suficiente verificări ale regularității pentru a putea concluziona cu privire la eficacitatea activității autorităților de audit și pentru a obține o asigurare rezonabilă cu privire la regularitatea cheltuielilor cel mai târziu în rapoartele anuale de activitate pe care le publică în anul următor acceptării conturilor.

| 132. | Modalitățile consolidate proporționate propuse complică și mai mult cerințele necesare pentru misiunea de atestare a Curții de Conturi Europene (a se vedea punctele 112-120 de mai sus). Acestea ar trebui să fie clarificate – împreună cu necesitatea de a face ajustările descrise la alineatul precedent – înainte ca o misiune de atestare să fie posibilă. În plus, propunerea referitoare la modalitățile consolidate ar conduce la situația în care Curtea, în lipsa unui control de gestiune și a unui audit efectuat de Comisie sau de autoritatea de audit, ar trebui să auditeze sistemele unor autorități pur naționale, care ar trebui să pună la dispoziția Curții toate documentele pe care aceasta le-ar considera necesare pentru a-și îndeplini mandatul care îi este conferit prin tratat. |
| --- | --- |

132.

OBSERVAȚII FINALE

| 133. | În ansamblu, propunerea legislativă a Comisiei a reușit să simplifice textul. Accentul pus pe raportul costuri-beneficii nu a fost însă consolidat, iar mecanismele de asigurare a răspunderii au fost slăbite considerabil în anumite privințe. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Propunerea propriu-zisă este semnificativ mai scurtă și cuprinde, în mod util, documentele esențiale și modelele necesare pentru programarea de către statele membre. În plus, aceasta menține în mare măsură cadrul de programare stabilit în perioadele anterioare. Acest lucru ar trebui să conducă la norme stabile care să contribuie la o programare mai fluentă. O serie de dispoziții sunt însă neclare, fapt care poate da naștere la interpretări diferite, afectând securitatea juridică. |
| --- | --- |

134.

| 135. | Propunerea oferă o mai mare flexibilitate în alocarea și transferarea fondurilor, de exemplu prin programarea în două etape (5 + 2) și prin combinarea de instrumente financiare cu granturi. Acest lucru sporește capacitatea de a răspunde la situații în schimbare. Există însă riscul ca această flexibilitate sporită, în special programarea în două etape, să fie însoțită de o creștere semnificativă a volumului de muncă administrativă. |
| --- | --- |

135.

| 136. | În ceea ce privește orientarea către performanță, spre deosebire de perioadele anterioare, propunerea nu este încorporată într-o strategie comună la nivelul UE. Aceasta nu reușește să articuleze o viziune clară cu privire la ce anume dorește UE să obțină prin intermediul politicii sale. În plus, în scopul simplificării, propunerea elimină numeroase elemente concepute să sprijine o mai bună direcționare a fondurilor către rezultate, cum ar fi evaluarea ex ante a programelor, rezerva de performanță și standardele comune de evaluare pentru proiectele majore. |
| --- | --- |

136.

| 137. | În ceea ce privește aspectele pozitive, proiectul de propunere oferă o gamă largă de forme de sprijin simplificate (cum ar fi opțiunile simplificate în materie de costuri și finanțările nelegate de costuri) care, dacă sunt corect aplicate, au potențialul de a reduce sarcina administrativă și de a deplasa către realizări și rezultate accentul pus pe resursele utilizate. Curtea salută, de asemenea, obiectivul Comisiei de a consolida guvernanța și alte condiții menite să creeze un mediu favorabil pentru cheltuielile din domeniul coeziunii, cum ar fi legăturile cu procesul aferent semestrului european și înlocuirea condiționalităților ex ante cu condiții favorizante. În acest context, Curtea formulează o serie de aspecte care trebuie avute în vedere de către Comisie și legiuitori pentru a-i ajuta să valorifice întregul potențial al modificărilor propuse. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Propunerea urmărește să raționalizeze și să simplifice modalitățile de asigurare a răspunderii. De exemplu, aceasta înlocuiește controalele de gestiune exhaustive cu controale bazate pe riscuri. Deși sprijină aceste obiective ambițioase, Curtea consideră că există posibilitatea de a consolida sistemul de gestiune și control în anumite privințe. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Propunerea oferă, de asemenea, posibilitatea unei simplificări mai radicale pentru sistemele cu un istoric pozitiv (prin așa-numitele „modalități consolidate proporționate”), în cazul cărora Comisia ar reduce substanțial supravegherea și s-ar baza în mare măsură pe controale naționale. Acest concept este în contradicție cu principalele elemente care stau la baza modelului de asigurare al Comisiei dezvoltat în ultimele două decenii și reduce astfel asigurarea pe care aceasta o poate obține. El prezintă, de asemenea, provocări pentru modul în care Curtea efectuează auditurile pe care se întemeiază declarația sa de asigurare. |
| --- | --- |

139.

Prezentul aviz a fost adoptat de Curtea de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 25 octombrie 2018.

Pentru Curtea de Conturi

Klaus-Heiner LEHNE

Președinte

---

(1)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize [COM(2018) 375 final].

1

(2)  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, articolul 322 alineatul (1) litera (a). La 21 iunie 2018, Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene s-au adresat în scris Curții de Conturi Europene, solicitând acesteia să își exprime opinia.

2

(3)  COM(2018) 375 final, secțiunea 5 a expunerii de motive.

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

4

(5)  COM (2018) 375 final, secțiunea 3 a expunerii de motive.

5

(6)  COM(2018) 372 final; COM(2018) 382 final; COM(2018) 390 final; COM(2018) 472 final; COM(2018) 473 final; și COM(2018) 471 final.

6

(7)  COM(2018) 375 final, secțiunea 5 a expunerii de motive.

7

(8)  Raportul anual privind exercițiul financiar 2012, punctul 10.4 (JO C 331, 14.11.2013, p. 1). A se vedea, de asemenea, punctul 4 din Avizul nr. 7/2011 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind FEDR, FSE, FC, FEADR și FEPAM, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind FEDR, FSE și FC (JO C 47, 17.2.2012, p. 1).

8

(9)  Punctele 67-80 din Raportul special nr. 2/2017, intitulat „Negocierea de către Comisie a acordurilor de parteneriat și a programelor din domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020”.

9

(10)  Capitolul 3 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2014 (JO C 373, 10.11.2015, p. 1).

10

(11)  COM(2018) 375 final, secțiunea 5 a expunerii de motive.

11

(12)  Punctul 3.8 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2014 (JO C 373, 10.11.2015, p. 1) și punctul 3.21 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2015 (JO C 375, 13.10.2016, p. 1).

12

(13)  Curtea a abordat integrarea acțiunilor climatice în diferite instrumente de finanțare în cadrul Raportului special nr. 31/2016, intitulat „Cel puțin un euro din cinci din bugetul UE ar trebui să fie cheltuit pentru acțiuni în domeniul climatic: există activități ambițioase în curs de desfășurare în acest sens, dar există un risc serios de a nu se reuși atingerea acestui obiectiv”.

13

(14)  Articolul 174 din TFUE.

14

(15)  „O Europă mai inteligentă”, „O Europă mai ecologică, cu emisii scăzute de carbon”, „O Europă mai conectată”, „O Europă mai socială”, „O Europă mai aproape de cetățeni”.

15

(16)  Punctul 33 din documentul de informare referitor la viitorul finanțelor UE și reformarea modului de funcționare a bugetului UE (Future of EU finances: reforming how the EU budget operates) și punctul 26 din documentul de informare referitor la propunerea Comisiei pentru cadrul financiar multianual 2021-2027 (The Commission’s proposals for the 2021-2027 Multiannual Financial Framework).

16

Future of EU finances: reforming how the EU budget operates

The Commission’s proposals for the 2021-2027 Multiannual Financial Framework

(17)  Manualul de simplificări al Comisiei Europene, 2018, pagina 2.

17

(18)  Punctul 5 din Avizul nr. 7/2011 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune.

18

(19)  Punctul 3.39 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2014.

19

(20)  Manualul de simplificări al Comisiei Europene, 2018, pagina 2 și COM(2018) 375 final, pagina 7 a expunerii de motive: „Această simplificare permite crearea de sinergii și flexibilitate între diferitele linii de acțiune din cadrul unui obiectiv dat, eliminând distincțiile artificiale dintre diferitele politici care contribuie la același obiectiv.”

20

(21)  Punctele 129-130 și recomandarea 4 din Raportul special nr. 36/2016, intitulat „O evaluare a mecanismelor de închidere a programelor derulate în sectoarele coeziunii și dezvoltării rurale în perioada 2007-2013”.

21

(22)  Figura 4 din Raportul special nr. 17/2018, intitulat „Acțiunile întreprinse de Comisie și de statele membre în ultimii ani ai programelor din perioada 2007-2013 au abordat problema absorbției scăzute, dar nu au pus suficient accentul pe rezultate”.

22

(23)  Punctele 35-43 din Raportul special nr. 3/2018, intitulat „Audit al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM)”.

23

(24)  Punctele 121-125 și recomandarea 6 din Raportul special nr. 18/2018, intitulat „Este atins obiectivul principal al componentei preventive a Pactului de stabilitate și de creștere?”

24

(25)  Recomandarea 1 litera (a) din Raportul special nr. 15/2017, intitulat „Condiționalitățile ex ante și rezerva de performanță în domeniul coeziunii: instrumente inovatoare, dar încă ineficace”.

25

ex ante

(26)  Recomandarea 1 litera (c) din Raportul special nr. 15/2017, intitulat „Condiționalitățile ex ante și rezerva de performanță în domeniul coeziunii: instrumente inovatoare, dar încă ineficace”.

26

ex ante

(27)  Recomandarea 1 litera (b) din Raportul special nr. 15/2017, intitulat „Condiționalitățile ex ante și rezerva de performanță în domeniul coeziunii: instrumente inovatoare, dar încă ineficace”.

27

ex ante

(28)  Articolul 58 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

28

(29)  Programul de sprijin pentru reforme este conceput astfel încât să ofere stimulente financiare pentru reforme structurale, precum și asistență tehnică pentru consolidarea capacității administrative a statelor membre. Sprijinul acordat în cadrul acestui program este menit să vină în completarea sprijinului acordat prin fondurile acoperite de RDC. Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului de sprijin pentru reforme [COM(2018) 391 final].

29

(30)  Punctul 3.63 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2014; punctele 17 și 18 din Avizul nr. 7/2011 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune; punctele 10.14-10.16 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2013.

30

(31)  Recomandarea 2 din Raportul special nr. 15/2017, intitulat „Condiționalitățile ex ante și rezerva de performanță în domeniul coeziunii: instrumente inovatoare, dar încă ineficace”.

