# Službeni list C 466/2018

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 466 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.28. prosinca 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 466

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.28. prosinca 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće |
| 2018/C 466/01 | Preporuka Vijeća od 7. prosinca 2018. o pojačanoj suradnji u borbi protiv bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem | 1 |

Sadržaj

Stranica

I   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće

2018/C 466/01

Preporuka Vijeća od 7. prosinca 2018. o pojačanoj suradnji u borbi protiv bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| 2018/C 466/02 | Odluka Predsjedništva Europskog parlamenta od 10. prosinca 2018. o izmjeni Provedbenih mjera Statuta zastupnika u Europskom parlamentu | 8 |
| | Europska komisija |
| 2018/C 466/03 | Tečajna lista eura | 11 |
| 2018/C 466/04 | Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije | 12 |
| 2018/C 466/05 | Obavijest Komisije o aktualnim stopama za povrat državnih potpora te referentnim kamatnim/diskontnim stopama za 28 država članica koje se primjenjuju od 1. siječnja 2019.(Objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. ( SL L 140, 30.4.2004., str. 1. )) | 14 |
| 2018/C 466/06 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 15 |
| 2018/C 466/07 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 16 |
| 2018/C 466/08 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 17 |
| 2018/C 466/09 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 18 |
| 2018/C 466/10 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 19 |
| 2018/C 466/11 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 20 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2018/C 466/12 | Informativna obavijest Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Poziv na podnošenje ponuda za obavljanje redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga (
  1
  ) | 21 |
| 2018/C 466/13 | Državni praznici u 2019. | 22 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

2018/C 466/02

Odluka Predsjedništva Europskog parlamenta od 10. prosinca 2018. o izmjeni Provedbenih mjera Statuta zastupnika u Europskom parlamentu

8

Europska komisija

2018/C 466/03

Tečajna lista eura

11

2018/C 466/04

Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije

12

2018/C 466/05

Obavijest Komisije o aktualnim stopama za povrat državnih potpora te referentnim kamatnim/diskontnim stopama za 28 država članica koje se primjenjuju od 1. siječnja 2019.(Objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. ( SL L 140, 30.4.2004., str. 1. ))

(Objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. ( SL L 140, 30.4.2004., str. 1. ))

14

2018/C 466/06

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

15

2018/C 466/07

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

16

2018/C 466/08

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

17

2018/C 466/09

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

18

2018/C 466/10

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

19

2018/C 466/11

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

20

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2018/C 466/12

Informativna obavijest Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Poziv na podnošenje ponuda za obavljanje redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga (
  1
  )

1

21

2018/C 466/13

Državni praznici u 2019.

22

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2018/C 466/14 | Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 | 24 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2018/C 466/14

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 7. prosinca 2018.

o pojačanoj suradnji u borbi protiv bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem

(2018/C 466/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 168. stavak 6.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije potrebno je, prema članku 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), osigurati visoku razinu zaštite zdravlja ljudi. Djelovanje Unije, kojim se dopunjuju nacionalne politike, treba usmjeriti na poboljšanje javnog zdravlja, sprečavanje tjelesnih i duševnih bolesti i oboljenja te uklanjanje uzroka prijetnji tjelesnom i duševnom zdravlju. |
| --- | --- |

(1)

Pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije potrebno je, prema članku 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), osigurati visoku razinu zaštite zdravlja ljudi. Djelovanje Unije, kojim se dopunjuju nacionalne politike, treba usmjeriti na poboljšanje javnog zdravlja, sprečavanje tjelesnih i duševnih bolesti i oboljenja te uklanjanje uzroka prijetnji tjelesnom i duševnom zdravlju.

| (2) | U skladu s člankom 168. stavkom 6. UFEU-a Vijeće, na prijedlog Komisije, može donositi preporuke u svrhe određene tim člankom, a radi poboljšanja javnog zdravlja, posebice u pogledu suzbijanja velikih zdravstvenih pošasti, kao i u svrhu praćenja, ranog upozoravanja i suzbijanja ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. Velikim zdravstvenim pošastima smatraju se bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 168. stavkom 6. UFEU-a Vijeće, na prijedlog Komisije, može donositi preporuke u svrhe određene tim člankom, a radi poboljšanja javnog zdravlja, posebice u pogledu suzbijanja velikih zdravstvenih pošasti, kao i u svrhu praćenja, ranog upozoravanja i suzbijanja ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. Velikim zdravstvenim pošastima smatraju se bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem.

| (3) | Cijepljenje je jedna od najmoćnijih i troškovno najučinkovitijih mjera zaštite javnog zdravlja razvijenih u 20. stoljeću te i dalje predstavlja glavni instrument primarne prevencije zaraznih bolesti. |
| --- | --- |

(3)

Cijepljenje je jedna od najmoćnijih i troškovno najučinkovitijih mjera zaštite javnog zdravlja razvijenih u 20. stoljeću te i dalje predstavlja glavni instrument primarne prevencije zaraznih bolesti.

| (4) | Iako su države članice odgovorne za programe cijepljenja, prekogranična narav bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem i zajednički izazovi s kojima se suočavaju nacionalni programi imunizacije ostvarili bi korist od bolje koordinacije djelovanja i pristupâ na razini EU-a u vezi sa sprečavanjem ili ograničavanjem širenja epidemija i bolesti s prekograničnom dimenzijom. |
| --- | --- |

(4)

Iako su države članice odgovorne za programe cijepljenja, prekogranična narav bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem i zajednički izazovi s kojima se suočavaju nacionalni programi imunizacije ostvarili bi korist od bolje koordinacije djelovanja i pristupâ na razini EU-a u vezi sa sprečavanjem ili ograničavanjem širenja epidemija i bolesti s prekograničnom dimenzijom.

| (5) | Brzim širenjem dezinformacija preko društvenih mreža i glasnih protivnika cijepljenja potiču se zablude kojima se pozornost javnosti odvraća od prednosti cijepljenja za pojedince i zajednicu, kao i od rizika od zaraznih bolesti, a što dovodi do rastućeg nepovjerenja i straha od nedokazanih štetnih nuspojava. Stoga je potrebno ojačati dijalog s građanima, pokazati razumijevanje za njihove stvarne bojazni i sumnje u vezi s cijepljenjem te, s obzirom na individualne potrebe, odgovarajuće odgovoriti na njihova pitanja. |
| --- | --- |

(5)

Brzim širenjem dezinformacija preko društvenih mreža i glasnih protivnika cijepljenja potiču se zablude kojima se pozornost javnosti odvraća od prednosti cijepljenja za pojedince i zajednicu, kao i od rizika od zaraznih bolesti, a što dovodi do rastućeg nepovjerenja i straha od nedokazanih štetnih nuspojava. Stoga je potrebno ojačati dijalog s građanima, pokazati razumijevanje za njihove stvarne bojazni i sumnje u vezi s cijepljenjem te, s obzirom na individualne potrebe, odgovarajuće odgovoriti na njihova pitanja.

| (6) | Zdravstveni radnici imaju ključnu ulogu u postizanju cilja viših stopa procijepljenosti. Stoga bi im u okviru potpore njihovim nastojanjima trebalo ponuditi mogućnosti za stalno obrazovanje i osposobljavanje o cijepljenju u skladu s nacionalnim preporukama. |
| --- | --- |

(6)

Zdravstveni radnici imaju ključnu ulogu u postizanju cilja viših stopa procijepljenosti. Stoga bi im u okviru potpore njihovim nastojanjima trebalo ponuditi mogućnosti za stalno obrazovanje i osposobljavanje o cijepljenju u skladu s nacionalnim preporukama.

| (7) | Radi zaštite zdravstvenih radnika i njihovih pacijenata potrebno je rješavati slučajeve u kojima je ocijenjeno da su stope procijepljenosti tih radnika nedostatne s obzirom na nacionalne preporuke. |
| --- | --- |

(7)

Radi zaštite zdravstvenih radnika i njihovih pacijenata potrebno je rješavati slučajeve u kojima je ocijenjeno da su stope procijepljenosti tih radnika nedostatne s obzirom na nacionalne preporuke.

| (8) | Zbog razlika u kalendaru cijepljenja koje među državama članicama postoje s obzirom na preporuke, vrstu cjepiva u upotrebi, broj primijenjenih doza i vremenski raspored cijepljenja povećava se rizik od toga da građani, a posebice djeca, propuste cijepljenje pri preseljenju u drugu državu članicu. |
| --- | --- |

(8)

Zbog razlika u kalendaru cijepljenja koje među državama članicama postoje s obzirom na preporuke, vrstu cjepiva u upotrebi, broj primijenjenih doza i vremenski raspored cijepljenja povećava se rizik od toga da građani, a posebice djeca, propuste cijepljenje pri preseljenju u drugu državu članicu.

| (9) | Potreba za time da se usluge imunizacije približe građanima zahtijeva ciljane napore kako bi se doprlo do najugroženijih društvenih skupina, posebice putem pružatelja usluga u zajednici. Europski strukturni fondovi, posebice Europski socijalni fond (ESF) i Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), pružaju znatne mogućnosti državama članicama za unapređenje osposobljavanja zdravstvenih radnika i jačanje kapaciteta zdravstvene infrastrukture u području cijepljenja. |
| --- | --- |

(9)

Potreba za time da se usluge imunizacije približe građanima zahtijeva ciljane napore kako bi se doprlo do najugroženijih društvenih skupina, posebice putem pružatelja usluga u zajednici. Europski strukturni fondovi, posebice Europski socijalni fond (ESF) i Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), pružaju znatne mogućnosti državama članicama za unapređenje osposobljavanja zdravstvenih radnika i jačanje kapaciteta zdravstvene infrastrukture u području cijepljenja.

| (10) | Demografske promjene, mobilnost stanovništva, klimatske promjene i slabljenje imuniteta doprinose epidemiološkim promjenama u pogledu tereta bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem te ističu potrebu za programima cijepljenja i nakon dječje dobi, tj. programima temeljenima na cjeloživotnom pristupu. Cilj takvog pristupa osiguravanje je odgovarajuće cjeloživotne zaštite te se njime doprinosi zdravom životu i starenju, kao i održivosti sustava zdravstvene zaštite. |
| --- | --- |

(10)

Demografske promjene, mobilnost stanovništva, klimatske promjene i slabljenje imuniteta doprinose epidemiološkim promjenama u pogledu tereta bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem te ističu potrebu za programima cijepljenja i nakon dječje dobi, tj. programima temeljenima na cjeloživotnom pristupu. Cilj takvog pristupa osiguravanje je odgovarajuće cjeloživotne zaštite te se njime doprinosi zdravom životu i starenju, kao i održivosti sustava zdravstvene zaštite.

| (11) | Nestašice cjepiva izravno utječu na oblikovanje i provedbu nacionalnih programa cijepljenja, države članice suočavaju se s različitim poremećajima u opskrbi cjepivom, proizvodni kapaciteti u EU-u i dalje su ograničeni a prekogranična razmjena cjepiva otežana, dok nedostatak koordiniranog planiranja doprinosi nestalnoj potražnji. Time su Europska unija i njezini građani i dalje ugroženi u slučaju izbijanja zaraznih bolesti. |
| --- | --- |

(11)

Nestašice cjepiva izravno utječu na oblikovanje i provedbu nacionalnih programa cijepljenja, države članice suočavaju se s različitim poremećajima u opskrbi cjepivom, proizvodni kapaciteti u EU-u i dalje su ograničeni a prekogranična razmjena cjepiva otežana, dok nedostatak koordiniranog planiranja doprinosi nestalnoj potražnji. Time su Europska unija i njezini građani i dalje ugroženi u slučaju izbijanja zaraznih bolesti.

| (12) | Zbog potrebe za brzim unapređenjem istraživanja i razvoja novih cjepiva te poboljšanjem ili prilagodbom postojećih cjepiva nužna su inovativna partnerstva i platforme, visoka razina stručnosti i čvršće veze među disciplinama i sektorima, kao i ulaganja u istraživanja u području društvenih i biheviorističkih znanosti radi boljeg razumijevanja kontekstualnih odrednica nepovjerenja prema cijepljenju. |
| --- | --- |

(12)

Zbog potrebe za brzim unapređenjem istraživanja i razvoja novih cjepiva te poboljšanjem ili prilagodbom postojećih cjepiva nužna su inovativna partnerstva i platforme, visoka razina stručnosti i čvršće veze među disciplinama i sektorima, kao i ulaganja u istraživanja u području društvenih i biheviorističkih znanosti radi boljeg razumijevanja kontekstualnih odrednica nepovjerenja prema cijepljenju.

| (13) | Vijeća je u svojim zaključcima o cijepljenju kao učinkovitom alatu u području javnog zdravlja (1) već prepoznalo neke od tih ključnih izazova i moguća rješenja te je države članice i Komisiju pozvalo da izrade zajedničke mjere za razmjenu najboljih praksi u području politika cijepljenja. |
| --- | --- |

(13)

Vijeća je u svojim zaključcima o cijepljenju kao učinkovitom alatu u području javnog zdravlja (1) već prepoznalo neke od tih ključnih izazova i moguća rješenja te je države članice i Komisiju pozvalo da izrade zajedničke mjere za razmjenu najboljih praksi u području politika cijepljenja.

| (14) | U zaključcima Vijeća o imunizaciji djece (2) izričito se poziva na precizniju izradu evidencija imunizacije i informacijskih sustava radi unapređenja praćenja programa cijepljenja i olakšavanja razmjene informacija među pružateljima usluga cijepljenja. |
| --- | --- |

(14)

U zaključcima Vijeća o imunizaciji djece (2) izričito se poziva na precizniju izradu evidencija imunizacije i informacijskih sustava radi unapređenja praćenja programa cijepljenja i olakšavanja razmjene informacija među pružateljima usluga cijepljenja.

