# Úřední věstník C 461/21.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 461 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6121. prosince 2018 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 461

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6121. prosince 2018

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Výbor regionů |
| | 131. plenární zasedání VR a zahájení Evropského týdne regionů a měst, 8. 10. 2018–10. 10. 2018 |
| 2018/C 461/01 | Usnesení Evropského výboru regionů Hospodářské politiky eurozóny a roční analýza růstu na rok 2019 | 1 |
| | STANOVISKA |
| | Výbor regionů |
| | 131. plenární zasedání VR a zahájení Evropského týdne regionů a měst, 8. 10. 2018–10. 10. 2018 |
| 2018/C 461/02 | Stanovisko Evropského výboru regionů Úvahy o Evropě – hlas regionálních a místních orgánů a obnovení důvěry v Evropskou unii | 5 |
| 2018/C 461/03 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Zřízení Evropského orgánu pro pracovní záležitosti | 16 |
| 2018/C 461/04 | Stanovisko Evropského výboru regionů Příspěvek měst a regionů v EU ke 14. zasedání konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti (CBD COP14) a ke strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti na období po roce 2020 | 24 |
| 2018/C 461/05 | Stanovisko Evropského výboru regionů Sdělení o evropské strategii pro plasty v oběhovém hospodářství | 30 |
| 2018/C 461/06 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Začlenění sportu do agendy EU na období po roce 2020 | 37 |
| 2018/C 461/07 | Stanovisko Evropského výboru regionů Balíček týkající se spravedlivého zdanění | 43 |
| 2018/C 461/08 | Stanovisko Evropského výboru regionů Akční plán digitálního vzdělávání | 52 |
| 2018/C 461/09 | Stanovisko Evropského výboru regionů Budování silnější Evropy: úloha politik týkajících se mládeže, vzdělávání a kultury | 57 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

131. plenární zasedání VR a zahájení Evropského týdne regionů a měst, 8. 10. 2018–10. 10. 2018

2018/C 461/01

Usnesení Evropského výboru regionů Hospodářské politiky eurozóny a roční analýza růstu na rok 2019

1

STANOVISKA

Výbor regionů

131. plenární zasedání VR a zahájení Evropského týdne regionů a měst, 8. 10. 2018–10. 10. 2018

2018/C 461/02

Stanovisko Evropského výboru regionů Úvahy o Evropě – hlas regionálních a místních orgánů a obnovení důvěry v Evropskou unii

5

2018/C 461/03

Stanovisko Evropského výboru regionů – Zřízení Evropského orgánu pro pracovní záležitosti

16

2018/C 461/04

Stanovisko Evropského výboru regionů Příspěvek měst a regionů v EU ke 14. zasedání konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti (CBD COP14) a ke strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti na období po roce 2020

24

2018/C 461/05

Stanovisko Evropského výboru regionů Sdělení o evropské strategii pro plasty v oběhovém hospodářství

30

2018/C 461/06

Stanovisko Evropského výboru regionů – Začlenění sportu do agendy EU na období po roce 2020

37

2018/C 461/07

Stanovisko Evropského výboru regionů Balíček týkající se spravedlivého zdanění

43

2018/C 461/08

Stanovisko Evropského výboru regionů Akční plán digitálního vzdělávání

52

2018/C 461/09

Stanovisko Evropského výboru regionů Budování silnější Evropy: úloha politik týkajících se mládeže, vzdělávání a kultury

57

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | VÝBOR REGIONŮ |
| | 131. plenární zasedání VR a zahájení Evropského týdne regionů a měst, 8. 10. 2018–10. 10. 2018 |
| 2018/C 461/10 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Balíček předpisů týkajících se víceletého finančního rámce na období 2021–2027 | 70 |
| 2018/C 461/11 | Stanovisko Evropského výboru regionů — Horizont Evropa: 9. rámcový program pro výzkum a inovace | 79 |
| 2018/C 461/12 | Stanovisko Evropského výboru regionů Návrh nařízení o Evropském námořním a rybářském fondu | 125 |
| 2018/C 461/13 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Azylový a migrační fond | 147 |
| 2018/C 461/14 | Stanovisko Evropského výboru regionů Návrh nařízení o zavedení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (EU) č. 1293/2013 | 156 |
| 2018/C 461/15 | Stanovisko Evropského výboru regionů Nástroj pro propojení Evropy | 173 |
| 2018/C 461/16 | Stanovisko Evropského výboru regionů Práva a hodnoty | 196 |
| 2018/C 461/17 | Stanovisko Evropského výboru regionů Návrh směrnice o plastech na jedno použití | 210 |
| 2018/C 461/18 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Čisté přístavy, čistá moře – přístavní zařízení pro příjem odpadu z lodí | 220 |
| 2018/C 461/19 | Stanovisko Evropského výboru regionů – Hodnocení rizika v potravinovém řetězci | 225 |
| 2018/C 461/20 | Stanovisko Evropského výboru regionů Nová politika pro spotřebitele | 232 |

III   Přípravné akty

VÝBOR REGIONŮ

131. plenární zasedání VR a zahájení Evropského týdne regionů a měst, 8. 10. 2018–10. 10. 2018

2018/C 461/10

Stanovisko Evropského výboru regionů – Balíček předpisů týkajících se víceletého finančního rámce na období 2021–2027

70

2018/C 461/11

Stanovisko Evropského výboru regionů — Horizont Evropa: 9. rámcový program pro výzkum a inovace

79

2018/C 461/12

Stanovisko Evropského výboru regionů Návrh nařízení o Evropském námořním a rybářském fondu

125

2018/C 461/13

Stanovisko Evropského výboru regionů – Azylový a migrační fond

147

2018/C 461/14

Stanovisko Evropského výboru regionů Návrh nařízení o zavedení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (EU) č. 1293/2013

156

2018/C 461/15

Stanovisko Evropského výboru regionů Nástroj pro propojení Evropy

173

2018/C 461/16

Stanovisko Evropského výboru regionů Práva a hodnoty

196

2018/C 461/17

Stanovisko Evropského výboru regionů Návrh směrnice o plastech na jedno použití

210

2018/C 461/18

Stanovisko Evropského výboru regionů – Čisté přístavy, čistá moře – přístavní zařízení pro příjem odpadu z lodí

220

2018/C 461/19

Stanovisko Evropského výboru regionů – Hodnocení rizika v potravinovém řetězci

225

2018/C 461/20

Stanovisko Evropského výboru regionů Nová politika pro spotřebitele

232

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

131. plenární zasedání VR a zahájení Evropského týdne regionů a měst, 8. 10. 2018–10. 10. 2018

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/1

---

Usnesení Evropského výboru regionů Hospodářské politiky eurozóny a roční analýza růstu na rok 2019

(2018/C 461/01)

| předkládají politické skupiny ELS, SES, ALDE, EA a EKR |
| --- |

předkládají politické skupiny ELS, SES, ALDE, EA a EKR

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| — | s ohledem na sdělení Komise Roční analýza růstu na rok 2018 (1) a na evropský semestr 2018; |
| --- | --- |

—

s ohledem na sdělení Komise Roční analýza růstu na rok 2018 (1) a na evropský semestr 2018;

| — | s ohledem na své usnesení ze dne 11. října 2017 o evropském semestru 2017 a roční analýze růstu na rok 2018 a na své usnesení ze dne 1. února 2018 o roční analýze růstu na rok 2018 vypracované Evropskou komisí; |
| --- | --- |

—

s ohledem na své usnesení ze dne 11. října 2017 o evropském semestru 2017 a roční analýze růstu na rok 2018 a na své usnesení ze dne 1. února 2018 o roční analýze růstu na rok 2018 vypracované Evropskou komisí;

| — | s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. října 2017 o hospodářských politikách eurozóny (2) a ze dne 14. března 2018 o roční analýze růstu na rok 2018; |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. října 2017 o hospodářských politikách eurozóny (2) a ze dne 14. března 2018 o roční analýze růstu na rok 2018;

| 1. | konstatuje, že tempo strukturálních reforem s významem pro EU měřené mírou uskutečňování doporučení pro jednotlivé země (3) je v celé EU obecně vzato pomalé a nevyrovnané. Zdůrazňuje, že reformy musí být realizovány ve všech členských státech, aby se podpořila konkurenceschopnost a růst a aby se posílila hospodářská, sociální a územní soudržnost a hospodářská konvergence a rovněž odolnost vůči vnějším otřesům, což má zásadní význam pro stabilitu eurozóny. Upozorňuje na to, že za hlavní faktory přispívající k neuspokojivému naplňování doporučení pro jednotlivé země (4) je obecně považována především nedostatečná angažovanost jednotlivých států a částečně také nedostačující administrativní a institucionální kapacita; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bere na vědomí, že výrazně vzrostl počet doporučení pro jednotlivé země, která jsou přímo určená místním a regionálním orgánům (36 % v roce 2018 oproti 24 % v roce 2017) (5). Poukazuje rovněž na to, že vezmou-li se v úvahu ta doporučení pro jednotlivé země, která zahrnují místní a regionální orgány, a to i nepřímo, a doporučení pro jednotlivé země, která tyto orgány sice nezahrnují, ale mají územní dopad, pak tvoří doporučení týkající se jednotlivých území 83 % všech doporučení pro jednotlivé země (oproti 76 % v roce 2017); |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatuje, že u 48 % ze 124 konkrétních doporučení, která jsou v roce 2018 určená místním a regionálním orgánům a/nebo se týkají problémů souvisejících s územními rozdíly, se opakuje to, co již bylo řečeno v roce 2015. Vítá proto víceleté vyhodnocení provádění doporučení pro jednotlivé země uskutečněné Evropskou komisí, podle kterého bylo dosaženo alespoň nějakého pokroku u více než dvou třetin doporučení pro jednotlivé země, jež byla vydána od zahájení evropského semestru v roce 2011 (6). Vyjadřuje však politování nad tím, že stále nejsou dostatečně transparentní kritéria, na kterých je toto vyhodnocení založeno; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že je nezbytné sladit evropský semestr s dlouhodobou strategií EU provádějící na úrovni EU Agendu OSN pro udržitelný rozvoj 2030. Přechod na nový evropský strategický rámec navazující na strategii Evropa 2020 by byl vhodným okamžikem pro zreformování řízení evropského semestru; |
| --- | --- |

4.

| 5. | důrazně trvá na tom, že by se měla doporučení pro jednotlivé země výslovně zabývat územními výzvami a úlohou místních a regionálních orgánů při jejich identifikování a překonávání, přičemž výzvy týkající se jednotlivých území a budoucí scénáře je třeba výslovně analyzovat a řešit v roční analýze růstu a zprávách o jednotlivých zemích a měly by se promítnout do národních programů reforem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje, že je nutné zajistit, aby byl evropský semestr zcela v souladu s cílem hospodářské, sociální a územní soudržnosti zakotveným ve Smlouvě o Evropské unii, a navrhuje, aby doporučení pro jednotlivé země věnovala pozornost víceletým výzvám členských států v oblasti soudržnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je potěšen tím, že se evropský semestr zaměřuje na evropský pilíř sociálních práv, a zdůrazňuje, že 45 % doporučení pro jednotlivé země na rok 2018 přiznává úlohu místním a regionálním orgánům a/nebo upozorňuje na výzvy související s územními rozdíly v oblasti sociálních práv (7); |
| --- | --- |

7.

| 8. | opakuje, že zapojení místních a regionálních orgánů jakožto partnerů v rámci plánování a provádění evropského semestru společně s přijetím mechanismů víceúrovňové správy a strukturovanou, stálou a výslovně uznanou úlohou místních a regionálních orgánů by výrazně posílilo angažovanost jednotlivých států, pokud jde o doporučení pro jednotlivé země. Zdůrazňuje, že takové zapojení je ještě důležitější v kontextu těsnějšího provázání politiky soudržnosti a evropského semestru v rámci VFR na období 2021–2027 a případného přijetí programu na podporu reforem, který by byl rovněž řízen v rámci evropského semestru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poukazuje proto na to, že je naléhavě nutné zajistit lepší koordinaci a součinnost mezi procesem evropského semestru a přístupem sdíleného řízení a decentralizovanou povahou fondů ESI. Opakuje svůj návrh, aby EU přijala kodex chování pro zapojení místních a regionálních orgánů do evropského semestru (8), přičemž zdůrazňuje, že takový návrh je v souladu se zásadou subsidiarity a stávajícím rozdělením pravomocí a kompetencí mezi různé úrovně správy v rámci členských států. Konstatuje, že v tomto kodexu by měly být zohledněny relevantní zkušenosti s evropským kodexem chování pro partnerskou spolupráci v rámci ESI fondů politiky soudržnosti (9) a také stávající osvědčené postupy z některých zemí pro rozsáhlé zapojení místních a regionálních orgánů do semestru; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vítá „důrazné“ doporučení vydané pracovní skupinou EU pro subsidiaritu, „že by se členské státy měly řídit pokyny, které Komise vydala na podporu výraznějšího zapojení a angažovanosti při naplňování doporučení pro jednotlivé země, a to s ohledem na skutečnost, že [...] hospodářské reformy [...] mohou mít dopad na veškeré úrovně správy [...]. Toto zapojení by mělo jít nad rámec orgánů na celostátní úrovni a zahrnout i místní a regionální orgány, sociální partnery a obecně občanskou společnost (10)“; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vyjadřuje politování nad tím, že Evropská komise ještě stále nestanovila definici „strukturálních reforem“ v rámci správy ekonomických záležitostí v EU a případné podpory prostřednictvím programů EU, jako je navrhovaný program na podporu reforem. V tomto ohledu připomíná, že v souladu se zásadou subsidiarity by měl být rozsah těchto strukturálních reforem způsobilých pro podporu ze strany EU omezen na strategické oblasti politiky, které jsou důležité pro realizaci cílů Smlouvy a přímo souvisejí s pravomocemi EU. VR odmítá veškeré návrhy na financování nespecifikovaných strukturálních reforem v členských státech, které nebyly podrobeny předchozímu posouzení evropské přidané hodnoty a které přímo nesouvisejí s pravomocemi EU zakotvenými ve Smlouvě. V této souvislosti poukazuje na své usnesení ze dne 1. února 2018, v němž vyjádřil nesouhlas s návrhem nařízení, jejž dne 6. prosince 2017 předložila Evropská komise a kterým se mění nařízení o společných ustanoveních (EU) č. 1303/2013 (11); |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že stav finančních prostředků na místní a regionální úrovni si žádá, aby mu byla na evropské a celostátní úrovni znovu věnována pozornost, a z tohoto důvodu vítá požadavek rakouského předsednictví, aby VR tuto otázku prozkoumal. Připomíná, že rozpočty místních a regionálních orgánů, zejména na sociální výdaje a systémy sociálního zabezpečení, byly mezi prvními, kterých se dotkla finanční a hospodářská krize a zavádění rozpočtových konsolidací a škrtů v převodech prostředků od centrální vlády. Konstatuje, že i když od krize uplynulo deset let, finanční prostředky mnohých orgánů na místní a regionální úrovni jsou stále omezeny; |
| --- | --- |

12.

| 13. | znovu vyjadřuje své znepokojení nad dlouhodobě nízkou úrovní veřejných investic v EU, zejména investic místních a regionálních orgánů, které byly v roce 2017 stále o více než 30 % nižší než v roce 2009, vyjádřeno podílem na HDP (12). S politováním proto konstatuje, že veřejné investice jsou často nejvíce dotčeny politikami fiskální konsolidace, a to navzdory tomu, že takové investice mají přímý dopad na místní ekonomiky a na každodenní život občanů. Dále je znepokojen narůstající centralizací investic: podíl veřejných investic místních a regionálních orgánů – i když stále v EU v průměru přesahuje 50 % – oproti úrovni 60 % v devadesátých letech výrazně poklesl (13); |
| --- | --- |

13.

| 14. | je potěšen tím, že Komise hodlá svým návrhem programu InvestEU v rozsáhlejší míře vycházet ze zkušeností Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) a investičního plánu. Uznává, že návrh má potenciál zjednodušit používání finančních nástrojů, což VR již delší dobu požaduje, neboť současná složitost brání jejich širokému a účinnému využívání; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyjadřuje politování nad tím, že situace směřuje ke zvýšenému protekcionismu v oblasti mezinárodního obchodu, a varuje před negativními důsledky oslabení mnohostranné obchodní spolupráce a systémů řešení sporů. Opakuje nicméně svůj názor, že novým iniciativám v oblasti volného obchodu musí předcházet posouzení dopadů, díky kterému bude možné včas odhalit a kvantifikovat případný asymetrický dopad na evropské regiony a bude tak možné urychleně reagovat v rámci veřejné politiky; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že obchodní politika je ve výlučné pravomoci EU a že Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) je v současné době jedním z nástrojů pro zmírnění případných negativních vedlejších účinků rozhodnutí v oblasti obchodní politiky. Vyjadřuje politování nad tím, že v minulosti nebyly finanční prostředky Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci plně vyčerpány, přičemž konstatuje, že některé členské státy dříve namísto tohoto fondu využívaly ESF; VR v samostatném stanovisku podrobně prozkoumá, zda návrh Evropské komise na rozšíření působnosti a poslání Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci a rovněž snížení jeho prahových hodnot zajistí, aby zreformovaný Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci přinesl přidanou hodnotu a zamezilo se překrývání s ESF+ a kompromisům, k nimž dochází nyní (14); |
| --- | --- |

16.

| 17. | znovu požaduje silnou a ucelenou strategii ohledně průmyslové politiky EU, která evropskému průmyslu, zejména malým a středním podnikům umožní vypořádat se s výzvami a příležitostmi digitalizace a dekarbonizace, přičemž bude věnována zvláštní pozornost investicím do technologických zdokonalení malých a středních podniků a také do specializace pracovníků prostřednictvím neustálého dalšího vzdělávání. Opětovně vyzdvihuje klíčovou úlohu místních a regionálních orgánů v budování regionálních inovačních ekosystémů a klastrů, které jsou nezbytné pro úspěšné zavádění inovací. Zdůrazňuje, že jednotný evropský trh je jádrem hospodářské a politické integrace EU, a poukazuje na to, že vytváření jednotného trhu je probíhajícím projektem a že tento trh je stále v důležitých aspektech nedokončený, což má vliv zejména na spotřebitele a malé a střední podniky. Vítá rovněž návrh Komise týkající se nového programu pro jednotný trh na období po roce 2020, který nabízí rámec podpůrných opatření pro zlepšení konkurenceschopnosti evropských malých a středních podniků; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konstatuje, že stěžejním prvkem většiny strukturálních reforem identifikovaných v rámci evropského semestru je nutnost posílení administrativní a institucionální kapacity. Zdůrazňuje, že jednou z hlavních příčin neuspokojivého provádění strukturálních reforem v rámci evropského semestru jsou odlišné politické priority. V některých zemích je to i nedostatečná administrativní a institucionální kapacita na různých úrovních veřejné správy, která brání veřejným a soukromým investicím, snižuje kvalitu veřejných služeb poskytovaných občanům a zpomaluje využívání prostředků z fondů ESI a dalších programů EU. Upozorňuje na to, že v roce 2018 se 63 % veškerých doporučení přímo určených místním a regionálním orgánům týkalo zvýšení administrativní kapacity; |
| --- | --- |

18.

| 19. | konstatuje, že třebaže žádosti podané v rámci programu na podporu strukturálních reforem pocházely z většiny členských států, problémy s kvalitou a kapacitou veřejné správy jsou závažnější v řadě jižních a východních zemí (15). Je potěšen tím, že místním a regionálním orgánům byl umožněn přístup k programu na podporu strukturálních reforem, a vyzývá Komisi, aby členské státy vybídla k tomu, aby se zabývaly nutností budovat kapacitu na nižších úrovních správy. Vítá skutečnost, že Komise usiluje o prohloubení koordinace mezi různými prvky budování kapacity financovanými z prostředků EU a opakuje, že Komise by v tomto ohledu měla postupovat transparentně tím, že vydá jediný strategický dokument (16); |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzývá Komisi, aby provedla posouzení toho, jak byla pravidla EU pro zadávání veřejných zakázek provedena do vnitrostátní právní úpravy a jak jsou uplatňována, a zaměřila se přitom jednak na způsob jejich uplatňování na místní a regionální úrovni – s ohledem na míru zapojení orgánů na nižší než celostátní úrovni do zadávání veřejných zakázek – a jednak na to, do jaké míry nové normy zjednodušily nebo zkomplikovaly předpisy v této oblasti. Konstatuje, že je nutné dosáhnout výraznějšího pokroku v oblasti digitálního zadávání veřejných zakázek a že by členské státy měly usilovat o urychlené převedení postupů při zadávání do digitální podoby a zavedení elektronických postupů ve všech hlavních fázích; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pověřuje předsedu, aby toto usnesení předložil Evropské komisi, Evropskému parlamentu, rakouskému předsednictví Rady a předsedovi Evropské rady. |
| --- | --- |

21.

V Bruselu dne 10. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 690 final.

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2017-0418&language=CS&ring=A8-2017-0310.

2

(3)  Sdělení Komise o doporučeních pro jednotlivé země na rok 2018, s. 3, (https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-specific-recommendation-commission-recommendation-communication-en.pdf); viz také Komisí provedené posouzení dopadů v souvislosti s návrhem týkajícím se programu na podporu reforem http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF.

3

(4)  Viz s. 23–26 posouzení dopadů, které je uvedeno v předcházející poznámce pod čarou.

4

(5)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf.

5

(6)  Sdělení Komise o doporučeních pro jednotlivé země na rok 2018, s. 3.

6

(7)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf.

7

(8)  Viz stanovisko VR Zlepšit řízení evropského semestru – kodex chování pro zapojení místních a regionálních orgánů ze dne 11. května 2017.

8

(9)  Nařízení v přenesené pravomoci o evropském kodexu chování pro partnerskou spolupráci v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (č. 240/2014).

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_en.

10

(11)  COM(2017) 826 final.

11

(12)  Zdroj: Eurostat https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tec00022&language=en).

12

(13)  Evropská komise, Sedmá zpráva o soudržnosti (s. 168).

13

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR13_07/SR13_07_CS.pdf.

14

(15)  Informace dokládající uvedené skutečnosti jsou shrnuty na s. 27 posouzení dopadů, které Evropská komise provedla v souvislosti s návrhem týkajícím se programu na podporu reforem http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF.

15

(16)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2018-00502-00-00-AC-TRA-CS.docx.

16

---

STANOVISKA

Výbor regionů

131. plenární zasedání VR a zahájení Evropského týdne regionů a měst, 8. 10. 2018–10. 10. 2018

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/5

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Úvahy o Evropě – hlas regionálních a místních orgánů a obnovení důvěry v Evropskou unii

(2018/C 461/02)

| Spoluzpravodajové: | Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/SES), předseda Evropského výboru regionů, poslanec parlamentu Německojazyčného společenství, člen Senátu
  Markku MARKKULA, první místopředseda Evropského výboru regionů a člen rady města Espoo |
| --- | --- |
| Odkaz: | Žádost předsedy Evropské rady Donalda Tuska ze dne 8. listopadu 2016 o vypracování stanoviska Evropského výboru regionů „Úvahy o Evropě – hlas regionálních a místních orgánů a obnovení důvěry v Evropskou unii“. |

Spoluzpravodajové:

Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/SES), předseda Evropského výboru regionů, poslanec parlamentu Německojazyčného společenství, člen Senátu

Markku MARKKULA, první místopředseda Evropského výboru regionů a člen rady města Espoo

Odkaz:

Žádost předsedy Evropské rady Donalda Tuska ze dne 8. listopadu 2016 o vypracování stanoviska Evropského výboru regionů „Úvahy o Evropě – hlas regionálních a místních orgánů a obnovení důvěry v Evropskou unii“.

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Preambule: kontext přínosu místních a regionálních zástupců k obnovení důvěry

| 1. | s ohledem na prohlášení o poslání Evropského výboru regionů (VR) zveřejněné v Bruselu dne 21. dubna 2009: „Jsme politické shromáždění volených regionálních a místních zástupců občanů ve službách evropské integrace. Naše politická legitimita nás opravňuje k tomu, abychom na institucionální úrovni zastupovali všechna území, regiony, města a obce Evropské unie. Naším posláním je zapojit regionální a místní orgány do evropského rozhodovacího procesu a vytvořit tak podmínky pro větší účast občanů. (...) Dohlížíme na respektování zásad subsidiarity a proporcionality, aby se evropská rozhodnutí přijímala i prováděla co nejblíže občanům a na co nejvhodnější úrovni. (...) Vedeme přímý dialog se spoluobčany o úspěších Evropské unie i o výzvách budoucnosti a pomáháme vysvětlovat, jak se uskutečňují politiky Unie a jaké výsledky na úrovni územní samosprávy přinášejí.“, |
| --- | --- |

1.

| 2. | s ohledem na pět politických priorit VR pro období 2015–2020 („Nový začátek pro evropskou ekonomiku“, „Územní rozměr legislativních otázek EU“, „Jednodušší a propojenější Evropa“, „Stabilita a spolupráce v rámci Evropské unie i mimo ni“, „Evropa občanů je Evropou budoucnosti“), |
| --- | --- |

2.

| 3. | s ohledem na žádost předsedy Evropské rady ze dne 8. listopadu 2016, aby VR vypracoval stanovisko, v němž popíše pohled místních a regionálních orgánů na budoucnost Evropy a předloží v tomto ohledu jejich návrhy s cílem pomoci obnovit důvěru v evropský projekt (1), |
| --- | --- |

3.

| 4. | s ohledem na bílou knihu Evropské komise o budoucnosti Evropy Úvahy a scénáře pro EU27 v roce 2025 zveřejněnou dne 1. března 2017 a na následujících pět diskusních dokumentů, |
| --- | --- |

4.

| 5. | s ohledem na Římské prohlášení ze dne 25. března 2017, v němž jeho signatáři uvedli: „Zavazujeme se naslouchat obavám vyjadřovaným našimi občany a reagovat na ně“ a „Budeme spolupracovat na úrovni, na níž je možno dosáhnout skutečné změny k lepšímu, ať již to bude úroveň Evropské unie, vnitrostátní, regionální nebo místní, v duchu důvěry a loajální spolupráce, a to jak mezi členskými státy navzájem, tak i mezi nimi a orgány EU, v souladu se zásadou subsidiarity. Budeme pamatovat na zajištění nezbytného prostoru na různých úrovních v zájmu posílení potenciálu Evropy z hlediska inovací a růstu. Chceme, aby Unie v různých otázkách postupovala úměrně jejich velikosti a významu – u otázek velkých razantně, u otázek malých naopak zdrženlivě. Budeme prosazovat demokratický, účinný a transparentní rozhodovací proces a lepší naplňování stanovených cílů.“, |
| --- | --- |

5.

| 6. | s ohledem na prohlášení o záměru předsedy Komise EU (2), v souladu s nímž se bude pokračovat v diskusi o bílé knize o budoucnosti Evropy až do voleb v červnu 2019 prostřednictvím diskusí, dialogu s občany a součinnosti s národními parlamenty a s regiony, |
| --- | --- |

6.

| 7. | s ohledem na zprávu „Oslovit občany EU: nová příležitost“ (3), která uvádí, že „regiony také hrají stále větší úlohu v přehodnocování správy v Unii a jejích členských státech. Mají pevnou socioekonomickou základnu a společnou kulturní identitu, a proto nabízejí vhodné měřítko pro politické směry a náležité plnění v mnoha politických oblastech, neboť jsou důležitými subjekty a prostředníky v kontaktu s občany“, a také s ohledem na Zprávu o občanství EU pro rok 2017 (4), která uznává, že je naprosto nezbytné posílit vědomí občanů, že jsou součástí projektu integrace, a ve větší míře je do tohoto projektu zapojit, |
| --- | --- |

7.

| 8. | s ohledem na tři usnesení Evropského parlamentu týkající se budoucnosti Evropské unie (5), |
| --- | --- |

8.

| 9. | s ohledem na zahájení „konzultací s občany“ v členských státech EU v dubnu 2018, |
| --- | --- |

9.

Pochopení postojů a očekávání občanů a místních a regionálních zástupců ohledně EU a informování o tom

a)   Místní a regionální zástupci usilují o to, aby byl slyšet názor občanů

| 10. | zdůrazňuje, že v rámci své iniciativy „Úvahy o Evropě“ zahájené v březnu 2016 usiluje o budování důvěry mezi Evropskou unií a jejími obyvateli prostřednictvím dialogů s občany, debat volených zastupitelů s občany a setkání se sdruženími a shromážděními místních a regionálních politiků, jakož i s řadou místních hnutí (6) a vnitrostátními a evropskými územními spolky, jejichž cílem je naslouchat názorům, myšlenkám a obavám lidí ohledně evropského projektu a informovat o tom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatuje, že dosud se do tohoto procesu zapojilo více než 176 politických představitelů Evropského výboru regionů, kteří v rámci „Úvah o Evropě“ zahájili dialogy s občany a aktivně se jich účastní. Těchto akcí se osobně či elektronicky zúčastnilo přes 40 000 osob ve 110 regionech napříč všemi členskými státy. Více než 22 000 občanů se zapojilo prostřednictvím on-line průzkumu a mobilní aplikace, které posloužily jako mechanismy zpětné vazby a účastníkům dialogů a občanům umožnily přispět do diskusí také na dálku; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že zvolení zástupci ze všech politických skupin VR se na těchto aktivitách podílejí, a je-li to možné, sdílejí platformy se zástupci Evropské rady, poslanci vnitrostátních parlamentů, poslanci Evropského parlamentu a zástupci Evropské komise a Evropského hospodářského a sociálního výboru. Zdůrazňuje, že je zapotřebí další koordinace, aby se zvýšila viditelnost a dopad činností všech orgánů a členských států při oslovování veřejnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | upozorňuje na výsledky průzkumu mezi místními a regionálními orgány, mimo jiné mezi členy a náhradníky VR, a jejich sdruženími, který VR zadal (7); |
| --- | --- |

13.

| 14. | konstatuje, že ve většině dialogů je problematika lidmi nahlížena z hlediska toho, co se děje v jejich regionu, městě či nejbližším okolí. V této souvislosti konstatuje, že politici EU z regionů a měst mají tudíž bezprostřední informace o obavách a očekáváních občanů; |
| --- | --- |

14.

b)   Co nám občané sdělili – chtějí projekt EU založený na solidaritě, soudržnosti a blízkosti

| 15. | zdůrazňuje, že mezi hlavní obavy, které v dialozích VR s občany (8) zazněly, patří pomalá realizace opatření, a to zejména v oblasti nezaměstnanosti, migrace a socioekonomické situace obecně; |
| --- | --- |

15.

| 16. | upozorňuje v této souvislosti na skutečnost, že mnozí občané žádají větší solidaritu v EU. Jedná se o důraznou výzvu jednat tak, aby se omezily stávající a v mnoha případech narůstající nerovnosti v různých oblastech, především posílením soudržnosti a solidarity v rámci členských států a regionů a mezi nimi navzájem. Ke splnění tohoto všeobecného očekávání může být nutné přeorientovat a nově vyvážit řadu politik v Evropské unii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poukazuje na obecně rozšířenou frustraci z EU, neboť Unie je často považována za příliš vzdálenou a nedůvěryhodnou. Současně má mnoho lidí stále pocit, že netuší, o čem EU je a co dělá. Vede to k závažnému rozporu mezi očekáváními lidí a schopností EU tato očekávání naplnit. Lidé nepostřehnou přínos EU při řešení místních problémů, mimo jiné z důvodu nedostatečné komunikace, jakož i zavádějících vysvětlení a slovní zásoby používané v komunikaci s občany a malého zapojení do procesu rozhodování; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podotýká, že průzkumy veřejného mínění Eurobarometr (9) ukazují, že více než dvě třetiny respondentů jsou přesvědčeny, že členství v EU je pro jejich zemi přínosné; |
| --- | --- |

18.

| 19. | v této souvislosti připomíná, že členské státy nesou společnou odpovědnost za nalezení řešení na evropské úrovni, aby byla EU schopna provádět důležité projekty, díky nimž může přinést skutečnou přidanou hodnotu. Současně musejí provádět nezbytné vnitrostátní reformy, včetně dostatečného financování, aby bylo zaručeno řádné řízení na místní a regionální úrovni, v jehož rámci se občané mohou přesvědčit, že se jejich problémy řeší; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vyzdvihuje skutečnost, že v mnoha místních diskusích i podle výsledků průzkumu patří lidé mladší 30 let ke generaci, která je z EU nejvíce nadšená, přičemž přikládají značný význam svobodě pohybu a možnostem vzdělávání, které EU nabízí. Je si však rovněž vědom toho, že tuto generaci v mnoha zemích nejvíce zasáhly přetrvávající důsledky hospodářské krize a nezaměstnanost mladých lidí a že je velmi kritická vůči roli Evropské unie v této souvislosti. Z tohoto důvodu zdůrazňuje, že je nezbytná mnohem výraznější orientace politik EU na budoucnost a že tato orientace musí být začleněna do rozhodovacího systému EU, přičemž musí být přijata konkrétní opatření a musí být vyčleněno větší množství prostředků na řešení specifických problémů mladých lidí; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že obavy občanů z toho, že nejsou v procesu rozhodování dostatečně bráni v úvahu, často vedou k různým formám nedůvěry vůči demokratickým institucím, mimo jiné vůči orgánům EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že důvěra v místní a regionální úroveň správy je v průměru vyšší než důvěra v jednotlivé vlády států a ve většině členských států je také vyšší než důvěra v EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje, že v zájmu obnovení důvěry v EU je důležité vyjasnit občanům, kdo nese v konečném důsledku odpovědnost za rozhodnutí přijímaná na úrovni EU, a proto požaduje, aby byla posílena demokratická odpovědnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | připomíná, že evropská integrace je projektem, jehož cílem je dát politické vyjádření souboru univerzálních hodnot a práv, ale mnozí občané jsou zklamaní tím, co vnímají jako neschopnost EU dostát svým vlastním hodnotám a prosazovat je. Uznává, že je mimořádně důležité neustále znovu potvrzovat společné hodnoty občanů EU, které jsou nepostradatelným základem pro vzájemnou důvěru a kompromis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | domnívá se, že existuje výrazný potenciál pro rozvoj „evropské občanské identity“ mezi občany EU s důležitými právy a povinnostmi, které ovlivňují jejich každodenní život. Tato identita, která je založena na bohatém historickém a kulturním dědictví Evropy, je důležitá pro zvýšení pocitu příslušnosti jednotlivých občanů k „evropskému projektu“ a měla by doplnit a obohatit národní, regionální a místní identity, které tvoří identitu jednotlivce. Žádný pocit identity sice nemůže být a neměl by být vnucován, lze jej však podpořit a podnítit prostřednictvím zapojení občanů, kulturních činností a vzdělávání, a proto je v tomto ohledu třeba přijmout odpovídající opatření a vyčlenit odpovídající prostředky; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uznává, že občané žijící ve společnosti zaměřené na znalosti a na budoucnost mohou lépe identifikovat potřeby svých místních společenství, a proto mají lepší předpoklady pro to, aby zkoušeli a navrhovali vyvíjející se inovativní řešení určená k uspokojení místních potřeb; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podporuje požadavek občanů na zajištění více možností demokratické účasti a lepší komunikace s evropskými orgány prostřednictvím stálých a strukturovaných prostředků dialogu. Za tímto účelem naléhavě žádá, aby byla posílena komunikační strategie Evropské komise prostřednictvím jejích informačních sítí, a to pomocí koordinace evropských informačních středisek, kterou by mohly provádět regionální orgány na svém území, což by znásobilo dopad jejich činnosti; |
| --- | --- |

27.

c)   Důrazný požadavek místních a regionálních zástupců na plné zapojení do vymezování a realizování projektu EU (10)

| 28. | souhlasí se zástupci místní a regionální úrovně, že prioritní oblasti, na něž by se EU měla zaměřit, souvisejí především s politikou soudržnosti, následně sociální politikou (včetně vzdělávání a mobility), hospodářskými politikami (zaměstnanost a růst), migrací a integrací, environmentálními problémy (včetně změny klimatu) a s bezpečností; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že v dialozích s občany i v průzkumu mezi místními a regionálními orgány byla vyjádřena značná obava ohledně toho, jak mladým lidem zajistit vhodné příležitosti a jak naplnit jejich očekávání; |
| --- | --- |

29.

| 30. | upozorňuje na to, že stejně jako u občanů je i v případě zástupců místních a regionálních orgánů opakovaně nadnášenou otázkou solidarita jakožto jedna z klíčových základních hodnot Evropské unie; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje, že většina respondentů z řad místních a regionálních orgánů se domnívá, že základními aspekty řádné správy věcí veřejných jsou větší decentralizace a lepší rozdělení pravomocí, neboť posilují transparentnost, odpovědnost a kvalitu tvorby politik, protože umožňují přímo zapojit občany a spolupracovat s nimi a vytvářet místní řešení. Konstatuje, že zapojení místních a regionálních orgánů do rozhodovacího procesu EU má pro uskutečňované politiky přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podotýká, že místní a regionální orgány si jsou velmi dobře vědomy stále rostoucí potřeby spolupráce přes hranice států, aby bylo možné reagovat na hlavní problémy současnosti, k nimž patří změna klimatu a přírodní katastrofy, globalizace ve všech svých projevech, digitalizace a její sociální důsledky, nestabilita ve světě, demografické změny, chudoba a sociální vyloučení atd. Tyto orgány hrají rovněž rozhodující úlohu při provádění politiky soudržnosti, včetně iniciativ v oblasti přeshraniční spolupráce (například řada malých projektů a projektů „people-to-people“), které jsou obzvláště důležité jakožto každodenní konkrétní důkaz solidarity; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány si také přejí, aby se Evropská unie více zaměřila na práva spojená s občanstvím EU, jako je právo svobodně žít, pracovat a studovat. V tomto smyslu je důležitá činnost, kterou mohou vykonávat orgány regionální a místní správy ve spolupráci s evropskými orgány, aby se občané dozvěděli o skutečných možnostech, jež jim nabízí volný pohyb za účelem studia nebo rozvoje jejich profesní dráhy v jiném členském státě; |
| --- | --- |

33.

Zakotvení politik EU na místní úrovni s cílem zlepšit život lidí

a)   Řešení společenských problémů na místní úrovni

| 34. | zdůrazňuje, že politiky EU musí lidem umožnit řešit problémy, které jsou významné pro jejich život a na něž musí reagovat všechny úrovně správy věcí veřejných, od evropské po místní; |
| --- | --- |

34.

| 35. | konstatuje, že společenské problémy, které před námi stojí, musí být řešeny globálně, ale opatření musí být přijímána na místní úrovni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | připomíná, že města a regiony zajišťují spojitost mezi cíli OSN v oblasti udržitelného rozvoje a občany tím, že reagují na jejich výzvy k činnosti, které vyjadřují prostřednictvím nástrojů, jež jim EU dala k dispozici. 17 cílů udržitelného rozvoje nebude možné dosáhnout bez koordinace a spolupráce s místními a regionálními orgány. Je třeba, aby byly za tímto účelem plně využívány veškeré nástroje zaměřené na podporu decentralizované spolupráce, soudržnosti politik a územního přístupu, protože mobilizují potenciál místních a regionálních orgánů a občanské společnosti s cílem podpořit partnerství a součinnost mezi všemi úrovněmi správy; |
| --- | --- |

36.

b)   Posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti ve prospěch občanů

| 37. | zdůrazňuje, že řešení přetrvávajících hospodářských, sociálních a územních rozdílů zůstává jedním z hlavních úkolů EU do budoucna; |
| --- | --- |

37.

| 38. | připomíná, že sociální, hospodářská a územní soudržnost jsou cíli Smlouvy o EU a že pro jejich dosažení je nezbytné řešit strukturální i nové problémy, podporovat odolné společnosti a ekonomiky a rámec pro využívání potenciálu globalizace; |
| --- | --- |

38.

| 39. | upozorňuje na sedmou zprávu o hospodářské, sociální a územní soudržnosti s názvem „Můj region, má Evropa, naše budoucnost“, která „ukazuje, jak důležitá je politika soudržnosti pro Evropu, její občany, ekonomiky i pro její města a regiony a že sladění trvale udržitelného hospodářského růstu se sociálním pokrokem, k němuž politika soudržnosti přispívá, je naprosto zásadní“ (11); |
| --- | --- |

39.

| 40. | požaduje pro všechny regiony silnou politiku soudržnosti pro období po roce 2020, která bude založena na zásadě evropských partnerství, sdíleného řízení a víceúrovňové správy, jak se požaduje v prohlášení #CohesionAlliance; |
| --- | --- |

40.

| 41. | lituje, že kladných dopadů politiky soudržnosti si je vědoma pouze menší část občanů. Vyzývá tedy všechny úrovně správy věcí veřejných, aby společně usilovaly o lepší zviditelnění dopadů různých prvků politik a fondů EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdůrazňuje, že městská agenda EU pomáhá řešit problémy sahající od městské mobility po kvalitu ovzduší, od oběhového hospodářství po začleňování migrantů a uprchlíků. Zdůrazňuje také význam partnerství měst a venkova pro účinnější řešení těchto problémů. Mimoto podporuje města a regiony, aby rozvíjely místní inovační ekosystémy a zaváděly strategie pro inteligentní specializaci; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdůrazňuje, že služby obecného zájmu a služby obecného hospodářského zájmu jsou nedílnou součástí evropského sociálního modelu a sociálně tržního hospodářství a že zajišťují, aby každý měl právo a možnost přístupu k základnímu zboží a kvalitním veřejným službám. Podporuje rozšíření pojmu služby obecného hospodářského zájmu o nové sociální služby, například v oblasti přijímání a začleňování uprchlíků a migrantů, sociálního bydlení, minimálního příjmu pro sociální začlenění nebo digitální infrastruktury; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá k rozsáhlejšímu navazování evropských partnerství mezi obcemi, městy a regiony, mimo jiné prostřednictvím twinningu, aby tato partnerství mohla v globálním měřítku zaujmout přední místo při uplatňování osvědčených postupů v rámci řešení společenských problémů a využívání nejnovějších vědeckých poznatků; |
| --- | --- |

44.

c)   Reakce na migraci a zajištění integrace

| 45. | poukazuje na to, že evropští občané považují problém migrace za jeden z prubířských kamenů pro to, jak je „solidarita“ uplatňována v praxi. Nicméně konstatuje, že je stále nutné dosáhnout společného chápání významu solidarity v této souvislosti. Zdůrazňuje klíčovou roli, kterou hrají místní a regionální orgány při usnadňování přijetí a začlenění migrantů a při zajišťování otevřené, racionální a humánní diskuse o těchto citlivých otázkách; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zdůrazňuje, že je nutné podporovat obce, města a regiony v úloze, kterou hrají při řešení krizí a dlouhodobém začleňování. EU musí zajistit jednotný politický rámec pro migraci a spolu s členskými státy poskytovat dostačující a cílenou finanční a technickou podporu s cílem usnadnit začleňování migrantů na místní úrovni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdůrazňuje, že politiky začleňování migrantů musí být rozvíjeny v partnerství mezi všemi úrovněmi správy věcí veřejných a musí být rovněž podporovány prostřednictvím odpovídajících finančních nástrojů na úrovni EU v rámci komplexní migrační politiky EU. Aby byly maximalizovány šance na úspěšnou integraci v zájmu migrantů i přijímající společnosti, je třeba zohlednit několik faktorů, například odborné a jazykové znalosti migrantů, existující rodinné vazby a jejich preference a případné kontakty s přijímající zemí před jejich příchodem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | konstatuje, že účinné a humánní řízení vnějších hranic EU a rozvoj komplexní migrační politiky a společného azylového systému EU s vysokými jednotnými standardy mají zásadní význam pro všechny obce, města a regiony, zejména pak pro ty, které poskytují útočiště uprchlíkům, a ty, které leží v příhraničních oblastech, jež čelí zvlášť silnému přílivu migrantů. Zdůrazňuje rovněž, že tato politika musí zahrnovat koordinovaný přístup k humanitární ochraně, nové cesty pro legální migraci včetně režimů cirkulační migrace a také snahu o odstranění příčin migrace a boj proti obchodování s lidmi ve všech formách – a především s ženami a dětmi za účelem sexuálního vykořisťování –, a že to vyžaduje jak novou politickou angažovanost na všech úrovních, tak odpovídající prostředky; |
| --- | --- |

48.

d)   Zajištění sociálních práv a přístupu ke vzdělávání a podpora kulturního dědictví

| 49. | zdůrazňuje, že občané mají jednoznačně za to, že je nutné rozvíjet sociální rozměr EU ve všech politikách a programech EU, a to jako doplněk stávajících celostátních či regionálních systémů zajišťování rovného postavení žen a mužů a sociální ochrany. Články 8 a 9 SFEU pro to stanoví základ, a tudíž by měly být náležitě uplatňovány. VR rovněž podporuje provádění sociálního pilíře, při němž by zásadní úlohu měly hrát místní a regionální orgány, a požaduje, aby byl do Smluv EU začleněn protokol o sociálním pokroku. Usiluje o to, aby byla sociálním právům přiznána stejná váha jako právům hospodářským, vítá zahrnutí sociálního pilíře do evropského semestru, podporuje myšlenku používání srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů v rámci evropského semestru a také se domnívá, že je nutné začlenit do primárního práva EU závazné sociální cíle; |
| --- | --- |

49.

| 50. | trvá na tom, že by sociální investice neměly být považovány jen za výdaj z veřejných rozpočtů. Jak bylo konstatováno na summitu v Göteborgu v listopadu 2017, financování sociálních politik a ochrana sociálních práv má jasnou evropskou přidanou hodnotu, která má zásadní význam pro obnovení důvěry občanů v integrační proces; |
| --- | --- |

50.

| 51. | upozorňuje na to, že je velmi důležité pomoci občanům v přístupu na místní a spravedlivé trhy práce s cílem vymýtit nezaměstnanost a zavést při tom zvláštní opatření na pomoc těm skupinám osob, jichž se nezaměstnanost nejvíce dotýká. Má v úmyslu vypracovat plán na začlenění sociálních cílů do akčního programu v oblasti sociální politiky, který bude orientován do budoucna a jehož součástí budou konkrétní opatření a navazující legislativní kroky s cílem investovat do lidí, dovedností a znalostí, sociální ochrany a začleňování; |
| --- | --- |

51.

| 52. | žádá, aby se EU plně zasazovala o prosazování rovnosti žen a mužů, zejména co se týče předcházení násilí páchanému na ženách a jeho vymýcení, což je všeobecný, strukturální a vícerozměrný problém, který způsobuje nevyčíslitelné osobní, sociální a hospodářské náklady; |
| --- | --- |

52.

| 53. | zdůrazňuje, že je důležité investovat do mladých lidí, a vyzývá EU, aby podporovala místní a regionální orgány při řešení potřeb v oblasti dovedností a vzdělávání. Požaduje novou „alianci pro dovednosti a vzdělávání“ za účelem stimulace veřejných investic do vzdělávání a podpory mobility (Erasmus+) a meziregionální spolupráce zejména v přeshraničních oblastech a podpory osobních výměn nejen v profesní oblasti, ale rovněž v oblasti kultury; |
| --- | --- |

53.

| 54. | v souladu se zásadou subsidiarity a proporcionality požaduje, aby se regionální orgány podílely na řízení nástrojů, jako jsou Evropský sociální fond a fondy na podporu provádění záruk pro mladé lidi, neboť aktivní politiky zaměstnanosti, včetně sociálních inovací a politik rovnosti, se často uplatňují právě na regionální úrovni; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zdůrazňuje, že v oblasti vzdělávání by bylo vhodné začlenit do osnov rozličné společné prvky, které jako Evropané sdílíme, a to v různých oblastech, jako jsou historie, kultura, dědictví nebo samotný projekt evropské integrace. Mimo jiné také poukazuje na význam činnosti spočívající v informování žáků o evropském projektu, kterou obvykle provádějí regionální a místní orgány; |
| --- | --- |

55.

| 56. | připomíná, že rozmanité formy kulturního dědictví jsou pro Evropu cenným aktivem. Jsou prostředkem, který může značně přispět k větší soudržnosti a udržitelnosti regionů v EU a podpořit identitu v regionech i v celé Evropě a který obzvlášť odráží heslo EU „Jednotná v rozmanitosti“; |
| --- | --- |

56.

| 57. | zdůrazňuje, že cestovní ruch a kreativní odvětví mohou kulturní dědictví regionů proměnit v příležitost pro tvorbu pracovních míst a dosažení vedlejších hospodářských účinků, mimo jiné prostřednictvím inovací a strategií pro inteligentní specializaci; |
| --- | --- |

57.

| 58. | zdůrazňuje, že Evropská unie musí podporovat a vyzdvihovat jazykovou a kulturní rozmanitost, která je její součástí, posilovat její znalost a prosazovat inovace a meziregionální spolupráci ve všech kulturních oblastech, jakož i nové obchodní modely v oblasti kulturních a kreativních odvětví; |
| --- | --- |

58.

e)   Podpora výzkumu, inovací a digitální transformace

| 59. | domnívá se, že evropské programy financování založené na výzkumu, inovacích, výměně, partnerství a mobilitě, které jsou dostupné v inteligentních městech, mohou umožnit rozvoj lepších služeb pro občany, a zkvalitnit tak jejich život, a zdůrazňuje, že soudržnost a společné zemědělské politiky mohou být díky výzkumu a inovacím dynamické a výhledově orientované; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vyzývá k rozsáhlejšímu zavádění inovací ve veřejném sektoru a v podnicích, mimo jiné pomocí takových iniciativ jako je „Setkání vědy s regiony“, v jejímž rámci navazují kontakt politici a vědci a diskutují o rozhodování založeném na faktech, což Evropanům umožňuje spoluutvářet svou budoucnost; |
| --- | --- |

60.

| 61. | zdůrazňuje, že digitální transformace a elektronická správa mají přínos pro orgány místní veřejné správy. Občané i podnikatelské kruhy oceňují evropskou přidanou hodnotu takových investic, které jsou často realizovány v rámci přeshraniční nebo meziregionální spolupráce (včetně širokopásmového připojení pro všechny), neboť posilují odolnost místního hospodářství a pomáhají zkvalitnit život na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

61.

| 62. | zdůrazňuje, že města jsou z fyzického i digitálního hlediska lokalitami, kde se lidé setkávají, nacházejí nové myšlenky, zkoumají nové možnosti, inovativně formují budoucnost, získávají poznatky o změnách ve společnosti a důsledcích pro občany. Města proto mohou urychlit digitální propojení místních společenství v celé Evropě; |
| --- | --- |

62.

| 63. | z tohoto důvodu připomíná, že digitální transformace představuje nový nástroj pro dosažení soudržnosti a účinný nástroj pro řešení demografických problémů – odlehlé a venkovské oblasti a nejvzdálenější regiony musí zůstat propojené a učinit ze svých přírodních znevýhodnění výhody v souladu se zásadou územní soudržnosti. Centra pro inovace, živé laboratoře, fab laby, návrhářská studia, knihovny, inkubátory a inovační kempy podporované EU a místními subjekty stimulují místní hospodářství a usnadňují zúčastněným stranám přístup k digitálním technologiím; |
| --- | --- |

63.

f)   Podpora rozvoje venkovských oblastí, zajištění společné zemědělské politiky a podpora místní produkce

| 64. | připomíná, že venkovské a přechodné oblasti tvoří 91 % území EU a žije v nich 60 % jejího obyvatelstva a že existuje značná propast v rozvoji městských a venkovských oblastí, v nichž pocit občanů, že byli ponecháni vlastnímu osudu, vede k rostoucímu euroskepticismu. Domnívá se proto, že společná zemědělská politika i politika soudržnosti musí nadále fungovat jako nástroje založené na solidaritě a podporovat obnovu udržitelného a inovativního zemědělství a rozvoje venkova, a zdůrazňuje, že venkovské oblasti je třeba zohledňovat ve všech politikách EU; |
| --- | --- |

64.

| 65. | meziregionální spolupráce může představovat klíčový prvek pro optimalizaci strategií pro inteligentní specializaci, neboť umožňuje vytváření synergií a maximalizuje užitek plynoucí z globálního úsilí v oblasti inovací; |
| --- | --- |

65.

| 66. | zdůrazňuje, že způsob produkce a spotřeby potravin má obrovský dopad na místní i globální úrovni nejen na dobré životní podmínky občanů, životní prostředí, biologickou rozmanitost a klima, ale také na naše zdraví a hospodářství. Vyzývá k rozvoji a podpoře místních trhů a krátkých potravinových řetězců jakožto potravinových systémů se specifickým místním rozměrem a naléhavě žádá, aby byla podporována kvalitní evropská produkce; |
| --- | --- |

66.

| 67. | domnívá se, že škrty provedené ve druhém pilíři SZP jsou nepřiměřené, a obává se, že by tento krok mohl uškodit venkovským oblastem a zabránit uskutečnění záměru Evropské komise posílit ochranu životního prostředí a přírody a přispění k realizaci cílů EU v oblasti klimatu a ochrany zdrojů; |
| --- | --- |

67.

g)   Udržitelnost, ochrana životního prostředí a boj proti změně klimatu

| 68. | upozorňuje, že občané očekávají opatření na globální i místní úrovni zaměřená na boj proti změně klimatu a na podporu energetické účinnosti. Udržitelnost by proto měla být začleňována do všech politik EU, zejména pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů, energetickou účinnost, čistější mobilitu, výrobu energie z obnovitelných zdrojů a prostřednictvím úložišť uhlíku a udržitelnou výrobu a spotřebu. Vyzývá EU, aby vytvořila řádný právní a politický rámec, který regionům a městům umožní rozvíjet vlastní iniciativy na podporu naplňování cílů Pařížské dohody; |
| --- | --- |

68.

| 69. | připomíná, že Globální pakt starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky a iniciativy pro provádění vycházející zdola mají zásadní význam pro naplňování cílů Pařížské dohody, a vyzývá EU, aby podpořila vypracování místně stanovených příspěvků ke snižování emisí CO2. Udržitelnost a ochrana životního prostředí v souladu s cíli OSN v oblasti udržitelného rozvoje a dalšími mezinárodními závazky EU by proto měly být začleňovány do všech politik Unie; |
| --- | --- |

69.

| 70. | zdůrazňuje, že je nutná větší součinnost mezi sítěmi, projekty a dohodami, které jsou zaměřené na řešení otázky změny klimatu a které se zabývají odolností vůči katastrofám, jako je například sendajský rámec; |
| --- | --- |

70.

h)   Spolupráce mimo rámec EU za účelem podpory stability a rozvoje

| 71. | připomíná, že úloha, kterou místní a regionální orgány hrají v činnostech přeshraniční spolupráce a diplomacie měst mimo rámec EU, zejména v procesu rozšíření a sousedství EU, má zásadní význam pro podporu místní demokracie, udržitelného rozvoje a stability; |
| --- | --- |

71.

| 72. | připomíná, že místní orgány hrají zásadní úlohu při zajišťování bezpečnosti občanů předcházením násilné radikalizaci a ochranou veřejných prostor. S ohledem na přeshraniční a nadnárodní charakter zločinu a terorismu musí občané a místní a regionální orgány spolupracovat a pro společné projekty budou mít opatření EU přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | připomíná postoj VR, že veškerým návrhům týkajícím se dohod o liberalizaci obchodu musí předcházet posouzení územního dopadu. Opětovně poukazuje také na to, že je třeba zavést na celostátní a místní úrovni mechanismy, díky nimž bude zajištěn přístup k relevantním informacím o obchodní politice. Mimoto by měl být v souvislosti s obchodními jednáními veden formální a participativní dialog mezi příslušnými celostátními orgány a orgány místními a regionálními. Má to zásadní význam zejména tehdy, když obchodní jednání zahrnují také oblasti, v nichž jsou pravomoci sdíleny s členskými státy, protože v těchto případech se to nejčastěji dotýká pravomocí místní a regionální úrovně; |
| --- | --- |

73.

Zajištění nezbytného manévrovacího prostoru pro města a regiony – evropský rozpočet pro období po roce 2020, který odpovídá ambicím a využívá pružnosti k přijímání opatření a investicím

| 74. | zdůrazňuje, že víceletý finanční rámec (VFR) musí zohledňovat priority a ambice EU s cílem dodržet povinnosti plynoucí ze Smlouvy a naplnit očekávání občanů. Vyslovuje se pro to, aby VFR tvořil 1,3 % hrubého národního důchodu EU-27; |
| --- | --- |

74.

| 75. | zdůrazňuje, že rozpočet EU by neměl být považován za kompromis mezi čistými plátci a čistými příjemci, nýbrž za společný nástroj k naplňování našich společných cílů poskytováním přidané hodnoty v celé Evropě. Z tohoto důvodu souhlasí s konstatováním Komise, že my všichni jsme příjemci prostředků z VFR, poněvadž pozitivní účinky společného trhu, bezpečnosti a soudržnosti vyvažují jednotlivé finanční příspěvky do EU; |
| --- | --- |

75.

| 76. | upozorňuje na to, že budoucnost Unie závisí na ambiciózním a efektivním rozpočtu EU, který se řídí zásadou, že další úkoly EU by měly být doprovázeny dalšími zdroji a postupným ukončováním slev na příspěvky členských států; |
| --- | --- |

76.

| 77. | zdůrazňuje, že jakákoli opětovná centralizace evropského rozpočtu – zejména prostřednictvím kroků směřujících k oslabení programů ve sdíleném řízení a místních přístupů – by mohla narušit soudržnost v Unii a je nutné jí zabránit; |
| --- | --- |

77.

| 78. | připomíná, že kvalita veřejných služeb je hlavním faktorem důvěry v instituce, neboť občané hodnotí správní orgány z hlediska svých zkušeností s poskytováním služeb, a s přihlédnutím k tomu, že k více než třetině celkových veřejných výdajů a více než polovině veřejných investic dochází na nižší než celostátní úrovni, zdůrazňuje, že úroveň veřejných investic v EU je stále příliš nízká pro zajištění vhodné veřejné infrastruktury a služeb. Z tohoto důvodu je naprosto nutné odstranit nedostatek veřejných investic; |
| --- | --- |

78.

| 79. | upozorňuje, že deset let od vypuknutí finanční krize, která výrazně oslabila veřejné investice místních a regionálních orgánů, je nutné posílit investiční kapacitu těchto orgánů tím, že jim bude poskytnut nezbytný fiskální prostor potřebný k podpoře veřejných investic a že budou podporována místní řešení upevněním zásad sdíleného řízení na základě partnerství a víceúrovňové správy a vynětím spolufinancování programů EU z veřejných zdrojů z výpočtu zadlužení v rámci Paktu o stabilitě a růstu; |
| --- | --- |

79.

Budování Unie zdola – prostřednictvím zapojení na místní úrovni je možné směřovat k demokratickému oživení EU

a)   Posílení opatření EU – odpovídající opatření musí být přijímána na vhodné úrovni

| 80. | pevně věří, že pro přiblížení Evropské unie jejím občanům má nesmírný význam náležité uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality. Připomíná, že je důležité, aby byla rozhodnutí přijímána co nejblíže občanům, a zdůrazňuje potřebu zcela odpovědného a transparentního systému rozhodování v EU, aby občané mohli jasně poznat, kdo je politicky odpovědný za přijatá rozhodnutí (12); |
| --- | --- |

80.

| 81. | zdůrazňuje, že rozhodujícími prvky skutečně demokratické Evropské unie jsou sdílená odpovědnost a úzká vazba mezi zásadami víceúrovňové správy a subsidiarity; |
| --- | --- |

81.

| 82. | zdůrazňuje, že tím, co bude v budoucnu Unii chránit, musí být důsledné uplatňování zásady subsidiarity. To znamená, že EU musí více jednat tam, kde je to zapotřebí, a naopak méně tam, kde to zapotřebí není, což povede k účinnější a výkonnější Evropské unii. Prostý argument ohledně ochrany zájmů členských států před zásahy EU je v diskusi o budoucnosti Evropy kontraproduktivní. Je si vědom vlastní úlohy jakožto jednoho ze „strážců“ zásady subsidiarity a domnívá se, že by tato zásada měla být v tvorbě a provádění politik považována za dynamický politický a právní pojem, aby se zajistilo, že odpovídající opatření budou přijímána na nejvhodnějších úrovních, a to v příhodném okamžiku a v nejlepším zájmu občanů. V tomto přesvědčení ho utvrzuje závěrečná zpráva pracovní skupiny pro subsidiaritu a proporcionalitu, v níž je kladen důraz na nové pojetí „aktivní subsidiarity“. Bude usilovat o realizaci doporučení pracovní skupiny v úzké spolupráci s ostatními orgány EU, vnitrostátními parlamenty a místními a regionálními orgány z celé Unie; |
| --- | --- |

82.

| 83. | znovu vyzývá k zakotvení a uplatňování zásad víceúrovňové správy a partnerství v interinstitucionálním kodexu chování a zohlednění těchto zásad v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů. Mimo politiku soudržnosti musí být víceúrovňová správa zahrnuta do všech legislativních a regulačních ustanovení politik s regionálním dopadem (13); |
| --- | --- |

83.

| 84. | považuje za rozhodující postupovat proti veškerým změnám směřujícím k centralizaci a podporovat rozvoj přiměřených a účinných místních řešení v praxi, zejména pak v budoucí politice soudržnosti, neboť poslouží jako vzor pro správu věcí veřejných také v jiných oblastech politiky; |
| --- | --- |

84.

| 85. | doporučuje dále rozvíjet stávající posuzování územních dopadů s cílem vytvořit účinnou cyklickou zpětnou vazbu, která zohledňuje rozmanitost regionů EU a rovněž velmi odlišné důsledky politik EU pro jednotlivé místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

85.

b)   Zapojení regionů a měst – obnova evropské demokracie prostřednictvím odpovědnosti a účinnosti

| 86. | zdůrazňuje, že politiky EU musí lidem umožnit proaktivně se zapojit do řešení problémů, které jsou významné pro jejich život. Lidé hledají řešení na místní úrovni a snaží se být lépe zapojeni do vymezování problémů a pomáhat při jejich řešení. Přístup zaměřený na lidi a určovaný potřebami občanů může odstranit řadu místních problémů a prokázat, že EU je pro občany důležitá. To také znamená, že je nutné zaměřit politiku EU na posílení úlohy měst a regionů a zapojit občany prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru a občanů; |
| --- | --- |

86.

| 87. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány přinášejí politikám EU přidanou hodnotu, neboť fungují jako laboratoře, kde jsou vytvářeny a realizovány nové formy společenských inovací, solidarity a politik podporujících začlenění, jež občané od Evropské unie očekávají; |
| --- | --- |

87.

| 88. | podotýká, že to rovněž znamená, že ne všechny problémy občanů lze vyřešit důkladnou regulací prostřednictvím právních předpisů EU. Zásada subsidiarity nespočívá jen v tom, zda je právně možné, aby EU přijímala právní předpisy, nýbrž i v tom, zda mají daná řešení pro občany smysl. Pokud se občané mohou přesvědčit, že EU přichází s řešeními, jež pro ně v každodenním životě nemají smysl, způsobí to pouze ještě větší odpor vůči EU; |
| --- | --- |

88.

| 89. | je přesvědčen, že institucionální systém EU se bude muset i nadále vyvíjet a přizpůsobovat novým výzvám v zájmu dosažení inkluzivního, transparentního, demokratického a efektivního rozhodovacího procesu. Zdůrazňuje, že musí být ve větší míře uznávána úloha místních a regionálních orgánů, které VR zastupuje, a to v každodenním chodu záležitostí EU i v budoucích úpravách Smluv o EU, v souvislosti s nimiž by VR měl být plnoprávně zastoupen na každém budoucím konventu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pevně věří, že v evropském semestru musí být uznán místní a regionální rozměr, a že místní a regionální orgány by proto měly být od počátku přípravy roční analýzy růstu zapojeny do vypracovávání zpráv podle jednotlivých zemí a do národních programů reforem. Je přesvědčen, že za tímto účelem by srovnávací přehled postupu při makroekonomické nerovnováze měl být doplněn o regionální ukazatele, které pomohou podpořit a udržet regionální rozměr procesu semestru EU; |
| --- | --- |

90.

| 91. | domnívá se, že demokratická legitimita EU a zejména hospodářské a měnové unie (HMU) musí být posílena tím, že se zásady sociálního pokroku a rovnosti příležitostí stanou ústředním prvkem rozhodování EU tak, aby zaměstnanost a sociální normy nebyly považovány za okrajové aspekty procesu makroekonomického přizpůsobení; |
| --- | --- |

91.

| 92. | domnívá se, že lepší zapojení regionů a regionálních parlamentů do procesu rozhodování EU by mohlo posílit demokratickou kontrolu a odpovědnost; |
| --- | --- |

92.

c)   Snadnější zapojení občanů do politik EU a spoluutváření stálého dialogu s lidmi po roce 2019

| 93. | připomíná také, že si EU získá větší důvěru a důvěryhodnost pouze v případě, že bude přinášet konkrétní výsledky a poskytne občanům jasnější vysvětlení ohledně evropské přidané hodnoty a ohledně důvodů a nezbytných kompromisů, o něž se opírají rozhodnutí EU. V tomto smyslu VR požaduje, aby se vyvíjelo mnohem větší úsilí v oblasti podpory vícejazyčných evropských médií a formátů informací, včetně snadno srozumitelných popisů, rozvoje a zavádění modulů evropské občanské výchovy pro různé úrovně vzdělávání, jakož i mnohem rozsáhlejší podpory setkávání lidí napříč evropskými hranicemi (programy výměn v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, programy twinningu atd.); |
| --- | --- |

93.

| 94. | zdůrazňuje, že je třeba posílit nástroje na podporu účasti, jako je evropská občanská iniciativa (14). Jedná se o nástroj, který doplňuje stávající struktury zastupitelské demokracie na úrovni EU a další inovativní prvky participativního rozhodování a stálého dialogu, a jako taková může pomoci mobilizovat občany pro společnou věc, zdůraznit evropský rozměr klíčových politických otázek a podpořit zahajování celoevropských diskusí a utváření veřejného mínění v tomto ohledu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | vyzývá členy VR, aby nadále spolupracovali s občany a naslouchali jim, a to prostřednictvím akcí na místní úrovni, debat volených zastupitelů s občany a dialogů s občany s cílem oslovit každý region v EU-27, a žádá ostatní orgány, aby se k této činnosti připojily. Připomíná v této souvislosti záměr zorganizovat před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019 občanské dialogy ve všech regionech EU a vybízí své členy, aby uspořádali zvláštní zasedání svých místních či regionálních shromáždění společně s místními občany a jejich sdruženími s cílem shromáždit informace k otázkám týkajícím se budoucnosti Evropy, jež byly identifikovány v dotazníku VR, jakož i v dotazníku Evropské komise. Zdůrazňuje zásadní význam decentralizované komunikace ohledně politik EU a politických rozhodnutí, o něž se opírají, a potřebu, aby orgány EU podporovaly místní a regionální úsilí a iniciativy v tomto směru; |
| --- | --- |

95.

| 96. | zdůrazňuje, že konzultace s občany by měly oslovit také ty občany, kteří jsou často přehlíženi nebo se o konzultace nezajímají. Je důležité zajistit skutečně inkluzivní a reprezentativní dialog s občany s cílem zabránit tomu, aby si diskusi monopolizovali ti, kteří jsou již nejvíce mobilizováni ať již ve prospěch EU či konkrétní politické otázky, nebo proti nim; |
| --- | --- |

96.

| 97. | zdůrazňuje, že komunikace a stálý dialog s občany jsou nezbytně nutné v každém politickém systému, a proto mají zásadní význam pro posílení demokratické legitimity EU a přiblížení Evropy jejím občanům; |
| --- | --- |

97.

| 98. | připomíná v této souvislosti, že spolupráce s občany nesmí být omezena jen na období před volbami do Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | zavazuje se, že před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019 navrhne metodiku pro vytvoření stálého a strukturovaného systému dialogů mezi občany a politickými představiteli a orgány EU, do něhož budou prostřednictvím VR zapojeny místní a regionální orgány a který bude založen na transparentním procesu, v jehož rámci se bude usilovat o přispění občanů, bude jim poskytnut prostor a informace k tomu, aby mohli určit a prodiskutovat z jejich pohledu nejzávažnější otázky, výsledky budou využívány při tvorbě politik EU a bude poskytována řádná zpětná vazba ohledně toho, jaký měly příspěvky občanů dopad; |
| --- | --- |

99.

| 100. | je přesvědčen, že zpětnou vazbou poskytovanou občanům může politická činnost členů VR posílit vazby s místní úrovní a zvýšit důvěru lidí v „politiku EU“. |
| --- | --- |

100.

V Bruselu dne 9. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Dopis předsedy Evropské rady předsedovi Výboru regionů, 8. listopadu 2016, http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf.

1

(2)  Prohlášení o záměru adresované předsedovi Antoniovi Tajanimu a premiérovi Jürimu Ratasovi ze dne 13. září 2017, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_cs.pdf.

2

(3)  Luc Van den Brande – zvláštní poradce předsedy Junckera, Oslovit občany EU: nová příležitost, říjen 2017.

3

Oslovit občany EU: nová příležitost

(4)  Stanovisko VR Zpráva o občanství EU pro rok 2017, COR-2017-01319, zpravodaj: Guillermo Martínez Suárez.

4

(5)  Evropský parlament (2017): Zlepšení fungování Evropské unie využitím potenciálu Lisabonské smlouvy (P8_TA (2017)0049); (2017) Možný vývoj a změny současného institucionálního uspořádání Evropské unie (P8_TA (2017)0048); (2017) Rozpočtová kapacita pro členské státy, jejichž měnou je euro (P8_TA(2017)0050).

5

(6)  Např. Why Europe, Pulse of Europe, Stand up for Europe, Výbor na obranu demokracie, 1989 Generation Initiative.

6

(7)  London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union (Úvahy o budoucnosti Evropské unie), březen 2018, https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf.

7

Reflecting on the future of the European Union

(8)  VR, Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities (Úvahy o Evropě: jak lidé v regionech a ve městech vnímají Evropu), duben 2018, https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf.

8

Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities

(9)  Eurobarometr – Veřejné mínění v Evropské unii, příloha, č. 88, listopad 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142 Eurobarometr – Budoucnost Evropy, č. 467, září – říjen 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179; průzkum Eurobarometr zadaný Evropským parlamentem, Demokracie v pohybu: jeden rok před evropskými volbami, č. 89.2, květen 2018, http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf.

9

Veřejné mínění v Evropské unii

Budoucnost Evropy

Demokracie v pohybu: jeden rok před evropskými volbami

(10)  London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union (Úvahy o budoucnosti Evropské unie), březen 2018.

10

Reflecting on the future of the European Union

(11)  Můj region, má Evropa, naše budoucnost: sedmá zpráva o hospodářské, sociální a územní soudržnosti, Evropská komise, Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku, září 2017.

11

(12)  Usnesení VR k bílé knize Evropské komise o budoucnosti Evropy – Úvahy a scénáře pro EU27 v roce 2025 (2017/C 306/01).

12

(13)  Stanovisko VR k diskusnímu dokumentu o budoucnosti financí EU, COR-2017-03718, zpravodaj: Marek Woźniak.

13

(14)  Stanovisko VR k nařízení o evropské občanské iniciativě, COR-2017-04989, zpravodaj: Luc Van den Brande.

14

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/16

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Zřízení Evropského orgánu pro pracovní záležitosti

(2018/C 461/03)

| Hlavní zpravodajka: | Doris KAMPUS (AT/SES), ministryně sociálních věcí, práce a integrace ve vládě spolkové země Štýrsko |
| --- | --- |
| Odkaz: | návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský orgán pro pracovní záležitosti (text s významem pro EHP a pro Švýcarsko)
  COM(2018) 131 final |

Hlavní zpravodajka:

Doris KAMPUS (AT/SES), ministryně sociálních věcí, práce a integrace ve vládě spolkové země Štýrsko

Odkaz:

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Evropský orgán pro pracovní záležitosti (text s významem pro EHP a pro Švýcarsko)

COM(2018) 131 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (5) | Aby se posílila spravedlnost na jednotném trhu, jakož i důvěra v něj, měl by být zřízen Evropský orgán pro pracovní záležitosti (dále jen „orgán“). Za tímto účelem by měl orgán podporovat členské státy a Komisi v posilování přístupu jednotlivců a zaměstnavatelů k informacím o jejich právech a povinnostech v situacích přeshraniční mobility pracovní síly, jakož i přístupu k souvisejícím službám, dále podporovat soulad se souvisejícími předpisy, jakož i spolupráci mezi členskými státy, aby se tak zajistilo účinné uplatňování práva Unie v těchto oblastech, plnit úlohu mediátora a usnadňovat hledání řešení v případě přeshraničních sporů nebo v případě narušení fungování trhu práce. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(5)

Aby se posílila spravedlnost na jednotném trhu, jakož i důvěra v něj, měl by být zřízen Evropský orgán pro pracovní záležitosti (dále jen „orgán“). Za tímto účelem by měl orgán podporovat členské státy a Komisi v posilování přístupu jednotlivců a zaměstnavatelů k informacím o jejich právech a povinnostech v situacích přeshraniční mobility pracovní síly, jakož i přístupu k souvisejícím službám, dále podporovat soulad se souvisejícími předpisy, jakož i spolupráci mezi členskými státy, aby se tak zajistilo účinné uplatňování práva Unie v těchto oblastech, plnit úlohu mediátora a usnadňovat hledání řešení v případě přeshraničních sporů nebo v případě narušení fungování trhu práce.

| (5) | Aby se posílila spravedlnost na jednotném trhu, jakož i důvěra v něj, měl by být zřízen Evropský orgán pro pracovní záležitosti (dále jen „orgán“). Za tímto účelem by měl orgán podporovat členské státy a Komisi v posilování přístupu jednotlivců a zaměstnavatelů k informacím o jejich právech a povinnostech v situacích přeshraniční mobility pracovní síly, jakož i přístupu k souvisejícím službám, dále podporovat soulad se souvisejícími předpisy, jakož i spolupráci mezi členskými státy, aby se tak zajistilo účinné uplatňování práva Unie v těchto oblastech, plnit úlohu mediátora a usnadňovat hledání řešení v případě přeshraničních sporů nebo v případě narušení fungování trhu práce.
  K tomu patří i důsledný a účinný systém prosazování právních předpisů. |
| --- | --- |

(5)

Aby se posílila spravedlnost na jednotném trhu, jakož i důvěra v něj, měl by být zřízen Evropský orgán pro pracovní záležitosti (dále jen „orgán“). Za tímto účelem by měl orgán podporovat členské státy a Komisi v posilování přístupu jednotlivců a zaměstnavatelů k informacím o jejich právech a povinnostech v situacích přeshraniční mobility pracovní síly, jakož i přístupu k souvisejícím službám, dále podporovat soulad se souvisejícími předpisy, jakož i spolupráci mezi členskými státy, aby se tak zajistilo účinné uplatňování práva Unie v těchto oblastech, plnit úlohu mediátora a usnadňovat hledání řešení v případě přeshraničních sporů nebo v případě narušení fungování trhu práce.
  K tomu patří i důsledný a účinný systém prosazování právních předpisů.

Odůvodnění

K jasnému, spravedlivému a efektivnímu prosazování právních předpisů Unie v oblasti přeshraniční mobility pracovní síly a koordinace systémů sociálního zabezpečení potřebují celostátní a regionální orgány odpovídající mechanismy prosazování právních předpisů, které budou mít i odrazující preventivní účinek.

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 14a (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | (14a) | K větší právní jistotě a jednotnému uplatňování právních předpisů (i pro místně příslušné soudy) je nezbytná úprava využití informací získaných při kontrole k právním účelům (např. jejich přípustnost jako důkazní prostředky). Je třeba zajistit, aby bylo možné využívat výsledky společných kontrol jednotným způsobem. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(14a)

K větší právní jistotě a jednotnému uplatňování právních předpisů (i pro místně příslušné soudy) je nezbytná úprava využití informací získaných při kontrole k právním účelům (např. jejich přípustnost jako důkazní prostředky). Je třeba zajistit, aby bylo možné využívat výsledky společných kontrol jednotným způsobem.

Odůvodnění

Výbor vrchních inspektorů práce (SLIC) již po léta doporučuje vyjasnit význam společných opatření v rámci EU.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Čl. 5 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) | koordinuje a podporuje vzájemně sladěné a společné inspekce v souladu s články 9 a 10; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

c)

koordinuje a podporuje vzájemně sladěné a společné inspekce v souladu s články 9 a 10;

| c) | posiluje,
  koordinuje a podporuje vzájemně sladěné a společné inspekce v souladu s články 9 a 10; |
| --- | --- |

c)

posiluje,
  koordinuje a podporuje vzájemně sladěné a společné inspekce v souladu s články 9 a 10;

Odůvodnění

Charakter vzájemně sladěných a společných inspekcí ze strany příslušných vnitrostátních orgánů je třeba značně posílit, aby se zlepšila vynutitelnost výsledků.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Čl. 5 písm. h) (nové)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | h) | usnadňuje provádění práce stávajících dobře fungujících struktur, mj. přeshraničních partnerství EURES, která v zájmu prosazování spravedlivé přeshraniční mobility podporují spolupráci v přeshraničních regionech. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

h)

usnadňuje provádění práce stávajících dobře fungujících struktur, mj. přeshraničních partnerství EURES, která v zájmu prosazování spravedlivé přeshraniční mobility podporují spolupráci v přeshraničních regionech.

Odůvodnění

Je třeba zajistit a rozpočtově zabezpečit synergie, které Komise přislíbila, a integraci stávajících dobře fungujících struktur (např. přeshraničních partnerství EURES, která jsou pro regiony velmi důležitá).

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Čl. 6 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) | zaměstnavatelům poskytuje příslušné informace o pracovněprávních předpisech a pracovních a životních podmínkách, které se vztahují na pracovníky v situacích přeshraniční mobility pracovní síly, včetně vyslaných pracovníků; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

c)

zaměstnavatelům poskytuje příslušné informace o pracovněprávních předpisech a pracovních a životních podmínkách, které se vztahují na pracovníky v situacích přeshraniční mobility pracovní síly, včetně vyslaných pracovníků;

| c) | zaměstnavatelům
  a zaměstnancům
  poskytuje příslušné informace o pracovněprávních předpisech a pracovních a životních podmínkách, které se vztahují na pracovníky v situacích přeshraniční mobility pracovní síly, včetně vyslaných pracovníků; |
| --- | --- |

c)

zaměstnavatelům
  a zaměstnancům
  poskytuje příslušné informace o pracovněprávních předpisech a pracovních a životních podmínkách, které se vztahují na pracovníky v situacích přeshraniční mobility pracovní síly, včetně vyslaných pracovníků;

Odůvodnění

Relevantní informace by měly být k dispozici pro celé spektrum sociálních partnerů.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Čl. 6 písm. g) (nové)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | g) | podporuje tok informací mezi mobilitou dotčenými regiony, městy a obcemi, aby byla možná strukturovaná výměna znalostí a zkušeností a jejich strukturované předávání. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

g)

podporuje tok informací mezi mobilitou dotčenými regiony, městy a obcemi, aby byla možná strukturovaná výměna znalostí a zkušeností a jejich strukturované předávání.

Odůvodnění

Informace o místních podmínkách a zkušenostech významným způsobem přispívají ke zlepšení spolupráce, budování kapacit a využívání a prohlubování stávajících znalostí.

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Čl. 7 odst. 1 písm. e) (nové)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | e) | podporuje výměnu osvědčených postupů mezi mobilitou dotčenými regiony, městy a obcemi a tyto zkušenosti dále šíří. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

e)

podporuje výměnu osvědčených postupů mezi mobilitou dotčenými regiony, městy a obcemi a tyto zkušenosti dále šíří.

Odůvodnění

Výměnu zkušeností je třeba zajistit i v oblasti služeb.

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Čl. 8 odst. 1 písm. d)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| d) | usnadňuje postupy přeshraničního vymáhání sankcí a pokut; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

d)

usnadňuje postupy přeshraničního vymáhání sankcí a pokut;

| d) | usnadňuje postupy přeshraničního vymáhání
  vnitrostátních
  sankcí a pokut
  a vypracovává návrhy, jak prosazovat větší transparentnost a důslednost při ukládání těchto vnitrostátních sankcí v přeshraničních souvislostech
  ; |
| --- | --- |

d)

usnadňuje postupy přeshraničního vymáhání
  vnitrostátních
  sankcí a pokut
  a vypracovává návrhy, jak prosazovat větší transparentnost a důslednost při ukládání těchto vnitrostátních sankcí v přeshraničních souvislostech
  ;

Odůvodnění

Nedostatečně upravená odpovědnost za uložené vnitrostátní sankce a pokuty v přeshraničních souvislostech ohrožuje účinné uplatňování práva Unie při přeshraniční spolupráci regionálních orgánů.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Čl. 9 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Na žádost jednoho nebo několika členských států orgán koordinuje vzájemně sladěné nebo společné inspekce v oblastech spadajících do pravomocí orgánu. Žádost může zaslat jeden nebo několik členských států. Provedení vzájemně sladěné nebo společné inspekce může dotčeným orgánům členských států rovněž navrhnout sám orgán. | 1.   Na žádost jednoho nebo několika členských států orgán koordinuje vzájemně sladěné nebo společné inspekce v oblastech spadajících do pravomocí orgánu. Žádost může zaslat jeden nebo několik členských států
  v souladu s vnitrostátními zvyklostmi na trhu práce v příslušném členském státě
  . Provedení vzájemně sladěné nebo společné inspekce může dotčeným orgánům členských států rovněž navrhnout sám orgán. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Na žádost jednoho nebo několika členských států orgán koordinuje vzájemně sladěné nebo společné inspekce v oblastech spadajících do pravomocí orgánu. Žádost může zaslat jeden nebo několik členských států. Provedení vzájemně sladěné nebo společné inspekce může dotčeným orgánům členských států rovněž navrhnout sám orgán.

1.   Na žádost jednoho nebo několika členských států orgán koordinuje vzájemně sladěné nebo společné inspekce v oblastech spadajících do pravomocí orgánu. Žádost může zaslat jeden nebo několik členských států
  v souladu s vnitrostátními zvyklostmi na trhu práce v příslušném členském státě
  . Provedení vzájemně sladěné nebo společné inspekce může dotčeným orgánům členských států rovněž navrhnout sám orgán.

Odůvodnění

Odůvodnění

Měla by být zohledněna rozmanitost národních zvyků v oblasti dohledu nad dodržováním právních předpisů (včetně institucí spolupracujících s vnitrostátními orgány).

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Čl. 9 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Když se orgán členského státu rozhodne neúčastnit se vzájemně sladěné nebo společné inspekce uvedené v odstavci 1, nebo tuto inspekci neprovést, s dostatečným předstihem písemně informuje orgán o důvodech takového rozhodnutí. V takových případech orgán informuje orgány ostatních dotčených členských států. | Když se orgán členského státu rozhodne neúčastnit se vzájemně sladěné nebo společné inspekce uvedené v odstavci 1, nebo tuto inspekci neprovést, s dostatečným předstihem písemně informuje orgán o důvodech takového rozhodnutí. V takových případech orgán informuje orgány ostatních dotčených členských států. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Když se orgán členského státu rozhodne neúčastnit se vzájemně sladěné nebo společné inspekce uvedené v odstavci 1, nebo tuto inspekci neprovést, s dostatečným předstihem písemně informuje orgán o důvodech takového rozhodnutí. V takových případech orgán informuje orgány ostatních dotčených členských států.

Když se orgán členského státu rozhodne neúčastnit se vzájemně sladěné nebo společné inspekce uvedené v odstavci 1, nebo tuto inspekci neprovést, s dostatečným předstihem písemně informuje orgán o důvodech takového rozhodnutí. V takových případech orgán informuje orgány ostatních dotčených členských států.

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

Návrh nařízení

Čl. 10 odst. 5a (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Příslušné orgány zúčastněných členských států mohou výsledky společných kontrol použít jako důkazní prostředek se stejnou právní hodnotou, jakou mají dokumenty shromážděné ve vlastní jurisdikci. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5a.
     
  Příslušné orgány zúčastněných členských států mohou výsledky společných kontrol použít jako důkazní prostředek se stejnou právní hodnotou, jakou mají dokumenty shromážděné ve vlastní jurisdikci.

Odůvodnění

Odůvodnění

Výbor vrchních inspektorů práce (SLIC) již po léta doporučuje vyjasnit právní závaznost společných opatření v rámci EU.

Posílená spolupráce by měla mj. zahrnovat regulaci a záruku právního využití výsledků společných kontrol na všech správních úrovních.

Pozměňovací návrh 12

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Čl. 11 odst. 2 písm. d) (nové)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | d) | naplánovat pravidelné výměny s nejvíce dotčenými regiony, městy a obcemi (z přijímajících zemí i ze zemí původu), aby byly tyto znalosti neustále aktualizovány. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

d)

d)

naplánovat pravidelné výměny s nejvíce dotčenými regiony, městy a obcemi (z přijímajících zemí i ze zemí původu), aby byly tyto znalosti neustále aktualizovány.

naplánovat pravidelné výměny s nejvíce dotčenými regiony, městy a obcemi (z přijímajících zemí i ze zemí původu), aby byly tyto znalosti neustále aktualizovány.