31

ex ante

(32)  Punctul 50 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020” (JO C 322, 28.9.2017, p. 1).

32

(33)  Punctele 60-72 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”.

33

(34)  Punctul 24 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”.

34

(35)  Punctul 14 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”.

35

(36)  Punctul 143 din Raportul special nr. 2/2017, intitulat „Negocierea de către Comisie a acordurilor de parteneriat și a programelor din domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020”.

36

(37)  Punctul 82 și recomandarea 1 din Raportul special nr. 17/2018, intitulat „Acțiunile întreprinse de Comisie și de statele membre în ultimii ani ai programelor din perioada 2007-2013 au abordat problema absorbției scăzute, dar nu au pus suficient accentul pe rezultate”.

37

(38)  Punctul 60 din Raportul special nr. 2/2017, intitulat „Negocierea de către Comisie a acordurilor de parteneriat și a programelor din domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020”.

38

(39)  Punctul 3.57 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2014.

39

(40)  „O analiză panoramică a mecanismelor UE în materie de asigurare a răspunderii de gestiune și de audit al finanțelor publice: lacune, suprapuneri și provocări”, 2014, punctul 14.

40

(41)  Punctele 5 și 83 din Raportul special nr. 2/2017, intitulat „Negocierea de către Comisie a acordurilor de parteneriat și a programelor din domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020”.

41

(42)  Articolul 34 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

42

(43)  Punctul 89 din Avizul nr. 1/2017 referitor la propunerea de revizuire a Regulamentului financiar (JO C 91, 23.3.2017, p. 1).

43

(44)  Cu excepția asistenței tehnice și a obiectivului specific care abordează deprivarea materială [articolul 12 alineatul (2), COM(2018) 375 final].

44

(45)  Recomandarea 3 din Raportul special nr. 2/2017, intitulat „Negocierea de către Comisie a acordurilor de parteneriat și a programelor din domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020”.

45

(46)  SWD(2017) 350 final, document de lucru al serviciilor Comisiei, 7 iulie 2017, p. 49.

46

(47)  Articolul 2 alineatul (56) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046.

47

(48)  Articolul 2 alineatul (1) punctele 5 și 6 din propunerea de regulament privind FSE+: „indicatori comuni de rezultat imediat” înseamnă indicatorii comuni de rezultat care captează efectele în termen de patru săptămâni de la data la care participantul părăsește operațiunea (data de ieșire); „indicatori comuni de rezultat pe termen mai lung” înseamnă indicatorii comuni de rezultat care captează efectele după 12 luni de la data la care participantul părăsește operațiunea.

48

(49)  Punctul 3.50 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2014.

49

(50)  „O analiză panoramică a mecanismelor UE în materie de asigurare a răspunderii de gestiune și de audit al finanțelor publice: lacune, suprapuneri și provocări”, pagina 13, și punctul 6 din documentul de informare publicat în 2018 cu privire la propunerea Comisiei pentru cadrul financiar multianual 2021-2027.

50

(51)  Punctele 103 și 150 din Raportul special nr. 2/2017, intitulat „Negocierea de către Comisie a acordurilor de parteneriat și a programelor din domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020”.

51

(52)  Punctele 103 și 150 din Raportul special nr. 2/2017, intitulat „Negocierea de către Comisie a acordurilor de parteneriat și a programelor din domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020”.

52

(53)  Punctele 92-99 din Raportul special nr. 2/2017, intitulat „Negocierea de către Comisie a acordurilor de parteneriat și a programelor din domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020”.

53

(54)  Articolul 33 alineatul (3) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046: „Se definesc, după caz, [...] indicatori relevanți, acceptați, credibili, simpli și robuști”.

54

(55)  Punctul 38 din Documentul de informare referitor la viitorul finanțelor UE și reformarea modului de funcționare a bugetului UE, 2018.

55

(56)  Punctul 147 și recomandarea 4 din Raportul special nr. 2/2017, intitulat „Negocierea de către Comisie a acordurilor de parteneriat și a programelor din domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020”.

56

(57)  Anexa I la proiectele de propuneri de regulamente privind: FEDR/FC [COM(2018) 372 final], FSE+ [COM(2018) 382 final] și FEPAM [COM(2018) 390 final]. Anexele VIII la proiectele de propuneri de regulamente privind: FAM [COM(2018) 471 final], FSI [COM/2018/472 final] și IMFV [COM(2018) 473 final].

57

(58)  În schimb, informațiile principale cu privire la implementarea programelor ar urma să fie transmise de statele membre prin intermediul unui raport anual de performanță adresat Comisiei în legătură cu programele acoperite de FEPAM, FAM, FSI și IMFV [articolul 36 alineatul (6) din COM(2018) 375 final] și prin intermediul unui raport final de performanță pentru FEDR, FSE+ și FC, care trebuie transmis până la 15 februarie 2031 [articolul 38 din COM(2018) 375 final].

58

(59)  Pentru programele sprijinite de FAMI, FSI și IMFV, reuniunile de evaluare se organizează cel puțin de două ori pe parcursul perioadei de programare.

59

(60)  Punctul 89 din Avizul nr. 1/2017 referitor la propunerea de revizuire a Regulamentului financiar (JO C 91, 23.3.2017, p. 1).

60

(61)  Articolul 38 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și articolul 7 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei (JO L 138, 13.5.2014, p. 5).

61

(62)  Punctele 47-52 din Raportul special nr. 19/2016, intitulat „Execuția bugetului UE prin instrumente financiare – ce învățăminte trebuie desprinse din perioada de programare 2007-2013”.

62

(63)  Articolul 46 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

63

(64)  Regulamentul (UE) nr. 1310/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 337, 20.12.2011, p. 1).

64

(65)  Punctul 2.35 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2017 (JO C 357, 4.10.2018, p. 1).

65

(66)  Punctul 40 din Avizul nr. 1/2017 referitor la propunerea de revizuire a Regulamentului financiar: „acordurile de audit sau de verificare nu restricționează accesul Curții la informațiile necesare pentru efectuarea auditului fondurilor Uniunii”.

66

(67)  Articolul 40 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

67

(68)  Punctul 6.62 din capitolul 6 al Raportului anual privind exercițiul financiar 2017.

68

(69)  Punctul 152 și recomandarea 3 din Raportul special nr. 19/2016.

69

(70)  Punctul VIII din sinteza Raportului special nr. 19/2016, intitulat „Execuția bugetului UE prin instrumente financiare – ce învățăminte trebuie desprinse din perioada de programare 2007-2013”.

70

(71)  Punctul 84 din Avizul nr. 1/2017 referitor la propunerea de revizuire a Regulamentului financiar.

71

(72)  Articolul 104 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 (RDC).

72

(73)  Punctul 79 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018.

73

(74)  Punctul 106 din Raportul special nr. 15/2017, intitulat „Condiționalitățile ex ante și rezerva de performanță în domeniul coeziunii: instrumente inovatoare, dar încă ineficace”.

74

ex ante

(75)  Punctul 30 din capitolul 6 al Raportului anual privind exercițiul financiar 2011 (JO C 344, 12.11.2012, p. 1); punctul 42 din capitolul 6 al Raportului anual privind exercițiul financiar; punctul 79 din capitolul 6 al Raportului anual privind exercițiul financiar 2014 .

75

(76)  Punctul 75 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018; punctul 6.12 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2016 (JO C 322, 28.9.2017, p. 1).

76

(77)  Punctul IV din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018.

77

(78)  Punctul 81, recomandarea 4 din Raportul special nr. 11/2018, intitulat „Noile opțiuni pentru finanțarea proiectelor de dezvoltare rurală sunt mai simple, dar nu sunt axate pe rezultate”.

78

(79)  Articolul 181 alineatul (2) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

79

(80)  Articolul 67 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

80

(81)  Articolul 88 alineatul (3) din COM(2018) 375 final.

81

(82)  Raportul special nr. 20/2014, intitulat „A fost eficace sprijinul acordat de FEDR pentru întreprinderile mici și mijlocii în domeniul comerțului electronic?”; Raportul special nr. 7/2014, intitulat „A reușit FEDER să sprijine cu succes dezvoltarea incubatoarelor de afaceri?”; Raportul special nr. 6/2014, intitulat „Sprijinul acordat prin intermediul fondurilor politicii de coeziune pentru producerea de energie din surse regenerabile – a permis acesta obținerea unor rezultate bune?”.

82

(83)  Punctele 23 și 24 din Raportul special nr. 21/2018, intitulat „Selecția și monitorizarea proiectelor în cadrul FEDR și al FSE în perioada 2014-2020 continuă să se axeze în principal pe realizări”.

83

(84)  Punctele 60-69 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018.

84

(85)  Caseta 6.4 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2017; caseta 6.2 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2016 (JO C 322, 28.9.2017, p. 1); figura 6.2 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2015; graficul 6.2 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2014.

85

(86)  Punctul 62 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018.

86

(87)  Recomandarea 2 din capitolul 6 al Raportului anual privind exercițiul financiar 2017.

87

(88)  Punctele 6.40-6.42 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2017, Curtea de Conturi Europeană (2016); punctele 6.31-6.35 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2015.

88

(89)  Articolul 186 alineatul (4) litera (c) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 (Regulamentul financiar). Aceste dispoziții sunt aplicabile, de exemplu, pentru programul InvestEU, pentru programul Orizont Europa, pentru inițiativa „Investiții interregionale inovatoare” și pentru programul Asistență tehnică la inițiativa Comisiei.

89

(90)  Punctul 52 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018. Ca exemplu concret, există riscul ca propunerea să antreneze o sarcină administrativă suplimentară pentru proiectele care fac obiectul normelor privind ajutoarele de stat, întrucât autoritățile vor trebui să analizeze eligibilitatea TVA-ului atunci când determină intensitatea ajutorului și vor trebui să asigure monitorizarea ulterioară a acestui aspect.

90

(91)  Punctele 6.40-6.42 și punctul 6.78, recomandarea 2 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2017.

91

(92)  Analiză a Curții de Conturi care se sprijină pe baza de date a Comisiei aferentă Sistemului comun de gestionare partajată a fondurilor.

92

(93)  Articolele 101 și 102 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013; capitolul III din Regulamentul (UE) nr. 480/2014; anexele II și III la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/207 al Comisiei (JO L 38, 13.2.2015, p. 1).

93

(94)  De exemplu, Ghidul din 2004 al Comisiei Europene referitor la analiza cost-beneficiu a proiectelor majore în contextul politicilor regionale ale Comunității Europene și Ghidul din 2014 al Comisiei Europene referitor la analiza cost-beneficiu a proiectelor de investiții – instrument de evaluare economică pentru politica de coeziune 2014-2020 (decembrie 2014).