| (15) | U Komunikaciji Komisije o provedbi strategije jedinstvenog digitalnog tržišta (3) i Komunikaciji o akcijskom planu za e-zdravstvo 2012. – 2020. (4) podsjeća se na važnost digitalne agende za zdravstvo te potrebu prioritetnog razvoja rješenja u području e-zdravstva i velike količine podataka (eng. big data). U okviru Komunikacije Komisije o omogućavanju digitalne transformacije zdravstva i skrbi na jedinstvenom digitalnom tržištu (5) navedene inicijative dodatno su istaknute s ciljem osiguravanja suvremenih i održivih modela zdravstvene skrbi te osnaživanja građana i zdravstvenih radnika. |
| --- | --- |

(15)

U Komunikaciji Komisije o provedbi strategije jedinstvenog digitalnog tržišta (3) i Komunikaciji o akcijskom planu za e-zdravstvo 2012. – 2020. (4) podsjeća se na važnost digitalne agende za zdravstvo te potrebu prioritetnog razvoja rješenja u području e-zdravstva i velike količine podataka (eng. big data). U okviru Komunikacije Komisije o omogućavanju digitalne transformacije zdravstva i skrbi na jedinstvenom digitalnom tržištu (5) navedene inicijative dodatno su istaknute s ciljem osiguravanja suvremenih i održivih modela zdravstvene skrbi te osnaživanja građana i zdravstvenih radnika.

| (16) | Direktivom 2000/54/EZ (6) o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem biološkim agensima na radu utvrđuju se minimalni zahtjevi radi osiguravanja zaštite tih radnika, uključujući potrebu da se cjepiva ponude necijepljenim osobama, dok se Direktivom Vijeća 2010/32/EU (7) o provođenju Okvirnog sporazuma o sprečavanju ozljeda oštrim predmetima u bolničkom sektoru i zdravstvu koji su sklopili HOSPEEM i EPSU utvrđuje da bi radnicima trebalo ponuditi cijepljenje, ako se pri procjeni rizika utvrdi ugroženost njihove sigurnosti i zdravlja zbog izlaganja biološkim agensima za koje postoje učinkovita cjepiva. |
| --- | --- |

(16)

Direktivom 2000/54/EZ (6) o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem biološkim agensima na radu utvrđuju se minimalni zahtjevi radi osiguravanja zaštite tih radnika, uključujući potrebu da se cjepiva ponude necijepljenim osobama, dok se Direktivom Vijeća 2010/32/EU (7) o provođenju Okvirnog sporazuma o sprečavanju ozljeda oštrim predmetima u bolničkom sektoru i zdravstvu koji su sklopili HOSPEEM i EPSU utvrđuje da bi radnicima trebalo ponuditi cijepljenje, ako se pri procjeni rizika utvrdi ugroženost njihove sigurnosti i zdravlja zbog izlaganja biološkim agensima za koje postoje učinkovita cjepiva.

| (17) | Odlukom 1082/2013/EU (8) o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju osigurava se osnova za uspostavu dobrovoljnog mehanizma za prethodnu nabavu medicinskih protumjera za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju. |
| --- | --- |

(17)

Odlukom 1082/2013/EU (8) o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju osigurava se osnova za uspostavu dobrovoljnog mehanizma za prethodnu nabavu medicinskih protumjera za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju.

| (18) | U zaključcima Vijeća o zajedničkim vrijednostima i načelima u zdravstvenim sustavima Europske unije (9) potvrđuju se načela i opće vrijednosti univerzalnosti, pristupa kvalitetnoj skrbi, ravnopravnosti i solidarnosti, koji su ključni za osiguravanje jednakog pristupa uslugama cijepljenja neovisno o dobi, društvenom statusu ili geografskoj lokaciji u skladu s nacionalnim i regionalnim programima imunizacije. |
| --- | --- |

(18)

U zaključcima Vijeća o zajedničkim vrijednostima i načelima u zdravstvenim sustavima Europske unije (9) potvrđuju se načela i opće vrijednosti univerzalnosti, pristupa kvalitetnoj skrbi, ravnopravnosti i solidarnosti, koji su ključni za osiguravanje jednakog pristupa uslugama cijepljenja neovisno o dobi, društvenom statusu ili geografskoj lokaciji u skladu s nacionalnim i regionalnim programima imunizacije.

| (19) | Uredbom (EZ) br. 851/2004 (10) ovlašćuje se Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) za pružanje potpore sprečavanju i kontroli zaraznih bolesti i poticanje razmjene najboljih praksi i iskustava u pogledu programa cijepljenja. Uz navedeno, ECDC na razini EU-a koordinira prikupljanje, validaciju, analizu i širenje podataka, među ostalim i o strategijama cijepljenja. |
| --- | --- |

(19)

Uredbom (EZ) br. 851/2004 (10) ovlašćuje se Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) za pružanje potpore sprečavanju i kontroli zaraznih bolesti i poticanje razmjene najboljih praksi i iskustava u pogledu programa cijepljenja. Uz navedeno, ECDC na razini EU-a koordinira prikupljanje, validaciju, analizu i širenje podataka, među ostalim i o strategijama cijepljenja.

| (20) | Direktivom 2001/83/EZ (11) i Uredbom (EU) br. 726/2004 (12) o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu i uspostavi Europske agencije za lijekove regulatornim tijelima daje se mandat za promicanje i zaštitu javnog zdravlja odobravanjem upotrebe sigurnih i učinkovitih cjepiva te trajnom procjenom njihovih prednosti i profila rizičnosti nakon izdavanja odobrenja za stavljanje u promet. |
| --- | --- |

(20)

Direktivom 2001/83/EZ (11) i Uredbom (EU) br. 726/2004 (12) o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu i uspostavi Europske agencije za lijekove regulatornim tijelima daje se mandat za promicanje i zaštitu javnog zdravlja odobravanjem upotrebe sigurnih i učinkovitih cjepiva te trajnom procjenom njihovih prednosti i profila rizičnosti nakon izdavanja odobrenja za stavljanje u promet.

| (21) | Akcijskim planom Komisije „Jedno zdravlje” (13) pruža se potpora državama članicama EU-a u borbi protiv antimikrobne otpornosti (AMR) te se poziva na racionalizaciju postupaka za odobravanje novih antibakterijskih agensa, kao i na poticanje istraživanja i razvoja novih cjepiva za patogene koji se povezuju s antimikrobnom otpornosti. |
| --- | --- |

(21)

Akcijskim planom Komisije „Jedno zdravlje” (13) pruža se potpora državama članicama EU-a u borbi protiv antimikrobne otpornosti (AMR) te se poziva na racionalizaciju postupaka za odobravanje novih antibakterijskih agensa, kao i na poticanje istraživanja i razvoja novih cjepiva za patogene koji se povezuju s antimikrobnom otpornosti.

| (22) | U rezoluciji Europskog parlamenta od 19. travnja 2018. o neodlučnosti u vezi s cijepljenjem i smanjenju stopa cijepljenja u Europi (14) države članice pozivaju se da osiguraju dovoljnu procijepljenost zdravstvenih radnika, poduzmu učinkovite korake za suzbijanje dezinformacija te provedu mjere za poboljšanje pristupa lijekovima. Njome se ujedno Komisiju poziva da olakša uspostavu usklađenijeg kalendara cijepljenja u cijelom EU-u. |
| --- | --- |

(22)

U rezoluciji Europskog parlamenta od 19. travnja 2018. o neodlučnosti u vezi s cijepljenjem i smanjenju stopa cijepljenja u Europi (14) države članice pozivaju se da osiguraju dovoljnu procijepljenost zdravstvenih radnika, poduzmu učinkovite korake za suzbijanje dezinformacija te provedu mjere za poboljšanje pristupa lijekovima. Njome se ujedno Komisiju poziva da olakša uspostavu usklađenijeg kalendara cijepljenja u cijelom EU-u.

| (23) | Cilj akcijskog plana Komisije za suzbijanje lažnih vijesti i dezinformacija na internetu doprinijeti je izradi strategije na razini EU-a za borbu protiv problema širenja dezinformacija te se Komunikacijom Komisije o suzbijanju dezinformacija (15) na internetu hvata ukoštac s izazovima povezanim sa širenjem dezinformacija s kojima se suočavaju internetske platforme. |
| --- | --- |

(23)

Cilj akcijskog plana Komisije za suzbijanje lažnih vijesti i dezinformacija na internetu doprinijeti je izradi strategije na razini EU-a za borbu protiv problema širenja dezinformacija te se Komunikacijom Komisije o suzbijanju dezinformacija (15) na internetu hvata ukoštac s izazovima povezanim sa širenjem dezinformacija s kojima se suočavaju internetske platforme.

| (24) | Komisija pruža potporu za poboljšanje pristupa suvremenim i osnovnim cjepivima u 77 najsiromašnijih zemalja putem Globalnog saveza za cjepiva (GAVI) od njegova osnutka 2000. Do 2015. osigurano je 83 milijuna EUR kao doprinos punoj imunizaciji 277 milijuna djece u razdoblju od 2011. do 2015., dok je za razdoblje od 2016. do 2020. obećano još 200 milijuna EUR, pri čemu se u istom razdoblju planira imunizirati još 300 milijuna djece. |
| --- | --- |

(24)

Komisija pruža potporu za poboljšanje pristupa suvremenim i osnovnim cjepivima u 77 najsiromašnijih zemalja putem Globalnog saveza za cjepiva (GAVI) od njegova osnutka 2000. Do 2015. osigurano je 83 milijuna EUR kao doprinos punoj imunizaciji 277 milijuna djece u razdoblju od 2011. do 2015., dok je za razdoblje od 2016. do 2020. obećano još 200 milijuna EUR, pri čemu se u istom razdoblju planira imunizirati još 300 milijuna djece.

| (25) | Na Svjetskoj zdravstvenoj skupštini za 2012. ministri zdravstva potvrdili su globalni akcijski plan cijepljenja kako bi se do 2020. osiguralo da svi prime osnovnu imunizaciju. Europski regionalni odbor Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) usvojio je u 2014. europski akcijski plan za cijepljenje za razdoblje od 2015. do 2020. |
| --- | --- |

(25)

Na Svjetskoj zdravstvenoj skupštini za 2012. ministri zdravstva potvrdili su globalni akcijski plan cijepljenja kako bi se do 2020. osiguralo da svi prime osnovnu imunizaciju. Europski regionalni odbor Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) usvojio je u 2014. europski akcijski plan za cijepljenje za razdoblje od 2015. do 2020.

| (26) | Trećim ciljem Programa održivog razvoja do 2030. (16), tj. „osiguravanjem zdravog života i promicanjem dobrobiti za sve neovisno o dobi” naglašava se važnost cjepiva za zaštitu ljudi od bolesti. Nadalje, europskim konsenzusom o razvoju „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (17) EU i države članice ponovno potvrđuju svoju predanost zaštiti prava svih osoba na najviši mogući standard tjelesnog i duševnog zdravlja, među ostalim osiguravanjem toga da svi imaju pristup osnovnim lijekovima i cjepivima po pristupačnim cijenama. |
| --- | --- |

(26)

Trećim ciljem Programa održivog razvoja do 2030. (16), tj. „osiguravanjem zdravog života i promicanjem dobrobiti za sve neovisno o dobi” naglašava se važnost cjepiva za zaštitu ljudi od bolesti. Nadalje, europskim konsenzusom o razvoju „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (17) EU i države članice ponovno potvrđuju svoju predanost zaštiti prava svih osoba na najviši mogući standard tjelesnog i duševnog zdravlja, među ostalim osiguravanjem toga da svi imaju pristup osnovnim lijekovima i cjepivima po pristupačnim cijenama.

| (27) | Zajedničko djelovanje u području cijepljenja koje se sufinancira iz trećeg Programa djelovanja Unije u području zdravlja (18), a čiji se početak očekuje u 2018., trebalo bi usmjeriti na razmjenu najboljih praksi u području nacionalnih politika cijepljenja, kao i na utvrđivanje tehničkih zahtjeva za elektroničke informacijske sustave o imunizaciji, predviđanje potreba za cijepljenjem, davanje prioriteta istraživanju i razvoju cjepiva te istraživanje u cilju rješavanja problema nepovjerenja prema cijepljenju. |
| --- | --- |

(27)

Zajedničko djelovanje u području cijepljenja koje se sufinancira iz trećeg Programa djelovanja Unije u području zdravlja (18), a čiji se početak očekuje u 2018., trebalo bi usmjeriti na razmjenu najboljih praksi u području nacionalnih politika cijepljenja, kao i na utvrđivanje tehničkih zahtjeva za elektroničke informacijske sustave o imunizaciji, predviđanje potreba za cijepljenjem, davanje prioriteta istraživanju i razvoju cjepiva te istraživanje u cilju rješavanja problema nepovjerenja prema cijepljenju.

| (28) | Mjerama sadržanima u ovoj Preporuci namjerava se povećati javnozdravstvena sigurnost, smanjiti nejednakosti među državama članicama i povećati sigurnost opskrbe cjepivima na unutarnjem tržištu. Njima se dopunjuju i jačaju nacionalne politike i djelovanja u svim državama članicama i istodobno uvažavaju različita polazišta u pogledu politika imunizacije, institucionalnog ustroja, regionalnih razlika i zdravstvenih kapaciteta. |
| --- | --- |

(28)

Mjerama sadržanima u ovoj Preporuci namjerava se povećati javnozdravstvena sigurnost, smanjiti nejednakosti među državama članicama i povećati sigurnost opskrbe cjepivima na unutarnjem tržištu. Njima se dopunjuju i jačaju nacionalne politike i djelovanja u svim državama članicama i istodobno uvažavaju različita polazišta u pogledu politika imunizacije, institucionalnog ustroja, regionalnih razlika i zdravstvenih kapaciteta.

| (29) | Ova Preporuka usklađena je s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. |
| --- | --- |

(29)

Ova Preporuka usklađena je s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti.

PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA:

| 1. | razviju i provedu planove cijepljenja, prema potrebi na nacionalnoj i/ili regionalnoj razini, u svrhu povećanja procijepljenosti kako bi se do 2020. ispunili ciljevi iz Europskog akcijskog plana za cijepljenje Svjetske zdravstvene organizacije. Ti bi planovi, primjerice, mogli sadržavati odredbe o održivom financiranju cjepiva i njihovoj opskrbi, cjeloživotnom pristupu cijepljenju, sposobnosti odgovora na izvanredne situacije te komunikacijskim i promotivnim aktivnostima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nastoje do 2020. ostvariti procijepljenost na razini od 95 posto dvjema dozama cjepiva u ciljanoj demografskoj skupini djece, posebice za ospice, te riješiti pitanje nedostatne imunizacije u svim ostalim dobnim skupinama radi iskorjenjivanja ospica u EU-u; |
| --- | --- |

2.

| 3. | u skladu s nacionalnim kapacitetima uvedu rutinske provjere statusa cijepljenja i osiguraju redovne prilike za cijepljenje u različitim fazama života tijekom rutinskih pregleda u sklopu sustava primarne zdravstvene zaštite, kao i poduzimanjem dodatnih mjera, primjerice na početku pohađanja vrtića i pri upisu u školu, na radnome mjestu ili u ustanovama za skrb; |
| --- | --- |

3.

| 4. | olakšaju pristup nacionalnim i/ili regionalnim uslugama cijepljenja:






  (a) | pojednostavnjenjem i povećanjem broja prilika za cijepljenje s pomoću pružatelja usluga u zajednici i |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

pojednostavnjenjem i povećanjem broja prilika za cijepljenje s pomoću pružatelja usluga u zajednici i

| (b) | osiguravanjem ciljanog djelovanja prema najugroženijim skupinama, uključujući socijalno isključene skupine, kako bi se premostile nejednakosti i riješilo pitanje nedostatne procijepljenosti; |
| --- | --- |

(b)

osiguravanjem ciljanog djelovanja prema najugroženijim skupinama, uključujući socijalno isključene skupine, kako bi se premostile nejednakosti i riješilo pitanje nedostatne procijepljenosti;

| 5. | potiču visoka učilišta i relevantne dionike da razmotre, kad god je to preporučljivo, mogućnost da se u nacionalne medicinske kurikulume uključi osposobljavanje o bolestima koje se mogu spriječiti cijepljenjem, vakcinologiji i imunizaciji zajedno sa svim programima trajnog medicinskog obrazovanja zdravstvenih radnika u svim sektorima, kao i mogućnost da se takva osposobljavanja i programi unaprijede, te da u tom smislu surađuju s tim učilištima i dionicima kako bi se osnažila njihova ključna uloga u okviru nastojanja da se postignu veće stope procijepljenosti;
  iskoriste mogućnosti koje se nude u okviru ESF-a i EFRR-a za potporu osposobljavanju i razvoju vještina zdravstvenih radnika o bolestima koje se mogu spriječiti cijepljenjem, vakcinologiji i imunizaciji te za unapređenje nacionalnih i regionalnih kapaciteta zdravstvene infrastrukture u području cijepljenja, među ostalim elektroničkih informacijskih sustava o imunizaciji; |
| --- | --- |

5.

iskoriste mogućnosti koje se nude u okviru ESF-a i EFRR-a za potporu osposobljavanju i razvoju vještina zdravstvenih radnika o bolestima koje se mogu spriječiti cijepljenjem, vakcinologiji i imunizaciji te za unapređenje nacionalnih i regionalnih kapaciteta zdravstvene infrastrukture u području cijepljenja, među ostalim elektroničkih informacijskih sustava o imunizaciji;

| 6. | kad god je to potrebno, intenziviraju aktivnosti komunikacije i podizanja javne svijesti o prednostima cijepljenja:






  (a) | iznošenjem znanstvenih dokaza u obliku koji je razumljiv laicima, uz upotrebu različitih kontekstualnih strategija s ciljem suzbijanja širenja dezinformacija, među ostalim, primjerice, upotrebom digitalnih alata i partnerstava s civilnim društvom i ostalim relevantnim dionicima; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

iznošenjem znanstvenih dokaza u obliku koji je razumljiv laicima, uz upotrebu različitih kontekstualnih strategija s ciljem suzbijanja širenja dezinformacija, među ostalim, primjerice, upotrebom digitalnih alata i partnerstava s civilnim društvom i ostalim relevantnim dionicima;

| (b) | suradnjom s relevantnim akterima, kao što su zdravstveni radnici, dionici u području obrazovanja, socijalni partneri te mediji koji šire informacije, potom osiguravanjem osposobljavanja za takve aktere, s ciljem suzbijanja problema podcjenjivanja opasnosti i jačanja povjerenja u imunizaciju; |
| --- | --- |

(b)

suradnjom s relevantnim akterima, kao što su zdravstveni radnici, dionici u području obrazovanja, socijalni partneri te mediji koji šire informacije, potom osiguravanjem osposobljavanja za takve aktere, s ciljem suzbijanja problema podcjenjivanja opasnosti i jačanja povjerenja u imunizaciju;

| 7. | istraže mogućnost razvoja kapaciteta zdravstvenih ustanova kako bi raspolagale elektroničkim informacijama o cijepnom statusu građana, primjerice s pomoću informacijskih sustava koji raspolažu mogućnostima slanja podsjetnika, bilježenja ažuriranih podataka o procijepljenosti u svim dobnim skupinama te omogućuju povezivanje i razmjenu podataka među sustavima zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prema potrebi povećaju potporu istraživanju cjepiva i inovacijama kako bi se osigurali dostatni resursi za brz razvoj novih ili poboljšanih cjepiva i olakšalo preuzimanje rezultata istraživanja cjepiva radi omogućavanja bolje utemeljenih nacionalnih ili regionalnih programa i politika cijepljenja. |
| --- | --- |

8.

POZDRAVLJA NAMJERU KOMISIJE DA U BLISKOJ SURADNJI S DRŽAVAMA ČLANICAMA PODUZME SLJEDEĆE MJERE:

| 9. | pokuša uspostaviti Europski sustav za razmjenu informacija o cijepljenju (EVIS) kojim će koordinirati Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) kako bi:






  (a) | zajedno s nacionalnim tijelima za javno zdravlje:






  i. | ispitala mogućnost da se do 2020. utvrde smjernice za osnovni kalendar cijepljenja EU-a kojima se uvažavaju preporuke WHO-a za rutinsku imunizaciju, a u cilju poboljšanja usklađenosti nacionalnih kalendara i promicanja ravnopravnosti zdravstvene zaštite građana Unije, kao i mogućnost izrade zajedničke iskaznice cijepljenja; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

(a)

zajedno s nacionalnim tijelima za javno zdravlje:

i.

ispitala mogućnost da se do 2020. utvrde smjernice za osnovni kalendar cijepljenja EU-a kojima se uvažavaju preporuke WHO-a za rutinsku imunizaciju, a u cilju poboljšanja usklađenosti nacionalnih kalendara i promicanja ravnopravnosti zdravstvene zaštite građana Unije, kao i mogućnost izrade zajedničke iskaznice cijepljenja;

| ii. | ojačala dosljednost, transparentnost i metodologije pri procjeni nacionalnih i regionalnih planova cijepljenja razmjenom znanstvenih dokaza i alata uz potporu nacionalnih tehničkih savjetodavnih skupina za imunizaciju (NITAG); |
| --- | --- |

ii.

ojačala dosljednost, transparentnost i metodologije pri procjeni nacionalnih i regionalnih planova cijepljenja razmjenom znanstvenih dokaza i alata uz potporu nacionalnih tehničkih savjetodavnih skupina za imunizaciju (NITAG);

| iii. | u suradnji sa WHO-om, oblikovala metodologije i smjernice EU-a u pogledu zahtjevâ za podatke radi boljeg praćenja stopa procijepljenosti u svim dobnim skupinama, uključujući zdravstvene radnike, te prikupljala takve podatke i dijelila ih na razini EU-a; |
| --- | --- |

iii.

u suradnji sa WHO-om, oblikovala metodologije i smjernice EU-a u pogledu zahtjevâ za podatke radi boljeg praćenja stopa procijepljenosti u svim dobnim skupinama, uključujući zdravstvene radnike, te prikupljala takve podatke i dijelila ih na razini EU-a;

| (b) | uz potporu Europske agencije za lijekove, do 2019. uspostavi europski informacijski portal o cijepljenju u svrhu objave objektivnih, transparentnih i ažuriranih dokaza o cijepljenju i cjepivima na internetu, njihovim prednostima i sigurnosti te postupku farmakovigilancije; |
| --- | --- |

(b)

uz potporu Europske agencije za lijekove, do 2019. uspostavi europski informacijski portal o cijepljenju u svrhu objave objektivnih, transparentnih i ažuriranih dokaza o cijepljenju i cjepivima na internetu, njihovim prednostima i sigurnosti te postupku farmakovigilancije;

| (c) | u skladu s Komunikacijom Komisije o rješavanju problema dezinformiranja na internetu, suprotstavi se dezinformacijama koje se na internetu objavljuju o cjepivima te razvila informacijske alate utemeljene na dokazima i smjernice u svrhu potpore državama članicama kao odgovor na nepovjerenje prema cijepljenju; |
| --- | --- |

(c)

u skladu s Komunikacijom Komisije o rješavanju problema dezinformiranja na internetu, suprotstavi se dezinformacijama koje se na internetu objavljuju o cjepivima te razvila informacijske alate utemeljene na dokazima i smjernice u svrhu potpore državama članicama kao odgovor na nepovjerenje prema cijepljenju;

| 10. | uz potporu Europske agencije za lijekove i u suradnji s ECDC-om, na razini EU-a stalno prati prednosti i rizike cjepiva i cijepljenja, među ostalim s pomoću studija o praćenju nakon stavljanja u promet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | radi na izradi metodologija i jačanju kapaciteta za procjenu relativne učinkovitosti cjepiva i programa cijepljenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ojača učinkovitost primjene pravila Unije o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem biološkim agensima na radu utvrđenih Direktivom 2000/54/EZ i Direktivom Vijeća 2010/32/EU, uzimajući pritom u obzir nacionalne nadležnosti, posebice podupiranjem trajnog obrazovanja zdravstvenih radnika, praćenjem njihova statusa u vezi s imunizacijom i, prema potrebi, aktivnim nuđenjem cijepljenja kako bi se osigurale odgovarajuće razine sigurnosti pacijenata i zdravstvenih radnika; |
| --- | --- |

12.

| 13. | osigura dokaze i podatke, među ostalim s pomoću Europske školske mreže, kako bi pružila potporu nastojanjima država članica da u svojim nacionalnim medicinskim kurikulumima i poslijediplomskom obrazovanju poboljšaju aspekte povezane s vakcinologijom i imunizacijom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | radi na jačanju opskrbe cjepivima i ublažavanju rizika od nestašica:






  (a) | razmatranjem razvoja virtualnog europskog skladišta podataka o potrebama i, ako je primjenjivo, raspoloživim zalihama cjepiva kako bi se olakšala dobrovoljna razmjena informacija o raspoloživim zalihama, mogućim viškovima i globalnim nestašicama osnovnih cjepiva; |
| --- | --- | --- |

14.

(a)

razmatranjem razvoja virtualnog europskog skladišta podataka o potrebama i, ako je primjenjivo, raspoloživim zalihama cjepiva kako bi se olakšala dobrovoljna razmjena informacija o raspoloživim zalihama, mogućim viškovima i globalnim nestašicama osnovnih cjepiva;

| (b) | razmatranjem razvoja koncepta za mehanizam razmjene zaliha cjepiva među državama članicama u slučaju izbijanja epidemije, čime bi se poboljšala povezanost ponude cjepiva i potražnje za njima; |
| --- | --- |

(b)

razmatranjem razvoja koncepta za mehanizam razmjene zaliha cjepiva među državama članicama u slučaju izbijanja epidemije, čime bi se poboljšala povezanost ponude cjepiva i potražnje za njima;

| (c) | ispitivanjem izvedivosti stvaranja fizičkih zaliha i pokretanjem dijaloga s proizvođačima cjepiva o mehanizmu za olakšavanje stvaranja zaliha i povećanje dostupnosti cjepiva u slučaju izbijanja epidemija, pri čemu se uzimaju u obzir globalne nestašice osnovnih cjepiva; |
| --- | --- |

(c)

ispitivanjem izvedivosti stvaranja fizičkih zaliha i pokretanjem dijaloga s proizvođačima cjepiva o mehanizmu za olakšavanje stvaranja zaliha i povećanje dostupnosti cjepiva u slučaju izbijanja epidemija, pri čemu se uzimaju u obzir globalne nestašice osnovnih cjepiva;

| (d) | razmatranjem u suradnji s dionicima, a posebno industrijom za proizvodnju cjepiva koja ima ključnu ulogu u ostvarivanju tih ciljeva, mogućnosti povećanja proizvodnih kapaciteta EU-a čime bi se osigurao kontinuitet opskrbe i raznolikost dobavljača; |
| --- | --- |

(d)

razmatranjem u suradnji s dionicima, a posebno industrijom za proizvodnju cjepiva koja ima ključnu ulogu u ostvarivanju tih ciljeva, mogućnosti povećanja proizvodnih kapaciteta EU-a čime bi se osigurao kontinuitet opskrbe i raznolikost dobavljača;

| (e) | istraživanjem mogućnosti zajedničke nabave cjepiva ili antitoksina koje treba upotrebljavati u slučaju pandemija, neočekivanih izbijanja epidemija te u slučajevima slabe potražnje za cjepivima (mali broj slučajeva ili vrlo specifične skupine stanovništva koje treba cijepiti); |
| --- | --- |