Odůvodnění

Odůvodnění

I při analýzách a posuzování rizik by měla být zajištěna pravidelná výměna zkušeností a podklady od nejvíce dotčených regionů.

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Článek 18 (nový)

Článek 18

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Správní rada sestává z jednoho zástupce na vysoké úrovni z každého členského státu
  a
   dvou zástupců Komise, přičemž všichni mají hlasovací právo. | 1.   Správní rada sestává z jednoho zástupce na vysoké úrovni z každého členského státu, dvou zástupců Komise
  a jednoho zástupce regionálních orgánů členských států
  , přičemž všichni mají hlasovací právo. |
| 2.   Každý člen správní rady má náhradníka. Náhradník zastupuje člena v jeho nepřítomnosti. | 2.   Každý člen správní rady má náhradníka. Náhradník zastupuje člena v jeho nepřítomnosti. |
| 3.   Členové správní rady zastupující své členské státy a jejich náhradníci jsou jmenováni příslušným členským státem na základě svých znalostí v oblastech uvedených v čl. 1 odst. 2, přičemž se přihlédne k jejich relevantním dovednostem v oblasti řízení, správy a rozpočtu. | 3.   Členové správní rady zastupující své členské státy a jejich náhradníci jsou jmenováni příslušným členským státem na základě svých znalostí v oblastech uvedených v čl. 1 odst. 2, přičemž se přihlédne k jejich relevantním dovednostem v oblasti řízení, správy a rozpočtu. |
| Komise jmenuje členy, kteří ji zastupují. | Komise jmenuje členy, kteří ji zastupují. |
| | Výbor regionů jmenuje z řad svých členů pocházejících z těch členských států EU, v nichž stát sdílí legislativní pravomoci v oblasti politiky zaměstnanosti s regiony, zástupce regionálních orgánů členských států. |
| Členské státy
  a
   Komise usilují o omezení obměny svých zástupců ve správní radě, aby byla zajištěna kontinuita činnosti správní rady. Všechny strany usilují o dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů ve správní radě. | Členské státy, Komise a 
  Výbor regionů
  usilují o omezení obměny svých zástupců ve správní radě, aby byla zajištěna kontinuita činnosti správní rady. Všechny strany usilují o dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů ve správní radě. |
| 4.   Funkční období členů a jejich náhradníků trvá čtyři roky. Toto funkční období lze prodloužit. | 4.   Funkční období členů a jejich náhradníků trvá čtyři roky. Toto funkční období lze prodloužit. |
| 5.   Zástupci třetích zemí, kteří uplatňují právo Unie v oblastech, na které se vztahuje toto nařízení, se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé. | 5.   Zástupci třetích zemí, kteří uplatňují právo Unie v oblastech, na které se vztahuje toto nařízení, se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Správní rada sestává z jednoho zástupce na vysoké úrovni z každého členského státu
  a
   dvou zástupců Komise, přičemž všichni mají hlasovací právo.

1.   Správní rada sestává z jednoho zástupce na vysoké úrovni z každého členského státu, dvou zástupců Komise
  a jednoho zástupce regionálních orgánů členských států
  , přičemž všichni mají hlasovací právo.

2.   Každý člen správní rady má náhradníka. Náhradník zastupuje člena v jeho nepřítomnosti.

2.   Každý člen správní rady má náhradníka. Náhradník zastupuje člena v jeho nepřítomnosti.

3.   Členové správní rady zastupující své členské státy a jejich náhradníci jsou jmenováni příslušným členským státem na základě svých znalostí v oblastech uvedených v čl. 1 odst. 2, přičemž se přihlédne k jejich relevantním dovednostem v oblasti řízení, správy a rozpočtu.

3.   Členové správní rady zastupující své členské státy a jejich náhradníci jsou jmenováni příslušným členským státem na základě svých znalostí v oblastech uvedených v čl. 1 odst. 2, přičemž se přihlédne k jejich relevantním dovednostem v oblasti řízení, správy a rozpočtu.

Komise jmenuje členy, kteří ji zastupují.

Komise jmenuje členy, kteří ji zastupují.

Výbor regionů jmenuje z řad svých členů pocházejících z těch členských států EU, v nichž stát sdílí legislativní pravomoci v oblasti politiky zaměstnanosti s regiony, zástupce regionálních orgánů členských států.

Výbor regionů jmenuje z řad svých členů pocházejících z těch členských států EU, v nichž stát sdílí legislativní pravomoci v oblasti politiky zaměstnanosti s regiony, zástupce regionálních orgánů členských států.

Členské státy
  a
   Komise usilují o omezení obměny svých zástupců ve správní radě, aby byla zajištěna kontinuita činnosti správní rady. Všechny strany usilují o dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů ve správní radě.

a

Členské státy, Komise a 
  Výbor regionů
  usilují o omezení obměny svých zástupců ve správní radě, aby byla zajištěna kontinuita činnosti správní rady. Všechny strany usilují o dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů ve správní radě.

Výbor regionů

4.   Funkční období členů a jejich náhradníků trvá čtyři roky. Toto funkční období lze prodloužit.

4.   Funkční období členů a jejich náhradníků trvá čtyři roky. Toto funkční období lze prodloužit.

5.   Zástupci třetích zemí, kteří uplatňují právo Unie v oblastech, na které se vztahuje toto nařízení, se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé.

5.   Zástupci třetích zemí, kteří uplatňují právo Unie v oblastech, na které se vztahuje toto nařízení, se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé.

Odůvodnění

Odůvodnění

V některých členských státech sdílí stát pravomoci v oblasti politiky zaměstnanosti s regiony. Je proto vhodné, aby v zájmu zajištění vyváženého zastoupení zájmů byl ve správní radě orgánu zástupce regionálních orgánů.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky a celkové hodnocení návrhu

Obecné připomínky a celkové hodnocení návrhu

| 1. | vítá cíl návrhu zvýšit účinnějším uplatňováním práva Unie v oblastech přeshraniční mobility pracovníků a koordinace systémů sociálního zabezpečení spravedlnost na vnitřním trhu a důvěru v něj; |
| --- | --- |

1.

vítá cíl návrhu zvýšit účinnějším uplatňováním práva Unie v oblastech přeshraniční mobility pracovníků a koordinace systémů sociálního zabezpečení spravedlnost na vnitřním trhu a důvěru v něj;

| 2. | podporuje záměr zřídit Evropský orgán pro pracovní záležitosti, který bude členským státům pomáhat řešit nesrovnalosti týkající se volného pohybu pracovníků, svobody usazování a volného pohybu služeb, a zvýšit tak kvalitu mobility; |
| --- | --- |

2.

podporuje záměr zřídit Evropský orgán pro pracovní záležitosti, který bude členským státům pomáhat řešit nesrovnalosti týkající se volného pohybu pracovníků, svobody usazování a volného pohybu služeb, a zvýšit tak kvalitu mobility;

| 3. | zdůrazňuje zjištění, že zneužívání těchto svobod nejen oslabuje soudržnost EU, nýbrž má rovněž za následek značná sociální, hospodářská a rozpočtová omezení v regionech, městech a obcích i pro jejich občany; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje zjištění, že zneužívání těchto svobod nejen oslabuje soudržnost EU, nýbrž má rovněž za následek značná sociální, hospodářská a rozpočtová omezení v regionech, městech a obcích i pro jejich občany;

| 4. | v této souvislosti připomíná, že tím klesají příjmy z daní a příspěvky na sociální zabezpečení a objevují se negativní dopady na zaměstnanost, pracovní podmínky, hospodářskou soutěž, rozvoj lokalit a regionální rozvoj, blahobyt a sociální zabezpečení; |
| --- | --- |

4.

v této souvislosti připomíná, že tím klesají příjmy z daní a příspěvky na sociální zabezpečení a objevují se negativní dopady na zaměstnanost, pracovní podmínky, hospodářskou soutěž, rozvoj lokalit a regionální rozvoj, blahobyt a sociální zabezpečení;

| 5. | podporuje proto zvýšení soudržnosti a usnadnění spolupráce vnitrostátních orgánů, které v současné době při účinném prosazování platných pravidel pro přeshraniční situace narážejí na překážku územní příslušnosti; |
| --- | --- |

5.

podporuje proto zvýšení soudržnosti a usnadnění spolupráce vnitrostátních orgánů, které v současné době při účinném prosazování platných pravidel pro přeshraniční situace narážejí na překážku územní příslušnosti;

| 6. | zdůrazňuje, že lepší koordinace sankcí na úrovni EU, které jsou ukládány za porušení právních předpisů v oblasti mobility pracovníků, by mohla odrazovat od nedodržování právních předpisů a být významným přínosem pro systém efektivnějšího vymáhání, mj. v duchu článků 81 a 82 Smlouvy o fungování Evropské unie. To by navíc posílilo důvěru ve vnitřní trh a spravedlnost na něm, neboť by se tak mj. zajistily jasné podnikatelské prostředí a rovné podmínky. V zájmu efektivního dosažení takové koordinace je třeba vynaložit veškeré nutné prostředky (např. propojení IT platforem či telematických systémů a jiných komunikačních prostředků); |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že lepší koordinace sankcí na úrovni EU, které jsou ukládány za porušení právních předpisů v oblasti mobility pracovníků, by mohla odrazovat od nedodržování právních předpisů a být významným přínosem pro systém efektivnějšího vymáhání, mj. v duchu článků 81 a 82 Smlouvy o fungování Evropské unie. To by navíc posílilo důvěru ve vnitřní trh a spravedlnost na něm, neboť by se tak mj. zajistily jasné podnikatelské prostředí a rovné podmínky. V zájmu efektivního dosažení takové koordinace je třeba vynaložit veškeré nutné prostředky (např. propojení IT platforem či telematických systémů a jiných komunikačních prostředků);

| 7. | podporuje operativní úlohu Evropského orgánu pro pracovní záležitosti, jenž má převzít dosavadní úkoly stávajících struktur, popř. tyto úkoly propojit a dále rozvíjet, aby byly zaplněny zjištěné mezery v systému a vytvářeny synergie; |
| --- | --- |

7.

podporuje operativní úlohu Evropského orgánu pro pracovní záležitosti, jenž má převzít dosavadní úkoly stávajících struktur, popř. tyto úkoly propojit a dále rozvíjet, aby byly zaplněny zjištěné mezery v systému a vytvářeny synergie;

| 8. | poukazuje na to, že je třeba jasně definovat úkoly a pravomoci, aby bylo možné na všech úrovních veřejné správy cíleně a účinně navazovat podpůrnou spolupráci a vyloučit zdvojování stávajících struktur; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na to, že je třeba jasně definovat úkoly a pravomoci, aby bylo možné na všech úrovních veřejné správy cíleně a účinně navazovat podpůrnou spolupráci a vyloučit zdvojování stávajících struktur;

| 9. | upozorňuje na skutečnost, že v navrhované oblasti působnosti Evropského orgánu pro pracovní záležitosti existuje široké spektrum vnitrostátních, regionálních a místních postupů, a zdůrazňuje, že mandát tohoto orgánu je s touto rozmanitostí slučitelný a že je třeba zohlednit nashromážděné poznatky; |
| --- | --- |

9.

upozorňuje na skutečnost, že v navrhované oblasti působnosti Evropského orgánu pro pracovní záležitosti existuje široké spektrum vnitrostátních, regionálních a místních postupů, a zdůrazňuje, že mandát tohoto orgánu je s touto rozmanitostí slučitelný a že je třeba zohlednit nashromážděné poznatky;

Kritické posouzení cílů a úkolů z hlediska regionů

Kritické posouzení cílů a úkolů z hlediska regionů

| 10. | vyzdvihuje skutečnost, že zejména pracovníci, kteří se ocitají v přeshraniční situaci, jsou v Evropě zranitelnou skupinou, jejíž práva lze kvůli jejich mobilitě mezi vysílajícími a hostitelskými regiony snáze porušovat; |
| --- | --- |

10.

vyzdvihuje skutečnost, že zejména pracovníci, kteří se ocitají v přeshraniční situaci, jsou v Evropě zranitelnou skupinou, jejíž práva lze kvůli jejich mobilitě mezi vysílajícími a hostitelskými regiony snáze porušovat;

| 11. | připomíná, že místní a regionální úroveň je nesrovnalostmi v oblasti přeshraniční mobility pracovníků přímo dotčena, že má nejblíže k občanům, a tedy i k uchazečům o práci a zaměstnavatelům a že mobilita na trhu práce má do značné míry regionální charakter a lze ji usměrňovat (1); |
| --- | --- |

11.

připomíná, že místní a regionální úroveň je nesrovnalostmi v oblasti přeshraniční mobility pracovníků přímo dotčena, že má nejblíže k občanům, a tedy i k uchazečům o práci a zaměstnavatelům a že mobilita na trhu práce má do značné míry regionální charakter a lze ji usměrňovat (1

| 12. | připomíná, že vzhledem k této klíčové úloze je nevyhnutelně nutné zajistit místním a regionálním orgánům náležité zastoupení ve správní radě Evropského orgánu pro pracovní záležitosti (2); |
| --- | --- |

12.

připomíná, že vzhledem k této klíčové úloze je nevyhnutelně nutné zajistit místním a regionálním orgánům náležité zastoupení ve správní radě Evropského orgánu pro pracovní záležitosti (2

| 13. | připomíná, že Evropský orgán pro pracovní záležitosti by měl pokrýt všechna hospodářská odvětví a že je v zájmu dostatečného zohlednění různorodých problémů nutné zajistit úzké zapojení sociálních partnerů prostřednictvím zástupců jednotlivých odvětví a regionů ve skupině zainteresovaných stran; |
| --- | --- |

13.

připomíná, že Evropský orgán pro pracovní záležitosti by měl pokrýt všechna hospodářská odvětví a že je v zájmu dostatečného zohlednění různorodých problémů nutné zajistit úzké zapojení sociálních partnerů prostřednictvím zástupců jednotlivých odvětví a regionů ve skupině zainteresovaných stran;

| 14. | zdůrazňuje, že k dosažení daných cílů je důležité, aby činnost Evropského orgánu pro pracovní záležitosti byla založena na vymahatelnosti a vycházela z odpovědnosti. Zároveň však musí být ve stejném rozsahu zachována nezávislost vnitrostátních systémů; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že k dosažení daných cílů je důležité, aby činnost Evropského orgánu pro pracovní záležitosti byla založena na vymahatelnosti a vycházela z odpovědnosti. Zároveň však musí být ve stejném rozsahu zachována nezávislost vnitrostátních systémů;

Subsidiarita a proporcionalita

Subsidiarita a proporcionalita

| 15. | zdůrazňuje, že je třeba plně dodržovat zásadu subsidiarity, a to ve všech fázích zřizování Evropského orgánu pro pracovní záležitosti, a respektovat všechny pravomoci členských států v pracovněprávních a sociálních záležitostech; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že je třeba plně dodržovat zásadu subsidiarity, a to ve všech fázích zřizování Evropského orgánu pro pracovní záležitosti, a respektovat všechny pravomoci členských států v pracovněprávních a sociálních záležitostech;

| 16. | zdůrazňuje, že je třeba plně dodržovat zásadu proporcionality, aby se zamezilo dodatečné finanční a administrativní zátěži; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že je třeba plně dodržovat zásadu proporcionality, aby se zamezilo dodatečné finanční a administrativní zátěži;

| 17. | upozorňuje na skutečnost, že zřízením Evropského orgánu pro pracovní záležitosti by měly být posíleny základní svobody vnitřního trhu a tento orgán by měl pomáhat vnitrostátním orgánům v případech, kdy státní hranice brání účinnému uplatňování právních předpisů EU ze strany členských států nebo kdy rozdíly mezi jednotlivými regiony nelze odpovídajícím způsobem řešit na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

17.

upozorňuje na skutečnost, že zřízením Evropského orgánu pro pracovní záležitosti by měly být posíleny základní svobody vnitřního trhu a tento orgán by měl pomáhat vnitrostátním orgánům v případech, kdy státní hranice brání účinnému uplatňování právních předpisů EU ze strany členských států nebo kdy rozdíly mezi jednotlivými regiony nelze odpovídajícím způsobem řešit na vnitrostátní úrovni;

| 18. | připomíná, že Evropský orgán pro pracovní záležitosti musí poskytnout prostor různým modelům a prioritám trhu práce, které členské státy mohou mít. Rozhodující je to, aby Evropský orgán pro pracovní záležitosti neohrozil nezávislost sociálních partnerů a klíčovou roli, kterou hrají; |
| --- | --- |

18.

připomíná, že Evropský orgán pro pracovní záležitosti musí poskytnout prostor různým modelům a prioritám trhu práce, které členské státy mohou mít. Rozhodující je to, aby Evropský orgán pro pracovní záležitosti neohrozil nezávislost sociálních partnerů a klíčovou roli, kterou hrají;

| 19. | konstatuje, že by to mělo přispět ke zvýšení kvality mobility v rámci stávajících pravomocí a předpisů; |
| --- | --- |

19.

konstatuje, že by to mělo přispět ke zvýšení kvality mobility v rámci stávajících pravomocí a předpisů;

| 20. | poukazuje na to, že by bylo možné dosáhnout pozitivního vlivu na vysílající i hostitelské regiony, pokud by vnitrostátní orgány ukládaly přeshraniční sankce účinněji, pokud by se zvýšily příjmy z daní a příspěvky na sociální zabezpečení a pokud by dopady větší právní jistoty a jednotného uplatňování právních předpisů na spravedlivé pracovní podmínky a podmínky hospodářské soutěže v praxi byly více zjevné (3); |
| --- | --- |

20.

poukazuje na to, že by bylo možné dosáhnout pozitivního vlivu na vysílající i hostitelské regiony, pokud by vnitrostátní orgány ukládaly přeshraniční sankce účinněji, pokud by se zvýšily příjmy z daní a příspěvky na sociální zabezpečení a pokud by dopady větší právní jistoty a jednotného uplatňování právních předpisů na spravedlivé pracovní podmínky a podmínky hospodářské soutěže v praxi byly více zjevné (3

Další návrhy a další potřeba regulace

Další návrhy a další potřeba regulace

| 21. | doporučuje, aby byly vzhledem k dynamické povaze evropského trhu práce v souvislosti s demografickými změnami a technologickými výzvami naplánovány možnosti dalšího rozvoje Evropského orgánu pro pracovní záležitosti, přičemž musí být respektovány zásady subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

21.

doporučuje, aby byly vzhledem k dynamické povaze evropského trhu práce v souvislosti s demografickými změnami a technologickými výzvami naplánovány možnosti dalšího rozvoje Evropského orgánu pro pracovní záležitosti, přičemž musí být respektovány zásady subsidiarity a proporcionality;

| 22. | považuje za nutné, aby byla při řešení přeshraničních záležitostí zpřísněna povinnost všech zúčastněných subjektů provádět rychlá, účinná a důsledná navazující opatření s cílem dosáhnout pozitivního dopadu na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

22.

považuje za nutné, aby byla při řešení přeshraničních záležitostí zpřísněna povinnost všech zúčastněných subjektů provádět rychlá, účinná a důsledná navazující opatření s cílem dosáhnout pozitivního dopadu na místní a regionální úrovni;

| 23. | doporučuje, aby orgán při jednání s třetími zeměmi a vždy, bude-li to nutné, vycházel z makroregionálních strategií Unie, které na základě posílené spolupráce pomáhají řešit společné výzvy, jimž čelí daná zeměpisná oblast zahrnující členské státy a třetí země, a přispívají k dosažení sociální, hospodářské a územní soudržnosti. |
| --- | --- |

23.

doporučuje, aby orgán při jednání s třetími zeměmi a vždy, bude-li to nutné, vycházel z makroregionálních strategií Unie, které na základě posílené spolupráce pomáhají řešit společné výzvy, jimž čelí daná zeměpisná oblast zahrnující členské státy a třetí země, a přispívají k dosažení sociální, hospodářské a územní soudržnosti.

V Bruselu dne 9. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Stanovisko VR Mobilita pracovní síly a posílení sítě EURES (CdR 2014-1315).

1

(2)  Stanovisko Výboru regionů Evropský pilíř sociálních práv (CdR 2868/2016).

2

(3)  https://cor.europa.eu/en/our-work/Documents/Territorial-impact-assessment/TIA-ELA-Labour-Authority-20180704.pdf.

3

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/24

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Příspěvek měst a regionů v EU ke 14. zasedání konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti (CBD COP14) a ke strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti na období po roce 2020

(2018/C 461/04)

| Zpravodaj: | Roby BIWER (LU/SES), člen zastupitelstva obce Bettembourg |
| --- | --- |
| Odkaz: | dopis Franse TIMMERMANSE, místopředsedy Evropské komise, duben 2018 |

Zpravodaj:

Roby BIWER (LU/SES), člen zastupitelstva obce Bettembourg

Odkaz:

dopis Franse TIMMERMANSE, místopředsedy Evropské komise, duben 2018

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

A.   Současný stav při dosahování cílů v oblasti biologické rozmanitosti v Evropě a ve světě

| 1. | vyjadřuje znepokojení nad závažnou ztrátou biologické rozmanitosti, jež se neomezuje na úbytek živočišných a rostlinných druhů, ale nepříznivě ovlivňuje i budoucí příležitosti v oblasti hospodářské, životního prostředí a dokonce i společenské a kulturní; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že cílová data dvou důležitých nástrojů politiky na ochranu a udržitelné využití biologické rozmanitosti, konkrétně strategický plán pro biologickou rozmanitost na období 2011–2020 Úmluvy o biologické rozmanitosti (dále jen „strategický plán Úmluvy“) a související strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, se rychle blíží; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opakuje názor, že ačkoli je v některých částech patrný pozoruhodný pokrok, vědecké důkazy ukazují, že svět obecně, ani mnohé místní a regionální orgány konkrétně nespějí ke splnění aičijských cílů v oblasti biologické rozmanitosti a k provedení strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti. Do roku 2020 je však stále možné mnoha cílů dosáhnout a přípravná fáze celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost po roce 2020 již byla zahájena; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že celosvětová ztráta biologické rozmanitosti i úbytek a degradace ekosystémů jsou významnou hrozbou pro budoucnost naší planety. V rámci společného politického kontextu naplňování cílů udržitelného rozvoje OSN je klíčovým prvkem podchycení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti a obnova ekosystémů, jež jsou úzce spjaty s bojem proti změně klimatu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uznává, že kumulativní dopad (ne)činnosti na místní úrovni přispívá k celosvětové krizi v oblasti biologické rozmanitosti, čímž se odhaluje nebezpečí „úzkého vymezení“, jež je vyvoláno tím, že se každý případ týkající se biologické rozmanitosti řeší izolovaně v místním měřítku, a tak se opomíjí jeho globální dopad i jiné vnější dopady, a zdůrazňuje, že je potřeba přijmout hledisko vyvážené mezi mikro a makro úrovní; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zastává názor, že existuje dostatek důkazů a vědeckých dokladů o tom, že je naléhavě nutné přijmout zásadnější, proaktivní a preventivní kroky na celosvětové, regionální a místní úrovni za účelem zastavení úbytku biologické rozmanitosti a obnovení poškozených ekosystémů právě teď a již déle nečekat (např. na formální posouzení pokroku v roce 2020); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poukazuje na nesoulad mezi horizontálními a vertikálními cíli politiky s často protichůdnými přístupy k otázkám životního prostředí, včetně například politik v oblasti zemědělství či energetiky, jenž maří pokrok při dosahování aičijských cílů v oblasti biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uvědomuje si, že politiky urbanizace členských států EU stále způsobují roztříštěnost krajiny a živelné rozpínání měst (tzv. sídelní kaše), což vede k úbytku ekosystémů a biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vítá vícestranné environmentální dohody a jejich fungování i vypracování nových zastřešujících rámců politiky a správy věcí veřejných podporujících přeshraniční spolupráci a vyzývá příslušné vnitrostátní a regionální orgány k tomu, aby začaly tyto nástroje využívat k vytváření soudržných přeshraničních intervenčních opatření; |
| --- | --- |

9.

| 10. | postuluje ničení jednotlivých lokalit soustavy Natura 2000 a dosavadní rozsah nelegálního zabíjení nebo nelegálního odchytu ptáků a dalších druhů, a je přesvědčen, že ke sledování a prosazování dodržování směrnic o přírodě prostřednictvím příslušných plánů řízení je zapotřebí zvýšeného úsilí na všech úrovních; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je znepokojen přetrvávajícím nezákonným obchodováním s chráněnými druhy, přibýváním invazivních nepůvodních druhů a neudržitelným využíváním pesticidů, např. neonikotinoidů, jež způsobují masivní pokles množství opylovačů, včetně populací včel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | připomíná, že je naléhavě nutné významně posílit celosvětové a unijní úsilí o účinné řešení světové krize biologické rozmanitosti a oddělit hospodářský rozvoj od úbytku biologické rozmanitosti a s tím souvisejících otázek, včetně následné degradace funkcí ekosystémů a ekosystémových služeb; |
| --- | --- |

12.

| 13. | upozorňuje na nedostatečné finanční prostředky a nástroje pro začleňování opatření a odpovídajícího řízení v oblasti biologické rozmanitosti a na související finanční a hospodářská rizika nečinnosti, jež převládá na všech úrovních; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že je třeba se zaměřit na slabé stránky celosvětové a evropské správní struktury, na výzvy při provádění strategického plánu Úmluvy a na zlepšování celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost po roce 2020 v zájmu dosažení účinného provádění prostřednictvím konkrétních strategií; |
| --- | --- |

14.

| 15. | s obavami poukazuje na to, že chybí mechanismy měření, vykazování a ověřování (dobrovolných) příspěvků nebo jsou nedostatečné, aby bylo možné posoudit pokrok při provádění aičijských cílů v oblasti biologické rozmanitosti prostřednictvím vnitrostátních strategií a akčních plánů v oblasti biologické rozmanitosti a regionálních strategií a akčních plánů v oblasti biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naléhavě vyzývá k včasnému zapojení všech příslušných zainteresovaných stran do přípravy na další fázi vytváření celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost po roce 2020, a to na celosvětové i unijní úrovni; |
| --- | --- |

16.

B.   Činnosti a povinnosti do roku 2020

| 17. | považuje za vhodné využít 14. zasedání konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti (CBD COP14) jako významnou příležitost k určení toho, čeho lze do roku 2020 ještě skutečně dosáhnout, aby bylo možné zformulovat jasné a dosažitelné závazky; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mají ve zbývajících dvou letech významnou úlohu při provádění aičijských cílů v oblasti biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poukazuje na význam přiměřeného rámce víceúrovňové správy pro koordinovanou činnost místních a regionálních orgánů, EU a jejích členských států při dalším provádění aičijských cílů v oblasti biologické rozmanitosti a naplnění strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podporuje rozhodnutí Evropské unie zakázat široce využívané pesticidy, například neonikotinoidy, protože vážně ohrožují hmyz, na nějž nejsou zacílené, jako jsou opylovači, kteří mají zásadní význam pro rozmnožování rostlin v lesích, městské zeleni a na polích, a jsou z toho důvodu nepostradatelní pro celosvětovou produkci potravin. Výbor zdůrazňuje – s náležitým ohledem na existující rozdíly v rozdělení odpovědnosti v členských státech – roli místních a regionálních orgánů při omezování používání pesticidů, mimo jiné prostřednictvím iniciativ, jako jsou „Pesticide Free Towns“ (Města bez pesticidů) a „Bee-Friendly Cities“ (Města přívětivá pro včely); |
| --- | --- |

20.

| 21. | je zastáncem navýšení zdrojů (právních, finančních a lidských), aby místní a regionální orgány, které budou chtít, mohly odpovídajícím způsobem rozvíjet své přímé pravomoci v záležitostech ochrany, plánování, udržitelného využívání, řízení, obnovy a monitorování biologické rozmanitosti a ekosystémů, včetně lokalit významnějších z hlediska ochrany přírody; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poukazuje na to, že je důležité, aby byly místním a regionálním orgánům poskytnuty nástroje a mechanismy pro přístup k vysoce kvalitním informacím o stavu a směrech vývoje druhů, stanovišť, ekosystémů a jejich služeb; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá členské státy EU, aby zavedly integrovaný přístup k rozvoji a provádění vnitrostátních, regionálních a místních strategií a akčních plánů v oblasti biologické rozmanitosti v souladu s navrženými pokyny sekretariátu Úmluvy o biologické rozmanitosti a ICLEI ke strategii a akčnímu plánu v oblasti biologické rozmanitosti, pokud takový přístup ještě neexistuje, a zlepšily zapojení místních a regionálních orgánů do přípravy, přezkumu a provádění vnitrostátních strategií a akčních plánů v oblasti biologické rozmanitosti, a podpořily tak jejich účinné naplnění a začlenění do vertikálního i horizontálního plánování a sektorů, jejichž činnost ovlivňuje biologickou rozmanitost (pozitivně či negativně); |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že je potřeba navýšit finanční prostředky na biologickou rozmanitost, zejména investice do soustavy Natura 2000, pomocí finančních nástrojů EU, včetně strukturálních fondů a Fondu soudržnosti, a vítá také podpůrné nástroje, jako je eConservation, který nabízí databázi hodnotných informací o možnostech financování biologické rozmanitosti ze strany veřejných dárců; |
| --- | --- |

24.

| 25. | navrhuje, aby byly poskytnuty osvědčené postupy k odstranění nevhodných dotací v různých oblastech odvětvových politik s cílem zvýšit soudržnost opatření EU na ochranu biologické rozmanitosti a posoudit dotace škodlivé pro životní prostředí, aby bylo možné lépe zaměřit rozpočet EU na udržitelný rozvoj. Vyčlenění finančních prostředků musí výrazně upřednostnit udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vítá úsilí programu EU Horizont 2020 o zintenzivnění výzkumu a inovací využívajících potenciálu přírodních řešení a zelených a modrých infrastruktur k regeneraci městských oblastí a považuje to za dobrý základ pro zlepšení provádění strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti v městských a hustě osídlených oblastech, a to i v období 2020–2030 a v návaznosti na městskou agendu EU. Podtrhuje nicméně, že je třeba dále podporovat provádění směrnic EU o ochraně přírody, a zdůrazňuje, že tyto programy v oblasti přírodních řešení a zelených a modrých infrastruktur nesmí být považovány za náhradu důrazných opatření, pokud jde o biologickou rozmanitost a ekosystémové služby v předměstských a venkovských oblastech, mohou je ale užitečným způsobem doplnit; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poukazuje na to, že by finanční prostředky z různých stávajících finančních nástrojů měly být spravovány přímo příslušnými pověřenými regionálními a místními orgány odpovědnými za ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů v souladu s aičijskými cíli v oblasti biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | požaduje, aby byla prostřednictvím vytvoření pravidel pro zadávání veřejných zakázek zaměřených na biologickou rozmanitost posílena úloha místních a regionálních orgánů při předcházení nezákonnému obchodování a aby byl zastaven nárůst invazivních nepůvodních druhů, zejména díky zajištění rámců pro společné činnosti v přeshraničních situacích založené na spolupráci, a to v zájmu integrovaného řízení migrace druhů a biologické rozmanitosti. Poukazuje na roli stávajících strategických sítí, jako je transevropská síť zelené infrastruktury (TEN-G), při zajišťování přeshraničních zelených infrastruktur a koridorů za pomoci přeshraničního kooperativního řízení a akčních plánů; |
| --- | --- |

28.

Ústřední úloha místních a regionálních orgánů při provádění strategického plánu Úmluvy a strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020

| 29. | potvrzuje a vítá rostoucí uznání úlohy místních a regionálních orgánů na úrovni EU při naplňování strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnívá se, že by místní a regionální orgány měly být aktivně zapojeny do vytváření a provádění politik, jejichž cílem je odstranit kontraproduktivní dotace a začleňovat problematiku biologické rozmanitosti do různých oblastí odvětvových politik, včetně zemědělství a městského a regionálního rozvoje (prostřednictvím příslušných fondů EU); |
| --- | --- |

30.

| 31. | povzbuzuje místní a regionální orgány, aby zintenzivnily práci na začleňování faktorů biologické rozmanitosti do plánování využívání půdy a do urbánního plánování, a sice jako účinného nástroje k usnadnění příspěvků k provádění aičijských cílů v oblasti biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opět potvrzuje úlohu místních a regionálních orgánů při dobrovolném vedení programů na zvyšování povědomí a platforem zaměřených na zdůrazňování významu ochrany a obnovy naší biologické rozmanitosti a ekosystémů a jejich služeb; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vybízí místní a regionální orgány, aby se angažovaly v mezinárodních, evropských a vnitrostátních procesech standardizace a certifikace pro řízení biologické rozmanitosti a ekosystémů, včetně nástrojů využívaných jako referenční, a aby podporovaly přijímání uceleného rámce pro správu a řízení biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

33.

C.   Směrem k účinnému a funkčnímu celosvětovému rámci pro biologickou rozmanitost po roce 2020

| 34. | vítá usnesení Evropského parlamentu o akčním plánu EU pro přírodu, lidi a hospodářství, které bylo přijato na konci roku 2017 a které vyzývá Komisi, aby v souladu s procesem utváření celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost po roce 2020 bezodkladně zahájila práci na příští strategii EU pro biologickou rozmanitost; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uznává, že je zapotřebí posílit na celosvětové i unijní úrovni politický závazek k řešení celosvětové krize v oblasti biologické rozmanitosti a v období let 2020–2030 následujících po dokončení aičijských cílů navýšit ambice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | očekává, že 15. zasedání konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti (CBD COP15) znovu přitáhne celosvětovou pozornost a dá vzniknout závazkům, jejichž cílem bude nejen zastavit úbytek biologické rozmanitosti a ekosystémů, ale zejména je obnovit, a stanoví ambiciózní a inkluzivní celosvětový rámec pro biologickou rozmanitost po roce 2020 až do roku 2030, díky němuž bude možné dosáhnout vize Úmluvy pro biologickou rozmanitost pro rok 2050 a dalších příslušných dohod OSN; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naléhavě vyzývá EU, aby se ujala odpovědného vedení v celosvětovém procesu přípravy celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost po roce 2020 a vytvořila „externí politiku v oblasti biologické rozmanitosti“, nebo přispěla k „celosvětové vnitřní politice v oblasti biologické rozmanitosti“, čímž by se stanovila její odpovědnost jako celosvětového vedoucího subjektu v oblasti biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá EU a všechny smluvní strany konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti, aby posílily a zformalizovaly dialog a zapojení místních a regionálních orgánů (a jiných zainteresovaných stran, jež nejsou smluvními stranami) do vypracovávání a provádění nového politického rámce; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vybízí EU, aby se angažovala v meziregionální spolupráci s Afrikou, Jižní Amerikou, Asií a zejména s Čínou, jako organizátorem CBD COP v roce 2020, s cílem stanovit společný a jednotný přístup k prosazování společných zájmů při plnění „obnovených“ aičijských cílů v oblasti biologické rozmanitosti týkajících se obnovy, udržitelného využívání a řízení biologické rozmanitosti a ekosystémů v období let 2020–2030; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poukazuje na to, že je na CBD COP14 potřeba projednat převedení vize pro rok 2050 na konkrétní požadavky a způsoby naplňování, jež budou obsahovat pragmatické a na řešení zaměřené odezvy; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poukazuje na to, že je třeba vypracovat celosvětový rámec pro biologickou rozmanitost po roce 2020 prostřednictvím sblížení a propojení všech relevantních dohod OSN v oblasti životního prostředí, jako jsou cíle udržitelného rozvoje OSN, Pařížská dohoda o změně klimatu a sendajský rámec pro snižování rizika katastrof, s (obnovenými) aičijskými cíli v oblasti biologické rozmanitosti, aby se zabránilo oddělení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb od sociálních a hospodářských cílů, pro něž jsou oporou. Bude tak možné začlenit hodnoty biologické rozmanitosti do jiných odvětví, a tím i do politik a procesů plánování, ale i do přeshraniční spolupráce; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zasazuje se o ucelenost politik prostřednictvím lepšího začlenění biologické rozmanitosti zejména do cílů udržitelného rozvoje č. 11 (Udržitelná města a obce), č. 14 (Život ve vodě) a č. 15 (Život na souši), a o přesnější a více sblížené formulace napříč různými nástroji, aby se zabránilo nejasnostem, rozporům a zdvojování; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zdůrazňuje zásadní význam, jež má v celosvětovém rámci pro biologickou rozmanitost po roce 2020 víceúrovňová spolupráce a vytvoření účinné a funkční struktury víceúrovňové správy se zapojením místních a regionálních orgánů (celosvětově i v rámci EU) pro koordinované kroky směrem k dosažení „obnovených“ aičijských cílů v oblasti biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vyzývá, aby celosvětový rámec pro biologickou rozmanitost po roce 2020 výslovně uváděl úlohu místních a regionálních orgánů v mechanismu vnitrostátního monitorování, vykazování a ověřování; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vybízí k vytvoření ucelené struktury a mechanismu celosvětové správy biologické rozmanitosti po roce 2020, jež bude uplatňovat zásady horizontálního začleňování, vertikálního sbližování a na spolupráci založeného integrovaného řízení spojeného s měřitelnými cíli a mechanismy vykazování všemi úrovněmi a pro všechny úrovně, včetně regionálních samospráv, jež budou sladěny s jinými mezinárodními dohodami; |
| --- | --- |

45.

| 46. | doporučuje prozkoumat možnost podpořit systém dobrovolných příspěvků na různých úrovních – podobně jako UNFCCC zavádí celostátně, regionálně a místně stanovené příspěvky –, jež budou odpovídat vnitrostátním podmínkám, ale budou přinejmenším stejně odvážné a ambiciózní; |
| --- | --- |

46.

| 47. | znovu opakuje, že je třeba pokračovat v přístupu, jenž bude podobný (a půjde v duchu) aičijských cílů v oblasti biologické rozmanitosti, a zavést v období let 2020–2030 jasné, časově vymezené a nové měřitelné cíle v zájmu zastavení úbytku biologické rozmanitosti, přírody a ekosystémů a jejich obnovy, skutečného vymýcení invazivních nepůvodních druhů a zabránění jejich zavlékání a účinného zastavení nezákonného zabíjení volně žijících druhů a obchodování s volně žijícími a planě rostoucími druhy; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá EU, aby členským státům EU a dalším zemím neustále poskytovala strategické zaškolení a poradenství při jejich snaze o řízení biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb a jo řešení souvisejících hrozeb. Vzhledem k tomu, že je ztráta biologické rozmanitosti způsobena množstvím jednotlivých případů a rozhodnutí, by poradenství mělo zahrnovat zásady a kritéria pro posuzování jejich dopadů odvozené od globálních cílů v oblasti biologické rozmanitosti a s nimi porovnané, aby se zabránilo „úzkému vymezení“; |
| --- | --- |

48.

| 49. | považuje ucelený postup monitorování, vykazování a ověřování za velmi důležitý pro hodnocení pokroku v mezích celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost po roce 2020 a pro pravidelné zjišťování stavu provádění jeho dlouhodobých cílů. Toto hodnocení musí být prováděno komplexním a nápomocným způsobem, přičemž je třeba se zaměřit na 1) zastavení úbytku biologické rozmanitosti, 2) obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů, 3) udržitelné využívání a řízení biologické rozmanitosti a ekosystémů. Prostředkem k tomu je prevence zavlékání invazivních nepůvodních druhů a jejich vymýcení, zastavení nezákonného zabíjení volně žijících druhů a obchodování s volně žijícími a planě rostoucími druhy a monitorování a ověřování ukazatelů biologické rozmanitosti. Monitorování, vykazování a ověřování musí být co nejobjektivnější a musí vycházet z těch nejlepších dostupných vědeckých poznatků, a musí zajistit, aby byly kvantifikované dopady přisouzeny politikám a opatřením, aby byly pokrok a úspěchy zviditelněny a aby se určilo, kde je třeba provést korekci nebo další opatření; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzývá k mapování a monitorování vnitrostátních příspěvků, včetně regionálních a místních, na pozadí globálních cílů celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost po roce 2020, aby bylo možné sledovat a pravidelně zjišťovat stav kolektivních závazků; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podporuje rozvoj společné základny pro technické a vědecké poznatky týkající se biologické rozmanitosti, jež by zahrnovala vypracování srovnatelných metod detekce, stanovování společných pravidel monitorování a vytváření zvláštních platforem pro správu a šíření údajů a znalostí; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uvítal by prohlubování znalosti zdrojů a služeb, jež nabízejí jednotlivá území (životní prostředí, cestovní ruch, zemědělství, řemeslná výroba, energetika, služby, sociální ekonomika), s cílem umožnit sjednocení opatření na ochranu biologické rozmanitosti s plánováním na různých úrovních správy a s iniciativami pro socioekonomický rozvoj těchto území; |
| --- | --- |

52.

| 53. | požaduje, aby bylo prohlubováno a šířeno povědomí o osvědčených postupech v oblasti ochrany lokalit Natura 2000 na evropské úrovni, aby byl podporován pravidelný dialog s příslušnými správními orgány a aby byly zapojeny různé veřejné a soukromé subjekty na daném území, jež se zabývají otázkou biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | navrhuje, aby byly v rámci pro období po roce 2020 stanoveny funkční cíle „SMART“ (konkrétní, měřitelné, dosažitelné, realistické a časově vymezené), čímž by došlo k posunu od neměřitelných, stavu se týkajících cílů k cílům zaměřeným na výsledky a „souvisejícím s tlaky“, jež budou definovány jasným a funkčním způsobem a jazykem a umožní měřit pokrok v porovnání s cíli a podávat o něm zprávy; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uznává, že je třeba v celosvětovém rámci pro biologickou rozmanitost po roce 2020 zavést přesvědčivější a snadněji sdělitelné cíle a úkoly a současně aktualizovat a/nebo nahradit časově vymezené aičijské cíle, včetně těchto: 1) strategického cíle B týkajícího se snížení přímých tlaků na biologickou rozmanitost a podpory udržitelného využívání, jenž by v rámci cíle č. 6 zahrnul společně s populacemi ryb a bezobratlých živočichů a vodními rostlinami také udržitelné využívání suchozemských druhů; 2) strategického cíle D týkajícího se zlepšení výhod vyplývajících z biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb pro všechny, jenž by měl uznat přínos biologické rozmanitosti pro lidské zdraví (kromě přínosů uvedených v cílech č. 14, 15 a 16) a přidat další cíle týkající se témat, jako je farmaceutické využití, léčivé rostliny, výživa, duševní zdraví a podpora zdraví atd., jakož i uznání vazeb mezi biologickou rozmanitostí, mírem a konflikty a migrací lidí; 3) zvýšené pozornosti věnované službám poskytovaným půdou, sladkou vodou a volným mořem a jejich biologické rozmanitosti; a 4) opatření v rámci přírodních a ekosystémových služeb, jejichž účelem je zlepšit životní prostředí ve městech a předměstských oblastech, a to i s ohledem na změnu klimatu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | upozorňuje místní komunity na to, že je důležité nahlížet na biologickou rozmanitost jako na hospodářskou a sociální příležitost a příležitost v oblasti zaměstnanosti, a to i pokud jde o sociální začleňování, a experimentovat s novými modely místní spolupráce založenými na šíření sociálních a environmentálních konceptů podporujících biologickou rozmanitost; |
| --- | --- |

56.

| 57. | vyzývá k tomu, aby byly na základě všech relevantních mezinárodních rámců vytvořeny společné ukazatele biologické rozmanitosti, které budou do těchto rámců přidány a napříč jimi sladěny, přičemž budou zahrnovat zejména cíle udržitelného rozvoje, aby se předešlo zdvojování, podpořila se účinná jednotná měřitelnost a účinné a jednotné provádění a využila se transformace v zájmu vymýcení chudoby, prosazování zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a posilování potravinové odolnosti místních komunit; |
| --- | --- |

57.

| 58. | požaduje více příležitostí k rozvoji kapacit – včetně nezbytných finančních prostředků a inovativních aktivačních metod, jako je vzájemné učení – s cílem posílit technické znalosti a dovednosti pro zastavení úbytku biologické rozmanitosti, obnovení biologické rozmanitosti a ekosystémů, jakož i prevenci invazivních nepůvodních druhů a řešení nezákonného zabíjení volně žijících druhů a obchodování s volně žijícími a planě rostoucími druhy, a to na všech úrovních, a zapojit do řízení biologické rozmanitosti původní národy a místní komunity, odborníky a profesionály (včetně lovců, rybářů, pastevců a lesníků); |
| --- | --- |

58.

| 59. | navrhuje, aby všechny zainteresované strany a širší veřejnost vytvářely pevnější partnerství a podporovaly společná opatření, přičemž zvláštní pozornost by se měla věnovat příspěvkům původních národů a místních komunit, žen, mladých lidí a těch, kteří přímo závisí na biologické rozmanitosti a řídí ji (mimo jiné lovci, rybáři, pastýři a lesníci), a zastavení nezákonného zabíjení volně žijících druhů a obchodování s volně žijícími a planě rostoucími druhy. VR znovu opakuje, že je v zájmu účinného participačního procesu začleňujícího zásady řádné správy zapotřebí zvýšit technickou pomoc a/nebo poradenství (nejen pro místní a regionální orgány EU, ale také pro tranzitní oblasti a oblasti původu obchodování s volně žijícími a planě rostoucími druhy), budování kapacit a nástroje založené na právech; |
| --- | --- |

59.

| 60. | vybízí k vývoji mezinárodních norem pro strategie a akční plány v oblasti biologické rozmanitosti a integrované řízení a plánování a také dalších nástrojů souvisejících s budoucím mechanismem správy a řízení, aby se usnadnilo přijímání a soudržnost; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uznává význam celosvětového modelování a scénářů biologické rozmanitosti za účelem erudovanějších a solidnějších rozhodnutí v oblasti řízení biologické rozmanitosti a vývoje inovativních systémů pro sběr dat nebo rozšíření stávajících systémů s údaji o biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vyzývá k vytvoření celosvětové platformy pro přenos znalostí, monitorování a podávání zpráv o provádění závazků jednotlivými zeměmi a místními a regionálními orgány s cílem zapojit místní a regionální orgány do výměny a rychlého nárůstu osvědčených postupů a podpory monitorování, vykazování a ověřování; |
| --- | --- |

62.

| 63. | trvá na tom, že je třeba celosvětově, v EU i jednotlivých státech navýšit financování biologické rozmanitosti, které bude zaměřeno na konkrétní místní situace. Zahrnuto by mělo být jak vhodné poradenství k usnadnění přístupu k dostupným nástrojům financování a usnadnění jejich účinného a efektivního využití, tak pravidelné systematické vyhodnocování výsledků, aby se předešlo nepříznivým účinkům a konfliktům mezi různými cíli politiky; |
| --- | --- |

63.

| 64. | doporučuje, aby byly prozkoumány a využity výhody nových a inovativních možností financování, včetně daňových pobídek, plateb za ekosystémové služby, regionálních/celostátních loterií, účelového fondu pro biologickou rozmanitost na unijní a/nebo celosvětové úrovni a kombinace a propojování financování i souvisejících strukturálních inovací, jako jsou partnerství veřejného a soukromého sektoru v oblasti biologické rozmanitosti, nadace soukromých podniků, nadace podle veřejného práva a pobídky k činnosti například prostřednictvím dobrovolného označování či dobrovolné certifikace; |
| --- | --- |

64.

| 65. | zavazuje se, že se bude v duchu tohoto stanoviska nepřetržitě a aktivně angažovat v procesu přípravy celosvětového rámce pro biologickou rozmanitost po roce 2020. |
| --- | --- |

65.

V Bruselu dne 10. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/30

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Sdělení o evropské strategii pro plasty v oběhovém hospodářství

(2018/C 461/05)

| Zpravodaj: | André VAN DE NADORT (NL/SES), starosta obce Weststellingwerf |
| --- | --- |
| Odkaz: | sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro plasty v oběhovém hospodářství
  COM(2018) 28 final |

Zpravodaj:

André VAN DE NADORT (NL/SES), starosta obce Weststellingwerf

Odkaz:

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro plasty v oběhovém hospodářství

COM(2018) 28 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

A.   Obecné připomínky

Výbor regionů:

| 1. | vítá sdělení Evropské komise o evropské strategii pro plasty v oběhovém hospodářství a stanovené úkoly a stěžejní opatření a zdůrazňuje, že je třeba zaujmout ambiciózní přístup s cílem uskutečnit přechod na oběhové hospodářství a řešit společenské a environmentální výzvy a praktické problémy spojené s plasty. V této souvislosti bere na vědomí legislativní návrhy Evropské komise zaměřené na deset druhů plastových výrobků na jedno použití, které nejčastěji končí na plážích a v mořích EU a které společně s opuštěnými lovnými zařízeními tvoří 70 % všech odpadků v mořích; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uznává, že plasty – jelikož jsou hygienickým a levným materiálem s velmi dlouhou životností – mají řadu výhod, je však hluboce znepokojen současnou nízkou mírou sběru a recyklace plastů a je přesvědčen, že stávající postupy, které se s tímto problémem snaží vypořádat, jsou příliš soustředěné na řešení v poslední fázi procesu (sběr, třídění, zpracování); |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzdvihuje klíčovou úlohu místních a regionálních orgánů a jejich zájem na rozvoji a provádění řešení zaměřených na plasty v oběhovém hospodářství. Povinnosti místních a regionálních orgánů týkající se nakládání s odpady a ochrany životního prostředí zahrnují například předcházení vzniku odpadu, jeho sběr, přepravu, zužitkování (mj. třídění, opětovné použití a recyklaci), odstraňování odpadu a odklízení odpadků v ulicích, na pobřeží, v jezerech a v moři, jakož i podporu rybolovu a cestovního ruchu a zvyšování informovanosti občanů o záležitostech souvisejících s odpady, znečišťováním odpadky a recyklací; |
| --- | --- |

3.

| 4. | klade důraz na oběhovou budoucnost plastů z místního a regionálního hlediska. To znamená méně plastů, lepší plasty, lepší sběr, lepší recyklaci a lepší trhy; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je pevně přesvědčen, že pro účinná řešení má zásadní význam lepší spolupráce a přístup založený na řetězci materiálů propojujícím všechny zúčastněné subjekty v hodnotovém řetězci v oblasti plastů. Opatření musí být zaměřena na všechny články hodnotového řetězce, mj. na navrhování výrobků, výrobu plastů, nákup, spotřebu, sběr a recyklaci; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zdůrazňuje úlohu inovací a investic v oblasti oběhových řešení při prosazování společenských změn a změn v chování, jež jsou nezbytné pro přechod na oběhové hospodářství coby zásadní krok směrem k plnění cílů udržitelného rozvoje OSN na úrovni EU, členských států a na regionální a místní úrovni. Žádá proto Evropskou komisi a členské státy EU, aby během svých jednání o příštím VFR v plném rozsahu prozkoumaly možnosti navýšení finančních prostředků EU vyčleněných na zavedení oběhového hospodářství v oblasti plastů; |
| --- | --- |

6.

B.   Méně plastů

Prevence je při snižování množství plastového odpadu nejvyšší prioritou

| 7. | zdůrazňuje, že prevence vzniku plastového odpadu by měla být nejvyšší prioritou v souladu s celkovou hierarchií způsobů nakládání s odpady v EU. Plasty, které neskončí jako odpad, není třeba třídit, zpracovávat ani spalovat. Předcházení vzniku odpadu začíná omezením používání plastů a také při navrhování výrobků; |
| --- | --- |

7.

| 8. | připomíná, že existuje mnoho způsobů, jak zamezit zbytečnému používání plastů jako výrobků na jedno použití a jako dodatečných obalů pro výrobky. Je nutné posílit základní kritéria pro obaly, aby se zabránilo zbytečným a dodatečným obalům a aby se pravidelně ověřovalo, zda klíčové výrobky na trhu EU tato kritéria splňují; |
| --- | --- |

8.

| 9. | požaduje, aby byl realizován další výzkum ohledně vztahu mezi obaly a uchováváním potravin na základě životního cyklu a případných alternativních přístupů, které zabrání potravinovému odpadu bez používání (složitých) plastových obalů; |
| --- | --- |

9.

Prevence znečišťování odpadky a tzv. „plastové polévky“ a snižování množství výrobků na jedno použití

| 10. | zdůrazňuje velký problém, který představují plastové odpadky – jejich odklízení je pro místní a regionální orgány velmi nákladné a prevence výskytu odpadků na souši i v moři má tudíž zcela zásadní význam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podporuje iniciativu Evropské komise spočívající v legislativním návrhu týkajícím se plastů na jedno použití, v jehož rámci jsou navrhovány cíle omezující používání plastů na jedno použití, neboť většina plastových odpadků na ulicích pochází právě z plastů na jedno použití. V této souvislosti považuje nedávné návrhy zaměřené na deset druhů výrobků na jedno použití, jež nejčastěji končí na plážích a v mořích, za významný první krok, ale očekává, že budou přijata další ambiciózní opatření s cílem řešit také znečišťování dalšími druhy jednorázových plastových výrobků, a to i na pevnině; |
| --- | --- |

11.

| 12. | očekává, že budou vytyčeny ambiciózní cíle v oblasti sběru plastů používaných ve výrobcích na jedno použití a přenosných obalech v rámci systému rozšířené odpovědnosti výrobce, například aby výrobce nesl odpovědnost za plastové obaly na nápoje v zájmu omezení znečištění odpadky; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje plnou odpovědnost výrobců a dovozců za negativní dopad jejich výrobků, když se z nich stane odpad. Výrobci a dovozci proto musí nést veškeré náklady na sběr a zpracování svého odpadu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje rozličné obtíže konkrétních komunit a regionů EU, jako jsou nejvzdálenější regiony, komunity žijící podél řek, na ostrovech, na pobřeží a v přístavech, při boji proti odpadu v mořích, a vyzdvihuje zvláštní význam zapojení zúčastněných subjektů z těchto komunit s cílem zajistit, aby byly při hledání pozitivních a prakticky použitelných řešení zohledněny jejich postoje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podporuje pořádání osvětových kampaní informujících o znečištění odpadky a akcích zaměřených na jejich odklízení. Vyslovuje se pro zapojení místních a regionálních orgánů do akcí, jako je kampaň „Let’s Clean Up Europe“ (Ukliďme Evropu) a Evropský týden snižování množství odpadu, vybízí místní a regionální orgány, aby navrhly další iniciativy, a hodlá prozkoumat možnosti zapojení dobrovolníků prostřednictvím Evropského sboru solidarity; |
| --- | --- |

15.

| 16. | v tomto kontextu jednoznačně podporuje zásadu obsaženou v návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístavních zařízeních pro příjem odpadu z lodí (COM(2018) 33), že se poplatky za využití přístavních zařízení pro příjem odpadu sníží, jsou-li konstrukce, vybavení a provoz lodě takové, že loď vytváří menší množství odpadu a se svým odpadem nakládá udržitelným a ekologicky vhodným způsobem; |
| --- | --- |

16.

Prevence mikroplastů

| 17. | zdůrazňuje, že mikroplasty jsou problematickým a stále rozšířenějším jevem, na nějž lze v současné době narazit téměř ve všech částech každého ekosystému včetně lidské stravy. Účinky mikroplastů na zdraví zvířat a lidí a na naše ekosystémy jsou do značné míry stále neznámé; |
| --- | --- |

17.

| 18. | doporučuje, aby byl realizován další výzkum, co se týče hlavních zdrojů a tras mikroplastů, jako je například opotřebení pneumatik, textilie a odpadky, včetně vztahu mezi recyklací plastů a mikroplasty a účinků mikroplastů na zdraví zvířat a lidí a na ekosystémy. Z tohoto důvodu zdůrazňuje také potřebu zavést spolehlivou a účinnou měřicí technologii a procesy a vyzývá Evropskou komisi, aby podporovala výzkumné a vývojové činnosti v této oblasti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | požaduje, aby byly zakázány oxo-rozložitelné plasty a záměrně přidávané mikroplasty u všech výrobků, kde z hlediska lidského zdraví nejsou potřeba, jako jsou například přípravky pro péči o pleť a čisticí prostředky. Kromě toho žádá, aby byly stanoveny minimální požadavky ohledně neúmyslného uvolňování mikroplastů z výrobků, jako jsou pneumatiky a textilie, a aby byla přijata opatření ke snížení ztrát plastových pelet; |
| --- | --- |

19.

C.   Lepší plasty

Lepší navrhování plastů

| 20. | je pevně přesvědčen o naléhavé potřebě lepšího navrhování plastů, při němž budou vzaty v úvahu možnosti budoucího odděleného sběru, třídění a recyklace plastů a plastových výrobků, aby se plasty staly udržitelným prvkem oběhového hospodářství, a zdůrazňuje, že je zcela nezbytné zavádět v této oblasti inovace; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že v oběhovém hospodářství bychom v zásadě neměli akceptovat uvádění nerecyklovatelných výrobků či materiálů na trh EU. Proto by do roku 2025 měly být všechny plasty, plastové výrobky a plastové obaly uvedené na trh EU přinejmenším recyklovatelné nákladově efektivním způsobem. Rovněž je třeba, aby z plastů a plastových výrobků byly do roku 2025 zcela odstraněny látky, které jsou nebezpečné a škodlivé pro životní prostředí; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že oběhové hospodářství je také bezfosilním hospodářstvím. Proto je nutné vypracovat solidní inovační program a následně podpořit zavedení bezfosilních plastů ve velkém měřítku, aby bylo možné přejít ze současných plastů z fosilních surovin na plasty, jež jsou inovativní, udržitelné a šetrné k životnímu prostředí; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je přesvědčen, že při výrobě plastových výrobků je nezbytné omezit množství různých dostupných polymerů na polymery, které jsou vhodné k danému účelu a je snadné je oddělit, vytřídit a recyklovat, zejména pak u výrobků na jedno použití. Za tímto účelem může být nezbytné stanovit na úrovni EU průmyslové normy pro tato použití; |
| --- | --- |

23.

| 24. | požaduje, aby byla podrobněji prozkoumána potřeba harmonizace a případného omezení příměsí používaných v plastech, které ovlivňují a zlepšují fyzikální vlastnosti plastů, a to s cílem dále zjednodušit recyklaci plastů a používání recyklovaných materiálů. Za tímto účelem může být nezbytné stanovit na úrovni EU průmyslové normy pro tyto příměsi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mimoto se domnívá, že riziko vzniku odpadků představují i výrobky, které nejsou obaly, ale jsou vyrobeny z plastu, a které by proto měly být navrhovány tak, aby se tomuto riziku předcházelo, a výrobci musí zajistit nezbytné systémy pro likvidaci těchto výrobků po skončení jejich životnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | připomíná, že systémy rozšířené odpovědnosti výrobce mohou sehrát významnou úlohu při prosazování ekodesignu, a to prostřednictvím úpravy poplatků v závislosti na míře oběhovosti daného výrobku, včetně možností opětovného použití, odděleného sběru, zpracování a recyklace, a podle obsahu recyklovaného materiálu. Právní předpisy týkající se rozšířené odpovědnosti výrobce tudíž musí zahrnovat odpovědnost za ekodesign. Měly by rovněž obsahovat průmyslové normy na úrovni EU pro používání polymerů a příměsí ve výrobcích na jedno použití; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že v nadcházejících desetiletích musí být vyvinuty materiály, které nemají škodlivé dopady na životní prostředí a na zdraví jako všechny plasty v současnosti a které mohou plasty zcela nahradit. Proto žádá, aby bylo vyvinuto úsilí v oblasti výzkumu a byly zavedeny nástroje, jež budou schopny podpořit bezplastovou budoucnost, v níž se budou používat moderní nové materiály; |
| --- | --- |

27.

Biologicky rozložitelné plasty

| 28. | uznává, že současná generace biologicky rozložitelných plastů není řešením problému s plastovými odpadky a s tzv. plastovou polévkou, neboť u těchto plastů nedochází k biologickému rozkladu v přirozeném prostředí ani ve vodních systémech; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že informace o tom, že některé plasty by měly být tříděny jako plasty a některé jako bioodpad, je pro spotřebitele matoucí. Ztěžuje to komunikaci se spotřebiteli a vede k omylům při třídění běžných plastů a biologicky rozložitelných plastů; |
| --- | --- |

29.

| 30. | upozorňuje na to, že biologicky rozložitelné plasty, které se dostanou do toku recyklovaných plastů, brání recyklaci běžných plastů. Proto by používání biologicky rozložitelných plastů mělo být omezeno na použití, při nichž má biologická rozložitelnost zvláštní účel, jako je například používání biologicky rozložitelných pytlů na sběr bioodpadu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje, že jsou potřebné lepší definice a/nebo normy pro různé formy biologické rozložitelnosti. Měly by se vztahovat ke zpracování odpadu, včetně norem pro kompostovatelnost a stravitelnost, a měly by zohledňovat obvyklou praxi v evropských zařízeních pro zpracování odpadu. Díky tomu se zlepší či zjednoduší označování, sníží se znečištění odpadky a zajistí se správné třídění a rovněž to podpoří inovace v oblasti biologicky rozložitelných plastů; |
| --- | --- |

31.

| 32. | považuje za zvláště důležité to, aby byly plasty prodávané jako kompostovatelné fakticky biologicky rozložitelné, aniž by bylo zapotřebí průmyslového kompostování. Takové vymezení může výrazně snížit riziko šíření mikroplastů, jelikož hrozí, že se spotřebitelé budou mylně domnívat, že plasty v současnosti označované jako kompostovatelné jsou biologicky rozložitelné a nevyžadují další zpracování; |
| --- | --- |

32.

D.   Lepší sběr

| 33. | zdůrazňuje, že účinné systémy pro oddělený sběr plastového odpadu jsou zásadním předpokladem pro oběhové hospodářství v oblasti plastů. Proto musí být systémy sběru odpadu pro uživatele jednoduché a logické; |
| --- | --- |

33.

| 34. | upozorňuje na to, že stávající systémy sběru odpadu v členských státech EU obvykle nejsou zaměřené na neobalové plasty, které tudíž nejsou sbírány zvlášť a končí na skládkách nebo ve spalovnách jako součást zbytkového odpadu nebo dokonce jako odpadky v životním prostředí (v moři). To má za následek škody na životním prostředí, ztrátu hodnotných recyklovatelných materiálů a zmatení spotřebitelů, kteří nechápou, proč některé plasty mají být tříděny k recyklaci a jiné nikoliv; Lepší informační kampaně a jednotnější pravidla pro tříděný sběr v jednotlivých členských státech by umožnily zvýšit množství recyklovaného odpadu a jak místní obyvatelstvo, tak turisté by díky nim více respektovali instrukce ohledně nutnosti recyklace tohoto odpadu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uznává, že v těchto situacích, kdy je sběr plastů a plastových výrobků založen na rozšířené odpovědnosti výrobce, musí být stanoveny účinné cíle, a to takovým způsobem, aby výrobci měli motivaci tyto cíle překračovat, pokud je to možné; |
| --- | --- |

35.

Účinný oddělený sběr plastů

| 36. | vyzývá Komisi, aby zapojila všechny zúčastněné subjekty, včetně těch, které se aktivně angažují v prevenci vzniku odpadu a nakládání s neplastovými materiály, do zlepšení odděleného sběru odpadu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zdůrazňuje, že systémy sběru odpadu by měly být zaměřené spíše na plasty jako materiál než na plasty jako obalový produkt. Tím by se výrazně zjednodušila komunikace se spotřebiteli a zvýšila by se míra sběru. K řešení otázky neobalového plastového odpadu v rámci dialogu s výrobci a dovozci bude nutné zlepšit koordinaci mezi místními a regionálními orgány a systémy rozšířené odpovědnosti výrobce. Tuto skutečnost je rovněž třeba zohlednit při revizi směrnice o obalech a obalových odpadech; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vítá vypracování pokynů k oddělenému sběru a třídění odpadu a žádá Evropskou komisi, aby zajistila, že budou místní a regionální orgány zapojeny do procesu přípravy a šíření těchto pokynů, s ohledem na důležitou roli, kterou v mnoha členských státech hrají; |
| --- | --- |

38.

| 39. | upozorňuje na to, že místní a regionální strategie pro nakládání s odpady by se měly zaměřit na hierarchii způsobů nakládání s odpady, tedy na prevenci vzniku odpadu, oddělený sběr a minimalizaci zbytkového odpadu. Existuje mnoho dobrých příkladů a zkušeností, co se týče strategií tohoto druhu. Je třeba stimulovat inovace v oblasti odděleného sběru a důrazně podporovat výměnu osvědčených postupů a znalostí mezi místními a regionálními orgány, například prostřednictvím nástrojů, jako jsou nástroj TAIEX nebo městská agenda EU; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje nutnost zabránit tomu, aby byl plastový odpad v důsledku toho, že Čína zakázala jeho dovoz, ve větší míře ukládán na skládky, (nelegálně) skládkován nebo spalován. Dále zdůrazňuje, že je zapotřebí investovat do moderních recyklačních kapacit; |
| --- | --- |

40.

Povědomí veřejnosti a změna chování

| 41. | zdůrazňuje, že pro vytvoření úspěšných strategií pro nakládání s odpady je nezbytné, aby si Evropská komise, členské státy i místní a regionální orgány uvědomovaly propojení na místní a regionální úrovni mezi infrastrukturou, komunikací a vnímáním ze strany veřejnosti a nástroji, s jejichž pomocí lze podpořit změny chování; |
| --- | --- |

41.

| 42. | upozorňuje na to, že informovanost občanů o nakládání s odpady je předpokladem pro správné fungování účinných systémů sběru. Lepší povědomí veřejnosti vede k podpoře odděleného sběru a prevence a k organizování místních iniciativ, avšak samo o sobě ke změně chování nutně vést nemusí. Z tohoto důvodu je nezbytné lépe porozumět mechanismům, které mohou přispět k pozitivní změně v chování. VR proto zdůrazňuje, že je třeba stimulovat další vytváření strategií, jež podněcují ke změně chování jak klasickými prostředky, jako jsou pobídky a sankce, tak prostřednictvím inovativních metod, a důrazně podporovat výměnu osvědčených postupů a znalostí mezi místními a regionálními orgány; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vybízí všechny místní a regionální zúčastněné subjekty, aby přispívaly ke zvyšování povědomí o výhodách recyklovaných plastů; |
| --- | --- |

43.

V evropském měřítku je třeba zvážit využití harmonizovaného zálohového systému pro nápojové obaly

| 44. | uznává, že zálohové systémy prokazatelně umožňují dosáhnout vysoké míry sběru a vysoce kvalitní recyklace a jsou velmi účinné také při prevenci znečišťování odpadky a tzv. „plastové polévky“; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bere na vědomí, že rostoucí počet zemí EU zavádí zálohové systémy, což někdy vede k negativním přeshraničním účinkům v regionech s jinými zálohovými systémy; |
| --- | --- |

45.

| 46. | navrhuje zvážit harmonizovaný přístup na úrovni EU nebo alespoň maximální koordinaci pro ty členské státy, které nyní uplatňují zálohové systémy nebo které plánují rozvoj nových systémů v budoucnu, aby se předcházelo negativním přeshraničním dopadům a usnadnil se volný pohyb zboží; |
| --- | --- |

46.

Je třeba prozkoumat alternativy kvantitativních cílů

| 47. | konstatuje, že cíle týkající se odděleného sběru a recyklace plastů stanovené v různých směrnicích EU (směrnice o obalech a obalových odpadech, směrnice o vozidlech s ukončenou životností, směrnice o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (OEEZ)) jsou stejné pro všechny členské státy, ačkoli skutečné výsledky členských států se mohou značně lišit. To má za následek situaci, kdy některé členské státy ještě musejí vyvinout velké úsilí, zatímco jiné již těchto cílů dosahují snadno a nejsou nijak motivovány k tomu, aby je překračovaly; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naléhavě požaduje, aby byly cíle stanovené v různých směrnicích přezkoumány s cílem vytvořit silnější pobídky a podpořit kvalitnější recyklaci, a to na základě následujících možných přístupů:






  — | zavedení bonusu při překročení cílů, |
| --- | --- | --- |

48.

—

zavedení bonusu při překročení cílů,

| — | rozšíření finanční odpovědnosti výrobců na úplné náklady spojené s nakládáním s odpady z jejich výrobků, včetně nákladů na odklízení odpadků nebo nákladů na sběr a zpracování jejich výrobků, které nebudou sbírány odděleně a skončí ve zbytkovém odpadu; |
| --- | --- |

—

rozšíření finanční odpovědnosti výrobců na úplné náklady spojené s nakládáním s odpady z jejich výrobků, včetně nákladů na odklízení odpadků nebo nákladů na sběr a zpracování jejich výrobků, které nebudou sbírány odděleně a skončí ve zbytkovém odpadu;

E.   Lepší recyklace

Rozvoj technologií pro třídění a recyklaci

| 49. | důrazně podporuje výzkum a inovace, pokud jde o nové technologie pro třídění a recyklaci, včetně depolymerizace. Tím by se teoreticky mohlo vyřešit mnoho současných problémů spojených s tříděním a recyklováním plastů; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzdvihuje potenciál regionů a měst, pokud jde o rozvoj a podporu iniciativ vycházejících zdola prostřednictvím živých laboratoří, středisek inovací a dalších přístupů založených na spolupráci a inovacích s cílem prosazovat inteligentní design a využívání druhotných surovin; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podporuje navrhované dodatečné investice do prioritních opatření v oblasti výzkumu a inovací prováděných v rámci strategie a nabízí Evropské komisi spolupráci při přípravě nového strategického plánu výzkumu a inovací v oblasti plastů. Tato spolupráce by měla zajistit, aby byl při určování nejdůležitějších problémů, které je třeba řešit, i při odpovídajícím šíření vzniklých inovací zohledněn místní a regionální rozměr; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podporuje činnost, jejímž cílem je vypracovat kvalitativní normy pro třídění plastového odpadu a recyklovaných plastů; |
| --- | --- |

52.

Energetické využití má přednost před skládkováním

| 53. | připomíná, že v krátkodobém výhledu by měly být nerecyklovatelné plastové odpady nebo plastové odpady obsahující nebezpečné látky zpracovávány v nejúčinnějších a nejčistších zařízeních pro energetické využití odpadů, v nichž lze vysoký energetický obsah plastového odpadu využít k výrobě tepla a elektrické energie; |
| --- | --- |

53.

F.   Lepší trhy

Mělo by být důrazně podporováno využívání recyklovaných materiálů v nových výrobcích

| 54. | je pevně přesvědčen, že je třeba stimulovat poptávku koncových uživatelů po recyklovaných materiálech prostřednictvím finančních pobídek, čímž by se vytvořila skutečně finančně přitažlivá alternativa k původním materiálům a plastům z fosilních surovin a odstranily by se překážky bránící vzniku jednotného trhu pro druhotné suroviny; |
| --- | --- |

54.

| 55. | připomíná, že stále existují dotace na fosilní paliva, jež činí původní plasty levnějšími než recyklované plasty nebo bioplasty, což je hlavní ekonomická překážka pro rozvoj oběhového hospodářství v oblasti plastů. Proto trvá na tom, že je třeba tyto nesprávné pobídky odstranit. Kromě toho by výrobci či dovozci plastů z fosilních surovin nebo plastových výrobků měli nést finanční odpovědnost za snížení emisí CO2 vzniklých při konečném zpracování jejich plastového odpadu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zdůrazňuje, že do roku 2025 by výrobci plastových výrobků měli při výrobě nových plastů používat nejméně 50 % recyklovaných materiálů, pokud nebudou používání recyklovaných materiálů bránit zákonná omezení týkající se konečných výrobků; zdůrazňuje, že je nezbytné uplatňovat přístup založený na hodnotovém řetězci, který by sladil zájmy výrobců, spotřebitelů, místních a regionálních orgánů a recyklačního průmyslu, aby se zvýšila kvalita recyklování a využití druhotných surovin; |
| --- | --- |

56.

| 57. | proto podporuje iniciativu EU týkající se dobrovolných závazků pro společnosti a průmyslová sdružení a vyzývá místní a regionální orgány, aby o závazcích zúčastněných subjektů ze svých oblastí informovaly, čímž by propagovaly osvědčené postupy a pobídly ostatní k jejich následování, přičemž by také kontrolovaly, jaké kroky jsou v návaznosti na přijaté závazky podnikány, a aby v případě potřeby zdůrazňovaly i neúspěchy s cílem zajistit, že dobrovolné závazky nebudou jen prázdné sliby využívané pouze ke klamavé ekologické reklamě (tzv. „green-washing“) na určité výrobky či sektory; |
| --- | --- |

57.

Zadávání veřejných zakázek

| 58. | zdůrazňuje potenciál, který mají pro evropské veřejné orgány v oblasti prevence vzniku odpadu zelené veřejné zakázky (GPP), neboť veřejné orgány díky nim mohou využít svou kupní sílu a záměrně zvolit zboží, služby a práce, jež jsou šetrné k životnímu prostředí, čímž jdou rovněž příkladem dalším organizacím. Vyzývá tudíž všechny místní a regionální orgány, aby přispívaly k recyklovatelnosti plastů prostřednictvím svých politik v oblasti zadávání veřejných zakázek, a to tím, že budou požadovat uplatňování zásad ekodesignu a používání recyklovaných materiálů ve výrobcích, na něž se tyto zakázky vztahují; |
| --- | --- |

58.

| 59. | v této souvislosti vítá pokyny, které v oblasti GPP vypracovala Evropská komise a řada evropských zemí v podobě vnitrostátních kritérií GPP (1), žádá však Komisi, aby navrhla podrobnější dokumenty s pokyny obsahující informace o typu recyklovaných plastů, jejich možném využití a o environmentálních a případných hospodářských přínosech plynoucích z využívání recyklovaných plastů pro regionální a místní orgány; |
| --- | --- |

59.

| 60. | zdůrazňuje, že většina plastů, jež končí v oceánech, pochází z Asie a že celosvětově se recykluje pouze 9 % plastů. V tomto kontextu spatřuje velký potenciál, pokud jde o zlepšení udržitelnosti a sledovatelnosti v globálních dodavatelských řetězcích, v provádění nové obchodní strategie EU „Obchod pro všechny“, jejímž cílem je využívat obchodní dohody a preferenční programy jakožto nástroje k prosazování udržitelného rozvoje na celém světě. V této souvislosti podporuje „stěžejní iniciativu EU pro oděvní průmysl“, kterou v březnu 2017 navrhl Evropský parlament (2). Zdůrazňuje, že takovéto iniciativy budou rovněž záviset na podpoře ze strany místních a regionálních orgánů při jejich propagaci a měly by usměrňovat místní a regionální opatření v rámci decentralizované spolupráce pro rozvoj. |
| --- | --- |

60.

V Bruselu dne 10. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm.

1

http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+Plipova8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//CS.

2

http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+Plipova8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//CS

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/37

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Začlenění sportu do agendy EU na období po roce 2020

(2018/C 461/06)

| Zpravodaj: | Roberto PELLA (IT/ELS), starosta obce Valdengo, BI |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Roberto PELLA (IT/ELS), starosta obce Valdengo, BI

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Obecné připomínky

| 1. | má v úmyslu prozkoumat ekonomický a lidský rozměr sportu pro Evropskou unii a pro místní a regionální orgány a také úlohu sociálního začleňování prostřednictvím sportu, neboť tyto rozměry jsou neoddělitelné. Sport, myšlený jako kontinuum pohybové a fyzické aktivity, má totiž vztah k celé řadě politik, produktů a služeb, které se prolínají různými hodnotovými řetězci a vzájemně se ovlivňují; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že podle nejnovějších odhadů je sport hospodářským odvětvím, které má pro EU zásadní význam, neboť jeho podíl na hospodářství členských států je srovnatelný s podílem zemědělství, lesnictví a rybolovu dohromady (1), a lze předpokládat, že se jeho význam bude zvyšovat. Odvětví sportu navíc představuje 2 % celkového domácího produktu EU, což odpovídá 7,3 milionu pracovních míst na celém kontinentu a 3,5 % veškerých pracovních míst v EU. V porovnání s odvětvím cestovního ruchu se za účelem účasti na sportovních akcích nebo výkonu sportovní činnosti každoročně plánuje 12 až 15 milionů cest do zahraničí. Jednou ze zvláštností odvětví sportu je tudíž jeho silná vazba na další výrobní odvětví: na přístupný nebo sportovní cestovní ruch, technologie, zdraví, životní prostředí a dopravu, integraci, stavebnictví a infrastrukturu. V těchto odvětvích přímo či nepřímo přispívá k vytváření přidané hodnoty (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | zároveň však upozorňuje na to, že v jedné ze studií SpEA (3) (SportsEconAustria) provedené pro Evropský parlament bylo zdůrazněno, že dopady sportu a jeho dosah z hlediska vlivu a orientace veřejných politik se podceňují, zejména pokud jde o aspekty jako dobrovolnická činnost (většina sportovních aktivit se odehrává v rámci neziskových struktur), vedlejší projevy plynoucí z integrace a sociálního začleňování, nebo i náklady spojené s fyzickou nečinností, které činí ve 28 členských státech EU 80 miliard eur ročně (4), a dopad onemocnění způsobených mj. i nedostatečným nebo žádným pohybem na regionální rozpočty zdravotnictví ve střednědobém horizontu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že ačkoli je fyzická aktivita ve stále větší míře pokládána za jednu z důležitých politických otázek, přetrvává na místní úrovni značná neinformovanost, co se týče obecnějších přínosů fyzické aktivity. Z uskutečněného průzkumu vyplývá, že 66 % místních politických činitelů nezná míru obezity a 84 % míru nadváhy ve svých komunitách (5); |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že sport není odvětvím okrajového významu. Je naopak jedním z prioritních investičních cílů EU, neboť vedle soutěžní činnosti dnes definice sportu zahrnuje v celém rozsahu i pohybovou aktivitu a fyzickou aktivitu, které mají nejen zvýšit sportovní aktivitu jako takovou, ale také podporovat zdraví a uplatňování zdravého životního stylu. Politika v oblasti sportu musí mít za cíl poskytovat spravedlivější, čili vyvážený, rovnocenný a adekvátní přístup k různým disciplínám a zároveň předcházet vzniku chronických onemocnění (zejména nepřenosných nemocí, jako je obezita, diabetes 2. typu, riziko kardiovaskulárních onemocnění, duševní onemocnění atd.); |
| --- | --- |

5.

| 6. | vyzdvihuje klíčovou úlohu sportu jakožto faktoru, který přispívá k upevnění zdraví a blahobytu, jak bylo uznáno zejména ve třetím programu Unie v oblasti zdraví a monitorování zdraví prospěšných pohybových aktivit (HEPA neboli Health-Enhancing Physical Activity), v agendě WHO na období 2014–2019 a v evropské databázi WHO týkající se výživy, obezity a tělesné aktivity (NOPA neboli Nutrition, Obesity and Physical Activity); |
| --- | --- |

6.

| 7. | mimoto připomíná, že v Agendě pro udržitelný rozvoj 2030 byl sport označen za významný faktor, který podporuje udržitelný rozvoj, a bylo v ní uznáno, že hraje roli při zlepšování zdraví a vzdělávání a přispívá k míru, prosazování tolerance, respektu a sociálního začlenění a posílení postavení žen a mladých lidí (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | uvádí některé z výsledků průzkumu Eurobarometr věnovaného sportu (7):






  — | téměř polovina (46 %) občanů EU neprovozuje fyzickou ani sportovní aktivitu a tento podíl se v posledních letech postupně zvyšoval (42 % v roce 2013), a to pozvolně od roku 2009; |
| --- | --- | --- |

8.

—

téměř polovina (46 %) občanů EU neprovozuje fyzickou ani sportovní aktivitu a tento podíl se v posledních letech postupně zvyšoval (42 % v roce 2013), a to pozvolně od roku 2009;

| — | míra účasti na sportovních nebo fyzických aktivitách je méně rozšířená u osob s nižší úrovní vzdělání nebo s většími ekonomickými problémy; |
| --- | --- |

—

míra účasti na sportovních nebo fyzických aktivitách je méně rozšířená u osob s nižší úrovní vzdělání nebo s většími ekonomickými problémy;

| — | „neformální“ místa pro provozování sportu, jako jsou parky nebo venkovní prostory (40 %), domácí prostředí (32 %) nebo cesta ze školy/z práce domů (23 %) jsou častější než místa, která jsou k tomuto účelu formálně určená; |
| --- | --- |

—

„neformální“ místa pro provozování sportu, jako jsou parky nebo venkovní prostory (40 %), domácí prostředí (32 %) nebo cesta ze školy/z práce domů (23 %) jsou častější než místa, která jsou k tomuto účelu formálně určená;

| — | hlavní motivací k zahájení aktivní činnosti je zlepšení zdraví a fyzické kondice, zatímco hlavní překážku představuje nedostatek času; |
| --- | --- |

—

hlavní motivací k zahájení aktivní činnosti je zlepšení zdraví a fyzické kondice, zatímco hlavní překážku představuje nedostatek času;

| — | většina občanů EU se domnívá, že příležitosti k fyzické aktivitě na místní úrovni existují, mnozí z nich se však zároveň domnívají, že činnost místních orgánů je v tomto směru nedostatečná; |
| --- | --- |

—

většina občanů EU se domnívá, že příležitosti k fyzické aktivitě na místní úrovni existují, mnozí z nich se však zároveň domnívají, že činnost místních orgánů je v tomto směru nedostatečná;

| 9. | upozorňuje na skutečnost, že úloha sportu v hospodářství a v dnešní společnosti přináší místním a regionálním orgánům mj. i v důsledku hospodářské krize, jíž EU prošla, značné výhody, pokud jde o: prostupnost odvětví, na něž má díky svému značnému pákovému efektu vliv; konkurenceschopnost, atraktivitu a kvalitu života tam, kde se pořádá značné množství významných akcí a aktivit; zaměstnatelnost, vezme-li se v úvahu skutečnost, že velmi často jsou vlastníky sportovních zařízení evropské obce; integraci jakožto účinný nástroj informování o společných hodnotách EU, které se často nejvíce projevují na místní úrovni (8). Proto je sport stále častěji využíván jako prostředek k dosažení sociálních a hospodářských cílů a požadavky na jeho účinnost a efektivita se postupně zvyšují mj. proto, že je nástrojem k dosažení vytyčených cílů, ale i strategickým cílem jako takovým; |
| --- | --- |

9.

Analýza souvislostí: stávající iniciativy na evropské úrovni

| 10. | upozorňuje na to, že první politický dokument týkající se sportu – bílou knihu o sportu – zveřejnila Evropská komise v roce 2007; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rád by upozornil na to, že sportovní, kulturní a vzdělávací zařízení mohou rámcově přispět k odstranění překážek v procesu integrace, jak se uvádí ve stanovisku VR Boj proti radikalizaci a násilnému extremismu (9); |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že Lisabonskou smlouvou, která je v platnosti od prosince 2009, byl zaveden zvláštní článek, tj. článek 165 SFEU, kterým byly Evropské unii svěřeny nové pravomoci v oblasti podpory sportu. Článek stanoví pravidla podpory sportu a požaduje, aby EU byla aktivní při rozvíjení evropského rozměru sportu. Již v čl. 6 písm. e) SFEU bylo stanoveno, že Unie má v oblasti sportu pravomoc provádět činnosti, jimiž podporuje nebo doplňuje činnosti členských států; |
| --- | --- |

12.

| 13. | připomíná, že Komise v roce 2011 přijala sdělení Rozvoj evropského rozměru v oblasti sportu (10), na jehož základě přijala Rada usnesení o pracovním plánu Evropské unie v oblasti sportu na období let 2011–2014, který měl dále posílit evropskou spolupráci v oblasti sportu tím, že stanovil priority pro činnosti na úrovni EU, do nichž jsou zapojeny členské státy EU a Komise. V roce 2012 pak Rada přijala závěry týkající se podpory fyzické aktivity jakožto prostředku k posílení zdraví a rozšíření databáze pro vypracování politik v oblasti sportu a vyzvala Komisi, aby zveřejňovala pravidelné průzkumy týkající se sportu a fyzické aktivity; |
| --- | --- |

13.

| 14. | dále připomíná, že aby mohl být pracovní plán prováděn, zaměřili se odborníci při své práci na vypracování dotazníku pro aktuální průzkum Eurobarometru; |
| --- | --- |

14.

| 15. | konstatuje, že v nedávné době (2017) byla ve spolupráci s Evropskou platformou pro inovace v oblasti sportu zahájena meziregionální iniciativa ClusSport, která je věnována problematice hospodářského rozvoje a tvorbě hodnot v tomto odvětví a do níž se doposud zapojilo 10 zemí. V uplynulých 18 letech propagovalo sdružení ACES Europe evropské hodnoty pod hlavičkou Evropy prostřednictvím ocenění Evropské hlavní město, město a komunita sportu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podotýká, že v červenci 2017 vstoupil v platnost nový pracovní plán Evropské unie v oblasti sportu, který definuje klíčová témata, která by měla být pro členské státy EU a pro Komisi prioritní až do roku 2020: bezúhonnost ve sportu se zaměřením na řádnou správu, ochranu nezletilých osob, boj proti manipulaci s výsledky zápasů, prevenci dopingu a boj proti korupci; hospodářský rozměr sportu se zaměřením na inovace a vazby mezi sportem a jednotným digitálním trhem; sport a společnost se zaměřením na sociální začlenění, trenéry, sdělovací prostředky, životní prostředí, zdraví, vzdělávání a sportovní diplomacii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | v neposlední řadě připomíná nejnovější iniciativu Komise s názvem „Výzva z Tartu pro zdravý životní styl“ (11), tj. plán, který vyvolal pozitivní dynamiku mezioborové spolupráce; |
| --- | --- |

17.