94

(95)  Articolul 2 alineatul (4) și articolul 67 alineatul (6) din COM(2018) 375 final. Conform propunerii, operațiunile de importanță strategică trebuie să fie identificate în programele operaționale, trebuie să fie examinate de către comitetul de monitorizare și trebuie să fie promovate de către beneficiari prin organizarea unui eveniment de comunicare [articolele 17, 35 și 45 din COM(2018) 375 final].

95

(96)  De exemplu, Raportul special nr. 1/2008 privind procesul de examinare și gestionare prealabilă și de evaluare ulterioară a proiectelor majore de investiții din perioadele de programare 1994-1999 și 2000-2006; Raportul special nr. 8/2010, intitulat „Îmbunătățirea performanței transporturilor pe axele feroviare transeuropene: investițiile UE în infrastructura feroviară au fost eficace?”; Raportul special nr. 5/2013, intitulat „Sunt fondurile politicii de coeziune a UE cheltuite în mod corespunzător pentru proiectele rutiere?”; Raportul special nr. 6/2014, intitulat „Sprijinul acordat prin intermediul fondurilor politicii de coeziune pentru producerea de energie din surse regenerabile – a permis acesta obținerea unor rezultate bune?”; Raportul special nr. 21/2014, intitulat „Infrastructurile aeroportuare finanțate de UE: beneficii insuficiente în raport cu costurile”; Raportul special nr. 19/2018, intitulat „Rețeaua feroviară europeană de mare viteză: departe de a fi o realitate, rămâne fragmentată și ineficace”.

96

(97)  JASPERS – Asistență comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile europene (Joint Assistance to Support Projects in European Regions).

97

Joint Assistance to Support Projects in European Regions

(98)  Raportul special nr. 1/2018, intitulat „Asistența comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile europene (JASPERS) – este momentul ca acțiunile JASPERS să fie mai bine direcționate”.

98

(99)  Articolul 61 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

99

(100)  Punctul 34 din Avizul nr. 1/2017 referitor la propunerea de revizuire a Regulamentului financiar (JO C 91, 23.3.2017, p. 1).

100

(101)  SWD(2018) 282 final, document de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluarea impactului care însoțește propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind FEDR și FC, pagina 66.

101

(102)  În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, articolul 61 și anexa V.

102

(103)  Principiul director IV din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018.

103

(104)  Punctul 88 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018.

104

(105)  Articolele 123-124 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

105

(106)  Punctul 6.30 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2016.

106

(107)  Punctul 49 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018.

107

(108)  Recomandarea 5 din Raportul special nr. 16/2013, întitulat „Examinarea «auditului unic» (single audit) și a gradului de încredere acordat de Comisie activităților desfășurate de autoritățile de audit naționale în domeniul coeziunii”.

108

single audit

(109)  Punctul 32 din Documentul de informare referitor la propunerea Comisiei pentru cadrul financiar multianual 2021-2027, iulie 2018.

109

(110)  Punctul 6.19 și răspunsul aferent al Comisiei din Raportul anual privind exercițiul financiar; punctul 6.36 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2015; punctul 6.44 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2014

110

(111)  Pagina 42 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018.

111

(112)  Articolul 48 din Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă [COM(2018) 374 final].

112

(113)  Punctul 6.35 și recomandarea 2 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2016 (JO C 322, 28.9.2017, p. 1); punctele 6.59-6.61 și recomandarea 5 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2015 (JO C 375, 13.10.2016, p. 1).

113

(114)  Anexa XI include detalii privind pista de audit, dar acestea sunt de ordin general și nu se referă la cazul specific al operațiunilor care se desfășoară în afara UE.

114

(115)  Punctele 19, 86 și anexa III la documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018.

115

(116)  Punctul 39 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018.

116

(117)  Singurul criteriu care mai există este legat de „participarea statului membru în cauză la cooperarea consolidată privind Parchetul European”.

117

(118)  Auditurile efectuate de Curte arată că acceptarea de către Comisie a conturilor și ratele de eroare publicate nu reflectă evaluarea acesteia cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor. În consecință, după realizarea evaluării, ar putea fi necesară o ajustare a ratelor de eroare publicate, care poate fi operată într-un interval de până la trei ani. A se vedea punctul 6.68 din capitolul 6 al Raportului anual privind exercițiul financiar 2017.

118

(119)  Punctele 39-40 din documentul de informare intitulat „Simplificarea punerii în practică a politicii de coeziune în perioada de după 2020”, mai 2018.

119

(120)  Conturile sunt un element al „pachetului de asigurare” pe care statele membre au obligația de a-l transmite anual Comisiei, împreună cu declarațiile de gestiune ale autorității de management, cu opiniile de audit și cu rapoartele anuale de control întocmite de autoritatea de audit (articolul 92).

120

(121)  Punctele 31-33 din Avizul nr. 7/2011 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune.

121

(122)  A se vedea recomandarea 7 din capitolul 6 al Raportului anual privind exercițiul financiar 2017.

122

(123)  Punctul 36 din Avizul nr. 7/2011 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune.

123

(124)  Articolul 145 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

124

(125)  Articolul 145 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

125

(126)  Articolul 63 alineatul (6) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046.

126

(127)  Recomandarea 6, punctul 6.78 din Raportul anual privind exercițiul financiar 2017.

127

---

ANEXĂ

Observații detaliate și sugestii de redactare (observații și sugestii de redactare pe articole din Regulamentul privind dispozițiile comune)

Următoarele sugestii de redactare reflectă o parte dintre aspectele care trebuie avute în vedere menționate în prezentul aviz, dar nu pe toate. Revine Comisiei și legiuitorilor sarcina de a ține seama de aceste aspecte și de a le reflecta în articolele corespunzătoare din propunerea de RDC și/sau în regulamentele specifice fondurilor.

| Textul propunerii | Sugestia Curții | Observații |
| --- | --- | --- |
| Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize


  [COM(2018) 375 final] |
| Cuprins | | Propunerea de regulament ar trebui să conțină un cuprins care să reflecte structura acestuia. |
| întrucât:
  [...]






  (2) | Pentru dezvoltarea pe mai departe a unei implementări coordonate și armonizate a fondurilor UE implementate prin gestiune partajată, și anume a Fondului european de dezvoltare regională („FEDR”), a Fondului social european plus („FSE+”), a Fondului de coeziune, a măsurilor finanțate în cadrul gestiunii partajate prin Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime („FEPAM”), Fondul pentru azil și migrație („FAMI”), Fondul pentru securitate internă („FSI”) și Fondul pentru managementul integrat al frontierelor („IMFV”), ar trebui ca pentru toate aceste fonduri (denumite în continuare „fondurile”) să fie stabilite norme financiare bazate pe articolul 322 din TFUE, care să specifice în mod clar domeniul de aplicare al dispozițiilor relevante. Pe lângă acestea, ar trebui să fie stabilite dispoziții comune bazate pe articolul 177 din TFUE, pentru a acoperi norme specifice de politică aplicabile FEDR, FSE+, Fondului de coeziune și FEPAM. |

Textul propunerii

Sugestia Curții

Observații

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize

[COM(2018) 375 final]

Cuprins

Propunerea de regulament ar trebui să conțină un cuprins care să reflecte structura acestuia.

întrucât:

[...]

(2)

Pentru dezvoltarea pe mai departe a unei implementări coordonate și armonizate a fondurilor UE implementate prin gestiune partajată, și anume a Fondului european de dezvoltare regională („FEDR”), a Fondului social european plus („FSE+”), a Fondului de coeziune, a măsurilor finanțate în cadrul gestiunii partajate prin Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime („FEPAM”), Fondul pentru azil și migrație („FAMI”), Fondul pentru securitate internă („FSI”) și Fondul pentru managementul integrat al frontierelor („IMFV”), ar trebui ca pentru toate aceste fonduri (denumite în continuare „fondurile”) să fie stabilite norme financiare bazate pe articolul 322 din TFUE, care să specifice în mod clar domeniul de aplicare al dispozițiilor relevante. Pe lângă acestea, ar trebui să fie stabilite dispoziții comune bazate pe articolul 177 din TFUE, pentru a acoperi norme specifice de politică aplicabile FEDR, FSE+, Fondului de coeziune și FEPAM.

Dispoziția propusă la considerentul 2 ar trebui să clarifice, după prima teză, ce înseamnă „norme financiare”, având în vedere că propunerea de regulament conține dispoziții nefinanciare aplicabile tuturor fondurilor.

La sfârșitul considerentului 2, ar trebui adăugată o trimitere referitoare la FEPAM, întrucât articolul 177 din TFUE care este menționat se referă numai la fondurile structurale.

Articolul 2

Definiții

A se vedea aspectele (22) și (37)

Articolul 4

Obiective de politică

A se vedea aspectul (1)

Comisia și legiuitorii ar trebui, în special, să ia în considerare stabilirea unor obiective clare pentru cheltuielile aferente politicilor climatice pentru cele trei fonduri din domeniul coeziunii, în concordanță cu obiectivul de a aloca 25 % din ansamblul bugetului UE pentru aceste cheltuieli.

Articolul 7

Pregătirea și prezentarea acordului de parteneriat

A se vedea aspectul (18)

Articolul 8

Conținutul acordului de parteneriat

A se vedea aspectele (16), (19) și (20)

Articolul 11

Condiții favorizante

Articolul 11

Condiții favorizante

A se vedea, de asemenea, aspectele (9), (10) și (11)

(1)   Prezentul regulament prevede, pentru fiecare obiectiv specific, condiții prealabile pentru implementarea sa eficace și eficientă („condiții favorizante”).

Anexa III stabilește condiții favorizante orizontale aplicabile tuturor obiectivelor specifice, precum și criteriile necesare pentru evaluarea îndeplinirii acestora.

Anexa IV stabilește condiții favorizante tematice pentru FEDR, Fondul de coeziune și FSE+, precum și criteriile necesare pentru evaluarea îndeplinirii acestora.

(1)   Prezentul regulament prevede, pentru fiecare obiectiv specific sau domeniu de sprijin sau tip de operațiune, condiții prealabile pentru implementarea sa eficace și eficientă („condiții favorizante”).

Anexa III stabilește condiții favorizante orizontale aplicabile tuturor obiectivelor specifice sau domeniilor de sprijin sau tipurilor de operațiuni, precum și criteriile necesare pentru evaluarea îndeplinirii acestora.

Anexa IV stabilește condiții favorizante tematice pentru FEDR, Fondul de coeziune și FSE+, precum și criteriile necesare pentru evaluarea îndeplinirii acestora.