(e)

istraživanjem mogućnosti zajedničke nabave cjepiva ili antitoksina koje treba upotrebljavati u slučaju pandemija, neočekivanih izbijanja epidemija te u slučajevima slabe potražnje za cjepivima (mali broj slučajeva ili vrlo specifične skupine stanovništva koje treba cijepiti);

| (f) | pružanjem potpore europskoj mreži službenih laboratorija za kontrolu lijekova i njezinu radu na osiguravanju visoke kvalitete cjepiva koji se stavljaju na tržište EU-a; |
| --- | --- |

(f)

pružanjem potpore europskoj mreži službenih laboratorija za kontrolu lijekova i njezinu radu na osiguravanju visoke kvalitete cjepiva koji se stavljaju na tržište EU-a;

| (g) | praćenjem usklađenosti s obvezom stalne opskrbe lijekovima nametnutom nositeljima odobrenja za stavljanje u promet (članak 81. Direktive 2001/83/EZ) i istraživanjem načina za poboljšanje usklađenosti s tom obvezom; |
| --- | --- |

(g)

praćenjem usklađenosti s obvezom stalne opskrbe lijekovima nametnutom nositeljima odobrenja za stavljanje u promet (članak 81. Direktive 2001/83/EZ) i istraživanjem načina za poboljšanje usklađenosti s tom obvezom;

| (h) | u suradnji s Europskom agencijom za lijekove, razmatranjem olakšavanja rane uspostave dijaloga s istraživačima, nacionalnim oblikovateljima politika i regulatornim tijelima radi pružanja potpore odobrenju inovativnih cjepiva, među ostalim protiv zdravstvenih prijetnji u nastajanju; |
| --- | --- |

(h)

u suradnji s Europskom agencijom za lijekove, razmatranjem olakšavanja rane uspostave dijaloga s istraživačima, nacionalnim oblikovateljima politika i regulatornim tijelima radi pružanja potpore odobrenju inovativnih cjepiva, među ostalim protiv zdravstvenih prijetnji u nastajanju;

| 15. | poboljša učinkovitost i djelotvornost financiranja istraživanja i razvoja cjepiva na nacionalnoj razini i razini EU-a u cilju:






  (a) | jačanja postojećih partnerstava i istraživačkih infrastruktura, među ostalim za klinička ispitivanja, kao i uspostave novih takvih partnerstava i infrastruktura; |
| --- | --- | --- |

15.

(a)

jačanja postojećih partnerstava i istraživačkih infrastruktura, među ostalim za klinička ispitivanja, kao i uspostave novih takvih partnerstava i infrastruktura;

| (b) | postizanja konsenzusa o nezadovoljenim potrebama stanovništva i dogovorenim prioritetima u pogledu cjepiva, a koji može poslužiti kao izvor informacija za buduće programe financiranja istraživanja cjepiva na nacionalnoj razini i razini EU-a, među ostalim iskorištavanjem prednosti Koalicije za inovacije u području pripravnosti za epidemiju (CEPI) i Globalne istraživačke suradnje za pripravnost na zarazne bolesti (GloPID-R); |
| --- | --- |

(b)

postizanja konsenzusa o nezadovoljenim potrebama stanovništva i dogovorenim prioritetima u pogledu cjepiva, a koji može poslužiti kao izvor informacija za buduće programe financiranja istraživanja cjepiva na nacionalnoj razini i razini EU-a, među ostalim iskorištavanjem prednosti Koalicije za inovacije u području pripravnosti za epidemiju (CEPI) i Globalne istraživačke suradnje za pripravnost na zarazne bolesti (GloPID-R);

| (c) | razmatranja ulaganja u istraživanja biheviorističkih i društvenih znanosti o odrednicama nepovjerenja prema cijepljenju među različitim podskupinama stanovništva i zdravstvenim radnicima. |
| --- | --- |

(c)

razmatranja ulaganja u istraživanja biheviorističkih i društvenih znanosti o odrednicama nepovjerenja prema cijepljenju među različitim podskupinama stanovništva i zdravstvenim radnicima.

POZDRAVLJA NAMJERU KOMISIJE DA:

| 16. | razmotri problem nedostatne procijepljenosti zbog prekograničnog kretanja ljudi unutar EU-a te ispita mogućnosti za rješavanje tog problema, među ostalim proučavanjem izvedivosti izrade zajedničke iskaznice/putovnice cijepljenja za građane EU-a (kojom bi se u obzir uzeli potencijalno različiti nacionalni rasporedi cijepljenja te) koja bi bila kompatibilna s elektroničkim informacijskim sustavima o imunizaciji i priznata za prekograničnu upotrebu, pri čemu bi se izbjeglo udvostručavanje rada na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nastoji redovito podnositi izvješća o stanju povjerenja u cjepiva u EU-u, primjerice u okviru procesa posvećenog zdravstvenom stanju u EU-u a radi praćenja stavova o cijepljenju, te da, na temelju tih izvješća te uzimajući u obzir s time povezan rad WHO-a, predstavi smjernice za potporu državama članicama u suzbijanju nepovjerenja prema cijepljenju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sazove Koaliciju za cijepljenje koja bi okupila europske udruge zdravstvenih radnika i relevantne studentske udruge u tom području u cilju obvezivanja na pružanje točnih informacija javnosti, borbu protiv mitova i razmjenu najboljih praksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | unaprijedi učinak Europskog tjedna imunizacije koji se obilježava svake godine organiziranjem inicijative za podizanje javne svijesti u EU-u i pružanjem potpore aktivnostima država članica; |
| --- | --- |

19.

| 20. | identificira prepreke pristupu cijepljenju i pruži potporu intervencijama za povećanje pristupa cijepljenju skupina u nepovoljnom položaju i socijalno isključenih skupina, među ostalim promicanjem posrednika u području zdravstva i mreža lokalnih zajednica, u skladu s nacionalnim preporukama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izradi smjernice za prevladavanje pravnih i tehničkih prepreka interoperabilnosti nacionalnih informacijskih sustava o imunizaciji, uzimajući pritom u obzir pravila o zaštiti osobnih podataka kako su navedena u Komunikaciji Komisije o omogućivanju digitalne transformacije na jedinstvenom digitalnom tržištu u području zdravstva i skrbi: osnaživanju građana i stvaranju zdravijeg društva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nastavi podupirati istraživanja i inovacije putem okvirnih programa EU-a za istraživanja i inovacije u cilju razvoja novih sigurnih i učinkovitih cjepiva i optimizacije postojećih cjepiva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ojača postojeća partnerstva i suradnju s međunarodnim akterima i inicijativama poput Svjetske zdravstvene organizacije i njezine strateške savjetodavne skupine stručnjaka za imunizaciju (SAGE), europske tehničke savjetodavne skupine stručnjaka za imunizaciju (ETAGE), globalne inicijative za zdravstvenu sigurnost i globalne agende za zdravstvenu sigurnost, Unicef-a te inicijativa za financiranje i istraživanja kao što su Gavi, CEPI, GloPID-R i JPIAMR (Inicijativa za zajedničko planiranje u pogledu otpornosti na antimikrobna sredstva); |
| --- | --- |

23.

| 24. | redovito izvješćuje o napretku u provedbi ove Preporuke na temelju pokazatelja dogovorenih s državama članicama, kao i informacija iz ostalih relevantnih izvora. |
| --- | --- |

24.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. prosinca 2018.

Za Vijeće

Predsjednica

B. HARTINGER-KLEIN

---

(1)  Zaključci Vijeća o cijepljenju kao učinkovitom alatu u području javnog zdravlja (2014/C 438/04) (SL C 438, 6.12.2014., str. 3.).

1

(2)  Zaključci Vijeća o imunizaciji djece: uspjeh, izazovi i perspektive imunizacije djece u Europi (SL C 202, 8.7.2011., str. 4.)

2

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o preispitivanju provedbe Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta na sredini provedbenog razdoblja – Povezano jedinstveno digitalno tržište za sve, COM/2017/0228.

3

(4)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Akcijskom planu za e-zdravstvo 2012. – 2020., COM/2012/736.

4

(5)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o omogućivanju digitalne transformacije zdravstva i skrbi na jedinstvenom digitalnom tržištu, kojom se građani osnažuju i gradi se zdravije društvo, COM(2018) 233.

5

(6)  Direktiva 2000/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem biološkim agensima na radu (SL L 262, 17.10.2000., str. 21.).

6

(7)  Direktiva Vijeća 2010/32/EU od 10. svibnja 2010. o provođenju Okvirnog sporazuma o sprečavanju ozljeda oštrim predmetima u bolničkom sektoru i zdravstvu koji su sklopili HOSPEEM i EPSU (SL L 134, 1.6.2010., str. 66.).

7

(8)  Odluka 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (SL L 293, 5.11.2013., str. 1.).

8

(9)  Zaključci Vijeća o zajedničkim vrijednostima i načelima u zdravstvenim sustavima Europske unije (SL C 146, 22.6.2006., str. 1.).

9

(10)  Uredba (EZ) br. 851/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (SL L 142, 30.4.2004., str. 1.).

10

(11)  Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).

11

(12)  Uredba 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o utvrđivanju postupaka odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove (SL L 136, 30.4.2004., str. 1.).

12

(13)  Komunikacija Komisije o akcijskom planu „Jedno zdravlje” za pružanje potpore državama članicama u borbi protiv antimikrobne otpornosti COM(2017)339.

13

(14)  Rezolucija Europskog parlamenta o neodlučnosti u vezi s cijepljenjem i smanjenju stopa cijepljenja u Europi (još nije objavljeno u SL-u).

14

(15)  Komunikaciju Komisije o suzbijanju dezinformacija na internetu: europski pristup, COM(2018)236.

15

(16)  Rezolucija 70/1 od 25. rujna 2015. Opće skupštine Ujedinjenih naroda: „Preobrazba našeg svijeta: agenda za održivi razvoj do 2030.”.

16

(17)  Zajednička izjava Vijeća i predstavnika vlada država članica koji se sastaju u Vijeću, Europskog parlamenta i Komisije: Novi europski konsenzus o razvoju „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (SL C 210, 30.6.2017., str. 1.).

17

(18)  Uredba (EU) br. 282/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi trećeg Programa djelovanja Unije u području zdravlja (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1350/2007/EZ (SL L 86, 21.3.2014., str. 1.).

18

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/8

---

ODLUKA PREDSJEDNIŠTVA EUROPSKOG PARLAMENTA

od 10. prosinca 2018.

o izmjeni Provedbenih mjera Statuta zastupnika u Europskom parlamentu

(2018/C 466/02)

PREDSJEDNIŠTVO EUROPSKOG PARLAMENTA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 223. stavak 2.,

uzimajući u obzir Statut zastupnika u Europskom parlamentu (1),

uzimajući u obzir članak 25. Poslovnika Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 69. stavkom 1. Provedbenih mjera Statuta zastupnika u Europskom parlamentu (2) (dalje u tekstu „Provedbene mjere”) iznos putnih troškova koji se nadoknađuju, dnevnica i naknade za opće troškove Predsjedništvo može godišnje indeksirati najviše do stope koja je jednaka stopi godišnje inflacije u Europskoj uniji za listopad prethodne godine i koju je objavio Eurostat. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 69. stavkom 1. Provedbenih mjera Statuta zastupnika u Europskom parlamentu (2) (dalje u tekstu „Provedbene mjere”) iznos putnih troškova koji se nadoknađuju, dnevnica i naknade za opće troškove Predsjedništvo može godišnje indeksirati najviše do stope koja je jednaka stopi godišnje inflacije u Europskoj uniji za listopad prethodne godine i koju je objavio Eurostat.

| (2) | Eurostat je 16. studenoga 2017. objavio da stopa inflacije u Europskoj uniji za razdoblje od listopada 2017. do listopada 2018. iznosi 2,2 %. Novi iznosi koji proizlaze iz prilagodbe potrebne kako bi se uzela u obzir ta stopa inflacije trebali bi se primjenjivati od 1. siječnja 2019. te bi u skladu s tim trebalo izmijeniti Provedbene mjere. |
| --- | --- |

(2)

Eurostat je 16. studenoga 2017. objavio da stopa inflacije u Europskoj uniji za razdoblje od listopada 2017. do listopada 2018. iznosi 2,2 %. Novi iznosi koji proizlaze iz prilagodbe potrebne kako bi se uzela u obzir ta stopa inflacije trebali bi se primjenjivati od 1. siječnja 2019. te bi u skladu s tim trebalo izmijeniti Provedbene mjere.

| (3) | U skladu s člankom 69. stavkom 2. Provedbenih mjera maksimalan iznos za pokrivanje troškova parlamentarne pomoći iz članka 33. stavka 4. Provedbenih mjera koji se isplaćuje za osobne suradnike indeksira se godišnje, ako je to potrebno, na temelju podataka definiranih u skladu s člankom 65. Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije donesenog Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (3). |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 69. stavkom 2. Provedbenih mjera maksimalan iznos za pokrivanje troškova parlamentarne pomoći iz članka 33. stavka 4. Provedbenih mjera koji se isplaćuje za osobne suradnike indeksira se godišnje, ako je to potrebno, na temelju podataka definiranih u skladu s člankom 65. Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije donesenog Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (3).

| (4) | Komisija je u skladu s tim odredila stopu prilagodbe za 2018. u visini od 1,7 %. Shodno tome, maksimalan mjesečni iznos za pokrivanje troškova parlamentarne pomoći trebalo bi povećati na 24 943 EUR s učinkom od 1. srpnja 2018. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je u skladu s tim odredila stopu prilagodbe za 2018. u visini od 1,7 %. Shodno tome, maksimalan mjesečni iznos za pokrivanje troškova parlamentarne pomoći trebalo bi povećati na 24 943 EUR s učinkom od 1. srpnja 2018.