Cíle

| 18. | vzhledem k možnostem i problémům, které se zatím ukázaly, navrhuje zabývat se následujícími otázkami:






  a. | zlepšit struktury pro výměny mezi probíhajícími projekty a nejnovějšími opatřeními zavedenými na jednotlivých územích, která mobilizují širokou účast a podněcují výměnu osvědčených postupů a partnerství (i s neevropskými zeměmi); |
| --- | --- | --- |

18.

a.

zlepšit struktury pro výměny mezi probíhajícími projekty a nejnovějšími opatřeními zavedenými na jednotlivých územích, která mobilizují širokou účast a podněcují výměnu osvědčených postupů a partnerství (i s neevropskými zeměmi);

| b. | přiblížit projekty v oblasti sportu lidem a sociálnímu rozměru prostřednictvím převažujícího aspektu blízkosti a místního zakotvení, mj. také úměrně k odpovědnosti, kterou místní a regionální orgány nesou za příslušná zařízení a akce; |
| --- | --- |

b.

přiblížit projekty v oblasti sportu lidem a sociálnímu rozměru prostřednictvím převažujícího aspektu blízkosti a místního zakotvení, mj. také úměrně k odpovědnosti, kterou místní a regionální orgány nesou za příslušná zařízení a akce;

| c. | zajistit co největší obecnou informovanost o prospěšnosti pohybové, tělesné a sportovní aktivity; |
| --- | --- |

c.

zajistit co největší obecnou informovanost o prospěšnosti pohybové, tělesné a sportovní aktivity;

| d. | plošně šířit pozitivní vliv sportu na hospodářství EU, a tedy i více integrovat politiku v oblasti sportu do odvětví, jichž se dotýká nebo se s nimi prolíná; |
| --- | --- |

d.

plošně šířit pozitivní vliv sportu na hospodářství EU, a tedy i více integrovat politiku v oblasti sportu do odvětví, jichž se dotýká nebo se s nimi prolíná;

| e. | zintenzivnit technologické inovace a zakládání podniků na základě nástrojů pro místní a regionální komunity, a to tím, že zainteresované subjekty z oblasti výzkumu, technologií a vzdělávání a orgány odpovědné za řízení budou vyzývány, aby spojily své úsilí s cílem vytvořit a uplatňovat společnou strategii; vytvořit vazby se všemi hodnotovými řetězci, jak na začátku, tak na konci výrobního procesu, a věnovat při tom maximální pozornost pracovním příležitostem, které toto odvětví nabízí; |
| --- | --- |

e.

zintenzivnit technologické inovace a zakládání podniků na základě nástrojů pro místní a regionální komunity, a to tím, že zainteresované subjekty z oblasti výzkumu, technologií a vzdělávání a orgány odpovědné za řízení budou vyzývány, aby spojily své úsilí s cílem vytvořit a uplatňovat společnou strategii; vytvořit vazby se všemi hodnotovými řetězci, jak na začátku, tak na konci výrobního procesu, a věnovat při tom maximální pozornost pracovním příležitostem, které toto odvětví nabízí;

| f. | nahlížet na sport jako na skutečné občanské právo, jako na nástroj socializace a začleňování, zejména pokud jde o občany se zdravotním postižením, a nástroj nabízející příležitosti ke zlepšení kvality života a duševního a tělesného blahobytu a ke vzdělávání; |
| --- | --- |

f.

nahlížet na sport jako na skutečné občanské právo, jako na nástroj socializace a začleňování, zejména pokud jde o občany se zdravotním postižením, a nástroj nabízející příležitosti ke zlepšení kvality života a duševního a tělesného blahobytu a ke vzdělávání;

| g. | poskytovat podporu zaměřenou na plné zpřístupnění sportovních areálů všem občanům bez ohledu na věk, pohlaví, státní příslušnost či postavení, umožnit občanům jejich volné využívání a zvýšit počet hodin, během nichž jsou veřejnosti k dispozici; |
| --- | --- |

g.

poskytovat podporu zaměřenou na plné zpřístupnění sportovních areálů všem občanům bez ohledu na věk, pohlaví, státní příslušnost či postavení, umožnit občanům jejich volné využívání a zvýšit počet hodin, během nichž jsou veřejnosti k dispozici;

| h. | zvýšit podporu pro sportovní soutěže žen a jejich viditelnost; |
| --- | --- |

h.

zvýšit podporu pro sportovní soutěže žen a jejich viditelnost;

| i. | brát sport jako nástroj, který má usnadnit sociální začleňování a rovné příležitosti; |
| --- | --- |

i.

brát sport jako nástroj, který má usnadnit sociální začleňování a rovné příležitosti;

| j. | poskytnout rozpočtové prostředky na podporu mobility amatérských sportovců účastnících se soutěží, zejména sportovců z odlehlých, ostrovních či nejvzdálenějších oblastí; |
| --- | --- |

j.

poskytnout rozpočtové prostředky na podporu mobility amatérských sportovců účastnících se soutěží, zejména sportovců z odlehlých, ostrovních či nejvzdálenějších oblastí;

Politická doporučení a návrhy

| 19. | poukazuje na možnost navrhovat účinná opatření a přijímat účinné nástroje pro iniciativu Začlenění sportu do agendy EU na období po roce 2020, a to: |
| --- | --- |

19.

Na politické úrovni

| 20. | vynakládat značné úsilí v oblasti sportovní diplomacie s cílem prosazovat evropské hodnoty prostřednictvím sportu a konstruktivního dialogu na více úrovních, se zapojením všech úrovní správy i evropských institucí: např. meziskupiny Evropského parlamentu pro sport, příslušných generálních ředitelství Komise, národních olympijských výborů a Evropského olympijského výboru, všech subjektů – mj. i občanské společnosti – zainteresovaných v tomto procesu, počínaje kupříkladu některými pilotními projekty; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rozvíjet vnější vztahy a projekty mezinárodní spolupráce s neevropskými zeměmi s cílem vytvořit další rozměr kontaktů, na základě projektů v oblasti mobility a výměny znalostí, zkušeností a osvědčených postupů (např. komunity pro sdílení praktických postupů); |
| --- | --- |

21.

| 22. | navrhnout na evropské úrovni opatření založená na tom, že sport je pro EU faktorem růstu, prostřednictvím programů mentorování a opatření „měkké“ politiky (např. ve spolupráci s každoročním Sportovním fórem nebo Informačními dny) a podporou výměny osvědčených postupů mezi místními a regionálními sportovními organizacemi a kluby ve vztahu k úrovni celostátní a evropské, a to v souladu s participativním přístupem zdola nahoru a se zohledněním příslušných orgánů a potřeb; |
| --- | --- |

22.

| 23. | posílit úlohu evropských místních a regionálních orgánů prostřednictvím aktivní a koordinovanější účasti obcí a regionů na každoročním vyhlašování Evropského týdne sportu, který je již od svého založení zdrojem silné motivace, z hlediska provádění střednědobých a dlouhodobých veřejných politik, jež mají prokazatelný dopad na zdravý styl života a zdraví prospěšné chování a na větší účast občanů na aktivním životě a jež by tudíž odvětví sportu zaručily větší profesionalitu a zaměstnatelnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konstatuje, že Evropská unie musí členským státům, které podepsaly Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením, poskytovat praktickou podporu při jejím provádění, co se týče rozměru sportu; |
| --- | --- |

24.

Na úrovni programů

| 25. | vítá návrh Evropské komise, aby byly v příštím dlouhodobém rozpočtu EU na období 2021–2027 zdvojnásobeny finanční prostředky vyčleněné na program Erasmus, a také důraz, který je kladen na sport na místní úrovni (12). Vyzývá Komisi, aby se v tomto ohledu zaměřila na výměnu zkušeností mezi trenéry, vedoucími pracovníky v oblasti sportu a odborníky (zejména mladými) na sport v širším smyslu, a to např. prostřednictvím aktivit vzájemného učení a studijních návštěv, výměny poznatků a zkušeností a budování kapacit ve městech, obcích a regionech na místní úrovni s cílem vypracovat inovativní přístupy k tomu, jak fyzickou aktivitu začlenit do strategií měst jakožto jednu z klíčových složek; |
| --- | --- |

25.

| 26. | s ohledem na nedostatečné investice do místní sportovní infrastruktury vyčlenit v rámci příštích evropských strukturálních a investičních fondů konkrétně na sport zvláštní finanční prostředky a zaměřit se na propagaci fyzické aktivity zejména ve znevýhodněných oblastech, aby byl zaručen přístup ke sportovním aktivitám pro všechny, a posilovat lidské dovednosti a schopnosti jakožto důležité faktory, které podporují hospodářský a sociální rozvoj; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zvážit vypracování podrobnějších pokynů v rámci programu Erasmus+ souvisejících s nezbytným posílením povinné tělesné výchovy již ve školách, neboť je to důležité; |
| --- | --- |

27.

| 28. | požadovat, aby byla v rámci ESI fondů podporována zaměstnanost (zejména mladých lidí) prostřednictvím zakládání nových podniků nebo platforem pro technologické inovace ve sportu a posílena koncepce sportu na místní úrovni prostřednictvím nové generace malých sportovních zařízení a infrastruktury; prosazovat prostřednictvím sportu rovnost žen a mužů s cílem vypracovat účinnější opatření v oblasti sportu zaměřená na zvýšení podílu účasti. Kromě toho by mohla být v rámci ESI fondů podporována nová řešení pro konkrétní problémy, s nimiž se potýkají regiony po celé EU, např. prostřednictvím podpory oblíbených a tradičních sportovních aktivit a podpory jejich integrace do programů veřejného systému vzdělávání, které by zviditelnily Evropu, propagovaly ji a zároveň by umožnily zachovat specifika a identitu jejích komunit; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podporovat zdraví prostřednictvím pohybové a fyzické aktivity, jak již bylo uvedeno v prohlášení z Tartu, mj. i na pracovišti tím, že bude zváženo zavedení pobídek pro zaměstnavatele, včetně malých a středních podniků v Evropě, aby podnikali kroky v tomto směru s cílem zlepšit výkonnost a celkovou produktivitu zaměstnanců a zároveň omezit jejich nepřítomnost a předcházet jejich onemocnění; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzdvihnout důležitost plánování činnosti komunit – ideálně ve spolupráci se subjekty občanské společnosti – na místech, jež by byla snadno přístupná i pro nejzranitelnější skupiny, zejména skupiny s určitým omezením (13), matky s dětmi a starší osoby nebo skupiny, jimž hrozí vyloučení, jako jsou migranti nebo osoby, které žijí v horších sociálních a ekonomických podmínkách, s cílem podpořit mezigenerační aspekt a zvýšit integraci evropských občanů, a plánovat komunitní činnosti pro vězněné osoby. Za tímto účelem vyzývá k tomu, aby bylo po vzoru existujícího programu WIFI4EU zváženo zavedení programu Sport4EU na podporu zdraví prostřednictvím pohybové a fyzické aktivity. Tento program by fungoval na úrovni místních a regionálních orgánů na základě poukázek, které by byly vydávány geograficky vyváženým způsobem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | v rámci vzdělávání, ale také tematických cílů programů pro zemědělství upřesnit souvislost mezi fyzickou aktivitou a zdravým stravováním, zejména ve školách, např. prostřednictvím budování skutečných laboratoří nazývaných „zahrady zdraví“, které by dětem, dospívajícím a rodinám poskytovaly praktické informace o správné výživě, sezónních druzích ovoce a zeleniny, rizicích spojených s nezdravým životním stylem, významu sportu a pohybu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyčlenit nezbytné zdroje na testování a rozvoj „aktivních měst“, vzhledem k velké pozornosti, kterou evropské instituce věnují budoucí městské agendě. Aktivní města jsou velmi atraktivní z hlediska cestovního ruchu a inovací a jsou inteligentnější, pokud jde o potřeby obyvatel žijících ve městech; |
| --- | --- |

32.

| 33. | požadovat zahrnutí sportovních akcí a míst, které jsou pro sport symbolické, do projektu Interrail, aby i mladší generace byly schopny poznat a šířit hodnoty sportu podporované EU. Tím bude stimulováno posílení postavení mladých lidí; |
| --- | --- |

33.

| 34. | využít dostupné prostředky strukturálních fondů na zvýšení energetické účinnosti veřejných budov a další veřejné infrastruktury, a přispět tak k ekologické udržitelnosti stávajících sportovních zařízení, mj. i zamezením šíření mikroplastů, a zároveň hledat možnosti, jak tato zařízení díky podpory z fondů EU přeměnit v zařízení určená pro více sportovních disciplín zároveň; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zahrnout do příštího programu Horizont Evropa příležitosti ke zdokonalení nástrojů na shromažďování údajů a modelů k jejich vypracování, s cílem zavádět inovativní řešení a nové technologie pro stálou výměnu znalostí. Přispěje to mj. k plnění cílů vytyčených budoucím rumunským předsednictvím v souvislosti se strategií inteligentní specializace a jednotným digitálním trhem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzvat k tomu, aby byly výše uvedené iniciativy zohledněny při jednáních o příštím víceletém finančním rámci a aby byl sport účinně začleněn do agendy EU na období po roce 2020. Mimoto požadovat, aby se diskutovalo o možnosti zavést program pro oblast sportu; |
| --- | --- |

36.

Subsidiarita a proporcionalita

| 37. | očekává, že během jednání a následného schvalování příštího víceletého finančního rámce bude moci v této záležitosti uplatnit zásadu subsidiarity a upozornit Komisi na záměr vyzdvihnout – za vhodných okolností – rozhodující úlohu místních a regionálních orgánů v souvislosti s ekonomickým a lidským rozměrem sportu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | znovu zdůrazní své úsilí o zohlednění regionálních operativních plánů, v nichž jsou vymezeny strategie investic z prostředků strukturálních fondů, neboť představují další účelný a účinný nástroj, na nějž by toto úsilí mělo být zaměřeno. V rámci těchto plánů by místní a regionální orgány měly mít funkci garantů víceúrovňové správy založené na spolupráci institucí, podniků, organizací občanské společnosti a občanů a jejich přínosu k plánování a k rozvoji tohoto odvětví; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zamýšlí zúčastnit se spolu s evropskými orgány diskuse, která by přeměnila debatu a politické plány v konkrétní návrhy v souladu s pracovním programem komise SEDEC (21. listopadu 2017, odstavec 1.2) a politickými prioritami Výboru regionů; |
| --- | --- |

39.

| 40. | doufá, že se Komise zasadí o to, aby EU ratifikovala Úmluvu Rady Evropy o boji proti manipulaci se sportovními soutěžemi. |
| --- | --- |

40.

V Bruselu dne 10. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Evropská komise (2014), Sport as a growth engine for EU economy (Sport jako hybatel růstu hospodářství EU), http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm

1

Sport as a growth engine for EU economy

(2)  Evropská komise, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf

3

(4)  Studie ISCA/CEBR v Narrative review: the state of physical activity in Europe (Přehledy: Situace v oblasti fyzické aktivity v Evropě), 2015, s. 37, a projekt PASS: http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

4

Narrative review: the state of physical activity in Europe

(5)  Projekt PASS http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

6

(7)  Eurobarometr (ze dne 22. března 2018), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en

7

(8)  Study on the contribution of sport to regional development through the structural funds (Studie o přispění sportu k regionálnímu rozvoji prostřednictvím strukturálních fondů), https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en

8

(9)  CdR 6329/2015.

9

(10)  CdR 66/2011 fin.

10

(11)  https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

11

(12)  Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program „Erasmus“: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013, COM(2018) 367 final.

12

(13)  CdR 3952/2013 fin

13

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/43

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Balíček týkající se spravedlivého zdanění

(2018/C 461/07)

| Zpravodaj: | Paul LINDQUIST (SE/ELS), člen zemské rady Stockholmského kraje |
| --- | --- |
| Odkazy: | návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES, pokud jde o sazby daně z přidané hodnoty
  COM(2018) 20 final
  příloha návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES, pokud jde o sazby daně z přidané hodnoty
  COM(2018) 20 final
  návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty, pokud jde o zvláštní režim pro malé podniky
  COM(2018) 21 final |

Zpravodaj:

Paul LINDQUIST (SE/ELS), člen zemské rady Stockholmského kraje

Odkazy:

návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES, pokud jde o sazby daně z přidané hodnoty

COM(2018) 20 final

příloha návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES, pokud jde o sazby daně z přidané hodnoty

COM(2018) 20 final

návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty, pokud jde o zvláštní režim pro malé podniky

COM(2018) 21 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES, pokud jde o sazby daně z přidané hodnoty

(COM(2018) 20 final)

Pozměňovací návrh 1

4. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V konečném systému DPH by měly mít všechny členské státy rovné podmínky, tedy i stejná omezení při uplatňování snížených sazeb DPH, které by měly zůstat výjimkou ze základní sazby DPH. Rovného zacházení bez omezení stávající flexibility členských států při stanovování DPH lze dosáhnout tak, že všechny členské státy budou moci uplatňovat sníženou sazbu, na niž se nevztahuje minimální požadavek, jakož i osvobození od daně s nárokem na odpočet DPH na vstupu a vedle toho maximálně dvě snížené sazby ve výši nejméně 5 %. | V konečném systému DPH by měly mít všechny členské státy rovné podmínky, tedy i stejná omezení při uplatňování snížených sazeb DPH, které by měly zůstat výjimkou ze základní sazby DPH. Rovného zacházení bez omezení stávající flexibility členských států při stanovování DPH lze dosáhnout tak, že všechny členské státy budou moci
  – ve snaze zohlednit pozitivní sociální nebo environmentální účinky různého zboží a různých služeb –
  uplatňovat sníženou sazbu, na niž se nevztahuje minimální požadavek, jakož i osvobození od daně s nárokem na odpočet DPH na vstupu a vedle toho maximálně dvě snížené sazby ve výši nejméně 5 %.
  V mezích stanovených touto směrnicí je možné, aby si členské státy ponechaly stávající snížené sazby DPH nebo zavedly nové sazby, z nichž budou mít prospěch koneční spotřebitelé a budou v obecném zájmu, např. na služby s vysokým podílem práce nebo ke zohlednění sociálních nebo environmentálních aspektů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V konečném systému DPH by měly mít všechny členské státy rovné podmínky, tedy i stejná omezení při uplatňování snížených sazeb DPH, které by měly zůstat výjimkou ze základní sazby DPH. Rovného zacházení bez omezení stávající flexibility členských států při stanovování DPH lze dosáhnout tak, že všechny členské státy budou moci uplatňovat sníženou sazbu, na niž se nevztahuje minimální požadavek, jakož i osvobození od daně s nárokem na odpočet DPH na vstupu a vedle toho maximálně dvě snížené sazby ve výši nejméně 5 %.

V konečném systému DPH by měly mít všechny členské státy rovné podmínky, tedy i stejná omezení při uplatňování snížených sazeb DPH, které by měly zůstat výjimkou ze základní sazby DPH. Rovného zacházení bez omezení stávající flexibility členských států při stanovování DPH lze dosáhnout tak, že všechny členské státy budou moci
  – ve snaze zohlednit pozitivní sociální nebo environmentální účinky různého zboží a různých služeb –
  uplatňovat sníženou sazbu, na niž se nevztahuje minimální požadavek, jakož i osvobození od daně s nárokem na odpočet DPH na vstupu a vedle toho maximálně dvě snížené sazby ve výši nejméně 5 %.
  V mezích stanovených touto směrnicí je možné, aby si členské státy ponechaly stávající snížené sazby DPH nebo zavedly nové sazby, z nichž budou mít prospěch koneční spotřebitelé a budou v obecném zájmu, např. na služby s vysokým podílem práce nebo ke zohlednění sociálních nebo environmentálních aspektů.

Odůvodnění

Když je právní rámec příliš specifický, vzniká velké riziko toho, že bude bránit kýžené flexibilitě.

Pozměňovací návrh 2

8. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Přestože je nadále možné uplatňovat v některých odlehlých oblastech rozdílné sazby, je nezbytné zajistit, aby výše základní sazby činila nejméně 15 %. | Přestože je nadále možné uplatňovat v některých odlehlých oblastech rozdílné sazby, je nezbytné zajistit, aby výše základní sazby činila nejméně 15 %
  a nejvýše 25 %
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Přestože je nadále možné uplatňovat v některých odlehlých oblastech rozdílné sazby, je nezbytné zajistit, aby výše základní sazby činila nejméně 15 %.

Přestože je nadále možné uplatňovat v některých odlehlých oblastech rozdílné sazby, je nezbytné zajistit, aby výše základní sazby činila nejméně 15 %
  a nejvýše 25 %
  .

Pozměňovací návrh 3

Přidat nový odstavec za čl. 1 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Článek 97 se nahrazuje tímto: „Základní sazba nesmí být nižší než 15 % ani vyšší než 25 %.“ |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 97 se nahrazuje tímto: „Základní sazba nesmí být nižší než 15 % ani vyšší než 25 %.“

Pozměňovací návrh 4

Čl. 1 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 98 se nahrazuje tímto: | Článek 98 se nahrazuje tímto: |
| „Článek 98 | „Článek 98 |
| 1.   Členské státy mohou uplatňovat nanejvýš dvě snížené sazby. | 1.   Členské státy mohou uplatňovat nanejvýš dvě snížené sazby. |
| Snížené sazby se stanoví jako procentní podíl ze základu daně a nejsou nižší než 5 %. | Snížené sazby se stanoví jako procentní podíl ze základu daně a nejsou nižší než 5 %. |
| 2.   Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy kromě dvou snížených sazeb uplatňovat sníženou sazbu nižší než minimum ve výši 5 % a osvobození od daně s nárokem na odpočet daně odvedené na předchozím stupni. | 2.   Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy kromě dvou snížených sazeb uplatňovat sníženou sazbu nižší než minimum ve výši 5 % a osvobození od daně s nárokem na odpočet daně odvedené na předchozím stupni. |
| 3.   Snížené sazby a osvobození od daně uplatňované podle odstavců 1 a 2 slouží
  pouze
  ve prospěch konečných spotřebitelů a používají se
  za účelem sledování cíle obecného zájmu
  soudržným způsobem. | 3.   Snížené sazby a osvobození od daně uplatňované podle odstavců 1 a 2 slouží ve prospěch konečných spotřebitelů a používají se soudržným způsobem
  za účelem sledování cíle obecného zájmu, jenž zohledňuje pozitivní sociální nebo environmentální účinky různého zboží a různých služeb
  . |
| Snížené sazby a osvobození od daně uvedené v odstavcích 1 a 2 se nevztahují na zboží nebo služby spadající do kategorií uvedených v příloze IIIa.“; | Snížené sazby a osvobození od daně uvedené v odstavcích 1 a 2 se nevztahují na zboží nebo služby spadající do kategorií uvedených v příloze IIIa.“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 98 se nahrazuje tímto:

Článek 98 se nahrazuje tímto:

„Článek 98

„Článek 98

1.   Členské státy mohou uplatňovat nanejvýš dvě snížené sazby.

1.   Členské státy mohou uplatňovat nanejvýš dvě snížené sazby.

Snížené sazby se stanoví jako procentní podíl ze základu daně a nejsou nižší než 5 %.

Snížené sazby se stanoví jako procentní podíl ze základu daně a nejsou nižší než 5 %.

2.   Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy kromě dvou snížených sazeb uplatňovat sníženou sazbu nižší než minimum ve výši 5 % a osvobození od daně s nárokem na odpočet daně odvedené na předchozím stupni.

2.   Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy kromě dvou snížených sazeb uplatňovat sníženou sazbu nižší než minimum ve výši 5 % a osvobození od daně s nárokem na odpočet daně odvedené na předchozím stupni.

3.   Snížené sazby a osvobození od daně uplatňované podle odstavců 1 a 2 slouží
  pouze
  ve prospěch konečných spotřebitelů a používají se
  za účelem sledování cíle obecného zájmu
  soudržným způsobem.

3.   Snížené sazby a osvobození od daně uplatňované podle odstavců 1 a 2 slouží ve prospěch konečných spotřebitelů a používají se soudržným způsobem
  za účelem sledování cíle obecného zájmu, jenž zohledňuje pozitivní sociální nebo environmentální účinky různého zboží a různých služeb
  .

Snížené sazby a osvobození od daně uvedené v odstavcích 1 a 2 se nevztahují na zboží nebo služby spadající do kategorií uvedených v příloze IIIa.“;

Snížené sazby a osvobození od daně uvedené v odstavcích 1 a 2 se nevztahují na zboží nebo služby spadající do kategorií uvedených v příloze IIIa.“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Omezit osvobození od daně tak, aby sloužilo pouze ve prospěch konečných spotřebitelů, může být v praxi obtížně proveditelné, neboť řada zboží a služeb se prodává spotřebitelům i podnikům. V bodech odůvodnění se uvádí, že k hlavnímu účelu návrhu patří mj. chránit fungování vnitřního trhu a zamezit zbytečným komplikacím, a tím i následnému zvýšení nákladů pro podniky. Proto by se slovo „pouze“ mělo z textu směrnice vyškrtnout.

Příloha návrhu směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES, pokud jde o sazby daně z přidané hodnoty

(COM(2018) 20 final)

Pozměňovací návrh 5

Pozměňovací návrh 5

Bod 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5) | Dodání alkoholických nápojů | 11.01
  11.02
  11.03
  11.05
  47.00.25 | žádné | žádné | 5) | Dodání alkoholických nápojů | 11.01
  11.02
  11.03


  11.04


  11.05
  47.00.25 | žádné | žádné |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5)

Dodání alkoholických nápojů

11.01

11.02

11.03

11.05

47.00.25

žádné

žádné

5)

Dodání alkoholických nápojů

11.01

11.02

11.03

11.04

11.04

11.05

47.00.25

žádné

žádné

Odůvodnění

Odůvodnění

Není žádný důvod k tomu, aby se na alkohol vyrobený z jiných nedestilovaných kvašených nápojů, jako je vermut, uplatňovala snížená sazba daně.

Pozměňovací návrh 6

Pozměňovací návrh 6

Bod 7

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 7) | Dodání, nájem, údržba a oprava dopravního prostředku | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Dodání, nájem, údržba a oprava jízdních kol, dětských kočárků a vozíků pro invalidy
  .... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 | 7) | Dodání, nájem, údržba a oprava dopravního prostředku | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Dodání, nájem, údržba a oprava jízdních kol
  (včetně elektrických jízdních kol), elektrických mopedů
  , dětských kočárků a vozíků pro invalidy
  ..... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

7)

Dodání, nájem, údržba a oprava dopravního prostředku

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Dodání, nájem, údržba a oprava jízdních kol, dětských kočárků a vozíků pro invalidy

....

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

7)

Dodání, nájem, údržba a oprava dopravního prostředku

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Dodání, nájem, údržba a oprava jízdních kol
  (včetně elektrických jízdních kol), elektrických mopedů
  , dětských kočárků a vozíků pro invalidy

(včetně elektrických jízdních kol), elektrických mopedů

.....

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

Odůvodnění

Odůvodnění

Mělo by být jasně stanoveno, že členské státy mohou sníženou sazbu daně uplatňovat i na elektrická jízdní kola a elektrické mopedy. Elektrická jízdní kola a elektrické mopedy hrají v otázce mobility významnou roli.

Pozměňovací návrh 7

Pozměňovací návrh 7

Bod 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 10) | Dodání počítačů a elektronických a optických přístrojů a zařízení; dodání hodinek | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | žádné | žádné | 10) | Dodání počítačů a elektronických a optických přístrojů a zařízení; dodání hodinek | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Ozařovací, elektroléčebné a elektroterapeutické přístroje, dioptrické brýle a kontaktní čočky | 26.60




  32.50.4 |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

10)

Dodání počítačů a elektronických a optických přístrojů a zařízení; dodání hodinek

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

žádné

žádné

žádné

žádné

10)

Dodání počítačů a elektronických a optických přístrojů a zařízení; dodání hodinek

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Ozařovací, elektroléčebné a elektroterapeutické přístroje, dioptrické brýle a kontaktní čočky

Ozařovací, elektroléčebné a elektroterapeutické přístroje, dioptrické brýle a kontaktní čočky

26.60

26.60

32.50.4

32.50.4

Odůvodnění

Odůvodnění

Členské státy by měly mít možnost uplatňovat sníženou sazbu daně i na dioptrické brýle a kontaktní čočky, ale také na kardiostimulátory a pomůcky pro nedoslýchavé.

Pozměňovací návrh 8

Pozměňovací návrh 8

Bod 15

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 15) | Poskytnutí finančních
  a pojišťovacích
  služeb | 64


  65


  66 | žádné | žádné | 15) | Poskytnutí finančních služeb | 64
  66 | žádné | žádné |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

15)

Poskytnutí finančních
  a pojišťovacích
  služeb

a pojišťovacích

64

65

65

66

žádné

žádné

15)

Poskytnutí finančních služeb

64

66

žádné

žádné

Odůvodnění

Odůvodnění

V souladu s čl. 135 odst. 1 písm. a) směrnice 2006/112/ES musí členské státy osvobodit od daně pojišťovací a zajišťovací činnosti včetně souvisejících služeb poskytovaných pojišťovacími makléři a pojišťovacími agenty.

Návrh Komise je tudíž v rozporu se zněním ustanovení směrnice 2006/112/ES.

Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2006/112/ES o společném systému daně z přidané hodnoty, pokud jde o zvláštní režim pro malé podniky

(COM(2018) 21 final)

Pozměňovací návrh 9

Pozměňovací návrh 9

13. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby se dále zajistilo dodržování podmínek osvobození udělovaného členským státem podnikům v něm neusazeným, je nutné, aby takové podniky oznamovaly svůj záměr využívat osvobození předem. Příslušná oznámení by
  malé podniky měly předkládat v členském státě, kde jsou usazeny
  .
  Dotčený
  členský stát by poté na základě vykázaných údajů o obratu daného podniku měl tyto informace poskytnout jiným dotčeným členským státům. | Aby se dále zajistilo dodržování podmínek osvobození udělovaného členským státem podnikům v něm neusazeným, je nutné, aby takové podniky oznamovaly svůj záměr využívat osvobození předem. Příslušná oznámení by
  měla být předkládána na elektronickém portálu, který by měla zřídit Komise
  .
  Členský
  stát
  usazení
  by poté na základě vykázaných údajů o obratu daného podniku měl tyto informace poskytnout jiným dotčeným členským státům. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby se dále zajistilo dodržování podmínek osvobození udělovaného členským státem podnikům v něm neusazeným, je nutné, aby takové podniky oznamovaly svůj záměr využívat osvobození předem. Příslušná oznámení by
  malé podniky měly předkládat v členském státě, kde jsou usazeny
  .
  Dotčený
  členský stát by poté na základě vykázaných údajů o obratu daného podniku měl tyto informace poskytnout jiným dotčeným členským státům.

malé podniky měly předkládat v členském státě, kde jsou usazeny

Dotčený

Aby se dále zajistilo dodržování podmínek osvobození udělovaného členským státem podnikům v něm neusazeným, je nutné, aby takové podniky oznamovaly svůj záměr využívat osvobození předem. Příslušná oznámení by
  měla být předkládána na elektronickém portálu, který by měla zřídit Komise
  .
  Členský
  stát
  usazení
  by poté na základě vykázaných údajů o obratu daného podniku měl tyto informace poskytnout jiným dotčeným členským státům.

měla být předkládána na elektronickém portálu, který by měla zřídit Komise

Členský

usazení

Odůvodnění

Odůvodnění

Tento pozměňovací návrh souvisí s pozměňovacím návrhem k čl. 1 odst. 12 – byl zde převzat návrh uvedený v návrhu zprávy, kterou Evropskému parlamentu předložil poslanec Tom Vandenkendelaere (ELS/BE).

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

Čl. 1 odst. 12

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 284 se nahrazuje tímto: | Článek 284 se nahrazuje tímto: |
| „Článek 284 | „Článek 284 |
| 1.   Členské státy mohou osvobodit od daně dodání zboží či poskytnutí služeb uskutečněné na jejich území malými podniky usazenými na tomto území, jejichž roční obrat v členském státě vztahující se k těmto dodáním nepřesahuje prahovou hodnotu stanovenou příslušnými členskými státy pro uplatnění tohoto osvobození. | 1.   Členské státy mohou osvobodit od daně dodání zboží či poskytnutí služeb uskutečněné na jejich území malými podniky usazenými na tomto území, jejichž roční obrat v členském státě vztahující se k těmto dodáním nepřesahuje prahovou hodnotu stanovenou příslušnými členskými státy pro uplatnění tohoto osvobození. |
| Členské státy mohou na základě objektivních kritérií stanovit rozdílné hranice
  pro různá odvětví obchodu
  . Tyto hranice však nepřesáhnou
  85 000  EUR
  nebo ekvivalent této částky v národní měně. | Členské státy mohou na základě objektivních kritérií stanovit rozdílné hranice. Tyto hranice však nepřesáhnou
  100 000  EUR
  nebo ekvivalent této částky v národní měně. |
| 2.   Členské státy, které zavedly osvobození malých podniků, osvobodí od daně také dodání zboží a poskytnutí služeb, které na jejich území uskutečnily podniky usazené v jiném členském státě, jsou-li splněny následující podmínky:






  a) | roční obrat v Unii daného malého podniku nepřesahuje 100 000  EUR; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 284 se nahrazuje tímto:

Článek 284 se nahrazuje tímto:

„Článek 284

„Článek 284

„Článek 284

„Článek 284

1.   Členské státy mohou osvobodit od daně dodání zboží či poskytnutí služeb uskutečněné na jejich území malými podniky usazenými na tomto území, jejichž roční obrat v členském státě vztahující se k těmto dodáním nepřesahuje prahovou hodnotu stanovenou příslušnými členskými státy pro uplatnění tohoto osvobození.

1.   Členské státy mohou osvobodit od daně dodání zboží či poskytnutí služeb uskutečněné na jejich území malými podniky usazenými na tomto území, jejichž roční obrat v členském státě vztahující se k těmto dodáním nepřesahuje prahovou hodnotu stanovenou příslušnými členskými státy pro uplatnění tohoto osvobození.

Členské státy mohou na základě objektivních kritérií stanovit rozdílné hranice
  pro různá odvětví obchodu
  . Tyto hranice však nepřesáhnou
  85 000  EUR
  nebo ekvivalent této částky v národní měně.

pro různá odvětví obchodu

85 000  EUR

Členské státy mohou na základě objektivních kritérií stanovit rozdílné hranice. Tyto hranice však nepřesáhnou
  100 000  EUR
  nebo ekvivalent této částky v národní měně.

100 000  EUR

2.   Členské státy, které zavedly osvobození malých podniků, osvobodí od daně také dodání zboží a poskytnutí služeb, které na jejich území uskutečnily podniky usazené v jiném členském státě, jsou-li splněny následující podmínky:

a)

roční obrat v Unii daného malého podniku nepřesahuje 100 000  EUR;

| b) | hodnota dodání v členském státě, kde daný podnik není usazený, nepřesahuje prahovou hodnotu platnou v tomto členském státě pro osvobození podniků v tomto členském státě usazených. |
| --- | --- |

b)

hodnota dodání v členském státě, kde daný podnik není usazený, nepřesahuje prahovou hodnotu platnou v tomto členském státě pro osvobození podniků v tomto členském státě usazených.

2.   Členské státy, které zavedly osvobození malých podniků, osvobodí od daně také dodání zboží a poskytnutí služeb, které na jejich území uskutečnily podniky usazené v jiném členském státě, jsou-li splněny následující podmínky:

| a) | roční obrat v Unii daného malého podniku nepřesahuje 100 000  EUR; |
| --- | --- |

a)

roční obrat v Unii daného malého podniku nepřesahuje 100 000  EUR;

| b) | hodnota dodání v členském státě, kde daný podnik není usazený, nepřesahuje prahovou hodnotu platnou v tomto členském státě pro osvobození podniků v tomto členském státě usazených. |
| --- | --- |

b)

hodnota dodání v členském státě, kde daný podnik není usazený, nepřesahuje prahovou hodnotu platnou v tomto členském státě pro osvobození podniků v tomto členském státě usazených.

3.   Členské státy přijmou náležitá opatření, aby zajistily, že malé podniky využívající osvobození splňují podmínky uvedené v odstavcích 1 a 2.

3.   Členské státy přijmou náležitá opatření, aby zajistily, že malé podniky využívající osvobození splňují podmínky uvedené v odstavcích 1 a 2.

4.   
  Před využitím
  osvobození
  v jiných členských státech upozorní daný malý podnik členský stát, v němž je usazen
  .

4.   
  Komise zřídí elektronický portál, na němž se budou moci zaregistrovat malé podniky, které hodlají využít
  osvobození
  v jiném členském státě
  .

Pokud malý podnik využívá osvobození v jiných členských státech, než kde je usazený, přijme členský stát usazení veškerá opatření nutná k tomu, aby příslušný malý podnik přesně vykázal svůj roční obrat v Unii a roční obrat v členském státě, a informuje správce daně dotčených jiných členských států, v nichž příslušný malý podnik uskutečňuje dodání.“;

Pokud malý podnik využívá osvobození v jiných členských státech, než kde je usazený, přijme členský stát usazení veškerá opatření nutná k tomu, aby příslušný malý podnik přesně vykázal svůj roční obrat v Unii a roční obrat v členském státě, a informuje správce daně dotčených jiných členských států, v nichž příslušný malý podnik uskutečňuje dodání.“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Vnitrostátní prahová hodnota by v souladu se zásadou subsidiarity měla být záležitostí členských států, a proto nesmí být zaváděny žádné jiné konkrétní finanční stropy než hranice 100 000 EUR navrhovaná společně pro celou Unii. Možnost různých vnitrostátních prahových hodnot je vítána, neboť zvyšuje flexibilitu, nicméně omezením na některá odvětví může vzniknout problém s vymezením.

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

Čl. 1 odst. 15

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| vkládá se nový článek 288a, který zní: | vkládá se nový článek 288a, který zní: |
| „Článek 288a | „Článek 288a |
| Pokud v následujícím kalendářním roce přesáhne roční obrat v členském státě malého podniku prahovou hodnotu pro osvobození uvedenou v čl. 284 odst. 1, může malý podnik v tomto roce osvobození i nadále využívat, jestliže jeho roční obrat v členském státě v tomto roce nepřesáhne prahovou hodnotu stanovenou v čl. 284 odst. 1 o více než
  50 %
  .“; | Pokud v následujícím kalendářním roce přesáhne roční obrat v členském státě malého podniku prahovou hodnotu pro osvobození uvedenou v čl. 284 odst. 1, může malý podnik v tomto roce osvobození i nadále využívat, jestliže jeho roční obrat v členském státě v tomto roce nepřesáhne prahovou hodnotu stanovenou v čl. 284 odst. 1 o více než
  33 %
  .“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

vkládá se nový článek 288a, který zní:

vkládá se nový článek 288a, který zní:

„Článek 288a

„Článek 288

„Článek 288a

„Článek 288

Pokud v následujícím kalendářním roce přesáhne roční obrat v členském státě malého podniku prahovou hodnotu pro osvobození uvedenou v čl. 284 odst. 1, může malý podnik v tomto roce osvobození i nadále využívat, jestliže jeho roční obrat v členském státě v tomto roce nepřesáhne prahovou hodnotu stanovenou v čl. 284 odst. 1 o více než
  50 %
  .“;

50 %

Pokud v následujícím kalendářním roce přesáhne roční obrat v členském státě malého podniku prahovou hodnotu pro osvobození uvedenou v čl. 284 odst. 1, může malý podnik v tomto roce osvobození i nadále využívat, jestliže jeho roční obrat v členském státě v tomto roce nepřesáhne prahovou hodnotu stanovenou v čl. 284 odst. 1 o více než
  33 %
  .“;

33 %

Odůvodnění

Odůvodnění

Ustanovení snižuje negativní prahové účinky. U podniků, které osvobození od daně využít nemohou, však může dojít k narušení hospodářské soutěže. Proto by míra, o niž lze prahovou hodnotu přesáhnout, měla být omezena na 33 %.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | vítá iniciativu Komise spočívající v reformě stávajícího systému DHP v EU, jejímž cílem je zlepšit fungování vnitřního trhu, a v zajištění toho, že předpisy v oblasti DPH budou přizpůsobeny změnám ve světové a digitální ekonomice; |
| --- | --- |

1.

vítá iniciativu Komise spočívající v reformě stávajícího systému DHP v EU, jejímž cílem je zlepšit fungování vnitřního trhu, a v zajištění toho, že předpisy v oblasti DPH budou přizpůsobeny změnám ve světové a digitální ekonomice;

| 2. | zdůrazňuje však, že je nanejvýš důležité, aby byl návrh správně vyvážený, a zabránilo se tak narušení hospodářské soutěže, větší administrativní zátěži a vyšším nákladům pro malé a střední podniky i pro místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje však, že je nanejvýš důležité, aby byl návrh správně vyvážený, a zabránilo se tak narušení hospodářské soutěže, větší administrativní zátěži a vyšším nákladům pro malé a střední podniky i pro místní a regionální orgány;

| 3. | má za to, že rozdíly mezi systémy DPH a stanovenými sazbami DPH postihují zejména příhraniční regiony a činnost malých a středních podniků v těchto regionech. Je proto třeba posoudit územní dopad návrhů umožňujících větší flexibilitu při stanovování sazeb DPH i navrhovaných hranic; |
| --- | --- |

3.

má za to, že rozdíly mezi systémy DPH a stanovenými sazbami DPH postihují zejména příhraniční regiony a činnost malých a středních podniků v těchto regionech. Je proto třeba posoudit územní dopad návrhů umožňujících větší flexibilitu při stanovování sazeb DPH i navrhovaných hranic;

Společná pravidla pro sazby daně z přidané hodnoty

Společná pravidla pro sazby daně z přidané hodnoty

| 4. | vítá návrh Komise, aby se zboží a služby zdaňovaly podle zásady země určení, neboť to znamená menší riziko narušení hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

4.

vítá návrh Komise, aby se zboží a služby zdaňovaly podle zásady země určení, neboť to znamená menší riziko narušení hospodářské soutěže;

| 5. | podporuje navrhovaná ustanovení čl. 98 odst. 1 a 2, aby mohly členské státy uplatňovat nanejvýš dvě snížené sazby ve výši nejméně 5 % a aby mohly rovněž uplatňovat jednu sníženou sazbu, u níž nebude vyžadována minimální výše 5 %, a osvobození od daně s nárokem na odpočet DPH na vstupu; |
| --- | --- |

5.

podporuje navrhovaná ustanovení čl. 98 odst. 1 a 2, aby mohly členské státy uplatňovat nanejvýš dvě snížené sazby ve výši nejméně 5 % a aby mohly rovněž uplatňovat jednu sníženou sazbu, u níž nebude vyžadována minimální výše 5 %, a osvobození od daně s nárokem na odpočet DPH na vstupu;

| 6. | vítá návrh Komise na sestavení seznamu (příloha IIIa) produktů, u nichž nesmí být uplatňována snížená sazba DPH, namísto stávajícího seznamu (navíc s řadou dočasných výjimek) produktů, u nichž je snížená sazba DPH povolena. Návrhy poskytují jednotlivým členským státům větší flexibilitu a odstraňují nedostatečnou daňovou neutralitu plynoucí ze skutečnosti, že některé členské státy snížily DPH na produkty, na něž jiné členské státy sníženou sazbu zavést nemohou. Rád by zdůraznil, že účelem seznamu je zabránit narušení hospodářské soutěže. Tento seznam by se proto neměl využívat k dosažení jiných politických cílů; |
| --- | --- |

6.

vítá návrh Komise na sestavení seznamu (příloha IIIa) produktů, u nichž nesmí být uplatňována snížená sazba DPH, namísto stávajícího seznamu (navíc s řadou dočasných výjimek) produktů, u nichž je snížená sazba DPH povolena. Návrhy poskytují jednotlivým členským státům větší flexibilitu a odstraňují nedostatečnou daňovou neutralitu plynoucí ze skutečnosti, že některé členské státy snížily DPH na produkty, na něž jiné členské státy sníženou sazbu zavést nemohou. Rád by zdůraznil, že účelem seznamu je zabránit narušení hospodářské soutěže. Tento seznam by se proto neměl využívat k dosažení jiných politických cílů;

| 7. | domnívá se, že současný právní rámec jednak nezajišťuje daňovou neutralitu mezi členskými státy a navíc i omezuje možnosti využívání potenciálu technického vývoje, neboť se totéž zboží/tytéž služby daní v závislosti na formě distribuce různě. Jasným příkladem je zákaz uplatňování snížené sazby DPH na digitální publikace, jako jsou noviny, audioknihy a streamovaná hudba. Zasáhlo to především noviny, které nyní procházejí velkými strukturálními změnami souvisejícími se stále vyšší mírou využívání sdělovacích prostředků v digitalizované podobě, jejíž význam pro demokracii nelze podceňovat; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že současný právní rámec jednak nezajišťuje daňovou neutralitu mezi členskými státy a navíc i omezuje možnosti využívání potenciálu technického vývoje, neboť se totéž zboží/tytéž služby daní v závislosti na formě distribuce různě. Jasným příkladem je zákaz uplatňování snížené sazby DPH na digitální publikace, jako jsou noviny, audioknihy a streamovaná hudba. Zasáhlo to především noviny, které nyní procházejí velkými strukturálními změnami souvisejícími se stále vyšší mírou využívání sdělovacích prostředků v digitalizované podobě, jejíž význam pro demokracii nelze podceňovat;

| 8. | vychází z toho, že se čl. 98 odst. 3 bude uplatňovat na zboží a služby, které spotřebitelé obvykle kupují. Po tomto přezkumu bude možné prodávat zboží a služby se sníženou sazbou daně, přestože je budou kupovat podniky i soukromé osoby; |
| --- | --- |

8.

vychází z toho, že se čl. 98 odst. 3 bude uplatňovat na zboží a služby, které spotřebitelé obvykle kupují. Po tomto přezkumu bude možné prodávat zboží a služby se sníženou sazbou daně, přestože je budou kupovat podniky i soukromé osoby;

| 9. | rád by zdůraznil, že pojem „konečný spotřebitel“ může při svém používání působit určité problémy. Konečný spotřebitel může být v souvislosti s DPH soukromá osoba, právnická osoba nepovinná k dani nebo osoba povinná k dani vykonávající činnost, která je osvobozena od daně, a to bez nároku na odpočet DPH. Z důvodové zprávy nicméně vyplývá, že konečným spotřebitelem je osoba, která pořizuje zboží nebo služby pro osobní potřebu. Vzhledem k tomu, že konečným spotřebitelem může být i právnická osoba, se VR domnívá, že by se předmětný požadavek měl týkat i těchto osob; |
| --- | --- |

9.

rád by zdůraznil, že pojem „konečný spotřebitel“ může při svém používání působit určité problémy. Konečný spotřebitel může být v souvislosti s DPH soukromá osoba, právnická osoba nepovinná k dani nebo osoba povinná k dani vykonávající činnost, která je osvobozena od daně, a to bez nároku na odpočet DPH. Z důvodové zprávy nicméně vyplývá, že konečným spotřebitelem je osoba, která pořizuje zboží nebo služby pro osobní potřebu. Vzhledem k tomu, že konečným spotřebitelem může být i právnická osoba, se VR domnívá, že by se předmětný požadavek měl týkat i těchto osob;

| 10. | podporuje návrh, aby v zájmu zaručení ochrany příjmů členských států přesahovala vážená průměrná sazba 12 %; |
| --- | --- |

10.

podporuje návrh, aby v zájmu zaručení ochrany příjmů členských států přesahovala vážená průměrná sazba 12 %;

| 11. | poukazuje na to, že větší flexibilita při stanovování sazeb DPH může být spojena s komplikacemi zejména pro malé a střední podniky, které nemají tak velké zdroje ani takovou organizaci jako velké podniky, aby při přeshraničních transakcích mohly reagovat na několik rozdílných sazeb; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na to, že větší flexibilita při stanovování sazeb DPH může být spojena s komplikacemi zejména pro malé a střední podniky, které nemají tak velké zdroje ani takovou organizaci jako velké podniky, aby při přeshraničních transakcích mohly reagovat na několik rozdílných sazeb;

| 12. | vyzývá Komisi, aby vytvořila elektronický portál (např. širším rozvinutím stávajícího internetového portálu TEDB), na němž by se podniky mohly informovat o různých systémech DPH ve všech členských státech EU a dotčené podniky by v rámci podmínek osvobození udělovaného členským státem podnikům v něm neusazeným mohly oznámit svůj záměr využít osvobození. Tento nástroj by měl být snadno přístupný, spolehlivý a dostupný ve všech úředních jazycích EU; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Komisi, aby vytvořila elektronický portál (např. širším rozvinutím stávajícího internetového portálu TEDB), na němž by se podniky mohly informovat o různých systémech DPH ve všech členských státech EU a dotčené podniky by v rámci podmínek osvobození udělovaného členským státem podnikům v něm neusazeným mohly oznámit svůj záměr využít osvobození. Tento nástroj by měl být snadno přístupný, spolehlivý a dostupný ve všech úředních jazycích EU;

| 13. | vyzývá rovněž Komisi, aby rozšířila možnost využívat v souvislosti s prováděním tohoto návrhu systém „zjednodušeného jednoho správního místa“ (Mini One Stop Shop – MOSS). Systém zjednodušeného jednoho správního místa je obzvlášť důležitý ke správě DPH v zemi určení; |
| --- | --- |

13.

vyzývá rovněž Komisi, aby rozšířila možnost využívat v souvislosti s prováděním tohoto návrhu systém „zjednodušeného jednoho správního místa“ (Mini One Stop Shop – MOSS). Systém zjednodušeného jednoho správního místa je obzvlášť důležitý ke správě DPH v zemi určení;

| 14. | upozorňuje na to, že vyšší flexibilita při stanovování sazeb DPH může zkomplikovat určení toho, jak zdanit transakci, která se skládá z několika plnění. Tento aspekt má vliv na to, jaká sazba daně se použije, na základ daně, na podobu faktury a na to, ve které zemi má správně proběhnout zdanění. To může vést k problémům při vystavování faktur a vyvolat nejistotu, náklady a riziko sporů, jelikož lze otázku řešit v různých členských státech různě. Proto má VR za to, že Komise musí vypracovat jednoznačné pokyny pro to, jak zdaňovat transakce, které se skládají z několika plnění; |
| --- | --- |

14.

upozorňuje na to, že vyšší flexibilita při stanovování sazeb DPH může zkomplikovat určení toho, jak zdanit transakci, která se skládá z několika plnění. Tento aspekt má vliv na to, jaká sazba daně se použije, na základ daně, na podobu faktury a na to, ve které zemi má správně proběhnout zdanění. To může vést k problémům při vystavování faktur a vyvolat nejistotu, náklady a riziko sporů, jelikož lze otázku řešit v různých členských státech různě. Proto má VR za to, že Komise musí vypracovat jednoznačné pokyny pro to, jak zdaňovat transakce, které se skládají z několika plnění;

Zjednodušená pravidla pro malé podniky

Zjednodušená pravidla pro malé podniky

| 15. | vítá návrh Komise poskytnout členským státům více možností ke zjednodušení systému DPH pro malé podniky. Je však důležité zvýšit efektivitu zdanění a bojovat proti podvodům, aby nebyla narušována hospodářská soutěž a aby měly členské státy zaručeny příjmy z daní; |
| --- | --- |

15.

vítá návrh Komise poskytnout členským státům více možností ke zjednodušení systému DPH pro malé podniky. Je však důležité zvýšit efektivitu zdanění a bojovat proti podvodům, aby nebyla narušována hospodářská soutěž a aby měly členské státy zaručeny příjmy z daní;

| 16. | souhlasí s navrhovanou definicí, podle níž se malým podnikem rozumí podnik s ročním obratem nepřevyšujícím 2 000 000 EUR v rámci Unie; |
| --- | --- |

16.

souhlasí s navrhovanou definicí, podle níž se malým podnikem rozumí podnik s ročním obratem nepřevyšujícím 2 000 000 EUR v rámci Unie;

| 17. | konstatuje, že roztříštěnost a složitost systému DPH způsobuje podnikům zapojeným do přeshraničního obchodu značné náklady na dodržování předpisů. Tyto náklady jsou pro malé a střední podniky, které jsou páteří ekonomiky a zdrojem zaměstnanosti na regionální úrovni, neúměrně vysoké, a to zejména pro malé podniky s obratem nepřevyšujícím 2 000 000 EUR. Ty tvoří přibližně 98 % všech podniků v EU, podílejí se zhruba 15 % na celkovém obratu a připadá na ně přibližně 25 % čistých příjmů z DPH; |
| --- | --- |

17.

konstatuje, že roztříštěnost a složitost systému DPH způsobuje podnikům zapojeným do přeshraničního obchodu značné náklady na dodržování předpisů. Tyto náklady jsou pro malé a střední podniky, které jsou páteří ekonomiky a zdrojem zaměstnanosti na regionální úrovni, neúměrně vysoké, a to zejména pro malé podniky s obratem nepřevyšujícím 2 000 000 EUR. Ty tvoří přibližně 98 % všech podniků v EU, podílejí se zhruba 15 % na celkovém obratu a připadá na ně přibližně 25 % čistých příjmů z DPH;

| 18. | upozorňuje na to, že při poskytování elektronických služeb může být obtížné určit, v kterém členském státě se zákazník nachází. Pro malé podniky jsou v některých případech administrativní náklady na toto určení způsobem, který by uspokojil správce daně, natolik vysoké, že raději upouštějí od obchodování se zákazníky z jiných členských států. V zájmu snížení regulační zátěže pro malé podniky, jejichž obrat nepřevyšuje 2 000 000 EUR v rámci Unie, by takové podniky měly mít alternativně možnost si u předmětných služeb účtovat nejvyšší možnou sazbu DPH, kterou lze v rámci Unie uplatňovat; |
| --- | --- |

18.

upozorňuje na to, že při poskytování elektronických služeb může být obtížné určit, v kterém členském státě se zákazník nachází. Pro malé podniky jsou v některých případech administrativní náklady na toto určení způsobem, který by uspokojil správce daně, natolik vysoké, že raději upouštějí od obchodování se zákazníky z jiných členských států. V zájmu snížení regulační zátěže pro malé podniky, jejichž obrat nepřevyšuje 2 000 000 EUR v rámci Unie, by takové podniky měly mít alternativně možnost si u předmětných služeb účtovat nejvyšší možnou sazbu DPH, kterou lze v rámci Unie uplatňovat;

| 19. | sdílí názor Komise, že náklady na dodržování předpisů v oblasti DPH by měly být co nejnižší. Je potěšující, že by tento návrh měl náklady malých a středních podniků na dodržování předpisů v oblasti DPH snížit až o 18 % za rok; |
| --- | --- |

19.

sdílí názor Komise, že náklady na dodržování předpisů v oblasti DPH by měly být co nejnižší. Je potěšující, že by tento návrh měl náklady malých a středních podniků na dodržování předpisů v oblasti DPH snížit až o 18 % za rok;

| 20. | podporuje návrh, aby bylo osvobození malých podniků zpřístupněno všem podnikům, které jsou usazeny v jiném členském státě, za předpokladu, že roční obrat daného malého podniku v Unii nepřesahuje 100 000 EUR. Považuje nicméně za nutné prozkoumat riziko negativního dopadu na hospodářský růst. Pro podniky osvobozené od daně, které mají tudíž podstatně nižší administrativní náklady, může překročení prahových hodnot znamenat značnou správní zátěž; |
| --- | --- |

20.

podporuje návrh, aby bylo osvobození malých podniků zpřístupněno všem podnikům, které jsou usazeny v jiném členském státě, za předpokladu, že roční obrat daného malého podniku v Unii nepřesahuje 100 000 EUR. Považuje nicméně za nutné prozkoumat riziko negativního dopadu na hospodářský růst. Pro podniky osvobozené od daně, které mají tudíž podstatně nižší administrativní náklady, může překročení prahových hodnot znamenat značnou správní zátěž;

| 21. | vítá návrh umožnit malým podnikům vystavovat zjednodušené faktury i návrh, aby podniky osvobozené od daně nemusely vystavovat žádné faktury; |
| --- | --- |

21.

vítá návrh umožnit malým podnikům vystavovat zjednodušené faktury i návrh, aby podniky osvobozené od daně nemusely vystavovat žádné faktury;

| 22. | vítá návrh, aby pro malé podniky byl zdaňovacím obdobím kalendářní rok; |
| --- | --- |

22.

vítá návrh, aby pro malé podniky byl zdaňovacím obdobím kalendářní rok;

| 23. | pozastavuje se nad tím, proč by podniky osvobozené od daně měly být zproštěny všech povinností týkajících se účetnictví a uchovávání údajů. Toto usnadnění by s sebou mohlo nést riziko zneužití, neboť pro členské státy bude obtížné ověřit, zda podnik překročil prahovou hodnotu; |
| --- | --- |

23.

pozastavuje se nad tím, proč by podniky osvobozené od daně měly být zproštěny všech povinností týkajících se účetnictví a uchovávání údajů. Toto usnadnění by s sebou mohlo nést riziko zneužití, neboť pro členské státy bude obtížné ověřit, zda podnik překročil prahovou hodnotu;

| 24. | poukazuje na to, že některé členské státy přijaly opatření, jejichž cílem je zjednodušit registraci nových podniků a zlepšit podnikatelské prostředí, ovšem ta mohou zároveň zvýšit riziko tzv. kolotočových podvodů. Jen v roce 2014 byly daňové úniky v oblasti DPH v důsledku kolotočových podvodů odhadnuty na zhruba 50 mld. EUR. Mají-li se tyto úniky snížit, je nutné zvýšit efektivitu zdanění a bojovat proti podvodům. |
| --- | --- |

24.

poukazuje na to, že některé členské státy přijaly opatření, jejichž cílem je zjednodušit registraci nových podniků a zlepšit podnikatelské prostředí, ovšem ta mohou zároveň zvýšit riziko tzv. kolotočových podvodů. Jen v roce 2014 byly daňové úniky v oblasti DPH v důsledku kolotočových podvodů odhadnuty na zhruba 50 mld. EUR. Mají-li se tyto úniky snížit, je nutné zvýšit efektivitu zdanění a bojovat proti podvodům.

V Bruselu dne 10. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/52

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Akční plán digitálního vzdělávání

(2018/C 461/08)

| Hlavní zpravodaj: | Domenico GAMBACORTA (IT/ELS), předseda rady provincie Avellino |
| --- | --- |
| Odkaz: | sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o akčním plánu digitálního vzdělávání
  COM(2018) 22 final |

Hlavní zpravodaj:

Domenico GAMBACORTA (IT/ELS), předseda rady provincie Avellino

Odkaz:

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o akčním plánu digitálního vzdělávání

COM(2018) 22 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Hlavní body

| 1. | zdůrazňuje, že vzdělávání zastává od boloňského procesu klíčovou úlohu při vytváření evropského prostoru pro dialog a spolupráci týkající se základních zásad – svobody projevu, tolerance, svobody výzkumu, volného pohybu studentů a zaměstnanců, zapojení studentů a spoluvytváření celoživotního učení –, které odrážejí základní hodnoty současné evropské společnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poukazuje na to, že závazek členských států EU poskytovat mladým lidem „nejlepší vzdělání a odbornou přípravu“ potvrdila nedávná prohlášení (Bratislava, září 2016; Řím, březen 2017) a summity (Tallinn, květen 2017; Göteborg, listopad 2017; Brusel, leden 2018); |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že digitální revoluce bude i nadále zásadním způsobem měnit způsob, jak evropští občané žijí, studují, pracují a vzájemně komunikují a že digitální dovednosti a kompetence jsou společně se schopností číst a psát a znalostí základních početních úkonů zcela zásadní pro to, aby občanům pomohly čelit výzvám spojeným s neustále se rozvíjejícím, globalizovaným a vzájemně propojeným světem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | souhlasí s tím, že získávání digitálních dovedností a kompetencí musí začít v raném věku a pokračovat celý život v rámci učebních osnov, jak v raném dětství, tak v rámci vzdělávání dospělých; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uznává, že rozvoj digitálních dovedností pracovníků v EU je nezbytný ke zvládnutí transformace trhu práce a k zamezení nedostatku dovedností a nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | považuje digitální vzdělávání za nutnost i za příležitost k řešení problémů v oblasti vzdělávání, např. umožněním individualizované a inkluzivní výuky pro osoby se speciálními vzdělávacími potřebami a se zdravotním postižením, migranty a osoby dostávající pomoc v rámci vnitrostátních systémů péče; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poukazuje na to, že rozvoj digitálních kompetencí je skvělým nástrojem rozvoje nových podnikatelských vloh, získání samostatnosti při provádění individuálních nebo doplňkových úkolů a také práce ve víceoborových nebo geograficky různorodých týmech; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje potenciál digitální transformace pro vzestupnou mobilitu, formování vzdělanějších a lépe informovaných občanů, stimulování občanské angažovanosti, demokratizaci znalostí a zlepšení přístupu k informacím a jejich využívání a poskytování v zájmu náležité digitální identity a aktivního a odpovědného digitálního občanství; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že špatně připravení uživatelé jsou zvláště vystaveni mnohým rizikům skrytým v neuvědomělém využívání digitálních zdrojů, včetně internetové šikany, phishingu, „sextingu“, sexuálního vydírání, závislosti na internetových hrách, příznaků stresu spojeného s prací v digitální oblasti a syndromu FOMO („fear of missing out“ – strach něco promeškat); |
| --- | --- |

9.

| 10. | žádá, aby se kladl větší důraz na posilování schopnosti kritického myšlení a mediální gramotnosti dospělých, dětí a mladých lidí, aby si dovedli udělat úsudek a vypořádat se s intenzivním šířením falešných zpráv a riziky plynoucími z nekritického používání informací dostupných na internetu nebo digitálně dostupných informací; |
| --- | --- |

10.

| 11. | upozorňuje na nebezpečí, které představuje masivní zavádění algoritmů a systémů strojového učení založených na umělé inteligenci a analýza dat pro pedagogickou svobodu, a rovněž na obavy týkající se neutrality, bezpečnosti údajů a ochrany soukromí; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zmiňuje některé výsledky průzkumu provedeného v roce 2013 ve školách a zaměřeného na informační a komunikační technologie ve vzdělávání (1), z něhož vyplynulo, že:






  — | poskytování infrastruktury na úrovni škol se v jednotlivých zemích značně liší; |
| --- | --- | --- |

12.

—

poskytování infrastruktury na úrovni škol se v jednotlivých zemích značně liší;

| — | pouze okolo 50 % studentů v EU je vyučováno učitelem, který má pozitivní postoj ke své schopnosti začlenit digitální technologie pedagogicky hodnotným způsobem do vyučování; |
| --- | --- |

—

pouze okolo 50 % studentů v EU je vyučováno učitelem, který má pozitivní postoj ke své schopnosti začlenit digitální technologie pedagogicky hodnotným způsobem do vyučování;

| — | jen asi 25–30 % studentů vyučují učitelé, pro něž bylo školení v oblasti informačních a komunikačních technologií povinné; |
| --- | --- |

—

jen asi 25–30 % studentů vyučují učitelé, pro něž bylo školení v oblasti informačních a komunikačních technologií povinné;

| 13. | poukazuje tedy na stěžejní roli učitelů a pedagogů při směřování žáků k inovativním postupům budování znalostí prostřednictvím vhodných vazeb mezi formálním, neformálním a informálním učením, přičemž se vychází z předpokladu, že neexistuje žádný univerzální přístup k postupnému šíření digitálních inovací v oblasti vzdělávání; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že učitelé, ředitelé škol a další pracovníci ve vzdělávání potřebují podporu a příslušné školení, aby se naučili efektivně skloubit tradiční vyučovací metody s možnostmi, jež nabízejí digitální technologie; |
| --- | --- |

14.

| 15. | za tímto účelem navrhuje spolupráci mezi soukromými a veřejnými zainteresovanými stranami, do níž budou zapojeni dodavatelé vzdělávacích technologií prostřednictvím profesních sdružení, pokud existují, s cílem poskytovat učitelům školení a bezplatné digitální vzdělávací materiály, přičemž se budou řešit mj. otázky týkající se autorských práv na přeshraniční úrovni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poukazuje na rizika spojená s tím, že velké digitální společnosti, zejména Google, Amazon, Facebook, Apple a Microsoft, zavádějí v oblasti vzdělávání své normy, neboť poskytují svůj hardware a software a vzdělávací zdroje. Z tohoto důvodu by bylo zapotřebí zavést přísné kontroly v oblasti ochrany údajů a autorských práv; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že je třeba zmenšit existující digitální propast vzhledem k různým faktorům tohoto jevu, jako jsou například místa pobytu v různých geografických a demografických prostředích, dorozumívací jazyky, různé úrovně vzdělávání, rozdíly týkající se pohlaví a věku, možné zdravotní postižení nebo příslušnost ke znevýhodněným socioekonomickým skupinám; |
| --- | --- |

17.

| 18. | trvá na tom, že je potřeba lépe využívat finanční podporu EU, aby se zajistilo lepší vybavení škol a vzdělávacích zařízení – a to nejen zařízení, která poskytují povinné vzdělávání, ale i těch, která zajišťují jiné úrovně vzdělávání, jako jsou zařízení pro předškolní vzdělávání, vzdělávání dospělých, konzervatoře atd., s cílem zaručit přístup ke vzdělávání po celý život – nezbytnou vysokorychlostní a velmi kvalitní širokopásmovou infrastrukturou, a to zejména v geograficky, demograficky nebo sociálně problematických oblastech; |
| --- | --- |

18.

| 19. | navrhuje, aby byly spolu se zaváděním inovativních digitálních zdrojů a postupů testovány nové zdroje a techniky hodnocení, jako jsou například rubriky hodnocení, a poté zavedeny v kombinaci s tradičnějšími metodami, aby byl využit potenciál, který má rychlá zpětná vazba pro individualizovaný a účinný proces učení; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poznamenává, že v souladu se zásadami, z nichž vychází platforma celoživotního vzdělávání, musí být za účelem dosažení lepších studijních zkušeností a výsledků věnována hlavní pozornost studentům, přičemž je třeba sdílet cíle na základě jejich názorů a hodnot, aby se zamezilo riziku, že se ocitnou v roli pasivních uživatelů technologií; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vítá akční plán digitálního vzdělávání jakožto krátkodobý až střednědobý nástroj, který je zaměřen na posílení, provádění a účelné využívání digitálních a inovativních vzdělávacích postupů ve větším měřítku ve školách, v odborném vzdělávání a vysokoškolském vzdělávání v rámci Evropského prostoru vzdělávání a Nové agendy dovedností pro Evropu (2) a který bude doplňovat Doporučení o společných hodnotách a klíčových kompetencích; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uznává, že priority stanovené v akčním plánu digitálního vzdělávání jsou v souladu s komplexními a četnými výzvami, které přináší digitální revoluce; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je přesvědčen, že akční plán digitálního vzdělávání by měl být odpovídajícím způsobem podpořen prostřednictvím nového víceletého finančního rámce i pomocí prostředků pocházejících z rozpočtů členských států, které budou vyčleněny nejen na propojení a infrastrukturu, ale rovněž na rozvoj digitálních dovedností a kompetencí na všech úrovních vzdělávání; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že nezbytnou podmínkou pro integraci digitální technologie do našich vzdělávacích systémů a skutečné dosažení cílů akčního plánu digitálního vzdělávání je plodnější spolupráce všech zapojených a potenciálně zainteresovaných stran, která zajistí konvergenci, součinnost a mezioborové odborné znalosti a interoperabilitu různých systémů; |
| --- | --- |

24.

| 25. | považuje za nezbytné zajistit vynaložení významného úsilí o koordinaci a integraci všech iniciativ a opatření, mj. zlepšením politiky šíření, aby se zamezilo tomu, že dostupné možnosti budou využívat především vzdělávací a politické instituce, které jsou schopny se lépe vypořádat s „džunglí“ žádostí o finanční podporu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poukazuje na rozhodující úlohu místních a regionálních orgánů při provádění politik v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a tudíž i na skutečnost, že do procesu uzpůsobování vzdělávacích systémů kritériím digitální éry by tedy měly být zapojeny všechny úrovně veřejné správy (evropská, vnitrostátní, regionální i místní); |
| --- | --- |

26.

Lepší využívání digitálních technologií ve výuce a učení: digitální kompetence a dovednosti pro digitální transformaci

| 27. | poukazuje na to, že i kdyby byl přístup k digitální infrastruktuře jen jedním z aspektů digitální propasti, nedostatek financí a nedostatečné a nefunkční vybavení a šířka pásma stále brání ve využívání informačních a komunikačních technologií k výuce a učení; |
| --- | --- |

27.

| 28. | žádá o podporu pro tvorbu vnitrostátních strategií a rámců, o intenzivnější dialog mezi zainteresovanými stranami a o větší podporu pro učitele při získávání nových metodických odborných znalostí; |
| --- | --- |

28.

| 29. | doufá, že bude zahájena rozsáhlá kampaň věnovaná vzdělávacím iniciativám pro učitele a vzdělávací pracovníky, která posílí jejich skutečné digitální dovednosti, se zvláštním důrazem na ty, kteří mají malé schopnosti a zkušenosti, co se digitálních technologií týče; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vítá unijní podporu digitální připravenosti všeobecně vzdělávacích i odborných škol posílením jejich digitální kompetence a zpřístupněním nástroje sebehodnocení SELFIE pro milion osob – učitele, školitele a studenty – do konce roku 2019, v součinnosti se všemi hodnotícími nástroji přijatými na úrovni jednotlivých členských států; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zdůrazňuje, že informační a komunikační technologie přispívají k inovacím procesů a organizačních opatření, a považuje nástroje, jako je evropský rámec e-kompetencí, za užitečné pro odkazování na kompetence a dovednosti v oblasti informačních a komunikačních technologií v celé Evropě; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uznává přidanou hodnotu systému poukázek, který je zaměřen na znevýhodněné oblasti, a zavedení vhodného souboru nástrojů pro venkovské oblasti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | schvaluje rámec pro vydávání digitálně certifikovaných kvalifikací a validování digitálně získaných dovedností, které jsou důvěryhodné a vícejazyčné, a považuje za zásadní, aby byl rámec plně sladěn s evropským rámcem kvalifikací pro celoživotní učení (EQF) a s evropskou klasifikací dovedností, kompetencí, kvalifikací a povolání (ESCO); |
| --- | --- |

33.

| 34. | vybízí ke spolupráci mezi průmyslem a oblastí vzdělávání a k uzavírání dalších forem partnerství veřejného a soukromého sektoru za účelem rozvoje programů odborné přípravy v oblasti digitálních kompetencí a zajištění dostupnosti zaměstnání v digitálním sektoru pro všechny bez ohledu na sociální a ekonomickou situaci nebo zdravotní postižení. |
| --- | --- |

34.

Rozvoj příslušných digitálních kompetencí a dovedností pro digitální transformaci

| 35. | zdůrazňuje, že školní komunity musí podporovat všechny studenty a uspokojit jejich specifické potřeby, aby bylo zaručeno jejich plné začlenění; |
| --- | --- |

35.

| 36. | považuje za zvlášť důležité, aby se zmenšila propast ve vzdělání mezi studenty z různých sociálně-ekonomických prostředí a aby se využil potenciál individualizované výuky a nových učebních pomůcek a aby byly plně využity výhody otevřených vzdělávacích zdrojů a otevřené vědy; |
| --- | --- |

36.

| 37. | doufá v rozvoj celoevropské platformy pro digitální vysokoškolské vzdělávání, které nabízí online učení, kombinovanou mobilitu, virtuální kampusy a výměnu osvědčených postupů mezi vysokoškolskými institucemi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vítá nový Evropský rámec digitálních kompetencí pro pedagogy, který nabízí pokyny pro vývoj modelů digitálních kompetencí; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zdůrazňuje, že je důležité podporovat a usnadňovat rozvoj digitálních kompetencí učitelů v souladu s integrovaným přístupem a v mezích rámce pro odborné kompetence učitelů, který by zahrnoval jejich základní vzdělání, zapracování a celoživotní učení; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uznává význam mobility, a tudíž vyzývá k posílení zaměření příštího programu Erasmus+ a dalších příslušných programů financování EU na podporu uzpůsobení vzdělávání a odborné přípravy digitálnímu věku; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdůrazňuje význam spolupráce ve vzdělávání a společného úsilí. Požaduje vytvořit společnou evropskou platformu otevřenou různým zainteresovaným stranám, s jejíž pomocí by se mohly vyvíjet měřítka a ukazatele, které umožní lépe sledovat stupeň pokroku ve využívání informačních a komunikačních technologií u různých poskytovatelů vzdělávání ve školách a v jiných vzdělávacích prostředích. Tuto činnost je potřeba provádět v úzké spolupráci mezi členskými státy, aby se využilo zkušeností, zmapovaly se existující metody sledování atd.; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zdůrazňuje, že digitální kompetence jsou důležité pro všechny občany, jak se uvádí například v revidovaném evropském referenčním rámci klíčových kompetencí pro celoživotní učení, včetně evropského rámce digitálních kompetencí pro občany v pěti oblastech (informace a datová gramotnost; komunikace a spolupráce; vytváření digitálního obsahu; bezpečnost a dobré životní podmínky; řešení problémů). Podporuje ty způsoby výuky a učení, v jejichž rámci jsou digitální kompetence propojeny s ostatními získávanými dovednostmi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podporuje navrhovanou i) celoevropskou informační kampaň zaměřenou na pedagogy, rodiny a účastníky vzdělávání s cílem podpořit online bezpečnost, kybernetickou hygienu a mediální gramotnost, ii) iniciativu týkající se výuky kybernetické bezpečnosti vycházející z rámce digitálních kompetencí pro občany a iii) uplatňování a šíření osvědčených postupů, jejichž cílem je umožnit lidem, aby technologie používali s důvěrou a odpovědným způsobem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podporuje podnikatelského ducha regionů a měst a přechod k otevřené inovaci, v rámci vize partnerství mezi subjekty veřejného a soukromého sektoru, vysokými školami a občany orientované na lidský prvek; |
| --- | --- |

44.

| 45. | očekává, že bude průběžně informován o politických závěrech vyvozených ze způsobů provádění opatření a že bude vyzván, aby přispěl do začínající diskuse o budoucí evropské spolupráci v oblasti vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

45.

Zlepšení vzdělávání prostřednictvím lepší analýzy údajů a prognózy

| 46. | doufá v přijetí sdíleného a společného metodického rámce pro stanovení ukazatelů, které dovedou měřit digitální propast, a žádá o vynaložení značného úsilí o shromáždění a sběr spolehlivých a snadno dostupných údajů za účelem zhodnocení a monitorování této propasti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | upozorňuje na otázky týkající se podmínek ukládání osobních údajů a údajů o studentech u soukromého vlastníka, často z jiné části světa. Zvláštní pozornost je třeba věnovat zejména tomu, zda jsou tito vlastníci ochotni podepsat dohodu o používání s mnoha místními, regionálními a vnitrostátními orgány; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyjadřuje také obavy z vytěžování údajů („data mining“), tj. z toho, jaký postoj zaujmout vůči podnikům, které využívají poznatky o žácích a zaměstnancích škol k tomu, aby je dále prodaly. Konstatuje, že mj. pro místní a regionální orgány je důležité, aby bylo vyjasněno, po jak dlouhou dobu lze příslušné administrativní údaje a podobné dokumenty nechat veřejně přístupné; |
| --- | --- |

48.

| 49. | očekává zahájení plánovaných pilotních akcí, jejichž účelem bude využít dostupné údaje a přispět k provádění a sledování politiky vzdělávání. Vítá rovněž plánovaný soubor nástrojů a pokynů pro členské státy; |
| --- | --- |

49.

| 50. | považuje za důležité zahájit provádění strategických prognóz, které se budou týkat hlavních trendů vyplývajících z digitální transformace pro budoucnost vzdělávacích systémů, a to v úzké spolupráci s odborníky z členských států včetně zástupců místní a regionální úrovně, a využít stávajících a budoucích forem spolupráce na úrovni EU v oblasti vzdělávání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podporuje inovace z podnětu uživatelů, neboť mají zásadní význam pro včasné zavádění inovativních řešení problémů v oblasti vzdělávání. K hledisku uživatele se obvykle dostatečně nepřihlíží, což může omezovat potenciální řešení určitého problému. V této souvislosti vítá prověření možností, jak propagovat občanskou angažovanost, umožňovat účast občanů a podporovat inovace prováděné z podnětu uživatelů; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zdůrazňuje, že tento akční plán by měl podporovat i evropský semestr, který je klíčovou hybnou silou reforem prostřednictvím doporučení pro jednotlivé země souvisejících se vzděláním a odbornou přípravou; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podporuje úsilí o rozvoj správy systémů školního vzdělávání a připomíná, že řádná víceúrovňová správa může zlepšit výkonnost vzdělávání a odborné přípravy, posílit účast, podpořit vytváření inovativních mechanismů, posílit vzdělávací systém pro všechny, jehož cílem bude zohlednit jednotlivce v jeho komplexnosti, a rozvinout systémy celoživotního učení; |
| --- | --- |

53.

| 54. | vítá dialog, jehož zahájení oznámila Komise a jehož tématem bude provádění navrhovaných činností a opatření, a prohlašuje, že se do něj může zapojit a pokračovat ve spolupráci s Evropskou komisí a s členskými státy, Evropským parlamentem, Evropským hospodářským a sociálním výborem a skupinou Evropské investiční banky, aby se pokročilo v navrženém programu a zajistil se soulad s prioritami současných a budoucích programů financování EU. |
| --- | --- |

54.

V Bruselu dne 10. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking access, use and attitudes to technology in Europe’s schools. Final report (Průzkum ve školách: informační a komunikační technologie ve vzdělávání. Srovnání přístupu, užití a postojů k technologiím na evropských školách. Závěrečná zpráva), Evropská komise, 2013.

1

Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking access, use and attitudes to technology in Europe’s schools. Final report

(2)  COM(2016) 381.

2

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/57

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Budování silnější Evropy: úloha politik týkajících se mládeže, vzdělávání a kultury

(2018/C 461/09)

| Hlavní zpravodajka: | Gillian FORD (UK/EA), členka rady londýnského městského obvodu Havering |
| --- | --- |
| Odkazy: | sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Budování silnější Evropy: úloha politik týkajících se mládeže, vzdělávání a kultury
  COM(2018) 268 final
  a
  návrhy doporučení Rady o podpoře automatického vzájemného uznávání vysokoškolských diplomů a osvědčení o vyšším sekundárním vzdělání a výsledků období studia v zahraničí
  COM(2018) 270 final
  o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče
  COM(2018) 271 final
  o komplexním přístupu k výuce a studiu jazyků
  COM(2018) 272 final |

Hlavní zpravodajka:

Gillian FORD (UK/EA), členka rady londýnského městského obvodu Havering

Odkazy:

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Budování silnější Evropy: úloha politik týkajících se mládeže, vzdělávání a kultury

COM(2018) 268 final

a

návrhy doporučení Rady o podpoře automatického vzájemného uznávání vysokoškolských diplomů a osvědčení o vyšším sekundárním vzdělání a výsledků období studia v zahraničí

COM(2018) 270 final

o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče

COM(2018) 271 final

o komplexním přístupu k výuce a studiu jazyků

COM(2018) 272 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

návrh doporučení Rady o podpoře automatického vzájemného uznávání vysokoškolských diplomů a osvědčení o vyšším sekundárním vzdělání a výsledků období studia v zahraničí

Bod 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | d) | vytvoří nástrojů pro zajištění kvality v oblasti internetového vzdělávání a odborné přípravy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

d)

vytvoří nástrojů pro zajištění kvality v oblasti internetového vzdělávání a odborné přípravy.

Odůvodnění

V některých oblastech, zejména v odlehlejších nebo řídce osídlených regionech, je přístup ke vzdělávání, učení a kvalifikaci stále častěji zajišťován digitálně. Je zásadně důležité, aby tyto kvalifikace měly zaručenou kvalitu, a bylo tak možné je automaticky vzájemně uznávat.

Pozměňovací návrh 2

návrh doporučení Rady o podpoře automatického vzájemného uznávání vysokoškolských diplomů a osvědčení o vyšším sekundárním vzdělání a výsledků období studia v zahraničí

Bod 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6.   Usnadnily mobilitu a uznávání výsledků období studia v zahraničí v průběhu sekundárního vzdělávání a odborné přípravy a to tím, že: | 6.   Usnadnily mobilitu
  všech studentů bez ohledu na zemi, ve které žijí,
  a uznávání výsledků období studia v zahraničí v průběhu sekundárního vzdělávání a odborné přípravy a to tím, že: |
| (...) | (...) |
| c) | budou propagovat přínosy mobility mezi institucemi sekundárního vzdělávání a odborné přípravy a účastníky vzdělávání a jejich rodinami a propagovat přínosy využívání mobility mezi zaměstnavateli. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

6.   Usnadnily mobilitu a uznávání výsledků období studia v zahraničí v průběhu sekundárního vzdělávání a odborné přípravy a to tím, že:

6.   Usnadnily mobilitu
  všech studentů bez ohledu na zemi, ve které žijí,
  a uznávání výsledků období studia v zahraničí v průběhu sekundárního vzdělávání a odborné přípravy a to tím, že:

(...)

(...)

c)

budou propagovat přínosy mobility mezi institucemi sekundárního vzdělávání a odborné přípravy a účastníky vzdělávání a jejich rodinami a propagovat přínosy využívání mobility mezi zaměstnavateli.

| c) | budou propagovat přínosy mobility mezi institucemi sekundárního vzdělávání a odborné přípravy a účastníky vzdělávání a jejich rodinami a propagovat přínosy využívání mobility mezi zaměstnavateli. |
| --- | --- |

c)

budou propagovat přínosy mobility mezi institucemi sekundárního vzdělávání a odborné přípravy a účastníky vzdělávání a jejich rodinami a propagovat přínosy využívání mobility mezi zaměstnavateli.

Odůvodnění

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 3

Pozměňovací návrh 3

návrh doporučení Rady o podpoře automatického vzájemného uznávání vysokoškolských diplomů a osvědčení o vyšším sekundárním vzdělání a výsledků období studia v zahraničí

Bod 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 8.   Prozkoumaly osvědčené postupy v oblasti uznávání předchozího učení a prostupnosti mezi odvětvími vzdělávání a odborné přípravy, zejména pak mezi odborným vzděláváním a přípravou a vysokoškolským vzděláváním. | 8.   Prozkoumaly
  a propagovaly
  osvědčené postupy v oblasti uznávání předchozího učení a prostupnosti mezi:








  a) | odvětvími vzdělávání a odborné přípravy, zejména pak mezi odborným vzděláváním a přípravou a vysokoškolským vzděláváním a |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

8.   Prozkoumaly osvědčené postupy v oblasti uznávání předchozího učení a prostupnosti mezi odvětvími vzdělávání a odborné přípravy, zejména pak mezi odborným vzděláváním a přípravou a vysokoškolským vzděláváním.

8.   Prozkoumaly
  a propagovaly
  osvědčené postupy v oblasti uznávání předchozího učení a prostupnosti mezi:

a)

odvětvími vzdělávání a odborné přípravy, zejména pak mezi odborným vzděláváním a přípravou a vysokoškolským vzděláváním a

| b) | odvětvími vzdělávání a odborné přípravy a trhem práce
  . |
| --- | --- |

b)

odvětvími vzdělávání a odborné přípravy a trhem práce
  .

Odůvodnění

Odůvodnění

Zaměstnavatelé by měli uznávat kvalifikace získané v zahraničí a období studia absolvované v zahraničí, aby se zvýšila pracovní mobilita a životní možnosti a příležitosti.

Pozměňovací návrh 4

Pozměňovací návrh 4

návrh doporučení Rady o podpoře automatického vzájemného uznávání vysokoškolských diplomů a osvědčení o vyšším sekundárním vzdělání a výsledků období studia v zahraničí

Bod 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Za účelem rozšíření empirické základny shromažďovaly a šířily údaje o počtu
  a
   typu konkrétních případů uznávání. | Za účelem rozšíření empirické základny shromažďovaly a šířily údaje o počtu, typu
  a výsledcích
  konkrétních případů uznávání. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Za účelem rozšíření empirické základny shromažďovaly a šířily údaje o počtu
  a
   typu konkrétních případů uznávání.

a

Za účelem rozšíření empirické základny shromažďovaly a šířily údaje o počtu, typu
  a výsledcích
  konkrétních případů uznávání.

a výsledcích

Odůvodnění

Odůvodnění

Ponaučení se z výsledků může posílit a zdokonalit proces uznávání.