(2)   Atunci când pregătește un program sau introduce un nou obiectiv specific ca parte a modificării unui program, statul membru evaluează dacă sunt îndeplinite condițiile favorizante legate de obiectivul specific selecționat. O condiție favorizantă este îndeplinită atunci când sunt respectate toate criteriile aferente. Statul membru identifică, în fiecare program sau modificare a programului, condițiile favorizante îndeplinite și cele neîndeplinite și include o justificare atunci când consideră că o condiție favorizantă este îndeplinită.

(2)   Atunci când pregătește un program sau introduce un nou obiectiv specific sau domeniu de sprijin sau tip de operațiune ca parte a modificării unui program, statul membru evaluează dacă sunt îndeplinite condițiile favorizante legate de obiectivul specific sau de domeniul de sprijin sau de tipul de operațiune selecționat, luând în considerare rapoartele de țară și recomandările specifice fiecărei țări care rezultă din procesul aferent semestrului european. O condiție favorizantă este îndeplinită atunci când sunt respectate toate criteriile aferente. Statul membru identifică, în fiecare program sau modificare a programului, condițiile favorizante îndeplinite și cele neîndeplinite și include o justificare atunci când consideră că o condiție favorizantă este îndeplinită.

(3)   Atunci când o condiție favorizantă nu este îndeplinită la momentul aprobării programului sau al modificării programului, statul membru raportează Comisiei de îndată ce consideră că respectiva condiție este îndeplinită, și furnizează o justificare.

(3)   Atunci când o condiție favorizantă nu este îndeplinită la momentul aprobării programului sau al modificării programului, statul membru raportează Comisiei de îndată ce consideră că respectiva condiție este îndeplinită, și furnizează o justificare.

(4)   În termen de trei luni de la primirea informațiilor menționate la alineatul (3), Comisia efectuează o evaluare și informează statul membru în cazul în care este de acord cu îndeplinirea condiției.

În cazul în care nu este de acord cu evaluarea statului membru, Comisia informează statul membru cu privire la acest lucru și îi dă posibilitatea să-și prezinte observațiile în termen de o lună.

(4)   În termen de trei luni de la primirea informațiilor menționate la alineatul (3), Comisia efectuează o evaluare luând în considerare rapoartele de țară și recomandările specifice fiecărei țări care rezultă din procesul aferent semestrului european și informează statul membru în cazul în care este de acord cu îndeplinirea condiției.

În cazul în care nu este de acord cu evaluarea statului membru, Comisia informează statul membru cu privire la acest lucru și îi dă posibilitatea să-și prezinte observațiile în termen de o lună.

(5)   Cheltuielile aferente unor operațiuni legate de obiectivul specific nu pot fi incluse în cererile de plată până când Comisia nu a informat statul membru cu privire la îndeplinirea condiției favorizante în temeiul alineatului (4).

Primul paragraf nu se aplică operațiunilor care contribuie la îndeplinirea condiției favorizante corespunzătoare.

(5)   Cheltuielile aferente unor operațiuni legate de obiectivul specific sau de domeniul de sprijin sau de tipul de operațiune nu pot fi incluse în cererile de plată până când Comisia nu a informat statul membru cu privire la îndeplinirea condiției favorizante în temeiul alineatului (4).

Primul paragraf nu se aplică operațiunilor care contribuie la îndeplinirea condiției favorizante corespunzătoare.

(6)   Statul membru se asigură de îndeplinirea și aplicarea condițiilor favorizante pe întreg parcursul perioadei de programare. El informează Comisia în legătură cu orice modificare care are un impact asupra îndeplinirii condițiilor favorizante.

Atunci când consideră că o condiție favorizantă nu mai este îndeplinită, Comisia informează statul membru cu privire la acest lucru și îi dă posibilitatea să-și prezinte observațiile în termen de o lună. Atunci când Comisia concluzionează că neîndeplinirea condiției favorizante persistă, cheltuielile aferente obiectivului specific în cauză nu pot fi incluse în cererile de plată începând cu data la care Comisia informează statul membru cu privire la acest lucru.

(6)   Statul membru se asigură de îndeplinirea și aplicarea condițiilor favorizante pe întreg parcursul perioadei de programare. El informează Comisia în legătură cu orice modificare care are un impact asupra îndeplinirii condițiilor favorizante.

Atunci când consideră că o condiție favorizantă nu mai este îndeplinită, Comisia informează statul membru cu privire la acest lucru și îi dă posibilitatea să-și prezinte observațiile în termen de o lună. Atunci când Comisia concluzionează că neîndeplinirea condiției favorizante persistă, cheltuielile aferente obiectivului specific sau domeniului de sprijin sau tipului de operațiune în cauză nu pot fi incluse în cererile de plată începând cu data la care Comisia informează statul membru cu privire la acest lucru.

(7)   Anexa IV nu se aplică programelor sprijinite de FEPAM.

(7)   Anexa IV nu se aplică programelor sprijinite de FEPAM.

Articolul 12

Articolul 12

Cadru de performanță

Cadru de performanță

Articolul 12

Articolul 12

Cadru de performanță

Cadru de performanță

(1)   Statul membru instituie un cadru de performanță care permite monitorizarea, raportarea și evaluarea performanțelor programului în cursul implementării sale și care contribuie la măsurarea performanțelor globale ale fondurilor.

Cadrul de performanță constă în:

(1)   Statul membru instituie un cadru de performanță care permite monitorizarea, raportarea și evaluarea performanțelor programului în cursul implementării sale și care contribuie la măsurarea performanțelor globale ale fondurilor.

Cadrul de performanță constă în:

| (a) | indicatorii de realizare și de rezultat legați de obiectivele specifice stabilite în regulamentele specifice ale fondurilor; |
| --- | --- |

(a)

indicatorii de realizare și de rezultat legați de obiectivele specifice stabilite în regulamentele specifice ale fondurilor;

| (a) | indicatorii de realizare și de rezultat legați de obiectivele specifice sau de domeniul de sprijin sau de tipul de operațiune stabilit în regulamentele specifice ale fondurilor; |
| --- | --- |

(a)

indicatorii de realizare și de rezultat legați de obiectivele specifice sau de domeniul de sprijin sau de tipul de operațiune stabilit în regulamentele specifice ale fondurilor;

sau de domeniul de sprijin sau de tipul de operațiune

| (b) | obiectivele de etapă care urmează să fie atinse până la finele anului 2024 pentru indicatorii de realizare și |
| --- | --- |

(b)

obiectivele de etapă care urmează să fie atinse până la finele anului 2024 pentru indicatorii de realizare și

| (b) | obiectivele de etapă care urmează să fie atinse până la finele anului 2024 pentru indicatorii de realizare și de rezultat și |
| --- | --- |

(b)

obiectivele de etapă care urmează să fie atinse până la finele anului 2024 pentru indicatorii de realizare și de rezultat și

de rezultat

| (c) | țintele care urmează să fie atinse până la finele anului 2029 pentru indicatorii de realizare și de rezultat. |
| --- | --- |

(c)

țintele care urmează să fie atinse până la finele anului 2029 pentru indicatorii de realizare și de rezultat.

| (c) | țintele care urmează să fie atinse până la finele anului 2029 pentru indicatorii de realizare și de rezultat. Țintele se bazează pe o estimare realistă cu privire la alocările financiare totale pentru perioada respectivă. |
| --- | --- |

(c)

țintele care urmează să fie atinse până la finele anului 2029 pentru indicatorii de realizare și de rezultat. Țintele se bazează pe o estimare realistă cu privire la alocările financiare totale pentru perioada respectivă.

Țintele se bazează pe o estimare realistă cu privire la alocările financiare totale pentru perioada respectivă.

(2)   Obiectivele de etapă și țintele se stabilesc în legătură cu fiecare obiectiv specific din cadrul unui program, cu excepția asistenței tehnice și a obiectivului specific care abordează deprivarea materială prevăzut la articolul [4 litera (c) punctul (vii)] din Regulamentul FSE+.

(2)   Obiectivele de etapă și țintele se stabilesc în legătură cu fiecare obiectiv specific sau domeniu de sprijin sau tip de operațiune din cadrul unui program, cu excepția asistenței tehnice și a obiectivului specific care abordează deprivarea materială prevăzut la articolul [4 litera (c) punctul (vii)] din Regulamentul FSE+.

(3)   Obiectivele de etapă și țintele permit Comisiei și statelor membre să măsoare progresele înregistrate cu privire la îndeplinirea obiectivelor specifice. Acestea trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute la articolul [33 alineatul (3)] din Regulamentul financiar.

[...]

(3)   Obiectivele de etapă și țintele permit Comisiei și statelor membre să măsoare progresele înregistrate cu privire la îndeplinirea obiectivelor specifice sau cu privire la domeniul de sprijin sau cu privire la tipul de operațiune. Acestea trebuie să îndeplinească cerințele prevăzute la articolul [33 alineatul (3)] din Regulamentul financiar.

[...]

Articolul 14

Articolul 14

Evaluare intermediară

Evaluare intermediară

A se vedea aspectele (14) și (15)

Articolul 15

Articolul 15

Măsuri de corelare a eficacității fondurilor cu buna guvernanță economică

Măsuri de corelare a eficacității fondurilor cu buna guvernanță economică

[...]

A se vedea aspectele (4), (5) și (6)

(13)   Alineatele (1)-(12) nu se aplică priorităților sau programelor prevăzute la articolul [4 literele (c) punctul (v) subpunctul (ii)] din Regulamentul FSE+.

La alineatul (13) al acestui articol, este necesară o ajustare a trimiterii la dispoziția (dispozițiile) din regulamentul specific privind FSE+.

Articolul 16

Articolul 16

Pregătirea și prezentarea programelor

Pregătirea și prezentarea programelor

A se vedea aspectul (21)

Articolul 17

Articolul 17

Conținutul programelor

Conținutul programelor

A se vedea aspectele (3) și (16)

Articolul 19

Articolul 19

Modificarea programelor

Modificarea programelor

A se vedea aspectul (2)

Articolul 21

Articolul 21

Transferul de resurse

Transferul de resurse

A se vedea aspectul (2)

Articolul 29

Articolul 29

Asistența tehnică la inițiativa Comisiei

Asistența tehnică la inițiativa Comisiei

A se vedea aspectul (12)

Articolul 30

Articolul 30

Asistența tehnică acordată statelor membre

Asistența tehnică acordată statelor membre

A se vedea aspectul (12)

Articolul 31

Articolul 31

Finanțare forfetară pentru asistența tehnică acordată statelor membre

Finanțare forfetară pentru asistența tehnică acordată statelor membre

A se vedea aspectul (13)

Articolul 32

Articolul 32

Finanțare nelegată de costuri pentru asistența tehnică acordată statelor membre

Finanțare nelegată de costuri pentru asistența tehnică acordată statelor membre

A se vedea aspectul (13)

Articolul 35

Funcțiile comitetului de monitorizare

(1)   Comitetul de monitorizare examinează:

[...]