| (5) | Na temelju financijskih izvještaja dodatnog (dobrovoljnog) mirovinskog fonda, potrebno je poduzeti niz gospodarski neizbježnih mjera kako bi se poboljšala održivost dodatnog (dobrovoljnog) mirovinskog fonda, čime bi se riješio sve veći problem likvidnosti i smanjenja aktuarskog deficita te negativnih posljedica za europske porezne obveznike. |
| --- | --- |

(5)

Na temelju financijskih izvještaja dodatnog (dobrovoljnog) mirovinskog fonda, potrebno je poduzeti niz gospodarski neizbježnih mjera kako bi se poboljšala održivost dodatnog (dobrovoljnog) mirovinskog fonda, čime bi se riješio sve veći problem likvidnosti i smanjenja aktuarskog deficita te negativnih posljedica za europske porezne obveznike.

| (6) | U tu svrhu i s ciljem poštovanja stečenih prava korisnika koji već primaju mirovinu, modaliteti dodatnih mirovina, za korisnike koji do 1. siječnja 2019. ne ispunjavaju sve uvjete za primanje mirovine, trebali bi biti izmijenjeni kako slijedi: dob za umirovljenje za korisnike dodatnog (dobrovoljnog) mirovinskog sustava trebala bi biti povećana s trenutačne dobi od 63 godine na 65 godina te bi trebalo uvesti pristojbu od 5 % za sve isplate mirovina za mirovine utvrđene nakon 1. siječnja 2019. Te su mjere najblaže moguće mjere za dotične osobe. |
| --- | --- |

(6)

U tu svrhu i s ciljem poštovanja stečenih prava korisnika koji već primaju mirovinu, modaliteti dodatnih mirovina, za korisnike koji do 1. siječnja 2019. ne ispunjavaju sve uvjete za primanje mirovine, trebali bi biti izmijenjeni kako slijedi: dob za umirovljenje za korisnike dodatnog (dobrovoljnog) mirovinskog sustava trebala bi biti povećana s trenutačne dobi od 63 godine na 65 godina te bi trebalo uvesti pristojbu od 5 % za sve isplate mirovina za mirovine utvrđene nakon 1. siječnja 2019. Te su mjere najblaže moguće mjere za dotične osobe.

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Provedbene mjere mijenjaju se kako slijedi:

| (1) | U članku 15. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | u slučaju putovanja autom, uz povrat za najviše 1 000 km po odlaznom ili dolaznom putovanju: 0,53 EUR/km i uz to trošak trajekta ili sličnog potrebnog prijevoza.”; |
| --- | --- | --- |

(1)

U članku 15. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

u slučaju putovanja autom, uz povrat za najviše 1 000 km po odlaznom ili dolaznom putovanju: 0,53 EUR/km i uz to trošak trajekta ili sličnog potrebnog prijevoza.”;

| (2) | u članku 20. stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | za dio puta od 0 do 50 km: 23,63 EUR;”; |
| --- | --- | --- |

(2)

u članku 20. stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

za dio puta od 0 do 50 km: 23,63 EUR;”;

| (3) | članak 22. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Maksimalna godišnja svota koja se može nadoknaditi za putne troškove nastale u slučajevima iz članka 10. stavka 1. točke (b) iznosi 4 454 EUR.”; |
| --- | --- | --- |

(3)

članak 22. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Maksimalna godišnja svota koja se može nadoknaditi za putne troškove nastale u slučajevima iz članka 10. stavka 1. točke (b) iznosi 4 454 EUR.”;

| (b) | prvi podstavak stavka 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Maksimalna godišnja svota koja se može nadoknaditi za putne troškove nastale u slučajevima kad predsjednici odbora ili pododbora putuju na konferencije ili događaje koji se bave pitanjima od europskog interesa koja spadaju u djelokrug njihovog odbora ili pododbora i imaju parlamentarnu dimenziju iznosi 4 454 EUR. Za sudjelovanje u takvim događajima potrebno je prethodno dopuštenje predsjednika Parlamenta izdano nakon potvrde da su dostupna sredstva u okviru navedenog maksimalnog iznosa.”; |
| --- | --- |

(b)

prvi podstavak stavka 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Maksimalna godišnja svota koja se može nadoknaditi za putne troškove nastale u slučajevima kad predsjednici odbora ili pododbora putuju na konferencije ili događaje koji se bave pitanjima od europskog interesa koja spadaju u djelokrug njihovog odbora ili pododbora i imaju parlamentarnu dimenziju iznosi 4 454 EUR. Za sudjelovanje u takvim događajima potrebno je prethodno dopuštenje predsjednika Parlamenta izdano nakon potvrde da su dostupna sredstva u okviru navedenog maksimalnog iznosa.”;

| (4) | u članku 24. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Ako se službena aktivnost odvija na području Unije, zastupnik prima paušalnu naknadu u iznosu od 320 EUR.”; |
| --- | --- |

(4)

u članku 24. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Ako se službena aktivnost odvija na području Unije, zastupnik prima paušalnu naknadu u iznosu od 320 EUR.”;

| (5) | u članku 26. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Mjesečni iznos naknade iz članka 25. iznosi 4 513 EUR.”; |
| --- | --- |

(5)

u članku 26. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Mjesečni iznos naknade iz članka 25. iznosi 4 513 EUR.”;

| (6) | u članku 33. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Maksimalan mjesečni iznos koji se isplaćuje za osobne suradnike iz članka 34. jest 24 943 EUR.”; |
| --- | --- |

(6)

u članku 33. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Maksimalan mjesečni iznos koji se isplaćuje za osobne suradnike iz članka 34. jest 24 943 EUR.”;

| (7) | Članak 76. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Dodatna mirovina za bivše članove ili druge korisnike u skladu s člancima 1., 3. i 4. Priloga VII. Pravilnika PEAM koja je naplativa prije 1. siječnja 2019. nastavlja se isplaćivati u skladu s tim Prilogom, zaključno sa 31. prosincem 2018.”; |
| --- | --- | --- |

(7)

Članak 76. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Dodatna mirovina za bivše članove ili druge korisnike u skladu s člancima 1., 3. i 4. Priloga VII. Pravilnika PEAM koja je naplativa prije 1. siječnja 2019. nastavlja se isplaćivati u skladu s tim Prilogom, zaključno sa 31. prosincem 2018.”;

| (b) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Svaka dodatna mirovina koja 1. siječnja 2019. još nije naplativa, određuje se i isplaćuje u skladu s člancima 1. i 2. Priloga VII. Pravilniku PEAM u skladu sa sljedećim uvjetima i odstupanjima:






  (a) | mirovina je naplativa od prvog dana u mjesecu nakon mjeseca u kojem je zastupnik napunio 65 godina; |
| --- | --- | --- |

(b)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Svaka dodatna mirovina koja 1. siječnja 2019. još nije naplativa, određuje se i isplaćuje u skladu s člancima 1. i 2. Priloga VII. Pravilniku PEAM u skladu sa sljedećim uvjetima i odstupanjima:

(a)

mirovina je naplativa od prvog dana u mjesecu nakon mjeseca u kojem je zastupnik napunio 65 godina;

| (b) | mirovna podliježe posebnoj pristojbi od 5 % nominalnog iznosa mirovine. Pristojba se isplaćuje izravno dodatnom (dobrovoljnom) mirovinskom fondu.”; |
| --- | --- |

(b)

mirovna podliježe posebnoj pristojbi od 5 % nominalnog iznosa mirovine. Pristojba se isplaćuje izravno dodatnom (dobrovoljnom) mirovinskom fondu.”;

| (c) | umeće se sljedeći stavak:

  „2.a   Dodatna (dobrovoljna) mirovina za druge korisnike u skladu s člancima 3. i 4. Priloga VII. Pravilniku PEAM, koji 1. siječnja 2019. još nije postao naplativ, podliježe posebnoj pristojbi od 5 % nominalnog iznosa mirovine. Pristojba se isplaćuje izravno dodatnom (dobrovoljnom) mirovinskom fondu.” |
| --- | --- |

(c)

umeće se sljedeći stavak:

„2.a   Dodatna (dobrovoljna) mirovina za druge korisnike u skladu s člancima 3. i 4. Priloga VII. Pravilniku PEAM, koji 1. siječnja 2019. još nije postao naplativ, podliježe posebnoj pristojbi od 5 % nominalnog iznosa mirovine. Pristojba se isplaćuje izravno dodatnom (dobrovoljnom) mirovinskom fondu.”

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova se Odluka primjenjuje od 1. siječnja 2019., osim članka 1. stavka 6., koji se primjenjuje od 1. srpnja 2018. godine.

---

(1)  Odluka 2005/684/EZ, Euratom Europskog parlamenta od 28. rujna 2005. o donošenju Statuta članova Europskog parlamenta (SL L 262, 7.10.2005., str. 1.).

1

(2)  Odluka Predsjedništva Europskog parlamenta od 19. svibnja i 9. srpnja 2008. o Provedbenim mjerama Statuta zastupnika u Europskom parlamentu (SL C 159, 13.7.2009., str. 1.)

2

(3)  SL L 56, 4.3.1968., str. 1.

3

---

Europska komisija

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/11

---

Tečajna lista eura (1)

27. prosinca 2018.

(2018/C 466/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1377 |
| JPY | japanski jen | 126,14 |
| DKK | danska kruna | 7,4672 |
| GBP | funta sterlinga | 0,90073 |
| SEK | švedska kruna | 10,2725 |
| CHF | švicarski franak | 1,1279 |
| ISK | islandska kruna | 133,00 |
| NOK | norveška kruna | 9,9698 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,858 |
| HUF | mađarska forinta | 321,56 |
| PLN | poljski zlot | 4,2945 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,6536 |
| TRY | turska lira | 6,0067 |
| AUD | australski dolar | 1,6161 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5500 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,9109 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6964 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5617 |
| KRW | južnokorejski von | 1 276,84 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,5208 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8109 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4125 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 608,20 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7419 |
| PHP | filipinski pezo | 59,991 |
| RUB | ruski rubalj | 78,8767 |
| THB | tajlandski baht | 37,026 |
| BRL | brazilski real | 4,4786 |
| MXN | meksički pezo | 22,6283 |
| INR | indijska rupija | 79,9445 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1377

JPY

japanski jen

126,14

DKK

danska kruna

7,4672

GBP

funta sterlinga

0,90073

SEK

švedska kruna

10,2725

CHF

švicarski franak

1,1279

ISK

islandska kruna

133,00

NOK

norveška kruna

9,9698

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,858

HUF

mađarska forinta

321,56

PLN

poljski zlot

4,2945

RON

rumunjski novi leu

4,6536

TRY

turska lira

6,0067

AUD

australski dolar

1,6161

CAD

kanadski dolar

1,5500

HKD

hongkonški dolar

8,9109

NZD

novozelandski dolar

1,6964

SGD

singapurski dolar

1,5617

KRW

južnokorejski von

1 276,84

ZAR

južnoafrički rand

16,5208

CNY

kineski renminbi-juan

7,8109

HRK

hrvatska kuna

7,4125

IDR

indonezijska rupija

16 608,20

MYR

malezijski ringit

4,7419

PHP

filipinski pezo

59,991

RUB

ruski rubalj

78,8767

THB

tajlandski baht

37,026

BRL

brazilski real

4,4786

MXN

meksički pezo

22,6283

INR

indijska rupija

79,9445

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/12

---

Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije

(2018/C 466/04)

U skladu s člankom 9. stavkom 1. točkom (a) Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (1) Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije (2) mijenjaju se kako slijedi:

Na stranici 380 tekst
  „9406 00 Montažne zgrade”
  zamjenjuje se sljedećim tekstom:

| „9406 | Montažne zgrade

  Ovaj tarifni broj uključuje plastenike i staklenike, koji se sastoje od konstrukcijskih elemenata (obično čelične ili aluminijske cijevi), zidova i krova (obično od plastike ili stakla), koji su namijenjeni upotrebi u hortikulturi i omogućuju biljkama da rastu pod pokrovom. Predviđeni su za dugoročnu upotrebu na otvorenom, stabilne su konstrukcije i vodootporni. Moraju biti dovoljno veliki da osoba u njih može ući. Usto mogu biti konstruirani za naknadno opremanje opremom koja nudi dodatne mogućnosti kao što su grijanje ili klimatizacija.
  Međutim, staklenici i plastenici koji se upotrebljavaju u hortikulturi, ali nemaju obilježja montažne zgrade (npr. nisu stabilne konstrukcije, namijenjeni su kratkoročnoj upotrebi i lako ih je rastaviti i premjestiti), razvrstavaju se prema materijalu od kojeg su izrađeni njihovi konstrukcijski elementi (obično čelične ili aluminijske cijevi) koji proizvodu daju bitnu značajku u smislu općeg pravila 3. (b).
  Primjer proizvoda iz tarifnog broja 9406:

  Slika 1.

  Slika 2.
  Primjer proizvoda koji se razvrstava prema materijalu od kojeg su izrađeni njegovi konstrukcijski elementi (cijevi):

  Slika 3.

  Slika 4

  Slika 5.” |
| --- | --- |

„9406

Montažne zgrade

Ovaj tarifni broj uključuje plastenike i staklenike, koji se sastoje od konstrukcijskih elemenata (obično čelične ili aluminijske cijevi), zidova i krova (obično od plastike ili stakla), koji su namijenjeni upotrebi u hortikulturi i omogućuju biljkama da rastu pod pokrovom. Predviđeni su za dugoročnu upotrebu na otvorenom, stabilne su konstrukcije i vodootporni. Moraju biti dovoljno veliki da osoba u njih može ući. Usto mogu biti konstruirani za naknadno opremanje opremom koja nudi dodatne mogućnosti kao što su grijanje ili klimatizacija.