Pozměňovací návrh 5

Pozměňovací návrh 5

návrh doporučení Rady o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče

8. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (8) | Dostupnost, přístupnost a finanční dosažitelnost vysoce kvalitních zařízení péče o děti jsou kromě toho klíčovými faktory, které umožňují ženám i mužům s pečovatelskými povinnostmi zapojit se do trhu práce, jak to uznala Evropská rada na svém zasedání v Barceloně v roce 2002, Evropský pakt pro rovnost žen a mužů a sdělení Komise o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem přijaté dne 26. dubna 2017. Zaměstnanost žen přímo přispívá ke zlepšení socioekonomické situace domácnosti a k hospodářskému růstu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(8)

Dostupnost, přístupnost a finanční dosažitelnost vysoce kvalitních zařízení péče o děti jsou kromě toho klíčovými faktory, které umožňují ženám i mužům s pečovatelskými povinnostmi zapojit se do trhu práce, jak to uznala Evropská rada na svém zasedání v Barceloně v roce 2002, Evropský pakt pro rovnost žen a mužů a sdělení Komise o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem přijaté dne 26. dubna 2017. Zaměstnanost žen přímo přispívá ke zlepšení socioekonomické situace domácnosti a k hospodářskému růstu.

| (8) | Dostupnost, přístupnost a finanční dosažitelnost vysoce kvalitních zařízení péče o děti jsou kromě toho klíčovými faktory, které umožňují ženám i mužům s pečovatelskými povinnostmi zapojit se do trhu práce, jak to uznala Evropská rada na svém zasedání v Barceloně v roce 2002, Evropský pakt pro rovnost žen a mužů a sdělení Komise o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem přijaté dne 26. dubna 2017
  , a měly by být prosazovány v souladu se zásadou 2 evropského pilíře sociálních práv
  . Zaměstnanost žen přímo přispívá ke zlepšení socioekonomické situace domácnosti a k hospodářskému růstu. |
| --- | --- |

(8)

Dostupnost, přístupnost a finanční dosažitelnost vysoce kvalitních zařízení péče o děti jsou kromě toho klíčovými faktory, které umožňují ženám i mužům s pečovatelskými povinnostmi zapojit se do trhu práce, jak to uznala Evropská rada na svém zasedání v Barceloně v roce 2002, Evropský pakt pro rovnost žen a mužů a sdělení Komise o rovnováze mezi pracovním a soukromým životem přijaté dne 26. dubna 2017
  , a měly by být prosazovány v souladu se zásadou 2 evropského pilíře sociálních práv
  . Zaměstnanost žen přímo přispívá ke zlepšení socioekonomické situace domácnosti a k hospodářskému růstu.

, a měly by být prosazovány v souladu se zásadou 2 evropského pilíře sociálních práv

Odůvodnění

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 6

Pozměňovací návrh 6

návrh doporučení Rady o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče

23. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (23) | Toto doporučení usiluje o vytvoření sdíleného evropského chápání toho, co znamená kvalita v oblasti předškolního vzdělávání a péče. Stanoví možné kroky, které by
  vlády
  měly zvážit podle své konkrétní situace. Toto doporučení rovněž oslovuje rodiče, instituce a organizace včetně sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, které usilují o posílení tohoto odvětví. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(23)

Toto doporučení usiluje o vytvoření sdíleného evropského chápání toho, co znamená kvalita v oblasti předškolního vzdělávání a péče. Stanoví možné kroky, které by
  vlády
  měly zvážit podle své konkrétní situace. Toto doporučení rovněž oslovuje rodiče, instituce a organizace včetně sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, které usilují o posílení tohoto odvětví.

vlády

| (23) | Toto doporučení usiluje o vytvoření sdíleného evropského chápání toho, co znamená kvalita v oblasti předškolního vzdělávání a péče. Stanoví možné kroky, které by
  všechny příslušné správní úrovně, včetně místní a regionální,
  měly zvážit podle své konkrétní situace. Toto doporučení rovněž oslovuje rodiče, instituce a organizace včetně sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, které usilují o posílení tohoto odvětví. |
| --- | --- |

(23)

Toto doporučení usiluje o vytvoření sdíleného evropského chápání toho, co znamená kvalita v oblasti předškolního vzdělávání a péče. Stanoví možné kroky, které by
  všechny příslušné správní úrovně, včetně místní a regionální,
  měly zvážit podle své konkrétní situace. Toto doporučení rovněž oslovuje rodiče, instituce a organizace včetně sociálních partnerů a organizací občanské společnosti, které usilují o posílení tohoto odvětví.

všechny příslušné správní úrovně, včetně místní a regionální,

Odůvodnění

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 7

Pozměňovací návrh 7

návrh doporučení Rady o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče

Bod 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   
  usilovaly o zajištění přístupnosti, finanční dosažitelnosti a inkluzivnosti služeb
  předškolního vzdělávání a péče. V úvahu je možno vzít: | 2.   
  zajistily, aby byly služby
  předškolního vzdělávání a péče
  přístupné, finančně dosažitelné, dostačující a inkluzivní
  . V úvahu je
  – na všech správních úrovních, včetně regionální a místní, –
  možno vzít: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   
  usilovaly o zajištění přístupnosti, finanční dosažitelnosti a inkluzivnosti služeb
  předškolního vzdělávání a péče. V úvahu je možno vzít:

2.   
  zajistily, aby byly služby
  předškolního vzdělávání a péče
  přístupné, finančně dosažitelné, dostačující a inkluzivní
  . V úvahu je
  – na všech správních úrovních, včetně regionální a místní, –
  možno vzít:

Odůvodnění

Odůvodnění

Účelem je posílit doporučení a upozornit na klíčovou úlohu, kterou v tomto ohledu hrají místní a regionální orgány.

Pozměňovací návrh 8

Pozměňovací návrh 8

návrh doporučení Rady o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče

Bod 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   podporovaly profesionalizaci pracovníků v oblasti předškolního vzdělávání a péče. V závislosti na stávající úrovni odborné kvalifikace a pracovních podmínek může úspěšná snaha zahrnovat například: | 3.   podporovaly profesionalizaci pracovníků v oblasti předškolního vzdělávání a péče. V závislosti na stávající úrovni odborné kvalifikace a pracovních podmínek může úspěšná snaha zahrnovat například: |
| (...) | (...) |
| d) | snahu vybavit pracovníky
  potřebnými schopnostmi, které jim umožní reagovat na individuální potřeby dětí z různých prostředí a se speciálními vzdělávacími potřebami nebo postižením, a připravovat pracovníky na řízení různorodých skupin; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.   podporovaly profesionalizaci pracovníků v oblasti předškolního vzdělávání a péče. V závislosti na stávající úrovni odborné kvalifikace a pracovních podmínek může úspěšná snaha zahrnovat například:

3.   podporovaly profesionalizaci pracovníků v oblasti předškolního vzdělávání a péče. V závislosti na stávající úrovni odborné kvalifikace a pracovních podmínek může úspěšná snaha zahrnovat například:

(...)

(...)

d)

snahu vybavit pracovníky
  potřebnými schopnostmi, které jim umožní reagovat na individuální potřeby dětí z různých prostředí a se speciálními vzdělávacími potřebami nebo postižením, a připravovat pracovníky na řízení různorodých skupin;

snahu vybavit pracovníky

| d) | vybavení pracovníků
  potřebnými schopnostmi, které jim umožní reagovat na individuální potřeby dětí z různých prostředí a se speciálními vzdělávacími potřebami nebo postižením, a připravovat pracovníky na řízení různorodých skupin; |
| --- | --- |

d)

vybavení pracovníků
  potřebnými schopnostmi, které jim umožní reagovat na individuální potřeby dětí z různých prostředí a se speciálními vzdělávacími potřebami nebo postižením, a připravovat pracovníky na řízení různorodých skupin;

vybavení pracovníků

Odůvodnění

Odůvodnění

Účelem je posílit doporučení.

Pozměňovací návrh 9

Pozměňovací návrh 9

návrh doporučení Rady o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče

Bod 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   podporovaly vytváření učebních osnov předškolního vzdělávání tak, aby splňovaly potřeby dětí v oblasti dobrých životních podmínek a vzdělávání; přístupy podporující vytváření učebních osnov a sociální, emocionální a jazykové schopnosti dětí a jejich schopnosti učit se by mohly zahrnovat například: | 4.   podporovaly vytváření učebních osnov předškolního vzdělávání tak, aby splňovaly potřeby
  všech
  dětí v oblasti
  zdraví,
  dobrých životních podmínek a vzdělávání; přístupy podporující vytváření učebních osnov a sociální, emocionální a jazykové schopnosti dětí a jejich schopnosti učit se by mohly zahrnovat například: |
| | a) | zajištění rovnováhy v sociálně-emocionální oblasti, v oblasti dobrých životních podmínek a učení, uznávání významu hry, kontaktu s přírodou, úlohy hudby, umění a fyzické aktivity; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.   podporovaly vytváření učebních osnov předškolního vzdělávání tak, aby splňovaly potřeby dětí v oblasti dobrých životních podmínek a vzdělávání; přístupy podporující vytváření učebních osnov a sociální, emocionální a jazykové schopnosti dětí a jejich schopnosti učit se by mohly zahrnovat například:

4.   podporovaly vytváření učebních osnov předškolního vzdělávání tak, aby splňovaly potřeby
  všech
  dětí v oblasti
  zdraví,
  dobrých životních podmínek a vzdělávání; přístupy podporující vytváření učebních osnov a sociální, emocionální a jazykové schopnosti dětí a jejich schopnosti učit se by mohly zahrnovat například:

a)

zajištění rovnováhy v sociálně-emocionální oblasti, v oblasti dobrých životních podmínek a učení, uznávání významu hry, kontaktu s přírodou, úlohy hudby, umění a fyzické aktivity;

| | a) | zajištění rovnováhy v sociálně-emocionální oblasti, v oblasti dobrých životních podmínek a učení, uznávání významu hry, kontaktu s přírodou, úlohy hudby, umění a fyzické aktivity; |
| --- | --- | --- |

a)

zajištění rovnováhy v sociálně-emocionální oblasti, v oblasti dobrých životních podmínek a učení, uznávání významu hry, kontaktu s přírodou, úlohy hudby, umění a fyzické aktivity;

| | b) | podporu empatie, soucitu a povědomí o rovnosti a rozmanitosti; |
| --- | --- | --- |

b)

podporu empatie, soucitu a povědomí o rovnosti a rozmanitosti;

| | b) | podporu empatie, soucitu a povědomí o rovnosti a rozmanitosti; |
| --- | --- | --- |

b)

podporu empatie, soucitu a povědomí o rovnosti a rozmanitosti;

| | c) | poskytování příležitostí pro vystavení jazyku v předškolním věku a učení hrou; a zvážení dvojjazyčných programů v předškolním věku; |
| --- | --- | --- |

c)

poskytování příležitostí pro vystavení jazyku v předškolním věku a učení hrou; a zvážení dvojjazyčných programů v předškolním věku;

| | c) | poskytování příležitostí pro vystavení jazyku v předškolním věku a učení hrou; a zvážení dvojjazyčných programů v předškolním věku; |
| --- | --- | --- |

c)

poskytování příležitostí pro vystavení jazyku v předškolním věku a učení hrou; a zvážení dvojjazyčných programů v předškolním věku;

| | d) | nabídku poradenství poskytovatelům ohledně využívání digitálních nástrojů a vznikajících nových technologií přiměřeně danému věku; |
| --- | --- | --- |

d)

nabídku poradenství poskytovatelům ohledně využívání digitálních nástrojů a vznikajících nových technologií přiměřeně danému věku;

| | d) | nabídku poradenství poskytovatelům ohledně využívání digitálních nástrojů a vznikajících nových technologií přiměřeně danému věku; |
| --- | --- | --- |

d)

nabídku poradenství poskytovatelům ohledně využívání digitálních nástrojů a vznikajících nových technologií přiměřeně danému věku;

| | e) | podporu dalšího začleňování předškolního vzdělávání a péče do nepřetržitého vzdělávání a podporu spolupráce pracovníků v oblasti předškolního vzdělávání a péče s pracovníky základních škol a bezproblémového přechodu dětí do základní školy; |
| --- | --- | --- |

e)

podporu dalšího začleňování předškolního vzdělávání a péče do nepřetržitého vzdělávání a podporu spolupráce pracovníků v oblasti předškolního vzdělávání a péče s pracovníky základních škol a bezproblémového přechodu dětí do základní školy;

| | e) | podporu dalšího začleňování předškolního vzdělávání a péče do nepřetržitého vzdělávání a podporu spolupráce pracovníků v oblasti předškolního vzdělávání a péče s pracovníky základních škol a bezproblémového přechodu dětí do základní školy; |
| --- | --- | --- |

e)

podporu dalšího začleňování předškolního vzdělávání a péče do nepřetržitého vzdělávání a podporu spolupráce pracovníků v oblasti předškolního vzdělávání a péče s pracovníky základních škol a bezproblémového přechodu dětí do základní školy;

| | f) | poskytování cílené podpory a vzdělávacích příležitostí dětem se speciálními vzdělávacími potřebami nebo zdravotním postižením; |
| --- | --- | --- |

f)

f)

poskytování cílené podpory a vzdělávacích příležitostí dětem se speciálními vzdělávacími potřebami nebo zdravotním postižením;

poskytování cílené podpory a vzdělávacích příležitostí dětem se speciálními vzdělávacími potřebami nebo zdravotním postižením;

| | g) | poskytování cílené podpory a vzdělávacích příležitostí dětem z řad migrantů, mj. v situacích návratu velkého počtu Evropanů v důsledku politických a humanitárních krizí; |
| --- | --- | --- |

g)

g)

poskytování cílené podpory a vzdělávacích příležitostí dětem z řad migrantů, mj. v situacích návratu velkého počtu Evropanů v důsledku politických a humanitárních krizí;

poskytování cílené podpory a vzdělávacích příležitostí dětem z řad migrantů, mj. v situacích návratu velkého počtu Evropanů v důsledku politických a humanitárních krizí;

| | h) | poskytování cílené podpory a vzdělávacích příležitostí dětem v pečovatelských zařízeních členských států; |
| --- | --- | --- |

h)

h)

poskytování cílené podpory a vzdělávacích příležitostí dětem v pečovatelských zařízeních členských států;

poskytování cílené podpory a vzdělávacích příležitostí dětem v pečovatelských zařízeních členských států;

| | i) | podporu modelu předškolního vzdělávání a péče pro děti ve věku od 0 do 6 let; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

podporu modelu předškolního vzdělávání a péče pro děti ve věku od 0 do 6 let;

podporu modelu předškolního vzdělávání a péče pro děti ve věku od 0 do 6 let;

Odůvodnění

Odůvodnění

Děti se speciálními vzdělávacími potřebami nebo zdravotním postižením a děti z řad migrantů mohou potřebovat cílenou podporu při přístupu k celé škále příležitostí poskytovaných v rámci učebních osnov předškolního vzdělávání a členské státy je třeba vybízet k tomu, aby zajistily poskytování těchto příležitostí.

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

návrh doporučení Rady o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče

Bod 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6.   snažily se zajistit odpovídající financování a právní rámec pro poskytování služeb předškolního vzdělávání a péče. V úvahu je možno vzít: | 6.   snažily se zajistit odpovídající financování a právní rámec pro poskytování služeb předškolního vzdělávání a péče. V úvahu je možno vzít: |
| | a) | posilování investic do předškolního vzdělávání a péče se zaměřením na přístupnost, kvalitu a finanční dosažitelnost včetně využití možností financování poskytovaného evropskými strukturálními a investičními fondy; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

6.   snažily se zajistit odpovídající financování a právní rámec pro poskytování služeb předškolního vzdělávání a péče. V úvahu je možno vzít:

6.   snažily se zajistit odpovídající financování a právní rámec pro poskytování služeb předškolního vzdělávání a péče. V úvahu je možno vzít:

a)

posilování investic do předškolního vzdělávání a péče se zaměřením na přístupnost, kvalitu a finanční dosažitelnost včetně využití možností financování poskytovaného evropskými strukturálními a investičními fondy;

| | a) | posilování investic do předškolního vzdělávání a péče se zaměřením na
  dostupnost,
  přístupnost, kvalitu a finanční dosažitelnost včetně využití možností financování poskytovaného evropskými strukturálními a investičními fondy; |
| --- | --- | --- |

a)

posilování investic do předškolního vzdělávání a péče se zaměřením na
  dostupnost,
  přístupnost, kvalitu a finanční dosažitelnost včetně využití možností financování poskytovaného evropskými strukturálními a investičními fondy;

dostupnost,

| | b) | vytváření a udržování individualizovaných vnitrostátních nebo regionálních rámců kvality; |
| --- | --- | --- |

b)

vytváření a udržování individualizovaných vnitrostátních nebo regionálních rámců kvality;

| | b) | vytváření a udržování individualizovaných vnitrostátních nebo regionálních rámců kvality; |
| --- | --- | --- |

b)

vytváření a udržování individualizovaných vnitrostátních nebo regionálních rámců kvality;

| | c) | podporu další integrace služeb pro rodiny a děti, především se sociálními a zdravotnickými službami; |
| --- | --- | --- |

c)

podporu další integrace služeb pro rodiny a děti, především se sociálními a zdravotnickými službami;

| | c) | podporu další integrace služeb pro rodiny a děti
  na místní a regionální úrovni
  , především se sociálními a zdravotnickými službami
  a službami zaměřenými na dobré životní podmínky
  ; |
| --- | --- | --- |

c)

podporu další integrace služeb pro rodiny a děti
  na místní a regionální úrovni
  , především se sociálními a zdravotnickými službami
  a službami zaměřenými na dobré životní podmínky
  ;

na místní a regionální úrovni

a službami zaměřenými na dobré životní podmínky

| | e) | začlenění spolehlivých politik ochrany a bezpečnosti dětí do systému předškolního vzdělávání a péče s cílem pomoci chránit děti před všemi formami násilí; |
| --- | --- | --- |

e)

začlenění spolehlivých politik ochrany a bezpečnosti dětí do systému předškolního vzdělávání a péče s cílem pomoci chránit děti před všemi formami násilí;

| | e) | začlenění spolehlivých politik ochrany a bezpečnosti dětí do systému předškolního vzdělávání a péče s cílem pomoci chránit děti před všemi formami
  zneužívání a
   násilí; |
| --- | --- | --- |

e)

začlenění spolehlivých politik ochrany a bezpečnosti dětí do systému předškolního vzdělávání a péče s cílem pomoci chránit děti před všemi formami
  zneužívání a
   násilí;

zneužívání a

Odůvodnění

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

návrh doporučení Rady o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče

Bod 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 8.   umožnit výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi členskými státy v kontextu strategického rámce spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET2020) a nástupnických programů, jakož i v rámci Výboru pro sociální ochranu; | 8.   umožnit výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi členskými státy
  na všech správních úrovních
  v kontextu strategického rámce spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET2020) a nástupnických programů, jakož i v rámci Výboru pro sociální ochranu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

8.   umožnit výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi členskými státy v kontextu strategického rámce spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET2020) a nástupnických programů, jakož i v rámci Výboru pro sociální ochranu;

8.   umožnit výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi členskými státy
  na všech správních úrovních
  v kontextu strategického rámce spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy (ET2020) a nástupnických programů, jakož i v rámci Výboru pro sociální ochranu;

Odůvodnění

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 12

Pozměňovací návrh 12

návrh doporučení Rady o vysoce kvalitních systémech předškolního vzdělávání a péče

Bod 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 9.   podporovat spolupráci členských států na základě jejich poptávky organizováním vzájemného učení a vzájemného poradenství; | 9.   podporovat spolupráci členských států
  na všech správních úrovních
  na základě jejich poptávky organizováním vzájemného učení a vzájemného poradenství; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

9.   podporovat spolupráci členských států na základě jejich poptávky organizováním vzájemného učení a vzájemného poradenství;

9.   podporovat spolupráci členských států
  na všech správních úrovních
  na základě jejich poptávky organizováním vzájemného učení a vzájemného poradenství;

Odůvodnění

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

návrh doporučení Rady o komplexním přístupu k výuce a studiu jazyků

1. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (1) | Ve sdělení „Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“ Evropská komise předkládá svou vizi evropského vzdělávacího prostoru, ve kterém vysoce kvalitnímu, inkluzivnímu vzdělávání, odborné přípravě a výzkumu nestojí v cestě hranice; samozřejmostí se stal studijní či pracovní pobyt v jiném členském státě; je běžné, že lidé kromě své mateřštiny ovládají ještě dva další jazyky; a lidi pojí silný pocit identity Evropanů a povědomí o evropském kulturním dědictví i jeho rozmanitosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(1)

Ve sdělení „Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“ Evropská komise předkládá svou vizi evropského vzdělávacího prostoru, ve kterém vysoce kvalitnímu, inkluzivnímu vzdělávání, odborné přípravě a výzkumu nestojí v cestě hranice; samozřejmostí se stal studijní či pracovní pobyt v jiném členském státě; je běžné, že lidé kromě své mateřštiny ovládají ještě dva další jazyky; a lidi pojí silný pocit identity Evropanů a povědomí o evropském kulturním dědictví i jeho rozmanitosti.

| (1) | Ve sdělení „Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“ Evropská komise předkládá svou vizi evropského vzdělávacího prostoru, ve kterém vysoce kvalitnímu, inkluzivnímu vzdělávání, odborné přípravě a výzkumu nestojí v cestě hranice; samozřejmostí se stal studijní či pracovní pobyt v jiném členském státě; je běžné, že lidé kromě své mateřštiny ovládají ještě dva další jazyky; a lidi pojí silný pocit identity Evropanů a povědomí o evropském kulturním dědictví i jeho rozmanitosti
  a možnostech
  . |
| --- | --- |

(1)

Ve sdělení „Posilování evropské identity prostřednictvím vzdělávání a kultury“ Evropská komise předkládá svou vizi evropského vzdělávacího prostoru, ve kterém vysoce kvalitnímu, inkluzivnímu vzdělávání, odborné přípravě a výzkumu nestojí v cestě hranice; samozřejmostí se stal studijní či pracovní pobyt v jiném členském státě; je běžné, že lidé kromě své mateřštiny ovládají ještě dva další jazyky; a lidi pojí silný pocit identity Evropanů a povědomí o evropském kulturním dědictví i jeho rozmanitosti
  a možnostech
  .

a možnostech

Odůvodnění

Odůvodnění

Na tomto místě je třeba zdůraznit, že hodnota evropského vzdělávacího prostoru spočívá i v jeho schopnosti připravit půdu pro nové možnosti.

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

návrh doporučení Rady o komplexním přístupu k výuce a studiu jazyků

Bod 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (1) | prozkoumat způsoby, jak pomáhat mladým lidem získat před dokončením vyššího středoškolského vzdělání a odborné přípravy – kromě vyučovacího jazyka – úroveň zkušeného uživatele nejméně v jednom dalším evropském jazyce a vybízet je k dosažení úrovně samostatného uživatele v dalším (třetím) jazyce; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(1)

prozkoumat způsoby, jak pomáhat mladým lidem získat před dokončením vyššího středoškolského vzdělání a odborné přípravy – kromě vyučovacího jazyka – úroveň zkušeného uživatele nejméně v jednom dalším evropském jazyce a vybízet je k dosažení úrovně samostatného uživatele v dalším (třetím) jazyce;

| (1) | prozkoumat způsoby, jak pomáhat mladým lidem získat před dokončením vyššího středoškolského vzdělání a odborné přípravy – kromě vyučovacího jazyka – úroveň zkušeného uživatele nejméně v jednom dalším evropském jazyce a vybízet je k dosažení úrovně samostatného uživatele v dalším (třetím) jazyce
  , přičemž je třeba klást obzvláštní důraz na procvičování mluvené řeči a získávání zkušeností s ní a zaručit odpovídající přístup všech účastníků vzdělávání ke kvalitní výuce
  ; |
| --- | --- |

(1)

prozkoumat způsoby, jak pomáhat mladým lidem získat před dokončením vyššího středoškolského vzdělání a odborné přípravy – kromě vyučovacího jazyka – úroveň zkušeného uživatele nejméně v jednom dalším evropském jazyce a vybízet je k dosažení úrovně samostatného uživatele v dalším (třetím) jazyce
  , přičemž je třeba klást obzvláštní důraz na procvičování mluvené řeči a získávání zkušeností s ní a zaručit odpovídající přístup všech účastníků vzdělávání ke kvalitní výuce
  ;

, přičemž je třeba klást obzvláštní důraz na procvičování mluvené řeči a získávání zkušeností s ní a zaručit odpovídající přístup všech účastníků vzdělávání ke kvalitní výuce

Odůvodnění

Odůvodnění

Zúčastněné strany vyzdvihly kromě čtení a psaní také význam dovednosti mluvit dalšími jazyky, neboť otevírá možnosti mobility a nových příležitostí. Dále bylo poukázáno na to, že pokud není k dispozici kvalitní jazyková výuka, mohou movitější jedinci využívat soukromou jazykovou výuku. Jedinci pocházející ze znevýhodněných socioekonomických poměrů tuto možnost nemají, což zvyšuje rozdíly v možnostech různých sociálních skupin.

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

návrh doporučení Rady o komplexním přístupu k výuce a studiu jazyků

Bod 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4) | podporovat v rámci těchto komplexních strategií zvyšování povědomí o významu jazyků ve školách a vzdělávacích střediscích tím, že: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4)

podporovat v rámci těchto komplexních strategií zvyšování povědomí o významu jazyků ve školách a vzdělávacích střediscích tím, že:

| 4) | podporovat v rámci těchto komplexních strategií zvyšování povědomí o významu jazyků ve školách a vzdělávacích střediscích tím, že: |
| --- | --- |

4)

podporovat v rámci těchto komplexních strategií zvyšování povědomí o významu jazyků ve školách a vzdělávacích střediscích tím, že:

| a) | budou aktivně podporovat mobilitu studujících, včetně využívání příležitostí poskytovaných příslušnými programy financování EU; |
| --- | --- |

a)

budou aktivně podporovat mobilitu studujících, včetně využívání příležitostí poskytovaných příslušnými programy financování EU;

| a) | budou aktivně podporovat mobilitu studujících, včetně využívání příležitostí poskytovaných příslušnými programy financování EU; |
| --- | --- |

a)

budou aktivně podporovat mobilitu studujících, včetně využívání příležitostí poskytovaných příslušnými programy financování EU;

| b) | umožní učitelům zabývat se používáním konkrétního jazyka ve svém vyučovacím předmětu; |
| --- | --- |

b)

umožní učitelům zabývat se používáním konkrétního jazyka ve svém vyučovacím předmětu;

| b) | umožní učitelům zabývat se používáním konkrétního jazyka ve svém vyučovacím předmětu; |
| --- | --- |

b)

umožní učitelům zabývat se používáním konkrétního jazyka ve svém vyučovacím předmětu;

| c) | posílí znalost vyučovacího jazyka jako základu pro další učení a vzdělávací výsledky ve škole pro všechny studující, a zejména pro osoby z rodin migrantů nebo znevýhodněných rodin; |
| --- | --- |

c)

posílí znalost vyučovacího jazyka jako základu pro další učení a vzdělávací výsledky ve škole pro všechny studující, a zejména pro osoby z rodin migrantů nebo znevýhodněných rodin;

| c) | posílí znalost vyučovacího jazyka jako základu pro další učení a vzdělávací výsledky ve škole pro všechny studující, a zejména pro osoby z rodin migrantů
  , mj. v situacích návratu velkého počtu Evropanů v důsledku politických a humanitárních krizí,
  nebo znevýhodněných rodin
  a pro jedince se speciálními vzdělávacími potřebami nebo zdravotním postižením
  ; |
| --- | --- |

c)

posílí znalost vyučovacího jazyka jako základu pro další učení a vzdělávací výsledky ve škole pro všechny studující, a zejména pro osoby z rodin migrantů
  , mj. v situacích návratu velkého počtu Evropanů v důsledku politických a humanitárních krizí,
  nebo znevýhodněných rodin
  a pro jedince se speciálními vzdělávacími potřebami nebo zdravotním postižením
  ;

, mj. v situacích návratu velkého počtu Evropanů v důsledku politických a humanitárních krizí,

a pro jedince se speciálními vzdělávacími potřebami nebo zdravotním postižením

| d) | budou oceňovat jazykovou rozmanitost studujících a využijí ji jako studijní zdroj včetně zapojení rodičů a širší místní komunity do jazykového vzdělávání; |
| --- | --- |

d)

budou oceňovat jazykovou rozmanitost studujících a využijí ji jako studijní zdroj včetně zapojení rodičů a širší místní komunity do jazykového vzdělávání;

| d) | budou oceňovat jazykovou rozmanitost studujících a využijí ji jako studijní zdroj včetně zapojení rodičů a širší místní komunity do jazykového vzdělávání; |
| --- | --- |

d)

budou oceňovat jazykovou rozmanitost studujících a využijí ji jako studijní zdroj včetně zapojení rodičů a širší místní komunity do jazykového vzdělávání;

| e) | budou nabízet příležitosti k hodnocení a ověřování jazykových kompetencí, které nejsou součástí učebních osnov, ale byly získány studenty někde jinde, včetně rozšiřování nabídky jazyků, které lze přidat ke kvalifikacím při ukončení školní docházky; |
| --- | --- |

e)

budou nabízet příležitosti k hodnocení a ověřování jazykových kompetencí, které nejsou součástí učebních osnov, ale byly získány studenty někde jinde, včetně rozšiřování nabídky jazyků, které lze přidat ke kvalifikacím při ukončení školní docházky;

| e) | a ověřování jazykových kompetencí, které nejsou součástí učebních osnov, ale byly získány studenty někde jinde, včetně rozšiřování nabídky jazyků, které lze přidat ke kvalifikacím při ukončení školní docházky; |
| --- | --- |

e)

a ověřování jazykových kompetencí, které nejsou součástí učebních osnov, ale byly získány studenty někde jinde, včetně rozšiřování nabídky jazyků, které lze přidat ke kvalifikacím při ukončení školní docházky;

Odůvodnění

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

návrh doporučení Rady o komplexním přístupu k výuce a studiu jazyků

Bod 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5) | podporovat učitele, školitele a vedení škol ve zvyšování povědomí o významu jazyků tím, že: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5)

podporovat učitele, školitele a vedení škol ve zvyšování povědomí o významu jazyků tím, že:

| 5) | podporovat učitele, školitele a vedení škol ve zvyšování povědomí o významu jazyků tím, že: |
| --- | --- |

5)

podporovat učitele, školitele a vedení škol ve zvyšování povědomí o významu jazyků tím, že:

| a) | investují do počátečního a dalšího vzdělávání učitelů jazyků, aby se
  udržela
  široká jazyková nabídka v povinné školní docházce a odborné přípravě; |
| --- | --- |

a)

investují do počátečního a dalšího vzdělávání učitelů jazyků, aby se
  udržela
  široká jazyková nabídka v povinné školní docházce a odborné přípravě;

udržela

| a) | investují do počátečního a dalšího vzdělávání učitelů jazyků s cílem
  přilákat a udržet pracovníky
  , aby se
  zachovala
  široká jazyková nabídka v povinné školní docházce a odborné přípravě; |
| --- | --- |

a)

investují do počátečního a dalšího vzdělávání učitelů jazyků s cílem
  přilákat a udržet pracovníky
  , aby se
  zachovala
  široká jazyková nabídka v povinné školní docházce a odborné přípravě;

přilákat a udržet pracovníky

zachovala

| b) | zařadí přípravu na jazykovou rozmanitost ve třídě do počátečního a dalšího profesního rozvoje učitelů a vedení škol; |
| --- | --- |

b)

zařadí přípravu na jazykovou rozmanitost ve třídě do počátečního a dalšího profesního rozvoje učitelů a vedení škol;

| b) | zařadí přípravu na jazykovou rozmanitost ve třídě do počátečního a dalšího profesního rozvoje učitelů a vedení škol
  , včetně informálního a neformálního učení
  ; |
| --- | --- |

b)

zařadí přípravu na jazykovou rozmanitost ve třídě do počátečního a dalšího profesního rozvoje učitelů a vedení škol
  , včetně informálního a neformálního učení
  ;

, včetně informálního a neformálního učení

Odůvodnění

Odůvodnění

Místní komunity nabízejí řadu možností ke zlepšování povědomí učitelů o významu jazyků, např. prostřednictvím rodičů a pečujících osob, náboženských skupin a komunitních organizací.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

návrh doporučení Rady o komplexním přístupu k výuce a studiu jazyků

Bod 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6) | podporovat výzkum a používání inovativních, inkluzivních a mnohojazyčných pedagogických postupů, včetně používání digitálních nástrojů a integrované výuky obsahu a jazyka; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

6)

podporovat výzkum a používání inovativních, inkluzivních a mnohojazyčných pedagogických postupů, včetně používání digitálních nástrojů a integrované výuky obsahu a jazyka;

| 6) | podporovat výzkum a používání inovativních, inkluzivních a mnohojazyčných pedagogických postupů, včetně používání digitálních nástrojů
  , audiovizuální, kinematografické a hudební produkce
  a integrované výuky obsahu a jazyka; |
| --- | --- |

6)

podporovat výzkum a používání inovativních, inkluzivních a mnohojazyčných pedagogických postupů, včetně používání digitálních nástrojů
  , audiovizuální, kinematografické a hudební produkce
  a integrované výuky obsahu a jazyka;

, audiovizuální, kinematografické a hudební produkce

Odůvodnění

Odůvodnění

Kulturní bohatství evropské audiovizuální, kinematografické a hudební produkce může lidem pomoci nejen při studiu cizího jazyka, ale především také při seznamování se s jinými kulturami a osvojování si společných hodnot.

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

návrh doporučení Rady o komplexním přístupu k výuce a studiu jazyků

Bod 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 8) | zlepšovat přístup učitelů a občanů, zejména v odlehlejších nebo řídce osídlených regionech a v nejvzdálenějších regionech, k vysoce kvalitním digitálním výukovým programům; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

8)

8)

zlepšovat přístup učitelů a občanů, zejména v odlehlejších nebo řídce osídlených regionech a v nejvzdálenějších regionech, k vysoce kvalitním digitálním výukovým programům;

Odůvodnění

Odůvodnění

Přístup ke kvalitnějším digitálním výukovým programům může být dražší než u jednodušších programů. Širokopásmové připojení navíc v některých oblastech není dostatečně rychlé ani spolehlivé na to, aby usnadnilo výuku jazyků po internetu tam, kde je nedostatek učitelů.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

návrh doporučení Rady o komplexním přístupu k výuce a studiu jazyků

Záměr č. 1.

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | podporovat následné kroky k tomuto doporučení tím, že bude usnadňovat vzájemné učení mezi členskými státy a vypracuje ve spolupráci s nimi: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

podporovat následné kroky k tomuto doporučení tím, že bude usnadňovat vzájemné učení mezi členskými státy a vypracuje ve spolupráci s nimi:

| 1. | podporovat následné kroky k tomuto doporučení tím, že bude usnadňovat vzájemné učení mezi členskými státy a vypracuje ve spolupráci s nimi
  (přičemž bude v případě potřeby čerpat ze zkušeností místních a regionálních orgánů s prováděním příslušných projektů přeshraniční a územní spolupráce)
  : |
| --- | --- |

1.

podporovat následné kroky k tomuto doporučení tím, že bude usnadňovat vzájemné učení mezi členskými státy a vypracuje ve spolupráci s nimi
  (přičemž bude v případě potřeby čerpat ze zkušeností místních a regionálních orgánů s prováděním příslušných projektů přeshraniční a územní spolupráce)
  :

(přičemž bude v případě potřeby čerpat ze zkušeností místních a regionálních orgánů s prováděním příslušných projektů přeshraniční a územní spolupráce)

Odůvodnění

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

Obecné připomínky

| 1. | opakuje svůj požadavek, aby byl v celé EU zaujat komplexní a předvídavý přístup ke vzdělávání v budoucnosti a byla mj. posílena spolupráce veřejného a soukromého sektoru, neboť to umožní podpořit občany v přizpůsobování se stále složitější a rozmanitější společnosti, posilování evropské identity, která by měla doplňovat národní, regionální, místní a individuální identitu, a osvojování si dovedností, které jsou v mobilní a stále více digitální společnosti nezbytné; |
| --- | --- |

1.

opakuje svůj požadavek, aby byl v celé EU zaujat komplexní a předvídavý přístup ke vzdělávání v budoucnosti a byla mj. posílena spolupráce veřejného a soukromého sektoru, neboť to umožní podpořit občany v přizpůsobování se stále složitější a rozmanitější společnosti, posilování evropské identity, která by měla doplňovat národní, regionální, místní a individuální identitu, a osvojování si dovedností, které jsou v mobilní a stále více digitální společnosti nezbytné;

| 2. | podporuje záměr Evropské komise koordinovat vývoj směřující k vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025 tak, aby středem pozornosti byly klíčové otázky jako např. zlepšení předškolního vzdělávání, usnadnění vzájemného uznávání vysokoškolských diplomů a osvědčení o ukončení školní docházky, zlepšování studia jazyků, podporování celoživotního učení a mobility studentů a investování do příležitostí, které nabízí digitalizace; |
| --- | --- |

2.

podporuje záměr Evropské komise koordinovat vývoj směřující k vytvoření Evropského prostoru vzdělávání do roku 2025 tak, aby středem pozornosti byly klíčové otázky jako např. zlepšení předškolního vzdělávání, usnadnění vzájemného uznávání vysokoškolských diplomů a osvědčení o ukončení školní docházky, zlepšování studia jazyků, podporování celoživotního učení a mobility studentů a investování do příležitostí, které nabízí digitalizace;

| 3. | domnívá se, že strategie členských států a regionů v oblasti politiky vzdělávání by měly upřednostňovat spolupráci na všech úrovních správy (včetně místních a regionálních orgánů) s cílem sladit – v souladu se zásadou 1 evropského pilíře sociálních práv – vysoce kvalitní vzdělávání, kde jsou středem pozornosti žáci a jehož prioritami jsou kvalitní výuka, inovace a digitalizace, s potřebami dynamicky se rozvíjejícího trhu práce; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že strategie členských států a regionů v oblasti politiky vzdělávání by měly upřednostňovat spolupráci na všech úrovních správy (včetně místních a regionálních orgánů) s cílem sladit – v souladu se zásadou 1 evropského pilíře sociálních práv – vysoce kvalitní vzdělávání, kde jsou středem pozornosti žáci a jehož prioritami jsou kvalitní výuka, inovace a digitalizace, s potřebami dynamicky se rozvíjejícího trhu práce;

| 4. | zdůrazňuje, že všechny úrovně správy musí vynakládat větší úsilí, aby bylo možné předjímat dovednosti potřebné na trhu práce a zajišťovat odpovídající vzdělávání, obecné znalosti, odbornou přípravu a celoživotní učení. Podpoří se tak vytváření pracovních míst a budou nalezena řešení problému nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že všechny úrovně správy musí vynakládat větší úsilí, aby bylo možné předjímat dovednosti potřebné na trhu práce a zajišťovat odpovídající vzdělávání, obecné znalosti, odbornou přípravu a celoživotní učení. Podpoří se tak vytváření pracovních míst a budou nalezena řešení problému nezaměstnanosti;

| 5. | požaduje, aby celoživotní učení bylo konzistentní, a souhlasí se zásadami stanovenými v roce 2017 sítí UNESCO Global Network of Learning Cities (Globální síť učících se měst) prostřednictvím její výzvy Cork Call to Action for Learning Cities (Corkská výzva k přijetí opatření v oblasti učících se měst), v níž bylo uznáno, že celoživotní učení je nedílnou součástí cílů udržitelného rozvoje (1); |
| --- | --- |

5.

požaduje, aby celoživotní učení bylo konzistentní, a souhlasí se zásadami stanovenými v roce 2017 sítí UNESCO Global Network of Learning Cities (Globální síť učících se měst) prostřednictvím její výzvy Cork Call to Action for Learning Cities (Corkská výzva k přijetí opatření v oblasti učících se měst), v níž bylo uznáno, že celoživotní učení je nedílnou součástí cílů udržitelného rozvoje (1

| 6. | požaduje, aby orgány a instituce EU a členské státy za pomoci místních a regionálních orgánů a po konzultaci se zúčastněnými stranami provedly stávající návrhy v rámci širší politiky EU v oblasti hospodářského rozvoje, zaměstnanosti a sociální ochrany tím, že strategicky využijí víceletého finančního rámce na období po roce 2020, který by měl jasněji a ambiciózněji formulovat konkrétní opatření v oblasti vzdělávání. Upozorňuje na to, že je důležité dodržovat zásadu proporcionality, aby bylo zaručeno, že členským státům nevznikne žádná další finanční ani administrativní zátěž; |
| --- | --- |

6.

požaduje, aby orgány a instituce EU a členské státy za pomoci místních a regionálních orgánů a po konzultaci se zúčastněnými stranami provedly stávající návrhy v rámci širší politiky EU v oblasti hospodářského rozvoje, zaměstnanosti a sociální ochrany tím, že strategicky využijí víceletého finančního rámce na období po roce 2020, který by měl jasněji a ambiciózněji formulovat konkrétní opatření v oblasti vzdělávání. Upozorňuje na to, že je důležité dodržovat zásadu proporcionality, aby bylo zaručeno, že členským státům nevznikne žádná další finanční ani administrativní zátěž;

| 7. | stejně tak vítá zavedení evropské studentské karty a příležitosti, které přinese, pokud jde o usnadnění mobility studentů a podporu automatického uznávání kvalifikací. Žádá Komisi, aby zvážila zavedení této karty pro všechny žáky a studenty – tj. nejen studenty vysokých škol – s cílem rozšířit možnosti pro celoživotní učení; |
| --- | --- |

7.

stejně tak vítá zavedení evropské studentské karty a příležitosti, které přinese, pokud jde o usnadnění mobility studentů a podporu automatického uznávání kvalifikací. Žádá Komisi, aby zvážila zavedení této karty pro všechny žáky a studenty – tj. nejen studenty vysokých škol – s cílem rozšířit možnosti pro celoživotní učení;

| 8. | uznává, že hlavní odpovědnost za politiku v oblasti vzdělávání nesou členské státy, které do různé míry zapojují své regionální a místní orgány v závislosti na svém příslušném ústavním zřízení, a že v souladu s článkem 6 SFEU by činnost EU měla pouze doplňovat, podporovat nebo koordinovat činnost členských států. Veškerá opatření EU v této oblasti musí být plně opodstatněná z hlediska subsidiarity a proporcionality a měla by být v souladu se stávajícími rámci, nástroji a postupy; |
| --- | --- |

8.

uznává, že hlavní odpovědnost za politiku v oblasti vzdělávání nesou členské státy, které do různé míry zapojují své regionální a místní orgány v závislosti na svém příslušném ústavním zřízení, a že v souladu s článkem 6 SFEU by činnost EU měla pouze doplňovat, podporovat nebo koordinovat činnost členských států. Veškerá opatření EU v této oblasti musí být plně opodstatněná z hlediska subsidiarity a proporcionality a měla by být v souladu se stávajícími rámci, nástroji a postupy;

Vzájemné uznávání

Vzájemné uznávání

| 9. | s politováním bere na vědomí přetrvávající překážky bránící mobilitě v oblasti vzdělávání a připojuje se ke Komisi s voláním po Evropě, v níž studiu, učení ani výzkumu nestojí v cestě hranice, nýbrž kde je studijní či pracovní pobyt v jiném členském státě samozřejmostí; |
| --- | --- |

9.

s politováním bere na vědomí přetrvávající překážky bránící mobilitě v oblasti vzdělávání a připojuje se ke Komisi s voláním po Evropě, v níž studiu, učení ani výzkumu nestojí v cestě hranice, nýbrž kde je studijní či pracovní pobyt v jiném členském státě samozřejmostí;

| 10. | vyzdvihuje nutnost poskytnout dodatečnou podporu regionům, v nichž mohou mobilitě účastníků vzdělávání bránit další překážky, jako je úbytek obyvatel, venkovská poloha či chudoba; |
| --- | --- |

10.

vyzdvihuje nutnost poskytnout dodatečnou podporu regionům, v nichž mohou mobilitě účastníků vzdělávání bránit další překážky, jako je úbytek obyvatel, venkovská poloha či chudoba;

| 11. | vítá, že Komise podporuje výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, a vybízí k zapojení představitelů místní a regionální úrovně do této výměny jako projevu uznání významu regionálních znalostí a zkušeností; |
| --- | --- |

11.

vítá, že Komise podporuje výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, a vybízí k zapojení představitelů místní a regionální úrovně do této výměny jako projevu uznání významu regionálních znalostí a zkušeností;

| 12. | vítá návrh Evropské komise podporovat automatické vzájemné uznávání vysokoškolských diplomů a osvědčení o vyšším sekundárním vzdělání a výsledků období studia v zahraničí a vyzývá Komisi, aby ve své budoucí činnosti zohlednila spojitost s územním rozvojem, zejména pokud místní a regionální projekty zahrnují mobilitu kvalifikovaných pracovníků a zaměstnanců; |
| --- | --- |

12.

vítá návrh Evropské komise podporovat automatické vzájemné uznávání vysokoškolských diplomů a osvědčení o vyšším sekundárním vzdělání a výsledků období studia v zahraničí a vyzývá Komisi, aby ve své budoucí činnosti zohlednila spojitost s územním rozvojem, zejména pokud místní a regionální projekty zahrnují mobilitu kvalifikovaných pracovníků a zaměstnanců;

Předškolní období

Předškolní období

| 13. | připomíná, že význam výrazu „předškolní vzdělávání a péče“ přesahuje rámec toho, co někteří chápou pouze jako vzdělávání v mateřských školách, neboť jeho smyslem není jen připravovat děti na školu, nýbrž i na život, tak jak k tomuto cíli přispívají i všechny ostatní součásti vzdělávacího systému; |
| --- | --- |

13.

připomíná, že význam výrazu „předškolní vzdělávání a péče“ přesahuje rámec toho, co někteří chápou pouze jako vzdělávání v mateřských školách, neboť jeho smyslem není jen připravovat děti na školu, nýbrž i na život, tak jak k tomuto cíli přispívají i všechny ostatní součásti vzdělávacího systému;

| 14. | připomíná doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení a navrhuje, aby EU a vnitrostátní subjekty s rozhodovací pravomocí věnovaly zvláštní pozornost potenciálu, který v této souvislosti mají partnerství, jež mohou být navázána mezi orgány na celostátní, regionální a místní úrovni, podniky, zaměstnanci a jejich organizacemi a subjekty občanské společnosti, a vzaly tak takto dosažené dovednosti a kvalifikace v potaz; |
| --- | --- |

14.

připomíná doporučení Rady ze dne 20. prosince 2012 o uznávání neformálního a informálního učení a navrhuje, aby EU a vnitrostátní subjekty s rozhodovací pravomocí věnovaly zvláštní pozornost potenciálu, který v této souvislosti mají partnerství, jež mohou být navázána mezi orgány na celostátní, regionální a místní úrovni, podniky, zaměstnanci a jejich organizacemi a subjekty občanské společnosti, a vzaly tak takto dosažené dovednosti a kvalifikace v potaz;

| 15. | v této souvislosti vyjadřuje své zklamání nad tím, že se v doporučení jen v omezené míře odkazuje na rodinný život či místní opatření, která mohou mít značný dopad na rozvoj dítěte v raném věku. Vyzdvihuje zásadní význam celostního a integrovaného přístupu; |
| --- | --- |

15.

v této souvislosti vyjadřuje své zklamání nad tím, že se v doporučení jen v omezené míře odkazuje na rodinný život či místní opatření, která mohou mít značný dopad na rozvoj dítěte v raném věku. Vyzdvihuje zásadní význam celostního a integrovaného přístupu;

| 16. | zastává názor, že náležitě vzdělaní odborníci jsou předpokladem vysoce kvalitního vzdělávání v raném věku, a proto by všechny úrovně správy (včetně místní a regionální) měly být vybízeny k tomu, aby odpovídajícím způsobem investovaly nejen do počátečního vzdělání učitelů, ale také do jejich dalšího profesního rozvoje; |
| --- | --- |

16.

zastává názor, že náležitě vzdělaní odborníci jsou předpokladem vysoce kvalitního vzdělávání v raném věku, a proto by všechny úrovně správy (včetně místní a regionální) měly být vybízeny k tomu, aby odpovídajícím způsobem investovaly nejen do počátečního vzdělání učitelů, ale také do jejich dalšího profesního rozvoje;

| 17. | upozorňuje na to, že je třeba neustále zdokonalovat tu část předškolního vzdělávání a péče, která spočívá v „péči“, což zahrnuje i úlohu vychovatelů při budování dobrých vztahů s dětmi, rodiči a mezi sebou navzájem. Poukazuje na to, že v souladu se zásadou 11 evropského pilíře sociálních práv je třeba zaručit finanční dostupnost služeb v oblasti péče o předškolní děti pro rodiny s nízkými příjmy. Oceňuje, že v Úmluvě o právech dítěte je zakotvena zásada, že hlavním kritériem všech opatření týkajících se dětí by měl být nejlepší zájem dítěte; |
| --- | --- |

17.

upozorňuje na to, že je třeba neustále zdokonalovat tu část předškolního vzdělávání a péče, která spočívá v „péči“, což zahrnuje i úlohu vychovatelů při budování dobrých vztahů s dětmi, rodiči a mezi sebou navzájem. Poukazuje na to, že v souladu se zásadou 11 evropského pilíře sociálních práv je třeba zaručit finanční dostupnost služeb v oblasti péče o předškolní děti pro rodiny s nízkými příjmy. Oceňuje, že v Úmluvě o právech dítěte je zakotvena zásada, že hlavním kritériem všech opatření týkajících se dětí by měl být nejlepší zájem dítěte;

| 18. | upozorňuje na potřeby dětí se speciálními vzdělávacími potřebami nebo zdravotním postižením, jimž by se mělo dostat náležitého vzdělání, včetně případného přístupu k systému všeobecného vzdělávání, a individuální podpory podle jejich konkrétních potřeb; |
| --- | --- |

18.

upozorňuje na potřeby dětí se speciálními vzdělávacími potřebami nebo zdravotním postižením, jimž by se mělo dostat náležitého vzdělání, včetně případného přístupu k systému všeobecného vzdělávání, a individuální podpory podle jejich konkrétních potřeb;

| 19. | bere na vědomí četné výhody vyplývající z prosazování opatření, jež mají usnadnit pozitivní dialog mezi učiteli a rodiči nebo pečujícími osobami s cílem posílit vazby mezi školou a domovem a podpořit úspěšné začlenění žáků do školního prostředí a jejich celkovou socializaci a možnosti rozvoje; |
| --- | --- |

19.

bere na vědomí četné výhody vyplývající z prosazování opatření, jež mají usnadnit pozitivní dialog mezi učiteli a rodiči nebo pečujícími osobami s cílem posílit vazby mezi školou a domovem a podpořit úspěšné začlenění žáků do školního prostředí a jejich celkovou socializaci a možnosti rozvoje;

| 20. | vítá skutečnost, že Komise uznala úlohu, kterou hrají místní a regionální partneři ve zkvalitňování výuky a učení, avšak poznamenává, že nebylo uznáno, že některé komunity budou čelit větším výzvám než jiné, např. odlehlejší komunity nebo komunity s větším počtem mateřských jazyků, které budou potřebovat více zdrojů a finančních prostředků na zkvalitnění výuky a učení pro všechny; |
| --- | --- |

20.

vítá skutečnost, že Komise uznala úlohu, kterou hrají místní a regionální partneři ve zkvalitňování výuky a učení, avšak poznamenává, že nebylo uznáno, že některé komunity budou čelit větším výzvám než jiné, např. odlehlejší komunity nebo komunity s větším počtem mateřských jazyků, které budou potřebovat více zdrojů a finančních prostředků na zkvalitnění výuky a učení pro všechny;

| 21. | zdůrazňuje, že Komise musí zohlednit související stanoviska Výboru a závěry Rady, mj. závěry Rady o integrovaných politikách rozvoje v raném dětství jako nástroj pro zmírnění chudoby a podporu sociálního začlenění (2); |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že Komise musí zohlednit související stanoviska Výboru a závěry Rady, mj. závěry Rady o integrovaných politikách rozvoje v raném dětství jako nástroj pro zmírnění chudoby a podporu sociálního začlenění (2

Studium a výuka jazyků

Studium a výuka jazyků

| 22. | vyjadřuje své zklamání nad tím, že špatné jazykové dovednosti jsou pokládány za jednu z hlavních překážek volného pohybu osob a vytváření pracovních sil relevantních pro potřeby evropského hospodářství, a proto zdůrazňuje, že podporuje větší význam výuky jazyků; |
| --- | --- |

22.

vyjadřuje své zklamání nad tím, že špatné jazykové dovednosti jsou pokládány za jednu z hlavních překážek volného pohybu osob a vytváření pracovních sil relevantních pro potřeby evropského hospodářství, a proto zdůrazňuje, že podporuje větší význam výuky jazyků;

| 23. | poukazuje na to, že se v příštím víceletém finančním rámci očekává snížení finančních prostředků na politiku soudržnosti, a proto vyjadřuje své obavy z toho, zda bude v Evropském sociálním fondu k dispozici dostatek prostředků na to, aby bylo možné splnit cíle uvedené v doporučení; |
| --- | --- |

23.

poukazuje na to, že se v příštím víceletém finančním rámci očekává snížení finančních prostředků na politiku soudržnosti, a proto vyjadřuje své obavy z toho, zda bude v Evropském sociálním fondu k dispozici dostatek prostředků na to, aby bylo možné splnit cíle uvedené v doporučení;

| 24. | v této souvislosti je zklamán tím, že se v doporučení klade důraz na učení se v rámci povinné školní docházky, místo toho, aby byly jazyky uznány za důležitou součást celoživotního učení (i v raném věku), která podporuje integraci a mobilitu a do níž se mohou zapojit partneři a podniky z místních komunit; |
| --- | --- |

24.

v této souvislosti je zklamán tím, že se v doporučení klade důraz na učení se v rámci povinné školní docházky, místo toho, aby byly jazyky uznány za důležitou součást celoživotního učení (i v raném věku), která podporuje integraci a mobilitu a do níž se mohou zapojit partneři a podniky z místních komunit;

| 25. | vyzdvihuje význam aktivní propagace příležitostí, které skýtají příslušné programy financování EU, a význam zjednodušování postupů podávání žádostí, aby z těchto programů mohly těžit školy a vzdělávací střediska ve všech členských státech. |
| --- | --- |

25.

vyzdvihuje význam aktivní propagace příležitostí, které skýtají příslušné programy financování EU, a význam zjednodušování postupů podávání žádostí, aby z těchto programů mohly těžit školy a vzdělávací střediska ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://uil.unesco.org/lifelong-learning/learning-cities/cork-call-action-learning-cities.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?qid=1530526890119&uri=CELEX%3A52018DC0270.

2

---

III Přípravné akty

VÝBOR REGIONŮ

131. plenární zasedání VR a zahájení Evropského týdne regionů a měst, 8. 10. 2018–10. 10. 2018

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/70

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Balíček předpisů týkajících se víceletého finančního rámce na období 2021–2027

(2018/C 461/10)

| Hlavní zpravodaj: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/ELS), hejtman Dubrovnicko-neretvanské župy |
| --- | --- |
| Odkazy: | sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání – Víceletý finanční rámec na období 2021–2027
  COM(2018) 321 final
  návrh nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027
  COM(2018) 322 final
  návrh – Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
  COM(2018) 323 final
  návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech
  COM(2018) 324 final
  návrh rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropské unie
  COM(2018) 325 final
  návrh nařízení Rady o metodách a postupu pro poskytování vlastních zdrojů ze společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob, ze systému Evropské unie pro obchodování s emisemi a z plastových obalových odpadů, které nejsou recyklovány, a o opatřeních ke krytí hotovostních nároků
  COM(2018) 326 final
  návrh nařízení Rady, kterým se stanoví prováděcí opatření pro systém vlastních zdrojů Evropské unie
  COM(2018) 327 final
  návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty
  COM(2018) 328 final |

Hlavní zpravodaj:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/ELS), hejtman Dubrovnicko-neretvanské župy

Odkazy:

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Moderní rozpočet pro Unii, která chrání, posiluje a brání – Víceletý finanční rámec na období 2021–2027

COM(2018) 321 final

návrh nařízení Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027

COM(2018) 322 final

návrh – Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení

COM(2018) 323 final

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech

COM(2018) 324 final

návrh rozhodnutí Rady o systému vlastních zdrojů Evropské unie

COM(2018) 325 final

návrh nařízení Rady o metodách a postupu pro poskytování vlastních zdrojů ze společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob, ze systému Evropské unie pro obchodování s emisemi a z plastových obalových odpadů, které nejsou recyklovány, a o opatřeních ke krytí hotovostních nároků

COM(2018) 326 final

návrh nařízení Rady, kterým se stanoví prováděcí opatření pro systém vlastních zdrojů Evropské unie

COM(2018) 327 final

návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (EHS, Euratom) č. 1553/89 o konečné jednotné úpravě vybírání vlastních zdrojů vycházejících z daně z přidané hodnoty

COM(2018) 328 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o ochraně rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech

COM(2018) 324 final

Pozměňovací návrh 1

Čl. 2 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) | „vládním subjektem“ všechny orgány
  veřejné moci na všech úrovních veřejné
  správy
  , včetně vnitrostátních, regionálních a místních orgánů
  , jakož i organizace členských států ve smyslu [čl. 2 bodu 42] nařízení (EU, Euratom) č. xx/xx (dále jen „finanční nařízení“). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

c)

„vládním subjektem“ všechny orgány
  veřejné moci na všech úrovních veřejné
  správy
  , včetně vnitrostátních, regionálních a místních orgánů
  , jakož i organizace členských států ve smyslu [čl. 2 bodu 42] nařízení (EU, Euratom) č. xx/xx (dále jen „finanční nařízení“).

| c) | „vládním subjektem“ všechny
  ústřední
  orgány
  státní
  správy, jakož i organizace členských států ve smyslu [čl. 2 bodu 42] nařízení (EU, Euratom) xx/xx (dále jen „finanční nařízení“). |
| --- | --- |

c)

„vládním subjektem“ všechny
  ústřední
  orgány
  státní
  správy, jakož i organizace členských států ve smyslu [čl. 2 bodu 42] nařízení (EU, Euratom) xx/xx (dále jen „finanční nařízení“).

Odůvodnění

Je zapotřebí vyjmout z uplatňování nařízení
  všechny orgány a jiné subjekty přímo volených místních a regionálních samospráv
  .

Pozměňovací návrh 2

Čl. 3 odst. 1 písm. f)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| f) | účinnou a včasnou spolupráci s Evropským úřadem pro boj proti podvodům a s Úřadem evropského veřejného žalobce při vyšetřování nebo stíhání v souladu s jejich příslušnými právními předpisy a se zásadou loajální spolupráce. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

f)

účinnou a včasnou spolupráci s Evropským úřadem pro boj proti podvodům a s Úřadem evropského veřejného žalobce při vyšetřování nebo stíhání v souladu s jejich příslušnými právními předpisy a se zásadou loajální spolupráce.

| f) | účinnou a včasnou spolupráci s Evropským úřadem pro boj proti podvodům a 
  případně
  s Úřadem evropského veřejného žalobce při vyšetřování nebo stíhání v souladu s jejich příslušnými právními předpisy a se zásadou loajální spolupráce. |
| --- | --- |

f)

účinnou a včasnou spolupráci s Evropským úřadem pro boj proti podvodům a 
  případně
  s Úřadem evropského veřejného žalobce při vyšetřování nebo stíhání v souladu s jejich příslušnými právními předpisy a se zásadou loajální spolupráce.

Odůvodnění

Ustanovení týkající se Úřadu evropského veřejného žalobce se mohou, až bude tento úřad zřízen, vztahovat pouze na zúčastněné členské státy.

Pozměňovací návrh 3

Čl. 4 odst. 1 písm. b) bod 1)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1) | pozastavení schválení jednoho nebo více programů nebo jeho/jejich změny; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1)

Odůvodnění

Pozastavení schválení jednoho nebo více programů nebo jeho/jejich změny by pro dotčený členský stát neznamenalo přímý finanční postih. Bezprostřední dopad na rozpočty členských států by naproti tomu mělo pozastavení závazků a/nebo plateb při zachování povinnosti ústředních orgánů státní správy provádět programy a vyplácet prostředky konečným příjemcům nebo příjemcům v souladu s čl. 4 odst. 2 navrhovaného nařízení. Zrušení pozastavení schválení jednoho nebo více programů nebo jeho/jejich změny by navíc výrazně zpozdilo provádění dotčených programů, neboť by byly rovněž pozastaveny všechny následné postupy.

Pozměňovací návrh 4

Čl. 5 odst. 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6.   Pokud se Komise domnívá, že byl zjištěn všeobecný nedostatek týkající se právního státu, předloží Radě návrh prováděcího aktu o vhodných opatřeních. | 6.   Pokud se Komise domnívá, že byl zjištěn všeobecný nedostatek týkající se právního státu, předloží Radě návrh prováděcího aktu o vhodných opatřeních.
  Komise k tomuto návrhu připojí orientační finanční plán rozpočtu EU – jehož se navrhované opatření dotýká – na následující roky, který bude rozčleněn podle kategorií výdajů, oblastí politiky a rozpočtových položek. Tento orientační plán je základem pro posouzení rozpočtových důsledků pro celostátní rozpočty dotčených členských států a pro rozpočty jejich nižších správních celků. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

6.   Pokud se Komise domnívá, že byl zjištěn všeobecný nedostatek týkající se právního státu, předloží Radě návrh prováděcího aktu o vhodných opatřeních.

6.   Pokud se Komise domnívá, že byl zjištěn všeobecný nedostatek týkající se právního státu, předloží Radě návrh prováděcího aktu o vhodných opatřeních.
  Komise k tomuto návrhu připojí orientační finanční plán rozpočtu EU – jehož se navrhované opatření dotýká – na následující roky, který bude rozčleněn podle kategorií výdajů, oblastí politiky a rozpočtových položek. Tento orientační plán je základem pro posouzení rozpočtových důsledků pro celostátní rozpočty dotčených členských států a pro rozpočty jejich nižších správních celků.

Odůvodnění

Odůvodnění

Evropská komise by měla posoudit, jaké rozpočtové důsledky by pro celostátní rozpočty dotčených členských států a pro rozpočty jejich nižších správních celků mohlo mít snížení finančních prostředků poskytovaných ze strany EU, přičemž je třeba náležitě zohlednit zásady proporcionality a nediskriminace.

Pozměňovací návrh 5

Pozměňovací návrh 5

Čl. 6 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Komise situaci v dotčeném členském státě posoudí. Jakmile všeobecné nedostatky týkající se právního státu, na jejichž základě byla přijata vhodná opatření, přestanou zcela nebo částečně existovat, Komise předloží Radě návrh rozhodnutí na zrušení těchto opatření v plném rozsahu nebo jejich části. Použije se postup uvedený v čl. 5 odst. 2, 4, 5, 6 a 7. | 2.   Komise situaci v dotčeném členském státě posoudí. Jakmile všeobecné nedostatky týkající se právního státu, na jejichž základě byla přijata vhodná opatření, přestanou zcela nebo částečně existovat, Komise předloží Radě návrh rozhodnutí na zrušení těchto opatření v plném rozsahu nebo jejich části. Použije se postup uvedený v čl. 5 odst. 2, 4, 5, 6 a 7.
  V zájmu shromáždění dostatečných důkazů pro zrušení daných opatření vypracuje Účetní dvůr zrychleným postupem zvláštní zprávu o dotčené záležitosti v souladu s čl. 287 odst. 4 druhým pododstavcem SFEU. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Komise situaci v dotčeném členském státě posoudí. Jakmile všeobecné nedostatky týkající se právního státu, na jejichž základě byla přijata vhodná opatření, přestanou zcela nebo částečně existovat, Komise předloží Radě návrh rozhodnutí na zrušení těchto opatření v plném rozsahu nebo jejich části. Použije se postup uvedený v čl. 5 odst. 2, 4, 5, 6 a 7.

2.   Komise situaci v dotčeném členském státě posoudí. Jakmile všeobecné nedostatky týkající se právního státu, na jejichž základě byla přijata vhodná opatření, přestanou zcela nebo částečně existovat, Komise předloží Radě návrh rozhodnutí na zrušení těchto opatření v plném rozsahu nebo jejich části. Použije se postup uvedený v čl. 5 odst. 2, 4, 5, 6 a 7.
  V zájmu shromáždění dostatečných důkazů pro zrušení daných opatření vypracuje Účetní dvůr zrychleným postupem zvláštní zprávu o dotčené záležitosti v souladu s čl. 287 odst. 4 druhým pododstavcem SFEU.

Odůvodnění

Odůvodnění

Zrušení opatření musejí doprovázet pádné, nestranné a včas poskytnuté důkazy, aby bylo možné bez jakýchkoli zbytečných průtahů provádět příslušné programy.

Pozměňovací návrh 6

Pozměňovací návrh 6

Čl. 6 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Jsou-li opatření týkající se pozastavení schválení jednoho nebo více programů nebo jejich změn podle čl. 4 odst. 2 písm. b) bodu i) nebo pozastavení závazků podle čl. 4 odst. 2 písm. b) bodu ii) zrušena, částky odpovídající pozastaveným závazkům se zapíší do rozpočtu v souladu s článkem 7 nařízení Rady (EU, Euratom) xx/xx/ (nařízení o víceletém finančním rámci). Pozastavené závazky z roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n +
  2
  . | 3.   Jsou-li opatření týkající se pozastavení schválení jednoho nebo více programů nebo jejich změn podle čl. 4 odst. 2 písm. b) bodu i) nebo pozastavení závazků podle čl. 4 odst. 2 písm. b) bodu ii) zrušena, částky odpovídající pozastaveným závazkům se zapíší do rozpočtu v souladu s článkem 7 nařízení Rady (EU, Euratom) xx/xx (nařízení o víceletém finančním rámci). Pozastavené závazky z roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n +
  3
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.   Jsou-li opatření týkající se pozastavení schválení jednoho nebo více programů nebo jejich změn podle čl. 4 odst. 2 písm. b) bodu i) nebo pozastavení závazků podle čl. 4 odst. 2 písm. b) bodu ii) zrušena, částky odpovídající pozastaveným závazkům se zapíší do rozpočtu v souladu s článkem 7 nařízení Rady (EU, Euratom) xx/xx/ (nařízení o víceletém finančním rámci). Pozastavené závazky z roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n +
  2
  .

3.   Jsou-li opatření týkající se pozastavení schválení jednoho nebo více programů nebo jejich změn podle čl. 4 odst. 2 písm. b) bodu i) nebo pozastavení závazků podle čl. 4 odst. 2 písm. b) bodu ii) zrušena, částky odpovídající pozastaveným závazkům se zapíší do rozpočtu v souladu s článkem 7 nařízení Rady (EU, Euratom) xx/xx (nařízení o víceletém finančním rámci). Pozastavené závazky z roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n +
  3
  .

Odůvodnění

Odůvodnění

Takovéto řešení zvýší možnost využití prostředků uvolněných z postupu pozastavení a zabrání ztrátě těchto prostředků.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Obecné připomínky

Obecné připomínky

| 1. | vítá návrh Komise týkající se víceletého finančního rámce (VFR) na období po roce 2020, který skýtá pevný základ pro jednání s ohledem na vystoupení Spojeného království z EU a na další vnitřní i vnější výzvy. Oceňuje odvedenou práci, avšak má za to, že je třeba návrh před přijetím ještě upřesnit a vylepšit, aby odpovídal očekáváním občanů Evropské unie a potřebám místní a regionální samosprávy; |
| --- | --- |

1.

vítá návrh Komise týkající se víceletého finančního rámce (VFR) na období po roce 2020, který skýtá pevný základ pro jednání s ohledem na vystoupení Spojeného království z EU a na další vnitřní i vnější výzvy. Oceňuje odvedenou práci, avšak má za to, že je třeba návrh před přijetím ještě upřesnit a vylepšit, aby odpovídal očekáváním občanů Evropské unie a potřebám místní a regionální samosprávy;

| 2. | konstatuje, že chybí strategie, která by jednoznačně navazovala na strategii Evropa 2020, což má za následek to, že nejsou dostatečně jasně zdůrazněny strategické cíle jednotlivých programů a že celý VFR není dostatečně propojen s cíli udržitelného rozvoje. Vyzývá proto Komisi, aby v rámci jednání o návrhu VFR vymezila strategické cíle jednotlivých politik EU a jejich očekávané dopady. Bude zapotřebí strukturovaný přístup na celostátní, regionální a místní úrovni, aby byla jasně patrná vazba mezi místními a regionálními silnými stránkami a iniciativami a společnými evropskými cíli; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že chybí strategie, která by jednoznačně navazovala na strategii Evropa 2020, což má za následek to, že nejsou dostatečně jasně zdůrazněny strategické cíle jednotlivých programů a že celý VFR není dostatečně propojen s cíli udržitelného rozvoje. Vyzývá proto Komisi, aby v rámci jednání o návrhu VFR vymezila strategické cíle jednotlivých politik EU a jejich očekávané dopady. Bude zapotřebí strukturovaný přístup na celostátní, regionální a místní úrovni, aby byla jasně patrná vazba mezi místními a regionálními silnými stránkami a iniciativami a společnými evropskými cíli;

| 3. | s politováním konstatuje, že návrh Komise není dostatečně ambiciózní, a to vzhledem k nesouladu mezi povinnostmi pramenícími z cílů stanovených ve Smlouvě a současnými i budoucími výzvami a samotnou výší budoucího VFR. Znovu připomíná v minulosti vyjádřený postoj Výboru, že budoucí VFR by měl činit nejméně 1,3 % HND, což je i stanovisko Evropského parlamentu. Se znepokojením poukazuje na to, že v dřívějších případech byl konečný VFR nižší, než navrhovala Komise, a že kdyby se takový výsledek opakoval, znamenalo by to dodatečné oslabení konečných účinků jednotlivých veřejných politik Unie; |
| --- | --- |

3.

s politováním konstatuje, že návrh Komise není dostatečně ambiciózní, a to vzhledem k nesouladu mezi povinnostmi pramenícími z cílů stanovených ve Smlouvě a současnými i budoucími výzvami a samotnou výší budoucího VFR. Znovu připomíná v minulosti vyjádřený postoj Výboru, že budoucí VFR by měl činit nejméně 1,3 % HND, což je i stanovisko Evropského parlamentu. Se znepokojením poukazuje na to, že v dřívějších případech byl konečný VFR nižší, než navrhovala Komise, a že kdyby se takový výsledek opakoval, znamenalo by to dodatečné oslabení konečných účinků jednotlivých veřejných politik Unie;

| 4. | považuje za nepřijatelné, aby financování dodatečných priorit bylo na úkor stávajících politik EU s prokazatelnou evropskou přidanou hodnotou, jako jsou politika soudržnosti a společná zemědělská politika, a zejména politika rozvoje venkova. Navrhované škrty nejsou správným způsobem, jak řešit otázku financování dodatečných priorit a výzev; |
| --- | --- |

4.

považuje za nepřijatelné, aby financování dodatečných priorit bylo na úkor stávajících politik EU s prokazatelnou evropskou přidanou hodnotou, jako jsou politika soudržnosti a společná zemědělská politika, a zejména politika rozvoje venkova. Navrhované škrty nejsou správným způsobem, jak řešit otázku financování dodatečných priorit a výzev;

| 5. | vítá návrh Komise zlepšit soudržnost pravidel a zásadně snížit administrativní zátěž pro příjemce a řídící orgány, a usnadnit tak účast v programech EU a urychlit provádění; |
| --- | --- |

5.

vítá návrh Komise zlepšit soudržnost pravidel a zásadně snížit administrativní zátěž pro příjemce a řídící orgány, a usnadnit tak účast v programech EU a urychlit provádění;

| 6. | vytýká Komisi nedostatečnou transparentnost, pokud jde o srovnání částek v rámci stávajícího a budoucího VFR. V tomto ohledu vítá úsilí výzkumné služby Evropského parlamentu o vypracování srovnávací finanční analýzy obou víceletých finančních rámců; |
| --- | --- |

6.

vytýká Komisi nedostatečnou transparentnost, pokud jde o srovnání částek v rámci stávajícího a budoucího VFR. V tomto ohledu vítá úsilí výzkumné služby Evropského parlamentu o vypracování srovnávací finanční analýzy obou víceletých finančních rámců;

| 7. | bere na vědomí přístup zaměřený na výsledky uplatňovaný v rámci nově navrhované struktury VFR, jehož cílem je reagovat na potřeby v praxi a zajistit větší evropskou přidanou hodnotu. Je proti vyškrtnutí jednotného rozpočtového okruhu vyhrazeného na hospodářskou, sociální a územní soudržnost, které představuje další oslabení pozice politiky soudržnosti v rámci VFR a připravuje půdu pro možné vyjmutí ESF+ z politiky soudržnosti. Kdyby k tomu došlo, ještě více by se snížila úroveň součinnosti a provázanosti různých zdrojů financování, jež mají zvláštní význam pro místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

7.

bere na vědomí přístup zaměřený na výsledky uplatňovaný v rámci nově navrhované struktury VFR, jehož cílem je reagovat na potřeby v praxi a zajistit větší evropskou přidanou hodnotu. Je proti vyškrtnutí jednotného rozpočtového okruhu vyhrazeného na hospodářskou, sociální a územní soudržnost, které představuje další oslabení pozice politiky soudržnosti v rámci VFR a připravuje půdu pro možné vyjmutí ESF+ z politiky soudržnosti. Kdyby k tomu došlo, ještě více by se snížila úroveň součinnosti a provázanosti různých zdrojů financování, jež mají zvláštní význam pro místní a regionální orgány;

| 8. | se znepokojením upozorňuje na to, že návrh Komise směřuje k dalšímu posílení postavení programů s přímým nebo nepřímým řízením a že je na úkor programů, které se provádějí prostřednictvím sdíleného řízení ze strany Komise a členských států, což v dlouhodobém horizontu sníží viditelnost provádění politiky Unie na místní a regionální úrovni. Zdůrazňuje, že je nutné zavést a plně dodržovat zásady partnerství a víceúrovňové správy, aby se tak zajistilo zapojení místních a regionálních orgánů ve všech příslušných fázích tvorby politik EU od jejich přípravy až po provádění; |
| --- | --- |

8.

se znepokojením upozorňuje na to, že návrh Komise směřuje k dalšímu posílení postavení programů s přímým nebo nepřímým řízením a že je na úkor programů, které se provádějí prostřednictvím sdíleného řízení ze strany Komise a členských států, což v dlouhodobém horizontu sníží viditelnost provádění politiky Unie na místní a regionální úrovni. Zdůrazňuje, že je nutné zavést a plně dodržovat zásady partnerství a víceúrovňové správy, aby se tak zajistilo zapojení místních a regionálních orgánů ve všech příslušných fázích tvorby politik EU od jejich přípravy až po provádění;

| 9. | vyjadřuje politování nad tím, že přijetí 8. akčního programu EU pro životní prostředí a VFR na období po roce 2020 není sladěno. Rozhodovací proces u budoucích akčních programů EU pro životní prostředí a trvání programů by měly být sladěny s časovým rámcem VFR, aby přidělené finanční prostředky náležitě odrážely priority a cíle v oblasti udržitelnosti; |
| --- | --- |

9.

vyjadřuje politování nad tím, že přijetí 8. akčního programu EU pro životní prostředí a VFR na období po roce 2020 není sladěno. Rozhodovací proces u budoucích akčních programů EU pro životní prostředí a trvání programů by měly být sladěny s časovým rámcem VFR, aby přidělené finanční prostředky náležitě odrážely priority a cíle v oblasti udržitelnosti;

| 10. | vyjadřuje znepokojení nad nejistotou ohledně plánování VFR v případě, že nebude včas dosaženo jasné a pevné dohody, co se týče vystoupení Spojeného království z Unie; |
| --- | --- |

10.

vyjadřuje znepokojení nad nejistotou ohledně plánování VFR v případě, že nebude včas dosaženo jasné a pevné dohody, co se týče vystoupení Spojeného království z Unie;

| 11. | podporuje návrh Komise vytvořit užší vazby mezi regionálními fondy a evropským semestrem, pokud bude evropský semestr doplněn o regionální perspektivu, neboť jde o jediný možný způsob, jak mezi nimi vytvořit jasné a smysluplné vazby; |
| --- | --- |

11.

podporuje návrh Komise vytvořit užší vazby mezi regionálními fondy a evropským semestrem, pokud bude evropský semestr doplněn o regionální perspektivu, neboť jde o jediný možný způsob, jak mezi nimi vytvořit jasné a smysluplné vazby;

Reforma vlastních zdrojů

Reforma vlastních zdrojů

| 12. | vítá návrh Komise zavést tři nové vlastní zdroje, avšak s politováním konstatuje, že Komise převzala pouze dva dodatečné zdroje z návrhu pracovní skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje, a domnívá se, že návrh Komise měl být v tomto ohledu ambicióznější. V této souvislosti navrhuje, aby se bezodkladně pokračovalo v činnostech spojených s hledáním nových zdrojů financování rozpočtu; |
| --- | --- |

12.

vítá návrh Komise zavést tři nové vlastní zdroje, avšak s politováním konstatuje, že Komise převzala pouze dva dodatečné zdroje z návrhu pracovní skupiny na vysoké úrovni pro vlastní zdroje, a domnívá se, že návrh Komise měl být v tomto ohledu ambicióznější. V této souvislosti navrhuje, aby se bezodkladně pokračovalo v činnostech spojených s hledáním nových zdrojů financování rozpočtu;

| 13. | vítá úsilí Komise o zjednodušení rozpočtu na straně příjmů, zejména návrh na postupné zrušení všech slev souvisejících s členskými státy, a také o zjednodušení výpočtu příjmů založených na DPH; |
| --- | --- |

13.

vítá úsilí Komise o zjednodušení rozpočtu na straně příjmů, zejména návrh na postupné zrušení všech slev souvisejících s členskými státy, a také o zjednodušení výpočtu příjmů založených na DPH;

| 14. | s politováním upozorňuje na to, že Komise ve svém návrhu na zavedení nových vlastních zdrojů neprovedla dostatečnou kontrolu dodržování zásady subsidiarity a že rovněž nebyl posouzen potenciální dopad návrhu na finanční situaci regionálních a místních orgánů; |
| --- | --- |

14.

s politováním upozorňuje na to, že Komise ve svém návrhu na zavedení nových vlastních zdrojů neprovedla dostatečnou kontrolu dodržování zásady subsidiarity a že rovněž nebyl posouzen potenciální dopad návrhu na finanční situaci regionálních a místních orgánů;

| 15. | zdůrazňuje, že návrh společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob má významný potenciál, pokud jde o zvýšení podílu vlastních zdrojů, za předpokladu, že bude závazný pro velký počet podniků, což v tomto okamžiku ještě stále není stanoveno, stejně jako není známo, kdy lze očekávat vstup tohoto zdroje příjmů v platnost. Vyjadřuje znepokojení v souvislosti s vlastními zdroji založenými na plastových obalových odpadech, které nejsou recyklovány, vzhledem k tomu, že jedním z hlavních cílů EU je tento druh odpadu zcela odstranit, což by mělo za následek ztrátu příjmů z tohoto zdroje, resp. větší nestabilitu rozpočtových příjmů; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že návrh společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob má významný potenciál, pokud jde o zvýšení podílu vlastních zdrojů, za předpokladu, že bude závazný pro velký počet podniků, což v tomto okamžiku ještě stále není stanoveno, stejně jako není známo, kdy lze očekávat vstup tohoto zdroje příjmů v platnost. Vyjadřuje znepokojení v souvislosti s vlastními zdroji založenými na plastových obalových odpadech, které nejsou recyklovány, vzhledem k tomu, že jedním z hlavních cílů EU je tento druh odpadu zcela odstranit, což by mělo za následek ztrátu příjmů z tohoto zdroje, resp. větší nestabilitu rozpočtových příjmů;

| 16. | podporuje navržené snížení kompenzace za náklady na výběr tradičních vlastních zdrojů ze strany členských států, ale vyzývá Komisi, aby šla ještě o krok dál a namísto navrhovaných 10 % stanovila kompenzaci za náklady na výběr, která bude odpovídat skutečným nákladům; |
| --- | --- |

16.

podporuje navržené snížení kompenzace za náklady na výběr tradičních vlastních zdrojů ze strany členských států, ale vyzývá Komisi, aby šla ještě o krok dál a namísto navrhovaných 10 % stanovila kompenzaci za náklady na výběr, která bude odpovídat skutečným nákladům;

Právní stát, flexibilita a stabilita

Právní stát, flexibilita a stabilita

| 17. | domnívá se, že dodržování zásad právního státu je nezbytným předpokladem řádného finančního řízení a účinného využívání rozpočtu Unie. V tomto ohledu vítá úsilí Komise o uplatňování účinnějších mechanismů, jež pomohou zajistit dodržování zásad právního státu, právní jistotu ve všech členských státech a také účinnější boj proti podvodům a korupci; |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že dodržování zásad právního státu je nezbytným předpokladem řádného finančního řízení a účinného využívání rozpočtu Unie. V tomto ohledu vítá úsilí Komise o uplatňování účinnějších mechanismů, jež pomohou zajistit dodržování zásad právního státu, právní jistotu ve všech členských státech a také účinnější boj proti podvodům a korupci;

| 18. | souhlasí se stanoviskem Evropského účetního dvora, že je nutné, aby navrhovaný mechanismus pro zajištění dodržování zásad právního státu šel dále než článek 7 SEU a aby se mohl rychleji uplatnit; |
| --- | --- |

18.

souhlasí se stanoviskem Evropského účetního dvora, že je nutné, aby navrhovaný mechanismus pro zajištění dodržování zásad právního státu šel dále než článek 7 SEU a aby se mohl rychleji uplatnit;

| 19. | vítá úsilí Komise o zajištění nepřerušovaného financování konečných příjemců Unie stanovením povinnosti pro členské státy, aby respektovaly své finanční závazky vůči konečným příjemcům i v situaci, kdy dojde k aktivaci mechanismů na ochranu finančních zájmů EU. Očekává, že Komise dále rozpracuje způsoby, kterými budou chráněny zájmy konečných příjemců; |
| --- | --- |

19.

vítá úsilí Komise o zajištění nepřerušovaného financování konečných příjemců Unie stanovením povinnosti pro členské státy, aby respektovaly své finanční závazky vůči konečným příjemcům i v situaci, kdy dojde k aktivaci mechanismů na ochranu finančních zájmů EU. Očekává, že Komise dále rozpracuje způsoby, kterými budou chráněny zájmy konečných příjemců;

| 20. | doporučuje Komisi, aby zvážila zavedení dalších mechanismů na ochranu finančních zájmů Unie, které by měly rovnoměrnější dopad na všechny členské státy, jako jsou jednorázové pokuty; |
| --- | --- |

20.

doporučuje Komisi, aby zvážila zavedení dalších mechanismů na ochranu finančních zájmů Unie, které by měly rovnoměrnější dopad na všechny členské státy, jako jsou jednorázové pokuty;

| 21. | s ohledem na stanovisko Evropského účetního dvora se domnívá, že stávající legislativní řešení ponechává Komisi příliš velký prostor pro zahájení postupu, a vyzývá Komisi, aby vypracovala jasná kritéria, na jejichž základě lze definovat, co se rozumí všeobecnými nedostatky týkajícími se právního státu, jež ohrožují řádné finanční řízení; |
| --- | --- |

21.

s ohledem na stanovisko Evropského účetního dvora se domnívá, že stávající legislativní řešení ponechává Komisi příliš velký prostor pro zahájení postupu, a vyzývá Komisi, aby vypracovala jasná kritéria, na jejichž základě lze definovat, co se rozumí všeobecnými nedostatky týkajícími se právního státu, jež ohrožují řádné finanční řízení;

| 22. | navrhuje, aby byla posílena úloha Evropského účetního dvora při provádění navrhovaného mechanismu, a to v souladu s článkem 287 SEU; |
| --- | --- |

22.

navrhuje, aby byla posílena úloha Evropského účetního dvora při provádění navrhovaného mechanismu, a to v souladu s článkem 287 SEU;

| 23. | vítá návrhy Komise týkající se zvýšení flexibility VFR, což určitě přispěje k tomu, aby se včas reagovalo na nové a nepředvídané výzvy. Nicméně zdůrazňuje, že rostoucí flexibilita při využívání prostředků nesmí být na úkor dlouhodobé předvídatelnosti a strategické orientaci programů, zejména těch, jež se provádějí prostřednictvím sdíleného řízení. Vyzývá tudíž k tomu, aby se prozkoumalo, zda zvýšení flexibility v části, jež se týká posílení pravomocí Komise ohledně přerozdělování prostředků, neznamená porušení zásad subsidiarity a víceúrovňové správy. Požaduje rovněž, aby byly místní a regionální orgány zapojeny do přijímání rozhodnutí vždy, když se přesměrovávají prostředky, které podléhají sdílenému řízení; |
| --- | --- |

23.