Articolul 35

Funcțiile comitetului de monitorizare

(1)   Comitetul de monitorizare examinează:

[...]

| (j) | progresele înregistrate în punerea în aplicare a unor acțiuni legate de reducerea sarcinii administrative pentru beneficiari |
| --- | --- |

(j)

progresele înregistrate în punerea în aplicare a unor acțiuni legate de reducerea sarcinii administrative pentru beneficiari

[...]

(3)   Comitetul de monitorizare poate adresa observații autorității de management în ceea ce privește elementele menționate la alineatele (1) și (2), inclusiv în ceea ce privește acțiunile legate de reducerea sarcinii administrative pentru beneficiari. Comitetul de monitorizare monitorizează acțiunile întreprinse ca urmare a observațiilor sale.

Propunerea de regulament ar trebui să impună comitetului de monitorizare să examineze progresele înregistrate în sensul reducerii sarcinii administrative.

Alineatul nou introdus asigură convergența articolului 35 cu articolul 69 litera (b).

Articolul 36

Articolul 36

Evaluarea anuală a performanțelor

Evaluarea anuală a performanțelor

A se vedea aspectul (29)

Articolul 37

Articolul 37

Transmiterea datelor

Transmiterea datelor

A se vedea aspectele (26) și (28)

Comisia și legiuitorii ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a solicita ca rezultatele cheltuielilor aferente acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice, precum și nivelurile de cheltuieli planificate, să fie monitorizate și raportate.

Articolul 39

Articolul 39

Evaluări efectuate de statul membru

Evaluări efectuate de statul membru

Articolul 40

Articolul 40

Evaluări efectuate de Comisie

Evaluări efectuate de Comisie

A se vedea aspectul (30)

Articolul 49

Articolul 49

Finanțare la rate forfetare pentru costurile indirecte în cadrul granturilor

Finanțare la rate forfetare pentru costurile indirecte în cadrul granturilor

Articolul 50

Articolul 50

Costuri directe cu personalul în cadrul granturilor

Costuri directe cu personalul în cadrul granturilor

Articolul 51

Articolul 51

Finanțare la rate forfetare pentru costurile eligibile, altele decât costurile directe cu personalul în cadrul granturilor

Finanțare la rate forfetare pentru costurile eligibile, altele decât costurile directe cu personalul în cadrul granturilor

Articolul 49

Articolul 49

Finanțare la rate forfetare pentru costurile indirecte în cadrul granturilor

Finanțare la rate forfetare pentru costurile indirecte în cadrul granturilor

Articolul 50

Costuri directe cu personalul în cadrul granturilor

Costurile directe cu personalul ale unei operațiuni pot fi calculate la o rată forfetară de până la 20 % din costurile directe, altele decât costurile directe cu personalul ale acelei operațiuni, fără ca statul membru să aibă obligația de a efectua un calcul pentru a stabili rata aplicabilă, cu condiția ca costurile directe ale operațiunii să nu includă contractele de achiziții publice de lucrări sau contractele de bunuri sau servicii a căror valoare depășește pragurile prevăzute la articolul 4 din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului 46 sau la articolul 15 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului 47.

Pentru FAMI, FSI și IMFV, costurile care fac obiectul achizițiilor publice și costurile directe cu personalul ale operațiunii respective sunt excluse din baza de calculare a ratei forfetare.

Articolul 51

Articolul 51

Finanțare la rate forfetare pentru costurile eligibile, altele decât costurile directe cu personalul în cadrul granturilor

Finanțare la rate forfetare pentru costurile eligibile, altele decât costurile directe cu personalul în cadrul granturilor

A se vedea, de asemenea, aspectele (39) și (40)

Articolul 52

Articolul 52

Instrumente financiare

Instrumente financiare

A se vedea aspectul (31)

Articolul 53

Articolul 53

Implementarea instrumentelor financiare

Implementarea instrumentelor financiare

A se vedea aspectele (32) și (33)

Articolul 57

Articolul 57

Eligibilitatea

Eligibilitatea

A se vedea aspectul (54)

Articolul 58

Costuri neeligibile

[...]

| (c) | taxa pe valoarea adăugată („TVA”), cu excepția operațiunilor al căror cost total este mai mic de 5 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

taxa pe valoarea adăugată („TVA”), cu excepția operațiunilor al căror cost total este mai mic de 5 000 000 EUR.

A se vedea aspectul (44)

Articolul 65

Articolul 65

Autoritățile responsabile de programe

Autoritățile responsabile de programe

Articolul 65

Articolul 65

Autoritățile responsabile de programe

Autoritățile responsabile de programe

(1)   În sensul articolului [63 alineatul (3)] din Regulamentul financiar, statele membre identifică, pentru fiecare program, o autoritate de management și o autoritate de audit. În cazul în care un stat membru utilizează opțiunea prevăzută la articolul 66 alineatul (2), organismul în cauză este identificat drept autoritate responsabilă de program. Aceleași autorități pot fi responsabile de mai multe programe.

[...]

(1)   În sensul articolului [63 alineatul (3)] din Regulamentul financiar, statele membre identifică
  desemnează, pentru fiecare program, o autoritate de management și o autoritate de audit. În cazul în care un stat membru utilizează opțiunea prevăzută la articolul 66 alineatul (2), organismul în cauză este identificat
  desemnat drept autoritate responsabilă de program. Aceleași autorități pot fi responsabile de mai multe programe.

[...]

(3)   Autoritatea de management poate identifica unul sau mai multe organisme intermediare care să desfășoare anumite sarcini sub responsabilitatea sa. Acordurile dintre autoritatea de management și organismele intermediare se consemnează în scris.

[...]

(3)   Autoritatea de management poate identica
  desemna unul sau mai multe organisme intermediare care să desfășoare anumite sarcini sub responsabilitatea sa. Acordurile dintre autoritatea de management și organismele intermediare se consemnează în scris.

[...]

(5)   Organismul care implementează cofinanțarea programului menționată la articolul [11] din Regulamentul (UE) (...) [Reguli de participare pentru Orizont Europa] este identificat drept organism intermediar de către autoritatea de management a programului vizat, în conformitate cu alineatul (3).

(5)   Organismul care implementează cofinanțarea programului menționată la articolul [11] din Regulamentul (UE) (...) [Reguli de participare pentru Orizont Europa] este identificat
  desemnat drept organism intermediar de către autoritatea de management a programului vizat, în conformitate cu alineatul (3).

Articolul 66

Funcțiile autorității de management

(1)   Autoritatea de management este responsabilă de gestionarea programului, în vederea realizării obiectivelor acestuia. În mod concret, ea are următoarele funcții:

[...]

Articolul 66

Funcțiile autorității de management

(1)   Autoritatea de management este responsabilă de gestionarea programului, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare, în vederea realizării obiectivelor acestuia. În mod concret, ea are următoarele funcții:

[...]

Articolul 67

Articolul 67

Selectarea operațiunilor de către autoritatea de management

Selectarea operațiunilor de către autoritatea de management

[...]

(2)   La cererea Comisiei, autoritatea de management trebuie să consulte Comisia și să ia în considerare observațiile acesteia înainte de transmiterea inițială a criteriilor de selecție către comitetul de monitorizare și înainte de orice modificare ulterioară a acestor criterii.

Articolul 67

Articolul 67

Selectarea operațiunilor de către autoritatea de management

Selectarea operațiunilor de către autoritatea de management

[...]

(2)   La cererea Comisiei, autoritatea de management trebuie să consulte Comisia și să ia în considerare observațiile acesteia înainte de transmiterea inițială a criteriilor de selecție către comitetul de monitorizare și înainte de orice modificare ulterioară a acestor criterii.

Comisia identifică cerințele excesive inutile și adresează statelor membre recomandări privind modul de estimare a acestora.

A se vedea, de asemenea, aspectele (42) și (43)

Articolul 68

Articolul 68

Gestionarea programului de către autoritatea de management

Gestionarea programului de către autoritatea de management

[...]

(2)   Controalele de gestiune menționate la alineatul (1) litera (a) sunt bazate pe riscuri și proporționale cu riscurile identificate, astfel cum sunt definite într-o strategie de gestionare a riscurilor.

Controalele de gestiune includ verificări administrative în legătură cu cererile de plată din partea beneficiarilor și verificări la fața locului ale operațiunilor. Acestea se efectuează cel mai târziu înainte de întocmirea conturilor în conformitate cu articolul 92.

[...]

Articolul 68

Articolul 68

Gestionarea programului de către autoritatea de management

Gestionarea programului de către autoritatea de management

[...]

(2)   Controalele de gestiune menționate la alineatul (1) litera (a) sunt bazate pe riscuri și proporționale cu riscurile identificate, astfel cum sunt definite într-o strategie de gestionare a riscurilor.

Controalele de gestiune includ verificări administrative în legătură cu cererile de plată din partea beneficiarilor și verificări la fața locului ale operațiunilor. Acestea se efectuează cel mai târziu înainte de întocmirea conturilor în conformitate cu articolul 92.

[...]

A se vedea, de asemenea, aspectul (50)

Articolul 72

Strategia de audit

(1)   [...] Strategia de audit include audituri de sistem ale autorităților de management și ale autorităților responsabile de funcția de contabilitate nou identificate, în termen de nouă luni după primul lor an de funcționare. [...]

Articolul 72

Strategia de audit

(1)   [...] Strategia de audit include audituri de sistem ale autorităților de management și ale autorităților responsabile de funcția de contabilitate nou identificate, precum și modificări ale metodologiei care acoperă controalele de gestiune și sistemele IT, în termen de nouă luni după primul lor an de funcționare.

[...]

A se vedea, de asemenea, aspectele (47) și (49)

Articolul 73

Audituri ale operațiunilor

(1)   Auditurile operațiunilor acoperă cheltuielile declarate Comisiei în anul fiscal pe baza unui eșantion. Eșantionul respectiv este reprezentativ și se bazează pe metode de eșantionare statistice.

Articolul 73

Audituri ale operațiunilor

(1)   Auditurile operațiunilor acoperă cheltuielile declarate Comisiei în anul fiscal pe baza unui eșantion. Eșantionul respectiv este reprezentativ și se bazează pe metode de eșantionare statistice. Prin derogare, în cazul instrumentelor financiare, auditul operațiunilor trebuie să acopere cheltuielile eligibile, astfel cum sunt definite la articolul 62.