Međutim, staklenici i plastenici koji se upotrebljavaju u hortikulturi, ali nemaju obilježja montažne zgrade (npr. nisu stabilne konstrukcije, namijenjeni su kratkoročnoj upotrebi i lako ih je rastaviti i premjestiti), razvrstavaju se prema materijalu od kojeg su izrađeni njihovi konstrukcijski elementi (obično čelične ili aluminijske cijevi) koji proizvodu daju bitnu značajku u smislu općeg pravila 3. (b).

Primjer proizvoda iz tarifnog broja 9406:

Slika 1.

Slika 2.

Primjer proizvoda koji se razvrstava prema materijalu od kojeg su izrađeni njegovi konstrukcijski elementi (cijevi):

Slika 3.

Slika 4

Slika 5.”

---

(1)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

1

(2)  SL C 76, 4.3.2015., str. 1.

2

---

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/14

---

Obavijest Komisije o aktualnim stopama za povrat državnih potpora te referentnim kamatnim/diskontnim stopama za 28 država članica koje se primjenjuju od 1. siječnja 2019.

(Objavljeno u skladu s člankom 10. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.))

(2018/C 466/05)

Osnovne stope obračunavaju se u skladu s Priopćenjem Komisije o reviziji metode za određivanje referentnih i diskontnih stopa (SL C 14, 19.1.2008., str. 6.). Ovisno o korištenju referentne stope, moraju se dodati odgovarajuće marže, kao što je definirano u navedenom Priopćenju. Za diskontnu stopu to znači da mora biti dodana marža od 100 baznih bodova. Uredba Komisije (EZ) br. 271/2008 od 30. siječnja 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 794/2004 predviđa da, ako nije drugačije predviđeno određenom odlukom, povratna stopa izračunavat će se također tako da se dodaje 100 baznih bodova na osnovnu stopu.

Izmijenjene stope navedene su u potamnjenom tekstu.

Prethodna tablica objavljena u SL C 412, 14.11.2018., str. 4.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2019. | ... | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,02 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,31 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.1.2019.

...

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,02

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,31

-0,16

-0,16

1,09

---

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/15

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2018/C 466/06)

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Belgija

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009. (2), državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja
  : Belgija

Prigoda
  : 450. godišnjica smrti Pietera Bruegela Starijeg

Opis motiva
  : U središnjem dijelu kovanice prikazan je portret slavnog belgijskog umjetnika Pietera Bruegela Starijeg zajedno s platnom na stalku. Iznad platna nalaze se ime P. Bruegel, godina 1569. uz koju je križić koji upućuje na to da se radi o godini smrti te godina 2019. kao godina izdavanja kovanice.

Budući da će kovanice izraditi Nizozemska kraljevska kovnica, na lijevoj se strani, uz oznaku zemlje BE i grb općine Herzele, koji označava direktora belgijske kovnice, nalazi Hermesov štap, koji označava kovnicu u Utrechtu. Inicijali LL koji se odnose na autora motiva kovanice Luca Luycxa nalaze se na desnoj strani. Naposljetku, uzduž ruba središnjeg dijela male su točke koje oblikuju kružnicu.

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Naklada
  : 155 000 kovanica

Datum izdavanja
  : siječanj 2019.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomska i financijska pitanja od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/16

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2018/C 466/07)

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Belgija

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009. (2), državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja
  : Belgija

Prigoda
  : 25. obljetnica Europskog monetarnog instituta (EMI)

Opis motiva
  : U središnjem dijelu kovanice na desnoj je strani prikazan portret Alexandrea Lamfalussyja, prvog predsjednika EMI-ja, ispod kojeg se nalazi njegovo ime. Na lijevoj je strani u središtu pokrata EMI i iznad nje godina 1994., koja se odnosi na datum osnivanja Instituta i imenovanje Lamfalussyja prvim predsjednikom. Ispod pokrate „EMI” prikazano je nekoliko kovanica koje padaju jedna na drugu te, odozgo prema dolje, nose oznake €, „ECU” i „BEF”. S obzirom na to da je zemlja izdavanja Belgija, odabrana je pokrata nekadašnje belgijske nacionalne valute, belgijskih franaka („BEF”). Motiv simbolizira prijelaz s nacionalnih valuta na jedinstvenu europsku valutu, euro, jer je glavni cilj EMI-ja bio osnovati Europski sustav središnjih banaka, uključujući Europsku središnju banku i novu valutu. Na gornjem lijevom dijelu kovanice nalazi se natpis „European Monetary Institute” (Europski monetarni institut).

Budući da će kovanice izraditi Nizozemska kraljevska kovnica, na lijevoj se strani, uz grb općine Herzele, koji označava direktora belgijske kovnice, nalazi Hermesov štap, koji označava kovnicu u Utrechtu. Oznaka zemlje BE i godina 2019. nalaze se u donjem dijelu kovanice. Inicijali LL koji se odnose na autora motiva kovanice Luca Luycxa ispisani su na desnoj strani.

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Naklada
  : 155 000 kovanica

Datum izdavanja
  : siječanj 2019.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomska i financijska pitanja od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/17

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2018/C 466/08)

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Njemačka

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009. (2), državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja
  : Njemačka

Prigoda
  : sedamdeseta obljetnica osnivanja Bundesrata

Opis motiva
  : Na kovanici je vrlo detaljan i fino izrađen prikaz zgrade Bundesrata. U gornjoj polovici središnjeg dijela kovanice nalaze se oznaka kovnice („A”, „D”, „F”, „G” ili „J”), inicijali autora motiva te godina „2019”. Na donjoj polovici središnjeg dijela kovanice otisnut je natpis „BUNDESRAT” i oznaka zemlje izdavanja „D” (Njemačka).

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Očekivana naklada
  : 30 000 000 kovanica

Datum izdavanja
  : siječanj/veljača 2019.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomska i financijska pitanja od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/18

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2018/C 466/09)

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Španjolska

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009. (2), državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja
  : Španjolska

Prigoda
  : Mjesta svjetske kulturne i prirodne baštine pod zaštitom Unesco-a – stari grad Ávila i crkve izvan njegovih zidina

Opis motiva
  : Grad Ávila zadržao je jednostavnost i čistoću srednjovjekovnog stila te je okružen najočuvanijim zidinama u Španjolskoj.

U središnjem dijelu kovanice prikazan je dio avilskih zidina. U gornjem dijelu nalaze se polukružno ispisana riječ „ESPAÑA”, godina izdavanja „2019” i oznaka kovnice.

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Očekivana naklada
  : 1 000 000 kovanica

Datum izdavanja
  : prvo tromjesečje 2019.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomska i financijska pitanja od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/19

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2018/C 466/10)

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Italija

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009. (2), državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja
  : Italija

Prigoda
  : petstota obljetnica smrti Leonarda da Vincija

Opis motiva
  : Na kovanici je prikazan detalj slike „Dama s hermelinom” Leonarda da Vincija (izložena je u muzeju Czartoryski u Krakovu). U lijevom dijelu kovanice nalaze se ime „Leonardo”, inicijali autorice Marie Angele Cassol „MAC” i logotip „RI”, koji označava Talijansku Republiku. U desnom su dijelu kovanice oznaka rimske kovnice „R” te godine „1519-2019”, odnosno godina Leonardove smrti i godina izdavanja kovanice.

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Očekivana naklada
  : 3 000 000 kovanica

Datum izdavanja
  : siječanj 2019.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomska i financijska pitanja od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/20

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2018/C 466/11)

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Luksemburg

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009. (2), državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja
  : Luksemburg

Prigoda
  : stota obljetnica ustoličenja Velike vojvotkinje od Luksemburga Charlotte

Opis motiva
  : Na lijevoj strani kovanice prikazan je lik Njegove Kraljevske Visosti Velikog vojvode od Luksemburga Henrija, a na desnoj strani lik Velike vojvotkinje od Luksemburga Charlotte. U donjem dijelu nalazi se naziv zemlje izdavanja „LUXEMBOURG”, ispod kojeg je godina izdavanja „2019”. U gornjem je dijelu iznad likova polukružno ispisano „Centenaire de l’accession au trône de la Grande-Duchesse Charlotte” (Stota obljetnica ustoličenja Velike vojvotkinje od Luksemburga Charlotte).

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Očekivana naklada
  : 500 000 kovanica

Datum izdavanja
  : siječanj 2019.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomska i financijska pitanja od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/21

---

Informativna obavijest Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Poziv na podnošenje ponuda za obavljanje redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 466/12)

| Država članica | Portugal |
| --- | --- |
| Predmetni zračni putevi | Bragança – Vila Real – Viseu – Cascais – Portimão – Cascais – Viseu – Vila Real – Bragança |
| Razdoblje valjanosti ugovora | 4 godine od početka obavljanja zračnog prijevoza |
| Rok za podnošenje ponuda | 62 dana od datuma objave ovog poziva |
| Adresa na kojoj se mogu dobiti tekst poziva na podnošenje ponuda i sve relevantne informacije i/ili dokumentacija koji se odnose na javni natječaj i izmijenjene obveze pružanja javnih usluga | Svi su dokumenti dostupni na poveznici: http://www.saphety.com
  Za više informacija možete se obratiti na sljedeću adresu:





  Ministério do Planeamento e das Infraestruturas |
| Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas |
| Av. Barbosa do Bocage n.o 5 – 2.o andar |
| 1049-039 Lisboa |
| PORTUGAL |
| E-pošta: gab.infraestruturas@mpi.gov.pt |

Država članica

Portugal

Predmetni zračni putevi

Bragança – Vila Real – Viseu – Cascais – Portimão – Cascais – Viseu – Vila Real – Bragança

Razdoblje valjanosti ugovora

4 godine od početka obavljanja zračnog prijevoza

Rok za podnošenje ponuda

62 dana od datuma objave ovog poziva

Adresa na kojoj se mogu dobiti tekst poziva na podnošenje ponuda i sve relevantne informacije i/ili dokumentacija koji se odnose na javni natječaj i izmijenjene obveze pružanja javnih usluga

Svi su dokumenti dostupni na poveznici: http://www.saphety.com

Za više informacija možete se obratiti na sljedeću adresu:

Ministério do Planeamento e das Infraestruturas

Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas

Av. Barbosa do Bocage n.o 5 – 2.o andar

1049-039 Lisboa

PORTUGAL

E-pošta: gab.infraestruturas@mpi.gov.pt

---

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/22

---

Državni praznici u 2019.

(2018/C 466/13)

| Belgique/België | 1.1, 2.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 11.7, 21.7, 15.8, 27.9, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12, 26.12, 27.12, 30.12, 31.12 |
| --- | --- |
| България | 1.1, 3.3, 4.3, 26.4, 27.4, 28.4, 29.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 23.9, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Česká republika | 1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Danmark | 1.1, 18.4, 19.4, 21.4, 22.4, 17.5, 30.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12 |
| Deutschland | 1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 3.10, 25.12, 26.12 |
| Eesti | 1.1, 24.2, 19.4, 21.4, 1.5, 9.6, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Éire/Ireland | 1.1, 18.3, 22.4, 6.5, 3.6, 5.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| Ελλάδα | 1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| España | 1.1, 19.4, 1.5, 15.8, 12.10, 1.11, 6.12, 25.12 |
| France | 1.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12 |
| Hrvatska | 1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 20.6, 22.6, 25.6, 5.8, 15.8, 8.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Italia | 1.1, 6.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Κύπρος/Kıbrıs | 1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 1.4, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 1.10, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Latvija | 1.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 4.5, 6.5, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| Lietuva | 1.1, 16.2, 11.3, 21.4, 22.4, 1.5, 5.5, 3.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Luxembourg | 1.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Magyarország | 1.1, 15.3, 19.4, 22.4, 1.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Malta | 1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 19.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12 |
| Nederland | 1.1, 21.4, 22.4, 27.4, 30.5, 31.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12, 27.12 |
| Österreich | 1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 20.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Polska | 1.1, 6.1, 21.4, 22.4, 1.5, 3.5, 9.6, 20.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12 |
| Portugal | 1.1, 19.4, 21.4, 25.4, 1.5, 10.6, 20.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12 |
| România | 1.1, 2.1, 24.1, 26.4, 28.4, 29.4, 1.5, 1.6, 16.6, 17.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12 |
| Slovenija | 1.1, 2.1, 8.2, 21.4, 22.4, 27.4, 1.5, 2.5, 9.6, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Slovensko | 1.1, 6.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Suomi/Finland | 1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 9.6, 22.6, 2.11, 6.12, 25.12, 26.12 |
| Sverige | 1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 6.6, 9.6, 22.6, 2.11, 25.12, 26.12 |
| United Kingdom | Wales and England: 1.1, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 26.8, 25.12, 26.12
  Northern Ireland: 1.1, 2.1, 19.4, 6.5, 27.5, 5.8, 30.11, 2.12, 25.12, 26.12
  Scotland: 1.1, 17.3, 18.3, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 12.7, 26.8, 25.12, 26.12 |

Belgique/België

1.1, 2.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 11.7, 21.7, 15.8, 27.9, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12, 26.12, 27.12, 30.12, 31.12

България

1.1, 3.3, 4.3, 26.4, 27.4, 28.4, 29.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 23.9, 24.12, 25.12, 26.12

Česká republika

1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Danmark

1.1, 18.4, 19.4, 21.4, 22.4, 17.5, 30.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12

Deutschland

1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 3.10, 25.12, 26.12

Eesti

1.1, 24.2, 19.4, 21.4, 1.5, 9.6, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12