vítá návrhy Komise týkající se zvýšení flexibility VFR, což určitě přispěje k tomu, aby se včas reagovalo na nové a nepředvídané výzvy. Nicméně zdůrazňuje, že rostoucí flexibilita při využívání prostředků nesmí být na úkor dlouhodobé předvídatelnosti a strategické orientaci programů, zejména těch, jež se provádějí prostřednictvím sdíleného řízení. Vyzývá tudíž k tomu, aby se prozkoumalo, zda zvýšení flexibility v části, jež se týká posílení pravomocí Komise ohledně přerozdělování prostředků, neznamená porušení zásad subsidiarity a víceúrovňové správy. Požaduje rovněž, aby byly místní a regionální orgány zapojeny do přijímání rozhodnutí vždy, když se přesměrovávají prostředky, které podléhají sdílenému řízení;

Jednotlivé okruhy rozpočtu

Jednotlivé okruhy rozpočtu

| 24. | vítá návrhy na navýšení prostředků pro oblasti politik, jež se týkají nových, důležitých výzev, jako je migrace a správa hranic, a také stanovení zvláštního okruhu pro bezpečnost a obranu; |
| --- | --- |

24.

vítá návrhy na navýšení prostředků pro oblasti politik, jež se týkají nových, důležitých výzev, jako je migrace a správa hranic, a také stanovení zvláštního okruhu pro bezpečnost a obranu;

| 25. | podporuje navýšení prostředků přidělených na výzkum a inovace, další provádění stávajícího EFSI a jeho transformaci v nový fond InvestEU, navýšení prostředků na program Erasmus+ a další posílení investic do boje proti změně klimatu v rámci všech politik EU. Nicméně znovu zdůrazňuje, že navrhovaná navýšení nesmějí být na úkor politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova; |
| --- | --- |

25.

podporuje navýšení prostředků přidělených na výzkum a inovace, další provádění stávajícího EFSI a jeho transformaci v nový fond InvestEU, navýšení prostředků na program Erasmus+ a další posílení investic do boje proti změně klimatu v rámci všech politik EU. Nicméně znovu zdůrazňuje, že navrhovaná navýšení nesmějí být na úkor politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova;

| 26. | je důrazně proti návrhu snížit rozpočet na politiku soudržnosti o 10 %, zejména v části týkající se Fondu soudržnosti, v níž se plánuje dokonce 45 % snížení prostředků. Stejně tak považuje za nepřijatelné navrhované škrty v rozpočtu na společnou zemědělskou politiku, a to obzvlášť snížení prostředků určených pro EZFRV o 28 % a prostředků pro ENRF o 13 %. Takto výrazná snížení v oblastech, jež neustále prokazují svou evropskou přidanou hodnotu a jež jsou nejviditelnějšími evropskými politikami pro evropské občany, by v dlouhodobém horizontu měla velmi negativní důsledky pro růst a rozvoj evropských regionů; |
| --- | --- |

26.

je důrazně proti návrhu snížit rozpočet na politiku soudržnosti o 10 %, zejména v části týkající se Fondu soudržnosti, v níž se plánuje dokonce 45 % snížení prostředků. Stejně tak považuje za nepřijatelné navrhované škrty v rozpočtu na společnou zemědělskou politiku, a to obzvlášť snížení prostředků určených pro EZFRV o 28 % a prostředků pro ENRF o 13 %. Takto výrazná snížení v oblastech, jež neustále prokazují svou evropskou přidanou hodnotu a jež jsou nejviditelnějšími evropskými politikami pro evropské občany, by v dlouhodobém horizontu měla velmi negativní důsledky pro růst a rozvoj evropských regionů;

| 27. | požaduje naopak, aby v návaznosti na prohlášení o rozvoji venkova přijaté v září 2016 v Corku byla celková finanční podpora EU pro rozvoj venkova zvýšena nad 5 % rozpočtu EU ve prospěch venkovských a přechodných oblastí. Tyto oblasti představují více než 90 % území, žije v nich 58 % obyvatelstva a zajišťují 56 % pracovních míst Unie; |
| --- | --- |

27.

požaduje naopak, aby v návaznosti na prohlášení o rozvoji venkova přijaté v září 2016 v Corku byla celková finanční podpora EU pro rozvoj venkova zvýšena nad 5 % rozpočtu EU ve prospěch venkovských a přechodných oblastí. Tyto oblasti představují více než 90 % území, žije v nich 58 % obyvatelstva a zajišťují 56 % pracovních míst Unie;

| 28. | zdůrazňuje, že navrhované snížení prostředků pro politiku soudržnosti by ohrozilo realizaci jednoho z nejdůležitějších cílů Smlouvy, a sice dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Důsledkem takového přístupu by bylo prohloubení nerovností mezi evropskými regiony, jež by zasáhlo zejména méně rozvinuté regiony a regiony, které se potýkají se závažnými strukturálními a demografickými problémy. Tento přístup zároveň nebere v potaz značný přínos, který politika soudržnosti doposud měla v oblastech, jako jsou inovace, digitalizace a změna klimatu. Upozorňuje, že snížení přídělu pro programy územní spolupráce představuje hrozbu pro větší územní soudržnost a důležité mechanismy v této oblasti, jako jsou ESÚS a makroregionální strategie; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že navrhované snížení prostředků pro politiku soudržnosti by ohrozilo realizaci jednoho z nejdůležitějších cílů Smlouvy, a sice dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Důsledkem takového přístupu by bylo prohloubení nerovností mezi evropskými regiony, jež by zasáhlo zejména méně rozvinuté regiony a regiony, které se potýkají se závažnými strukturálními a demografickými problémy. Tento přístup zároveň nebere v potaz značný přínos, který politika soudržnosti doposud měla v oblastech, jako jsou inovace, digitalizace a změna klimatu. Upozorňuje, že snížení přídělu pro programy územní spolupráce představuje hrozbu pro větší územní soudržnost a důležité mechanismy v této oblasti, jako jsou ESÚS a makroregionální strategie;

| 29. | vyjadřuje politování nad tím, že se – přestože více než třetina občanů EU žije v příhraničních regionech a vzhledem k tomu, že se tyto regiony potýkají s řadou územních problémů – počítá s reálným snížením rozpočtových prostředků určených na přeshraniční spolupráci navzdory její prokázané evropské přidané hodnotě; |
| --- | --- |

29.

vyjadřuje politování nad tím, že se – přestože více než třetina občanů EU žije v příhraničních regionech a vzhledem k tomu, že se tyto regiony potýkají s řadou územních problémů – počítá s reálným snížením rozpočtových prostředků určených na přeshraniční spolupráci navzdory její prokázané evropské přidané hodnotě;

| 30. | zdůrazňuje obzvlášť negativní dopady tohoto návrhu VFR na evropské zemědělce a obyvatele venkovských oblastí. V případě, že by navrhované snížení prostředků pro druhý pilíř SZP bylo přijato, by politika rozvoje venkova již nebyla schopná splnit své úkoly, především co se týče snížení rozdílů v životních podmínkách mezi venkovskými a městskými oblastmi. Mimoto požaduje, aby Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova i nadále spadal pod systém řízení podle nařízení o společných ustanoveních, aby zůstal zachován soulad mezi různými zdroji financování a byl posílen územní rozměr SZP; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje obzvlášť negativní dopady tohoto návrhu VFR na evropské zemědělce a obyvatele venkovských oblastí. V případě, že by navrhované snížení prostředků pro druhý pilíř SZP bylo přijato, by politika rozvoje venkova již nebyla schopná splnit své úkoly, především co se týče snížení rozdílů v životních podmínkách mezi venkovskými a městskými oblastmi. Mimoto požaduje, aby Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova i nadále spadal pod systém řízení podle nařízení o společných ustanoveních, aby zůstal zachován soulad mezi různými zdroji financování a byl posílen územní rozměr SZP;

| 31. | staví se zejména proti návrhu na snížení prostředků programu POSEI, který je věnován nejvzdálenějším regionům. Ohrožuje to totiž jeho cíl, aby jakožto finanční nástroj přímé podpory zemědělců konkrétním způsobem reagoval na zvláštní výzvy, jimž čelí zemědělství v jednotlivých regionech; |
| --- | --- |

31.

staví se zejména proti návrhu na snížení prostředků programu POSEI, který je věnován nejvzdálenějším regionům. Ohrožuje to totiž jeho cíl, aby jakožto finanční nástroj přímé podpory zemědělců konkrétním způsobem reagoval na zvláštní výzvy, jimž čelí zemědělství v jednotlivých regionech;

| 32. | vyjadřuje politování nad tím, že nedošlo k reálnému navýšení prostředků pro Evropský sociální fond plus, a to navzdory dalším úkolům, které bude ESF+ plnit, včetně integrace občanů ze třetích zemí. Připomíná, že Evropský sociální fond (viz stanovisko VR týkající se ESF+ (1)) musí být i nadále zasazen do politiky soudržnosti, která je hlavním nástrojem EU pro investice do osob a lidského kapitálu, prosazování rovnosti žen a mužů a zlepšování životních podmínek milionů evropských občanů; |
| --- | --- |

32.

vyjadřuje politování nad tím, že nedošlo k reálnému navýšení prostředků pro Evropský sociální fond plus, a to navzdory dalším úkolům, které bude ESF+ plnit, včetně integrace občanů ze třetích zemí. Připomíná, že Evropský sociální fond (viz stanovisko VR týkající se ESF+ (1

| 33. | poukazuje na to, že Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) nebyl začleněn do ESF+, navzdory tomu, že se oba fondy částečně překrývají a musí se mezi nimi hledat rovnováha. Je toho názoru, že přidaná hodnota opatření financovaných z EFG závisí na tom, zda budou tato opatření doprovázena procesy transformace a restrukturalizace prováděnými prostřednictvím dlouhodobých programů regionálního rozvoje, především prostřednictvím předběžných opatření, jako jsou ta, jež nabízí ESF+; |
| --- | --- |

33.

poukazuje na to, že Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) nebyl začleněn do ESF+, navzdory tomu, že se oba fondy částečně překrývají a musí se mezi nimi hledat rovnováha. Je toho názoru, že přidaná hodnota opatření financovaných z EFG závisí na tom, zda budou tato opatření doprovázena procesy transformace a restrukturalizace prováděnými prostřednictvím dlouhodobých programů regionálního rozvoje, především prostřednictvím předběžných opatření, jako jsou ta, jež nabízí ESF+;

| 34. | nesouhlasí se zavedením pravidla n+2 namísto pravidla n+3 jakožto časového rámce pro využití přidělených ročních částek, jelikož existuje značné riziko, že právní předpisy budou přijaty pozdě, což by mohlo ohrozit využití přidělených prostředků kvůli uplatňování pravidla n+2; |
| --- | --- |

34.

nesouhlasí se zavedením pravidla n+2 namísto pravidla n+3 jakožto časového rámce pro využití přidělených ročních částek, jelikož existuje značné riziko, že právní předpisy budou přijaty pozdě, což by mohlo ohrozit využití přidělených prostředků kvůli uplatňování pravidla n+2;

| 35. | je důrazně proti navrhovaným řešením, která dále zhoršují postavení místních a regionálních orgánů oproti dosavadnímu stavu, pokud jde o lhůtu pro využití ročních přídělů prostředků z programů EU a o úrovně předběžného financování a zejména spolufinancování projektů, a to s ohledem na skutečnost, že mnoho místních a regionálních orgánů nemá finanční kapacitu k zajištění potřebných vlastních prostředků; |
| --- | --- |

35.

je důrazně proti navrhovaným řešením, která dále zhoršují postavení místních a regionálních orgánů oproti dosavadnímu stavu, pokud jde o lhůtu pro využití ročních přídělů prostředků z programů EU a o úrovně předběžného financování a zejména spolufinancování projektů, a to s ohledem na skutečnost, že mnoho místních a regionálních orgánů nemá finanční kapacitu k zajištění potřebných vlastních prostředků;

| 36. | vyzývá Komisi, aby při výpočtu přídělů prostředků pro členské státy v rámci politiky soudržnosti vycházela z nejnovějšího rozdělení na regiony NUTS 2, u nichž může Eurostat poskytnout potřebné údaje, aby se tak zaručilo co nejlepší propojení mezi socioekonomickými příležitostmi v regionech NUTS 2 a výpočtem přídělů pro členské státy; |
| --- | --- |

36.

vyzývá Komisi, aby při výpočtu přídělů prostředků pro členské státy v rámci politiky soudržnosti vycházela z nejnovějšího rozdělení na regiony NUTS 2, u nichž může Eurostat poskytnout potřebné údaje, aby se tak zaručilo co nejlepší propojení mezi socioekonomickými příležitostmi v regionech NUTS 2 a výpočtem přídělů pro členské státy;

| 37. | mimoto Evropskou komisi žádá, aby při úpravě kritérií pro spolufinancování a přidělování finančních prostředků v rámci politiky soudržnosti zvážila i jiné ukazatele, než jen HDP na obyvatele, neboť to neumožňuje s přesností posoudit schopnost společnosti řešit problémy, jimž čelí, jako jsou demografické změny. Dále vyzývá k vytvoření mezinárodních, vnitrostátních, místních a regionálních ukazatelů, aby bylo možné vyhodnocovat pokrok lépe než jen na základě HDP. Pokud jde o demografickou výzvu, navrhuje, že by mohly být zohledněny následující faktory – vývoj populace (výrazný a trvalý úbytek), územní rozptýlenost, stárnutí, přestárlost populace, odliv mladých a dospělých osob a s ním související pokles porodnosti; |
| --- | --- |

37.

mimoto Evropskou komisi žádá, aby při úpravě kritérií pro spolufinancování a přidělování finančních prostředků v rámci politiky soudržnosti zvážila i jiné ukazatele, než jen HDP na obyvatele, neboť to neumožňuje s přesností posoudit schopnost společnosti řešit problémy, jimž čelí, jako jsou demografické změny. Dále vyzývá k vytvoření mezinárodních, vnitrostátních, místních a regionálních ukazatelů, aby bylo možné vyhodnocovat pokrok lépe než jen na základě HDP. Pokud jde o demografickou výzvu, navrhuje, že by mohly být zohledněny následující faktory – vývoj populace (výrazný a trvalý úbytek), územní rozptýlenost, stárnutí, přestárlost populace, odliv mladých a dospělých osob a s ním související pokles porodnosti;

| 38. | je proti snížení prostředků vyčleněných na dopravní infrastrukturu v rámci Nástroje pro propojení Evropy, zejména v souvislosti s neopodstatněným snížením rozpočtu Fondu soudržnosti, neboť se domnívá, že vzhledem k cílům a potřebám týkajícím se vytvoření ekologického, bezpečného a dobře propojeného dopravního systému neexistují pro navrhované snížení důvody; |
| --- | --- |

38.

je proti snížení prostředků vyčleněných na dopravní infrastrukturu v rámci Nástroje pro propojení Evropy, zejména v souvislosti s neopodstatněným snížením rozpočtu Fondu soudržnosti, neboť se domnívá, že vzhledem k cílům a potřebám týkajícím se vytvoření ekologického, bezpečného a dobře propojeného dopravního systému neexistují pro navrhované snížení důvody;

| 39. | domnívá se, že navrhovaný rozpočet pro nový nástroj evropská funkce investiční stabilizace – ve formě rozpočtové položky v rámci rozpočtu EU umožňující poskytnutí úvěrů v celkové výši až 30 miliard EUR, aby se s jeho pomocí mohlo náležitě reagovat v případě, že dojde k novým hospodářským a finančním otřesům na trhu, které zasáhnou členské státy náležející do eurozóny nebo ty, které se účastní evropského mechanismu směnných kurzů (ERM II) –, je příliš nízký. Navrhuje tudíž, aby byly prostředky v této části výrazně navýšeny s cílem ochránit investiční potenciál Unie a aby se nezapočítávaly do rozpočtu EU; |
| --- | --- |

39.

domnívá se, že navrhovaný rozpočet pro nový nástroj evropská funkce investiční stabilizace – ve formě rozpočtové položky v rámci rozpočtu EU umožňující poskytnutí úvěrů v celkové výši až 30 miliard EUR, aby se s jeho pomocí mohlo náležitě reagovat v případě, že dojde k novým hospodářským a finančním otřesům na trhu, které zasáhnou členské státy náležející do eurozóny nebo ty, které se účastní evropského mechanismu směnných kurzů (ERM II) –, je příliš nízký. Navrhuje tudíž, aby byly prostředky v této části výrazně navýšeny s cílem ochránit investiční potenciál Unie a aby se nezapočítávaly do rozpočtu EU;

| 40. | vyjadřuje znepokojení ohledně návrhu programu na podporu strukturálních reforem. Vzhledem k tomu, že návrh vychází z článku 175 Smlouvy, který se týká soudržnosti, by se totiž program měl omezovat na reformy, které posilují hospodářskou, sociální a územní soudržnost a přinášejí evropskou přidanou hodnotu. Program by měl rovněž spadat pod novou dlouhodobou strategii rozvoje EU, která nahradí strategii Evropa 2020 a bude založena na cílech udržitelného rozvoje. Mimoto by se měly uplatňovat stejné požadavky jako u strukturálních a investičních fondů, pokud jde o partnerství s místními a regionálními orgány a jejich zapojení do procesu plánování a provádění reforem. Staví se rovněž proti možnosti, kterou stanoví rámcové nařízení pro strukturální a investiční fondy, a sice převést až 5 % prostředků do fondů a finančních nástrojů Unie, které nemají žádnou spojitost s cíli soudržnosti a navíc jsou z velké části řízeny přímo, tedy bez zapojení místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

40.

vyjadřuje znepokojení ohledně návrhu programu na podporu strukturálních reforem. Vzhledem k tomu, že návrh vychází z článku 175 Smlouvy, který se týká soudržnosti, by se totiž program měl omezovat na reformy, které posilují hospodářskou, sociální a územní soudržnost a přinášejí evropskou přidanou hodnotu. Program by měl rovněž spadat pod novou dlouhodobou strategii rozvoje EU, která nahradí strategii Evropa 2020 a bude založena na cílech udržitelného rozvoje. Mimoto by se měly uplatňovat stejné požadavky jako u strukturálních a investičních fondů, pokud jde o partnerství s místními a regionálními orgány a jejich zapojení do procesu plánování a provádění reforem. Staví se rovněž proti možnosti, kterou stanoví rámcové nařízení pro strukturální a investiční fondy, a sice převést až 5 % prostředků do fondů a finančních nástrojů Unie, které nemají žádnou spojitost s cíli soudržnosti a navíc jsou z velké části řízeny přímo, tedy bez zapojení místních a regionálních orgánů;

| 41. | zdůrazňuje, že škrty v politice soudržnosti, politice rozvoje venkova a SZP budou mít výrazně negativní dopad na realizaci cílů v oblasti územní soudržnosti a ochrany životního prostředí. Navzdory navýšení částek pro program LIFE o téměř 60 % bude rozpočet na politiku v oblasti klimatu a přizpůsobení energetiky z celkového hlediska v horší pozici, než je tomu v současném výhledu. Namísto toho, aby se využilo velkého potenciálu zemědělské politiky, a zejména politiky soudržnosti, co se týče podpory investic, jež mají pozitivní dopad na životní prostředí a přispívají k boji proti změně klimatu, tento návrh VFR snížením prostředků na politiku soudržnosti a zemědělskou politiku ohrozí splnění cílů Unie v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

41.

zdůrazňuje, že škrty v politice soudržnosti, politice rozvoje venkova a SZP budou mít výrazně negativní dopad na realizaci cílů v oblasti územní soudržnosti a ochrany životního prostředí. Navzdory navýšení částek pro program LIFE o téměř 60 % bude rozpočet na politiku v oblasti klimatu a přizpůsobení energetiky z celkového hlediska v horší pozici, než je tomu v současném výhledu. Namísto toho, aby se využilo velkého potenciálu zemědělské politiky, a zejména politiky soudržnosti, co se týče podpory investic, jež mají pozitivní dopad na životní prostředí a přispívají k boji proti změně klimatu, tento návrh VFR snížením prostředků na politiku soudržnosti a zemědělskou politiku ohrozí splnění cílů Unie v oblasti životního prostředí;

| 42. | bere na vědomí navrhované navýšení financování programu LIFE (viz stanovisko VR týkající se programu LIFE (2)), jež má zásadní význam pro podporu místních a regionálních orgánů v boji proti úbytku biologické rozmanitosti, při vypracovávání řešení pro zelenou infrastrukturu a při prosazování udržitelnosti. Vyjadřuje však politování nad tím, že toto navrhované navýšení je částečně oslabeno zahrnutím opatření pro přechod na čistou energii, jež byla dříve financována v rámci Horizontu 2020. Požaduje tudíž, aby celkové finanční prostředky pro program LIFE byly navýšeny o odpovídající částku. Mimoto žádá, aby byl u opatření pro budování kapacit na podporu přechodu na čistou energii zachován stejný koeficient spolufinancování jako v programu Horizont 2020; |
| --- | --- |

42.

bere na vědomí navrhované navýšení financování programu LIFE (viz stanovisko VR týkající se programu LIFE (2

| 43. | poukazuje na to, že se plánovaný cíl, aby 25 % výdajů v rozpočtu EU přispívalo k dosažení cílů v oblasti klimatu, nezdá být přiměřený pro splnění cílů Pařížské dohody. V příštím finančním rámci by se mělo usilovat o to, aby bylo možné zvýšit úroveň výdajů přispívajících k dekarbonizaci energetiky, průmyslu a dopravy a k přechodu na oběhové hospodářství na více než 30 %; |
| --- | --- |

43.

poukazuje na to, že se plánovaný cíl, aby 25 % výdajů v rozpočtu EU přispívalo k dosažení cílů v oblasti klimatu, nezdá být přiměřený pro splnění cílů Pařížské dohody. V příštím finančním rámci by se mělo usilovat o to, aby bylo možné zvýšit úroveň výdajů přispívajících k dekarbonizaci energetiky, průmyslu a dopravy a k přechodu na oběhové hospodářství na více než 30 %;

| 44. | vítá navýšení prostředků pro podokruh Horizont Evropa ve srovnání se stávající částkou. Doporučuje rovněž, aby byl stanoven rámec, který by upravoval možnosti týkající se rozpočtových převodů z jiných nástrojů spadajících pod VFR do Horizontu Evropa, přičemž je třeba náležitě zohlednit zejména svobodu iniciativy daného řídícího orgánu, společnou přípravu takto spolufinancovaných opatření a návrat prostředků na území řídícího orgánu; |
| --- | --- |

44.

vítá navýšení prostředků pro podokruh Horizont Evropa ve srovnání se stávající částkou. Doporučuje rovněž, aby byl stanoven rámec, který by upravoval možnosti týkající se rozpočtových převodů z jiných nástrojů spadajících pod VFR do Horizontu Evropa, přičemž je třeba náležitě zohlednit zejména svobodu iniciativy daného řídícího orgánu, společnou přípravu takto spolufinancovaných opatření a návrat prostředků na území řídícího orgánu;

| 45. | vítá vytvoření samostatného okruhu pro migraci a správu hranic a také výrazné navýšení prostředků na provádění opatření v těchto oblastech. Vyjadřuje politování nad tím, že je mnohem větší důraz kladen na bezpečnost hranic než na jiné záležitosti související s migrací, jako je poskytování ochrany a azylu migrantům, podpora legální migrace a úsilí v oblasti integrace. Výbor tudíž požaduje, aby finanční prostředky pro Azylový a migrační fond (viz stanovisko VR Azylový a migrační fond (3)) byly navýšeny o stejný procentuální podíl (240 %) jako prostředky na ochranu vnějších hranic, aby bylo zaručeno, že budou dostačující pro náležitou reakci na výzvy související s integrací; |
| --- | --- |

45.

vítá vytvoření samostatného okruhu pro migraci a správu hranic a také výrazné navýšení prostředků na provádění opatření v těchto oblastech. Vyjadřuje politování nad tím, že je mnohem větší důraz kladen na bezpečnost hranic než na jiné záležitosti související s migrací, jako je poskytování ochrany a azylu migrantům, podpora legální migrace a úsilí v oblasti integrace. Výbor tudíž požaduje, aby finanční prostředky pro Azylový a migrační fond (viz stanovisko VR Azylový a migrační fond (3

| 46. | vzhledem k nedostatečné ambicióznosti, co se týče celkové výše VFR, jež ještě více omezuje působení Unie v této oblasti mimořádného významu pro její politickou, bezpečnostní a sociální stabilitu, zdůrazňuje, že tato skutečnost je obzvlášť důležitá pro místní a regionální orgány, jež odpovídají za velkou část souvisejících opatření. V tomto kontextu také zdůrazňuje, že finanční prostředky Evropského sociálního fondu (ESF+), které by měly pokrývat opatření zaměřená na dlouhodobou integraci migrantů, musí být tudíž navýšeny, aby pokrývaly náklady na nový úkol; |
| --- | --- |

46.

vzhledem k nedostatečné ambicióznosti, co se týče celkové výše VFR, jež ještě více omezuje působení Unie v této oblasti mimořádného významu pro její politickou, bezpečnostní a sociální stabilitu, zdůrazňuje, že tato skutečnost je obzvlášť důležitá pro místní a regionální orgány, jež odpovídají za velkou část souvisejících opatření. V tomto kontextu také zdůrazňuje, že finanční prostředky Evropského sociálního fondu (ESF+), které by měly pokrývat opatření zaměřená na dlouhodobou integraci migrantů, musí být tudíž navýšeny, aby pokrývaly náklady na nový úkol;

| 47. | upozorňuje rovněž na skutečnost, že velký význam pro místní a regionální orgány, co se uvedených oblastí týče, má nový program „Práva a hodnoty“, který by měl poskytovat prostředky na ochranu základních práv a hodnot EU a pobízet k aktivnímu evropskému občanství. Z tohoto důvodu navrhuje zvýšit celkový základ tohoto programu, aby bylo možné reagovat na obrovské výzvy v tomto ohledu; |
| --- | --- |

47.

upozorňuje rovněž na skutečnost, že velký význam pro místní a regionální orgány, co se uvedených oblastí týče, má nový program „Práva a hodnoty“, který by měl poskytovat prostředky na ochranu základních práv a hodnot EU a pobízet k aktivnímu evropskému občanství. Z tohoto důvodu navrhuje zvýšit celkový základ tohoto programu, aby bylo možné reagovat na obrovské výzvy v tomto ohledu;

| 48. | podporuje zjednodušení nástrojů pro vnější činnost i rozpočtu celkově, jež by mělo vést k efektivnější a účinnější vnější a rozvojové politice EU. Zdůrazňuje přitom důležitou úlohu regionálních a místních orgánů při zlepšování spolupráce se sousedními a třetími zeměmi v celé řadě oblastí a při celkovém naplňování Agendy pro udržitelný rozvoj 2030. Požaduje, aby tato úloha byla ve VFR explicitněji zohledněna, nejlépe prostřednictvím přímo přiděleného rozpočtu; |
| --- | --- |

48.

podporuje zjednodušení nástrojů pro vnější činnost i rozpočtu celkově, jež by mělo vést k efektivnější a účinnější vnější a rozvojové politice EU. Zdůrazňuje přitom důležitou úlohu regionálních a místních orgánů při zlepšování spolupráce se sousedními a třetími zeměmi v celé řadě oblastí a při celkovém naplňování Agendy pro udržitelný rozvoj 2030. Požaduje, aby tato úloha byla ve VFR explicitněji zohledněna, nejlépe prostřednictvím přímo přiděleného rozpočtu;

| 49. | domnívá se, že silná, efektivní a kvalitní evropská veřejná správa je nezbytná pro provádění politik Unie a obnovení důvěry v přidanou hodnotu EU a posílení dialogu s občany na všech úrovních. V tomto ohledu zdůrazňuje důležitou úlohu institucí tvořených demokraticky zvolenými členy; |
| --- | --- |

49.

domnívá se, že silná, efektivní a kvalitní evropská veřejná správa je nezbytná pro provádění politik Unie a obnovení důvěry v přidanou hodnotu EU a posílení dialogu s občany na všech úrovních. V tomto ohledu zdůrazňuje důležitou úlohu institucí tvořených demokraticky zvolenými členy;

| 50. | vyzývá všechny orgány EU, aby dohody ohledně příštího VFR dosáhly rychle, aby se tak zajistilo včasné přijetí programů EU ještě před začátkem příštího VFR. |
| --- | --- |

50.

vyzývá všechny orgány EU, aby dohody ohledně příštího VFR dosáhly rychle, aby se tak zajistilo včasné přijetí programů EU ještě před začátkem příštího VFR.

V Bruselu dne 9. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Stanovisko VR 3597/2018, dosud nepřijato.

1

(2)  Stanovisko VR 3653/2018.

2

(3)  Stanovisko VR 4007/2018.

3

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/79

---

Stanovisko Evropského výboru regionů — Horizont Evropa: 9. rámcový program pro výzkum a inovace

(2018/C 461/11)

| Hlavní zpravodaj: | Christophe CLERGEAU (FR/SES), člen rady regionu Pays-de-la-Loire |
| --- | --- |
| Odkazy: | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků
  COM(2018) 435 final – 2018/00224 (COD)
  Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa
  COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD) |

Hlavní zpravodaj:

Christophe CLERGEAU (FR/SES), člen rady regionu Pays-de-la-Loire

Odkazy:

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků

COM(2018) 435 final – 2018/00224 (COD)

Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa

COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanovují se pravidla pro účast a šíření výsledků

[COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)]

Pozměňovací návrh 1

2. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V rámci přinášení vědeckého, ekonomického a společenského dopadu v zájmu tohoto obecného cíle by Unie měla investovat do výzkumu a inovací prostřednictvím programu Horizont Evropa – rámcového programu pro výzkum a inovace na období 2021–2027 („program“) s cílem podporovat vytváření a rozšiřování vysoce kvalitních znalostí a technologií, posilovat dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie, podporovat zavádění inovativních řešení v průmyslu a společnosti s cílem zabývat se globálními výzvami a podporovat konkurenceschopnost průmyslu; podporovat všechny formy inovací, včetně průlomových inovací, a posilovat uvádění inovativních řešení na trh; optimalizovat uskutečňování těchto investic pro zvyšování dopadu v rámci posíleného Evropského výzkumného prostoru. | V rámci přinášení vědeckého, ekonomického a 
  územního
  dopadu v zájmu tohoto obecného cíle by Unie měla investovat do výzkumu a inovací prostřednictvím programu Horizont Evropa – rámcového programu pro výzkum a inovace na období 2021–2027 („program“) s cílem podporovat vytváření a rozšiřování vysoce kvalitních znalostí a technologií, posilovat dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie, podporovat zavádění inovativních řešení v průmyslu a společnosti s cílem zabývat se globálními výzvami a podporovat konkurenceschopnost průmyslu; podporovat všechny formy inovací, včetně průlomových inovací, a posilovat uvádění inovativních řešení na trh; optimalizovat uskutečňování těchto investic pro zvyšování dopadu v rámci posíleného Evropského výzkumného prostoru. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V rámci přinášení vědeckého, ekonomického a společenského dopadu v zájmu tohoto obecného cíle by Unie měla investovat do výzkumu a inovací prostřednictvím programu Horizont Evropa – rámcového programu pro výzkum a inovace na období 2021–2027 („program“) s cílem podporovat vytváření a rozšiřování vysoce kvalitních znalostí a technologií, posilovat dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie, podporovat zavádění inovativních řešení v průmyslu a společnosti s cílem zabývat se globálními výzvami a podporovat konkurenceschopnost průmyslu; podporovat všechny formy inovací, včetně průlomových inovací, a posilovat uvádění inovativních řešení na trh; optimalizovat uskutečňování těchto investic pro zvyšování dopadu v rámci posíleného Evropského výzkumného prostoru.

V rámci přinášení vědeckého, ekonomického a 
  územního
  dopadu v zájmu tohoto obecného cíle by Unie měla investovat do výzkumu a inovací prostřednictvím programu Horizont Evropa – rámcového programu pro výzkum a inovace na období 2021–2027 („program“) s cílem podporovat vytváření a rozšiřování vysoce kvalitních znalostí a technologií, posilovat dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie, podporovat zavádění inovativních řešení v průmyslu a společnosti s cílem zabývat se globálními výzvami a podporovat konkurenceschopnost průmyslu; podporovat všechny formy inovací, včetně průlomových inovací, a posilovat uvádění inovativních řešení na trh; optimalizovat uskutečňování těchto investic pro zvyšování dopadu v rámci posíleného Evropského výzkumného prostoru.

Pozměňovací návrh 2

9. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výzkumné činnosti prováděné v rámci pilíře „otevřená věda“ by měly být stanoveny podle potřeb a možností vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence. | Výzkumné činnosti prováděné v rámci pilíře „otevřená věda“ by měly být stanoveny podle potřeb a možností vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence a očekávaných dopadů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výzkumné činnosti prováděné v rámci pilíře „otevřená věda“ by měly být stanoveny podle potřeb a možností vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence.

Výzkumné činnosti prováděné v rámci pilíře „otevřená věda“ by měly být stanoveny podle potřeb a možností vědy. Výzkumný program by měl být stanoven v úzkém kontaktu s vědeckou obcí. Výzkum by měl být financován na základě excelence a očekávaných dopadů.

Pozměňovací návrh 3

13. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program by měl podporovat výzkum a inovace integrovaným způsobem, při respektování všech příslušných ustanovení Světové obchodní organizace. Koncepce výzkumu, včetně experimentálního vývoje, by měla být použita v souladu s manuálem Frascati Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, zatímco koncepce inovací by měla být použita v souladu s manuálem Oslo Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a Eurostatu, na základě širokého přístupu, který se vztahuje na sociální inovace.
  Definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se úrovně technologické připravenosti by měly, stejně jako v předchozím rámcovém programu Horizont 2020, být nadále zohledňovány při klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací, a vymezení typů akcí dostupných ve výzvách k předkládání návrhů.
  Granty by v zásadě neměly být udělovány na akce, kde činnosti překračují rámec TRL 8.
  Pracovní program pro danou výzvu v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ by mohl povolit granty pro validaci výrobků ve velkém měřítku a jejich replikaci na trhu. | Program by měl podporovat výzkum a inovace
  ve všech formách
  integrovaným způsobem, při respektování všech příslušných ustanovení Světové obchodní organizace. Koncepce výzkumu, včetně experimentálního vývoje, by měla být použita v souladu s manuálem Frascati Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, zatímco koncepce inovací by měla být použita v souladu s manuálem Oslo Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a Eurostatu, na základě širokého přístupu, který se vztahuje na sociální inovace. Definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se úrovně technologické připravenosti by měly, stejně jako v předchozím rámcovém programu Horizont 2020, být nadále zohledňovány při klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací, a vymezení typů akcí dostupných ve výzvách k předkládání návrhů. Pracovní program pro danou výzvu v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ by mohl povolit granty pro validaci výrobků ve velkém měřítku a jejich replikaci na trhu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Program by měl podporovat výzkum a inovace integrovaným způsobem, při respektování všech příslušných ustanovení Světové obchodní organizace. Koncepce výzkumu, včetně experimentálního vývoje, by měla být použita v souladu s manuálem Frascati Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, zatímco koncepce inovací by měla být použita v souladu s manuálem Oslo Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a Eurostatu, na základě širokého přístupu, který se vztahuje na sociální inovace.

Definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se úrovně technologické připravenosti by měly, stejně jako v předchozím rámcovém programu Horizont 2020, být nadále zohledňovány při klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací, a vymezení typů akcí dostupných ve výzvách k předkládání návrhů.
  Granty by v zásadě neměly být udělovány na akce, kde činnosti překračují rámec TRL 8.
  Pracovní program pro danou výzvu v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ by mohl povolit granty pro validaci výrobků ve velkém měřítku a jejich replikaci na trhu.

Program by měl podporovat výzkum a inovace
  ve všech formách
  integrovaným způsobem, při respektování všech příslušných ustanovení Světové obchodní organizace. Koncepce výzkumu, včetně experimentálního vývoje, by měla být použita v souladu s manuálem Frascati Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, zatímco koncepce inovací by měla být použita v souladu s manuálem Oslo Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a Eurostatu, na základě širokého přístupu, který se vztahuje na sociální inovace. Definice Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj týkající se úrovně technologické připravenosti by měly, stejně jako v předchozím rámcovém programu Horizont 2020, být nadále zohledňovány při klasifikaci technologického výzkumu, vývoje produktů a jejich demonstrací, a vymezení typů akcí dostupných ve výzvách k předkládání návrhů. Pracovní program pro danou výzvu v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ by mohl povolit granty pro validaci výrobků ve velkém měřítku a jejich replikaci na trhu.

Odůvodnění

Možnost grantů by měla existovat i ve fázích, které těsně předcházejí uvádění na trh.

Pozměňovací návrh 4

15. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program
  by měl
  usilovat o součinnost s dalšími programy Unie, od jejich návrhu a strategického plánování, po výběr projektů, řízení, komunikaci, šíření a využívání výsledků, po monitorování, auditování a řízení. Aby se zabránilo překrývání a duplikaci a zvýšil se pákový efekt financování Unie, lze použít převody z jiných programů Unie na činnosti programu Horizont Evropa. V těchto případech se budou řídit pravidly programu Horizont Evropa. | Program
  Horizont Evropa se ve svém strategickém plánování zaváže
  usilovat o součinnost s dalšími programy Unie, od jejich návrhu a strategického plánování
  se zohledněním národních strategií a strategií pro inteligentní specializaci (S3)
  , po výběr projektů, řízení, komunikaci, šíření a využívání výsledků, po monitorování, auditování a řízení. Aby se zabránilo překrývání a duplikaci a zvýšil se pákový efekt financování Unie, lze použít
  kombinaci s regionálními a vnitrostátními veřejnými prostředky, jakož i
   převody z jiných programů Unie na činnosti programu Horizont Evropa
  , a to v souladu se zavedenými strategiemi pro inteligentní specializaci
  . V těchto případech se budou řídit pravidly programu Horizont Evropa. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Program
  by měl
  usilovat o součinnost s dalšími programy Unie, od jejich návrhu a strategického plánování, po výběr projektů, řízení, komunikaci, šíření a využívání výsledků, po monitorování, auditování a řízení. Aby se zabránilo překrývání a duplikaci a zvýšil se pákový efekt financování Unie, lze použít převody z jiných programů Unie na činnosti programu Horizont Evropa. V těchto případech se budou řídit pravidly programu Horizont Evropa.

Program
  Horizont Evropa se ve svém strategickém plánování zaváže
  usilovat o součinnost s dalšími programy Unie, od jejich návrhu a strategického plánování
  se zohledněním národních strategií a strategií pro inteligentní specializaci (S3)
  , po výběr projektů, řízení, komunikaci, šíření a využívání výsledků, po monitorování, auditování a řízení. Aby se zabránilo překrývání a duplikaci a zvýšil se pákový efekt financování Unie, lze použít
  kombinaci s regionálními a vnitrostátními veřejnými prostředky, jakož i
   převody z jiných programů Unie na činnosti programu Horizont Evropa
  , a to v souladu se zavedenými strategiemi pro inteligentní specializaci
  . V těchto případech se budou řídit pravidly programu Horizont Evropa.

Pozměňovací návrh 5

16. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Za účelem dosažení největšího možného dopadu financování Unie a nejefektivnějšího příspěvku k dosažení cílů politiky Unie, by měl program vstoupit do evropských partnerství s partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru. Mezi takové partnery patří průmysl, výzkumné organizace, subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni a organizace občanské společnosti, jako jsou nadace, které podporují a/nebo provádějí výzkum a inovace, za předpokladu, že požadovaných dopadů lze dosáhnout efektivněji ve spolupráci než ze strany samotné Unie. | Za účelem dosažení největšího možného dopadu financování Unie a nejefektivnějšího příspěvku k dosažení cílů politiky Unie, by měl program vstoupit do evropských partnerství s partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru. Mezi takové partnery patří průmysl, výzkumné organizace,
  univerzity, regiony a města,
  subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni a organizace občanské společnosti, jako jsou nadace, které podporují a/nebo provádějí výzkum a inovace, za předpokladu, že požadovaných dopadů lze dosáhnout efektivněji ve spolupráci než ze strany samotné Unie. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Za účelem dosažení největšího možného dopadu financování Unie a nejefektivnějšího příspěvku k dosažení cílů politiky Unie, by měl program vstoupit do evropských partnerství s partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru. Mezi takové partnery patří průmysl, výzkumné organizace, subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni a organizace občanské společnosti, jako jsou nadace, které podporují a/nebo provádějí výzkum a inovace, za předpokladu, že požadovaných dopadů lze dosáhnout efektivněji ve spolupráci než ze strany samotné Unie.

Za účelem dosažení největšího možného dopadu financování Unie a nejefektivnějšího příspěvku k dosažení cílů politiky Unie, by měl program vstoupit do evropských partnerství s partnery ze soukromého a/nebo veřejného sektoru. Mezi takové partnery patří průmysl, výzkumné organizace,
  univerzity, regiony a města,
  subjekty pověřené výkonem veřejné služby na místní, regionální, celostátní nebo mezinárodní úrovni a organizace občanské společnosti, jako jsou nadace, které podporují a/nebo provádějí výzkum a inovace, za předpokladu, že požadovaných dopadů lze dosáhnout efektivněji ve spolupráci než ze strany samotné Unie.

Pozměňovací návrh 6

19. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pilíř „otevřené inovace“ by měl zavést řadu opatření pro integrovanou podporu na potřeby podnikatelů a podnikání, jejichž cílem je realizovat a urychlit průlomové inovace pro rychlý růst trhu. To by mělo přilákat inovativní společnosti, které mají potenciál pro zvyšování jejich kapacit na mezinárodní a unijní úrovni, a nabízejí rychlé, pružné granty a spoluinvestování, včetně soukromých investorů. Tyto cíle by měly být plněny zřízením Evropské rady pro inovace (ERI). Tento pilíř by měl také podporovat Evropský inovační a technologický institut (EIT) a evropské inovační ekosystémy
  jako celek
  , zejména prostřednictvím partnerství spolufinancování s národními a regionálními aktéry na podporu inovací. | Pilíř „otevřené inovace“ by měl zavést řadu opatření pro integrovanou podporu na potřeby
  inovátorů
  a podnikání, jejichž cílem je realizovat a urychlit průlomové inovace pro rychlý růst trhu. To by mělo přilákat inovativní společnosti, které mají potenciál pro zvyšování jejich kapacit na mezinárodní a unijní úrovni, a nabízejí rychlé, pružné granty a spoluinvestování, včetně soukromých
  a veřejných
  investorů. Tyto cíle by měly být plněny zřízením Evropské rady pro inovace (ERI). Tento pilíř by měl také podporovat Evropský inovační a technologický institut (EIT) a 
  místní, regionální, vnitrostátní a
   evropské inovační ekosystémy, zejména prostřednictvím partnerství spolufinancování s národními a regionálními aktéry na podporu inovací. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pilíř „otevřené inovace“ by měl zavést řadu opatření pro integrovanou podporu na potřeby podnikatelů a podnikání, jejichž cílem je realizovat a urychlit průlomové inovace pro rychlý růst trhu. To by mělo přilákat inovativní společnosti, které mají potenciál pro zvyšování jejich kapacit na mezinárodní a unijní úrovni, a nabízejí rychlé, pružné granty a spoluinvestování, včetně soukromých investorů. Tyto cíle by měly být plněny zřízením Evropské rady pro inovace (ERI). Tento pilíř by měl také podporovat Evropský inovační a technologický institut (EIT) a evropské inovační ekosystémy
  jako celek
  , zejména prostřednictvím partnerství spolufinancování s národními a regionálními aktéry na podporu inovací.

Pilíř „otevřené inovace“ by měl zavést řadu opatření pro integrovanou podporu na potřeby
  inovátorů
  a podnikání, jejichž cílem je realizovat a urychlit průlomové inovace pro rychlý růst trhu. To by mělo přilákat inovativní společnosti, které mají potenciál pro zvyšování jejich kapacit na mezinárodní a unijní úrovni, a nabízejí rychlé, pružné granty a spoluinvestování, včetně soukromých
  a veřejných
  investorů. Tyto cíle by měly být plněny zřízením Evropské rady pro inovace (ERI). Tento pilíř by měl také podporovat Evropský inovační a technologický institut (EIT) a 
  místní, regionální, vnitrostátní a
   evropské inovační ekosystémy, zejména prostřednictvím partnerství spolufinancování s národními a regionálními aktéry na podporu inovací.

Odůvodnění

Cíle pilíře „otevřené inovace“ by měly jasněji odrážet cílové subjekty, které se neomezují jen na podnikatele, a výslovně uvádět, že vedle soukromých investorů se mohou zapojit i veřejní investoři.

Pozměňovací návrh 7

Vložit po čl. 2 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | „Regionální ekosystémy a inovační centra“ spojují veřejné a soukromé subjekty sítí čtverné šroubovice (univerzity, průmysl, veřejné činitele, občanskou společnost), strukturované na regionální a místní úrovni. Tyto subjekty koordinují výzkumné, inovační a vzdělávací aktivity a urychlují šíření výsledků mezi sebou, přenos znalostí, inovace a rozvoj nových ekonomických činností a služeb, které vytvářejí udržitelná pracovní místa, a to tím, že navazují úzké vztahy s občany a jejich potřebami na místní úrovni, čímž co nejvíce přibližují společnosti a trhu výsledky výzkumu a inovací; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„Regionální ekosystémy a inovační centra“ spojují veřejné a soukromé subjekty sítí čtverné šroubovice (univerzity, průmysl, veřejné činitele, občanskou společnost), strukturované na regionální a místní úrovni. Tyto subjekty koordinují výzkumné, inovační a vzdělávací aktivity a urychlují šíření výsledků mezi sebou, přenos znalostí, inovace a rozvoj nových ekonomických činností a služeb, které vytvářejí udržitelná pracovní místa, a to tím, že navazují úzké vztahy s občany a jejich potřebami na místní úrovni, čímž co nejvíce přibližují společnosti a trhu výsledky výzkumu a inovací;

Odůvodnění

Je nutná oficiální definice „regionálních ekosystémů a inovačních center“, která by vystihovala jak situaci měst, tak regionů, aby ji bylo možné skutečně zohlednit a plně uznat ve všech částech programu Horizont Evropa.

Pozměňovací návrh 8

Čl. 2 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5) | „misí“ portfolio akcí určených k dosažení měřitelného cíle ve stanoveném časovém rámci a vlivu na vědu a techniku a/nebo společnost a občany, jichž by nebylo možné dosáhnout prostřednictvím jednotlivých akcí; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5)

„misí“ portfolio akcí určených k dosažení měřitelného cíle ve stanoveném časovém rámci a vlivu na vědu a techniku a/nebo společnost a občany, jichž by nebylo možné dosáhnout prostřednictvím jednotlivých akcí;

| 5) | „misí“ portfolio akcí určených k dosažení měřitelného cíle ve stanoveném časovém rámci a vlivu na vědu a techniku a/nebo společnost a občany a jejich území, jichž by nebylo možné dosáhnout prostřednictvím jednotlivých akcí; |
| --- | --- |

5)

„misí“ portfolio akcí určených k dosažení měřitelného cíle ve stanoveném časovém rámci a vlivu na vědu a techniku a/nebo společnost a občany a jejich území, jichž by nebylo možné dosáhnout prostřednictvím jednotlivých akcí;

Pozměňovací návrh 9

Čl. 3 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Obecným cílem programu je přinášet vědecký, ekonomický a společenský dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit vědecké a technické základny Unie a posílit její konkurenceschopnost, a to i v oblasti průmyslu, plnit strategické priority Unie, a přispět k řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje. | Obecným cílem programu je přinášet vědecký, ekonomický
  , územní
  a společenský dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit vědecké a technické základny Unie a posílit konkurenceschopnost
  všech jednotlivých členských států a jejich regionů
  , a to i v oblasti průmyslu,
  zejména tím, že pomůže budovat znalostní a inovační společnost, a dále s cílem
  plnit strategické priority Unie a přispět k řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Obecným cílem programu je přinášet vědecký, ekonomický a společenský dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit vědecké a technické základny Unie a posílit její konkurenceschopnost, a to i v oblasti průmyslu, plnit strategické priority Unie, a přispět k řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje.

Obecným cílem programu je přinášet vědecký, ekonomický
  , územní
  a společenský dopad investic Unie v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit vědecké a technické základny Unie a posílit konkurenceschopnost
  všech jednotlivých členských států a jejich regionů
  , a to i v oblasti průmyslu,
  zejména tím, že pomůže budovat znalostní a inovační společnost, a dále s cílem
  plnit strategické priority Unie a přispět k řešení globálních výzev, včetně cílů udržitelného rozvoje.

Pozměňovací návrh 10

Čl. 3 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| b) | posílit dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie a podporovat zavádění inovativních řešení v průmyslu a ve společnosti pro řešení globálních výzev; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

b)

posílit dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie a podporovat zavádění inovativních řešení v průmyslu a ve společnosti pro řešení globálních výzev;

| b) | posílit dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie a podporovat zavádění inovativních řešení v průmyslu a ve společnosti
  a jejich šíření v Unii, jejích členských státech a regionech
  pro řešení
  místních i
   globálních výzev; |
| --- | --- |

b)

posílit dopad výzkumu a inovací při rozvoji, podpoře a provádění politik Unie a podporovat zavádění inovativních řešení v průmyslu a ve společnosti
  a jejich šíření v Unii, jejích členských státech a regionech
  pro řešení
  místních i
   globálních výzev;

Pozměňovací návrh 11

Čl. 6 odst. 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Provádění zvláštního programu musí být založeno na transparentním a strategickém víceletém plánování výzkumných a inovačních činností, zejména pro pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, po konzultacích se zúčastněnými stranami o prioritách a vhodných typech akcí a formách realizace, které mají být použity. To zajistí sladění s dalšími relevantními programy Unie. | Provádění zvláštního programu musí být založeno na transparentním a strategickém víceletém plánování výzkumných a inovačních činností, zejména pro pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, po konzultacích
  s členskými státy, Evropským parlamentem, místními a regionálními orgány,
  se zúčastněnými stranami
  a občanskou společností
  o prioritách a vhodných typech akcí a formách realizace, které mají být použity. To zajistí sladění s dalšími relevantními programy Unie
  a zohlednění vnitrostátních strategických priorit a priorit týkajících se inteligentní specializace
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Provádění zvláštního programu musí být založeno na transparentním a strategickém víceletém plánování výzkumných a inovačních činností, zejména pro pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, po konzultacích se zúčastněnými stranami o prioritách a vhodných typech akcí a formách realizace, které mají být použity. To zajistí sladění s dalšími relevantními programy Unie.

Provádění zvláštního programu musí být založeno na transparentním a strategickém víceletém plánování výzkumných a inovačních činností, zejména pro pilíř „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, po konzultacích
  s členskými státy, Evropským parlamentem, místními a regionálními orgány,
  se zúčastněnými stranami
  a občanskou společností
  o prioritách a vhodných typech akcí a formách realizace, které mají být použity. To zajistí sladění s dalšími relevantními programy Unie
  a zohlednění vnitrostátních strategických priorit a priorit týkajících se inteligentní specializace
  .

Odůvodnění

Základem budoucí správy programu bude strategické plánování, a proto musí zahrnout místní a regionální orgány a zohlednit strategie pro inteligentní specializaci.

Pozměňovací návrh 12

Čl. 6 odst. 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 9.   Program zajistí účinné prosazování rovnosti žen a mužů a genderového rozměru v obsahu výzkumu a inovací. Zvláštní pozornost musí být věnována zajištění rovného zastoupení žen a mužů, v závislosti na konkrétní situaci v dané oblasti výzkumu a inovací, v hodnotících panelech a orgánech, jako jsou např. odborné skupiny. | 9.   Program zajistí účinné prosazování rovnosti žen a mužů a genderového rozměru v obsahu výzkumu a inovací. Zvláštní pozornost musí být věnována zajištění rovného zastoupení žen a mužů, v závislosti na konkrétní situaci v dané oblasti výzkumu a inovací, v hodnotících panelech a orgánech, jako jsou např. odborné skupiny.


  V souladu s článkem 349 SFEU a se sdělením Komise Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU, které schválila Rada dne 12. dubna 2018, by měl program zohlednit specifické rysy nejvzdálenějších regionů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

9.   Program zajistí účinné prosazování rovnosti žen a mužů a genderového rozměru v obsahu výzkumu a inovací. Zvláštní pozornost musí být věnována zajištění rovného zastoupení žen a mužů, v závislosti na konkrétní situaci v dané oblasti výzkumu a inovací, v hodnotících panelech a orgánech, jako jsou např. odborné skupiny.

9.   Program zajistí účinné prosazování rovnosti žen a mužů a genderového rozměru v obsahu výzkumu a inovací. Zvláštní pozornost musí být věnována zajištění rovného zastoupení žen a mužů, v závislosti na konkrétní situaci v dané oblasti výzkumu a inovací, v hodnotících panelech a orgánech, jako jsou např. odborné skupiny.

V souladu s článkem 349 SFEU a se sdělením Komise Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU, které schválila Rada dne 12. dubna 2018, by měl program zohlednit specifické rysy nejvzdálenějších regionů.

Odůvodnění

Odůvodnění

V 27. bodu odůvodnění návrhu nařízení EP a Rady, kterým se zavádí program Horizont Evropa, se výslovně uvádí, že jsou zvláštní opatření pro nejvzdálenější regiony odůvodněná a že má program zohlednit jejich specifické rysy, nicméně v textu jakákoliv zmínka o nejvzdálenějších regionech chybí.

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

Čl. 7 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3   Mise musí: | 3.   Mise musí: |
| a) | mít jasnou přidanou hodnotu EU a přispívat k dosažení priorit Unie; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3   Mise musí:

3.   Mise musí:

a)

mít jasnou přidanou hodnotu EU a přispívat k dosažení priorit Unie;

| a) | mít jasnou přidanou hodnotu EU a přispívat k dosažení priorit Unie; |
| --- | --- |

a)

mít jasnou přidanou hodnotu EU a přispívat k dosažení priorit Unie;

| b) | být odvážné a inspirativní, a tedy mít široký společenský nebo hospodářský význam; |
| --- | --- |

b)

být odvážné a inspirativní, a tedy mít široký společenský nebo hospodářský význam;

| b) | být odvážné a inspirativní, a tedy mít široký společenský nebo hospodářský význam; |
| --- | --- |

b)

být odvážné a inspirativní, a tedy mít široký společenský nebo hospodářský význam;

| c) | ukazovat jasný směr a být cílené, měřitelné a časově vymezené; |
| --- | --- |

c)

ukazovat jasný směr a být cílené, měřitelné a časově vymezené;

| c) | ukazovat jasný směr a být cílené, měřitelné a časově vymezené; |
| --- | --- |

c)

ukazovat jasný směr a být cílené, měřitelné a časově vymezené;

| d) | být zaměřeny na ambiciózní, ale realistické výzkumné a inovační činnosti; |
| --- | --- |

d)

být zaměřeny na ambiciózní, ale realistické výzkumné a inovační činnosti;

| d) | být zaměřeny na ambiciózní, ale realistické výzkumné a inovační činnosti; |
| --- | --- |

d)

být zaměřeny na ambiciózní, ale realistické výzkumné a inovační činnosti;

| e) | podněcovat k činnosti ve všech oborech, odvětvích a u všech aktérů; |
| --- | --- |

e)

podněcovat k činnosti ve všech oborech, odvětvích a u všech aktérů;

| e) | podněcovat k činnosti ve všech oborech, odvětvích a u všech aktérů; |
| --- | --- |

e)

podněcovat k činnosti ve všech oborech, odvětvích a u všech aktérů;

| f) | být otevřené různým způsobům řešením zdola nahoru. |
| --- | --- |

f)

být otevřené různým způsobům řešením zdola nahoru.

| f) | být otevřené různým způsobům řešením zdola nahoru; |
| --- | --- |

f)

být otevřené různým způsobům řešením zdola nahoru;

| g) | přispívat k posílení evropského výzkumného prostoru a k provádění strategií pro inteligentní specializaci. |
| --- | --- |

g)

přispívat k posílení evropského výzkumného prostoru a k provádění strategií pro inteligentní specializaci.

přispívat k posílení evropského výzkumného prostoru a k provádění strategií pro inteligentní specializaci.

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

Čl. 8 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Části
  programu Horizont Evropa mohou být prováděny prostřednictvím evropských partnerství. Zapojení Unie do evropských partnerství může mít jednu z těchto forem: | Jednotlivé části
  programu Horizont Evropa mohou být prováděny prostřednictvím evropských partnerství. Zapojení Unie do evropských partnerství může mít jednu z těchto forem: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Části
  programu Horizont Evropa mohou být prováděny prostřednictvím evropských partnerství. Zapojení Unie do evropských partnerství může mít jednu z těchto forem:

Části

Jednotlivé části
  programu Horizont Evropa mohou být prováděny prostřednictvím evropských partnerství. Zapojení Unie do evropských partnerství může mít jednu z těchto forem:

Jednotlivé části

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

Vložit odstavec 4 do článku 7

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Mise bude třeba rozvíjet na základě otevřeného a participačního procesu, do kterého budou zapojeny všechny zúčastněné strany na místní, regionální, evropské a celosvětové úrovni. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.
     
  Mise bude třeba rozvíjet na základě otevřeného a participačního procesu, do kterého budou zapojeny všechny zúčastněné strany na místní, regionální, evropské a celosvětové úrovni.

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

Čl. 9 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| c) | 13 500 000 000  EUR na pilíř III „Otevřené inovace“ na období 2021–2027, z čehož |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

c)

13 500 000 000  EUR na pilíř III „Otevřené inovace“ na období 2021–2027, z čehož

| c) | 13 500 000 000  EUR na pilíř III „Otevřené inovace“ na období 2021–2027, z čehož |
| --- | --- |

c)

13 500 000 000  EUR na pilíř III „Otevřené inovace“ na období 2021–2027, z čehož

| | 1) | 10 500 000 000  EUR pro Evropskou radu pro inovace, z toho
  až
  500 000 000  EUR na evropské inovační ekosystémy; |
| --- | --- | --- |

1)

10 500 000 000  EUR pro Evropskou radu pro inovace, z toho
  až
  500 000 000  EUR na evropské inovační ekosystémy;

až

| | 1) | 10 500 000 000  EUR pro Evropskou radu pro inovace, z toho 500 000 000  EUR na evropské inovační ekosystémy
  , k čemuž se přidá 1 500 000 000  EUR převedených z pilíře II pro využití v rámci tematických priorit. Minimálně 1 000 000 000  EUR musí být rozděleno v podobě spolufinancování společných programů na podporu malých a středních podniků, a to především na činnosti v oblasti přírůstkových inovací
  ; |
| --- | --- | --- |

1)

10 500 000 000  EUR pro Evropskou radu pro inovace, z toho 500 000 000  EUR na evropské inovační ekosystémy
  , k čemuž se přidá 1 500 000 000  EUR převedených z pilíře II pro využití v rámci tematických priorit. Minimálně 1 000 000 000  EUR musí být rozděleno v podobě spolufinancování společných programů na podporu malých a středních podniků, a to především na činnosti v oblasti přírůstkových inovací
  ;

, k čemuž se přidá 1 500 000 000  EUR převedených z pilíře II pro využití v rámci tematických priorit. Minimálně 1 000 000 000  EUR musí být rozděleno v podobě spolufinancování společných programů na podporu malých a středních podniků, a to především na činnosti v oblasti přírůstkových inovací

| | 2) | 3 000 000 000  EUR pro Evropský inovační a technologický institut (EIT); |
| --- | --- | --- |

2)

3 000 000 000  EUR pro Evropský inovační a technologický institut (EIT);

| | 2) | 3 000 000 000  EUR pro Evropský inovační a technologický institut (EIT); |
| --- | --- | --- |

2)

3 000 000 000  EUR pro Evropský inovační a technologický institut (EIT);

Odůvodnění

Odůvodnění

Podpora evropských inovačních ekosystémů se bude významným způsobem týkat regionálních ekosystémů a inovačních center. Plánovaná částka je podmíněna, což je nepřijatelné, a příliš nízká na to, aby měla podpora velký celkový dopad, a to nejen územní. Posílení rozpočtu určeného na tyto činnosti může regionům umožnit zapojení do rámce budoucího rámcového programu díky rozvoji střednědobých a dlouhodobých strukturálních strategií nezbytných pro posílení inovační kapacity Unie.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

Čl. 9 odst. 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zdroje přidělené členským státům v rámci sdíleného řízení, které jsou v souladu s článkem 21 nařízení (EU) xx/xx (...nařízení o společných ustanoveních) převoditelné, mohou být na jejich žádost převedeny do programu. Komise tyto zdroje použije přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. Tyto zdroje se pokud možno použijí ve prospěch dotčeného členského státu. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Zdroje přidělené členským státům v rámci sdíleného řízení, které jsou v souladu s článkem 21 nařízení (EU) xx/xx (...nařízení o společných ustanoveních) převoditelné, mohou být na jejich žádost převedeny do programu. Komise tyto zdroje použije přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. Tyto zdroje se pokud možno použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

Zdroje přidělené členským státům v rámci sdíleného řízení, které jsou v souladu s článkem 21 nařízení (EU) xx/xx (...nařízení o společných ustanoveních) převoditelné, mohou být na jejich žádost převedeny do programu. Komise tyto zdroje použije přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. Tyto zdroje se pokud možno použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

Odůvodnění

Odůvodnění

Přesunuto do článku 11.

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

Článek 11

Článek 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Program Horizont Evropa by měl být prováděn v součinnosti s ostatními programy Unie. Doplňkové a kombinované financování programu Horizont Evropa by mělo být prováděno podle stejných prováděcích pravidel jako tento program.




  Případně mohou být prováděny společné výzvy spolu s jinými programy Unie, přičemž v takovém případě se použijí pravidla pro účast pouze jednoho z programů. Pokud tyto činnosti spadají do programu Horizont Evropa, pravidla tohoto programu se vztahují na všechny příspěvky, pomocí nichž jsou financovány. |
| Na akce, jimž byla udělena osvědčení „pečeť excelence“, nebo které splňují následující kumulativní, srovnatelné podmínky: | 2.
     Na akce, jimž byla udělena osvědčení „pečeť excelence“, nebo které splňují následující kumulativní, srovnatelné podmínky: |
| a) | byly posouzeny při výzvě k podávání návrhů v rámci programu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.
     
  Program Horizont Evropa by měl být prováděn v součinnosti s ostatními programy Unie. Doplňkové a kombinované financování programu Horizont Evropa by mělo být prováděno podle stejných prováděcích pravidel jako tento program.

Případně mohou být prováděny společné výzvy spolu s jinými programy Unie, přičemž v takovém případě se použijí pravidla pro účast pouze jednoho z programů. Pokud tyto činnosti spadají do programu Horizont Evropa, pravidla tohoto programu se vztahují na všechny příspěvky, pomocí nichž jsou financovány.

Na akce, jimž byla udělena osvědčení „pečeť excelence“, nebo které splňují následující kumulativní, srovnatelné podmínky:

2.
     Na akce, jimž byla udělena osvědčení „pečeť excelence“, nebo které splňují následující kumulativní, srovnatelné podmínky:

a)

byly posouzeny při výzvě k podávání návrhů v rámci programu;

| a) | byly posouzeny při výzvě k podávání návrhů v rámci programu; |
| --- | --- |

a)

byly posouzeny při výzvě k podávání návrhů v rámci programu;

| b) | splňují minimální požadavky na kvalitu stanovené v uvedené výzvě k podávání návrhů; |
| --- | --- |

b)

splňují minimální požadavky na kvalitu stanovené v uvedené výzvě k podávání návrhů;

| b) | splňují minimální požadavky na kvalitu stanovené v uvedené výzvě k podávání návrhů; |
| --- | --- |

b)

splňují minimální požadavky na kvalitu stanovené v uvedené výzvě k podávání návrhů;

| c) | nesmějí být v rámci uvedené výzvy k podávání návrhů financovány z důvodu rozpočtových omezení, |
| --- | --- |

c)

nesmějí být v rámci uvedené výzvy k podávání návrhů financovány z důvodu rozpočtových omezení,

| c) | nesmějí být v rámci uvedené výzvy k podávání návrhů financovány z důvodu rozpočtových omezení, |
| --- | --- |

c)

nesmějí být v rámci uvedené výzvy k podávání návrhů financovány z důvodu rozpočtových omezení,

lze získat podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu+ nebo Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, v souladu s odstavcem 5 článku [67] nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) a článkem [8] nebo nařízením (EU) xx/xx (o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky), za předpokladu, že tyto akce jsou v souladu s cíli dotčeného programu.
  Použijí se pravidla fondu, z něhož je podpora poskytována.

Použijí se pravidla fondu, z něhož je podpora poskytována.

lze získat podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti, Evropského sociálního fondu+ nebo Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, v souladu s odstavcem 5 článku [67] nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) a článkem [8] nebo nařízením (EU) xx/xx (o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky), za předpokladu, že tyto akce jsou v souladu s cíli dotčeného programu.

3.
     
  Činnosti prováděné v rámci evropských partnerství, které jsou uvedeny v článku 8, mohou být finančně podporovány i z jiných programů Unie, členských států a místních a regionálních orgánů, přičemž v takovém případě se mohou použít pravidla pro účast pouze jednoho z programů. Pokud tyto činnosti spadají do programu Horizont Evropa, pravidla tohoto programu se mohou vztahovat na všechny příspěvky, pomocí nichž jsou financovány, s výhradou pravidel týkajících se rámce Společenství pro státní podporu.

4.
     
  Zdroje přidělené členským státům v rámci sdíleného řízení, které jsou v souladu s článkem 21 nařízení (EU) xx/xx (...nařízení o společných ustanoveních) převoditelné, mohou být na žádost řídicího orgánu:

| a) | převedeny do programu Horizont Evropa. Komise tyto zdroje použije přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení nebo nepřímo v souladu s odst. 1 písm. c) uvedeného článku. Tyto zdroje se využívají ve prospěch zeměpisné oblasti, za niž je dotyčný řídicí orgán odpovědný v souladu s čl. 18 odst. 7 a čl. 19 odst. 1 druhou odrážkou; |
| --- | --- |

a)

převedeny do programu Horizont Evropa. Komise tyto zdroje použije přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení nebo nepřímo v souladu s odst. 1 písm. c) uvedeného článku. Tyto zdroje se využívají ve prospěch zeměpisné oblasti, za niž je dotyčný řídicí orgán odpovědný v souladu s čl. 18 odst. 7 a čl. 19 odst. 1 druhou odrážkou;

| b) | být považovány za převedené do programu Horizont Evropa, pokud jsou přímo poskytované řídícím orgánem společnému programu spolufinancovanému programem Horizont Evropa. Tyto dotace mohou být vyplácené třetím stranám společným programem a také spolufinancované v souladu s pravidly programu Horizont Evropa, s výhradou pravidel týkajících se rámce Společenství pro státní podporu. |
| --- | --- |

b)

být považovány za převedené do programu Horizont Evropa, pokud jsou přímo poskytované řídícím orgánem společnému programu spolufinancovanému programem Horizont Evropa. Tyto dotace mohou být vyplácené třetím stranám společným programem a také spolufinancované v souladu s pravidly programu Horizont Evropa, s výhradou pravidel týkajících se rámce Společenství pro státní podporu.

Odůvodnění

Odůvodnění

Tradiční diskuse o součinnosti musí vést k jasnému a komplexnímu systému, který kromě udělení osvědčení „pečeť excelence“ skutečně umožní kombinované financování a plné využití potenciálu evropských partnerství. Toto ustanovení však musí být také flexibilní a ponechat regionům možnost rychle reagovat a přizpůsobit se iniciativám a vývoji evropského ekosystému. Tento pozměňovací návrh daný cíl splňuje tím, že umožňuje řídicím orgánům přistoupit k virtuálnímu přenosu prostřednictvím přímého přidělování prostředků programu spolufinancovanému rámcovým programem. Tímto způsobem by se mohly rozhodnout zapojit bez předběžného plánování a skutečného převodu.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Čl. 20 odst. 5

Čl. 20 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pracovní program upřesní výzvy, za něž budou uděleny „pečeti excelence“.
  S předchozím souhlasem žadatele mohou být informace týkající se žádosti a hodnocení sdíleny se zainteresovanými financujícími orgány
  , s výhradou uzavření dohod o zachování důvěrnosti. | Pracovní program upřesní výzvy, za něž budou uděleny „pečeti excelence“.
  Udělení „pečeti excelence“ podléhá souhlasu žadatele s poskytnutím přístupu zainteresovaným financujícím orgánům k informacím o žádosti a hodnocení
  , s výhradou uzavření dohod o zachování důvěrnosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pracovní program upřesní výzvy, za něž budou uděleny „pečeti excelence“.
  S předchozím souhlasem žadatele mohou být informace týkající se žádosti a hodnocení sdíleny se zainteresovanými financujícími orgány
  , s výhradou uzavření dohod o zachování důvěrnosti.

S předchozím souhlasem žadatele mohou být informace týkající se žádosti a hodnocení sdíleny se zainteresovanými financujícími orgány

Pracovní program upřesní výzvy, za něž budou uděleny „pečeti excelence“.
  Udělení „pečeti excelence“ podléhá souhlasu žadatele s poskytnutím přístupu zainteresovaným financujícím orgánům k informacím o žádosti a hodnocení
  , s výhradou uzavření dohod o zachování důvěrnosti.

Udělení „pečeti excelence“ podléhá souhlasu žadatele s poskytnutím přístupu zainteresovaným financujícím orgánům k informacím o žádosti a hodnocení

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Článek 23

Článek 23

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na akci, na niž byl poskytnut příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek z tohoto programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady.
  Na jednotlivé příspěvky na akci se uplatní pravidla příslušného programu Unie.
  Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci a podporu z různých programů Unie je možné vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, které stanoví podmínky pro podporu. | Na akci, na niž byl poskytnut příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek z tohoto programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady. |
| | V případě, že by tyto příspěvky byly přiděleny společně pro pokrytí stejných činností a jejich relativních nákladů,










  a) | tato akce by měla být prováděna na základě stejného souboru pravidel provádění a způsobilosti.


  Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci a podporu z různých programů Unie je možné vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, které stanoví podmínky pro podporu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Na akci, na niž byl poskytnut příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek z tohoto programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady.
  Na jednotlivé příspěvky na akci se uplatní pravidla příslušného programu Unie.
  Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci a podporu z různých programů Unie je možné vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, které stanoví podmínky pro podporu.

Na jednotlivé příspěvky na akci se uplatní pravidla příslušného programu Unie.

Na akci, na niž byl poskytnut příspěvek z jiného programu Unie, lze rovněž získat příspěvek z tohoto programu, pokud tyto příspěvky nepokrývají tytéž náklady.

V případě, že by tyto příspěvky byly přiděleny společně pro pokrytí stejných činností a jejich relativních nákladů,

V případě, že by tyto příspěvky byly přiděleny společně pro pokrytí stejných činností a jejich relativních nákladů,

a)

a)

tato akce by měla být prováděna na základě stejného souboru pravidel provádění a způsobilosti.

tato akce by měla být prováděna na základě stejného souboru pravidel provádění a způsobilosti.

Kumulativní financování nesmí překročit celkové způsobilé náklady na akci a podporu z různých programů Unie je možné vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumenty, které stanoví podmínky pro podporu;

| b) | akce by měla být prováděna na základě pravidel programu, který vyplácí hlavní příspěvek, s výhradou pravidel týkajících se rámce Společenství pro státní podporu v případě uvedeném v čl. 11 odst. 4 písm. b). |
| --- | --- |

b)

b)

akce by měla být prováděna na základě pravidel programu, který vyplácí hlavní příspěvek, s výhradou pravidel týkajících se rámce Společenství pro státní podporu v případě uvedeném v čl. 11 odst. 4 písm. b).

akce by měla být prováděna na základě pravidel programu, který vyplácí hlavní příspěvek, s výhradou pravidel týkajících se rámce Společenství pro státní podporu v případě uvedeném v čl. 11 odst. 4 písm. b).

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Článek 30

Článek 30

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Na všechny činnosti, které akce financuje, se použije jednotná míra financování na akci. Maximální míra je stanovena v pracovním programu. | 1.   Na všechny činnosti, které akce financuje, se použije jednotná míra financování na akci. Maximální míra je stanovena v pracovním programu. |
| 2.   Z programu lze hradit až 100 % způsobilých nákladů na akci, s výjimkou: | 2.   Z programu lze hradit až 100 % způsobilých nákladů na akci, s výjimkou: |
| a) | inovačních akcí: až 70 % celkových způsobilých nákladů, s výjimkou neziskových právních subjektů, kde lze z programu hradit až 100 % celkových způsobilých nákladů; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Na všechny činnosti, které akce financuje, se použije jednotná míra financování na akci. Maximální míra je stanovena v pracovním programu.

1.   Na všechny činnosti, které akce financuje, se použije jednotná míra financování na akci. Maximální míra je stanovena v pracovním programu.

2.   Z programu lze hradit až 100 % způsobilých nákladů na akci, s výjimkou:

2.   Z programu lze hradit až 100 % způsobilých nákladů na akci, s výjimkou:

a)

inovačních akcí: až 70 % celkových způsobilých nákladů, s výjimkou neziskových právních subjektů, kde lze z programu hradit až 100 % celkových způsobilých nákladů;

| a) | inovačních akcí: až 70 % celkových způsobilých nákladů, s výjimkou neziskových právních subjektů, kde lze z programu hradit až 100 % celkových způsobilých nákladů; |
| --- | --- |

a)

inovačních akcí: až 70 % celkových způsobilých nákladů, s výjimkou neziskových právních subjektů, kde lze z programu hradit až 100 % celkových způsobilých nákladů;

| b) | akcí na spolufinancování programů: nejméně
  30 %
  celkových způsobilých nákladů a v určených a řádně odůvodněných případech až 70 %. |
| --- | --- |

b)

akcí na spolufinancování programů: nejméně
  30 %
  celkových způsobilých nákladů a v určených a řádně odůvodněných případech až 70 %.

30 %

| b) | akcí na spolufinancování programů: nejméně
  50 %
  celkových způsobilých nákladů a v určených a řádně odůvodněných případech až 70 %. |
| --- | --- |

b)

akcí na spolufinancování programů: nejméně
  50 %
  celkových způsobilých nákladů a v určených a řádně odůvodněných případech až 70 %.

50 %

3.   Míry financování stanovené v tomto článku se použijí rovněž v případě akcí, u nichž se financování stanoví paušální sazbou, jednotkovými náklady nebo jednorázovou částkou na celou akci nebo její část.

3.   Míry financování stanovené v tomto článku se použijí rovněž v případě akcí, u nichž se financování stanoví paušální sazbou, jednotkovými náklady nebo jednorázovou částkou na celou akci nebo její část.

Odůvodnění

Odůvodnění

V souladu se zásadou spolufinancování.

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

Čl. 43 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Příjemcem v rámci nástroje ERI Accelerator je právní subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi, který splňuje podmínky pro označení jako startup, malý nebo střední podnik nebo společnost se střední tržní kapitalizací. Návrh může předložit příjemce nebo jedna či více fyzických osob nebo právních subjektů, jež mají v úmyslu tohoto příjemce zřídit nebo podporovat. | 1.   Příjemcem v rámci nástroje ERI Accelerator je právní subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi, který splňuje podmínky pro označení jako startup, malý nebo střední podnik nebo společnost se střední tržní kapitalizací. Návrh může předložit příjemce nebo jedna či více fyzických osob nebo právních subjektů, jež mají v úmyslu tohoto příjemce zřídit nebo podporovat. |
| 2.   Na všechny formy příspěvku Unie poskytovaného v rámci kombinovaného financování ERI se vztahuje jediné rozhodnutí o udělení, kterým se poskytuje financování. | 2.   Na všechny formy příspěvku Unie poskytovaného v rámci kombinovaného financování ERI se vztahuje jediné rozhodnutí o udělení, kterým se poskytuje financování. |
| 3.   Návrhy hodnotí s ohledem na jejich individuální přínos nezávislí odborníci a jejich výběr probíhá v rámci roční otevřené výzvy s datem uzávěrky na základě článků 24 až 26 v souladu s odstavcem 4. | 3.   Návrhy hodnotí s ohledem na jejich individuální přínos nezávislí odborníci a jejich výběr probíhá v rámci roční otevřené výzvy s datem uzávěrky na základě článků 24 až 26 v souladu s odstavcem 4. |
| 4.   Kritéria pro udělení jsou následující:






  — | excelence, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Příjemcem v rámci nástroje ERI Accelerator je právní subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi, který splňuje podmínky pro označení jako startup, malý nebo střední podnik nebo společnost se střední tržní kapitalizací. Návrh může předložit příjemce nebo jedna či více fyzických osob nebo právních subjektů, jež mají v úmyslu tohoto příjemce zřídit nebo podporovat.

1.   Příjemcem v rámci nástroje ERI Accelerator je právní subjekt usazený v členském státě nebo přidružené zemi, který splňuje podmínky pro označení jako startup, malý nebo střední podnik nebo společnost se střední tržní kapitalizací. Návrh může předložit příjemce nebo jedna či více fyzických osob nebo právních subjektů, jež mají v úmyslu tohoto příjemce zřídit nebo podporovat.

2.   Na všechny formy příspěvku Unie poskytovaného v rámci kombinovaného financování ERI se vztahuje jediné rozhodnutí o udělení, kterým se poskytuje financování.

2.   Na všechny formy příspěvku Unie poskytovaného v rámci kombinovaného financování ERI se vztahuje jediné rozhodnutí o udělení, kterým se poskytuje financování.

3.   Návrhy hodnotí s ohledem na jejich individuální přínos nezávislí odborníci a jejich výběr probíhá v rámci roční otevřené výzvy s datem uzávěrky na základě článků 24 až 26 v souladu s odstavcem 4.

3.   Návrhy hodnotí s ohledem na jejich individuální přínos nezávislí odborníci a jejich výběr probíhá v rámci roční otevřené výzvy s datem uzávěrky na základě článků 24 až 26 v souladu s odstavcem 4.

4.   Kritéria pro udělení jsou následující:

—

excelence,

| — | dopad, |
| --- | --- |

—

dopad,

| — | rizikovost akce a potřeba podpory Unie. |
| --- | --- |

—

rizikovost akce a potřeba podpory Unie.

4.   Kritéria pro udělení jsou následující:

| — | excelence, |
| --- | --- |

—

excelence,

| — | dopad, |
| --- | --- |

—

dopad,

| — | rizikovost akce
  , kvalita vnitrostátní, regionální a místní pomoci
  a potřeba podpory Unie. |
| --- | --- |

—

rizikovost akce
  , kvalita vnitrostátní, regionální a místní pomoci
  a potřeba podpory Unie.

Odůvodnění

Odůvodnění

I když se společnosti, které využívají nástroj Accelerator, musí zaměřovat na velký trh, jejich úspěch nezávisí pouze na jejich finanční struktuře, ale také na podpoře, kterou dostávají v rámci příznivého ekosystému na evropské, vnitrostátní a místní úrovni.

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

Příloha I „Hlavní rysy činností“, část 3, písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| b) | Evropské inovační ekosystémy


  Oblasti působnosti: Propojení s regionálními a vnitrostátními aktéry v oblasti inovací a podpora provádění společných přeshraničních inovačních programů ze strany členských států a přidružených zemí,
  podpora
  sociálních dovedností pro inovace
  ve prospěch akcí
  v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit účinnost evropského inovačního systému. Tím bude doplněna podpora z EFRR pro inovační ekosystémy a meziregionální partnerství, pokud jde o otázky inteligentní specializace. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

b)

Evropské inovační ekosystémy

Evropské inovační ekosystémy

Oblasti působnosti: Propojení s regionálními a vnitrostátními aktéry v oblasti inovací a podpora provádění společných přeshraničních inovačních programů ze strany členských států a přidružených zemí,
  podpora
  sociálních dovedností pro inovace
  ve prospěch akcí
  v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit účinnost evropského inovačního systému. Tím bude doplněna podpora z EFRR pro inovační ekosystémy a meziregionální partnerství, pokud jde o otázky inteligentní specializace.

Oblasti působnosti:

podpora

ve prospěch akcí

| b) | Evropské inovační ekosystémy


  Oblasti působnosti: Propojení s regionálními a vnitrostátními aktéry v oblasti inovací a podpora provádění společných přeshraničních inovačních programů ze strany
  regionálních ekosystémových subjektů, inovačních center,
  členských států a přidružených zemí,
  přičemž tyto programy pokrývají od podpory
  sociálních dovedností pro inovace
  po akce
  v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit účinnost evropského inovačního systému. Tím bude doplněna podpora z EFRR pro inovační ekosystémy a meziregionální partnerství, pokud jde o otázky inteligentní specializace. |
| --- | --- |

b)

Evropské inovační ekosystémy

Evropské inovační ekosystémy

Oblasti působnosti: Propojení s regionálními a vnitrostátními aktéry v oblasti inovací a podpora provádění společných přeshraničních inovačních programů ze strany
  regionálních ekosystémových subjektů, inovačních center,
  členských států a přidružených zemí,
  přičemž tyto programy pokrývají od podpory
  sociálních dovedností pro inovace
  po akce
  v oblasti výzkumu a inovací s cílem posílit účinnost evropského inovačního systému. Tím bude doplněna podpora z EFRR pro inovační ekosystémy a meziregionální partnerství, pokud jde o otázky inteligentní specializace.

Oblasti působnosti:

regionálních ekosystémových subjektů, inovačních center,

přičemž tyto programy pokrývají od podpory

po akce

Odůvodnění

Odůvodnění

Nezbytné pro umožnění financování meziregionálních projektů.

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

Příloha II „Typy akcí“, 6. odrážka

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| — | Akce na spolufinancování programů: akce zajišťující spolufinancování programu činností zaváděného a/nebo prováděného subjekty, které řídí a/nebo financují programy v oblasti výzkumu a inovací a nejsou financujícími subjekty Unie. Tento program činností může podporovat vytváření kontaktů a koordinaci, výzkum, inovace, pilotní akce a opatření v oblasti inovací a tržního využití, odborné přípravy a mobility, jakož i zvyšování povědomí a komunikaci, šíření a využívání nebo jejich kombinaci přímo prováděné uvedenými subjekty nebo třetími stranami, jimž může poskytnout veškerou příslušnou finanční podporu, například granty, ceny, zadávání veřejných zakázek, jakož i kombinované financování z programu Horizont Evropa. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

—

Akce na spolufinancování programů: akce zajišťující spolufinancování programu činností zaváděného a/nebo prováděného subjekty, které řídí a/nebo financují programy v oblasti výzkumu a inovací a nejsou financujícími subjekty Unie. Tento program činností může podporovat vytváření kontaktů a koordinaci, výzkum, inovace, pilotní akce a opatření v oblasti inovací a tržního využití, odborné přípravy a mobility, jakož i zvyšování povědomí a komunikaci, šíření a využívání nebo jejich kombinaci přímo prováděné uvedenými subjekty nebo třetími stranami, jimž může poskytnout veškerou příslušnou finanční podporu, například granty, ceny, zadávání veřejných zakázek, jakož i kombinované financování z programu Horizont Evropa.

| — | Akce na spolufinancování programů: akce zajišťující spolufinancování programu činností zaváděného a/nebo prováděného subjekty, které řídí a/nebo financují programy v oblasti výzkumu a inovací a nejsou financujícími subjekty Unie.
  Tento druh akce bude moci zejména podporovat programy činnosti regionálních ekosystémů a inovačních center a spolupráci mezi nimi.
  Tento program činností může podporovat vytváření kontaktů a koordinaci, výzkum, inovace, pilotní akce a opatření v oblasti inovací a tržního využití, odborné přípravy a mobility, jakož i zvyšování povědomí a komunikaci, šíření a využívání nebo jejich kombinaci přímo prováděné uvedenými subjekty nebo třetími stranami, jimž může poskytnout veškerou příslušnou finanční podporu, například granty, ceny, zadávání veřejných zakázek, jakož i kombinované financování z programu Horizont Evropa. |
| --- | --- |

—

Akce na spolufinancování programů: akce zajišťující spolufinancování programu činností zaváděného a/nebo prováděného subjekty, které řídí a/nebo financují programy v oblasti výzkumu a inovací a nejsou financujícími subjekty Unie.
  Tento druh akce bude moci zejména podporovat programy činnosti regionálních ekosystémů a inovačních center a spolupráci mezi nimi.
  Tento program činností může podporovat vytváření kontaktů a koordinaci, výzkum, inovace, pilotní akce a opatření v oblasti inovací a tržního využití, odborné přípravy a mobility, jakož i zvyšování povědomí a komunikaci, šíření a využívání nebo jejich kombinaci přímo prováděné uvedenými subjekty nebo třetími stranami, jimž může poskytnout veškerou příslušnou finanční podporu, například granty, ceny, zadávání veřejných zakázek, jakož i kombinované financování z programu Horizont Evropa.

Tento druh akce bude moci zejména podporovat programy činnosti regionálních ekosystémů a inovačních center a spolupráci mezi nimi.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nezbytné pro umožnění financování meziregionálních projektů.