A se vedea, de asemenea, aspectele (51) și (53)

Articolul 75

Articolul 75

[...]

(4)   Autoritatea de audit nu efectuează audituri la nivelul BEI sau al altor instituții financiare internaționale în care este acționar un stat membru, pentru instrumentele financiare implementate de către acestea.

Cu toate acestea, BEI sau alte instituții financiare internaționale în care este acționar un stat membru furnizează Comisiei și autorității de audit un raport de audit anual elaborat de auditorii lor externi, înainte de sfârșitul fiecărui an calendaristic. Acest raport acoperă elementele incluse în anexa XVII.

Articolul 75

Articolul 75

[...]

(4)   Autoritatea de audit nu efectuează audituri la nivelul BEI sau al altor instituții financiare internaționale în care este acționar un stat membru, pentru instrumentele financiare implementate de către acestea.

Cu toate acestea, BEI sau alte instituții financiare internaționale în care este acționar un stat membru furnizează Comisiei și autorității de audit un raport de audit anual elaborat de auditorii lor externi, înainte de sfârșitul fiecărui an calendaristic. Acest raport acoperă elementele incluse în anexa XVII.

Acordurile de audit sau de verificare încheiate de BEI și de auditorii externi nu restricționează accesul Curții de Conturi Europene la informațiile necesare pentru auditul fondurilor Uniunii.

A se vedea, de asemenea, aspectele (34), (35) și (36)

Articolul 77

Articolul 77

Modalități consolidate proporționate

Modalități consolidate proporționate

Articolul 78

Articolul 78

Condiții pentru aplicarea modalităților consolidate proporționate

Condiții pentru aplicarea modalităților consolidate proporționate

Articolul 79

Ajustarea în timpul perioadei de programare

(1)   În cazul în care Comisia sau autoritatea de audit concluzionează, pe baza auditurilor efectuate și a raportului de control anual, că nu mai sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 78, Comisia solicită autorității de audit să efectueze activități suplimentare de audit în conformitate cu articolul 63 alineatul (3) și să ia măsuri de remediere.

Articolul 77

Articolul 77

Modalități consolidate proporționate

Modalități consolidate proporționate

Articolul 78

Articolul 78

Condiții pentru aplicarea modalităților consolidate proporționate

Condiții pentru aplicarea modalităților consolidate proporționate

Articolul 79

Ajustarea în timpul perioadei de programare

(1)   În cazul în care Comisia sau autoritatea de audit concluzionează, pe baza auditurilor efectuate și a raportului de control anual, că nu mai sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 78, Comisia solicită autorității de audit să efectueze activități suplimentare de audit în conformitate cu articolul 63 alineatul (3). și să
  Autoritatea de management ia măsuri de remediere. și raportează comitetului de monitorizare și Comisiei cu privire la măsurile de remediere preconizate și la rezultatul acestora.

A se vedea, de asemenea, aspectul (55)

Articolul 88

Articolul 88

[...]

Articolul 88(3)

Articolul 88(3)

[...]

Auditurile efectuate de Comisie sau de statele membre au obiectivul exclusiv de a verifica îndeplinirea condițiilor în vederea rambursării de către Comisie.

Articolul 88

Articolul 88

[...]

Articolul 88(3)

Articolul 88(3)

[...]

Auditurile efectuate de Comisie sau de statele membre au obiectivul exclusiv de a verifica îndeplinirea condițiilor în vederea rambursării de către Comisie.

Prin derogare, în cazul în care o operațiune sau un proiect care constituie o parte a unei operațiuni este pus în aplicare prin intermediul achizițiilor publice, auditul acoperă, de asemenea, respectarea normelor în materie de achiziții publice.

Prin derogare, în cazul în care o operațiune sau un proiect care constituie o parte a unei operațiuni este pus în aplicare prin intermediul achizițiilor publice, auditul acoperă, de asemenea, respectarea normelor în materie de achiziții publice.

A se vedea aspectul (41)

Articolul 93

Articolul 93

Examinarea conturilor

Examinarea conturilor

Articolul 94

Articolul 94

Calcularea soldului

Calcularea soldului

Articolul 95

Articolul 95

Procedura de examinare a conturilor

Procedura de examinare a conturilor

Articolul 96

Articolul 96

Procedura contradictorie pentru examinarea conturilor

Procedura contradictorie pentru examinarea conturilor

A se vedea aspectele (56) și (57)

Articolul 98

Articolul 98

Corecții financiare efectuate de Comisie

Corecții financiare efectuate de Comisie

A se vedea aspectul (58)

A se vedea aspectul (25)

Comisia și legiuitorii ar trebui să ia în considerare, de asemenea, reducerea la 40 % a coeficientului pentru calcularea sprijinului acordat obiectivelor legate de schimbările climatice pentru căile ferate nou construite și reducerea la 0 % a coeficientului pentru digitalizarea transportului rutier

A se vedea aspectul (16)

A se vedea aspectele (7) și (8)

ANEXA IV

ANEXA IV

Condiții favorizante tematice aplicabile FEDR, FSE+ și Fondului de coeziune – articolul 11 alineatul (1)

Condiții favorizante tematice aplicabile FEDR, FSE+ și Fondului de coeziune – articolul 11 alineatul (1)

[...]

[Coloana „Obiective specifice”]

[Coloana „Obiective specifice”]

[...]

| 2.2 | Promovarea energiei regenerabile prin investiții în capacitatea de producție |
| --- | --- |

2.2

Promovarea energiei regenerabile prin investiții în capacitatea de producție

ANEXA IV

ANEXA IV

Condiții favorizante tematice aplicabile FEDR, FSE+ și Fondului de coeziune – articolul 11 alineatul (1)

Condiții favorizante tematice aplicabile FEDR, FSE+ și Fondului de coeziune – articolul 11 alineatul (1)

[...]

[Coloana „Obiective specifice”]

[Coloana „Obiective specifice”]

[...]

| 2.2 | Promovarea energiei regenerabile prin investiții în capacitatea de producție |
| --- | --- |

2.2

Promovarea energiei regenerabile prin investiții în capacitatea de producție

prin investiții în capacitatea de producție

A se vedea, de asemenea, aspectele (7) și (8)

FEDR și Fondul de coeziune:

| 2.2 | Promovarea energiei regenerabile prin investiții în capacitatea de producție
  [...] |
| --- | --- |

2.2

Promovarea energiei regenerabile prin investiții în capacitatea de producție

[...]

FEDR și Fondul de coeziune:

| 2.2 | Promovarea energiei regenerabile prin investiții în capacitatea de producție

  [...] |
| --- | --- |

2.2

Promovarea energiei regenerabile prin investiții în capacitatea de producție

prin investiții în capacitatea de producție

[...]

FEDR și Fondul de coeziune:

| 2.5 | Promovarea utilizării eficiente a apei |
| --- | --- |

2.5

Promovarea utilizării eficiente a apei

FEDR și Fondul de coeziune:

| 2.5 | Promovarea gestionării durabile
  utilizării eficiente a apei |
| --- | --- |

2.5

Promovarea gestionării durabile
  utilizării eficiente a apei

gestionării durabile

utilizării eficiente

FEDR și Fondul de coeziune:

| 2.6 | Dezvoltarea economiei circulare sau accelerarea tranziției către aceasta, prin investiții în sectorul deșeurilor și prin utilizarea eficientă a resurselor |
| --- | --- |

2.6

Dezvoltarea economiei circulare sau accelerarea tranziției către aceasta, prin investiții în sectorul deșeurilor și prin utilizarea eficientă a resurselor

FEDR și Fondul de coeziune:

| 2.6 | Dezvoltarea
  Promovarea
  economiei circulare sau accelerarea tranziției către o economie circulară
  aceasta, prin investiții în sectorul deșeurilor și prin utilizarea eficientă a resurselor |
| --- | --- |

2.6

Dezvoltarea
  Promovarea
  economiei circulare sau accelerarea tranziției către o economie circulară
  aceasta, prin investiții în sectorul deșeurilor și prin utilizarea eficientă a resurselor

Dezvoltarea

Promovarea

economiei circulare sau accelerarea

o economie circulară

aceasta, prin investiții în sectorul deșeurilor și prin utilizarea eficientă a resurselor

FEDR și Fondul de coeziune:

| 2.6 | Promovarea infrastructurilor verzi în mediul urban și reducerea poluării |
| --- | --- |

2.6

Promovarea infrastructurilor verzi în mediul urban și reducerea poluării

[...]

FEDR și Fondul de coeziune:

| 2.7
  6 | Dezvoltarea biodiversității,
  Promovarea
  a infrastructurilor verzi în mediul urban și reducerea poluării |
| --- | --- |

2.7
  6

7

6

Dezvoltarea biodiversității,
  Promovarea
  a infrastructurilor verzi în mediul urban și reducerea poluării

Dezvoltarea biodiversității,

Promovarea

a

[...]

| 3.3 | Mobilitate națională, regională și locală sustenabilă, rezilientă în fața schimbărilor climatice, inteligentă și intermodală, inclusiv îmbunătățirea accesului la TEN-T și a mobilității transfrontaliere |
| --- | --- |

3.3

Mobilitate națională, regională și locală sustenabilă, rezilientă în fața schimbărilor climatice, inteligentă și intermodală, inclusiv îmbunătățirea accesului la TEN-T și a mobilității transfrontaliere

[...]

| 3.3 | Dezvoltarea unei mobilități naționale, regionale și locale sustenabile
  Mobilitate națională, regională și locală sustenabilă, rezilientă în fața schimbărilor climatice, inteligentă și intermodală, inclusiv îmbunătățirea accesului la TEN-T și a mobilității transfrontaliere |
| --- | --- |

3.3

Dezvoltarea unei mobilități naționale, regionale și locale sustenabile
  Mobilitate națională, regională și locală sustenabilă, rezilientă în fața schimbărilor climatice, inteligentă și intermodală, inclusiv îmbunătățirea accesului la TEN-T și a mobilității transfrontaliere

Dezvoltarea unei mobilități naționale, regionale și locale sustenabile

Mobilitate națională, regională și locală sustenabilă

[...]