Éire/Ireland

1.1, 18.3, 22.4, 6.5, 3.6, 5.8, 28.10, 25.12, 26.12

Ελλάδα

1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12

España

1.1, 19.4, 1.5, 15.8, 12.10, 1.11, 6.12, 25.12

France

1.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12

Hrvatska

1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 20.6, 22.6, 25.6, 5.8, 15.8, 8.10, 1.11, 25.12, 26.12

Italia

1.1, 6.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Κύπρος/Kıbrıs

1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 1.4, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 1.10, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12

Latvija

1.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 4.5, 6.5, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

Lietuva

1.1, 16.2, 11.3, 21.4, 22.4, 1.5, 5.5, 3.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12

Luxembourg

1.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

Magyarország

1.1, 15.3, 19.4, 22.4, 1.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12

Malta

1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 19.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12

Nederland

1.1, 21.4, 22.4, 27.4, 30.5, 31.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12, 27.12

Österreich

1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 20.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Polska

1.1, 6.1, 21.4, 22.4, 1.5, 3.5, 9.6, 20.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12

Portugal

1.1, 19.4, 21.4, 25.4, 1.5, 10.6, 20.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12

România

1.1, 2.1, 24.1, 26.4, 28.4, 29.4, 1.5, 1.6, 16.6, 17.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12

Slovenija

1.1, 2.1, 8.2, 21.4, 22.4, 27.4, 1.5, 2.5, 9.6, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12

Slovensko

1.1, 6.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Suomi/Finland

1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 9.6, 22.6, 2.11, 6.12, 25.12, 26.12

Sverige

1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 6.6, 9.6, 22.6, 2.11, 25.12, 26.12

United Kingdom

Wales and England: 1.1, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 26.8, 25.12, 26.12

Northern Ireland: 1.1, 2.1, 19.4, 6.5, 27.5, 5.8, 30.11, 2.12, 25.12, 26.12

Scotland: 1.1, 17.3, 18.3, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 12.7, 26.8, 25.12, 26.12

---

V Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 28.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 466/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 466/24

---

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

(2018/C 466/14)

Europska komisija odobrila je ovaj zahtjev za manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene objavljuje se u Komisijinoj bazi podataka DOOR.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„SIDRA DE ASTURIAS”/„SIDRA D’ASTURIES”

EU br.: PDO-ES-0260-AM01 – 31.10.2017.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1.   Naziv

„Sidra de Asturias”/„Sidra d’Asturies”

2.   Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Ostali proizvodi navedeni na popisu u Prilogu I. Ugovoru (začini itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Proizvodi koji će se zaštititi zaštićenom oznakom izvornosti „Sidra de Asturias” sljedeći su:

| — | „sidra” („jabukovača”): piće proizvedeno djelomičnom ili potpunom alkoholnom fermentacijom svježih jabuka ili soka od jabuka. Najmanja stvarna alkoholna jakost mora biti 5 % vol.
  Jabukovača sa sadržajem šećera manjim od 30 g/l „suha” je jabukovača; „polusuha” jabukovača sadržava između 30 i 50 g/l šećera, a „slatka jabukovača” sadržava više od 50 g/l šećera (do najviše 80 g/l).
  Organoleptička svojstva „jabukovače” su sljedeća: prepoznatljiv okus koji može biti suh, polusuh ili sladak; mjehurići prirodnog ugljikova dioksida koji se podižu s dna i prianjaju za rubove čaše; te jasna i uravnotežena aroma s naznakama sirovih ili kuhanih jabuka. Prozirna je i pjenušava, u različitim nijansama žute boje. |
| --- | --- |

—

„sidra” („jabukovača”): piće proizvedeno djelomičnom ili potpunom alkoholnom fermentacijom svježih jabuka ili soka od jabuka. Najmanja stvarna alkoholna jakost mora biti 5 % vol.

Jabukovača sa sadržajem šećera manjim od 30 g/l „suha” je jabukovača; „polusuha” jabukovača sadržava između 30 i 50 g/l šećera, a „slatka jabukovača” sadržava više od 50 g/l šećera (do najviše 80 g/l).

Organoleptička svojstva „jabukovače” su sljedeća: prepoznatljiv okus koji može biti suh, polusuh ili sladak; mjehurići prirodnog ugljikova dioksida koji se podižu s dna i prianjaju za rubove čaše; te jasna i uravnotežena aroma s naznakama sirovih ili kuhanih jabuka. Prozirna je i pjenušava, u različitim nijansama žute boje.

| — | „sidra natural” („prirodna jabukovača”): prirodno gazirano piće dobiveno djelomičnom ili potpunom alkoholnom fermentacijom svježih jabuka ili soka od jabuka, bez dodatka šećera, proizvedeno tradicionalnim metodama. Najmanja stvarna alkoholna jakost mora biti 5 % vol.
  Obilježja su „prirodne jabukovače” prepoznatljiv okus, ravnoteža između kiselog i gorkog okusa s blagim osjetom prirodne pjenušavosti. Njezina je aroma čista i svježa, s notama karakterističnima za određenu sortu ili voćnim notama i blago oporim okusom. Prozirna je i pjenušava, a može biti u različitim nijansama žute boje ili u boji slame. |
| --- | --- |

—

„sidra natural” („prirodna jabukovača”): prirodno gazirano piće dobiveno djelomičnom ili potpunom alkoholnom fermentacijom svježih jabuka ili soka od jabuka, bez dodatka šećera, proizvedeno tradicionalnim metodama. Najmanja stvarna alkoholna jakost mora biti 5 % vol.

Obilježja su „prirodne jabukovače” prepoznatljiv okus, ravnoteža između kiselog i gorkog okusa s blagim osjetom prirodne pjenušavosti. Njezina je aroma čista i svježa, s notama karakterističnima za određenu sortu ili voćnim notama i blago oporim okusom. Prozirna je i pjenušava, a može biti u različitim nijansama žute boje ili u boji slame.

Dopuštene prakse

1.   jabučni mošt

| a) | ekstrakcija sokova prešanjem jabuka za jabukovaču odobrene sorte ili mješavine odobrenih sorti; |
| --- | --- |

a)

ekstrakcija sokova prešanjem jabuka za jabukovaču odobrene sorte ili mješavine odobrenih sorti;

| b) | upotreba hlađenja i inertnog plina za očuvanje prirodnog jabučnog mošta; |
| --- | --- |

b)

upotreba hlađenja i inertnog plina za očuvanje prirodnog jabučnog mošta;

| c) | filtriranje i bistrenje upotrebom odobrenih tvari i pektolitičkih enzima; |
| --- | --- |

c)

filtriranje i bistrenje upotrebom odobrenih tvari i pektolitičkih enzima;

| d) | korekcija mošta s pomoću odobrenih tvari; |
| --- | --- |

d)

korekcija mošta s pomoću odobrenih tvari;

| e) | koncentracija mošta dobivenog prešanjem sorti za koje je odobreno zaslađivanje. |
| --- | --- |

e)

koncentracija mošta dobivenog prešanjem sorti za koje je odobreno zaslađivanje.

2.   „sidra” („jabukovača”)

| a) | miješanje zaštićenih vrsta jabukovače; |
| --- | --- |

a)

miješanje zaštićenih vrsta jabukovače;

| b) | prakse proizvodnje jabukovače: pretakanje, bistrenje, filtriranje; |
| --- | --- |

b)

prakse proizvodnje jabukovače: pretakanje, bistrenje, filtriranje;

| c) | upotreba hlađenja; |
| --- | --- |

c)

upotreba hlađenja;

| d) | korekcija odobrenim tvarima; |
| --- | --- |

d)

korekcija odobrenim tvarima;

| e) | upotreba inertnih plinova (dušika) za očuvanje jabukovače; |
| --- | --- |

e)

upotreba inertnih plinova (dušika) za očuvanje jabukovače;

| f) | fermentiranje odabranim kvascem; |
| --- | --- |

f)

fermentiranje odabranim kvascem;

| g) | dodavanje plinovitog ugljikova dioksida prije punjenja u boce, uz isključivu upotrebu plina koji nastaje prirodno tijekom fermentacije mošta; |
| --- | --- |

g)

dodavanje plinovitog ugljikova dioksida prije punjenja u boce, uz isključivu upotrebu plina koji nastaje prirodno tijekom fermentacije mošta;

| h) | dodavanje do 80 g šećera (u obliku šećernog sirupa, prirodnog soka ili koncentrata soka od jabuke) po litri radi zaslađivanja, miješanjem tvari za zaslađivanje i nezaslađene jabukovače u omjeru od najviše jedan prema deset. |
| --- | --- |

h)

dodavanje do 80 g šećera (u obliku šećernog sirupa, prirodnog soka ili koncentrata soka od jabuke) po litri radi zaslađivanja, miješanjem tvari za zaslađivanje i nezaslađene jabukovače u omjeru od najviše jedan prema deset.

3.   „sidra natural” („prirodna jabukovača”)

| a) | tradicionalne prakse proizvodnje jabukovače; |
| --- | --- |

a)

tradicionalne prakse proizvodnje jabukovače;

| b) | pretakanje, bistrenje, filtriranje; |
| --- | --- |

b)

pretakanje, bistrenje, filtriranje;

| c) | upotreba hlađenja; |
| --- | --- |

c)

upotreba hlađenja;

| d) | korekcija odobrenim tvarima; |
| --- | --- |

d)

korekcija odobrenim tvarima;

| e) | upotreba inertnih plinova (dušika) za očuvanje jabukovače; |
| --- | --- |

e)

upotreba inertnih plinova (dušika) za očuvanje jabukovače;

| f) | fermentiranje odabranim kvascem; |
| --- | --- |

f)

fermentiranje odabranim kvascem;

Zabranjene prakse

1.   jabučni mošt

| a) | svaki postupak kojim se mijenja prirodni sadržaj šećera prirodnog jabučnog mošta; |
| --- | --- |

a)

svaki postupak kojim se mijenja prirodni sadržaj šećera prirodnog jabučnog mošta;

| b) | miješanje prirodnog mošta s koncentriranim moštom u bilo kojem omjeru; |
| --- | --- |

b)

miješanje prirodnog mošta s koncentriranim moštom u bilo kojem omjeru;

| c) | dodavanje umjetnih aroma moštu; |
| --- | --- |

c)

dodavanje umjetnih aroma moštu;

| d) | pasteriziranje. |
| --- | --- |

d)

pasteriziranje.

2.   „sidra” („jabukovača”)

| a) | umjetno povećavanje prirodnog sadržaja alkohola; |
| --- | --- |

a)

umjetno povećavanje prirodnog sadržaja alkohola;

| b) | korekcija i/ili dodavanje neodobrenih proizvoda; |
| --- | --- |

b)

korekcija i/ili dodavanje neodobrenih proizvoda;

| c) | dodavanje vode u bilo kojoj fazi proizvodnje; |
| --- | --- |

c)

dodavanje vode u bilo kojoj fazi proizvodnje;

| d) | dodavanje vina, voćnih fermenta i/ili alkohola iz bilo kojeg izvora; |
| --- | --- |

d)

dodavanje vina, voćnih fermenta i/ili alkohola iz bilo kojeg izvora;

| e) | upotreba umjetnih sladila i dekstrina; |
| --- | --- |

e)

upotreba umjetnih sladila i dekstrina;

| f) | upotreba bojila osim karamela; |
| --- | --- |

f)

upotreba bojila osim karamela;

| g) | upotreba estera, aroma i sličnih tvari bilo koje vrste i bilo kojeg podrijetla; |
| --- | --- |

g)

upotreba estera, aroma i sličnih tvari bilo koje vrste i bilo kojeg podrijetla;

| h) | pasteriziranje; |
| --- | --- |

h)

pasteriziranje;

| i) | dodavanje ugljikova dioksida osim onoga koji nastaje prirodno tijekom postupka proizvodnje jabukovače. |
| --- | --- |

i)

dodavanje ugljikova dioksida osim onoga koji nastaje prirodno tijekom postupka proizvodnje jabukovače.

3.   „sidra natural” („prirodna jabukovača”)

| a) | sve prakse navedene u točki 2.; |
| --- | --- |

a)

sve prakse navedene u točki 2.;

| b) | dodavanje ugljikova dioksida bilo kojeg podrijetla; |
| --- | --- |

b)

dodavanje ugljikova dioksida bilo kojeg podrijetla;

| c) | upotreba šećera bilo koje vrste ili podrijetla. |
| --- | --- |

c)

upotreba šećera bilo koje vrste ili podrijetla.

„Sidra natural” („prirodna jabukovača”) ima sljedeća fizička i kemijska svojstva:

hlapiva kiselost: < 2,0 g/l octene kiseline; alkoholna jakost: > 5 % vol.; ukupan udio sumpornog dioksida: < 150 mg/l; tlak ugljikova dioksida u boci (na 20 °C) > 0,5 atm.

„Sidra” („jabukovača”) ima sljedeća fizička i kemijska svojstva:

hlapiva kiselost: < 2,0 g/l octene kiseline; alkoholna jakost: > 5 % vol.; ukupan udio sumpornog dioksida: < 200 mg/l; tlak ugljikova dioksida u boci (na 20 °C) > 3 atm.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Proizvodi „sidra” („jabukovača”) i „sidra natural” („prirodna jabukovača”) proizvode se od sorti jabuka za jabukovaču koje se tradicionalno uzgajaju na području proizvodnje.

Na temelju kiselosti i koncentracije fenola odobrene sorte svrstavaju se u devet tehnoloških kategorija: slatka, gorko-slatka, gorka, polukisela, gorka-polukisela, polukisela-gorka, kisela, gorko-kisela i kiselo-gorka.