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

Příloha III „Partnerství“, část 1, písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | Důkazy o tom, že evropské partnerství je
  účinnější
  při dosahování souvisejících cílů programu, zejména při zajišťování jasných výsledků pro EU a její občany především s ohledem na globální výzvy a cíle v oblasti výzkumu a inovací, že zajišťuje konkurenceschopnost EU a přispívá k posilování evropského výzkumného a inovačního prostoru a mezinárodních závazků. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

a)

Důkazy o tom, že evropské partnerství je
  účinnější
  při dosahování souvisejících cílů programu, zejména při zajišťování jasných výsledků pro EU a její občany především s ohledem na globální výzvy a cíle v oblasti výzkumu a inovací, že zajišťuje konkurenceschopnost EU a přispívá k posilování evropského výzkumného a inovačního prostoru a mezinárodních závazků.

účinnější

| a) | Důkazy o tom, že evropské partnerství je
  obzvláště účinné
  při dosahování souvisejících cílů programu, zejména při zajišťování jasných výsledků pro EU a její občany především s ohledem na globální výzvy a cíle v oblasti výzkumu a inovací, že zajišťuje konkurenceschopnost EU a přispívá k posilování evropského výzkumného a inovačního prostoru a mezinárodních závazků. |
| --- | --- |

a)

Důkazy o tom, že evropské partnerství je
  obzvláště účinné
  při dosahování souvisejících cílů programu, zejména při zajišťování jasných výsledků pro EU a její občany především s ohledem na globální výzvy a cíle v oblasti výzkumu a inovací, že zajišťuje konkurenceschopnost EU a přispívá k posilování evropského výzkumného a inovačního prostoru a mezinárodních závazků.

obzvláště účinné

Odůvodnění

Odůvodnění

Dosavadní znění je velmi restriktivní a může značně omezit rozsah evropských partnerství.

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

Příloha IV „Součinnost s dalšími programy Unie“, odst. 4 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4. | Součinnost s Evropským sociálním fondem plus (ESF+) zajistí, aby:






  a) | ESF+ mohl zjednodušit a rozšířit inovativní vzdělávací programy podporované v rámci programu prostřednictvím vnitrostátních nebo regionálních programů, aby lidé získali dovednosti a kompetence potřebné pro pracovní místa budoucnosti; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.

Součinnost s Evropským sociálním fondem plus (ESF+) zajistí, aby:

a)

ESF+ mohl zjednodušit a rozšířit inovativní vzdělávací programy podporované v rámci programu prostřednictvím vnitrostátních nebo regionálních programů, aby lidé získali dovednosti a kompetence potřebné pro pracovní místa budoucnosti;

| 4. | Součinnost s Evropským sociálním fondem plus (ESF+) zajistí, aby:






  a) | ESF+ mohl zjednodušit a rozšířit inovativní vzdělávací programy podporované v rámci programu prostřednictvím vnitrostátních, regionálních
  nebo meziregionálních programů
  , aby lidé získali dovednosti a kompetence potřebné pro pracovní místa budoucnosti; |
| --- | --- | --- |

4.

Součinnost s Evropským sociálním fondem plus (ESF+) zajistí, aby:

a)

ESF+ mohl zjednodušit a rozšířit inovativní vzdělávací programy podporované v rámci programu prostřednictvím vnitrostátních, regionálních
  nebo meziregionálních programů
  , aby lidé získali dovednosti a kompetence potřebné pro pracovní místa budoucnosti;

nebo meziregionálních programů

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

Příloha IV „Součinnost s dalšími programy Unie“, odst. 6 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6. | Součinnost s programem Digitální Evropa zajistí, aby: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

6.

Součinnost s programem Digitální Evropa zajistí, aby:

| 6. | Součinnost s programem Digitální Evropa zajistí, aby: |
| --- | --- |

6.

Součinnost s programem Digitální Evropa zajistí, aby:

| | a) | přes příbuznost některých tematických oblastí, jež jsou předmětem programu a programu Digitální Evropa, se typy akcí, které mají obdržet podporu, jejich očekávané výsledky a logika jejich působení od sebe lišily a navzájem doplňovaly; |
| --- | --- | --- |

a)

přes příbuznost některých tematických oblastí, jež jsou předmětem programu a programu Digitální Evropa, se typy akcí, které mají obdržet podporu, jejich očekávané výsledky a logika jejich působení od sebe lišily a navzájem doplňovaly;

| | a) | přes příbuznost některých tematických oblastí, jež jsou předmětem programu a programu Digitální Evropa, se typy akcí, které mají obdržet podporu, jejich očekávané výsledky a logika jejich působení od sebe lišily a navzájem doplňovaly; |
| --- | --- | --- |

a)

přes příbuznost některých tematických oblastí, jež jsou předmětem programu a programu Digitální Evropa, se typy akcí, které mají obdržet podporu, jejich očekávané výsledky a logika jejich působení od sebe lišily a navzájem doplňovaly;

| | b) | výzkumné a inovační potřeby týkající se digitálních aspektů byly zjišťovány a stanovovány v rámci strategického výzkumu a plánování inovací v rámci programu; k tomu patří výzkum a inovace v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, které kombinují digitální technologie s dalšími základními technologiemi a netechnologickými inovacemi; podpora rozšiřování podniků zavádějících průlomové inovace (z nichž mnohé budou kombinovat digitální technologie s fyzickými); začleňování digitálních technologií napříč všemi akcemi pilíře „Globální výzvy a průmyslová konkurenceschopnost“; podpora digitálních výzkumných infrastruktur; |
| --- | --- | --- |

b)

výzkumné a inovační potřeby týkající se digitálních aspektů byly zjišťovány a stanovovány v rámci strategického výzkumu a plánování inovací v rámci programu; k tomu patří výzkum a inovace v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, které kombinují digitální technologie s dalšími základními technologiemi a netechnologickými inovacemi; podpora rozšiřování podniků zavádějících průlomové inovace (z nichž mnohé budou kombinovat digitální technologie s fyzickými); začleňování digitálních technologií napříč všemi akcemi pilíře „Globální výzvy a průmyslová konkurenceschopnost“; podpora digitálních výzkumných infrastruktur;

| | b) | výzkumné a inovační potřeby týkající se digitálních aspektů byly zjišťovány a stanovovány v rámci strategického výzkumu a plánování inovací v rámci programu; k tomu patří výzkum a inovace v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, které kombinují digitální technologie s dalšími základními technologiemi a netechnologickými inovacemi; podpora rozšiřování podniků zavádějících průlomové inovace (z nichž mnohé budou kombinovat digitální technologie s fyzickými); začleňování digitálních technologií napříč všemi akcemi pilíře „Globální výzvy a průmyslová konkurenceschopnost“;
  pomoc centrům pro digitální inovace a
   podpora digitálních výzkumných infrastruktur; |
| --- | --- | --- |

b)

výzkumné a inovační potřeby týkající se digitálních aspektů byly zjišťovány a stanovovány v rámci strategického výzkumu a plánování inovací v rámci programu; k tomu patří výzkum a inovace v oblasti vysoce výkonné výpočetní techniky, umělé inteligence, kybernetické bezpečnosti, které kombinují digitální technologie s dalšími základními technologiemi a netechnologickými inovacemi; podpora rozšiřování podniků zavádějících průlomové inovace (z nichž mnohé budou kombinovat digitální technologie s fyzickými); začleňování digitálních technologií napříč všemi akcemi pilíře „Globální výzvy a průmyslová konkurenceschopnost“;
  pomoc centrům pro digitální inovace a
   podpora digitálních výzkumných infrastruktur;

pomoc centrům pro digitální inovace a

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

Doplnit nový odstavec na konci přílohy V „Klíčové ukazatele způsobů dosahování dopadů“, s. 17

Doplnit nový odstavec na konci přílohy V „Klíčové ukazatele způsobů dosahování dopadů“, s. 17

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Ukazatele způsobů dosahování územního dopadu




  Očekává se, že program bude mít dopad na rozvoj a hospodářskou transformaci na místní, regionální a vnitrostátní úrovni, a přispěje tak k posílení technologické základny Unie a její konkurenceschopnosti.


  (viz níže uvedená tabulka, která tvoří nedílnou součást tohoto pozměňovacího návrhu) |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Ukazatele způsobů dosahování územního dopadu

Ukazatele způsobů dosahování územního dopadu

Očekává se, že program bude mít dopad na rozvoj a hospodářskou transformaci na místní, regionální a vnitrostátní úrovni, a přispěje tak k posílení technologické základny Unie a její konkurenceschopnosti.

Očekává se, že program bude mít dopad na rozvoj a hospodářskou transformaci na místní, regionální a vnitrostátní úrovni, a přispěje tak k posílení technologické základny Unie a její konkurenceschopnosti.

(viz níže uvedená tabulka, která tvoří nedílnou součást tohoto pozměňovacího návrhu)

| Územní dopady | Krátkodobé | Střednědobé | Dlouhodobé |
| --- | --- | --- | --- |
| Příspěvek k růstu a hospodářské transformaci území | Součinnost mezi financováním





  Výše veřejného a soukromého spolufinancování v rámci projektů rámcového programu, před jeho prováděním, během něj a po něm | Přispění ke strategickým prioritám





  Podíl projektů vzešlých z rámcového programu přispívajících k inteligentním specializacím na regionální a vnitrostátní úrovni | Přispění k růstu a hospodářské transformaci





  Zakládání podniků a růst podílu na trhu v oblastech inteligentní specializace ekosystémů |
| Šíření a pronikání výzkumu a inovací na územích a ze strany těchto území ve prospěch občanů | Přijetí





  Podíl výzkumu a inovací plynoucích z rámcového programu, který přijaly subjekty daného území, zejména subjekty působící ve veřejném sektoru | Realizace





  Počet realizovaných inovací rozšířených s pomocí veřejného sektoru na všechny partnery na dotčených územích | Replikace





  Pronikání a dopad inovací na dalších územích |
| Podpora rozvoje a investic sítí excelence a inovačních center | Spolupráce mezi regionálními ekosystémy a inovačními centry a oblastmi excelence v celé Unii





  Počet projektů nebo podíl projektů financovaných z rámcového programu, jež vedly k následné spolupráci mezi orgány z různých území a aktéry spadajícími do těchto kategorií | Rozvoj regionálních ekosystémů a inovačních center





  Odhad účinků spolupráce vzešlé z výsledků financovaných rámcovým programem na rozvoj regionálních ekosystémů a inovačních center | Přispění ke snižování rozdílů v oblasti inovací





  Odhad kumulovaných účinků plynoucích z výsledků financovaných rámcovým programem na snižování rozdílů v oblasti inovací v Unii |

Územní dopady

Územní dopady

Krátkodobé

Krátkodobé

Střednědobé

Střednědobé

Dlouhodobé

Dlouhodobé

Příspěvek k růstu a hospodářské transformaci území

Příspěvek k růstu a hospodářské transformaci území

Součinnost mezi financováním

Součinnost mezi financováním

Výše veřejného a soukromého spolufinancování v rámci projektů rámcového programu, před jeho prováděním, během něj a po něm

Výše veřejného a soukromého spolufinancování v rámci projektů rámcového programu, před jeho prováděním, během něj a po něm

Přispění ke strategickým prioritám

Přispění ke strategickým prioritám

Podíl projektů vzešlých z rámcového programu přispívajících k inteligentním specializacím na regionální a vnitrostátní úrovni

Podíl projektů vzešlých z rámcového programu přispívajících k inteligentním specializacím na regionální a vnitrostátní úrovni

Přispění k růstu a hospodářské transformaci

Přispění k růstu a hospodářské transformaci

Zakládání podniků a růst podílu na trhu v oblastech inteligentní specializace ekosystémů

Zakládání podniků a růst podílu na trhu v oblastech inteligentní specializace ekosystémů

Šíření a pronikání výzkumu a inovací na územích a ze strany těchto území ve prospěch občanů

Šíření a pronikání výzkumu a inovací na územích a ze strany těchto území ve prospěch občanů

Přijetí

Přijetí

Podíl výzkumu a inovací plynoucích z rámcového programu, který přijaly subjekty daného území, zejména subjekty působící ve veřejném sektoru

Podíl výzkumu a inovací plynoucích z rámcového programu, který přijaly subjekty daného území, zejména subjekty působící ve veřejném sektoru

Realizace

Realizace

Počet realizovaných inovací rozšířených s pomocí veřejného sektoru na všechny partnery na dotčených územích

Počet realizovaných inovací rozšířených s pomocí veřejného sektoru na všechny partnery na dotčených územích

Replikace

Replikace

Pronikání a dopad inovací na dalších územích

Pronikání a dopad inovací na dalších územích

Podpora rozvoje a investic sítí excelence a inovačních center

Podpora rozvoje a investic sítí excelence a inovačních center

Spolupráce mezi regionálními ekosystémy a inovačními centry a oblastmi excelence v celé Unii

Spolupráce mezi regionálními ekosystémy a inovačními centry a oblastmi excelence v celé Unii

Počet projektů nebo podíl projektů financovaných z rámcového programu, jež vedly k následné spolupráci mezi orgány z různých území a aktéry spadajícími do těchto kategorií

Počet projektů nebo podíl projektů financovaných z rámcového programu, jež vedly k následné spolupráci mezi orgány z různých území a aktéry spadajícími do těchto kategorií

Rozvoj regionálních ekosystémů a inovačních center

Rozvoj regionálních ekosystémů a inovačních center

Odhad účinků spolupráce vzešlé z výsledků financovaných rámcovým programem na rozvoj regionálních ekosystémů a inovačních center

Odhad účinků spolupráce vzešlé z výsledků financovaných rámcovým programem na rozvoj regionálních ekosystémů a inovačních center

Přispění ke snižování rozdílů v oblasti inovací

Přispění ke snižování rozdílů v oblasti inovací

Odhad kumulovaných účinků plynoucích z výsledků financovaných rámcovým programem na snižování rozdílů v oblasti inovací v Unii

Odhad kumulovaných účinků plynoucích z výsledků financovaných rámcovým programem na snižování rozdílů v oblasti inovací v Unii

Odůvodnění

Odůvodnění

Výslovné uvedení ukazatelů územního dopadu mezi dalšími klíčovými ukazateli způsobů dosahování dopadu, které Komise navrhla. Tento návrh je v souladu se zněním (název, vysvětlující text a tabulka) textu přílohy V, jak ji navrhuje Komise.

ukazatelů územního dopadu

Návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD))

Pozměňovací návrh 29

Pozměňovací návrh 29

7. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vzhledem k významnému příspěvku, který by výzkum a inovace měly přinést při řešení problémů v oblasti potravin, zemědělství,
  rozvoji
  venkova a 
  v bioekonomice
  , a za účelem využití odpovídajících příležitostí ve výzkumu a inovacích v těsném spolupůsobení se společnou zemědělskou politikou budou relevantní opatření v rámci zvláštního programu na období 2021–2027 podpořena částkou 10 miliard EUR pro klastr „Potraviny a přírodní zdroje“. | Vzhledem k významnému příspěvku, který by výzkum a inovace měly přinést při řešení problémů v oblasti potravin, zemědělství,
  rozvoje
  venkova
  , moří, rybolovu
  a 
  bioekonomiky
  , a za účelem využití odpovídajících příležitostí ve výzkumu a inovacích v těsném spolupůsobení se společnou zemědělskou politikou
  , integrovanou námořní politikou a společnou rybářskou politikou
  budou relevantní opatření v rámci zvláštního programu na období 2021–2027 podpořena částkou 10 miliard EUR pro klastr „Potraviny a přírodní zdroje“. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Vzhledem k významnému příspěvku, který by výzkum a inovace měly přinést při řešení problémů v oblasti potravin, zemědělství,
  rozvoji
  venkova a 
  v bioekonomice
  , a za účelem využití odpovídajících příležitostí ve výzkumu a inovacích v těsném spolupůsobení se společnou zemědělskou politikou budou relevantní opatření v rámci zvláštního programu na období 2021–2027 podpořena částkou 10 miliard EUR pro klastr „Potraviny a přírodní zdroje“.

rozvoji

v bioekonomice

Vzhledem k významnému příspěvku, který by výzkum a inovace měly přinést při řešení problémů v oblasti potravin, zemědělství,
  rozvoje
  venkova
  , moří, rybolovu
  a 
  bioekonomiky
  , a za účelem využití odpovídajících příležitostí ve výzkumu a inovacích v těsném spolupůsobení se společnou zemědělskou politikou
  , integrovanou námořní politikou a společnou rybářskou politikou
  budou relevantní opatření v rámci zvláštního programu na období 2021–2027 podpořena částkou 10 miliard EUR pro klastr „Potraviny a přírodní zdroje“.

rozvoje

, moří, rybolovu

bioekonomiky

, integrovanou námořní politikou a společnou rybářskou politikou

Odůvodnění

Odůvodnění

Moře a rybolov jsou pro EU zásadní, proto považujeme za důležité se o těchto sektorech zmínit.

Pozměňovací návrh 30

Pozměňovací návrh 30

Nový bod odůvodnění (7 a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | (7 A) | Vzhledem k zásadním výzvám, které představuje námořní problematika pro zaměstnanost (modrá ekonomika), kvalitu životního prostředí a boj proti změně klimatu, budou tyto otázky průřezovou prioritou programu, která bude specificky monitorována a bude pro ni stanoven klíčový cíl za účelem mobilizace programu v rámci strategického plánování. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(7 A)

(7 A)

Vzhledem k zásadním výzvám, které představuje námořní problematika pro zaměstnanost (modrá ekonomika), kvalitu životního prostředí a boj proti změně klimatu, budou tyto otázky průřezovou prioritou programu, která bude specificky monitorována a bude pro ni stanoven klíčový cíl za účelem mobilizace programu v rámci strategického plánování.

Vzhledem k zásadním výzvám, které představuje námořní problematika pro zaměstnanost (modrá ekonomika), kvalitu životního prostředí a boj proti změně klimatu, budou tyto otázky průřezovou prioritou programu, která bude specificky monitorována a bude pro ni stanoven klíčový cíl za účelem mobilizace programu v rámci strategického plánování.

Pozměňovací návrh 31

Pozměňovací návrh 31

Článek 2

Článek 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zvláštní program má tyto operační cíle: | Zvláštní program má tyto operační cíle: |
| a) | posílení a šíření excelence; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Zvláštní program má tyto operační cíle:

Zvláštní program má tyto operační cíle:

a)

posílení a šíření excelence;

| a) | posílení a šíření excelence; |
| --- | --- |

a)

posílení a šíření excelence;

| b) | zvýšení spolupráce napříč odvětvími a obory; |
| --- | --- |

b)

zvýšení spolupráce napříč odvětvími a obory;

| b) | zvýšení spolupráce napříč odvětvími a obory; |
| --- | --- |

b)

zvýšení spolupráce napříč odvětvími a obory;

| c) | propojení a rozvoj výzkumných infrastruktur v celém Evropském výzkumném prostoru; |
| --- | --- |

c)

propojení a rozvoj výzkumných infrastruktur v celém Evropském výzkumném prostoru;

| c) | propojení a rozvoj výzkumných infrastruktur v celém Evropském výzkumném prostoru; |
| --- | --- |

c)

propojení a rozvoj výzkumných infrastruktur v celém Evropském výzkumném prostoru;

| d) | posílení mezinárodní spolupráce; |
| --- | --- |

d)

posílení mezinárodní spolupráce;

| d) | posílení mezinárodní spolupráce; |
| --- | --- |

d)

posílení mezinárodní spolupráce;

| e) | přilákání, výcvik a udržení výzkumných pracovníků a inovátorů v Evropském výzkumném prostoru, včetně využití mobility výzkumných pracovníků; |
| --- | --- |

e)

přilákání, výcvik a udržení výzkumných pracovníků a inovátorů v Evropském výzkumném prostoru, včetně využití mobility výzkumných pracovníků;

| e) | přilákání, výcvik a udržení výzkumných pracovníků a inovátorů v Evropském výzkumném prostoru, včetně využití mobility výzkumných pracovníků; |
| --- | --- |

e)

přilákání, výcvik a udržení výzkumných pracovníků a inovátorů v Evropském výzkumném prostoru, včetně využití mobility výzkumných pracovníků;

| f) | podpora otevřené vědy a zajištění viditelnosti pro veřejnost a otevřený přístup k výsledkům; |
| --- | --- |

f)

podpora otevřené vědy a zajištění viditelnosti pro veřejnost a otevřený přístup k výsledkům;

| f) | podpora otevřené vědy a zajištění viditelnosti pro veřejnost a otevřený přístup k výsledkům; |
| --- | --- |

f)

podpora otevřené vědy a zajištění viditelnosti pro veřejnost a otevřený přístup k výsledkům;

| g) | aktivní šíření a využívání výsledků, zejména pro tvorbu politik; |
| --- | --- |

g)

aktivní šíření a využívání výsledků, zejména pro tvorbu politik;

| g) | aktivní šíření a využívání výsledků, zejména pro tvorbu politik; |
| --- | --- |

g)

aktivní šíření a využívání výsledků, zejména pro tvorbu politik;

| h) | podpora provádění politických priorit Unie; |
| --- | --- |

h)

podpora provádění politických priorit Unie;

| h) | podpora provádění politických priorit Unie; |
| --- | --- |

h)

podpora provádění politických priorit Unie;

| (ha) | širší provádění strategií pro inteligentní specializaci a zvýšení konkurenceschopnosti regionálních ekosystémů a inovačních center; |
| --- | --- |

(ha)

(h

)

širší provádění strategií pro inteligentní specializaci a zvýšení konkurenceschopnosti regionálních ekosystémů a inovačních center;

širší provádění strategií pro inteligentní specializaci a zvýšení konkurenceschopnosti regionálních ekosystémů a inovačních center;

| i) | posílení vazby mezi výzkumem a inovacemi a dalšími politikami, včetně cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

i)

posílení vazby mezi výzkumem a inovacemi a dalšími politikami, včetně cílů udržitelného rozvoje;

| i) | posílení vazby mezi výzkumem a inovacemi a dalšími politikami, včetně cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

i)

posílení vazby mezi výzkumem a inovacemi a dalšími politikami, včetně cílů udržitelného rozvoje;

| j) | prostřednictvím misí v oblasti výzkumu a inovací splnění ambiciózních cílů ve stanoveném časovém rámci; |
| --- | --- |

j)

prostřednictvím misí v oblasti výzkumu a inovací splnění ambiciózních cílů ve stanoveném časovém rámci;

| j) | prostřednictvím misí v oblasti výzkumu a inovací splnění ambiciózních cílů ve stanoveném časovém rámci; |
| --- | --- |

j)

prostřednictvím misí v oblasti výzkumu a inovací splnění ambiciózních cílů ve stanoveném časovém rámci;

| k) | zapojení občanů a konečných uživatelů do procesů spolunavrhování a spoluvytváření; |
| --- | --- |

k)

zapojení občanů a konečných uživatelů do procesů spolunavrhování a spoluvytváření;

| k) | zapojení občanů a konečných uživatelů do procesů spolunavrhování a spoluvytváření; |
| --- | --- |

k)

zapojení občanů a konečných uživatelů do procesů spolunavrhování a spoluvytváření;

| l) | zlepšení komunikace ve vědě; |
| --- | --- |

l)

zlepšení komunikace ve vědě;

| l) | zlepšení komunikace ve vědě; |
| --- | --- |

l)

zlepšení komunikace ve vědě;

| m) | urychlení transformace průmyslu; |
| --- | --- |

m)

urychlení transformace průmyslu;

| m) | urychlení transformace průmyslu
  , zejména ekologické a digitální transformace průmyslu, a současně vytváření udržitelných a vysoce kvalitních pracovních míst
  ; |
| --- | --- |

m)

urychlení transformace průmyslu
  , zejména ekologické a digitální transformace průmyslu, a současně vytváření udržitelných a vysoce kvalitních pracovních míst
  ;

, zejména ekologické a digitální transformace průmyslu, a současně vytváření udržitelných a vysoce kvalitních pracovních míst

Odůvodnění

Odůvodnění

Operační cíle rámcového programu by měly přispět k plnění strategií pro inteligentní specializaci v členských státech EU a jejich regionech, které představují základní součást podpory výzkumu a inovací ze strany Unie [COM(2018) 306 final].

Pozměňovací návrh 32

Pozměňovací návrh 32

Čl. 5 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pro každou misi může být zřízen výbor pro mise. Je složen z přibližně 15 osob na vysoké úrovni, včetně zástupců příslušných konečných uživatelů. Výbor pro mise poskytuje poradenství týkající se těchto záležitostí: | Pro každou misi může být zřízen výbor pro mise. Je složen z přibližně 15 osob na vysoké úrovni, včetně zástupců příslušných koncových uživatelů
  a veřejných i soukromých subjektů
  . Výbor pro mise poskytuje poradenství týkající se těchto záležitostí: |
| a) | obsahu pracovních programů a jejich revize podle potřeb pro dosažení cílů mise, v příslušných případech ve společném návrhu se zúčastněnými stranami a veřejností; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pro každou misi může být zřízen výbor pro mise. Je složen z přibližně 15 osob na vysoké úrovni, včetně zástupců příslušných konečných uživatelů. Výbor pro mise poskytuje poradenství týkající se těchto záležitostí:

Pro každou misi může být zřízen výbor pro mise. Je složen z přibližně 15 osob na vysoké úrovni, včetně zástupců příslušných koncových uživatelů
  a veřejných i soukromých subjektů
  . Výbor pro mise poskytuje poradenství týkající se těchto záležitostí:

a veřejných i soukromých subjektů

a)

obsahu pracovních programů a jejich revize podle potřeb pro dosažení cílů mise, v příslušných případech ve společném návrhu se zúčastněnými stranami a veřejností;

| a) | obsahu pracovních programů a jejich revize podle potřeb pro dosažení cílů mise, ve společném návrhu
  s veřejnými činiteli členských států, místními a regionálními orgány,
  zúčastněnými stranami a veřejností; |
| --- | --- |

a)

obsahu pracovních programů a jejich revize podle potřeb pro dosažení cílů mise, ve společném návrhu
  s veřejnými činiteli členských států, místními a regionálními orgány,
  zúčastněnými stranami a veřejností;

s veřejnými činiteli členských států, místními a regionálními orgány,

Pozměňovací návrh 33

Pozměňovací návrh 33

Čl. 10 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výbor ERI může na vyžádání poskytnout Komisi doporučení týkající se těchto záležitostí: | Výbor ERI může na vyžádání poskytnout Komisi doporučení týkající se těchto záležitostí: |
| a) | jakékoli záležitosti, která z pohledu inovací může zlepšit a podpořit inovační ekosystémy v celé Evropě, dosažení a dopad cílů komponenty ERI a kapacitu inovativních společností představit svá řešení; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výbor ERI může na vyžádání poskytnout Komisi doporučení týkající se těchto záležitostí:

Výbor ERI může na vyžádání poskytnout Komisi doporučení týkající se těchto záležitostí:

a)

jakékoli záležitosti, která z pohledu inovací může zlepšit a podpořit inovační ekosystémy v celé Evropě, dosažení a dopad cílů komponenty ERI a kapacitu inovativních společností představit svá řešení;

| a) | jakékoli záležitosti, která z pohledu inovací může zlepšit a podpořit inovační ekosystémy v celé Evropě
  , zejména spolupráci mezi regionálními ekosystémy a inovačními centry,
  dosažení a dopad cílů komponenty ERI a kapacitu inovativních společností představit svá řešení; |
| --- | --- |

a)

jakékoli záležitosti, která z pohledu inovací může zlepšit a podpořit inovační ekosystémy v celé Evropě
  , zejména spolupráci mezi regionálními ekosystémy a inovačními centry,
  dosažení a dopad cílů komponenty ERI a kapacitu inovativních společností představit svá řešení;

, zejména spolupráci mezi regionálními ekosystémy a inovačními centry,

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

Čl. 10 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výbor ERI je složen z 15 až 20 osob na vysoké úrovni z různých částí
  evropského inovačního ekosystému
  , včetně podnikatelů, zástupců vedení společností, investorů a výzkumných pracovníků. Přispívá k informačním aktivitám, přičemž členové výboru ERI usilují o zvýšení prestiže značky ERI. | 3.
     Výbor ERI je složen z 15 až 20 osob na vysoké úrovni z různých částí
  místních, regionálních, vnitrostátních a evropských inovačních ekosystémů
  , včetně podnikatelů, zástupců vedení společností, investorů a výzkumných pracovníků. Přispívá k informačním aktivitám, přičemž členové výboru ERI usilují o zvýšení prestiže značky ERI. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výbor ERI je složen z 15 až 20 osob na vysoké úrovni z různých částí
  evropského inovačního ekosystému
  , včetně podnikatelů, zástupců vedení společností, investorů a výzkumných pracovníků. Přispívá k informačním aktivitám, přičemž členové výboru ERI usilují o zvýšení prestiže značky ERI.

evropského inovačního ekosystému

3.
     Výbor ERI je složen z 15 až 20 osob na vysoké úrovni z různých částí
  místních, regionálních, vnitrostátních a evropských inovačních ekosystémů
  , včetně podnikatelů, zástupců vedení společností, investorů a výzkumných pracovníků. Přispívá k informačním aktivitám, přičemž členové výboru ERI usilují o zvýšení prestiže značky ERI.

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

Čl. 10 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výbor ERI má předsedu, kterého jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení. Předseda musí být vysoce postavený veřejný činitel s vazbami na oblast inovací. | Výbor ERI má předsedu, kterého jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení. Předseda musí být vysoce postavený veřejný činitel s vazbami na oblast inovací. |
| Předseda je jmenován na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo.
  Předseda předsedá výboru ERI, připravuje jeho zasedání, přiděluje úkoly členům a může zřizovat specializované podskupiny, zejména k identifikaci nových technologických trendů z portfolia ERI. Předseda propaguje ERI, působí jako partner v dialogu při jednání s Komisí a reprezentuje ERI ve světě inovací. Komise může předsedovi při výkonu jeho povinností poskytovat administrativní podporu. | Předseda je jmenován na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo.
  Předseda předsedá výboru ERI, připravuje jeho zasedání, přiděluje úkoly členům a může zřizovat specializované podskupiny, zejména k identifikaci nových technologických trendů z portfolia ERI
  , a intenzivně zapojuje regionální a vnitrostátní inovační agentury
  . Předseda propaguje ERI, působí jako partner v dialogu při jednání s Komisí a reprezentuje ERI ve světě inovací. Komise může předsedovi při výkonu jeho povinností poskytovat administrativní podporu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výbor ERI má předsedu, kterého jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení. Předseda musí být vysoce postavený veřejný činitel s vazbami na oblast inovací.

Výbor ERI má předsedu, kterého jmenuje Komise na základě transparentního přijímacího řízení. Předseda musí být vysoce postavený veřejný činitel s vazbami na oblast inovací.

Předseda je jmenován na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo.

Předseda předsedá výboru ERI, připravuje jeho zasedání, přiděluje úkoly členům a může zřizovat specializované podskupiny, zejména k identifikaci nových technologických trendů z portfolia ERI. Předseda propaguje ERI, působí jako partner v dialogu při jednání s Komisí a reprezentuje ERI ve světě inovací. Komise může předsedovi při výkonu jeho povinností poskytovat administrativní podporu.

Předseda je jmenován na funkční období omezené na čtyři roky, které může být jednou prodlouženo.

Předseda předsedá výboru ERI, připravuje jeho zasedání, přiděluje úkoly členům a může zřizovat specializované podskupiny, zejména k identifikaci nových technologických trendů z portfolia ERI
  , a intenzivně zapojuje regionální a vnitrostátní inovační agentury
  . Předseda propaguje ERI, působí jako partner v dialogu při jednání s Komisí a reprezentuje ERI ve světě inovací. Komise může předsedovi při výkonu jeho povinností poskytovat administrativní podporu.

, a intenzivně zapojuje regionální a vnitrostátní inovační agentury

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Bod 1.4.4 „Legislativní finanční výkaz“

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| DŮVODOVÁ ZPRÁVA | DŮVODOVÁ ZPRÁVA |
| ČÁST I – bod 1.4.4 Legislativní finanční výkaz (s. 19 dokumentu COM(2018) 436)
  Program Horizont Evropa je navržen tak, aby byl prováděn s umožněním synergií s jinými programy financovanými Unií, zejména na základě ujednání o doplňkovém financování z programů EU v případech, kdy to způsoby správy umožňují; buď v posloupnosti, nebo střídavě, nebo kombinací prostředků včetně společného financování akcí. | ČÁST I – bod 1.4.4 Legislativní finanční výkaz (s. 19 dokumentu COM(2018) 436)
  Program Horizont Evropa je navržen tak, aby byl prováděn s umožněním synergií s jinými programy financovanými Unií, zejména na základě ujednání o doplňkovém financování z programů EU v případech, kdy to způsoby správy umožňují; buď v posloupnosti, nebo střídavě, nebo kombinací prostředků včetně společného financování akcí. |
| Demonstrativní seznam takových ujednání a programů financování zahrnuje synergie s těmito programy: | Demonstrativní seznam takových ujednání a programů financování zahrnuje synergie s těmito programy: |
| společnou zemědělskou politikou (SZP), | společnou zemědělskou politikou (SZP),


  integrovanou námořní politikou,




  společnou rybářskou politikou,




  Evropským námořním a rybářským fondem, |
| Evropským fondem pro regionální rozvoj (EFRR), | Evropským fondem pro regionální rozvoj (EFRR), |
| Evropským sociálním fondem (ESF), | Evropským sociálním fondem (ESF), |
| programem pro jednotný trh, | programem pro jednotný trh, |
| evropským kosmickým programem, | evropským kosmickým programem, |
| Nástrojem pro propojení Evropy (CEF), | Nástrojem pro propojení Evropy (CEF), |
| programem Digitální Evropa (DEP), | programem Digitální Evropa (DEP), |
| programem Erasmus, | programem Erasmus, |
| nástrojem financování vnější činnosti, | nástrojem financování vnější činnosti, |
| fondem InvestEU, | fondem InvestEU, |
| programem pro výzkum a odbornou přípravu Evropského společenství pro atomovou energii. | programem pro výzkum a odbornou přípravu Evropského společenství pro atomovou energii. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

ČÁST I – bod 1.4.4 Legislativní finanční výkaz (s. 19 dokumentu COM(2018) 436)

Program Horizont Evropa je navržen tak, aby byl prováděn s umožněním synergií s jinými programy financovanými Unií, zejména na základě ujednání o doplňkovém financování z programů EU v případech, kdy to způsoby správy umožňují; buď v posloupnosti, nebo střídavě, nebo kombinací prostředků včetně společného financování akcí.

ČÁST I – bod 1.4.4 Legislativní finanční výkaz (s. 19 dokumentu COM(2018) 436)

Program Horizont Evropa je navržen tak, aby byl prováděn s umožněním synergií s jinými programy financovanými Unií, zejména na základě ujednání o doplňkovém financování z programů EU v případech, kdy to způsoby správy umožňují; buď v posloupnosti, nebo střídavě, nebo kombinací prostředků včetně společného financování akcí.

Demonstrativní seznam takových ujednání a programů financování zahrnuje synergie s těmito programy:

Demonstrativní seznam takových ujednání a programů financování zahrnuje synergie s těmito programy:

společnou zemědělskou politikou (SZP),

společnou zemědělskou politikou (SZP),

integrovanou námořní politikou,

integrovanou námořní politikou,

společnou rybářskou politikou,

společnou rybářskou politikou,

Evropským námořním a rybářským fondem,

Evropským námořním a rybářským fondem,

Evropským fondem pro regionální rozvoj (EFRR),

Evropským fondem pro regionální rozvoj (EFRR),

Evropským sociálním fondem (ESF),

Evropským sociálním fondem (ESF),

programem pro jednotný trh,

programem pro jednotný trh,

evropským kosmickým programem,

evropským kosmickým programem,

Nástrojem pro propojení Evropy (CEF),

Nástrojem pro propojení Evropy (CEF),

programem Digitální Evropa (DEP),

programem Digitální Evropa (DEP),

programem Erasmus,

programem Erasmus,

nástrojem financování vnější činnosti,

nástrojem financování vnější činnosti,

fondem InvestEU,

fondem InvestEU,

programem pro výzkum a odbornou přípravu Evropského společenství pro atomovou energii.

programem pro výzkum a odbornou přípravu Evropského společenství pro atomovou energii.

Pozměňovací návrh 37

Pozměňovací návrh 37

Příloha I „Činnosti programu“, první část „Strategické plánování“, odstavce 3 až 5 (s. 1)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Bude zahrnovat rozsáhlé konzultace a dialogy s členskými státy, v příslušných případech s Evropským parlamentem a s různými zúčastněnými stranami o prioritách včetně misí v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ a o vhodných typech akcí, které by se měly použít, zejména evropských partnerstvích. | Bude zahrnovat rozsáhlé konzultace a dialogy s členskými státy
  a jejich regiony včetně těch nejvzdálenějších,
  v příslušných případech s Evropským parlamentem a s různými zúčastněnými stranami o prioritách včetně misí v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ a o vhodných typech akcí, které by se měly použít, zejména evropských partnerstvích. |
| Na základě těchto rozsáhlých konzultací budou v rámci strategického plánování určeny společné cíle a společné oblasti činností, například oblasti partnerství (navrhovaný právní základ stanoví pouze nástroje a kritéria, jimiž se bude řídit jejich použití) a oblasti misí. | Na základě těchto rozsáhlých konzultací budou v rámci strategického plánování určeny společné cíle a společné oblasti činností, například oblasti partnerství (navrhovaný právní základ stanoví pouze nástroje a kritéria, jimiž se bude řídit jejich použití) a oblasti misí. |
| Strategické plánování pomůže rozvíjet a provádět politiku v relevantních dotčených oblastech na úrovni EU, jakož i doplňující politiky a politické přístupy v členských státech. V procesu strategického plánování se zohlední politické priority EU, aby se zvýšil příspěvek výzkumu a inovací k uskutečňování politiky. Rovněž se vezmou v úvahu prognostické činnosti, studie a další vědecké důkazy a zohlední se stávající relevantní iniciativy na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni. | Strategické plánování pomůže rozvíjet a provádět politiku v relevantních dotčených oblastech na úrovni EU, jakož i doplňující politiky a politické přístupy v členských státech
  a v jejich regionech, včetně v těch nejvzdálenějších
  . V procesu strategického plánování se zohlední politické priority EU, aby se zvýšil příspěvek výzkumu a inovací k uskutečňování politiky. Rovněž se vezmou v úvahu prognostické činnosti, studie a další vědecké důkazy a zohlední se stávající relevantní iniciativy na úrovni EU a na vnitrostátní
  a regionální
  úrovni. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Bude zahrnovat rozsáhlé konzultace a dialogy s členskými státy, v příslušných případech s Evropským parlamentem a s různými zúčastněnými stranami o prioritách včetně misí v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ a o vhodných typech akcí, které by se měly použít, zejména evropských partnerstvích.

Bude zahrnovat rozsáhlé konzultace a dialogy s členskými státy
  a jejich regiony včetně těch nejvzdálenějších,
  v příslušných případech s Evropským parlamentem a s různými zúčastněnými stranami o prioritách včetně misí v rámci pilíře „Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“ a o vhodných typech akcí, které by se měly použít, zejména evropských partnerstvích.

a jejich regiony včetně těch nejvzdálenějších,

Na základě těchto rozsáhlých konzultací budou v rámci strategického plánování určeny společné cíle a společné oblasti činností, například oblasti partnerství (navrhovaný právní základ stanoví pouze nástroje a kritéria, jimiž se bude řídit jejich použití) a oblasti misí.

Na základě těchto rozsáhlých konzultací budou v rámci strategického plánování určeny společné cíle a společné oblasti činností, například oblasti partnerství (navrhovaný právní základ stanoví pouze nástroje a kritéria, jimiž se bude řídit jejich použití) a oblasti misí.

Strategické plánování pomůže rozvíjet a provádět politiku v relevantních dotčených oblastech na úrovni EU, jakož i doplňující politiky a politické přístupy v členských státech. V procesu strategického plánování se zohlední politické priority EU, aby se zvýšil příspěvek výzkumu a inovací k uskutečňování politiky. Rovněž se vezmou v úvahu prognostické činnosti, studie a další vědecké důkazy a zohlední se stávající relevantní iniciativy na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni.

Strategické plánování pomůže rozvíjet a provádět politiku v relevantních dotčených oblastech na úrovni EU, jakož i doplňující politiky a politické přístupy v členských státech
  a v jejich regionech, včetně v těch nejvzdálenějších
  . V procesu strategického plánování se zohlední politické priority EU, aby se zvýšil příspěvek výzkumu a inovací k uskutečňování politiky. Rovněž se vezmou v úvahu prognostické činnosti, studie a další vědecké důkazy a zohlední se stávající relevantní iniciativy na úrovni EU a na vnitrostátní
  a regionální
  úrovni.

a v jejich regionech, včetně v těch nejvzdálenějších

a regionální

Pozměňovací návrh 38

Pozměňovací návrh 38

Příloha I „Činnosti programu“, první část „Strategické plánování“, odstavce 11 a 12 (s. 2 a 3)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Z tohoto programu budou nadále podporovány „Stěžejní iniciativy FET“ podporované z programu Horizont 2020. Jelikož se značně podobají misím, budou další případné „stěžejní iniciativy FET“ podporovány z tohoto rámcového programu jako mise zaměřené na budoucí a vznikající technologie. | Z tohoto programu budou nadále podporovány „Stěžejní iniciativy FET“ podporované z programu Horizont 2020. Jelikož se značně podobají misím, budou další případné „stěžejní iniciativy FET“ podporovány z tohoto rámcového programu jako mise zaměřené na budoucí a vznikající technologie. |
| | Nový rámcový program bude usilovat o lepší uznávání a mobilizaci excelence šířené ve všech členských státech a regionech v Evropě a bude zejména podporovat iniciativy zaměřené na budování nadnárodní a meziregionální spolupráce mezi regionálními ekosystémy a inovačními centry. |
| Dialogy na téma vědeckotechnické spolupráce s mezinárodními partnery EU a politické dialogy s hlavními světovými regiony významně přispějí k systematickému vyhledávání příležitostí pro spolupráci, což v kombinaci s rozlišováním podle jednotlivých zemí a regionů podpoří stanovování priorit. | Dialogy na téma vědeckotechnické spolupráce s mezinárodními partnery EU a politické dialogy s hlavními světovými regiony významně přispějí k systematickému vyhledávání příležitostí pro spolupráci, což v kombinaci s rozlišováním podle jednotlivých zemí a regionů podpoří stanovování priorit. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Z tohoto programu budou nadále podporovány „Stěžejní iniciativy FET“ podporované z programu Horizont 2020. Jelikož se značně podobají misím, budou další případné „stěžejní iniciativy FET“ podporovány z tohoto rámcového programu jako mise zaměřené na budoucí a vznikající technologie.

Z tohoto programu budou nadále podporovány „Stěžejní iniciativy FET“ podporované z programu Horizont 2020. Jelikož se značně podobají misím, budou další případné „stěžejní iniciativy FET“ podporovány z tohoto rámcového programu jako mise zaměřené na budoucí a vznikající technologie.

Nový rámcový program bude usilovat o lepší uznávání a mobilizaci excelence šířené ve všech členských státech a regionech v Evropě a bude zejména podporovat iniciativy zaměřené na budování nadnárodní a meziregionální spolupráce mezi regionálními ekosystémy a inovačními centry.

Nový rámcový program bude usilovat o lepší uznávání a mobilizaci excelence šířené ve všech členských státech a regionech v Evropě a bude zejména podporovat iniciativy zaměřené na budování nadnárodní a meziregionální spolupráce mezi regionálními ekosystémy a inovačními centry.

Dialogy na téma vědeckotechnické spolupráce s mezinárodními partnery EU a politické dialogy s hlavními světovými regiony významně přispějí k systematickému vyhledávání příležitostí pro spolupráci, což v kombinaci s rozlišováním podle jednotlivých zemí a regionů podpoří stanovování priorit.

Dialogy na téma vědeckotechnické spolupráce s mezinárodními partnery EU a politické dialogy s hlavními světovými regiony významně přispějí k systematickému vyhledávání příležitostí pro spolupráci, což v kombinaci s rozlišováním podle jednotlivých zemí a regionů podpoří stanovování priorit.

Pozměňovací návrh 39

Pozměňovací návrh 39

Příloha I „Činnosti programu“, druhá část „Šíření výsledků a komunikace“, odstavec 1 a 2 (s. 3)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program Horizont Evropa poskytne specializovanou podporu, pokud jde o otevřený přístup k vědeckým publikacím, archivům znalostí a jiným zdrojům dat. Budou podporovány akce na šíření výsledků a znalostí, též prostřednictvím spolupráce s jinými programy EU, včetně vytváření klastrů a balíčků výsledků a dat v jazycích a formátech pro cílové skupiny a sítě pro občany, průmysl, orgány veřejné správy, akademickou obec, organizace občanské společnosti a tvůrce politik. Pro tyto účely může program Horizont Evropa využívat pokročilé technologie a analytické nástroje. | Program Horizont Evropa poskytne specializovanou podporu, pokud jde o otevřený přístup k vědeckým publikacím, archivům znalostí a jiným zdrojům dat. Budou podporovány akce na šíření výsledků a znalostí, též prostřednictvím spolupráce s jinými programy EU, včetně vytváření klastrů a balíčků výsledků a dat v jazycích a formátech pro cílové skupiny a sítě pro občany, průmysl, orgány veřejné správy, akademickou obec, organizace občanské společnosti a tvůrce politik. Pro tyto účely může program Horizont Evropa využívat pokročilé technologie a analytické nástroje. |
| Bude zajištěna vhodná podpora mechanismů pro sdělování programu potenciálním uchazečům (např. národních kontaktních míst). | Bude zajištěna vhodná podpora mechanismů pro sdělování programu potenciálním uchazečům (např. národních
  a regionálních
  kontaktních míst)
  , zejména členským státům a regionům, které se nejméně zapojily do programu Horizont 2020
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Program Horizont Evropa poskytne specializovanou podporu, pokud jde o otevřený přístup k vědeckým publikacím, archivům znalostí a jiným zdrojům dat. Budou podporovány akce na šíření výsledků a znalostí, též prostřednictvím spolupráce s jinými programy EU, včetně vytváření klastrů a balíčků výsledků a dat v jazycích a formátech pro cílové skupiny a sítě pro občany, průmysl, orgány veřejné správy, akademickou obec, organizace občanské společnosti a tvůrce politik. Pro tyto účely může program Horizont Evropa využívat pokročilé technologie a analytické nástroje.

Program Horizont Evropa poskytne specializovanou podporu, pokud jde o otevřený přístup k vědeckým publikacím, archivům znalostí a jiným zdrojům dat. Budou podporovány akce na šíření výsledků a znalostí, též prostřednictvím spolupráce s jinými programy EU, včetně vytváření klastrů a balíčků výsledků a dat v jazycích a formátech pro cílové skupiny a sítě pro občany, průmysl, orgány veřejné správy, akademickou obec, organizace občanské společnosti a tvůrce politik. Pro tyto účely může program Horizont Evropa využívat pokročilé technologie a analytické nástroje.

Bude zajištěna vhodná podpora mechanismů pro sdělování programu potenciálním uchazečům (např. národních kontaktních míst).

Bude zajištěna vhodná podpora mechanismů pro sdělování programu potenciálním uchazečům (např. národních
  a regionálních
  kontaktních míst)
  , zejména členským státům a regionům, které se nejméně zapojily do programu Horizont 2020
  .

a regionálních

, zejména členským státům a regionům, které se nejméně zapojily do programu Horizont 2020

Pozměňovací návrh 40

Pozměňovací návrh 40

Příloha I

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| VÝZKUMNÉ INFRASTRUKTURY | VÝZKUMNÉ INFRASTRUKTURY |
| Zdůvodnění | Zdůvodnění |
| S. 17 dokumentu COM(2018) 436 final (příloha I) | S. 17 dokumentu COM(2018) 436 final (příloha I) |
| Činnosti přispějí k různým cílům udržitelného rozvoje, jako jsou: cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život, cíl č. 7 – čistá a dostupná energie, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu. | Činnosti přispějí k různým cílům udržitelného rozvoje, jako jsou: cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život, cíl č. 7 – čistá a dostupná energie, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu
  , cíl č. 14 – život ve vodě, cíl č. 17 – partnerství ke splnění cílů
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

VÝZKUMNÉ INFRASTRUKTURY

VÝZKUMNÉ INFRASTRUKTURY

Zdůvodnění

Zdůvodnění

S. 17 dokumentu COM(2018) 436 final (příloha I)

S. 17 dokumentu COM(2018) 436 final (příloha I)

Činnosti přispějí k různým cílům udržitelného rozvoje, jako jsou: cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život, cíl č. 7 – čistá a dostupná energie, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu.

Činnosti přispějí k různým cílům udržitelného rozvoje, jako jsou: cíl č. 3 – zdraví a kvalitní život, cíl č. 7 – čistá a dostupná energie, cíl č. 9 – průmysl, inovace a infrastruktura, cíl č. 13 – opatření v oblasti klimatu
  , cíl č. 14 – život ve vodě, cíl č. 17 – partnerství ke splnění cílů
  .

, cíl č. 14 – život ve vodě, cíl č. 17 – partnerství ke splnění cílů

Odůvodnění

Odůvodnění

Řada infrastruktur spadajících do Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury se týká mořského prostředí, a proto je odůvodněné zařadit cíl č. 14. Návrh na zařazení cíle č. 17 vychází z pojetí infrastruktury sdílené na úrovni celé EU a následného partnerství ke splnění cílů.

Pozměňovací návrh 41

Pozměňovací návrh 41

Příloha 1, Pilíř II

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Hlavní rysy | Hlavní rysy |
| — | Reformy veřejných politik a systémů zdravotní péče v Evropě i mimo ni, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Hlavní rysy

Hlavní rysy

—

Reformy veřejných politik a systémů zdravotní péče v Evropě i mimo ni,

| — | Reformy veřejných politik a systémů zdravotní péče v Evropě i mimo ni, |
| --- | --- |

—

Reformy veřejných politik a systémů zdravotní péče v Evropě i mimo ni,

| — | nové modely a přístupy ke zdraví a zdravotní péči a jejich přenositelnost nebo adaptace z jedné země/regionu do jiné, |
| --- | --- |

—

nové modely a přístupy ke zdraví a zdravotní péči a jejich přenositelnost nebo adaptace z jedné země/regionu do jiné,

| — | nové modely a přístupy ke zdraví a zdravotní péči a jejich přenositelnost nebo adaptace z jedné země/regionu do jiné
  a k přínosu dobrovolného a neziskového sektoru, |
| --- | --- |

—

nové modely a přístupy ke zdraví a zdravotní péči a jejich přenositelnost nebo adaptace z jedné země/regionu do jiné
  a k přínosu dobrovolného a neziskového sektoru,

a k přínosu dobrovolného a neziskového sektoru,

| — | zlepšování hodnocení zdravotnických technologií, |
| --- | --- |

—

zlepšování hodnocení zdravotnických technologií,

| — | zlepšování hodnocení zdravotnických technologií, |
| --- | --- |

—

zlepšování hodnocení zdravotnických technologií,

| — | vývoj nerovností v oblasti zdraví a účinná politická odpověď, |
| --- | --- |

—

vývoj nerovností v oblasti zdraví a účinná politická odpověď,

| — | vývoj nerovností v oblasti zdraví a účinná politická odpověď, |
| --- | --- |

—

vývoj nerovností v oblasti zdraví a účinná politická odpověď,

| — | budoucí pracovní síla v oblasti zdraví a její potřeby, |
| --- | --- |

—

budoucí pracovní síla v oblasti zdraví a její potřeby,

| — | budoucí pracovní síla v oblasti zdraví a její potřeby, |
| --- | --- |

—

budoucí pracovní síla v oblasti zdraví a její potřeby,

| — | zlepšování včasných informací souvisejících se zdravím a používání zdravotních údajů, včetně elektronických zdravotních záznamů, s patřičnou pozorností věnovanou bezpečnosti, soukromí, interoperabilitě, normám, srovnatelnosti a integritě, |
| --- | --- |

—

zlepšování včasných informací souvisejících se zdravím a používání zdravotních údajů, včetně elektronických zdravotních záznamů, s patřičnou pozorností věnovanou bezpečnosti, soukromí, interoperabilitě, normám, srovnatelnosti a integritě,

| — | zlepšování včasných informací souvisejících se zdravím a používání zdravotních údajů, včetně elektronických zdravotních záznamů, s patřičnou pozorností věnovanou bezpečnosti, soukromí, interoperabilitě, normám, srovnatelnosti a integritě, |
| --- | --- |

—

zlepšování včasných informací souvisejících se zdravím a používání zdravotních údajů, včetně elektronických zdravotních záznamů, s patřičnou pozorností věnovanou bezpečnosti, soukromí, interoperabilitě, normám, srovnatelnosti a integritě,

| — | odolnost systémů zdravotní péče při vstřebávání dopadů krizí a přijímání přelomových inovací, |
| --- | --- |

—

odolnost systémů zdravotní péče při vstřebávání dopadů krizí a přijímání přelomových inovací,

| — | odolnost systémů zdravotní péče při vstřebávání dopadů krizí a přijímání přelomových inovací, |
| --- | --- |

—

odolnost systémů zdravotní péče při vstřebávání dopadů krizí a přijímání přelomových inovací,

| — | řešení pro posílení účasti občanů a pacientů, sledování vlastního zdraví a komunikaci s odborníky ve zdravotnických a sociálních službách s cílem poskytovat integrovanější péči a přístup zaměřený na uživatele, |
| --- | --- |

—

řešení pro posílení účasti občanů a pacientů, sledování vlastního zdraví a komunikaci s odborníky ve zdravotnických a sociálních službách s cílem poskytovat integrovanější péči a přístup zaměřený na uživatele,

| — | řešení pro posílení účasti občanů a pacientů, sledování vlastního zdraví a komunikaci s odborníky ve zdravotnických a sociálních službách s cílem poskytovat integrovanější péči a přístup zaměřený na uživatele, |
| --- | --- |

—

řešení pro posílení účasti občanů a pacientů, sledování vlastního zdraví a komunikaci s odborníky ve zdravotnických a sociálních službách s cílem poskytovat integrovanější péči a přístup zaměřený na uživatele,

| — | data, informace, znalosti a osvědčené postupy z výzkumu v oblasti systémů zdravotní péče na úrovni EU a celosvětově. |
| --- | --- |

—

data, informace, znalosti a osvědčené postupy z výzkumu v oblasti systémů zdravotní péče na úrovni EU a celosvětově.

| — | data, informace, znalosti a osvědčené postupy z výzkumu v oblasti systémů zdravotní péče na úrovni EU a celosvětově. |
| --- | --- |

—

data, informace, znalosti a osvědčené postupy z výzkumu v oblasti systémů zdravotní péče na úrovni EU a celosvětově.

Pozměňovací návrh 42

Pozměňovací návrh 42

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř II – Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, klastr „Inkluzivní a bezpečná společnost“, bod 2.1, odstavec 2 (s. 26)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| EU musí prosazovat model inkluzivního a udržitelného růstu a zároveň sklízet plody technologického pokroku, zvyšovat důvěru v demokratickou správu a prosazovat její inovaci, bojovat s nerovnostmi, nezaměstnaností, marginalizací, diskriminací a radikalizací,
  zaručovat
  dodržování lidských práv,
  podporovat
  kulturní rozmanitost a evropské kulturní dědictví a prostřednictvím sociálních inovací posilovat postavení občanů. Nadále zůstane prioritou také řízení migrace a integrace migrantů. Výzkum a inovace ve společenských a humanitních vědách mají fundamentální význam pro reakci na tyto výzvy a plnění cílů EU. | EU musí prosazovat model inkluzivního a udržitelného růstu a zároveň sklízet plody technologického pokroku, zvyšovat důvěru v demokratickou správu a prosazovat její inovaci, bojovat s nerovnostmi, nezaměstnaností, marginalizací, diskriminací a radikalizací,
  chránit a podporovat
  dodržování lidských práv, kulturní rozmanitost a evropské kulturní dědictví,
  rozvíjet přístup ke kultuře a vzdělávání pro všechny
  a prostřednictvím sociálních inovací
  a rozvoje sociálního hospodářství
  posilovat postavení občanů. Nadále zůstane prioritou také řízení migrace
  , přijímání
  a integrace migrantů. Výzkum a inovace ve společenských a humanitních vědách mají fundamentální význam pro reakci na tyto výzvy a plnění cílů EU. |
| | Cíl sociálního začleňování se musí opírat především o využití hmotného i nehmotného kulturního dědictví, které v současném kontextu globalizace hraje klíčovou úlohu pro pocit sounáležitosti obyvatel, a to zejména ve svém regionálním a jazykovém rozměru. Evropa, která se v průběhu století vytvářela soužitím velmi rozmanitých společenství, jež zanechala rozsáhlé kulturní dědictví, se tedy musí této výzvě postavit a podpořit ochranu a zhodnocování kulturního dědictví společně s územími a státy. Tato úvaha je o to důležitější, že se jedná o významnou oblast pro experimentování a používání řady technologických inovací. Jejich provádění v oblasti kulturního dědictví představuje silnou ekonomickou páku s přínosem pro cestovní ruch, který je pro regiony prospěšný. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

EU musí prosazovat model inkluzivního a udržitelného růstu a zároveň sklízet plody technologického pokroku, zvyšovat důvěru v demokratickou správu a prosazovat její inovaci, bojovat s nerovnostmi, nezaměstnaností, marginalizací, diskriminací a radikalizací,
  zaručovat
  dodržování lidských práv,
  podporovat
  kulturní rozmanitost a evropské kulturní dědictví a prostřednictvím sociálních inovací posilovat postavení občanů. Nadále zůstane prioritou také řízení migrace a integrace migrantů. Výzkum a inovace ve společenských a humanitních vědách mají fundamentální význam pro reakci na tyto výzvy a plnění cílů EU.

zaručovat

podporovat

EU musí prosazovat model inkluzivního a udržitelného růstu a zároveň sklízet plody technologického pokroku, zvyšovat důvěru v demokratickou správu a prosazovat její inovaci, bojovat s nerovnostmi, nezaměstnaností, marginalizací, diskriminací a radikalizací,
  chránit a podporovat
  dodržování lidských práv, kulturní rozmanitost a evropské kulturní dědictví,
  rozvíjet přístup ke kultuře a vzdělávání pro všechny
  a prostřednictvím sociálních inovací
  a rozvoje sociálního hospodářství
  posilovat postavení občanů. Nadále zůstane prioritou také řízení migrace
  , přijímání
  a integrace migrantů. Výzkum a inovace ve společenských a humanitních vědách mají fundamentální význam pro reakci na tyto výzvy a plnění cílů EU.

chránit a podporovat

rozvíjet přístup ke kultuře a vzdělávání pro všechny

a rozvoje sociálního hospodářství

, přijímání

Cíl sociálního začleňování se musí opírat především o využití hmotného i nehmotného kulturního dědictví, které v současném kontextu globalizace hraje klíčovou úlohu pro pocit sounáležitosti obyvatel, a to zejména ve svém regionálním a jazykovém rozměru. Evropa, která se v průběhu století vytvářela soužitím velmi rozmanitých společenství, jež zanechala rozsáhlé kulturní dědictví, se tedy musí této výzvě postavit a podpořit ochranu a zhodnocování kulturního dědictví společně s územími a státy. Tato úvaha je o to důležitější, že se jedná o významnou oblast pro experimentování a používání řady technologických inovací. Jejich provádění v oblasti kulturního dědictví představuje silnou ekonomickou páku s přínosem pro cestovní ruch, který je pro regiony prospěšný.

Cíl sociálního začleňování se musí opírat především o využití hmotného i nehmotného kulturního dědictví, které v současném kontextu globalizace hraje klíčovou úlohu pro pocit sounáležitosti obyvatel, a to zejména ve svém regionálním a jazykovém rozměru. Evropa, která se v průběhu století vytvářela soužitím velmi rozmanitých společenství, jež zanechala rozsáhlé kulturní dědictví, se tedy musí této výzvě postavit a podpořit ochranu a zhodnocování kulturního dědictví společně s územími a státy. Tato úvaha je o to důležitější, že se jedná o významnou oblast pro experimentování a používání řady technologických inovací. Jejich provádění v oblasti kulturního dědictví představuje silnou ekonomickou páku s přínosem pro cestovní ruch, který je pro regiony prospěšný.

Pozměňovací návrh 43

Pozměňovací návrh 43

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř II – Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, klastr „Inkluzivní a bezpečná společnost“, bod 2.1, odstavec 6 (s. 27)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výzkumné a inovační činnosti v rámci této globální výzvy budou celkově sladěny s prioritami Komise v těchto oblastech: demokratická změna; růst, zaměstnanost a investice; spravedlnost a základní práva; migrace; hlubší a spravedlivější evropská měnová unie; jednotný digitální trh. V návaznosti na závazky Římské agendy budou usilovat o „sociální Evropu“ a „Unii, která zachovává naše kulturní dědictví a podporuje kulturní rozmanitost.“ Podpoří také evropský pilíř sociálních práv a globální pakt o bezpečné, řízené a legální migraci. | Výzkumné a inovační činnosti v rámci této globální výzvy budou celkově sladěny s prioritami Komise v těchto oblastech: demokratická změna; růst, zaměstnanost a investice;
  vzdělávání;
  spravedlnost a základní práva; migrace; hlubší a spravedlivější evropská měnová unie; jednotný digitální trh. V návaznosti na závazky Římské agendy budou usilovat o „sociální Evropu“ a „Unii, která zachovává naše kulturní dědictví a podporuje kulturní rozmanitost.“ Podpoří také evropský pilíř sociálních práv
  , cíl znalostní společnosti
  a globální pakt o bezpečné, řízené a legální migraci. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výzkumné a inovační činnosti v rámci této globální výzvy budou celkově sladěny s prioritami Komise v těchto oblastech: demokratická změna; růst, zaměstnanost a investice; spravedlnost a základní práva; migrace; hlubší a spravedlivější evropská měnová unie; jednotný digitální trh. V návaznosti na závazky Římské agendy budou usilovat o „sociální Evropu“ a „Unii, která zachovává naše kulturní dědictví a podporuje kulturní rozmanitost.“ Podpoří také evropský pilíř sociálních práv a globální pakt o bezpečné, řízené a legální migraci.

Výzkumné a inovační činnosti v rámci této globální výzvy budou celkově sladěny s prioritami Komise v těchto oblastech: demokratická změna; růst, zaměstnanost a investice;
  vzdělávání;
  spravedlnost a základní práva; migrace; hlubší a spravedlivější evropská měnová unie; jednotný digitální trh. V návaznosti na závazky Římské agendy budou usilovat o „sociální Evropu“ a „Unii, která zachovává naše kulturní dědictví a podporuje kulturní rozmanitost.“ Podpoří také evropský pilíř sociálních práv
  , cíl znalostní společnosti
  a globální pakt o bezpečné, řízené a legální migraci.

vzdělávání;

, cíl znalostní společnosti

Pozměňovací návrh 44

Pozměňovací návrh 44

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř II – Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, klastr „Inkluzivní a bezpečná společnost“, odstavec 2.2.1 (s. 27)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Hlavní rysy | Hlavní rysy |
| — | Historie, vývoj a efektivnost demokracií na různých úrovních a v různých podobách; aspekty digitalizace a účinky komunikace na sociálních sítích a úloha vzdělávání a politik zaměřených na mladé lidi jakožto základní kameny demokratického občanství, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Hlavní rysy

Hlavní rysy

Hlavní rysy

Hlavní rysy

—

Historie, vývoj a efektivnost demokracií na různých úrovních a v různých podobách; aspekty digitalizace a účinky komunikace na sociálních sítích a úloha vzdělávání a politik zaměřených na mladé lidi jakožto základní kameny demokratického občanství,

| — | Historie, vývoj a efektivnost demokracií na různých úrovních a v různých podobách; aspekty digitalizace a účinky komunikace na sociálních sítích a úloha vzdělávání a politik zaměřených na mladé lidi jakožto základní kameny demokratického občanství, |
| --- | --- |

—

Historie, vývoj a efektivnost demokracií na různých úrovních a v různých podobách; aspekty digitalizace a účinky komunikace na sociálních sítích a úloha vzdělávání a politik zaměřených na mladé lidi jakožto základní kameny demokratického občanství,

| — | inovativní přístupy k podpoře transparentnosti, schopnosti reagovat, odpovědnosti, efektivity a legitimity demokratické správy věcí veřejných při plném dodržování základních práv a zásad právního státu, |
| --- | --- |

—

inovativní přístupy k podpoře transparentnosti, schopnosti reagovat, odpovědnosti, efektivity a legitimity demokratické správy věcí veřejných při plném dodržování základních práv a zásad právního státu,

| — | inovativní přístupy k podpoře transparentnosti, schopnosti reagovat, odpovědnosti, efektivity a legitimity demokratické správy věcí veřejných při plném dodržování základních práv a zásad právního státu, |
| --- | --- |

—

inovativní přístupy k podpoře transparentnosti, schopnosti reagovat, odpovědnosti, efektivity a legitimity demokratické správy věcí veřejných při plném dodržování základních práv a zásad právního státu,

| — | strategie pro řešení populismu, extremismu, radikalizace a terorismu a pro zapojení nespokojených občanů a lidí na okraji společnosti, |
| --- | --- |

—

strategie pro řešení populismu, extremismu, radikalizace a terorismu a pro zapojení nespokojených občanů a lidí na okraji společnosti,

| — | strategie pro řešení populismu, extremismu, radikalizace a terorismu a pro zapojení nespokojených občanů a lidí na okraji společnosti, |
| --- | --- |

—

strategie pro řešení populismu, extremismu, radikalizace a terorismu a pro zapojení nespokojených občanů a lidí na okraji společnosti,

| — | lepší pochopení úlohy standardů novinářské práce a obsahu vytvářeného uživateli v hyperpropojené společnosti a vývoj nástrojů pro boj proti dezinformacím, |
| --- | --- |

—

lepší pochopení úlohy standardů novinářské práce a obsahu vytvářeného uživateli v hyperpropojené společnosti a vývoj nástrojů pro boj proti dezinformacím,

| — | lepší pochopení úlohy standardů novinářské práce a obsahu vytvářeného uživateli v hyperpropojené společnosti a vývoj nástrojů pro boj proti dezinformacím, |
| --- | --- |

—

lepší pochopení úlohy standardů novinářské práce a obsahu vytvářeného uživateli v hyperpropojené společnosti a vývoj nástrojů pro boj proti dezinformacím,

| — | role multikulturního občanství a identity ve vztahu k demokratickému občanství a politické angažovanosti, |
| --- | --- |

—

role multikulturního občanství a identity ve vztahu k demokratickému občanství a politické angažovanosti,

| — | role multikulturního občanství a identity ve vztahu k demokratickému občanství a politické angažovanosti, |
| --- | --- |

—

role multikulturního občanství a identity ve vztahu k demokratickému občanství a politické angažovanosti,

| — | dopad technického a vědeckého pokroku včetně dat velkého objemu, online sociálních sítí a umělé inteligence na demokracii, |
| --- | --- |

—

dopad technického a vědeckého pokroku včetně dat velkého objemu, online sociálních sítí a umělé inteligence na demokracii,

| — | dopad technického a vědeckého pokroku včetně dat velkého objemu, online sociálních sítí a umělé inteligence na demokracii, |
| --- | --- |

—

dopad technického a vědeckého pokroku včetně dat velkého objemu, online sociálních sítí a umělé inteligence na demokracii,

| — | poradní a participativní demokracie a aktivní a inkluzivní občanství včetně digitálního rozměru, |
| --- | --- |

—

poradní a participativní demokracie a aktivní a inkluzivní občanství včetně digitálního rozměru,

| — | poradní a participativní demokracie a aktivní a inkluzivní občanství včetně digitálního rozměru, |
| --- | --- |

—

poradní a participativní demokracie a aktivní a inkluzivní občanství včetně digitálního rozměru,

| — | úloha měst a regionů při budování občanství, sociálních a kulturních vazeb, při ekologické a energetické transformaci a hospodářském rozvoji a inovacích; jejich přínos k rozvoji sociálních inovací, demokratických postupů a místního, vnitrostátního a evropského občanství; |
| --- | --- |

—

úloha měst a regionů při budování občanství, sociálních a kulturních vazeb, při ekologické a energetické transformaci a hospodářském rozvoji a inovacích; jejich přínos k rozvoji sociálních inovací, demokratických postupů a místního, vnitrostátního a evropského občanství;

úloha měst a regionů při budování občanství, sociálních a kulturních vazeb, při ekologické a energetické transformaci a hospodářském rozvoji a inovacích; jejich přínos k rozvoji sociálních inovací, demokratických postupů a místního, vnitrostátního a evropského občanství;

| — | dopad ekonomických a sociálních nerovností na politickou účast a demokracii, demonstrace dokládající, jak odstraňování nerovností a boj se všemi formami diskriminace, včetně nerovnosti žen a mužů, pomáhá udržovat demokracii. |
| --- | --- |

—

dopad ekonomických a sociálních nerovností na politickou účast a demokracii, demonstrace dokládající, jak odstraňování nerovností a boj se všemi formami diskriminace, včetně nerovnosti žen a mužů, pomáhá udržovat demokracii.

| — | dopad ekonomických a sociálních nerovností na politickou účast a demokracii, demonstrace dokládající, jak odstraňování nerovností a boj se všemi formami diskriminace, včetně nerovnosti žen a mužů, pomáhá udržovat demokracii. |
| --- | --- |

—

dopad ekonomických a sociálních nerovností na politickou účast a demokracii, demonstrace dokládající, jak odstraňování nerovností a boj se všemi formami diskriminace, včetně nerovnosti žen a mužů, pomáhá udržovat demokracii.

Odůvodnění

Odůvodnění

Města a regiony jsou také nástrojem pro bezpečnější inkluzivní společnost a jejich úloha musí být vědecky zkoumána.

Pozměňovací návrh 45

Pozměňovací návrh 45

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř II – Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu“, klastr „Inkluzivní a bezpečná společnost“, odstavec 2.2.3 (s. 28 a 29)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Socioekonomická
  transformace |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.2.3.

Socioekonomická
  transformace

Socioekonomická

| 2.2.3. | Vzdělávání, zaměstnanost a
   socioekonomická transformace |
| --- | --- |

2.2.3.

Vzdělávání, zaměstnanost a
   socioekonomická transformace

Vzdělávání, zaměstnanost a

Evropské společnosti prochází hlubokou socioekonomickou transformací, především v důsledku globalizace a technologických inovací. Zároveň se ve většině evropských zemí zvyšuje příjmová nerovnost. Jsou zapotřebí politiky zaměřené do budoucna, které budou prosazovat inkluzivní růst a odstraňování nerovností, podporovat produktivitu (včetně pokroku v jejím měření) a lidský kapitál, řešit výzvy v oblasti migrace a integrace a podporovat mezigenerační solidaritu a sociální mobilitu. Pro spravedlivější a prosperující budoucnost jsou zapotřebí systémy vzdělávání a odborné přípravy.

Evropské společnosti prochází hlubokou socioekonomickou transformací, především v důsledku globalizace a technologických inovací. Zároveň se ve většině evropských zemí zvyšuje příjmová nerovnost. Jsou zapotřebí politiky zaměřené do budoucna, které budou prosazovat inkluzivní růst a odstraňování nerovností, podporovat produktivitu (včetně pokroku v jejím měření) a lidský kapitál, řešit výzvy v oblasti migrace a integrace a podporovat mezigenerační solidaritu a sociální mobilitu. Pro spravedlivější a prosperující budoucnost jsou zapotřebí systémy vzdělávání a odborné přípravy.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | Znalostní základna poskytující poradenství v otázkách investic a politik, zejména v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a podporující dovednosti s vysokou přidanou hodnotou, produktivitu, sociální mobilitu, růst, sociální inovace a vytváření pracovních míst;


  úloha
  vzdělávání a odborné přípravy při řešení nerovností, |
| --- | --- |

—

Znalostní základna poskytující poradenství v otázkách investic a politik, zejména v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a podporující dovednosti s vysokou přidanou hodnotou, produktivitu, sociální mobilitu, růst, sociální inovace a vytváření pracovních míst;


  úloha
  vzdělávání a odborné přípravy při řešení nerovností,

Znalostní základna poskytující poradenství v otázkách investic a politik, zejména v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, a podporující dovednosti s vysokou přidanou hodnotou, produktivitu, sociální mobilitu, růst, sociální inovace a vytváření pracovních míst;

úloha

| — | Úloha
  vzdělávání a odborné přípravy při řešení nerovností,
  organizace školského systému a systému odborné přípravy, pedagogické a inovující postupy; aktivity podporující seberealizaci, tvořivost, soběstačnost a rozvoj kritického myšlení; podpora uzpůsobená každému mladému člověku přispívající k úspěchu všech ve škole a odborném vzdělávání, |
| --- | --- |

—

Úloha
  vzdělávání a odborné přípravy při řešení nerovností,
  organizace školského systému a systému odborné přípravy, pedagogické a inovující postupy; aktivity podporující seberealizaci, tvořivost, soběstačnost a rozvoj kritického myšlení; podpora uzpůsobená každému mladému člověku přispívající k úspěchu všech ve škole a odborném vzdělávání,

Úloha

organizace školského systému a systému odborné přípravy, pedagogické a inovující postupy; aktivity podporující seberealizaci, tvořivost, soběstačnost a rozvoj kritického myšlení; podpora uzpůsobená každému mladému člověku přispívající k úspěchu všech ve škole a odborném vzdělávání,

| — | sociální udržitelnost, která jde nad rámec ukazatelů založených pouze na HDP, obzvláště nové ekonomické a obchodní modely a nové finanční technologie, |
| --- | --- |

—

sociální udržitelnost, která jde nad rámec ukazatelů založených pouze na HDP, obzvláště nové ekonomické a obchodní modely a nové finanční technologie,

| — | sociální udržitelnost, která jde nad rámec ukazatelů založených pouze na HDP, obzvláště nové ekonomické a obchodní modely a nové finanční technologie,
  rozmanitost hospodářských, sociálních a environmentálních cílů a úkolů podniků, |
| --- | --- |

—

sociální udržitelnost, která jde nad rámec ukazatelů založených pouze na HDP, obzvláště nové ekonomické a obchodní modely a nové finanční technologie,
  rozmanitost hospodářských, sociálních a environmentálních cílů a úkolů podniků,

rozmanitost hospodářských, sociálních a environmentálních cílů a úkolů podniků,

| — | statistické a jiné ekonomické nástroje pro lepší pochopení růstu a inovací v kontextu pomalého zvyšování produktivity, |
| --- | --- |

—

statistické a jiné ekonomické nástroje pro lepší pochopení růstu a inovací v kontextu pomalého zvyšování produktivity,

| — | statistické a jiné ekonomické nástroje pro lepší pochopení růstu a inovací v kontextu pomalého zvyšování produktivity, |
| --- | --- |

—

statistické a jiné ekonomické nástroje pro lepší pochopení růstu a inovací v kontextu pomalého zvyšování produktivity,

| — | nové typy práce, úloha práce, trendy a změny na trzích práce a v příjmech v současných společnostech a jejich dopad na rozdělení příjmu, rovné zacházení včetně rovnosti žen a mužů a sociální začlenění, |
| --- | --- |

—

nové typy práce, úloha práce, trendy a změny na trzích práce a v příjmech v současných společnostech a jejich dopad na rozdělení příjmu, rovné zacházení včetně rovnosti žen a mužů a sociální začlenění,

| — | nové typy práce, úloha práce,
  postavení zaměstnanců v podnicích,
  trendy a změny na trzích práce a v příjmech v současných společnostech a jejich dopad na rozdělení příjmu, rovné zacházení včetně rovnosti žen a mužů a sociální začlenění, |
| --- | --- |

—

nové typy práce, úloha práce,
  postavení zaměstnanců v podnicích,
  trendy a změny na trzích práce a v příjmech v současných společnostech a jejich dopad na rozdělení příjmu, rovné zacházení včetně rovnosti žen a mužů a sociální začlenění,

postavení zaměstnanců v podnicích,

| — | systémy daní a dávek spolu s politikami v oblasti sociálního zabezpečení a sociálních investic usilující o odstranění nerovností a řešení negativních dopadů techniky, demografie a rozmanitosti, |
| --- | --- |

—

systémy daní a dávek spolu s politikami v oblasti sociálního zabezpečení a sociálních investic usilující o odstranění nerovností a řešení negativních dopadů techniky, demografie a rozmanitosti,

| — | systémy daní a dávek spolu s politikami v oblasti sociálního zabezpečení a sociálních investic usilující o odstranění nerovností a řešení negativních dopadů techniky, demografie a rozmanitosti, |
| --- | --- |

—

systémy daní a dávek spolu s politikami v oblasti sociálního zabezpečení a sociálních investic usilující o odstranění nerovností a řešení negativních dopadů techniky, demografie a rozmanitosti,

| — | mobilita lidí v globálním a lokálním kontextu pro lepší řízení migrace a začleňování migrantů a uprchlíků; dodržování mezinárodních závazků a lidských práv; širší a lepší přístup ke kvalitnímu vzdělávání, odborné přípravě a podpůrným službám, aktivní a inkluzivní občanství, obzvláště pro zranitelné skupiny lidí, |
| --- | --- |

—

mobilita lidí v globálním a lokálním kontextu pro lepší řízení migrace a začleňování migrantů a uprchlíků; dodržování mezinárodních závazků a lidských práv; širší a lepší přístup ke kvalitnímu vzdělávání, odborné přípravě a podpůrným službám, aktivní a inkluzivní občanství, obzvláště pro zranitelné skupiny lidí,

| — | mobilita lidí v globálním a lokálním kontextu pro lepší řízení migrace a začleňování migrantů a uprchlíků; dodržování mezinárodních závazků a lidských práv; širší a lepší přístup ke kvalitnímu vzdělávání, odborné přípravě a podpůrným službám, aktivní a inkluzivní občanství, obzvláště pro zranitelné skupiny lidí, |
| --- | --- |

—

mobilita lidí v globálním a lokálním kontextu pro lepší řízení migrace a začleňování migrantů a uprchlíků; dodržování mezinárodních závazků a lidských práv; širší a lepší přístup ke kvalitnímu vzdělávání, odborné přípravě a podpůrným službám, aktivní a inkluzivní občanství, obzvláště pro zranitelné skupiny lidí,

| — | systémy vzdělávání a odborné přípravy na podporu a lepší využití digitální transformace EU a na zvládnutí rizik plynoucích z globální propojenosti a technologických inovací, zejména nových online rizik, etických obav, sociálně-ekonomických nerovností a radikálních změn na trhu, |
| --- | --- |

—

systémy vzdělávání a odborné přípravy na podporu a lepší využití digitální transformace EU a na zvládnutí rizik plynoucích z globální propojenosti a technologických inovací, zejména nových online rizik, etických obav, sociálně-ekonomických nerovností a radikálních změn na trhu,

| — | systémy vzdělávání a odborné přípravy na podporu a lepší využití digitální transformace EU a na zvládnutí rizik plynoucích z globální propojenosti a technologických inovací, zejména nových online rizik, etických obav, sociálně-ekonomických nerovností a radikálních změn na trhu, |
| --- | --- |

—

systémy vzdělávání a odborné přípravy na podporu a lepší využití digitální transformace EU a na zvládnutí rizik plynoucích z globální propojenosti a technologických inovací, zejména nových online rizik, etických obav, sociálně-ekonomických nerovností a radikálních změn na trhu,

| — | modernizace orgánů veřejné správy tak, aby splňovaly očekávání občanů, pokud jde o poskytování služeb, transparentnost, přístupnost, otevřenost, odpovědnost a zaměření na uživatele, |
| --- | --- |

—

modernizace orgánů veřejné správy tak, aby splňovaly očekávání občanů, pokud jde o poskytování služeb, transparentnost, přístupnost, otevřenost, odpovědnost a zaměření na uživatele,

| — | modernizace orgánů veřejné správy tak, aby splňovaly očekávání občanů, pokud jde o poskytování služeb, transparentnost, přístupnost, otevřenost, odpovědnost a zaměření na uživatele, |
| --- | --- |

—

modernizace orgánů veřejné správy tak, aby splňovaly očekávání občanů, pokud jde o poskytování služeb, transparentnost, přístupnost, otevřenost, odpovědnost a zaměření na uživatele,

| — | účinnost systémů soudnictví a zlepšení přístupu ke spravedlnosti na základě zásady nezávislosti soudnictví a zásad právního státu, jakož i spravedlivá, účinná a transparentní procesní pravidla v občanských i trestních věcech. |
| --- | --- |

—

účinnost systémů soudnictví a zlepšení přístupu ke spravedlnosti na základě zásady nezávislosti soudnictví a zásad právního státu, jakož i spravedlivá, účinná a transparentní procesní pravidla v občanských i trestních věcech.

| — | účinnost systémů soudnictví a zlepšení přístupu ke spravedlnosti na základě zásady nezávislosti soudnictví a zásad právního státu, jakož i spravedlivá, účinná a transparentní procesní pravidla v občanských i trestních věcech. |
| --- | --- |

—

účinnost systémů soudnictví a zlepšení přístupu ke spravedlnosti na základě zásady nezávislosti soudnictví a zásad právního státu, jakož i spravedlivá, účinná a transparentní procesní pravidla v občanských i trestních věcech.

Pozměňovací návrh 46

Pozměňovací návrh 46

Příloha I, Pilíř II (s. 33)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.2 | Oblasti intervence |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.2

Oblasti intervence

| 3.2 | Oblasti intervence |
| --- | --- |

3.2

Oblasti intervence

| 3.2.1 | Výrobní technologie |
| --- | --- |

3.2.1

Výrobní technologie

| 3.2.1 | Průřezové páky transformace a výkonnosti |
| --- | --- |

3.2.1

Průřezové páky transformace a výkonnosti

Klíčovou hnací silou zaměstnanosti a prosperity v EU je výroba, jež produkuje více než tři čtvrtiny celosvětového vývozu EU a poskytuje více než 100 milionů přímých a nepřímých pracovních míst. Klíčovou výzvou pro výrobu v EU je udržet si konkurenceschopnost na celosvětové úrovni prostřednictvím inteligentnějších a individualizovanějších výrobků s vysokou přidanou hodnotou vyráběných s mnohem nižšími náklady na energii. K vytváření přidané hodnoty budou nezbytné tvůrčí a kulturní vstupy.

Budoucnost průmyslu závisí nejen na technologických výzvách, ale i na sociálních a organizačních výzvách, které jsou určující pro jeho konkurenceschopnost, jsou často málo známé a vyžadují další rozvoj znalostí, jejich šíření a ovládání.

Budoucnost průmyslu závisí nejen na technologických výzvách, ale i na sociálních a organizačních výzvách, které jsou určující pro jeho konkurenceschopnost, jsou často málo známé a vyžadují další rozvoj znalostí, jejich šíření a ovládání.

Hlavní rysy

Hlavní rysy

| — | organizace hodnotových řetězců a spolupráce v jejich rámci; sdílení přidané hodnoty; mechanismy pro vyjednávání a stanovení cen; nástroje pro výměnu informací a spolupráci; iniciativy týkající se společného vytváření návrhů; využívání virtuální reality a rozšířené reality při navrhování; příprava na industrializaci a odborná příprava pracovníků; |
| --- | --- |

—

organizace hodnotových řetězců a spolupráce v jejich rámci; sdílení přidané hodnoty; mechanismy pro vyjednávání a stanovení cen; nástroje pro výměnu informací a spolupráci; iniciativy týkající se společného vytváření návrhů; využívání virtuální reality a rozšířené reality při navrhování; příprava na industrializaci a odborná příprava pracovníků;

organizace hodnotových řetězců a spolupráce v jejich rámci; sdílení přidané hodnoty; mechanismy pro vyjednávání a stanovení cen; nástroje pro výměnu informací a spolupráci; iniciativy týkající se společného vytváření návrhů; využívání virtuální reality a rozšířené reality při navrhování; příprava na industrializaci a odborná příprava pracovníků;

| — | tvorba klastrů, místní sítě spolupráce, rozvoj regionálních ekosystémů a inovačních center; rozvoj pozitivních externalit ze strany regionů pro zvýšení jejich atraktivity a konkurenceschopnosti průmyslu; |
| --- | --- |

—

tvorba klastrů, místní sítě spolupráce, rozvoj regionálních ekosystémů a inovačních center; rozvoj pozitivních externalit ze strany regionů pro zvýšení jejich atraktivity a konkurenceschopnosti průmyslu;

tvorba klastrů, místní sítě spolupráce, rozvoj regionálních ekosystémů a inovačních center; rozvoj pozitivních externalit ze strany regionů pro zvýšení jejich atraktivity a konkurenceschopnosti průmyslu;

| — | ergonomie a zlepšení pracovních podmínek; přístup k celoživotnímu vzdělávání a přizpůsobení dovedností měnícím se povoláním; využívání zkušeností a tvořivosti zaměstnanců; |
| --- | --- |

—

ergonomie a zlepšení pracovních podmínek; přístup k celoživotnímu vzdělávání a přizpůsobení dovedností měnícím se povoláním; využívání zkušeností a tvořivosti zaměstnanců;

ergonomie a zlepšení pracovních podmínek; přístup k celoživotnímu vzdělávání a přizpůsobení dovedností měnícím se povoláním; využívání zkušeností a tvořivosti zaměstnanců;

| — | odstranění překážek transformace podniků, především digitální: přístup k financování, inovacím a dovednostem; budování a řízení strategií transformace, poskytování podpory při přechodu; vývoj v oblasti zastupování průmyslu a jeho povolání. |
| --- | --- |

—

odstranění překážek transformace podniků, především digitální: přístup k financování, inovacím a dovednostem; budování a řízení strategií transformace, poskytování podpory při přechodu; vývoj v oblasti zastupování průmyslu a jeho povolání.

odstranění překážek transformace podniků, především digitální: přístup k financování, inovacím a dovednostem; budování a řízení strategií transformace, poskytování podpory při přechodu; vývoj v oblasti zastupování průmyslu a jeho povolání.

| 3.2.2 | Výrobní technologie |
| --- | --- |

3.2.2

3.2.2

Výrobní technologie

Klíčovou hnací silou zaměstnanosti a prosperity v EU je výroba, jež produkuje více než tři čtvrtiny celosvětového vývozu EU a poskytuje více než 100 milionů přímých a nepřímých pracovních míst. Klíčovou výzvou pro výrobu v EU je udržet si konkurenceschopnost na celosvětové úrovni prostřednictvím inteligentnějších a individualizovanějších výrobků s vysokou přidanou hodnotou vyráběných s mnohem nižšími náklady na energii. K vytváření přidané hodnoty budou nezbytné tvůrčí a kulturní vstupy.