FSE:

| 4.1.1 | Îmbunătățirea accesului la locuri de muncă pentru toate persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, inclusiv pentru tineri și pentru persoanele inactive, precum și promovarea activităților independente și a economiei sociale; |
| --- | --- |

4.1.1

Îmbunătățirea accesului la locuri de muncă pentru toate persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, inclusiv pentru tineri și pentru persoanele inactive, precum și promovarea activităților independente și a economiei sociale;

FSE:

| 4.1.1 | Îmbunătățirea accesului la locuri de muncă pentru toate persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, inclusiv
  în special
  pentru tineri și șomeri pe termen lung, precum și pentru persoanele inactive, precum și promovarea activităților independente și a economiei sociale; |
| --- | --- |

4.1.1

Îmbunătățirea accesului la locuri de muncă pentru toate persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă, inclusiv
  în special
  pentru tineri și șomeri pe termen lung, precum și pentru persoanele inactive, precum și promovarea activităților independente și a economiei sociale;

inclusiv

în special

pentru

și șomeri pe termen lung, precum

precum

| 4.1.2 | Modernizarea instituțiilor și a serviciilor pieței muncii, pentru a asigura o asistență și un sprijin în timp util și adaptate în ceea ce privește corelarea cererii și a ofertei, tranzițiile și mobilitatea pe piața muncii; |
| --- | --- |

4.1.2

Modernizarea instituțiilor și a serviciilor pieței muncii, pentru a asigura o asistență și un sprijin în timp util și adaptate în ceea ce privește corelarea cererii și a ofertei, tranzițiile și mobilitatea pe piața muncii;

[...]

| 4.1.2 | Modernizarea instituțiilor și a serviciilor pieței muncii pentru a evalua și a anticipa nevoile în materie de competențe și pentru a asigura o asistență și un sprijin în timp util și adaptate în ceea ce privește corelarea cererii și a ofertei, tranzițiile și mobilitatea pe piața muncii; |
| --- | --- |

4.1.2

Modernizarea instituțiilor și a serviciilor pieței muncii pentru a evalua și a anticipa nevoile în materie de competențe și pentru a asigura o asistență și un sprijin în timp util și adaptate în ceea ce privește corelarea cererii și a ofertei, tranzițiile și mobilitatea pe piața muncii;

evalua și a anticipa nevoile în materie de competențe și pentru a

[...]

FSE:

| 4.1.3 | Promovarea un[u]i mai bun echilibru între viața profesională și cea privată, inclusiv accesul la servicii de îngrijire a copiilor, un mediu de lucru sănătos și bine adaptat care ține cont de riscurile pentru sănătate, adaptarea lucrătorilor la schimbare și o îmbătrânire sănătoasă și activă; |
| --- | --- |

4.1.3

Promovarea un[u]i mai bun echilibru între viața profesională și cea privată, inclusiv accesul la servicii de îngrijire a copiilor, un mediu de lucru sănătos și bine adaptat care ține cont de riscurile pentru sănătate, adaptarea lucrătorilor la schimbare și o îmbătrânire sănătoasă și activă;

[...]

FSE:

| 4.1.3 | Promovarea participării femeilor la piața muncii, a un[u]i mai bun echilibru între viața profesională și cea privată, inclusiv accesul la servicii de îngrijire a copiilor, un mediu de lucru sănătos și bine adaptat care ține cont de riscurile pentru sănătate, adaptarea lucrătorilor, a întreprinderilor și a întreprinzătorilor la schimbare și o îmbătrânire activă și sănătoasăși activă; |
| --- | --- |

4.1.3

Promovarea participării femeilor la piața muncii, a un[u]i mai bun echilibru între viața profesională și cea privată, inclusiv accesul la servicii de îngrijire a copiilor, un mediu de lucru sănătos și bine adaptat care ține cont de riscurile pentru sănătate, adaptarea lucrătorilor, a întreprinderilor și a întreprinzătorilor la schimbare și o îmbătrânire activă și sănătoasăși activă;

participării femeilor la piața muncii, a

, a întreprinderilor și a întreprinzătorilor

activă și

și activă

[...]

FSE:

| 4.2.1 | Îmbunătățirea calității, eficacității și relevanței pe piața muncii a sistemelor de educație și formare; |
| --- | --- |

4.2.1

Îmbunătățirea calității, eficacității și relevanței pe piața muncii a sistemelor de educație și formare;

[...]

FSE:

| 4.2.1 | Îmbunătățirea calității, eficacității și relevanței pe piața muncii a sistemelor de educație și formare, pentru a sprijini dobândirea de competențe-cheie, inclusiv competențe digitale; |
| --- | --- |

4.2.1

Îmbunătățirea calității, eficacității și relevanței pe piața muncii a sistemelor de educație și formare, pentru a sprijini dobândirea de competențe-cheie, inclusiv competențe digitale;

, pentru a sprijini dobândirea de competențe-cheie, inclusiv competențe digitale

[...]

| 4.2.3 | Promovarea unui acces egal, în special pentru grupurile defavorizate, la o educație și o formare profesională incluzive și de calitate, începând de la educația și îngrijirea copiilor preșcolari și continuând cu învățământul tehnic și general și formarea profesională, și cu învățământul terțiar; |
| --- | --- |

4.2.3

Promovarea unui acces egal, în special pentru grupurile defavorizate, la o educație și o formare profesională incluzive și de calitate, începând de la educația și îngrijirea copiilor preșcolari și continuând cu învățământul tehnic și general și formarea profesională, și cu învățământul terțiar;

[...]

| 4.2.3 | Promovarea unui acces egal la educație și formare de calitate și favorabile incluziunii, precum și a absolvirii acestora, în special pentru grupurile defavorizate, începând de la educația și îngrijirea copiilor preșcolari, continuând cu educația și formarea generală și profesională și până la învățământul terțiar, acoperind și educația și învățarea în rândul adulților, inclusiv prin facilitarea mobilității în scop educațional pentru toți
  la o educație și o formare profesională incluzive și de calitate, începând de la educația și îngrijirea copiilor preșcolari și continuând cu învățământul tehnic și general și formarea profesională, și cu învățământul terțiar; |
| --- | --- |

4.2.3

Promovarea unui acces egal la educație și formare de calitate și favorabile incluziunii, precum și a absolvirii acestora, în special pentru grupurile defavorizate, începând de la educația și îngrijirea copiilor preșcolari, continuând cu educația și formarea generală și profesională și până la învățământul terțiar, acoperind și educația și învățarea în rândul adulților, inclusiv prin facilitarea mobilității în scop educațional pentru toți
  la o educație și o formare profesională incluzive și de calitate, începând de la educația și îngrijirea copiilor preșcolari și continuând cu învățământul tehnic și general și formarea profesională, și cu învățământul terțiar;

la educație și formare de calitate și favorabile incluziunii, precum și a absolvirii acestora

începând de la educația și îngrijirea copiilor preșcolari, continuând cu educația și formarea generală și profesională și până la învățământul terțiar, acoperind și educația și învățarea în rândul adulților, inclusiv prin facilitarea mobilității în scop educațional pentru toți

la o educație și o formare profesională incluzive și de calitate, începând de la educația și îngrijirea copiilor preșcolari și continuând cu învățământul tehnic și general și formarea profesională, și cu învățământul terțiar

[...]

FSE:

| 4.3.1 | Promovarea unei incluziuni active, inclusiv în vederea promovării egalității de șanse, a participării active și a îmbunătățirii capacității de inserție profesională; |
| --- | --- |

4.3.1

Promovarea unei incluziuni active, inclusiv în vederea promovării egalității de șanse, a participării active și a îmbunătățirii capacității de inserție profesională;

FSE:

| 4.3.1 | Promovarea
  Stimularea unei incluziuni active, inclusiv în vederea promovării egalității de șanse, a participării active și a îmbunătățirii capacității de inserție profesională; |
| --- | --- |

4.3.1

Promovarea
  Stimularea unei incluziuni active, inclusiv în vederea promovării egalității de șanse, a participării active și a îmbunătățirii capacității de inserție profesională;

Promovarea

Stimularea

FSE:

| 4.3.2 | Promovarea integrării socioeconomice a comunităților marginalizate, cum ar fi romii; |
| --- | --- |

4.3.2

Promovarea integrării socioeconomice a comunităților marginalizate, cum ar fi romii;

[...]

FSE:

| 4.3.2 | Promovarea integrării socioeconomice a resortisanților țărilor terțe și a comunităților marginalizate, cum ar fi romii; |
| --- | --- |

4.3.2

Promovarea integrării socioeconomice a resortisanților țărilor terțe și a comunităților marginalizate, cum ar fi romii;

resortisanților țărilor terțe și a

[...]

FSE:

| 4.3.4 | Facilitarea accesului egal și în timp util la servicii de calitate, sustenabile și cu prețuri accesibile; îmbunătățirea accesibilității, eficacității și rezilienței sistemelor de sănătate; îmbunătățirea accesului la servicii de îngrijire pe termen lung |
| --- | --- |

4.3.4

Facilitarea accesului egal și în timp util la servicii de calitate, sustenabile și cu prețuri accesibile; îmbunătățirea accesibilității, eficacității și rezilienței sistemelor de sănătate; îmbunătățirea accesului la servicii de îngrijire pe termen lung

[...]

FSE:

| 4.3.4 | Facilitarea accesului egal și în timp util la servicii de calitate, sustenabile și cu prețuri accesibile; modernizarea sistemelor de protecție socială, inclusiv promovarea accesului la protecție socială; îmbunătățirea accesibilității, eficacității și rezilienței sistemelor de sănătate; îmbunătățirea accesului la
  și servicii de îngrijire pe termen lung |
| --- | --- |

4.3.4

Facilitarea accesului egal și în timp util la servicii de calitate, sustenabile și cu prețuri accesibile; modernizarea sistemelor de protecție socială, inclusiv promovarea accesului la protecție socială; îmbunătățirea accesibilității, eficacității și rezilienței sistemelor de sănătate; îmbunătățirea accesului la
  și servicii de îngrijire pe termen lung

modernizarea sistemelor de protecție socială, inclusiv promovarea accesului la protecție socială;

îmbunătățirea accesului la

și

[...]

ANEXA V

ANEXA V

Model pentru programele finanțate din FEDR

Model pentru programele finanțate din FEDR

(„Investiții pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică”), FSE+, Fondul de coeziune și FEPAM – articolul 16 alineatul (3)

(„Investiții pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică”), FSE+, Fondul de coeziune și FEPAM – articolul 16 alineatul (3)

ANEXA V

ANEXA V

Model pentru programele finanțate din FEDR

Model pentru programele finanțate din FEDR

(„Investiții pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică”), FSE+, Fondul de coeziune și FEPAM – articolul 16 alineatul (3)

(„Investiții pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică”), FSE+, Fondul de coeziune și FEPAM – articolul 16 alineatul (3)

A se vedea, de asemenea, aspectele (14) și (16)

| 2.1.1.2 | Indicatori
  [Tabelul 3: Indicatori de rezultat] |
| --- | --- |

2.1.1.2

2.1.1.2

Indicatori

[Tabelul 3: Indicatori de rezultat]

Tabelul 3: Indicatori de rezultat

În plus, tabelul 2.1.1.2 din anexa V la propunerea de regulament ar trebui să includă obiective de etapă pentru indicatorii de rezultat, în concordanță cu dispozițiile regulamentului specific privind FSE+ [articolul 15 alineatul (3) din proiectul de regulament privind FSE+].