Tehnološka klasifikacija

Kisela:

Blanquina, Limón Montés, Teórica, San Roqueña, Raxao, Fuentes, Xuanina, Regona, Prieta, Collaos, Josefa, Carrandona, Raxila Ácida, Collaina, Raxina Marelo, Perurico Precoz, Perurico, Raxona Ácida, Raxina Ácida, Arbeya, Reineta Caravia, Durón Encarnado, Fresnosa, Peñarudes, Perracabiella, Reineta Encarnada, Repinaldo de Hueso, San Justo i Sucu.

Gorko-kisela:

Beldredo, Picón, Madiedo, Martina i Montoto.

Gorka:

Clara, Amariega i Cladurina.

Kiselo-gorka:

Meana, Lin, Cladurina Amargoácida i Rosadona.

Polukisela-gorka:

Durcolorá i Colorá Amarga.

Polukisela:

Solarina, De la Riega, Carrió, Perico, Perezosa, Durona de Tresali, Panquerina, Raxila Rayada, Antonona, Chata Encarnada, Durón d’Arroes, Maria Elena, Mariñana, Miyeres, Repinaldo Caravia, Reineta Pinta i Celso.

Gorka-polukisela:

Montes de Llamera i Corchu.

Slatka:

Ernestina, Verdialona, Raxila Dulce, Raxina Dulce, Raxona Dulce, Chata Blanca, Cristalina, Dura, Montés de Flor, Paraguas i Verdosa.

Gorko-slatka:

Coloradona, Raxina Amarga i Raxarega.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodi zaštićeni ZOI-jem „Sidra de Asturias”/„Sidra d’Asturies” („sidra” ili „jabukovača” i „sidra natural” ili „prirodna jabukovača”) proizvode se od jabuka za jabukovaču sorti odobrenih u skladu s pravilima o ZOI-ju uzgojenih na zemljišnim parcelama registriranima pri Regulatornom odboru. Proizvodnja se mora obavljati u objektima za proizvodnju jabukovače na području proizvodnje koji su isto tako registrirani pri Regulatornom odboru i u kojima su provedene kontrole metoda proizvodnje i prerade sa zadovoljavajućim rezultatima. Tim kontrolama provjeravaju se upotrijebljene sorte, tehnike uzgoja, sirovine, prešanje, postupci proizvodnje jabukovače, punjenje u boce i označivanje, a provode se u skladu s dokumentiranim postupkom sustava kvalitete Regulatornog odbora.

Kod proizvodnje „sidre” („jabukovače”), osobito se provjerava da se pri dodavanju ugljikova dioksida dodaje samo onaj dobiven u fazi fermentacije mošta (koji se u toj fazi prikuplja, a potom pročišćava, komprimira, filtrira i skladišti) te da se dodaje prije punjenja u boce. Kontrola cijelog tog procesa provodi se na temelju uputa navedenih u priručniku o kvaliteti Regulatornog odbora, gdje je navedena barem tehnika analize koja se upotrebljava za otkrivanje ugljikova dioksida identificiranjem lakih stabilnih izotopa i omjera C13/C12, na temelju kojih je moguće provjeriti podrijetlo dodanog plina.

Postupak certifikacije mora uključivati vizualne preglede, provjere dokumentacije i uzorkovanje proizvoda. Jabukovača koja je dobila certifikat može se označiti logotipom Regulatornog odbora i riječima „Denominación de Origen Protegida ‚Sidra de Asturias’”. Boca se označuje i serijskim brojem koji dostavlja Odbor.

Postupak proizvodnje jabukovače sastoji se od sljedećih faza: pranje i drobljenje jabuka, prešanje jabuka kako bi se dobio čisti sok od jabuka, fermentacija, pretakanje, bistrenje, filtriranje upotrebom dopuštenih proizvoda i materijala, i, naposljetku, punjenje u boce.

„Sidra” („jabukovača”) može se gazirati upotrebom ugljikova dioksida koji nastaje prirodno tijekom postupka proizvodnje jabukovače, u skladu s uvjetima navedenima u ovom dokumentu, specifikaciji proizvoda i priručniku o kvaliteti.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Punjenje u boce u određenom području uključeno je u postupak proizvodnje jabukovače zaštićene ZOI-jem „Sidra de Asturias” kako bi se zaštitio ugled proizvoda osiguravanjem autentičnosti proizvoda te njegove kvalitete i svojstava, za što odgovornost u potpunosti i zajednički snose korisnici programa preko Regulatornog odbora uspostavljenog u tu svrhu.

Time se olakšava kontrola i sljedivost proizvodâ i sprječava bilo kakva mogućnost da ih se miješa s proizvodima drugog podrijetla. To je rezultat činjenice da su kontrole koje se provode na području proizvodnje (za koje su odgovorni korisnici ZOI-ja) temeljite i sustavne te se zasnivaju na sveobuhvatnom poznavanju svojstava proizvoda.

Osim toga, budući da se „jabukovača” smije gazirati samo upotrebom ugljikova dioksida koji nastaje prirodno tijekom postupka proizvodnje, odgovarajuća oprema za to mora biti instalirana uz strojeve za punjenje u boce. Stoga bi prijevoz jabukovače u druga postrojenja za punjenje u boce bio neprikladan i uvelike bi otežavao kontrolu, a sa sobom bi nosio i rizik „lažiranja” procesa.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Kako bi se izbjeglo dovođenje potrošača u zabludu, oznake na jabukovači moraju biti u skladu s Ministarskom odlukom od 1. kolovoza 1979. kojom se regulira jabukovača i druga pića proizvedena od jabuka. Prema članku 17. te odluke, na boci se, uz ostale obavezne informacije, mora nalaziti naziv „sidra” („jabukovača”) odnosno „sidra natural” („prirodna jabukovača”), prema potrebi.

Uz ostale informacije koje su obavezne u skladu s mjerodavnim zakonom, na vidljivom mjestu na prednjoj i stražnjoj etiketi na boci jabukovače obavezno mora biti istaknut naziv ZOI-ja („Sidra de Asturias”).

O kojoj se vrsti jabukovače radi potrošač može lako prepoznati na temelju izgleda boce i čepa na njoj. Tlak u boci „sidre” („jabukovače”) veći je od tri atmosfere, zbog čega je za nju očito potreban drukčiji čep i drukčiji oblik staklene boce.

U svakom slučaju, riječi „D.O.P ‚Sidra de Asturias’” moraju se nalaziti na etiketama svih zaštićenih vrsta jabukovače koje ispunjavaju uvjete navedene u pravilima o upotrebi naziva. Nadalje, u skladu s općim pravilima o označivanju i prezentiranju prehrambenih proizvoda, na etiketama mora biti naznačeno radi li se o proizvodu „sidra” („jabukovača”) ili „sidra natural” („prirodna jabukovača”).

Sve boce koje sadržavaju jabukovaču zaštićenu navedenim ZOI-jem moraju se otpremiti označene numeriranom etiketom koju izdaje Regulatorni odbor.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Autonomna zajednica Kneževine Asturije područje je na kojem se uzgajaju jabuke i proizvodi jabukovača za proizvode koji nose zaštićenu oznaku izvornosti „Sidra de Asturias”. Asturija je zemljopisna i povijesna regija sjeverne Španjolske koja se sastoji od 78 općina, a to su: Allande, Aller, Amieva, Avilés, Belmonte de Miranda, Bimenes, Boal, Cabrales, Cabranes, Candamo, Cangas de Narcea, Cangas de Onís, Caravia, Carreño, Caso, Castrillón, Castropol, Coaña, Colunga, Corvera, Cudillero, Degaña, El Franco, Gijón, Gozón, Grado, Grandas de Salime, Ibias, Illano, Illas, Langreo, Las Regueras, Laviana, Lena, Llanera, Llanes, Mieres, Morcín, Muros de Nalón, Nava, Navia, Noreña, Onís, Oviedo, Parres, Peñamellera Alta, Peñamellera Baja, Pesoz, Piloña, Ponga, Pravia, Proaza, Quirós, Ribadedeva, Ribadesella, Ribera de Arriba, Riosa, Salas, San Martín de Oscos, San Martín del Rey Aurelio, Santirso de Abres, Santa Eulalia de Oscos, Santo Adriano, Sariego, Siero, Sobrescobio, Somiedo, Soto del Barco, Tapia de Casariego, Taramundi, Teverga, Tineo, Valdés, Vegadeo, Villanueva de Oscos, Villaviciosa, Villayón, Yernes i Tameza.

Iako to zemljopisno područje ima ukupnu površinu od 10 560 km2, Asturija je jedna od najbrdovitijih regija Europe pa je poljoprivredno zemljište za uzgoj jabuka vrlo ograničeno a uzgoj moguć samo u malim dolinama i na padinama unutar određenog zemljopisnog područja (tj. u 78 prethodno navedenih općina).

Zbog brdovitog terena i uvjeta uzgoja u Asturiji, poljoprivredna gospodarstva raštrkana su u većoj ili manjoj mjeri po svim općinama, što znači da su ruralna naselja mala i raspršena, baš kao i zemljišne čestice.

Tradicionalni model poljoprivrede u Asturiji bio je ekstenzivan pri čemu se uzgoj jabuka za jabukovaču kombinirao s prirodnim pašnjacima. Budući da su poljoprivredna gospodarstva u Asturiji obično vrlo mala, ta kombinacija stočarstva i uzgoja jabuka za proizvodnju jabukovače imala je znatan društveni i gospodarski utjecaj na život na selu u Asturiji: uzgoj jabuka bio je izvor dodatnih prihoda za obiteljska poljoprivredna gospodarstva, što im je omogućilo ostanak na zemlji, dakle ta ekološki održiva aktivnost omogućila je da se u izvjesnoj mjeri spriječi iseljavanje stanovništva iz tog ruralnog područja.

Baš kao što su voćnjaci s jabukama za jabukovaču razbacani po cijelom području Asturije, i objekti za proizvodnju jabukovače tradicionalno su bili mala postrojenja na poljoprivrednim gospodarstvima u kojima se jabukovača proizvodila za vlastite potrebe obitelji poljoprivrednika. Ta je praksa postupno nestala i suvremeni objekti za proizvodnju jabukovače koncentrirani su na lokacijama u blizini infrastrukture gdje postoje usluge primjerene za industrijsku aktivnost.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povijesna:

Asturija je vodeća španjolska regija za proizvodnju jabukovače i njezin udio u nacionalnoj proizvodnji iznosi 80 %. Kao što se može vidjeti iz zapisa geografa Straba iz 60. g. p.n.e., praksa uzgoja jabuka za jabukovaču i proizvodnje jabukovače duboko je ukorijenjena u povijesti regije.

Prirodna:

Asturijski su poljoprivrednici tijekom stoljeća uzgoja stabala iz sjemena (bez upotrebe cijepljenja) postupno odabirali najproduktivnije sorte koje su najpogodnije za lokalno okruženje i koje daju najveće prinose jabuka za jabukovaču. Različita svojstva sorti (slatka, gorko-slatka, gorka, polukisela, gorka-polukisela, polukisela-gorka, kisela, gorko-kisela i kiselo-gorka) i mješavine koje proizlaze iz tih kategorija asturijskim jabukovačama daju posebnu karakterističnu polukiselost.

Činjenica da su oznakom obuhvaćene dvije vrste proizvoda („sidra natural” ili „prirodna jabukovača” i „sidra” ili „jabukovača”) odraz je španjolskih pravila u pogledu kvalitete (Ministarska odluka od 1. rujna 1979.) prema kojima se ta dva proizvoda razlikuju po tome što se kod kategorije proizvoda „jabukovača” smije dodavati ugljikov dioksid koji nije nastao prirodno tijekom postupka proizvodnje jabukovače, tj. ugljikov dioksid iz bilo kojeg izvora.

Od dviju vrsta jabukovače obuhvaćenih oznakom izvornosti, osnovni proizvod je „sidra natural” ili „prirodna jabukovača”, dok se „sidra” („jabukovača”) proizvodi tako što se „prirodnoj jabukovači” dodaje ugljikov dioksid nastao tijekom postupka fermentacije (tj. samo prirodni plin) i mala količina šećernog sirupa. Sirovina, tehnologija proizvodnje i industrijska postrojenja gotovo su isti, ali tradicija proizvodnje „prirodne jabukovače” znatno je dulja. „Jabukovača” s dodanim ugljikovim dioksidom pojavila se tek kasnije kao rezultat istraživanja i tehnološkog razvoja postignutog u devetnaestom stoljeću.

Naziv „Asturija” u Španjolskoj je povijesno bio povezan s proizvodnjom i konzumacijom jabukovače i u toj se regiji danas odvija većina domaće proizvodnje.

Ljudski faktor:

Jabukovača je, sudeći prema prometu, treći najvažniji proizvod prehrambenog i poljoprivrednog sektora u Asturiji. „Sidra natural” ili „prirodna jabukovača” proizvodi se u tradicionalnim objektima za proizvodnju jabukovače, a trenutačno u Asturiji postoji 106 objekata komercijalnih dimenzija za proizvodnju jabukovače. Više od 60 % tih objekata za proizvodnju jabukovače njihovi vlasnici su naslijedili, što pokazuje koliko je značajna obiteljska tradicija. Najzastupljenija pravna forma jest poduzeće s jednim vlasnikom, a dionička društva i društva s ograničenom odgovornošću posjeduju samo 10 % objekata za proizvodnju jabukovače. Kad je riječ o „prirodnoj jabukovači”, udio asturijskog tržišta u ukupnoj količini iznosi 93 %. Kad je riječ o „jabukovači”, u proizvodnji dominira deset društava, čiji udio u ukupnom prometu sektora iznosi 61 %. Oko 80 % proizvodnje usmjereno je na domaće tržište, dok se oko 13–14 % izvozi, a preostalih 7 % konzumira se u samoj regiji Asturiji.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Agricultura/Alimentaci%C3%B3n/sidra_de_asturias_modificado.pdf

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

---