Odůvodnění

Odůvodnění

V této fázi program Horizont Evropa ignoruje nebo podceňuje průřezové a organizační aspekty, které nicméně silně přispívají k transformaci a konkurenceschopnosti průmyslu a v nichž Evropa potřebuje více vědeckých znalostí a více inovací.

Pozměňovací návrh 47

Pozměňovací návrh 47

Příloha I, Pilíř II (s. 42)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| DŮVODOVÁ ZPRÁVA | DŮVODOVÁ ZPRÁVA |
| ČÁST II – příloha I | ČÁST II – příloha I |
| Bod 4 KLASTR „KLIMA, ENERGETIKA A MOBILITA“ | Bod 4 KLASTR „KLIMA, ENERGETIKA A MOBILITA“ |
| 4.1. | Zdůvodnění |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

DŮVODOVÁ ZPRÁVA

ČÁST II – příloha I

ČÁST II – příloha I

Bod 4 KLASTR „KLIMA, ENERGETIKA A MOBILITA“

Bod 4 KLASTR „KLIMA, ENERGETIKA A MOBILITA“

4.1.

Zdůvodnění

| 4.1. | Zdůvodnění |
| --- | --- |

4.1.

Zdůvodnění

(...)

(...)

Činnosti v rámci tohoto klastru přispívají zejména k cílům energetické unie, jakož i k cílům jednotného digitálního trhu, programu pro zaměstnanost, růst a investice, posílení EU jako globálního aktéra, nové strategie průmyslové politiky EU, oběhového hospodářství, iniciativy v oblasti surovin, bezpečnostní unie a městské agendy, jakož i společné zemědělské politiky EU a právních předpisů EU pro snížení hluku a znečištění ovzduší.

Činnosti v rámci tohoto klastru přispívají zejména k cílům energetické unie, jakož i k cílům jednotného digitálního trhu, programu pro zaměstnanost, růst a investice, posílení EU jako globálního aktéra, nové strategie průmyslové politiky EU, oběhového hospodářství
  , modrého růstu
  , iniciativy v oblasti surovin, bezpečnostní unie a městské agendy, jakož i společné zemědělské politiky
  , integrované námořní politiky a společné rybářské politiky
  EU a právních předpisů EU pro snížení hluku a znečištění ovzduší.

, modrého růstu

, integrované námořní politiky a společné rybářské politiky

(...)

(...)

Odůvodnění

Odůvodnění

Moře a rybolov jsou pro EU zásadní, proto považujeme za důležité se o těchto sektorech zmínit.

Pozměňovací návrh 48

Pozměňovací návrh 48

Příloha I, Pilíř II, bod 4.2.5 Obce a města (s. 45)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Hlavní rysy | Hlavní rysy |
| (...) | (...) |
| kvalita života občanů, bezpečná mobilita, městské sociální inovace, oběhová a regenerační kapacita měst, nižší environmentální stopa a znečištění, | kvalita života občanů, bezpečná mobilita, městské sociální inovace, oběhová a regenerační kapacita měst, nižší environmentální stopa a znečištění, |
| | zapojení občanů ve městech i regionech, demokratické výzvy ekologické a energetické transformace; přijímání změn souvisejících s přechodem ze strany společnosti a souhlas s nimi; snižování nerovností v rámci přizpůsobování se změně klimatu a změn v oblasti ekologie a energetiky, |
| (...) | (...) |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Hlavní rysy

Hlavní rysy

(...)

(...)

kvalita života občanů, bezpečná mobilita, městské sociální inovace, oběhová a regenerační kapacita měst, nižší environmentální stopa a znečištění,

kvalita života občanů, bezpečná mobilita, městské sociální inovace, oběhová a regenerační kapacita měst, nižší environmentální stopa a znečištění,

zapojení občanů ve městech i regionech, demokratické výzvy ekologické a energetické transformace; přijímání změn souvisejících s přechodem ze strany společnosti a souhlas s nimi; snižování nerovností v rámci přizpůsobování se změně klimatu a změn v oblasti ekologie a energetiky,

zapojení občanů ve městech i regionech, demokratické výzvy ekologické a energetické transformace; přijímání změn souvisejících s přechodem ze strany společnosti a souhlas s nimi; snižování nerovností v rámci přizpůsobování se změně klimatu a změn v oblasti ekologie a energetiky,

(...)

(...)

Pozměňovací návrh 49

Pozměňovací návrh 49

Příloha I, Pilíř II, bod 4.2.4 Moře a oceány (s. 52)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Hlavní rysy | Hlavní rysy |
| (...) | (...) |
| modré hodnotové řetězce, mnohostranné využití mořského prostoru a růst odvětví obnovitelných zdrojů energie z moří a oceánů, včetně udržitelných mikroskopických a makroskopických řas, | modré hodnotové řetězce, mnohostranné využití mořského prostoru a růst
  námořních odvětví, například
  odvětví obnovitelných zdrojů energie z moří a oceánů, včetně udržitelných mikroskopických a makroskopických řas, |
| | rozhraní pevnina/moře v pobřežních oblastech, udržitelnost různých odvětví modré ekonomiky, včetně mořského rybolovu, chovu a pobřežního cestovního ruchu; systematické přístupy k udržitelnému rozvoji přístavních a pobřežních oblastí; problematika urbanizace a stárnutí obyvatel v pobřežních oblastech, |
| řešení založená na přírodě, která se opírají o dynamiku mořských a pobřežních ekosystémů, | řešení založená na přírodě, která se opírají o dynamiku mořských a pobřežních ekosystémů, |
| (...) | (...) |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Hlavní rysy

Hlavní rysy

(...)

(...)

modré hodnotové řetězce, mnohostranné využití mořského prostoru a růst odvětví obnovitelných zdrojů energie z moří a oceánů, včetně udržitelných mikroskopických a makroskopických řas,

modré hodnotové řetězce, mnohostranné využití mořského prostoru a růst
  námořních odvětví, například
  odvětví obnovitelných zdrojů energie z moří a oceánů, včetně udržitelných mikroskopických a makroskopických řas,

námořních odvětví, například

rozhraní pevnina/moře v pobřežních oblastech, udržitelnost různých odvětví modré ekonomiky, včetně mořského rybolovu, chovu a pobřežního cestovního ruchu; systematické přístupy k udržitelnému rozvoji přístavních a pobřežních oblastí; problematika urbanizace a stárnutí obyvatel v pobřežních oblastech,

rozhraní pevnina/moře v pobřežních oblastech, udržitelnost různých odvětví modré ekonomiky, včetně mořského rybolovu, chovu a pobřežního cestovního ruchu; systematické přístupy k udržitelnému rozvoji přístavních a pobřežních oblastí; problematika urbanizace a stárnutí obyvatel v pobřežních oblastech,

řešení založená na přírodě, která se opírají o dynamiku mořských a pobřežních ekosystémů,

řešení založená na přírodě, která se opírají o dynamiku mořských a pobřežních ekosystémů,

(...)

(...)

Pozměňovací návrh 50

Pozměňovací návrh 50

Příloha I, Pilíř II, bod 6.2.2 Globální výzvy (s. 57)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Inkluzivní a bezpečná společnost |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.

Inkluzivní a bezpečná společnost

| 2. | Inkluzivní a bezpečná společnost |
| --- | --- |

2.

Inkluzivní a bezpečná společnost

Výzkum nerovností, chudoby a vyloučení, sociální mobility, kulturní rozmanitosti a dovedností; hodnocení dopadů sociálních, demografických a technologických transformací hospodářství a společnost,

Výzkum nerovností, chudoby a vyloučení, sociální mobility, kulturní rozmanitosti a dovedností; hodnocení dopadů sociálních, demografických a technologických transformací hospodářství a společnost,

výzkum vzniku znevýhodnění v oblasti vzdělávání a výzkum rozvoje systému vzdělávání a odborné přípravy, který podporuje úspěch a seberealizaci všech po celý život,

výzkum vzniku znevýhodnění v oblasti vzdělávání a výzkum rozvoje systému vzdělávání a odborné přípravy, který podporuje úspěch a seberealizaci všech po celý život,

podpora zachování kulturního dědictví,

podpora zachování kulturního dědictví,

(...)

(...)

Pozměňovací návrh 51

Pozměňovací návrh 51

Příloha I, Pilíř II (s. 58 a 59)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5. | Potraviny a přírodní zdroje |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5.

Potraviny a přírodní zdroje

| 5. | Potraviny a přírodní zdroje |
| --- | --- |

5.

Potraviny a přírodní zdroje

(...)

(...)

referenční laboratoře EU pro doplňkové látky, geneticky modifikované organismy a materiály určené pro styk s potravinami,

referenční laboratoře EU pro doplňkové látky, geneticky modifikované organismy a materiály určené pro styk s potravinami,

znalostní centrum pro místní potravinové systémy,

znalostní centrum pro místní potravinové systémy,

znalostní centrum pro potravinové podvody a kvalitu potravin,

znalostní centrum pro potravinové podvody a kvalitu potravin,

znalostní centrum pro biohospodářství.

znalostní centrum pro biohospodářství.

Pozměňovací návrh 52

Pozměňovací návrh 52

Příloha I „Činnosti programu“, Pilíř III „Otevřené inovace“, odstavec 7 (s. 61)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| K tomu, aby Evropa stála v čele této nové vlny průlomových inovací, je třeba úspěšně čelit následujícím výzvám: | K tomu, aby Evropa stála v čele této nové vlny průlomových inovací, je třeba úspěšně čelit následujícím výzvám: |
| — | zlepšit transformaci vědy na inovace s cílem urychlit přenos nápadů, technologií a talentů z výzkumné základny do začínajících podniků a průmyslu, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

K tomu, aby Evropa stála v čele této nové vlny průlomových inovací, je třeba úspěšně čelit následujícím výzvám:

K tomu, aby Evropa stála v čele této nové vlny průlomových inovací, je třeba úspěšně čelit následujícím výzvám:

—

zlepšit transformaci vědy na inovace s cílem urychlit přenos nápadů, technologií a talentů z výzkumné základny do začínajících podniků a průmyslu,

| — | zlepšit transformaci vědy na inovace s cílem urychlit přenos nápadů, technologií a talentů z výzkumné základny do začínajících podniků a průmyslu, |
| --- | --- |

—

zlepšit transformaci vědy na inovace s cílem urychlit přenos nápadů, technologií a talentů z výzkumné základny do začínajících podniků a průmyslu,

| — | urychlit transformaci průmyslu: evropský průmysl zaostává při zavádění nových technologií a zvyšování rozsahu: 77 % mladých a velkých společností zabývajících se výzkumem a vývojem sídlí v USA nebo v Asii a pouze 16 % v Evropě, |
| --- | --- |

—

urychlit transformaci průmyslu: evropský průmysl zaostává při zavádění nových technologií a zvyšování rozsahu: 77 % mladých a velkých společností zabývajících se výzkumem a vývojem sídlí v USA nebo v Asii a pouze 16 % v Evropě,

| — | urychlit transformaci průmyslu: evropský průmysl zaostává při zavádění nových technologií a zvyšování rozsahu: 77 % mladých a velkých společností zabývajících se výzkumem a vývojem sídlí v USA nebo v Asii a pouze 16 % v Evropě, |
| --- | --- |

—

urychlit transformaci průmyslu: evropský průmysl zaostává při zavádění nových technologií a zvyšování rozsahu: 77 % mladých a velkých společností zabývajících se výzkumem a vývojem sídlí v USA nebo v Asii a pouze 16 % v Evropě,

| — | zvýšit rizikové financování k překlenutí mezer ve financování: inovátoři v Evropě trpí nízkou nabídkou rizikového financování. Rizikový kapitál je klíčem k tomu, aby se průlomové inovace staly předními světovými společnostmi, ale v Evropě představuje méně než čtvrtinu částek získaných v USA a v Asii. Evropa musí překlenout tzv. „údolí smrti“, kvůli nimž se nápady a inovace nedostanou na trh v důsledku mezery mezi veřejnou podporou a soukromými investicemi, zejména pokud jde o vysoce rizikové průlomové inovace a dlouhodobé investice, |
| --- | --- |

—

zvýšit rizikové financování k překlenutí mezer ve financování: inovátoři v Evropě trpí nízkou nabídkou rizikového financování. Rizikový kapitál je klíčem k tomu, aby se průlomové inovace staly předními světovými společnostmi, ale v Evropě představuje méně než čtvrtinu částek získaných v USA a v Asii. Evropa musí překlenout tzv. „údolí smrti“, kvůli nimž se nápady a inovace nedostanou na trh v důsledku mezery mezi veřejnou podporou a soukromými investicemi, zejména pokud jde o vysoce rizikové průlomové inovace a dlouhodobé investice,

| — | zvýšit rizikové financování k překlenutí mezer ve financování: inovátoři v Evropě trpí nízkou nabídkou rizikového financování. Rizikový kapitál je klíčem k tomu, aby se průlomové inovace staly předními světovými společnostmi, ale v Evropě představuje méně než čtvrtinu částek získaných v USA a v Asii. Evropa musí překlenout tzv. „údolí smrti“, kvůli nimž se nápady a inovace nedostanou na trh v důsledku mezery mezi veřejnou podporou a soukromými investicemi, zejména pokud jde o vysoce rizikové průlomové inovace a dlouhodobé investice, |
| --- | --- |

—

zvýšit rizikové financování k překlenutí mezer ve financování: inovátoři v Evropě trpí nízkou nabídkou rizikového financování. Rizikový kapitál je klíčem k tomu, aby se průlomové inovace staly předními světovými společnostmi, ale v Evropě představuje méně než čtvrtinu částek získaných v USA a v Asii. Evropa musí překlenout tzv. „údolí smrti“, kvůli nimž se nápady a inovace nedostanou na trh v důsledku mezery mezi veřejnou podporou a soukromými investicemi, zejména pokud jde o vysoce rizikové průlomové inovace a dlouhodobé investice,

| — | zlepšit a zjednodušit evropské prostředí pro financování a podporu výzkumu a inovací: množství různých zdrojů financování vytváří pro inovátory složité prostředí. Intervence EU se musí uskutečňovat ve spolupráci a koordinaci s dalšími veřejnými a soukromými iniciativami na evropské, národní a regionální úrovni, aby se posílily a navzájem sladily podpůrné kapacity a vytvořilo se přehledné prostředí pro všechny evropské inovátory, |
| --- | --- |

—

zlepšit a zjednodušit evropské prostředí pro financování a podporu výzkumu a inovací: množství různých zdrojů financování vytváří pro inovátory složité prostředí. Intervence EU se musí uskutečňovat ve spolupráci a koordinaci s dalšími veřejnými a soukromými iniciativami na evropské, národní a regionální úrovni, aby se posílily a navzájem sladily podpůrné kapacity a vytvořilo se přehledné prostředí pro všechny evropské inovátory,

| — | zlepšit a zjednodušit evropské prostředí pro financování a podporu výzkumu a inovací: množství různých zdrojů financování vytváří pro inovátory složité prostředí. Intervence EU se musí uskutečňovat ve spolupráci a koordinaci s dalšími veřejnými a soukromými iniciativami na evropské, národní a regionální úrovni, aby se posílily a navzájem sladily podpůrné kapacity a vytvořilo se přehledné prostředí pro všechny evropské inovátory, |
| --- | --- |

—

zlepšit a zjednodušit evropské prostředí pro financování a podporu výzkumu a inovací: množství různých zdrojů financování vytváří pro inovátory složité prostředí. Intervence EU se musí uskutečňovat ve spolupráci a koordinaci s dalšími veřejnými a soukromými iniciativami na evropské, národní a regionální úrovni, aby se posílily a navzájem sladily podpůrné kapacity a vytvořilo se přehledné prostředí pro všechny evropské inovátory,

| — | překonat roztříštěnost inovačního ekosystému. I když je v Evropě stále více „hotspotů“, nejsou dobře propojeny. Společnosti s potenciálem mezinárodního růstu se musí vyrovnávat s roztříštěností vnitrostátních trhů a jejich rozmanitými jazyky, podnikatelskými kulturami a právními předpisy. |
| --- | --- |

—

překonat roztříštěnost inovačního ekosystému. I když je v Evropě stále více „hotspotů“, nejsou dobře propojeny. Společnosti s potenciálem mezinárodního růstu se musí vyrovnávat s roztříštěností vnitrostátních trhů a jejich rozmanitými jazyky, podnikatelskými kulturami a právními předpisy.

| — | překonat roztříštěnost inovačního ekosystému. I když je v Evropě stále více „hotspotů“, nejsou dobře propojeny. Společnosti s potenciálem mezinárodního růstu se musí vyrovnávat s roztříštěností vnitrostátních trhů a jejich rozmanitými jazyky, podnikatelskými kulturami a právními předpisy, |
| --- | --- |

—

překonat roztříštěnost inovačního ekosystému. I když je v Evropě stále více „hotspotů“, nejsou dobře propojeny. Společnosti s potenciálem mezinárodního růstu se musí vyrovnávat s roztříštěností vnitrostátních trhů a jejich rozmanitými jazyky, podnikatelskými kulturami a právními předpisy,

| — | uznat územní zakotvení vědy a inovací a značný přínos regionálních ekosystémů a inovačních center schopných rychlé reakce a provádění radikálních inovací, které jsou schopné zajistit kontinuitu podpory transformace hodnotových řetězců v Evropě a mobilizace pro rozvoj dovedností a lidských zdrojů. Za tímto účelem je třeba více zohlednit inteligentní specializace a vytváření jejich sítí. |
| --- | --- |

—

uznat územní zakotvení vědy a inovací a značný přínos regionálních ekosystémů a inovačních center schopných rychlé reakce a provádění radikálních inovací, které jsou schopné zajistit kontinuitu podpory transformace hodnotových řetězců v Evropě a mobilizace pro rozvoj dovedností a lidských zdrojů. Za tímto účelem je třeba více zohlednit inteligentní specializace a vytváření jejich sítí.

uznat územní zakotvení vědy a inovací a značný přínos regionálních ekosystémů a inovačních center schopných rychlé reakce a provádění radikálních inovací, které jsou schopné zajistit kontinuitu podpory transformace hodnotových řetězců v Evropě a mobilizace pro rozvoj dovedností a lidských zdrojů. Za tímto účelem je třeba více zohlednit inteligentní specializace a vytváření jejich sítí.

Pozměňovací návrh 53

Pozměňovací návrh 53

Příloha I „Činnosti programu“, Pilíř III „Otevřené inovace“, odstavec 11 (s. 63)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| I když bude ERI přímo podporovat průlomové inovace, je třeba dále rozvíjet a zlepšovat celkové prostředí, ze kterého evropské inovace pocházejí: podpora inovací v celé Evropě a ve všech rozměrech a formách, včetně navzájem se doplňujících politik a zdrojů na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni, kdykoli je to možné, by měla být společnou evropskou snahou. Tento pilíř proto rovněž upravuje: | I když bude ERI přímo podporovat průlomové inovace, je třeba dále rozvíjet a zlepšovat celkové prostředí, ze kterého evropské inovace pocházejí: podpora inovací v celé Evropě
  , v jejích členských státech a regionech
  a ve všech rozměrech a formách, včetně navzájem se doplňujících politik a zdrojů na úrovni EU a na
  místní, regionální a
   vnitrostátní úrovni, kdykoli je to možné, by měla být společnou evropskou snahou Tento pilíř proto rovněž upravuje: |
| — | obnovené a posílené mechanismy koordinace a spolupráce s členskými státy a přidruženými zeměmi, ale také se soukromými iniciativami, s cílem podporovat všechny druhy evropských inovačních ekosystémů a subjekty, které v nich působí, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

I když bude ERI přímo podporovat průlomové inovace, je třeba dále rozvíjet a zlepšovat celkové prostředí, ze kterého evropské inovace pocházejí: podpora inovací v celé Evropě a ve všech rozměrech a formách, včetně navzájem se doplňujících politik a zdrojů na úrovni EU a na vnitrostátní úrovni, kdykoli je to možné, by měla být společnou evropskou snahou. Tento pilíř proto rovněž upravuje:

I když bude ERI přímo podporovat průlomové inovace, je třeba dále rozvíjet a zlepšovat celkové prostředí, ze kterého evropské inovace pocházejí: podpora inovací v celé Evropě
  , v jejích členských státech a regionech
  a ve všech rozměrech a formách, včetně navzájem se doplňujících politik a zdrojů na úrovni EU a na
  místní, regionální a
   vnitrostátní úrovni, kdykoli je to možné, by měla být společnou evropskou snahou Tento pilíř proto rovněž upravuje:

, v jejích členských státech a regionech

místní, regionální a

—

obnovené a posílené mechanismy koordinace a spolupráce s členskými státy a přidruženými zeměmi, ale také se soukromými iniciativami, s cílem podporovat všechny druhy evropských inovačních ekosystémů a subjekty, které v nich působí,

| — | obnovené a posílené mechanismy koordinace a spolupráce s 
  místními a regionálními orgány,
  členskými státy a přidruženými zeměmi, ale také se soukromými iniciativami, s cílem podporovat všechny druhy evropských inovačních ekosystémů a subjekty, které v nich působí, |
| --- | --- |

—

obnovené a posílené mechanismy koordinace a spolupráce s 
  místními a regionálními orgány,
  členskými státy a přidruženými zeměmi, ale také se soukromými iniciativami, s cílem podporovat všechny druhy evropských inovačních ekosystémů a subjekty, které v nich působí,

místními a regionálními orgány,

| — | podporu pro Evropský inovační a technologický institut (EIT) a znalostní a inovační společenství (KIC). |
| --- | --- |

—

podporu pro Evropský inovační a technologický institut (EIT) a znalostní a inovační společenství (KIC).

| — | podporu pro Evropský inovační a technologický institut (EIT) a znalostní a inovační společenství (KIC). |
| --- | --- |

—

podporu pro Evropský inovační a technologický institut (EIT) a znalostní a inovační společenství (KIC).

Pozměňovací návrh 54

Pozměňovací návrh 54

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř III – Otevřené inovace“, část 1 „Evropská rada pro inovace“, bod 1.1 (s. 73)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zvláštní pozornost bude věnována zajištění náležitého a účinného vzájemného doplňování s iniciativami členských států, ať už prováděnými individuálně nebo v rámci sítě, též v podobě evropského partnerství. | Zvláštní pozornost bude věnována zajištění náležitého a účinného vzájemného doplňování s iniciativami členských států,
  regionálních ekosystémů a inovačních center,
  ať už prováděnými individuálně nebo v rámci sítě, též v podobě evropského partnerství.
  Nástroj Pathfinder a nástroj Accelerator budou v zájmu podporovaných projektů dbát na to, aby bylo jejich působení integrováno do plynulého řetězce podpory projektů; ERI bude neustále komunikovat s vnitrostátními, regionálními a místními orgány zodpovědnými za inovace, aby zajistila náležitou doplňkovost intervencí a maximalizovala vazby a spolupráci, a to i prostřednictvím spolufinancovaných programů. Tato komunikace je nezbytnou podmínkou pro to, aby mohla ERI udělovat pečetě excelence. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Zvláštní pozornost bude věnována zajištění náležitého a účinného vzájemného doplňování s iniciativami členských států, ať už prováděnými individuálně nebo v rámci sítě, též v podobě evropského partnerství.

Zvláštní pozornost bude věnována zajištění náležitého a účinného vzájemného doplňování s iniciativami členských států,
  regionálních ekosystémů a inovačních center,
  ať už prováděnými individuálně nebo v rámci sítě, též v podobě evropského partnerství.
  Nástroj Pathfinder a nástroj Accelerator budou v zájmu podporovaných projektů dbát na to, aby bylo jejich působení integrováno do plynulého řetězce podpory projektů; ERI bude neustále komunikovat s vnitrostátními, regionálními a místními orgány zodpovědnými za inovace, aby zajistila náležitou doplňkovost intervencí a maximalizovala vazby a spolupráci, a to i prostřednictvím spolufinancovaných programů. Tato komunikace je nezbytnou podmínkou pro to, aby mohla ERI udělovat pečetě excelence.

regionálních ekosystémů a inovačních center,

Nástroj Pathfinder a nástroj Accelerator budou v zájmu podporovaných projektů dbát na to, aby bylo jejich působení integrováno do plynulého řetězce podpory projektů; ERI bude neustále komunikovat s vnitrostátními, regionálními a místními orgány zodpovědnými za inovace, aby zajistila náležitou doplňkovost intervencí a maximalizovala vazby a spolupráci, a to i prostřednictvím spolufinancovaných programů. Tato komunikace je nezbytnou podmínkou pro to, aby mohla ERI udělovat pečetě excelence.

Pozměňovací návrh 55

Pozměňovací návrh 55

Příloha I, Pilíř II (s. 67)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.1.3. | Další činnosti ERI |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.1.3.

Další činnosti ERI

| 1.1.3. | Další činnosti ERI |
| --- | --- |

1.1.3.

Další činnosti ERI

ERI bude kromě toho také realizovat:

ERI bude kromě toho také realizovat:

služby ERI napomáhající zakládání a rozvoji podniků na podporu činností a akcí nástrojů Pathfinder a Accelerator. Cílem bude propojit komunitu inovátorů podporovaných ERI, včetně podporovaných pečetí excelence, s investory, partnery a zadavateli veřejných zakázek. Akcím ERI se tak poskytne široká škála služeb coachingu a mentorování. Inovátorům se poskytne přístup k mezinárodním sítím možných partnerů, též z průmyslu, s cílem doplnit hodnotový řetězec nebo rozvinout tržní příležitosti a vyhledat investory a další soukromé nebo podnikové zdroje financí. Činnosti budou zahrnovat živé akce (např. zprostředkovací akce, prezentace investorům), ale také rozvoj platforem pro hledání partnerů nebo použití stávajících platforem v úzkém napojení na finanční zprostředkovatele podporované z programu InvestEU a na skupinu EIB. Tyto činnosti podpoří také vzájemné výměny jakožto zdroj vzdělávání v inovačním ekosystému, čímž se výhodně využijí členové poradního výboru ERI na vysoké úrovni a stipendisté ERI,

služby ERI napomáhající zakládání a rozvoji podniků na podporu činností a akcí nástrojů Pathfinder a Accelerator. Cílem bude propojit komunitu inovátorů podporovaných ERI, včetně podporovaných pečetí excelence, s investory, partnery a zadavateli veřejných zakázek
  , ale také s vnitrostátními a místními subjekty podporujícími inovace, které mohou doplnit podporu ERI a udržitelným způsobem pomáhat inovátorům
  . Akcím ERI se tak poskytne široká škála služeb coachingu a mentorování. Inovátorům se poskytne přístup k mezinárodním sítím možných partnerů, též z průmyslu, s cílem doplnit hodnotový řetězec nebo rozvinout tržní příležitosti a vyhledat investory a další soukromé nebo podnikové zdroje financí. Činnosti budou zahrnovat živé akce (např. zprostředkovací akce, prezentace investorům), ale také rozvoj platforem pro hledání partnerů nebo použití stávajících platforem v úzkém napojení na finanční zprostředkovatele podporované z programu InvestEU a na skupinu EIB. Tyto činnosti podpoří také vzájemné výměny jakožto zdroj vzdělávání v inovačním ekosystému, čímž se výhodně využijí členové poradního výboru ERI na vysoké úrovni a stipendisté ERI,

, ale také s vnitrostátními a místními subjekty podporujícími inovace, které mohou doplnit podporu ERI a udržitelným způsobem pomáhat inovátorům

Pozměňovací návrh 56

Pozměňovací návrh 56

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř III – Otevřené inovace“, „Evropská rada pro inovace“, bod 1.2.2 (s. 68 a 69)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.2.2. | Správci programů ERI |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.2.2.

Správci programů ERI

Komise bude k řízení vysoce rizikových programů přistupovat proaktivně s využitím přístupu k nezbytným odborným znalostem.

| 1.2.2. | Správci programů ERI |
| --- | --- |

1.2.2.

Správci programů ERI

Komise bude k řízení vysoce rizikových programů přistupovat proaktivně s využitím přístupu k nezbytným odborným znalostem.

Komise dočasně jmenuje řadu správců programů ERI, kteří jí budou nápomocni, pokud jde o vizi založenou na technologii a operativní vedení.

Komise dočasně jmenuje řadu správců programů ERI, kteří jí budou nápomocni, pokud jde o vizi založenou na technologii a operativní vedení.

Správci programů budou pocházet z různých oblastí včetně podniků, univerzit, národních laboratoří a výzkumných center. Přinesou hluboké odborné znalosti z osobních zkušeností a dlouholeté praxe v oboru. Půjde o uznávané vůdčí osobnosti, které již řídily multidisciplinární výzkumné týmy nebo vedly velké institucionální programy a znají význam neúnavného, kreativního a širokého sdělování svých vizí. V neposlední řadě budou mít také zkušenosti s dohledem nad značnými rozpočty, což vyžaduje smysl pro odpovědnost.

Správci programů budou pocházet z různých oblastí včetně
  inovačně zaměřených veřejných subjektů,
  podniků, univerzit, národních laboratoří a výzkumných center. Přinesou hluboké odborné znalosti z osobních zkušeností a dlouholeté praxe v oboru. Půjde o uznávané vůdčí osobnosti, které již řídily multidisciplinární výzkumné týmy nebo vedly velké institucionální programy a znají význam neúnavného, kreativního a širokého sdělování svých vizí. V neposlední řadě budou mít také zkušenosti s dohledem nad značnými rozpočty, což vyžaduje smysl pro odpovědnost.

inovačně zaměřených veřejných subjektů,

Pozměňovací návrh 57

Pozměňovací návrh 57

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř III – Otevřené inovace“, „Evropské inovační ekosystémy“, bod 2.1 (s. 71)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.1. | Odůvodnění |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.1.

2.1.

Odůvodnění

| 2.1. | Odůvodnění |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Odůvodnění

Má-li dojít k plnému využití potenciálu inovací, na kterých se podílí výzkumní pracovníci, podnikatelé, průmysl a společnost jako celek, musí EU zlepšit prostředí, v němž se bude inovacím dařit na všech úrovních. To znamená přispět k rozvoji účinného inovačního ekosystému na úrovni EU a stimulovat spolupráci, vytváření sítí a výměnu myšlenek, financování a dovedností mezi národními a místními inovačními ekosystémy.

Má-li dojít k plnému využití potenciálu inovací, na kterých se podílí výzkumní pracovníci, podnikatelé, průmysl a společnost jako celek, musí EU zlepšit prostředí, v němž se bude inovacím dařit na všech úrovních. To znamená přispět k rozvoji účinného inovačního ekosystému na úrovni EU a stimulovat spolupráci, vytváření sítí a výměnu myšlenek, financování a dovedností mezi národními a místními inovačními ekosystémy.

EU se musí také zaměřit na rozvoj ekosystémů, které kromě inovací v soukromých podnicích podporují sociální inovace a inovace ve veřejném sektoru.
  Sektor vládních institucí
  musí
  sám
  inovovat a obměnit se, aby
  mohl
  podporovat změny v regulaci a správě věcí veřejných, které jsou nezbytné pro podporu rozsáhlého zavádění nových technologií a rostoucí poptávky veřejnosti po účinnějším a účelnějším poskytování služeb. Sociální inovace jsou nezbytné pro posílení blahobytu našich společností.

Sektor vládních institucí

sám

mohl

EU se musí také zaměřit na rozvoj ekosystémů, které kromě inovací v soukromých podnicích podporují sociální inovace a inovace v 
  dobrovolnickém, neziskovém a
   veřejném sektoru.
  Tyto sektory
  musí
  samy
  inovovat a obměnit se, aby
  mohly
  podporovat změny v regulaci a správě věcí veřejných, které jsou nezbytné pro podporu rozsáhlého zavádění nových technologií a rostoucí poptávky veřejnosti po účinnějším a účelnějším poskytování služeb Sociální inovace jsou nezbytné pro posílení blahobytu našich společností.

dobrovolnickém, neziskovém a

Tyto sektory

samy

mohly

Pozměňovací návrh 58

Pozměňovací návrh 58

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř III – Otevřené inovace“, „Evropské inovační ekosystémy“, bod 2.2 (s. 71 a 72)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.2. | Oblasti intervence |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.2.

2.2.

Oblasti intervence

| 2.2 | Oblasti intervence |
| --- | --- |

2.2

2.2

Oblasti intervence

Jako první krok Komise uspořádá fórum ERI pro veřejné orgány a subjekty členských států a přidružených zemí, které se zabývají národní inovační politikou a programy, s cílem podpořit koordinaci a dialog o vývoji inovačního ekosystému EU. V rámci tohoto fóra ERI bude Komise:

Jako první krok Komise uspořádá fórum ERI pro veřejné orgány a subjekty členských států
  , měst, regionů
  a přidružených zemí, které se zabývají národní inovační politikou a programy, s cílem podpořit koordinaci a dialog o vývoji inovačního ekosystému EU. V rámci tohoto fóra ERI bude Komise:

, měst, regionů

| — | jednat o rozvoji regulace vstřícné k inovacím prostřednictvím soustavného uplatňování zásady inovace a vývoje inovačních přístupů k zadávání veřejných zakázek, včetně rozvoje a posilování nástroje pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, aby se stimulovaly inovace. Také Středisko pro sledování inovací ve veřejném sektoru bude nadále podporovat vnitřní inovační snahy vládních institucí souběžně s přepracovaným nástrojem na podporu politik, |
| --- | --- |

—

jednat o rozvoji regulace vstřícné k inovacím prostřednictvím soustavného uplatňování zásady inovace a vývoje inovačních přístupů k zadávání veřejných zakázek, včetně rozvoje a posilování nástroje pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, aby se stimulovaly inovace. Také Středisko pro sledování inovací ve veřejném sektoru bude nadále podporovat vnitřní inovační snahy vládních institucí souběžně s přepracovaným nástrojem na podporu politik,

| — | jednat o rozvoji regulace vstřícné k inovacím prostřednictvím soustavného uplatňování zásady inovace a vývoje inovačních přístupů k zadávání veřejných zakázek, včetně rozvoje a posilování nástroje pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, aby se stimulovaly inovace. Také Středisko pro sledování inovací ve veřejném sektoru bude nadále podporovat vnitřní inovační snahy vládních institucí souběžně s přepracovaným nástrojem na podporu politik, |
| --- | --- |

—

jednat o rozvoji regulace vstřícné k inovacím prostřednictvím soustavného uplatňování zásady inovace a vývoje inovačních přístupů k zadávání veřejných zakázek, včetně rozvoje a posilování nástroje pro zadávání veřejných zakázek na inovativní řešení, aby se stimulovaly inovace. Také Středisko pro sledování inovací ve veřejném sektoru bude nadále podporovat vnitřní inovační snahy vládních institucí souběžně s přepracovaným nástrojem na podporu politik,

| — | podporovat soulad výzkumných a inovačních programů s úsilím EU o konsolidaci otevřeného trhu pro toky kapitálu a investice, jako je rozvoj klíčových rámcových podmínek na podporu inovací v unii kapitálových trhů, |
| --- | --- |

—

podporovat soulad výzkumných a inovačních programů s úsilím EU o konsolidaci otevřeného trhu pro toky kapitálu a investice, jako je rozvoj klíčových rámcových podmínek na podporu inovací v unii kapitálových trhů,

| — | podporovat soulad výzkumných a inovačních programů s úsilím EU o konsolidaci otevřeného trhu pro toky kapitálu a investice, jako je rozvoj klíčových rámcových podmínek na podporu inovací v unii kapitálových trhů, |
| --- | --- |

—

podporovat soulad výzkumných a inovačních programů s úsilím EU o konsolidaci otevřeného trhu pro toky kapitálu a investice, jako je rozvoj klíčových rámcových podmínek na podporu inovací v unii kapitálových trhů,

| — | prohlubovat koordinaci mezi národními inovačními programy a ERI, aby se stimulovala operační součinnost a nedocházelo k překrývání, a to prostřednictvím sdílení údajů o programech a jejich provádění, sdílení zdrojů a odborných znalostí, analýzy a monitorování technologických a inovačních trendů a vzájemného propojování příslušných společenství inovátorů, |
| --- | --- |

—

prohlubovat koordinaci mezi národními inovačními programy a ERI, aby se stimulovala operační součinnost a nedocházelo k překrývání, a to prostřednictvím sdílení údajů o programech a jejich provádění, sdílení zdrojů a odborných znalostí, analýzy a monitorování technologických a inovačních trendů a vzájemného propojování příslušných společenství inovátorů,

| — | prohlubovat koordinaci mezi národními
  , regionálními a místními
  inovačními programy a ERI, aby se stimulovala operační součinnost a nedocházelo k překrývání, a to prostřednictvím sdílení údajů o programech a jejich provádění, sdílení zdrojů a odborných znalostí, analýzy a monitorování technologických a inovačních trendů a vzájemného propojování příslušných společenství inovátorů, |
| --- | --- |

—

prohlubovat koordinaci mezi národními
  , regionálními a místními
  inovačními programy a ERI, aby se stimulovala operační součinnost a nedocházelo k překrývání, a to prostřednictvím sdílení údajů o programech a jejich provádění, sdílení zdrojů a odborných znalostí, analýzy a monitorování technologických a inovačních trendů a vzájemného propojování příslušných společenství inovátorů,

, regionálními a místními

| — | podporovat identifikaci, charakterizaci, uznání a podporu regionálních ekosystémů a inovačních center, jejich vazby na inteligentní specializace a jejich sbližování v rámci konsorcií, které mohou významně přispět k dosažení cílů programu, a zejména jeho pilíře Otevřené inovace, |
| --- | --- |

—

podporovat identifikaci, charakterizaci, uznání a podporu regionálních ekosystémů a inovačních center, jejich vazby na inteligentní specializace a jejich sbližování v rámci konsorcií, které mohou významně přispět k dosažení cílů programu, a zejména jeho pilíře Otevřené inovace,

podporovat identifikaci, charakterizaci, uznání a podporu regionálních ekosystémů a inovačních center, jejich vazby na inteligentní specializace a jejich sbližování v rámci konsorcií, které mohou významně přispět k dosažení cílů programu, a zejména jeho pilíře Otevřené inovace,

| — | stanoví společnou komunikační strategii o inovacích v EU. Ta bude zaměřena na podporu nejnadanějších inovátorů, podnikatelů, především pak mladých osob, malých a středních podniků a startupů v EU, a to i z nových oblastí EU. Zdůrazní přidanou hodnotu EU, kterou mohou techničtí, netechničtí a sociální inovátoři obyvatelům EU přinést tím, že rozvinou svůj nápad či vizi do fungujícího podniku (společenská hodnota/dopad, pracovní místa a růst, společenský pokrok). |
| --- | --- |

—

stanoví společnou komunikační strategii o inovacích v EU. Ta bude zaměřena na podporu nejnadanějších inovátorů, podnikatelů, především pak mladých osob, malých a středních podniků a startupů v EU, a to i z nových oblastí EU. Zdůrazní přidanou hodnotu EU, kterou mohou techničtí, netechničtí a sociální inovátoři obyvatelům EU přinést tím, že rozvinou svůj nápad či vizi do fungujícího podniku (společenská hodnota/dopad, pracovní místa a růst, společenský pokrok).

| — | stanoví společnou komunikační strategii o inovacích v EU. Ta bude zaměřena na podporu nejnadanějších inovátorů, podnikatelů, především pak mladých osob, malých a středních podniků a startupů v EU, a to i z nových oblastí EU. Zdůrazní přidanou hodnotu EU, kterou mohou techničtí, netechničtí a sociální inovátoři obyvatelům EU přinést tím, že rozvinou svůj nápad či vizi do fungujícího podniku (společenská hodnota/dopad, pracovní místa a růst, společenský pokrok). |
| --- | --- |

—

stanoví společnou komunikační strategii o inovacích v EU. Ta bude zaměřena na podporu nejnadanějších inovátorů, podnikatelů, především pak mladých osob, malých a středních podniků a startupů v EU, a to i z nových oblastí EU. Zdůrazní přidanou hodnotu EU, kterou mohou techničtí, netechničtí a sociální inovátoři obyvatelům EU přinést tím, že rozvinou svůj nápad či vizi do fungujícího podniku (společenská hodnota/dopad, pracovní místa a růst, společenský pokrok).

Činnosti budou prováděny tak, aby bylo zaručeno účinné vzájemné doplňování mezi typy akcí ERI a jejich konkrétním zaměřením na průlomové inovace, a budou je provádět členské státy a přidružené země, ale také soukromé iniciativy, aby se zajistila podpora všech druhů inovací, byli osloveni všichni inovátoři v celé EU a poskytla se jim posílená a vhodná podpora.

Činnosti budou prováděny tak, aby bylo zaručeno účinné vzájemné doplňování mezi typy akcí ERI a jejich konkrétním zaměřením na průlomové inovace, a budou je provádět členské státy
  , regiony a města
  a přidružené země, ale také soukromé iniciativy, aby se zajistila podpora všech druhů inovací, byli osloveni všichni inovátoři v celé EU a poskytla se jim posílená a vhodná podpora.

, regiony a města

Odůvodnění

Odůvodnění

Ústředními prvky ERI musí být města, regiony a jejich inovační ekosystémy.

Pozměňovací návrh 59

Pozměňovací návrh 59

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř III – Otevřené inovace“, „Evropské inovační ekosystémy“, bod 2.2 (s. 72)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Za tímto účelem bude EU: | Za tímto účelem bude EU: |
| — | propagovat a spolufinancovat společné inovační programy spravované orgány odpovědnými za národní, regionální nebo místní veřejné inovační politiky a programy, k nimž se mohou přidružit inovátoři a soukromé subjekty podporující inovace. Tyto společné programy založené na poptávce se mohou zaměřit mimo jiné na podporu v raných fázích a studie proveditelnosti, spolupráci akademické obce s podniky, podporu technologicky vyspělého výzkumu založeného na spolupráci mezi malými a středními podniky, transfer technologií a znalostí, internacionalizaci malých a středních podniků, analýzy trhu a jeho rozvoj, digitalizaci technicky méně vyspělých malých a středních podniků, finanční nástroje pro inovační činnosti blízké trhu nebo uvádění na trh, sociální inovace. Mohou zahrnovat také iniciativy společného zadávání veřejných zakázek, které umožňují obchodně využít inovace ve veřejném sektoru, zejména na podporu tvorby nové politiky. To může být účinné zejména pro stimulaci inovací v oblastech veřejných služeb a pro poskytnutí tržních příležitostí evropským inovátorům, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Za tímto účelem bude EU:

Za tímto účelem bude EU:

—

propagovat a spolufinancovat společné inovační programy spravované orgány odpovědnými za národní, regionální nebo místní veřejné inovační politiky a programy, k nimž se mohou přidružit inovátoři a soukromé subjekty podporující inovace. Tyto společné programy založené na poptávce se mohou zaměřit mimo jiné na podporu v raných fázích a studie proveditelnosti, spolupráci akademické obce s podniky, podporu technologicky vyspělého výzkumu založeného na spolupráci mezi malými a středními podniky, transfer technologií a znalostí, internacionalizaci malých a středních podniků, analýzy trhu a jeho rozvoj, digitalizaci technicky méně vyspělých malých a středních podniků, finanční nástroje pro inovační činnosti blízké trhu nebo uvádění na trh, sociální inovace. Mohou zahrnovat také iniciativy společného zadávání veřejných zakázek, které umožňují obchodně využít inovace ve veřejném sektoru, zejména na podporu tvorby nové politiky. To může být účinné zejména pro stimulaci inovací v oblastech veřejných služeb a pro poskytnutí tržních příležitostí evropským inovátorům,

| — | propagovat a spolufinancovat společné inovační programy spravované orgány odpovědnými za národní, regionální nebo místní veřejné inovační politiky a programy, k nimž se mohou přidružit inovátoři a soukromé subjekty podporující inovace.
  Tyto společné programy mohou mít podobu konsorcií sdružujících regionální ekosystémy a inovační centra.
  Tyto společné programy založené na poptávce se mohou zaměřit mimo jiné na podporu v raných fázích a studie proveditelnosti
  (včetně dalšího výzkumu za účelem ověření koncepce, demonstrátorů a pilotních výrobních linek)
  , spolupráci akademické obce s podniky, podporu technologicky vyspělého výzkumu založeného na spolupráci mezi malými a středními podniky, transfer technologií a znalostí, internacionalizaci malých a středních podniků, analýzy trhu a jeho rozvoj, digitalizaci technicky méně vyspělých malých a středních podniků, finanční nástroje pro inovační činnosti blízké trhu nebo uvádění na trh, sociální inovace. Mohou zahrnovat také iniciativy společného zadávání veřejných zakázek, které umožňují obchodně využít inovace ve veřejném sektoru, zejména na podporu tvorby nové politiky. To může být účinné zejména pro stimulaci inovací v oblastech veřejných služeb a pro poskytnutí tržních příležitostí evropským inovátorům, |
| --- | --- |

—

propagovat a spolufinancovat společné inovační programy spravované orgány odpovědnými za národní, regionální nebo místní veřejné inovační politiky a programy, k nimž se mohou přidružit inovátoři a soukromé subjekty podporující inovace.
  Tyto společné programy mohou mít podobu konsorcií sdružujících regionální ekosystémy a inovační centra.
  Tyto společné programy založené na poptávce se mohou zaměřit mimo jiné na podporu v raných fázích a studie proveditelnosti
  (včetně dalšího výzkumu za účelem ověření koncepce, demonstrátorů a pilotních výrobních linek)
  , spolupráci akademické obce s podniky, podporu technologicky vyspělého výzkumu založeného na spolupráci mezi malými a středními podniky, transfer technologií a znalostí, internacionalizaci malých a středních podniků, analýzy trhu a jeho rozvoj, digitalizaci technicky méně vyspělých malých a středních podniků, finanční nástroje pro inovační činnosti blízké trhu nebo uvádění na trh, sociální inovace. Mohou zahrnovat také iniciativy společného zadávání veřejných zakázek, které umožňují obchodně využít inovace ve veřejném sektoru, zejména na podporu tvorby nové politiky. To může být účinné zejména pro stimulaci inovací v oblastech veřejných služeb a pro poskytnutí tržních příležitostí evropským inovátorům,

Tyto společné programy mohou mít podobu konsorcií sdružujících regionální ekosystémy a inovační centra.

(včetně dalšího výzkumu za účelem ověření koncepce, demonstrátorů a pilotních výrobních linek)

| — | podporovat také společné programy pro mentorování, coaching, technickou pomoc a další služby, které se poskytují blízko k inovátorům prostřednictvím sítí, jako je Enterprise Europe Network, klastrů, celoevropských platforem, jako je Startup Europe, místních veřejných, ale také soukromých subjektů věnujících se inovacím, zejména inkubátorů a inovačních center, jež lze navíc navzájem propojit za účelem posílení partnerství mezi inovátory. Podpora může být poskytnuta i pro propagaci sociálních dovedností pro inovace, a to též sítím institucí odborné přípravy a v úzkém propojení s Evropským inovačním a technologickým institutem, |
| --- | --- |

—

podporovat také společné programy pro mentorování, coaching, technickou pomoc a další služby, které se poskytují blízko k inovátorům prostřednictvím sítí, jako je Enterprise Europe Network, klastrů, celoevropských platforem, jako je Startup Europe, místních veřejných, ale také soukromých subjektů věnujících se inovacím, zejména inkubátorů a inovačních center, jež lze navíc navzájem propojit za účelem posílení partnerství mezi inovátory. Podpora může být poskytnuta i pro propagaci sociálních dovedností pro inovace, a to též sítím institucí odborné přípravy a v úzkém propojení s Evropským inovačním a technologickým institutem,

| — | podporovat také společné programy pro mentorování, coaching, technickou pomoc a další služby, které se poskytují blízko k inovátorům prostřednictvím sítí, jako je Enterprise Europe Network, klastrů, celoevropských platforem, jako je Startup Europe,
  regionálních a
   místních veřejných, ale také soukromých subjektů věnujících se inovacím, zejména inkubátorů a inovačních center, jež lze navíc navzájem propojit za účelem posílení partnerství mezi inovátory. Podpora může být poskytnuta i pro propagaci sociálních dovedností pro inovace, a to též sítím institucí odborné přípravy a v úzkém propojení s Evropským inovačním a technologickým institutem, |
| --- | --- |

—

podporovat také společné programy pro mentorování, coaching, technickou pomoc a další služby, které se poskytují blízko k inovátorům prostřednictvím sítí, jako je Enterprise Europe Network, klastrů, celoevropských platforem, jako je Startup Europe,
  regionálních a
   místních veřejných, ale také soukromých subjektů věnujících se inovacím, zejména inkubátorů a inovačních center, jež lze navíc navzájem propojit za účelem posílení partnerství mezi inovátory. Podpora může být poskytnuta i pro propagaci sociálních dovedností pro inovace, a to též sítím institucí odborné přípravy a v úzkém propojení s Evropským inovačním a technologickým institutem,

regionálních a

Pozměňovací návrh 60

Pozměňovací návrh 60

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř III – Otevřené inovace“, „Evropské inovační ekosystémy“, bod 2.2 (s. 72)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| EU také zahájí akce nezbytné pro další monitorování a rozvoj celkové situace v oblasti inovací a schopností řízení inovací v Evropě. | EU také zahájí akce nezbytné pro další monitorování a rozvoj celkové situace v oblasti inovací a schopností řízení inovací v Evropě. |
| | Komise zajistí společně s městy a regiony fungování fóra regionálních ekosystémů a inovačních center s cílem zlepšit znalosti o podmínkách pro jejich vznik a úspěch, o tom, jak přispívají k evropské vědecké excelenci a inovační dynamice, a s cílem usnadnit a posílit jejich podíl na provádění programu a plnění jeho cílů. |
| Činnosti na podporu ekosystému bude provádět Komise za podpory výkonné agentury pro proces hodnocení. | Činnosti na podporu ekosystému bude provádět Komise za podpory výkonné agentury pro proces hodnocení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

EU také zahájí akce nezbytné pro další monitorování a rozvoj celkové situace v oblasti inovací a schopností řízení inovací v Evropě.

EU také zahájí akce nezbytné pro další monitorování a rozvoj celkové situace v oblasti inovací a schopností řízení inovací v Evropě.

Komise zajistí společně s městy a regiony fungování fóra regionálních ekosystémů a inovačních center s cílem zlepšit znalosti o podmínkách pro jejich vznik a úspěch, o tom, jak přispívají k evropské vědecké excelenci a inovační dynamice, a s cílem usnadnit a posílit jejich podíl na provádění programu a plnění jeho cílů.

Komise zajistí společně s městy a regiony fungování fóra regionálních ekosystémů a inovačních center s cílem zlepšit znalosti o podmínkách pro jejich vznik a úspěch, o tom, jak přispívají k evropské vědecké excelenci a inovační dynamice, a s cílem usnadnit a posílit jejich podíl na provádění programu a plnění jeho cílů.

Činnosti na podporu ekosystému bude provádět Komise za podpory výkonné agentury pro proces hodnocení.

Činnosti na podporu ekosystému bude provádět Komise za podpory výkonné agentury pro proces hodnocení.

Pozměňovací návrh 61

Pozměňovací návrh 61

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř III – Otevřené inovace“, „Evropský inovační a technologický institut“, bod 3.1 (s. 73)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Nadále je třeba vyvíjet úsilí na rozvoj ekosystémů, kde výzkumní pracovníci, inovátoři, průmysl a vlády mohou snadno komunikovat. | Nadále je třeba vyvíjet úsilí na rozvoj ekosystémů, kde výzkumní pracovníci, inovátoři, průmysl a vlády
  a rovněž místní a regionální orgány
  mohou snadno komunikovat. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Nadále je třeba vyvíjet úsilí na rozvoj ekosystémů, kde výzkumní pracovníci, inovátoři, průmysl a vlády mohou snadno komunikovat.

Nadále je třeba vyvíjet úsilí na rozvoj ekosystémů, kde výzkumní pracovníci, inovátoři, průmysl a vlády
  a rovněž místní a regionální orgány
  mohou snadno komunikovat.

a rovněž místní a regionální orgány

Pozměňovací návrh 62

Pozměňovací návrh 62

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř III – Otevřené inovace“, „Evropský inovační a technologický institut“, bod 3.1, odstavec 4, první věta (s. 73)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Povaha a rozsah inovačních výzev si žádá vzájemné propojení a mobilizaci subjektů a zdrojů v evropském měřítku, a to podporou přeshraniční spolupráce. | Povaha a rozsah inovačních výzev si žádá vzájemné propojení a mobilizaci subjektů a zdrojů v evropském měřítku, a to podporou
  meziregionální a
   přeshraniční spolupráce. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Povaha a rozsah inovačních výzev si žádá vzájemné propojení a mobilizaci subjektů a zdrojů v evropském měřítku, a to podporou přeshraniční spolupráce.

Povaha a rozsah inovačních výzev si žádá vzájemné propojení a mobilizaci subjektů a zdrojů v evropském měřítku, a to podporou
  meziregionální a
   přeshraniční spolupráce.

meziregionální a

Pozměňovací návrh 63

Pozměňovací návrh 63

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř III – Otevřené inovace“, „Evropský inovační a technologický institut“, bod 3.2.1 (s. 73 a 74)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.2. | Oblasti intervence |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.2.

3.2.

Oblasti intervence

| 3.3. | Oblasti intervence |
| --- | --- |

3.3.

3.3.

Oblasti intervence

| 3.2.1 | Udržitelné inovační ekosystémy v celé Evropě |
| --- | --- |

3.2.1

3.2.1

Udržitelné inovační ekosystémy v celé Evropě

EIT bude hrát důležitější úlohu při posilování udržitelných inovačních ekosystémů v celé Evropě. EIT bude zejména nadále působit především prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství – rozsáhlých evropských partnerství, která se zabývají konkrétními společenskými výzvami. Bude nadále posilovat inovační ekosystémy okolo nich, a to podporou integrace výzkumu, inovací a vzdělávání. EIT bude kromě toho přispívat k překlenování stávajících mezer ve výkonnosti inovací v celé Evropě, a to rozšiřováním svého regionálního inovačního programu (EIT RIS). EIT bude pracovat s inovačními ekosystémy, které vykazují vysoký inovační potenciál, a to na základě strategií, tematického souladu a dopadu a v úzké součinnosti se strategiemi a platformami pro inteligentní specializaci.

| 3.2.1 | Udržitelné inovační ekosystémy v celé Evropě |
| --- | --- |

3.2.1

3.2.1

Udržitelné inovační ekosystémy v celé Evropě

EIT bude hrát důležitější úlohu při posilování udržitelných inovačních ekosystémů v celé Evropě. EIT bude zejména nadále působit především prostřednictvím svých znalostních a inovačních společenství – rozsáhlých evropských partnerství, která se zabývají konkrétními společenskými výzvami. Bude nadále posilovat inovační ekosystémy okolo nich, a to podporou integrace výzkumu, inovací a vzdělávání. EIT bude kromě toho přispívat k překlenování stávajících mezer ve výkonnosti inovací v celé Evropě, a to rozšiřováním svého regionálního inovačního programu (EIT RIS). EIT bude pracovat s inovačními ekosystémy
  a zejména s regionálními ekosystémy a inovačními centry
  , které vykazují vysoký inovační potenciál, a to na základě strategií, tematického souladu a dopadu a v úzké součinnosti se strategiemi a platformami pro inteligentní specializaci.

a zejména s regionálními ekosystémy a inovačními centry

Pozměňovací návrh 64

Pozměňovací návrh 64

Příloha I „Činnosti programu“, „Pilíř III – Otevřené inovace“, „Evropský inovační a technologický institut“, bod 3.2.4 (s. 75)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Hlavní rysy | Hlavní rysy |
| — | Spolupráce s ERI při racionalizaci podpory (tj. financování a služeb) nabízené vysoce inovačním podnikům ve fázích startupu a rozšiřování kapacity, a to zejména prostřednictvím znalostních a inovačních společenství, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Hlavní rysy

Hlavní rysy

Hlavní rysy

Hlavní rysy

—

Spolupráce s ERI při racionalizaci podpory (tj. financování a služeb) nabízené vysoce inovačním podnikům ve fázích startupu a rozšiřování kapacity, a to zejména prostřednictvím znalostních a inovačních společenství,

| — | Spolupráce s ERI při racionalizaci podpory (tj. financování a služeb) nabízené vysoce inovačním podnikům ve fázích startupu a rozšiřování kapacity, a to zejména prostřednictvím znalostních a inovačních společenství, |
| --- | --- |

—

Spolupráce s ERI při racionalizaci podpory (tj. financování a služeb) nabízené vysoce inovačním podnikům ve fázích startupu a rozšiřování kapacity, a to zejména prostřednictvím znalostních a inovačních společenství,

| — | plánování a provádění činností EIT s cílem maximalizovat součinnost a doplňkovost s akcemi v rámci pilíře Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu, |
| --- | --- |

—

plánování a provádění činností EIT s cílem maximalizovat součinnost a doplňkovost s akcemi v rámci pilíře Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu,

| — | plánování a provádění činností EIT s cílem maximalizovat součinnost a doplňkovost s akcemi v rámci pilíře Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu, |
| --- | --- |

—

plánování a provádění činností EIT s cílem maximalizovat součinnost a doplňkovost s akcemi v rámci pilíře Globální výzvy a konkurenceschopnost průmyslu,

| — | práce s členskými státy EU na národní i regionální úrovni, zavedení strukturovaného dialogu a koordinační úsilí, aby se umožnily synergie se stávajícími národními iniciativami a za účelem identifikace, sdílení a šíření osvědčených postupů a poznatků, |
| --- | --- |

—

práce s členskými státy EU na národní i regionální úrovni, zavedení strukturovaného dialogu a koordinační úsilí, aby se umožnily synergie se stávajícími národními iniciativami a za účelem identifikace, sdílení a šíření osvědčených postupů a poznatků,

| — | práce s členskými státy EU na národní i regionální úrovni
  a s místními a regionálními orgány
  , zavedení strukturovaného dialogu a koordinační úsilí, aby se umožnily synergie se stávajícími národními
  , regionálními a místními
  iniciativami a za účelem identifikace, sdílení a šíření osvědčených postupů a poznatků, |
| --- | --- |

—

práce s členskými státy EU na národní i regionální úrovni
  a s místními a regionálními orgány
  , zavedení strukturovaného dialogu a koordinační úsilí, aby se umožnily synergie se stávajícími národními
  , regionálními a místními
  iniciativami a za účelem identifikace, sdílení a šíření osvědčených postupů a poznatků,

a s místními a regionálními orgány

, regionálními a místními

Pozměňovací návrh 65

Pozměňovací návrh 65

Příloha I „Činnosti programu“, „Posílení evropského výzkumného prostoru“, odstavec 4 (s. 77)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výzkum
  a inovace
  navíc
  někteří vnímají jako vzdálené a elitářské činnosti, které nemají jasný přínos pro občany, čímž podněcují postoje blokující vznik a využívání inovačních řešení a skepticismus vůči veřejným politikám založeným na důkazech.
  To vyžaduje
  jak lepší propojení mezi vědci, občany a tvůrci politik, tak robustnější přístupy ke shromažďování vědeckých důkazů jako takových. | Tyto rozdíly a nerovnosti v přístupu k výzkumu a inovacím mohly vést k narušení důvěry občanů, ale výzkum
  a inovace někteří vnímají
  také
  jako vzdálené a elitářské činnosti, které nemají jasný přínos pro občany, čímž podněcují postoje blokující vznik a využívání inovačních řešení a skepticismus vůči veřejným politikám založeným na důkazech.
  Proti zjištěným rozdílům je proto nutné bojovat a vytvářet
  jak lepší propojení mezi vědci, občany a tvůrci politik, tak robustnější přístupy ke shromažďování vědeckých důkazů jako takových. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výzkum
  a inovace
  navíc
  někteří vnímají jako vzdálené a elitářské činnosti, které nemají jasný přínos pro občany, čímž podněcují postoje blokující vznik a využívání inovačních řešení a skepticismus vůči veřejným politikám založeným na důkazech.
  To vyžaduje
  jak lepší propojení mezi vědci, občany a tvůrci politik, tak robustnější přístupy ke shromažďování vědeckých důkazů jako takových.

Výzkum

navíc

To vyžaduje

Tyto rozdíly a nerovnosti v přístupu k výzkumu a inovacím mohly vést k narušení důvěry občanů, ale výzkum
  a inovace někteří vnímají
  také
  jako vzdálené a elitářské činnosti, které nemají jasný přínos pro občany, čímž podněcují postoje blokující vznik a využívání inovačních řešení a skepticismus vůči veřejným politikám založeným na důkazech.
  Proti zjištěným rozdílům je proto nutné bojovat a vytvářet
  jak lepší propojení mezi vědci, občany a tvůrci politik, tak robustnější přístupy ke shromažďování vědeckých důkazů jako takových.

Tyto rozdíly a nerovnosti v přístupu k výzkumu a inovacím mohly vést k narušení důvěry občanů, ale výzkum

také

Proti zjištěným rozdílům je proto nutné bojovat a vytvářet

Pozměňovací návrh 66

Pozměňovací návrh 66

Příloha I „Činnosti programu“, „Posílení evropského výzkumného prostoru“, odstavec 5 (s. 87)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| EU nyní potřebuje zvýšit laťku v otázkách kvality a dopadu svého systému výzkumu a inovací, k čemuž je zapotřebí revitalizovaný Evropský výzkumný prostor (EVP), který bude lépe podporován z rámcového programu EU pro výzkum a inovace. Je nutná správně integrovaná, ale přitom na míru připravená sada opatření EU ve spojení reformami a zvyšováním výkonnosti na národní úrovni (k čemuž mohou přispět strategie pro inteligentní specializaci podporované v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj) a zároveň také institucionální změny v organizacích, které výzkum financují a které výzkum vykonávají, včetně univerzit. Spojením snah na úrovni EU lze využít součinnosti a nalézt nezbytnou míru pro to, aby podpora národních politických reforem byla účinnější a měla větší dopad. | EU nyní potřebuje zvýšit laťku v otázkách kvality a dopadu svého systému výzkumu a inovací, k čemuž je zapotřebí revitalizovaný Evropský výzkumný prostor (EVP), který bude lépe podporován z rámcového programu EU pro výzkum a inovace. Je nutná správně integrovaná, ale přitom na míru připravená sada opatření EU ve spojení reformami a zvyšováním výkonnosti na národní
  , regionální a místní
  úrovni (k čemuž mohou přispět strategie pro inteligentní specializaci podporované v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj) a zároveň také institucionální změny v organizacích, které výzkum financují a které výzkum vykonávají, včetně univerzit. Spojením snah na úrovni EU lze využít součinnosti a nalézt nezbytnou míru pro to, aby podpora národních
  , regionálních a místních
  politických reforem byla účinnější a měla větší dopad. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

EU nyní potřebuje zvýšit laťku v otázkách kvality a dopadu svého systému výzkumu a inovací, k čemuž je zapotřebí revitalizovaný Evropský výzkumný prostor (EVP), který bude lépe podporován z rámcového programu EU pro výzkum a inovace. Je nutná správně integrovaná, ale přitom na míru připravená sada opatření EU ve spojení reformami a zvyšováním výkonnosti na národní úrovni (k čemuž mohou přispět strategie pro inteligentní specializaci podporované v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj) a zároveň také institucionální změny v organizacích, které výzkum financují a které výzkum vykonávají, včetně univerzit. Spojením snah na úrovni EU lze využít součinnosti a nalézt nezbytnou míru pro to, aby podpora národních politických reforem byla účinnější a měla větší dopad.

EU nyní potřebuje zvýšit laťku v otázkách kvality a dopadu svého systému výzkumu a inovací, k čemuž je zapotřebí revitalizovaný Evropský výzkumný prostor (EVP), který bude lépe podporován z rámcového programu EU pro výzkum a inovace. Je nutná správně integrovaná, ale přitom na míru připravená sada opatření EU ve spojení reformami a zvyšováním výkonnosti na národní
  , regionální a místní
  úrovni (k čemuž mohou přispět strategie pro inteligentní specializaci podporované v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj) a zároveň také institucionální změny v organizacích, které výzkum financují a které výzkum vykonávají, včetně univerzit. Spojením snah na úrovni EU lze využít součinnosti a nalézt nezbytnou míru pro to, aby podpora národních
  , regionálních a místních
  politických reforem byla účinnější a měla větší dopad.

, regionální a místní

, regionálních a místních

Pozměňovací návrh 67

Pozměňovací návrh 67

Příloha I „Činnosti programu“, „Posílení evropského výzkumného prostoru“, odstavec 6 (s. 77)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Činnosti podporované z této části se zaměřují na politické priority EVP, přičemž jsou obecně základem všech částí programu Horizont Evropa. Mohou být také zavedeny činnosti na podporu cirkulace mozků v rámci EVP, a to prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků a inovátorů. | Činnosti podporované z této části se zaměřují na politické priority EVP, přičemž jsou obecně základem všech částí programu Horizont Evropa. Mohou být také zavedeny činnosti na podporu cirkulace mozků v rámci EVP, a to prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků a inovátorů.
  Další činnosti se mohou zaměřit na podporu vzniku, strukturování a excelence nových regionálních ekosystémů a inovačních center v členských státech a regionech, které zaostávají ve vývoji výzkumu a inovací. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Činnosti podporované z této části se zaměřují na politické priority EVP, přičemž jsou obecně základem všech částí programu Horizont Evropa. Mohou být také zavedeny činnosti na podporu cirkulace mozků v rámci EVP, a to prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků a inovátorů.

Činnosti podporované z této části se zaměřují na politické priority EVP, přičemž jsou obecně základem všech částí programu Horizont Evropa. Mohou být také zavedeny činnosti na podporu cirkulace mozků v rámci EVP, a to prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků a inovátorů.
  Další činnosti se mohou zaměřit na podporu vzniku, strukturování a excelence nových regionálních ekosystémů a inovačních center v členských státech a regionech, které zaostávají ve vývoji výzkumu a inovací.

Další činnosti se mohou zaměřit na podporu vzniku, strukturování a excelence nových regionálních ekosystémů a inovačních center v členských státech a regionech, které zaostávají ve vývoji výzkumu a inovací.

Pozměňovací návrh 68

Pozměňovací návrh 68

Příloha I „Činnosti programu“, „Posílení evropského výzkumného prostoru“, „Sdílení excelence“ (s. 79)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Hlavní rysy | Hlavní rysy |
| — | „teaming“ s cílem vytvořit nová nebo modernizovat stávající centra excelence ve způsobilých zemích a stavět na partnerstvích mezi předními vědeckými institucemi a partnerskými institucemi, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Hlavní rysy

Hlavní rysy

Hlavní rysy

Hlavní rysy

—

„teaming“ s cílem vytvořit nová nebo modernizovat stávající centra excelence ve způsobilých zemích a stavět na partnerstvích mezi předními vědeckými institucemi a partnerskými institucemi,

| — | „teaming“ s cílem vytvořit
  nové regionální ekosystémy a inovační centra a zřídit
  nová nebo modernizovat stávající centra excelence ve způsobilých zemích a stavět na partnerstvích mezi předními vědeckými institucemi a partnerskými institucemi, |
| --- | --- |

—

„teaming“ s cílem vytvořit
  nové regionální ekosystémy a inovační centra a zřídit
  nová nebo modernizovat stávající centra excelence ve způsobilých zemích a stavět na partnerstvích mezi předními vědeckými institucemi a partnerskými institucemi,

nové regionální ekosystémy a inovační centra a zřídit

| — | „twinning“ s cílem výrazně posílit univerzitu nebo výzkumnou organizaci ze způsobilé země ve vymezeném oboru tím, že získá vazby na výzkumné instituce v jiných členských státech nebo přidružených zemích, které zaujímají přední postavení v mezinárodním měřítku, |
| --- | --- |

—

„twinning“ s cílem výrazně posílit univerzitu nebo výzkumnou organizaci ze způsobilé země ve vymezeném oboru tím, že získá vazby na výzkumné instituce v jiných členských státech nebo přidružených zemích, které zaujímají přední postavení v mezinárodním měřítku,

| — | „twinning“ s cílem výrazně posílit univerzitu nebo výzkumnou organizaci ze způsobilé země ve vymezeném oboru tím, že získá vazby na výzkumné instituce v jiných členských státech nebo přidružených zemích, které zaujímají přední postavení v mezinárodním měřítku, |
| --- | --- |

—

„twinning“ s cílem výrazně posílit univerzitu nebo výzkumnou organizaci ze způsobilé země ve vymezeném oboru tím, že získá vazby na výzkumné instituce v jiných členských státech nebo přidružených zemích, které zaujímají přední postavení v mezinárodním měřítku,

| — | „profesury EVP“, které univerzitám nebo výzkumným institucím pomohou přilákat a udržet si vysoce kvalitní lidské zdroje pod vedením vynikajícího výzkumného pracovníka a vedoucího výzkumu („držitele profesury EVP“) a zavést strukturální změny pro dosažení excelence na udržitelném základě, |
| --- | --- |

—

„profesury EVP“, které univerzitám nebo výzkumným institucím pomohou přilákat a udržet si vysoce kvalitní lidské zdroje pod vedením vynikajícího výzkumného pracovníka a vedoucího výzkumu („držitele profesury EVP“) a zavést strukturální změny pro dosažení excelence na udržitelném základě,

| — | „profesury EVP“, které univerzitám nebo výzkumným institucím pomohou přilákat a udržet si vysoce kvalitní lidské zdroje pod vedením vynikajícího výzkumného pracovníka a vedoucího výzkumu („držitele profesury EVP“) a zavést strukturální změny pro dosažení excelence na udržitelném základě, |
| --- | --- |

—

„profesury EVP“, které univerzitám nebo výzkumným institucím pomohou přilákat a udržet si vysoce kvalitní lidské zdroje pod vedením vynikajícího výzkumného pracovníka a vedoucího výzkumu („držitele profesury EVP“) a zavést strukturální změny pro dosažení excelence na udržitelném základě,

| — | evropská spolupráce v oblasti vědy a technologií („program COST“), která zahrnuje ambiciózní podmínky týkající se začlenění způsobilých zemí a další opatření pro vytváření vědeckých sítí, budování kapacit a kariérní rozvoj na podporu výzkumných pracovníků z těchto cílových zemí. 80 % celkového rozpočtu programu COST bude věnováno na činnosti, které jsou v plném souladu s cíli této oblasti intervence. |
| --- | --- |

—

evropská spolupráce v oblasti vědy a technologií („program COST“), která zahrnuje ambiciózní podmínky týkající se začlenění způsobilých zemí a další opatření pro vytváření vědeckých sítí, budování kapacit a kariérní rozvoj na podporu výzkumných pracovníků z těchto cílových zemí. 80 % celkového rozpočtu programu COST bude věnováno na činnosti, které jsou v plném souladu s cíli této oblasti intervence.

| — | evropská spolupráce v oblasti vědy a technologií („program COST“), která zahrnuje ambiciózní podmínky týkající se začlenění způsobilých zemí a další opatření pro vytváření vědeckých sítí, budování kapacit a kariérní rozvoj na podporu výzkumných pracovníků z těchto cílových zemí. 80 % celkového rozpočtu programu COST bude věnováno na činnosti, které jsou v plném souladu s cíli této oblasti intervence. |
| --- | --- |

—

evropská spolupráce v oblasti vědy a technologií („program COST“), která zahrnuje ambiciózní podmínky týkající se začlenění způsobilých zemí a další opatření pro vytváření vědeckých sítí, budování kapacit a kariérní rozvoj na podporu výzkumných pracovníků z těchto cílových zemí. 80 % celkového rozpočtu programu COST bude věnováno na činnosti, které jsou v plném souladu s cíli této oblasti intervence.

| — | přeshraniční spolupráce v oblasti sdílených inteligentních specializací a mezi regionálními ekosystémy a inovačními centry prostřednictvím podpory a usnadnění zapojení nově vznikajících a rozvíjejících se ekosystémů. |
| --- | --- |

—

přeshraniční spolupráce v oblasti sdílených inteligentních specializací a mezi regionálními ekosystémy a inovačními centry prostřednictvím podpory a usnadnění zapojení nově vznikajících a rozvíjejících se ekosystémů.

přeshraniční spolupráce v oblasti sdílených inteligentních specializací a mezi regionálními ekosystémy a inovačními centry prostřednictvím podpory a usnadnění zapojení nově vznikajících a rozvíjejících se ekosystémů.

Pozměňovací návrh 69

Pozměňovací návrh 69

Příloha I „Činnosti programu“, „Posílení evropského výzkumného prostoru“, „Reforma a zlepšení evropského systému výzkumu a inovací“ (s. 80)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Politické reformy na národní úrovni budou vzájemně posíleny tvorbou politických iniciativ, výzkumem, vytvářením sítí, navazováním partnerství, koordinací, shromažďováním dat a monitorováním a hodnocením na úrovni EU. | Politické reformy na národní
  , regionální a místní
  úrovni budou vzájemně posíleny tvorbou politických iniciativ, výzkumem, vytvářením sítí, navazováním partnerství, koordinací, shromažďováním dat a monitorováním a hodnocením na úrovni EU. |
| Hlavní rysy | Hlavní rysy |
| — | Posilování důkazní základny pro politiku výzkumu a inovací za účelem lepšího pochopení různých rozměrů a komponent národních systémů výzkumu a inovací, včetně hybných sil, dopadů a souvisejících politik, |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Politické reformy na národní úrovni budou vzájemně posíleny tvorbou politických iniciativ, výzkumem, vytvářením sítí, navazováním partnerství, koordinací, shromažďováním dat a monitorováním a hodnocením na úrovni EU.

Politické reformy na národní
  , regionální a místní
  úrovni budou vzájemně posíleny tvorbou politických iniciativ, výzkumem, vytvářením sítí, navazováním partnerství, koordinací, shromažďováním dat a monitorováním a hodnocením na úrovni EU.

, regionální a místní

Hlavní rysy

Hlavní rysy

Hlavní rysy

Hlavní rysy

—

Posilování důkazní základny pro politiku výzkumu a inovací za účelem lepšího pochopení různých rozměrů a komponent národních systémů výzkumu a inovací, včetně hybných sil, dopadů a souvisejících politik,

| — | Posilování důkazní základny pro politiku výzkumu a inovací za účelem lepšího pochopení různých rozměrů a komponent národních
  , regionálních a místních
  systémů výzkumu a inovací, včetně hybných sil, dopadů a souvisejících politik, |
| --- | --- |

—

Posilování důkazní základny pro politiku výzkumu a inovací za účelem lepšího pochopení různých rozměrů a komponent národních
  , regionálních a místních
  systémů výzkumu a inovací, včetně hybných sil, dopadů a souvisejících politik,

, regionálních a místních

| — | prognostické činnosti k předvídání nových potřeb, koordinované a společně navrhované s národními agenturami a zúčastněnými subjekty orientovanými na budoucnost, a to participativním způsobem, s využitím pokroků v prognostických metodách, s cílem, aby byly výstupy politicky relevantnější, a se současným využíváním synergií napříč programem a nad jeho rámec, |
| --- | --- |

—

prognostické činnosti k předvídání nových potřeb, koordinované a společně navrhované s národními agenturami a zúčastněnými subjekty orientovanými na budoucnost, a to participativním způsobem, s využitím pokroků v prognostických metodách, s cílem, aby byly výstupy politicky relevantnější, a se současným využíváním synergií napříč programem a nad jeho rámec,

| — | prognostické činnosti k předvídání nových potřeb, koordinované a společně navrhované s národními agenturami
  , místními a regionálními orgány
  a zúčastněnými subjekty orientovanými na budoucnost, a to participativním způsobem, s využitím pokroků v prognostických metodách, s cílem, aby byly výstupy politicky relevantnější, a se současným využíváním synergií napříč programem a nad jeho rámec, |
| --- | --- |

—

prognostické činnosti k předvídání nových potřeb, koordinované a společně navrhované s národními agenturami
  , místními a regionálními orgány
  a zúčastněnými subjekty orientovanými na budoucnost, a to participativním způsobem, s využitím pokroků v prognostických metodách, s cílem, aby byly výstupy politicky relevantnější, a se současným využíváním synergií napříč programem a nad jeho rámec,

, místními a regionálními orgány

| — | urychlování přechodu k otevřené vědě, a to monitorováním, analýzou a podporou rozvoje a využívání politiky a postupů otevřené vědy na úrovni členských států, regionů, institucí a výzkumných pracovníků způsobem, který maximalizuje součinnost a soudržnost na úrovni EU, |
| --- | --- |

—

urychlování přechodu k otevřené vědě, a to monitorováním, analýzou a podporou rozvoje a využívání politiky a postupů otevřené vědy na úrovni členských států, regionů, institucí a výzkumných pracovníků způsobem, který maximalizuje součinnost a soudržnost na úrovni EU,

| — | urychlování přechodu k otevřené vědě, a to monitorováním, analýzou a podporou rozvoje a využívání politiky a postupů otevřené vědy na úrovni členských států, regionů,
  měst,
  institucí a výzkumných pracovníků způsobem, který maximalizuje součinnost a soudržnost na úrovni EU, |
| --- | --- |

—

urychlování přechodu k otevřené vědě, a to monitorováním, analýzou a podporou rozvoje a využívání politiky a postupů otevřené vědy na úrovni členských států, regionů,
  měst,
  institucí a výzkumných pracovníků způsobem, který maximalizuje součinnost a soudržnost na úrovni EU,

měst,

| — | podpora reformy národní politiky výzkumu a inovací, též prostřednictvím posíleného souboru služeb v rámci nástroje na podporu politik (např. vzájemná hodnocení, zvláštní podpůrné činnosti, vzájemné získávání poznatků a znalostní centrum) pro členské státy a přidružené země, které fungují v součinnosti s Evropským fondem pro regionální rozvoj, Útvarem na podporu strukturální reformy a nástrojem pro provádění reforem, |
| --- | --- |

—

podpora reformy národní politiky výzkumu a inovací, též prostřednictvím posíleného souboru služeb v rámci nástroje na podporu politik (např. vzájemná hodnocení, zvláštní podpůrné činnosti, vzájemné získávání poznatků a znalostní centrum) pro členské státy a přidružené země, které fungují v součinnosti s Evropským fondem pro regionální rozvoj, Útvarem na podporu strukturální reformy a nástrojem pro provádění reforem,

| — | podpora reformy národní
  , regionální a místní
  politiky výzkumu a inovací, též prostřednictvím posíleného souboru služeb v rámci nástroje na podporu politik (např. vzájemná hodnocení, zvláštní podpůrné činnosti, vzájemné získávání poznatků a znalostní centrum) pro členské státy
  , regiony a města
  a přidružené země, které fungují v součinnosti s Evropským fondem pro regionální rozvoj, Útvarem na podporu strukturální reformy a nástrojem pro provádění reforem, |
| --- | --- |

—

podpora reformy národní
  , regionální a místní
  politiky výzkumu a inovací, též prostřednictvím posíleného souboru služeb v rámci nástroje na podporu politik (např. vzájemná hodnocení, zvláštní podpůrné činnosti, vzájemné získávání poznatků a znalostní centrum) pro členské státy
  , regiony a města
  a přidružené země, které fungují v součinnosti s Evropským fondem pro regionální rozvoj, Útvarem na podporu strukturální reformy a nástrojem pro provádění reforem,

, regionální a místní

, regiony a města

| — | podpora vzniku, strukturování a rozvoje regionálních ekosystémů a inovačních center. V případě společné žádosti členského státu a místních a regionálních orgánů bude moci dojít ke specifické spolupráci mezi Komisí a těmito vnitrostátními, regionálními a místními subjekty, aby se zvýšila využitelnost EFRR a ESF+ v oblasti výzkumu a inovací, usnadnil se přístup k programu Horizont Evropa a posílila se součinnost mezi jednotlivými fondy a rámcovým programem, například v rámci nových evropských partnerství a spolufinancovaných programů. Útvary a agentury Komise odpovědné za provádění programu Horizont Evropa budou do této spolupráce přímo zapojeny; |
| --- | --- |

—

podpora vzniku, strukturování a rozvoje regionálních ekosystémů a inovačních center. V případě společné žádosti členského státu a místních a regionálních orgánů bude moci dojít ke specifické spolupráci mezi Komisí a těmito vnitrostátními, regionálními a místními subjekty, aby se zvýšila využitelnost EFRR a ESF+ v oblasti výzkumu a inovací, usnadnil se přístup k programu Horizont Evropa a posílila se součinnost mezi jednotlivými fondy a rámcovým programem, například v rámci nových evropských partnerství a spolufinancovaných programů. Útvary a agentury Komise odpovědné za provádění programu Horizont Evropa budou do této spolupráce přímo zapojeny;

podpora vzniku, strukturování a rozvoje regionálních ekosystémů a inovačních center. V případě společné žádosti členského státu a místních a regionálních orgánů bude moci dojít ke specifické spolupráci mezi Komisí a těmito vnitrostátními, regionálními a místními subjekty, aby se zvýšila využitelnost EFRR a ESF+ v oblasti výzkumu a inovací, usnadnil se přístup k programu Horizont Evropa a posílila se součinnost mezi jednotlivými fondy a rámcovým programem, například v rámci nových evropských partnerství a spolufinancovaných programů. Útvary a agentury Komise odpovědné za provádění programu Horizont Evropa budou do této spolupráce přímo zapojeny;

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

| 1. | znovu žádá o přijetí komplexního přístupu k finančnímu úsilí Unie zaměřenému na výzkum, odbornou přípravu a inovace, který v současné době v rozpočtovém procesu chybí; |
| --- | --- |

1.

znovu žádá o přijetí komplexního přístupu k finančnímu úsilí Unie zaměřenému na výzkum, odbornou přípravu a inovace, který v současné době v rozpočtovém procesu chybí;

| 2. | domnívá se, že výše zdrojů přidělených na program Horizont Evropa je v současné rozpočtové situaci uspokojivá a že pouze výrazné navýšení rozpočtu EU by mohlo být důvodem k přehodnocení, jež by se v tom případě mělo soustředit na pilíř III a část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že výše zdrojů přidělených na program Horizont Evropa je v současné rozpočtové situaci uspokojivá a že pouze výrazné navýšení rozpočtu EU by mohlo být důvodem k přehodnocení, jež by se v tom případě mělo soustředit na pilíř III a část „Posílení Evropského výzkumného prostoru“;

| 3. | je znepokojen tím, že může dojít k nárůstu nerovností mezi městy a regiony, které dostávají výraznou finanční pomoc z rámcového programu pro výzkum a inovace, jehož rozpočet se zvýší, a ostatními městy a regiony, na které dopadnou důsledky poklesu finančních prostředků určených na politiku soudržnosti. Opakuje, že v souladu s článkem 174 SFEU Unie rozvíjí a prosazuje svou činnost vedoucí k posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Upozorňuje na to, že jsou nedostatečná opatření přijatá za účelem snížení rozdílů mezi regiony, aby byly řešeny problémy, mezi něž patří i demografická výzva, a za účelem podpory přístupu k programu Horizont Evropa pro všechny; |
| --- | --- |

3.

je znepokojen tím, že může dojít k nárůstu nerovností mezi městy a regiony, které dostávají výraznou finanční pomoc z rámcového programu pro výzkum a inovace, jehož rozpočet se zvýší, a ostatními městy a regiony, na které dopadnou důsledky poklesu finančních prostředků určených na politiku soudržnosti. Opakuje, že v souladu s článkem 174 SFEU Unie rozvíjí a prosazuje svou činnost vedoucí k posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Upozorňuje na to, že jsou nedostatečná opatření přijatá za účelem snížení rozdílů mezi regiony, aby byly řešeny problémy, mezi něž patří i demografická výzva, a za účelem podpory přístupu k programu Horizont Evropa pro všechny;

| 4. | vyzývá k tomu, aby byla skutečně zohledněna excelence šířená ve všech členských státech a regionech Unie s cílem zlepšit úroveň vědecké excelence v Evropě jako celku a nikoli pouze v několika velkých regionech a metropolích; |
| --- | --- |

4.

vyzývá k tomu, aby byla skutečně zohledněna excelence šířená ve všech členských státech a regionech Unie s cílem zlepšit úroveň vědecké excelence v Evropě jako celku a nikoli pouze v několika velkých regionech a metropolích;

| 5. | zdůrazňuje pokrok dosažený v zohlednění místních a regionálních podmínek v oblasti inovací v programu Horizont Evropa, ale hluboce lituje toho, že se dosud odmítá uznat územní zakotvení vědecké excelence, přínos regionálních ekosystémů a inovačních center k dynamice Unie a úloha místních a regionálních orgánů při plánování a provádění politik v oblasti výzkumu a inovací. Domnívá se, že předpokladem pro skutečné zohlednění regionálních ekosystémů a inovačních center je zavedení jejich oficiální definice; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje pokrok dosažený v zohlednění místních a regionálních podmínek v oblasti inovací v programu Horizont Evropa, ale hluboce lituje toho, že se dosud odmítá uznat územní zakotvení vědecké excelence, přínos regionálních ekosystémů a inovačních center k dynamice Unie a úloha místních a regionálních orgánů při plánování a provádění politik v oblasti výzkumu a inovací. Domnívá se, že předpokladem pro skutečné zohlednění regionálních ekosystémů a inovačních center je zavedení jejich oficiální definice;

| 6. | důrazně vyzývá k plnému zapojení místních a regionálních orgánů do strategického plánování, podle něhož se bude řídit provádění programu Horizont Evropa, a ke zohlednění strategií inteligentní specializace v tomto rámci; |
| --- | --- |

6.

důrazně vyzývá k plnému zapojení místních a regionálních orgánů do strategického plánování, podle něhož se bude řídit provádění programu Horizont Evropa, a ke zohlednění strategií inteligentní specializace v tomto rámci;

| 7. | považuje za nezbytné uznat územní dopady jako jeden ze základních prvků koncepce dopadu na hodnocení programu a projektů; |
| --- | --- |

7.

považuje za nezbytné uznat územní dopady jako jeden ze základních prvků koncepce dopadu na hodnocení programu a projektů;

| 8. | považuje za zásadní, aby bylo jasně uvedeno nezbytné propojení mezi evropskými, vnitrostátními, regionálními a místními inovačními politikami a aby se místní a regionální orgány účastnily fóra Evropské rady pro inovace; |
| --- | --- |

8.

považuje za zásadní, aby bylo jasně uvedeno nezbytné propojení mezi evropskými, vnitrostátními, regionálními a místními inovačními politikami a aby se místní a regionální orgány účastnily fóra Evropské rady pro inovace;

| 9. | plně podporuje nová evropská partnerství a spolufinancované akce, které se mohou stát klíčovým nástrojem financování meziregionální spolupráce a programů prováděných konsorcii regionálních ekosystémů a inovačních center (postup propojení území). Žádá, aby se značná část programu Horizont Evropa prováděla prostřednictvím těchto nástrojů, zejména v rámci pilířů II a III; |
| --- | --- |

9.

plně podporuje nová evropská partnerství a spolufinancované akce, které se mohou stát klíčovým nástrojem financování meziregionální spolupráce a programů prováděných konsorcii regionálních ekosystémů a inovačních center (postup propojení území). Žádá, aby se značná část programu Horizont Evropa prováděla prostřednictvím těchto nástrojů, zejména v rámci pilířů II a III;

| 10. | žádá, aby všechny finanční prostředky uvolněné na spolufinancování akce nebo akčního programu vycházejícího z programu Horizont Evropa podléhaly právním předpisům platným pro tento program, zejména předpisům týkajícím se státní podpory; |
| --- | --- |

10.