[...]

Secțiunea 4 – Condiții favorizante

Condiții favorizante

Trimitere: articolul 19 alineatul (3) litera (h)

Trimitere: articolul 19 alineatul (3) litera (h)

[...]

[...]

Secțiunea 4 – Condiții favorizante

Condiții favorizante

Trimitere: articolul 179 alineatul (3) litera (h)

Trimitere: articolul 179 alineatul (3) litera (h)

[...]

Anexa VII la propunerea de regulament ar trebui să includă clarificări cu privire la informațiile care trebuie transmise pentru programele sprijinite de FSE+, FAM, FSI și IMFV.

De asemenea, anexa VII ar trebui să includă informații referitoare la „finanțările nelegate de costuri”, în conformitate cu cerințele care decurg din articolul 125 alineatul (3) din Regulamentul financiar.

A se vedea aspectul (48)

A se vedea aspectele (48) și (49)

ANEXA XV

ANEXA XV

Model de declarație de gestiune – articolul 68 alineatul (1) litera (f)

Model de declarație de gestiune – articolul 68 alineatul (1) litera (f)

Subsemnatul/Subsemnații [...] declar/declarăm prin prezenta că:

[...]

ANEXA XV

ANEXA XV

Model de declarație de gestiune – articolul 68 alineatul (1) litera (f)

Model de declarație de gestiune – articolul 68 alineatul (1) litera (f)

Subsemnatul/Subsemnații [...] declar/declarăm prin prezenta că:

[...]

A se vedea punctul 124

| (b) | cheltuielile înregistrate în conturi respectă legislația aplicabilă și au fost utilizate în scopul preconizat, |
| --- | --- |

(b)

cheltuielile înregistrate în conturi respectă legislația aplicabilă și au fost utilizate în scopul preconizat,

| (b) | cheltuielile înregistrate în conturi respectă legislația aplicabilă și au fost utilizate în scopul preconizat, |
| --- | --- |

(b)

cheltuielile înregistrate în conturi respectă legislația aplicabilă și au fost utilizate în scopul preconizat,

| (c) | sistemele de control instituite garantează legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente. |
| --- | --- |

(c)

(c)

sistemele de control instituite garantează legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente.

sistemele de control instituite garantează legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente.

Confirm/confirmăm că neregulile identificate în rapoartele finale de audit și de control în ceea ce privește anul fiscal au fost tratate în mod corespunzător în conturi, în special pentru a respecta dispozițiile articolului 92 privind prezentarea unor conturi care furnizează asigurarea că neregulile sunt sub pragul de semnificație de 2 %.

Confirm/confirmăm că neregulile identificate în rapoartele finale de audit și de control în ceea ce privește anul fiscal au fost tratate în mod corespunzător în conturi, în special pentru a respecta dispozițiile articolului 92 privind prezentarea unor conturi care furnizează asigurarea că neregulile sunt sub pragul de semnificație de 2 %.

Dispoziții în prezent neincluse în Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize, COM(2018) 375 final

Dispoziții în prezent neincluse în Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize, COM(2018) 375 final

Nu se aplică

Propunerea de regulament ar trebui să reintroducă în RDC o evaluare independentă obligatorie și standarde comune obligatorii de evaluare, cum ar fi analiza cost-beneficiu, pentru selectarea operațiunilor importante din punct de vedere financiar care prezintă cel mai bun raport costuri-beneficii.

A se vedea aspectul (45)

Nu se aplică

În cazul proiectelor generatoare de venituri, propunerea de regulament ar trebui să limiteze contribuția UE la ceea ce este necesar, prin introducerea de rate forfetare ca plafon, per sector, pentru cheltuielile eligibile totale din cadrul acestui tip de proiecte, pe baza analizei dovezilor disponibile, sau prin utilizarea instrumentelor financiare ca opțiune preferată pentru cofinanțarea proiectelor generatoare de venituri.

A se vedea aspectul (46)

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune,

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune,

COM(2018) 372 final

COM(2018) 372 final

Articolul 7

Indicatori

(1)   Se utilizează indicatori comuni de realizare și de rezultat, astfel cum sunt stabiliți în anexa I cu privire la FEDR și la Fondul de coeziune și, în cazul în care este necesar, indicatori de rezultat și de realizare specifici fiecărui program, în conformitate cu articolul [12 alineatul (1)] al doilea paragraf litera (a), cu articolul [17] alineatul (3) litera (d) punctul (ii) și cu articolul [37 alineatul (2)] litera (b) din Regulamentul (UE) 2018/xxxx [noul RDC].

[...]

Articolul 7

Indicatori

(1)   Se utilizează indicatori comuni de realizare și de rezultat, astfel cum sunt stabiliți în anexa I cu privire la FEDR și la Fondul de coeziune și, în cazul în care este necesar, indicatori de rezultat și de realizare specifici fiecărui program, în conformitate cu articolul [12 alineatul (1)] al doilea paragraf litera (a), cu articolul [17] alineatul (3) litera (d) punctul (ii) și cu articolul [37 alineatul (2)] litera (b) din Regulamentul (UE) 2018/xxxx [noul RDC].

[...]

A se vedea aspectele (24) și (27)

A se vedea aspectele (22), (23) și (24)

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul Social European Plus (FSE+)

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul Social European Plus (FSE+)

[COM(2018) 382 final]

[COM(2018) 382 final]

Articolul 2

Articolul 2

Definiții

Definiții

A se vedea aspectul (22)

Articolul 15

Articolul 15

Monitorizare și raportare

Monitorizare și raportare

A se vedea, de asemenea, aspectele (24) și (27)

(1)   Programele care beneficiază de sprijinul general acordat prin componenta FSE+ cu gestiune partajată utilizează indicatorii comuni de realizare și de rezultat, astfel cum sunt stabiliți în anexa 1 la prezentul regulament, pentru a monitoriza progresele în ceea ce privește punerea în aplicare. Programele pot utiliza și indicatori specifici fiecărui program.

(1)   Programele care beneficiază de sprijinul general acordat prin componenta FSE+ cu gestiune partajată utilizează indicatorii comuni de realizare și de rezultat, astfel cum sunt stabiliți în anexa 1 la prezentul regulament, pentru a monitoriza progresele în ceea ce privește punerea în aplicare. Programele pot utiliza și indicatori specifici fiecărui program.

(2)   Valoarea de bază a indicatorilor de realizare comuni și a indicatorilor specifici programului se stabilește la zero. În cazul în care este relevant pentru natura operațiunilor sprijinite, valorile de etapă și valorile-țintă cuantificate cumulative pentru indicatorii respectivi se stabilesc în cifre absolute. Valorile raportate pentru indicatorii de realizare se exprimă în cifre absolute.

[...]

(2)   Valoarea de bază a indicatorilor de realizare comuni și a indicatorilor specifici programului se stabilește la zero. În cazul în care este relevant pentru natura operațiunilor sprijinite, valorile de etapă și valorile-țintă cuantificate cumulative pentru indicatorii respectivi se stabilesc în cifre absolute. Valorile raportate pentru indicatorii de realizare se exprimă în cifre absolute.

[...]

ANEXELE I-III

ANEXELE I-III

A se vedea aspectul (24)

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă

[COM(2018) 374 final]

[COM(2018) 374 final]

Articolul 33

Articolul 33

Indicatori pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg)

Indicatori pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg)

A se vedea aspectul (27)

(1)   Indicatorii comuni de realizare și de rezultat, astfel cum se prevede în anexa [I] la Regulamentul (UE) [FEDR nou], și, acolo unde este necesar, indicatorii de realizare și de rezultat specifici programului se utilizează în conformitate cu [articolul 12 alineatul (1)] din Regulamentul (UE) [RDC nou] și la articolul 17 alineatul (3) litera (d) punctul (ii) și la articolul 31 alineatul (2) litera (b) din prezentul regulament.

(1)   Indicatorii comuni de realizare și de rezultat, astfel cum se prevede în anexa [I] la Regulamentul (UE) [FEDR nou], și, acolo unde este necesar, indicatorii de realizare și de rezultat specifici programului se utilizează în conformitate cu [articolul 12 alineatul (1)] din Regulamentul (UE) [RDC nou] și la articolul 17 alineatul (3) litera (d) punctul (ii) și la articolul 31 alineatul (2) litera (b) din prezentul regulament.

Articolul 48

Articolul 48

Auditul operațiunilor

Auditul operațiunilor

A se vedea aspectul (52)

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru afaceri maritime și activități pescărești și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru afaceri maritime și activități pescărești și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

[COM(2018) 390 final]

[COM(2018) 390 final]

Dispozițiile ar trebui să impună utilizarea atât a indicatorilor „de realizare”, cât și a indicatorilor „de rezultat”. Acestea ar trebui, de asemenea, să specifice indicatorii comuni pe care statele membre trebuie să îi utilizeze pentru fiecare domeniu de sprijin sau tip de operațiune și să facă obligatorie raportarea în această privință.

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil și migrație

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil și migrație

[COM(2018) 471 final]

[COM(2018) 471 final]

Dispozițiile ar trebui să impună utilizarea atât a indicatorilor „de realizare”, cât și a indicatorilor „de rezultat”. De asemenea, acestea ar trebui să prevadă raportarea obligatorie a tuturor indicatorilor de realizare și de rezultat în cadrul unui obiectiv specific

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului de gestionare integrată a frontierelor, a instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și vize

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului de gestionare integrată a frontierelor, a instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și vize

[COM(2018) 473 final]

[COM(2018) 473 final]

Dispozițiile ar trebui să impună utilizarea atât a indicatorilor „de realizare”, cât și a indicatorilor „de rezultat”. De asemenea, acestea ar trebui să prevadă raportarea obligatorie a tuturor indicatorilor de realizare și de rezultat în cadrul unui obiectiv specific

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru securitate internă

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru securitate internă

[COM(2018) 472 final]

[COM(2018) 472 final]

Dispozițiile ar trebui să impună utilizarea atât a indicatorilor „de realizare”, cât și a indicatorilor „de rezultat”. De asemenea, acestea ar trebui să prevadă raportarea obligatorie a tuturor indicatorilor de realizare și de rezultat în cadrul unui obiectiv specific

---