žádá, aby všechny finanční prostředky uvolněné na spolufinancování akce nebo akčního programu vycházejícího z programu Horizont Evropa podléhaly právním předpisům platným pro tento program, zejména předpisům týkajícím se státní podpory;

| 11. | považuje za nezbytné vytvořit přesný rámec pro součinnost mezi jednotlivými fondy a rámcovým programem na základě principu 5K (koherence, komplementarita, kompatibilita, kolektivní budování, uznání kolektivů místních subjektů). Zdůrazňuje zásadní povahu účinného přístupu ke kolektivnímu budování, zejména pokud jde o uplatňování pečeti excelence; |
| --- | --- |

11.

považuje za nezbytné vytvořit přesný rámec pro součinnost mezi jednotlivými fondy a rámcovým programem na základě principu 5K (koherence, komplementarita, kompatibilita, kolektivní budování, uznání kolektivů místních subjektů). Zdůrazňuje zásadní povahu účinného přístupu ke kolektivnímu budování, zejména pokud jde o uplatňování pečeti excelence;

| 12. | důrazně nesouhlasí s tím, aby členské státy mohly systematicky rozhodovat o možnosti převést část prostředků z politiky soudržnosti do programu Horizont Evropa. Důrazně trvá na tom, aby tuto možnost vykonával dotyčný řídicí orgán a aby byly mechanismy pro mobilizaci těchto prostředků společně dohodnuty mezi tímto orgánem a Komisí a zaručovaly vrácení těchto prostředků do dotčené zeměpisné oblasti; |
| --- | --- |

12.

důrazně nesouhlasí s tím, aby členské státy mohly systematicky rozhodovat o možnosti převést část prostředků z politiky soudržnosti do programu Horizont Evropa. Důrazně trvá na tom, aby tuto možnost vykonával dotyčný řídicí orgán a aby byly mechanismy pro mobilizaci těchto prostředků společně dohodnuty mezi tímto orgánem a Komisí a zaručovaly vrácení těchto prostředků do dotčené zeměpisné oblasti;

| 13. | zdůrazňuje význam a přínos akce na podporu „evropských inovačních ekosystémů“ plánovaných v pilíři III, vyzývá k podstatnému zvýšení tohoto rozpočtu a žádá, aby byl tento přístup zaměřen zejména na regionální ekosystémy a inovační centra; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje význam a přínos akce na podporu „evropských inovačních ekosystémů“ plánovaných v pilíři III, vyzývá k podstatnému zvýšení tohoto rozpočtu a žádá, aby byl tento přístup zaměřen zejména na regionální ekosystémy a inovační centra;

| 14. | je znepokojen tím, že v rámci pilíře II hrozí riziko banalizování „misí“, a vyzývá k tomu, aby se znovu uplatňoval operativní přístup a kolektivní budování navrhované v Lamyho zprávě. Je rovněž znepokojen slabou pozicí humanitních a společenských věd. Vyzývá k tomu, aby klastr „Inkluzivní a bezpečná společnost“ pokrýval více témat; |
| --- | --- |

14.

je znepokojen tím, že v rámci pilíře II hrozí riziko banalizování „misí“, a vyzývá k tomu, aby se znovu uplatňoval operativní přístup a kolektivní budování navrhované v Lamyho zprávě. Je rovněž znepokojen slabou pozicí humanitních a společenských věd. Vyzývá k tomu, aby klastr „Inkluzivní a bezpečná společnost“ pokrýval více témat;

| 15. | žádá, aby se v rámci klastru „Potraviny a přírodní zdroje“ upřednostňoval v oblasti zemědělství výzkum způsobů agroekologické produkce a agrolesnictví a také rozvoj místních zemědělsko-potravinářských systémů; |
| --- | --- |

15.

žádá, aby se v rámci klastru „Potraviny a přírodní zdroje“ upřednostňoval v oblasti zemědělství výzkum způsobů agroekologické produkce a agrolesnictví a také rozvoj místních zemědělsko-potravinářských systémů;

| 16. | konstatuje, že návrhy Komise jsou v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality. Zdůrazňuje význam zohlednění návrhů obsažených v této zprávě pro konkrétní provedení závěrů pracovní skupiny pro subsidiaritu. |
| --- | --- |

16.

konstatuje, že návrhy Komise jsou v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality. Zdůrazňuje význam zohlednění návrhů obsažených v této zprávě pro konkrétní provedení závěrů pracovní skupiny pro subsidiaritu.

V Bruselu dne 9. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/125

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Návrh nařízení o Evropském námořním a rybářském fondu

(2018/C 461/12)

| Hlavní zpravodajka: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR/SES), předsedkyně rady departementu Finistère |
| --- | --- |
| Odkaz: | návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014
  COM(2018) 390 final |

Hlavní zpravodajka:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR/SES), předsedkyně rady departementu Finistère

Odkaz:

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014

COM(2018) 390 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

8. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Víceletý finanční rámec uvedený v nařízení (EU) xx/xx stanoví, že rozpočet Unie musí i nadále podporovat rybolov a námořní politiky. Rozpočet ENRF
  v
   běžných cenách by měl dosáhnout výše 6 140 000 000  EUR. Prostředky ENRF by měly být rozděleny mezi sdílené, přímé a nepřímé řízení. 5 311 000 000  EUR by mělo být určeno na podporu v rámci sdíleného řízení a 
  829 000 000  EUR
  na podporu v rámci přímého a nepřímého řízení. Definice národních přídělů v rámci sdíleného řízení pro programové období 2021-2027 by měla vycházet z podílů v období 2014-2020, aby byla zajištěna stabilita, zejména pokud se týká dosažení cílů společné rybářské politiky. Zvláštní částky by měly být vyhrazeny pro nejvzdálenější regiony, kontrolu a prosazování a shromažďování a zpracování údajů pro řízení rybolovu a k vědeckým účelům, zatímco částky pro trvalé zastavení a mimořádné zastavení činnosti rybolovných aktivit by měly být omezeny. | Víceletý finanční rámec uvedený v nařízení (EU) xx/xx stanoví, že rozpočet Unie musí i nadále podporovat rybolov a námořní politiky. Rozpočet ENRF
  by měl být zachován na stejné úrovni jako v období 2014–2020. V
   běžných cenách by měl dosáhnout výše 6 400 000 000  EUR. Prostředky ENRF by měly být rozděleny mezi sdílené, přímé a nepřímé řízení.
  90 % celkového rozpočtu ENRF (
  5 760 000 000  EUR) by mělo být určeno na podporu v rámci sdíleného řízení a 
  10 % (640 000 000  EUR)
  na podporu v rámci přímého a nepřímého řízení. Definice národních přídělů v rámci sdíleného řízení pro programové období 2021-2027 by měla vycházet z podílů v období 2014-2020, aby byla zajištěna stabilita, zejména pokud se týká dosažení cílů společné rybářské politiky. Zvláštní částky by měly být vyhrazeny pro nejvzdálenější regiony, kontrolu a prosazování a shromažďování a zpracování údajů pro řízení rybolovu a k vědeckým účelům, zatímco částky pro trvalé zastavení a mimořádné zastavení činnosti rybolovných aktivit by měly být omezeny. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Víceletý finanční rámec uvedený v nařízení (EU) xx/xx stanoví, že rozpočet Unie musí i nadále podporovat rybolov a námořní politiky. Rozpočet ENRF
  v
   běžných cenách by měl dosáhnout výše 6 140 000 000  EUR. Prostředky ENRF by měly být rozděleny mezi sdílené, přímé a nepřímé řízení. 5 311 000 000  EUR by mělo být určeno na podporu v rámci sdíleného řízení a 
  829 000 000  EUR
  na podporu v rámci přímého a nepřímého řízení. Definice národních přídělů v rámci sdíleného řízení pro programové období 2021-2027 by měla vycházet z podílů v období 2014-2020, aby byla zajištěna stabilita, zejména pokud se týká dosažení cílů společné rybářské politiky. Zvláštní částky by měly být vyhrazeny pro nejvzdálenější regiony, kontrolu a prosazování a shromažďování a zpracování údajů pro řízení rybolovu a k vědeckým účelům, zatímco částky pro trvalé zastavení a mimořádné zastavení činnosti rybolovných aktivit by měly být omezeny.

Víceletý finanční rámec uvedený v nařízení (EU) xx/xx stanoví, že rozpočet Unie musí i nadále podporovat rybolov a námořní politiky. Rozpočet ENRF
  by měl být zachován na stejné úrovni jako v období 2014–2020. V
   běžných cenách by měl dosáhnout výše 6 400 000 000  EUR. Prostředky ENRF by měly být rozděleny mezi sdílené, přímé a nepřímé řízení.
  90 % celkového rozpočtu ENRF (
  5 760 000 000  EUR) by mělo být určeno na podporu v rámci sdíleného řízení a 
  10 % (640 000 000  EUR)
  na podporu v rámci přímého a nepřímého řízení. Definice národních přídělů v rámci sdíleného řízení pro programové období 2021-2027 by měla vycházet z podílů v období 2014-2020, aby byla zajištěna stabilita, zejména pokud se týká dosažení cílů společné rybářské politiky. Zvláštní částky by měly být vyhrazeny pro nejvzdálenější regiony, kontrolu a prosazování a shromažďování a zpracování údajů pro řízení rybolovu a k vědeckým účelům, zatímco částky pro trvalé zastavení a mimořádné zastavení činnosti rybolovných aktivit by měly být omezeny.

Odůvodnění

Přidělování rozpočtových prostředků by mělo zůstat na stejné úrovni jako dříve. Mělo by být vráceno rozdělení 90:10 mezi sdílené řízení a přímé a nepřímé řízení (namísto navrhovaných 86 % pro sdílené řízení).

Pozměňovací návrh 2

10. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (10) | ENRF by měl být založen na čtyřech prioritách: podporování udržitelného rybolovu a zachování mořských biologických zdrojů; přispívání k zabezpečení potravin v Unii prostřednictvím konkurenceschopné a udržitelné akvakultury a trhů; vytváření podmínek pro růst udržitelné modré ekonomiky a podporování prosperujících pobřežních komunit; posilování mezinárodní správy oceánů a vytváření podmínek pro existenci bezpečných, zajištěných, čistých a udržitelně řízených moří a oceánů. Tyto priority by měly být sledovány prostřednictvím sdíleného, přímého a nepřímého řízení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(10)

ENRF by měl být založen na čtyřech prioritách: podporování udržitelného rybolovu a zachování mořských biologických zdrojů; přispívání k zabezpečení potravin v Unii prostřednictvím konkurenceschopné a udržitelné akvakultury a trhů; vytváření podmínek pro růst udržitelné modré ekonomiky a podporování prosperujících pobřežních komunit; posilování mezinárodní správy oceánů a vytváření podmínek pro existenci bezpečných, zajištěných, čistých a udržitelně řízených moří a oceánů. Tyto priority by měly být sledovány prostřednictvím sdíleného, přímého a nepřímého řízení.

| (10) | ENRF by měl být založen na čtyřech prioritách: podporování udržitelného rybolovu a zachování mořských biologických zdrojů; přispívání k zabezpečení potravin v Unii prostřednictvím konkurenceschopné a udržitelné akvakultury a trhů; vytváření podmínek pro růst udržitelné modré ekonomiky a podporování prosperujících pobřežních komunit; posilování mezinárodní správy oceánů a vytváření podmínek pro existenci bezpečných, zajištěných, čistých a udržitelně řízených moří a oceánů. Tyto priority by měly být sledovány prostřednictvím sdíleného, přímého a nepřímého řízení.
  S ohledem na stávající výzvy, jimž námořní a rybářská politika čelí, je obzvláště důležité, aby nový ENRF zajistil, že prostředky budou příjemcům snadno dostupné. |
| --- | --- |

(10)

ENRF by měl být založen na čtyřech prioritách: podporování udržitelného rybolovu a zachování mořských biologických zdrojů; přispívání k zabezpečení potravin v Unii prostřednictvím konkurenceschopné a udržitelné akvakultury a trhů; vytváření podmínek pro růst udržitelné modré ekonomiky a podporování prosperujících pobřežních komunit; posilování mezinárodní správy oceánů a vytváření podmínek pro existenci bezpečných, zajištěných, čistých a udržitelně řízených moří a oceánů. Tyto priority by měly být sledovány prostřednictvím sdíleného, přímého a nepřímého řízení.
  S ohledem na stávající výzvy, jimž námořní a rybářská politika čelí, je obzvláště důležité, aby nový ENRF zajistil, že prostředky budou příjemcům snadno dostupné.

Odůvodnění

Čtyři priority by měly být uvítány, ale je potřeba více zdůraznit zaměření na zájmy příjemců.

Pozměňovací návrh 3

Bod odůvodnění 12a (nový)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | ENRF musí přispívat také k dalším cílům udržitelného rozvoje OSN. Toto nařízení zohledňuje především následující cíle:




  Cíl udržitelného rozvoje č. 1 Vymýcení chudoby: ENRF souběžně s EZFRV přispívá ke zlepšení životních podmínek nejzranitelnějších pobřežních komunit, zejména těch, které jsou závislé na jediném rybolovném zdroji ohroženém nadměrným rybolovem, globálními změnami nebo problémy v oblasti životního prostředí.




  Cíl udržitelného rozvoje č. 3 Zdraví a kvalitní život: ENRF souběžně s EFRR přispívá k boji proti znečištění pobřežních vod, které způsobuje endemická onemocnění, a k zajištění dobré kvality potravin pocházejících z rybolovu a z akvakultury.




  Cíl udržitelného rozvoje č. 7 Čisté energie: financováním modré ekonomiky ENRF souběžně s fondy zaměřenými na program Horizont 2020 podporuje využívání obnovitelných mořských zdrojů a zajišťuje, aby tento vývoj byl slučitelný s ochranou mořského prostředí a se zachováním rybolovných zdrojů.




  Cíl udržitelného rozvoje č. 8 Důstojná práce a ekonomický růst: ENRF souběžně s ESF přispívá k rozvoji modré ekonomiky, což je faktor hospodářského růstu. Dále zajišťuje, aby tento hospodářský růst byl zdrojem důstojných pracovních míst pro pobřežní komunity. ENRF navíc přispívá ke zlepšení pracovních podmínek rybářů.




  Cíl udržitelného rozvoje č. 12 Odpovědná výroba a spotřeba: ENRF přispívá ke směřování k racionálnímu využívání přírodních zdrojů a k omezení plýtvání přírodními a energetickými zdroji.




  Cíl udržitelného rozvoje č. 13 Klimatická opatření: ENRF bude orientovat část svého rozpočtu na boj proti změně klimatu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

ENRF musí přispívat také k dalším cílům udržitelného rozvoje OSN. Toto nařízení zohledňuje především následující cíle:

Cíl udržitelného rozvoje č. 1 Vymýcení chudoby: ENRF souběžně s EZFRV přispívá ke zlepšení životních podmínek nejzranitelnějších pobřežních komunit, zejména těch, které jsou závislé na jediném rybolovném zdroji ohroženém nadměrným rybolovem, globálními změnami nebo problémy v oblasti životního prostředí.

Cíl udržitelného rozvoje č. 3 Zdraví a kvalitní život: ENRF souběžně s EFRR přispívá k boji proti znečištění pobřežních vod, které způsobuje endemická onemocnění, a k zajištění dobré kvality potravin pocházejících z rybolovu a z akvakultury.

Cíl udržitelného rozvoje č. 7 Čisté energie: financováním modré ekonomiky ENRF souběžně s fondy zaměřenými na program Horizont 2020 podporuje využívání obnovitelných mořských zdrojů a zajišťuje, aby tento vývoj byl slučitelný s ochranou mořského prostředí a se zachováním rybolovných zdrojů.

Cíl udržitelného rozvoje č. 8 Důstojná práce a ekonomický růst: ENRF souběžně s ESF přispívá k rozvoji modré ekonomiky, což je faktor hospodářského růstu. Dále zajišťuje, aby tento hospodářský růst byl zdrojem důstojných pracovních míst pro pobřežní komunity. ENRF navíc přispívá ke zlepšení pracovních podmínek rybářů.

Cíl udržitelného rozvoje č. 12 Odpovědná výroba a spotřeba: ENRF přispívá ke směřování k racionálnímu využívání přírodních zdrojů a k omezení plýtvání přírodními a energetickými zdroji.

Cíl udržitelného rozvoje č. 13 Klimatická opatření: ENRF bude orientovat část svého rozpočtu na boj proti změně klimatu.

Odůvodnění

Evropská unie sehrála důležitou úlohu při definování celosvětového programu do roku 2030 a zavázala se podstatnou měrou přispívat k realizaci jeho sedmnácti cílů (sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 22. listopadu 2016 – COM(2016) 739).

Pozměňovací návrh 4

26. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (26) | Vzhledem k problémům s dosažením cílů společné rybářské politiky pro zachování mořských zdrojů by ENRF měl mít možnost podporovat opatření pro řízení rybolovu a rybářských loďstev. V této souvislosti podpora pro přizpůsobení loďstva zůstává v některých případech nezbytnou s ohledem na konkrétní segmenty loďstva a jednotlivá moře. Tato podpora by měla být úzce zaměřena na zachování a udržitelné využívání mořských biologických zdrojů a orientována na dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými možnostmi. ENRF by proto měl mít možnost podporovat trvalé ukončení rybolovných činností v segmentech loďstva, kde rybolovná kapacita není v rovnováze s dostupnými rybolovnými právy. Taková podpora by měla být nástrojem pro akční plány pro přizpůsobení segmentů loďstva, v nichž byla zjištěna nadměrná strukturální kapacita podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, a měla by se provádět buď sešrotováním rybářského plavidla nebo jeho přeměnou a dovybavením pro jiné účely. Pokud by dovybavení zvýšilo tlak rekreačního rybolovu na mořské ekosystémy, měla by být podpora udělena pouze tehdy, pokud bude v souladu se společnou rybářskou politikou a cíli příslušných víceletých plánů. V zájmu zajištění shody strukturálního přizpůsobení loďstva s cíli zachování zdrojů, podpora pro trvalé zastavení rybolovných činností by měla být přísně podmíněna a propojena s dosažením výsledků. Měla by být proto prováděna pouze prostřednictvím financování, které není propojeno s náklady, jak stanoví nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních). V rámci tohoto mechanismu by členské státy neměly být odškodňovány Komisí za trvalé zastavení rybolovných aktivit na základě skutečně vynaložených nákladů, ale na základě splnění podmínek a dosažení výsledků. Za tímto účelem by Komise měla v přenesené pravomoci stanovit takové podmínky, jež by souvisely s dosažením cílů ochrany společné rybářské politiky. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(26)

Vzhledem k problémům s dosažením cílů společné rybářské politiky pro zachování mořských zdrojů by ENRF měl mít možnost podporovat opatření pro řízení rybolovu a rybářských loďstev. V této souvislosti podpora pro přizpůsobení loďstva zůstává v některých případech nezbytnou s ohledem na konkrétní segmenty loďstva a jednotlivá moře. Tato podpora by měla být úzce zaměřena na zachování a udržitelné využívání mořských biologických zdrojů a orientována na dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými možnostmi. ENRF by proto měl mít možnost podporovat trvalé ukončení rybolovných činností v segmentech loďstva, kde rybolovná kapacita není v rovnováze s dostupnými rybolovnými právy. Taková podpora by měla být nástrojem pro akční plány pro přizpůsobení segmentů loďstva, v nichž byla zjištěna nadměrná strukturální kapacita podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, a měla by se provádět buď sešrotováním rybářského plavidla nebo jeho přeměnou a dovybavením pro jiné účely. Pokud by dovybavení zvýšilo tlak rekreačního rybolovu na mořské ekosystémy, měla by být podpora udělena pouze tehdy, pokud bude v souladu se společnou rybářskou politikou a cíli příslušných víceletých plánů. V zájmu zajištění shody strukturálního přizpůsobení loďstva s cíli zachování zdrojů, podpora pro trvalé zastavení rybolovných činností by měla být přísně podmíněna a propojena s dosažením výsledků. Měla by být proto prováděna pouze prostřednictvím financování, které není propojeno s náklady, jak stanoví nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních). V rámci tohoto mechanismu by členské státy neměly být odškodňovány Komisí za trvalé zastavení rybolovných aktivit na základě skutečně vynaložených nákladů, ale na základě splnění podmínek a dosažení výsledků. Za tímto účelem by Komise měla v přenesené pravomoci stanovit takové podmínky, jež by souvisely s dosažením cílů ochrany společné rybářské politiky.

| (26) | Vzhledem k problémům s dosažením cílů společné rybářské politiky pro zachování mořských zdrojů by ENRF měl mít možnost podporovat opatření pro řízení rybolovu a rybářských loďstev
  , jak je stanoveno ve zprávě o řízení rybářského loďstva v nejvzdálenějších regionech, kterou schválil Evropský parlament.
   V této souvislosti podpora pro přizpůsobení loďstva zůstává v některých případech nezbytnou s ohledem na konkrétní segmenty loďstva a jednotlivá moře. Tato podpora by měla být úzce zaměřena na zachování a udržitelné využívání mořských biologických zdrojů a orientována na dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými možnostmi. ENRF by proto měl mít možnost podporovat trvalé ukončení rybolovných činností v segmentech loďstva, kde rybolovná kapacita není v rovnováze s dostupnými rybolovnými právy. Taková podpora by měla být nástrojem pro akční plány pro přizpůsobení segmentů loďstva, v nichž byla zjištěna nadměrná strukturální kapacita podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, a měla by se provádět buď sešrotováním rybářského plavidla nebo jeho přeměnou a dovybavením pro jiné účely. Pokud by dovybavení zvýšilo tlak rekreačního rybolovu na mořské ekosystémy, měla by být podpora udělena pouze tehdy, pokud bude v souladu se společnou rybářskou politikou a cíli příslušných víceletých plánů. V zájmu zajištění shody strukturálního přizpůsobení loďstva s cíli zachování zdrojů, podpora pro trvalé zastavení rybolovných činností by měla být přísně podmíněna a propojena s dosažením výsledků. Měla by být proto prováděna pouze prostřednictvím financování, které není propojeno s náklady, jak stanoví nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních). V rámci tohoto mechanismu by členské státy neměly být odškodňovány Komisí za trvalé zastavení rybolovných aktivit na základě skutečně vynaložených nákladů, ale na základě splnění podmínek a dosažení výsledků. Za tímto účelem by Komise měla v přenesené pravomoci stanovit takové podmínky, jež by souvisely s dosažením cílů ochrany společné rybářské politiky. |
| --- | --- |

(26)

Vzhledem k problémům s dosažením cílů společné rybářské politiky pro zachování mořských zdrojů by ENRF měl mít možnost podporovat opatření pro řízení rybolovu a rybářských loďstev
  , jak je stanoveno ve zprávě o řízení rybářského loďstva v nejvzdálenějších regionech, kterou schválil Evropský parlament.
   V této souvislosti podpora pro přizpůsobení loďstva zůstává v některých případech nezbytnou s ohledem na konkrétní segmenty loďstva a jednotlivá moře. Tato podpora by měla být úzce zaměřena na zachování a udržitelné využívání mořských biologických zdrojů a orientována na dosažení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a dostupnými rybolovnými možnostmi. ENRF by proto měl mít možnost podporovat trvalé ukončení rybolovných činností v segmentech loďstva, kde rybolovná kapacita není v rovnováze s dostupnými rybolovnými právy. Taková podpora by měla být nástrojem pro akční plány pro přizpůsobení segmentů loďstva, v nichž byla zjištěna nadměrná strukturální kapacita podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013, a měla by se provádět buď sešrotováním rybářského plavidla nebo jeho přeměnou a dovybavením pro jiné účely. Pokud by dovybavení zvýšilo tlak rekreačního rybolovu na mořské ekosystémy, měla by být podpora udělena pouze tehdy, pokud bude v souladu se společnou rybářskou politikou a cíli příslušných víceletých plánů. V zájmu zajištění shody strukturálního přizpůsobení loďstva s cíli zachování zdrojů, podpora pro trvalé zastavení rybolovných činností by měla být přísně podmíněna a propojena s dosažením výsledků. Měla by být proto prováděna pouze prostřednictvím financování, které není propojeno s náklady, jak stanoví nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních). V rámci tohoto mechanismu by členské státy neměly být odškodňovány Komisí za trvalé zastavení rybolovných aktivit na základě skutečně vynaložených nákladů, ale na základě splnění podmínek a dosažení výsledků. Za tímto účelem by Komise měla v přenesené pravomoci stanovit takové podmínky, jež by souvisely s dosažením cílů ochrany společné rybářské politiky.

Odůvodnění

Ve zprávě Evropského parlamentu (A8-0138/2017), kterou vypracovala Ulrike Rodust, se navrhuje povolit financování rybářských loďstev v nejvzdálenějších regionech z veřejných zdrojů.

Pozměňovací návrh 5

28. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Drobný pobřežní rybolov mohou provozovat rybářská plavidla kratší 12 metrů, která nepoužívají vlečná lovná zařízení. Tento sektor představuje téměř 75 % všech rybářských plavidel registrovaných v Unii a téměř polovinu všech pracovních míst v odvětví rybolovu. Provozovatelé drobného pobřežního rybolovu jsou závislí na zdravých rybích populacích, které představují jejich hlavní zdroj příjmů. ENRF by jim proto měl poskytovat preferenční zacházení mírou podpory 100 %, včetně operací souvisejících s kontrolou a vynucováním, s cílem podpořit udržitelné rybářské postupy. Kromě toho by určité oblasti podpory měly být vyhrazeny drobnému pobřežnímu rybolovu v segmentu loďstva, kde je kapacita rybolovu vyvážená dostupnými rybolovnými možnostmi, např. podpora na pořízení plavidla z druhé ruky
  a výměnu motoru nebo modernizaci
  . Členské státy by dále měly do svého programu zahrnout akční plán pro drobný pobřežní rybolov, který by měl být monitorován na základě ukazatelů, pro které by měly být stanoveny milníky a cíle. | Drobný pobřežní rybolov mohou provozovat rybářská plavidla kratší 12 metrů, která nepoužívají vlečná lovná zařízení
  , a zahrnuje rybolov a sběr mořských plodů na pobřeží
  . Tento sektor představuje téměř 75 % všech rybářských plavidel registrovaných v Unii a téměř polovinu všech pracovních míst v odvětví rybolovu. Provozovatelé drobného pobřežního rybolovu jsou závislí na zdravých rybích populacích, které představují jejich hlavní zdroj příjmů. ENRF by jim proto měl poskytovat preferenční zacházení mírou podpory 100 %, včetně operací souvisejících s kontrolou a vynucováním, s cílem podpořit udržitelné rybářské postupy. Kromě toho by určité oblasti podpory měly být vyhrazeny drobnému pobřežnímu rybolovu v segmentu loďstva, kde je kapacita rybolovu vyvážená dostupnými rybolovnými možnostmi, např. podpora na pořízení plavidla z druhé ruky
  nebo stavba nového, pokud nemá za následek zvýšení rybolovné kapacity nebo intenzity rybolovu
  . Členské státy by dále měly do svého programu zahrnout akční plán pro drobný pobřežní rybolov, který by měl být monitorován na základě ukazatelů, pro které by měly být stanoveny milníky a cíle. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Drobný pobřežní rybolov mohou provozovat rybářská plavidla kratší 12 metrů, která nepoužívají vlečná lovná zařízení. Tento sektor představuje téměř 75 % všech rybářských plavidel registrovaných v Unii a téměř polovinu všech pracovních míst v odvětví rybolovu. Provozovatelé drobného pobřežního rybolovu jsou závislí na zdravých rybích populacích, které představují jejich hlavní zdroj příjmů. ENRF by jim proto měl poskytovat preferenční zacházení mírou podpory 100 %, včetně operací souvisejících s kontrolou a vynucováním, s cílem podpořit udržitelné rybářské postupy. Kromě toho by určité oblasti podpory měly být vyhrazeny drobnému pobřežnímu rybolovu v segmentu loďstva, kde je kapacita rybolovu vyvážená dostupnými rybolovnými možnostmi, např. podpora na pořízení plavidla z druhé ruky
  a výměnu motoru nebo modernizaci
  . Členské státy by dále měly do svého programu zahrnout akční plán pro drobný pobřežní rybolov, který by měl být monitorován na základě ukazatelů, pro které by měly být stanoveny milníky a cíle.

Drobný pobřežní rybolov mohou provozovat rybářská plavidla kratší 12 metrů, která nepoužívají vlečná lovná zařízení
  , a zahrnuje rybolov a sběr mořských plodů na pobřeží
  . Tento sektor představuje téměř 75 % všech rybářských plavidel registrovaných v Unii a téměř polovinu všech pracovních míst v odvětví rybolovu. Provozovatelé drobného pobřežního rybolovu jsou závislí na zdravých rybích populacích, které představují jejich hlavní zdroj příjmů. ENRF by jim proto měl poskytovat preferenční zacházení mírou podpory 100 %, včetně operací souvisejících s kontrolou a vynucováním, s cílem podpořit udržitelné rybářské postupy. Kromě toho by určité oblasti podpory měly být vyhrazeny drobnému pobřežnímu rybolovu v segmentu loďstva, kde je kapacita rybolovu vyvážená dostupnými rybolovnými možnostmi, např. podpora na pořízení plavidla z druhé ruky
  nebo stavba nového, pokud nemá za následek zvýšení rybolovné kapacity nebo intenzity rybolovu
  . Členské státy by dále měly do svého programu zahrnout akční plán pro drobný pobřežní rybolov, který by měl být monitorován na základě ukazatelů, pro které by měly být stanoveny milníky a cíle.

Odůvodnění

Cílem nařízení o ENRF je podílet se na politice EU v oblasti boje proti globálnímu oteplování (bod odůvodnění 13). Výměna hnacích a pomocných motorů na plavidlech je jedním z mála opatření umožňujících přispět k tomuto cíli, a to zejména díky použití nových technologií a neměla by omezovat drobný pobřežní rybolov. Rybolov na pobřeží musí být považován za drobný pobřežní rybolov. Financování nových lodí umožňuje urychlit obnovu evropského rybářského loďstva.

Pozměňovací návrh 6

29. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (29) | Podle sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance ze dne 24. října 2017 s názvem „Pevnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ se nejvzdálenější regiony potýkají se specifickými problémy spojenými s jejich odlehlostí, topografií a klimatem, jak je uvedeno v článku 349 Smlouvy, a také mají zvláštní výhody, na jejichž základě je možné rozvíjet udržitelnou modrou ekonomiku. Pro každý nejvzdálenější region by proto akční plán pro rozvoj sektorů udržitelné modré ekonomiky, včetně udržitelného využívání rybolovu a akvakultury, měl být připojen k programu dotyčných členských států a na podporu provádění těchto akčních plánů by měl být vyhrazen finanční příděl. ENRF může také podporovat vyrovnání dodatečných nákladů, kterým nejvzdálenější regiony čelí vzhledem ke své poloze a ostrovní povaze. Tato podpora my měla být stanovena jako procentní podíl z tohoto celkového finančního přídělu. V nejvzdálenějších regionech by navíc měla být použita vyšší míra podpory, než je tomu u jiných operací. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(29)

Podle sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance ze dne 24. října 2017 s názvem „Pevnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ se nejvzdálenější regiony potýkají se specifickými problémy spojenými s jejich odlehlostí, topografií a klimatem, jak je uvedeno v článku 349 Smlouvy, a také mají zvláštní výhody, na jejichž základě je možné rozvíjet udržitelnou modrou ekonomiku. Pro každý nejvzdálenější region by proto akční plán pro rozvoj sektorů udržitelné modré ekonomiky, včetně udržitelného využívání rybolovu a akvakultury, měl být připojen k programu dotyčných členských států a na podporu provádění těchto akčních plánů by měl být vyhrazen finanční příděl. ENRF může také podporovat vyrovnání dodatečných nákladů, kterým nejvzdálenější regiony čelí vzhledem ke své poloze a ostrovní povaze. Tato podpora my měla být stanovena jako procentní podíl z tohoto celkového finančního přídělu. V nejvzdálenějších regionech by navíc měla být použita vyšší míra podpory, než je tomu u jiných operací.

| (29) | Podle sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance ze dne 24. října 2017 s názvem „Pevnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ se nejvzdálenější regiony potýkají se specifickými problémy spojenými s jejich odlehlostí, topografií a klimatem, jak je uvedeno v článku 349 Smlouvy, a také mají zvláštní výhody, na jejichž základě je možné rozvíjet udržitelnou modrou ekonomiku. Pro každý nejvzdálenější region by proto akční plán pro rozvoj sektorů udržitelné modré ekonomiky, včetně udržitelného využívání rybolovu a akvakultury, měl být připojen k programu dotyčných členských států a na podporu provádění těchto akčních plánů by měl být vyhrazen finanční příděl. ENRF může také podporovat vyrovnání dodatečných nákladů, kterým nejvzdálenější regiony čelí vzhledem ke své poloze a ostrovní povaze. Tato podpora my měla být stanovena jako procentní podíl z tohoto celkového finančního přídělu.
  Kromě toho je třeba zvážit konkrétní ustanovení umožňující podporu z ENRF na operace v těchto regionech, které směřují k ochraně a obnově biologické rozmanitosti moře, pobřeží a ekosystémů, a na investice do loďstva a produktivní investice do akvakultury a zpracovatelského průmyslu. Pokud jde o investice do rybářského loďstva, měl by ENRF podporovat opatření specifická pro tyto regiony s přihlédnutím k jejich zvláštnostem a zeměpisným podmínkám a zajišťovat udržitelnou rovnováhu mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy, a to v souladu s usnesením Evropského parlamentu o řízení rybářského loďstva v nejvzdálenějších regionech.
   V nejvzdálenějších regionech by navíc měla být použita vyšší míra podpory, než je tomu u jiných operací. |
| --- | --- |

(29)

Podle sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance ze dne 24. října 2017 s názvem „Pevnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ se nejvzdálenější regiony potýkají se specifickými problémy spojenými s jejich odlehlostí, topografií a klimatem, jak je uvedeno v článku 349 Smlouvy, a také mají zvláštní výhody, na jejichž základě je možné rozvíjet udržitelnou modrou ekonomiku. Pro každý nejvzdálenější region by proto akční plán pro rozvoj sektorů udržitelné modré ekonomiky, včetně udržitelného využívání rybolovu a akvakultury, měl být připojen k programu dotyčných členských států a na podporu provádění těchto akčních plánů by měl být vyhrazen finanční příděl. ENRF může také podporovat vyrovnání dodatečných nákladů, kterým nejvzdálenější regiony čelí vzhledem ke své poloze a ostrovní povaze. Tato podpora my měla být stanovena jako procentní podíl z tohoto celkového finančního přídělu.
  Kromě toho je třeba zvážit konkrétní ustanovení umožňující podporu z ENRF na operace v těchto regionech, které směřují k ochraně a obnově biologické rozmanitosti moře, pobřeží a ekosystémů, a na investice do loďstva a produktivní investice do akvakultury a zpracovatelského průmyslu. Pokud jde o investice do rybářského loďstva, měl by ENRF podporovat opatření specifická pro tyto regiony s přihlédnutím k jejich zvláštnostem a zeměpisným podmínkám a zajišťovat udržitelnou rovnováhu mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy, a to v souladu s usnesením Evropského parlamentu o řízení rybářského loďstva v nejvzdálenějších regionech.
   V nejvzdálenějších regionech by navíc měla být použita vyšší míra podpory, než je tomu u jiných operací.

Odůvodnění

Procentní podíl podpory na vyrovnání dodatečných nákladů v nejvzdálenějších regionech by měl zůstat omezený. Naproti tomu křehká struktura hospodářské a sociální situace nejvzdálenějších regionů vyžaduje zvláštní opatření, aby bylo možné podpořit rozvoj těchto regionů a zajistit rovnováhu a rovné příležitosti všech území EU.

Pozměňovací návrh 7

32. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (32) | ENRF by měl mít možnost přispívat na podporu a trvale udržitelný rozvoj akvakultury, včetně sladkovodní akvakultury, pokud jde o chov vodních živočichů a rostlin používaných na výrobu potravin a jiných surovin. Složité administrativní postupy v některých členských státech budou nadále v platnosti, jako např. obtížný přístup k prostoru a ztížené postupy při udělování licencí, které ztěžují odvětví zlepšení obrazu a konkurenceschopnosti chovaných mořských živočichů. Podpora by měla být v souladu s víceletými vnitrostátními strategickými plány pro akvakulturu vypracovanými na základě nařízení (EU) č. 1380/2013. Způsobilá bude zejména podpora na udržitelnost životního prostředí, produktivní investice, inovace, získávání profesních dovedností, zlepšování pracovních podmínek, kompenzační opatření poskytující kritické služby správy pozemků a přírody. Způsobilá budou rovněž opatření v oblasti veřejného zdraví, režimů pojištění populací chovaných v akvakultuře a v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek zvířat. V případě produktivních investic však bude podpora poskytována pouze prostřednictvím finančních nástrojů a nástroje InvestEU, které nabízejí vyšší pákový efekt na trzích, a jsou proto pro financování tohoto odvětví relevantnější než granty. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(32)

ENRF by měl mít možnost přispívat na podporu a trvale udržitelný rozvoj akvakultury, včetně sladkovodní akvakultury, pokud jde o chov vodních živočichů a rostlin používaných na výrobu potravin a jiných surovin. Složité administrativní postupy v některých členských státech budou nadále v platnosti, jako např. obtížný přístup k prostoru a ztížené postupy při udělování licencí, které ztěžují odvětví zlepšení obrazu a konkurenceschopnosti chovaných mořských živočichů. Podpora by měla být v souladu s víceletými vnitrostátními strategickými plány pro akvakulturu vypracovanými na základě nařízení (EU) č. 1380/2013. Způsobilá bude zejména podpora na udržitelnost životního prostředí, produktivní investice, inovace, získávání profesních dovedností, zlepšování pracovních podmínek, kompenzační opatření poskytující kritické služby správy pozemků a přírody. Způsobilá budou rovněž opatření v oblasti veřejného zdraví, režimů pojištění populací chovaných v akvakultuře a v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek zvířat. V případě produktivních investic však bude podpora poskytována pouze prostřednictvím finančních nástrojů a nástroje InvestEU, které nabízejí vyšší pákový efekt na trzích, a jsou proto pro financování tohoto odvětví relevantnější než granty.

| (32) | ENRF by měl mít možnost přispívat na podporu a trvale udržitelný rozvoj akvakultury, včetně sladkovodní akvakultury, pokud jde o chov vodních živočichů a rostlin používaných na výrobu potravin a jiných surovin. Složité administrativní postupy v některých členských státech budou nadále v platnosti, jako např. obtížný přístup k prostoru a ztížené postupy při udělování licencí, které ztěžují odvětví zlepšení obrazu a konkurenceschopnosti chovaných mořských živočichů. Podpora by měla být v souladu s víceletými vnitrostátními strategickými plány pro akvakulturu vypracovanými na základě nařízení (EU) č. 1380/2013. Způsobilá bude zejména podpora na udržitelnost životního prostředí, produktivní investice, inovace, získávání profesních dovedností, zlepšování pracovních podmínek, kompenzační opatření poskytující kritické služby správy pozemků a přírody. Způsobilá budou rovněž opatření v oblasti veřejného zdraví, režimů pojištění populací chovaných v akvakultuře a v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek zvířat. V případě produktivních investic
  , s výjimkou investic v nejvzdálenějších regionech,
  však bude podpora poskytována pouze prostřednictvím finančních nástrojů a nástroje InvestEU, které nabízejí vyšší pákový efekt na trzích, a jsou proto pro financování tohoto odvětví relevantnější než granty. |
| --- | --- |

(32)

ENRF by měl mít možnost přispívat na podporu a trvale udržitelný rozvoj akvakultury, včetně sladkovodní akvakultury, pokud jde o chov vodních živočichů a rostlin používaných na výrobu potravin a jiných surovin. Složité administrativní postupy v některých členských státech budou nadále v platnosti, jako např. obtížný přístup k prostoru a ztížené postupy při udělování licencí, které ztěžují odvětví zlepšení obrazu a konkurenceschopnosti chovaných mořských živočichů. Podpora by měla být v souladu s víceletými vnitrostátními strategickými plány pro akvakulturu vypracovanými na základě nařízení (EU) č. 1380/2013. Způsobilá bude zejména podpora na udržitelnost životního prostředí, produktivní investice, inovace, získávání profesních dovedností, zlepšování pracovních podmínek, kompenzační opatření poskytující kritické služby správy pozemků a přírody. Způsobilá budou rovněž opatření v oblasti veřejného zdraví, režimů pojištění populací chovaných v akvakultuře a v oblasti zdraví a dobrých životních podmínek zvířat. V případě produktivních investic
  , s výjimkou investic v nejvzdálenějších regionech,
  však bude podpora poskytována pouze prostřednictvím finančních nástrojů a nástroje InvestEU, které nabízejí vyšší pákový efekt na trzích, a jsou proto pro financování tohoto odvětví relevantnější než granty.

Odůvodnění

V článku 349 SFEU se povoluje přijímání zvláštních opatření pro nejvzdálenější regiony. S ohledem na nízkou výkonnost podniků, které se nacházejí v nejvzdálenějších regionech, je třeba, aby pro ně i nadále byly přípustné všechny formy podpory s cílem podpořit produktivní investice v těchto regionech.

Pozměňovací návrh 8

34. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (34) | Zpracovatelský průmysl hraje roli v dostupnosti a kvalitě produktů rybolovu a akvakultury. ENRF by měl mít možnost podporovat cílené investice v tomto odvětví, za předpokladu, že přispívají k dosažení cílů společné organizace trhu. Taková podpora
  by
  měla být poskytována pouze prostřednictvím finančních nástrojů a fondu InvestEU, a nikoli prostřednictvím grantů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(34)

Zpracovatelský průmysl hraje roli v dostupnosti a kvalitě produktů rybolovu a akvakultury. ENRF by měl mít možnost podporovat cílené investice v tomto odvětví, za předpokladu, že přispívají k dosažení cílů společné organizace trhu. Taková podpora
  by
  měla být poskytována pouze prostřednictvím finančních nástrojů a fondu InvestEU, a nikoli prostřednictvím grantů.

| (34) | Zpracovatelský průmysl hraje roli v dostupnosti a kvalitě produktů rybolovu a akvakultury. ENRF by měl mít možnost podporovat cílené investice v tomto odvětví, za předpokladu, že přispívají k dosažení cílů společné organizace trhu.
  S výjimkou investic v nejvzdálenějších regionech by
  taková podpora měla být poskytována pouze prostřednictvím finančních nástrojů a fondu InvestEU, a nikoli prostřednictvím grantů. |
| --- | --- |

(34)

Zpracovatelský průmysl hraje roli v dostupnosti a kvalitě produktů rybolovu a akvakultury. ENRF by měl mít možnost podporovat cílené investice v tomto odvětví, za předpokladu, že přispívají k dosažení cílů společné organizace trhu.
  S výjimkou investic v nejvzdálenějších regionech by
  taková podpora měla být poskytována pouze prostřednictvím finančních nástrojů a fondu InvestEU, a nikoli prostřednictvím grantů.

Odůvodnění

V článku 349 SFEU se povoluje přijímání zvláštních opatření pro nejvzdálenější regiony. S ohledem na nízkou výkonnost podniků, které se nacházejí v nejvzdálenějších regionech, je třeba, aby pro ně i nadále byly přípustné všechny formy podpory s cílem podpořit produktivní investice v těchto regionech.

Pozměňovací návrh 9

Článek 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2   .... | 2.   ... |
| | 16) | „ekologickou katastrofou“ se rozumí nahodilý jev přírodního původu nebo způsobený lidskou činností, který způsobí zhoršení životního prostředí. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2   ....

2.   ...

16)

16)

„ekologickou katastrofou“ se rozumí nahodilý jev přírodního původu nebo způsobený lidskou činností, který způsobí zhoršení životního prostředí.

| 17) | „chovatelem v oblasti akvakultury“ se rozumí každá osoba, která vykonává svou činnost v oblasti odborné akvakultury uznávané daným členským státem na palubě plavidla pro akvakulturu, případně která provádí odborné práce v oblasti chovu bez použití plavidla; |
| --- | --- |

17)

17)

„chovatelem v oblasti akvakultury“ se rozumí každá osoba, která vykonává svou činnost v oblasti odborné akvakultury uznávané daným členským státem na palubě plavidla pro akvakulturu, případně která provádí odborné práce v oblasti chovu bez použití plavidla;

| 18) | „pobřežním rybolovem“ se rozumí profesionální rybolov prováděný rybářskými plavidly o délce menší než 24 metrů v teritoriálních vodách a s výjezdy v trvání kratším než 24 hodin. |
| --- | --- |

18)

18)

„pobřežním rybolovem“ se rozumí profesionální rybolov prováděný rybářskými plavidly o délce menší než 24 metrů v teritoriálních vodách a s výjezdy v trvání kratším než 24 hodin.

Odůvodnění

Odůvodnění

Pojem „ekologická katastrofa“ použitý v čl. 18 odst. 1 písm. d) není definován. Tento pojem si zaslouží definici, aby se nestal předmětem výkladů nebo žádostí o upřesnění Komisí.

Je nutné zahrnout do článku 3 definici pojmu „chovatel v oblasti akvakultury“ s cílem vymezit rozsah činností těchto odborníků. Totéž platí pro pojem „pobřežní rybolov“, který představuje převládající činnost u jednodenních výjezdů ve Středozemním moři.

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

Článek 4

Článek 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Priority | Priority |
| ENRF přispívá k provádění společné rybářské politiky a námořní politiky. Naplňuje následující priority: | ENRF přispívá k provádění společné rybářské politiky a námořní politiky. Naplňuje následující priority: |
| 1) | podpora udržitelného rybolovu a zachování mořských biologických zdrojů; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Priority

Priority

ENRF přispívá k provádění společné rybářské politiky a námořní politiky. Naplňuje následující priority:

ENRF přispívá k provádění společné rybářské politiky a námořní politiky. Naplňuje následující priority:

1)

podpora udržitelného rybolovu a zachování mořských biologických zdrojů;

| 1) | podpora udržitelného rybolovu a zachování mořských biologických zdrojů; |
| --- | --- |

1)

podpora udržitelného rybolovu a zachování mořských biologických zdrojů;

| 2) | přispívání k zabezpečení potravin v Unii prostřednictvím konkurenceschopné a udržitelné akvakultury a trhů; |
| --- | --- |

2)

přispívání k zabezpečení potravin v Unii prostřednictvím konkurenceschopné a udržitelné akvakultury a trhů;

| 2) | přispívání k zabezpečení potravin v Unii prostřednictvím konkurenceschopné a udržitelné akvakultury a trhů; |
| --- | --- |

2)

přispívání k zabezpečení potravin v Unii prostřednictvím konkurenceschopné a udržitelné akvakultury a trhů;

| 3) | vytvoření podmínek pro růst udržitelné modré ekonomiky a podpora prosperujících pobřežních komunit; |
| --- | --- |

3)

vytvoření podmínek pro růst udržitelné modré ekonomiky a podpora prosperujících pobřežních komunit;

| 3) | vytvoření podmínek pro růst udržitelné modré ekonomiky a podpora prosperujících pobřežních komunit; |
| --- | --- |

3)

vytvoření podmínek pro růst udržitelné modré ekonomiky a podpora prosperujících pobřežních komunit;

| 4) | posilování mezinárodní správy oceánů a vytvoření podmínek pro existenci bezpečných, zajištěných, čistých a udržitelně řízených moří a oceánů. |
| --- | --- |

4)

posilování mezinárodní správy oceánů a vytvoření podmínek pro existenci bezpečných, zajištěných, čistých a udržitelně řízených moří a oceánů.

| 4) | posilování mezinárodní správy oceánů a vytvoření podmínek pro existenci bezpečných, zajištěných, čistých a udržitelně řízených moří a oceánů. |
| --- | --- |

4)

posilování mezinárodní správy oceánů a vytvoření podmínek pro existenci bezpečných, zajištěných, čistých a udržitelně řízených moří a oceánů.

Podpora z ENRF přispívá k dosažení cílů Unie týkajících se životního prostředí a zmírňování změn klimatu a přizpůsobování se této změně. Tento příspěvek se sleduje v souladu s metodikou uvedenou v příloze IV.

Podpora z ENRF přispívá k dosažení cílů Unie týkajících se životního prostředí a zmírňování změn klimatu a přizpůsobování se této změně
  a zahrnuje mj. podporu provádění projektů, jejichž cílem je zlepšit možnosti růstu potěru v souladu s rámcovou směrnicí o vodě 2000/60/ES
  . Tento příspěvek se sleduje v souladu s metodikou uvedenou v příloze IV.

a zahrnuje mj. podporu provádění projektů, jejichž cílem je zlepšit možnosti růstu potěru v souladu s rámcovou směrnicí o vodě 2000/60/ES

Odůvodnění

Odůvodnění

Možnost zajistit ekologizaci založenou na základě úzkého provázání s environmentální udržitelností, včetně zlepšení vodních toků jakožto míst, kde se ryby třou a vyrůstají, by měla být i nadále cílem fondu.

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

Článek 9

Článek 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Kromě prvků uvedených v článku 17 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) program obsahuje: | 3.   Kromě prvků uvedených v článku 17 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) program obsahuje: |
| a) | analýzu situace z hlediska silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb a určení potřeb, které je nutno řešit v příslušné zeměpisné oblasti, na niž se program vztahuje, případně i včetně přímořské oblasti; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.   Kromě prvků uvedených v článku 17 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) program obsahuje:

3.   Kromě prvků uvedených v článku 17 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) program obsahuje:

a)

analýzu situace z hlediska silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb a určení potřeb, které je nutno řešit v příslušné zeměpisné oblasti, na niž se program vztahuje, případně i včetně přímořské oblasti;

| a) | analýzu situace z hlediska silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb a určení potřeb, které je nutno řešit v příslušné zeměpisné oblasti, na niž se program vztahuje, případně i včetně přímořské oblasti; |
| --- | --- |

a)

analýzu situace z hlediska silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb a určení potřeb, které je nutno řešit v příslušné zeměpisné oblasti, na niž se program vztahuje, případně i včetně přímořské oblasti;

| b) | akční plán pro drobný pobřežní rybolov podle článku 15; |
| --- | --- |

b)

akční plán pro drobný pobřežní rybolov podle článku 15;

| b) | akční plán pro drobný pobřežní rybolov podle článku 15; |
| --- | --- |

b)

akční plán pro drobný pobřežní rybolov podle článku 15;

| c) | případně akční plány pro nejvzdálenější regiony uvedené v odstavci 4. |
| --- | --- |

c)

případně akční plány pro nejvzdálenější regiony uvedené v odstavci 4.

| c) | případně akční plány pro nejvzdálenější regiony uvedené v odstavci 4; |
| --- | --- |

c)

případně akční plány pro nejvzdálenější regiony uvedené v odstavci 4;

| d) | případně akční plán nebo regionáln í operační program pro orgány na nižší než celostátní úrovni příslušné pro oblast rybolovu a námořních záležitostí. |
| --- | --- |

d)

d)

případně akční plán nebo regionáln í operační program pro orgány na nižší než celostátní úrovni příslušné pro oblast rybolovu a námořních záležitostí.

případně akční plán nebo regionáln í operační program pro orgány na nižší než celostátní úrovni příslušné pro oblast rybolovu a námořních záležitostí.

...

...

6.   Komise program vyhodnotí podle článku 18 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních). Ve svém hodnocení vezme v úvahu zejména:

6.   Komise program vyhodnotí podle článku 18 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních). Ve svém hodnocení vezme v úvahu zejména:

| a) | maximalizaci příspěvku programu k prioritám uvedeným v článku 4; |
| --- | --- |

a)

maximalizaci příspěvku programu k prioritám uvedeným v článku 4;

| a) | maximalizaci příspěvku programu k prioritám uvedeným v článku 4; |
| --- | --- |

a)

maximalizaci příspěvku programu k prioritám uvedeným v článku 4;

| b) | rovnováhu mezi rybolovnou kapacitou loďstva a dostupnými rybolovnými právy podle každoročního hlášení členských států v souladu s čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013; |
| --- | --- |

b)

rovnováhu mezi rybolovnou kapacitou loďstva a dostupnými rybolovnými právy podle každoročního hlášení členských států v souladu s čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013;

| b) | rovnováhu mezi rybolovnou kapacitou loďstva a dostupnými rybolovnými právy podle každoročního hlášení členských států v souladu s čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013; |
| --- | --- |

b)

rovnováhu mezi rybolovnou kapacitou loďstva a dostupnými rybolovnými právy podle každoročního hlášení členských států v souladu s čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013;

| c) | případně víceleté plány řízení přijaté na základě článků 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013, plány řízení přijaté na základě článku 19 nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 a doporučení regionálních organizací pro řízení rybolovu tam, kde jsou použitelná v rámci Unie; |
| --- | --- |

c)

případně víceleté plány řízení přijaté na základě článků 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013, plány řízení přijaté na základě článku 19 nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 a doporučení regionálních organizací pro řízení rybolovu tam, kde jsou použitelná v rámci Unie;

| c) | případně víceleté plány řízení přijaté na základě článků 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013, plány řízení přijaté na základě článku 19 nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 a doporučení regionálních organizací pro řízení rybolovu tam, kde jsou použitelná v rámci Unie; |
| --- | --- |

c)

případně víceleté plány řízení přijaté na základě článků 9 a 10 nařízení (EU) č. 1380/2013, plány řízení přijaté na základě článku 19 nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 a doporučení regionálních organizací pro řízení rybolovu tam, kde jsou použitelná v rámci Unie;

| d) | plnění povinnosti vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013; |
| --- | --- |

d)

plnění povinnosti vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013;

| d) | plnění povinnosti vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013; |
| --- | --- |

d)

plnění povinnosti vykládky podle článku 15 nařízení (EU) č. 1380/2013;

| e) | nejnovější důkazy o socioekonomické výkonnosti
  udržitelné modré ekonomiky a zejména odvětví rybolovu a akvakultury; |
| --- | --- |

e)

nejnovější důkazy o socioekonomické výkonnosti
  udržitelné modré ekonomiky a zejména odvětví rybolovu a akvakultury;

nejnovější důkazy o socioekonomické výkonnosti

| e) | očekávaný socioekonomický příspěvek programu v oblasti
  udržitelné modré ekonomiky a zejména odvětví rybolovu a akvakultury; |
| --- | --- |

e)

očekávaný socioekonomický příspěvek programu v oblasti
  udržitelné modré ekonomiky a zejména odvětví rybolovu a akvakultury;

očekávaný socioekonomický příspěvek programu v oblasti

| f) | případné analýzy uvedené v odstavci 5; |
| --- | --- |

f)

případné analýzy uvedené v odstavci 5;

| f) | případné analýzy uvedené v odstavci 5; |
| --- | --- |

f)

případné analýzy uvedené v odstavci 5;

| g) | příspěvek programu k zachování a obnově mořských ekosystémů, zatímco podpora vztahující se k oblastem programu Natura 2000 bude v souladu s akčními rámci stanovujícími prioritní opatření podle čl. 8 odst. 4 směrnice č. 92/43/EHS; |
| --- | --- |

g)

příspěvek programu k zachování a obnově mořských ekosystémů, zatímco podpora vztahující se k oblastem programu Natura 2000 bude v souladu s akčními rámci stanovujícími prioritní opatření podle čl. 8 odst. 4 směrnice č. 92/43/EHS;

| g) | příspěvek programu k zachování a obnově mořských ekosystémů, zatímco podpora vztahující se k oblastem programu Natura 2000 bude v souladu s akčními rámci stanovujícími prioritní opatření podle čl. 8 odst. 4 směrnice č. 92/43/EHS; |
| --- | --- |

g)

příspěvek programu k zachování a obnově mořských ekosystémů, zatímco podpora vztahující se k oblastem programu Natura 2000 bude v souladu s akčními rámci stanovujícími prioritní opatření podle čl. 8 odst. 4 směrnice č. 92/43/EHS;

| h) | příspěvek programu ke snížení objemu odpadu v moři v souladu se směrnicí xx/xx Evropského parlamentu a Rady (směrnice o snížení dopadu některých plastových produktů na životní prostředí); |
| --- | --- |

h)

příspěvek programu ke snížení objemu odpadu v moři v souladu se směrnicí xx/xx Evropského parlamentu a Rady (směrnice o snížení dopadu některých plastových produktů na životní prostředí);

| h) | příspěvek programu ke snížení objemu odpadu v moři v souladu se směrnicí xx/xx Evropského parlamentu a Rady (směrnice o snížení dopadu některých plastových produktů na životní prostředí); |
| --- | --- |

h)

příspěvek programu ke snížení objemu odpadu v moři v souladu se směrnicí xx/xx Evropského parlamentu a Rady (směrnice o snížení dopadu některých plastových produktů na životní prostředí);

| i) | příspěvek programu ke zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jí. |
| --- | --- |

i)

příspěvek programu ke zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jí.

| i) | příspěvek programu ke zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jí. |
| --- | --- |

i)

příspěvek programu ke zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se jí.

Odůvodnění

Odůvodnění

| Odst. 3 písm. d): | Nechat členské státy rozvíjet regionální operační programy, pokud si to přejí, v rámci vnitrostátní tvorby programů pro příslušné regiony v rámci oblasti umožní inteligentnější výdaje a specializované regionální strategie v rámci prostředků ENRF. |
| --- | --- |

Odst. 3 písm. d):

Nechat členské státy rozvíjet regionální operační programy, pokud si to přejí, v rámci vnitrostátní tvorby programů pro příslušné regiony v rámci oblasti umožní inteligentnější výdaje a specializované regionální strategie v rámci prostředků ENRF.

| Odst. 6 písm. e): | Komise se ve svém hodnocení programů jednotlivých států nesmí spokojit s tím, že zohlední důkazy, ale musí zároveň ocenit socioekonomické přínosy navrhovaných opatření. |
| --- | --- |

Odst. 6 písm. e):

Komise se ve svém hodnocení programů jednotlivých států nesmí spokojit s tím, že zohlední důkazy, ale musí zároveň ocenit socioekonomické přínosy navrhovaných opatření.

Pozměňovací návrh 12

Pozměňovací návrh 12

Článek 12

Článek 12

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Žádosti podané příjemcem nejsou přípustné pro podporu z ENRF v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený příjemce: | Žádosti podané příjemcem nejsou přípustné pro podporu z ENRF v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený příjemce: |
| a) | dopustil závažných porušení podle článku 42 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 nebo článku 90 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009
  nebo podle jiných právních předpisů přijatých Evropským parlamentem a Radou
  ; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Žádosti podané příjemcem nejsou přípustné pro podporu z ENRF v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený příjemce:

Žádosti podané příjemcem nejsou přípustné pro podporu z ENRF v určeném časovém období stanoveném podle odstavce 4, pokud bylo příslušným orgánem zjištěno, že se dotčený příjemce:

a)

dopustil závažných porušení podle článku 42 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 nebo článku 90 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009
  nebo podle jiných právních předpisů přijatých Evropským parlamentem a Radou
  ;

nebo podle jiných právních předpisů přijatých Evropským parlamentem a Radou

| a) | dopustil závažných porušení podle článku 42 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 nebo článku 90 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

a)

dopustil závažných porušení podle článku 42 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 nebo článku 90 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009;

| b) | podílel na provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených na unijním seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo plavidla plujícího pod vlajkou zemí určených jako nespolupracující třetí země podle článku 33 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

b)

podílel na provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených na unijním seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo plavidla plujícího pod vlajkou zemí určených jako nespolupracující třetí země podle článku 33 uvedeného nařízení;

| b) | podílel na provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených na unijním seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo plavidla plujícího pod vlajkou zemí určených jako nespolupracující třetí země podle článku 33 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

b)

podílel na provozu, řízení nebo vlastnictví rybářských plavidel uvedených na unijním seznamu plavidel provádějících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov podle čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo plavidla plujícího pod vlajkou zemí určených jako nespolupracující třetí země podle článku 33 uvedeného nařízení;

| c) | dopustil kteréhokoli z environmentálních činů uvedených v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES 29
  , pokud je podána žádost o podporu podle článku 23
  . |
| --- | --- |

c)

dopustil kteréhokoli z environmentálních činů uvedených v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES 29
  , pokud je podána žádost o podporu podle článku 23
  .

, pokud je podána žádost o podporu podle článku 23

| c) | dopustil kteréhokoli z environmentálních činů uvedených v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES 29. |
| --- | --- |

c)

dopustil kteréhokoli z environmentálních činů uvedených v článcích 3 a 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES 29.

Odůvodnění

Odůvodnění

| a) | Nařízení (ES) č. 1005/2008 a (ES) č. 1224/2009 navrhují vyčerpávající seznam závažných porušení. Nepřipadá nám užitečné rozšiřovat tento seznam. |
| --- | --- |

a)

Nařízení (ES) č. 1005/2008 a (ES) č. 1224/2009 navrhují vyčerpávající seznam závažných porušení. Nepřipadá nám užitečné rozšiřovat tento seznam.

| c) | ENRF může být používán pro financování akvakultury, rybolovu a modré ekonomiky. Prostřednictvím ENRF by příjemce neměl být financován, pokud se dopustil vážného porušení ustanovení práva společenství v oblasti ochrany životního prostředí. Akvakultura nemůže být jedinou činností, na niž se vztahuje toto ustanovení. |
| --- | --- |

c)

ENRF může být používán pro financování akvakultury, rybolovu a modré ekonomiky. Prostřednictvím ENRF by příjemce neměl být financován, pokud se dopustil vážného porušení ustanovení práva společenství v oblasti ochrany životního prostředí. Akvakultura nemůže být jedinou činností, na niž se vztahuje toto ustanovení.

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

Článek 13

Článek 13

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V rámci ENRF nejsou způsobilé tyto operace: | V rámci ENRF nejsou způsobilé tyto operace: |
| a) | operace, které zvyšují rybolovnou kapacitu rybářského plavidla nebo podporují pořízení zařízení, které zvyšuje schopnost rybářského plavidla vyhledat ryby; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V rámci ENRF nejsou způsobilé tyto operace:

V rámci ENRF nejsou způsobilé tyto operace:

a)

operace, které zvyšují rybolovnou kapacitu rybářského plavidla nebo podporují pořízení zařízení, které zvyšuje schopnost rybářského plavidla vyhledat ryby;

| a) | operace, které zvyšují rybolovnou kapacitu rybářského plavidla nebo podporují pořízení zařízení, které zvyšuje schopnost rybářského plavidla vyhledat ryby; |
| --- | --- |

a)

operace, které zvyšují rybolovnou kapacitu rybářského plavidla nebo podporují pořízení zařízení, které zvyšuje schopnost rybářského plavidla vyhledat ryby;

| b) | výstavba a pořízení rybářských plavidel nebo dovoz rybářských plavidel, pokud není stanoveno jinak v tomto nařízení; |
| --- | --- |

b)

výstavba a pořízení rybářských plavidel nebo dovoz rybářských plavidel, pokud není stanoveno jinak v tomto nařízení;

| b) | výstavba a pořízení rybářských plavidel nebo dovoz rybářských plavidel, pokud není stanoveno jinak v tomto nařízení; |
| --- | --- |

b)

výstavba a pořízení rybářských plavidel nebo dovoz rybářských plavidel, pokud není stanoveno jinak v tomto nařízení;

| c) | převod nebo přenos vlajky rybářských plavidel do třetích zemí, mimo jiné prostřednictvím vytváření společných podniků s partnery z těchto zemí; |
| --- | --- |

c)

převod nebo přenos vlajky rybářských plavidel do třetích zemí, mimo jiné prostřednictvím vytváření společných podniků s partnery z těchto zemí;

| c) | převod nebo přenos vlajky rybářských plavidel do třetích zemí, mimo jiné prostřednictvím vytváření společných podniků s partnery z těchto zemí; |
| --- | --- |

c)

převod nebo přenos vlajky rybářských plavidel do třetích zemí, mimo jiné prostřednictvím vytváření společných podniků s partnery z těchto zemí;

| d) | dočasné nebo trvalé zastavení rybolovných činností, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak; |
| --- | --- |

d)

dočasné nebo trvalé zastavení rybolovných činností, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak;

| d) | dočasné nebo trvalé zastavení rybolovných činností, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak; |
| --- | --- |

d)

dočasné nebo trvalé zastavení rybolovných činností, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak;

| e) | průzkumný rybolov; |
| --- | --- |

e)

průzkumný rybolov;

| e) | průzkumný rybolov; |
| --- | --- |

e)

průzkumný rybolov;

| f) | převod vlastnictví podniku; |
| --- | --- |

f)

převod vlastnictví podniku;

| f) | převod vlastnictví podniku; |
| --- | --- |

f)

převod vlastnictví podniku;

| g) | přímé vysazování ryb s výjimkou případů, kdy je v právním předpisu Unie výslovně stanoveno jako ochranné opatření nebo v případě experimentálního vysazování ryb; |
| --- | --- |

g)

přímé vysazování ryb s výjimkou případů, kdy je v právním předpisu Unie výslovně stanoveno jako ochranné opatření nebo v případě experimentálního vysazování ryb;

| g) | přímé vysazování ryb s výjimkou případů, kdy je v právním předpisu Unie výslovně stanoveno jako ochranné opatření nebo v případě experimentálního vysazování ryb; |
| --- | --- |

g)

přímé vysazování ryb s výjimkou případů, kdy je v právním předpisu Unie výslovně stanoveno jako ochranné opatření nebo v případě experimentálního vysazování ryb;

| h) | výstavba nových přístavů, nových míst vykládky nebo nových aukčních síní; |
| --- | --- |

h)

výstavba nových přístavů, nových míst vykládky nebo nových aukčních síní;

| h) | výstavba nových přístavů, nových míst vykládky nebo nových aukčních síní
  mimo nejvzdálenější regiony
  ; |
| --- | --- |

h)

výstavba nových přístavů, nových míst vykládky nebo nových aukčních síní
  mimo nejvzdálenější regiony
  ;

mimo nejvzdálenější regiony

| i) | mechanismy tržní intervence, jejichž cílem je dočasné nebo trvalé stahování produktů rybolovu a akvakultury z trhu s cílem snížit dodávky v zájmu zabránění poklesu cen nebo řízení zvyšování cen; |
| --- | --- |

i)

mechanismy tržní intervence, jejichž cílem je dočasné nebo trvalé stahování produktů rybolovu a akvakultury z trhu s cílem snížit dodávky v zájmu zabránění poklesu cen nebo řízení zvyšování cen;

| i) | mechanismy tržní intervence, jejichž cílem je dočasné nebo trvalé stahování produktů rybolovu a akvakultury z trhu s cílem snížit dodávky v zájmu zabránění poklesu cen nebo řízení zvyšování cen; |
| --- | --- |

i)

mechanismy tržní intervence, jejichž cílem je dočasné nebo trvalé stahování produktů rybolovu a akvakultury z trhu s cílem snížit dodávky v zájmu zabránění poklesu cen nebo řízení zvyšování cen;

| j) | investice do rybářských plavidel, které jsou nezbytné pro splnění požadavků podle práva Unie nebo vnitrostátních právních předpisů, včetně požadavků v rámci závazků Unie v souvislosti s regionálními organizacemi pro řízení rybolovu; |
| --- | --- |

j)

investice do rybářských plavidel, které jsou nezbytné pro splnění požadavků podle práva Unie nebo vnitrostátních právních předpisů, včetně požadavků v rámci závazků Unie v souvislosti s regionálními organizacemi pro řízení rybolovu;

| j) | investice do rybářských plavidel, které jsou nezbytné pro splnění požadavků podle práva Unie nebo vnitrostátních právních předpisů, včetně požadavků v rámci závazků Unie v souvislosti s regionálními organizacemi pro řízení rybolovu; |
| --- | --- |

j)

investice do rybářských plavidel, které jsou nezbytné pro splnění požadavků podle práva Unie nebo vnitrostátních právních předpisů, včetně požadavků v rámci závazků Unie v souvislosti s regionálními organizacemi pro řízení rybolovu;

| k) | investice do rybářských plavidel, která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů za každý ze dvou kalendářních let předcházejících roku podání žádosti o podporu. |
| --- | --- |

k)

investice do rybářských plavidel, která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů za každý ze dvou kalendářních let předcházejících roku podání žádosti o podporu.

| k) | investice do rybářských plavidel, která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů za každý ze dvou kalendářních let předcházejících roku podání žádosti o podporu; |
| --- | --- |

k)

investice do rybářských plavidel, která prováděla rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 60 dnů za každý ze dvou kalendářních let předcházejících roku podání žádosti o podporu;

| l) | výměna a modernizace hlavního nebo pomocného motoru plavidla, pokud v jejím důsledku dojde ke zvýšení výkonu v kW; |
| --- | --- |

l)

l)

výměna a modernizace hlavního nebo pomocného motoru plavidla, pokud v jejím důsledku dojde ke zvýšení výkonu v kW;

výměna a modernizace hlavního nebo pomocného motoru plavidla, pokud v jejím důsledku dojde ke zvýšení výkonu v kW;

| m) | produkce geneticky modifikovaných organismů. |
| --- | --- |

m)

m)

produkce geneticky modifikovaných organismů.

produkce geneticky modifikovaných organismů.

Odůvodnění

Odůvodnění

| h) | Nejvzdálenějším regionům dramaticky chybí infrastruktury umožňující vykládku a uvedení produktů rybolovu do prodeje za přijatelných hygienických a bezpečnostních podmínek. |
| --- | --- |

h)

Nejvzdálenějším regionům dramaticky chybí infrastruktury umožňující vykládku a uvedení produktů rybolovu do prodeje za přijatelných hygienických a bezpečnostních podmínek.

| l) | Výsledkem výměny hnacího nebo pomocného motoru nemůže být zvýšení výkonu plavidla a v důsledku toho zvýšení intenzity rybolovu. |
| --- | --- |

l)

Výsledkem výměny hnacího nebo pomocného motoru nemůže být zvýšení výkonu plavidla a v důsledku toho zvýšení intenzity rybolovu.

| m) | Vzhledem k tomu, že mořské prostředí je otevřeným prostředím, existuje při produkci geneticky modifikovaných organismů riziko rozšíření. |
| --- | --- |

m)

Vzhledem k tomu, že mořské prostředí je otevřeným prostředím, existuje při produkci geneticky modifikovaných organismů riziko rozšíření.

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

Článek 15

Článek 15

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Aby se snížila administrativní zátěž pro členy odvětví mořského rybolovu, kteří žádají o podporu, je třeba, aby součástí akčních plánů byl jednotný zjednodušený formulář žádosti pro příslušná opatření ENRF. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.
     
  Aby se snížila administrativní zátěž pro členy odvětví mořského rybolovu, kteří žádají o podporu, je třeba, aby součástí akčních plánů byl jednotný zjednodušený formulář žádosti pro příslušná opatření ENRF.

Odůvodnění

Odůvodnění

Na rozdíl od rybářských podniků jsou drobní rybáři většinou fyzické osoby, které nemají administrativní kapacitu na vyplňování složitých žádostí. Jednotný zjednodušený formulář žádosti podstatně zvýší jejich šance na přístup k financování.

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

Článek 16

Článek 16

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   ENRF může podporovat tyto investice s ohledem na drobná pobřežní rybářská plavidla, která patří do skupiny loďstva, u které zpráva o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázala vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu: | 1.   ENRF může podporovat tyto investice s ohledem na drobná pobřežní rybářská plavidla, která patří do skupiny loďstva, u které zpráva o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázala vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu: |
| a) | první pořízení rybářského plavidla
  mladým
  rybářem, který v okamžiku podání žádosti
  , je mladší 40 let a
   pracuje nejméně pět let jako rybář nebo má dostatečnou odbornou kvalifikaci; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   ENRF může podporovat tyto investice s ohledem na drobná pobřežní rybářská plavidla, která patří do skupiny loďstva, u které zpráva o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázala vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu:

1.   ENRF může podporovat tyto investice s ohledem na drobná pobřežní rybářská plavidla, která patří do skupiny loďstva, u které zpráva o rybolovné kapacitě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 prokázala vyváženost s rybolovnými právy dostupnými pro tuto skupinu:

a)

první pořízení rybářského plavidla
  mladým
  rybářem, který v okamžiku podání žádosti
  , je mladší 40 let a
   pracuje nejméně pět let jako rybář nebo má dostatečnou odbornou kvalifikaci;

mladým

, je mladší 40 let a

| a) | první pořízení rybářského plavidla rybářem, který v okamžiku podání žádosti pracuje nejméně pět let jako rybář nebo má dostatečnou odbornou kvalifikaci; |
| --- | --- |

a)

první pořízení rybářského plavidla rybářem, který v okamžiku podání žádosti pracuje nejméně pět let jako rybář nebo má dostatečnou odbornou kvalifikaci;

| b) | výměna nebo modernizace hlavního nebo pomocného motoru. |
| --- | --- |

b)

výměna nebo modernizace hlavního nebo pomocného motoru.

| b) | výměna nebo modernizace hlavního nebo pomocného motoru
  s využitím nových technologií, které snižují uhlíkovou stopu
  . |
| --- | --- |

b)

výměna nebo modernizace hlavního nebo pomocného motoru
  s využitím nových technologií, které snižují uhlíkovou stopu
  .

s využitím nových technologií, které snižují uhlíkovou stopu

2.   Plavidla uvedená v 
  odstavci 1
  musí být vybavena pro mořský rybolov a jejich stáří musí být
  mezi 5 a 30 lety
  .

2.   Plavidla uvedená v odst. 1 písm. a) musí být vybavena pro mořský rybolov a jejich stáří musí být
  méně než 20 let
  .

3.   Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) může být poskytnuta pouze za následujících podmínek:

nový nebo modernizovaný motor nesmí mít větší výkon v kW, než je výkon současného motoru;

případné snížení rybolovné kapacity v kW v důsledku výměny nebo modernizace hlavního nebo pomocného motoru musí být trvale vyřazeno z rejstříku loďstva Unie;

výkon motoru rybářského plavidla musí být fyzicky kontrolován členským státem v zájmu zajištění, že nepřesáhne výkon motoru uvedený v rybářské licenci.

3.   
  Plavidla uvedená v odst. 1 písm. b) musí být vybavena pro mořský rybolov a jejich stáří musí být mezi 5 a 30 lety.

4.   Podpora na základě tohoto článku se neposkytne, pokud hodnocení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy v poslední zprávě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 pro skupinu loďstva, do níž dotčená plavidla patří, nebylo vypracováno na základě biologických a ekonomických ukazatelů a ukazatelů o využití plavidla podle společných pokynů v tomto nařízení.

4.   Podpora uvedená v odst. 1 písm. b) může být poskytnuta pouze za následujících podmínek:

| a) | nový nebo modernizovaný motor nesmí mít větší výkon v kW, než je výkon současného motoru; |
| --- | --- |

a)

nový nebo modernizovaný motor nesmí mít větší výkon v kW, než je výkon současného motoru;

| b) | případné snížení rybolovné kapacity v kW v důsledku výměny nebo modernizace hlavního nebo pomocného motoru musí být trvale vyřazeno z rejstříku loďstva Unie; |
| --- | --- |

b)

případné snížení rybolovné kapacity v kW v důsledku výměny nebo modernizace hlavního nebo pomocného motoru musí být trvale vyřazeno z rejstříku loďstva Unie;

| c) | výkon motoru rybářského plavidla musí být fyzicky kontrolován členským státem v zájmu zajištění, že nepřesáhne výkon motoru uvedený v rybářské licenci. |
| --- | --- |

c)

výkon motoru rybářského plavidla musí být fyzicky kontrolován členským státem v zájmu zajištění, že nepřesáhne výkon motoru uvedený v rybářské licenci.

5.
     Podpora na základě tohoto článku se neposkytne, pokud hodnocení rovnováhy mezi rybolovnou kapacitou a rybolovnými právy v poslední zprávě podle čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013 pro skupinu loďstva, do níž dotčená plavidla patří, nebylo vypracováno na základě biologických a ekonomických ukazatelů a ukazatelů o využití plavidla podle společných pokynů v tomto nařízení.

Odůvodnění

Odůvodnění

| a) | Evropa je hrdá na to, že je sociální oblastí otevřenou pro všechny a že zde nemůže existovat diskriminace na základě věku, pokud jde o přístup k jakýmkoli profesím. |
| --- | --- |

a)

Evropa je hrdá na to, že je sociální oblastí otevřenou pro všechny a že zde nemůže existovat diskriminace na základě věku, pokud jde o přístup k jakýmkoli profesím.

| 2. | Pomoc při nákupu nových plavidel musí umožňovat obnovu loďstva ergonomičtějšími a bezpečnějšími plavidly s menší spotřebou paliva, aniž by se zvýšila intenzita rybolovu. Naproti tomu se nejeví jako vhodné financovat obnovy motorů plavidel mladších než 5 let ani financovat nákupy lodí starších než 20 let. |
| --- | --- |

2.

Pomoc při nákupu nových plavidel musí umožňovat obnovu loďstva ergonomičtějšími a bezpečnějšími plavidly s menší spotřebou paliva, aniž by se zvýšila intenzita rybolovu. Naproti tomu se nejeví jako vhodné financovat obnovy motorů plavidel mladších než 5 let ani financovat nákupy lodí starších než 20 let.

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

Článek 17

Článek 17

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   ENRF může podporovat operace pro řízení rybolovu a rybářského loďstva. | 1.   ENRF může podporovat operace pro řízení rybolovu a rybářského loďstva. |
| 2.   Pokud je podpora uvedená v odstavci 1 poskytnuta prostřednictvím vyrovnání za trvalé zastavení rybolovné činnosti, musí být splněny následující podmínky: | 2.   Pokud je podpora uvedená v odstavci 1 poskytnuta prostřednictvím vyrovnání za trvalé zastavení rybolovné činnosti, musí být splněny následující podmínky: |
| a) | zastavení je plánováno jako nástroj akčního plánu podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   ENRF může podporovat operace pro řízení rybolovu a rybářského loďstva.

1.   ENRF může podporovat operace pro řízení rybolovu a rybářského loďstva.

2.   Pokud je podpora uvedená v odstavci 1 poskytnuta prostřednictvím vyrovnání za trvalé zastavení rybolovné činnosti, musí být splněny následující podmínky:

2.   Pokud je podpora uvedená v odstavci 1 poskytnuta prostřednictvím vyrovnání za trvalé zastavení rybolovné činnosti, musí být splněny následující podmínky:

a)

zastavení je plánováno jako nástroj akčního plánu podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013;

| a) | zastavení je plánováno jako nástroj akčního plánu podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013; |
| --- | --- |

a)

zastavení je plánováno jako nástroj akčního plánu podle čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013;

| b) | zastavení bylo dosaženo vrakováním rybářského plavidla nebo jeho vyřazením z provozu a dodatečným vybavením pro jiné činnosti, než je komerční rybolov, v souladu s cíli společné rybářské politiky a víceletými plány; |
| --- | --- |

b)

zastavení bylo dosaženo vrakováním rybářského plavidla nebo jeho vyřazením z provozu a dodatečným vybavením pro jiné činnosti, než je komerční rybolov, v souladu s cíli společné rybářské politiky a víceletými plány;

| b) | zastavení bylo dosaženo vrakováním rybářského plavidla nebo jeho vyřazením z provozu a dodatečným vybavením pro jiné činnosti, než je komerční rybolov, v souladu s cíli společné rybářské politiky a víceletými plány; |
| --- | --- |

b)

zastavení bylo dosaženo vrakováním rybářského plavidla nebo jeho vyřazením z provozu a dodatečným vybavením pro jiné činnosti, než je komerční rybolov, v souladu s cíli společné rybářské politiky a víceletými plány;

| c) | rybářské plavidlo je registrováno jako aktivní plavidlo a provádělo rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně
  120
  dnů
  pro každý z
   posledních
  tří
  kalendářních let předcházejících roku podání žádosti o podporu; |
| --- | --- |

c)

rybářské plavidlo je registrováno jako aktivní plavidlo a provádělo rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně
  120
  dnů
  pro každý z
   posledních
  tří
  kalendářních let předcházejících roku podání žádosti o podporu;

120

pro každý z

tří

| c) | rybářské plavidlo je registrováno jako aktivní plavidlo a provádělo rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně
  180
  dnů
  celkem v průběhu
  posledních
  dvou
  kalendářních let předcházejících roku podání žádosti o podporu; |
| --- | --- |

c)

rybářské plavidlo je registrováno jako aktivní plavidlo a provádělo rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně
  180
  dnů
  celkem v průběhu
  posledních
  dvou
  kalendářních let předcházejících roku podání žádosti o podporu;

180

celkem v průběhu

dvou

Odůvodnění

Odůvodnění

Řada loďstev loví pouze jeden druh ryb v sezóně a jsou aktivní méně než 120 dnů ročně. Tato loďstva pracují ve velmi nejistých podmínkách a jsou závislá na environmentální situaci. Rybí populace, které využívají, podléhají často různým tlakům, jejichž důsledkem bývá zavedení opatření pro řízení rybolovných kapacit.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

Článek18

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| ENRF může podporovat vyrovnání za mimořádné zastavení rybolovných činností v důsledku: | ENRF může podporovat vyrovnání za mimořádné zastavení rybolovných činností v důsledku: |
| a) | ochranných opatření podle čl. 7 odst. 1, písm. a), b), c) a j) nařízení Rady (EU) č. 1380/2013 nebo rovnocenných ochranných opatření přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu tam, kde jsou použitelná v rámci Unie; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

ENRF může podporovat vyrovnání za mimořádné zastavení rybolovných činností v důsledku:

ENRF může podporovat vyrovnání za mimořádné zastavení rybolovných činností v důsledku:

a)

ochranných opatření podle čl. 7 odst. 1, písm. a), b), c) a j) nařízení Rady (EU) č. 1380/2013 nebo rovnocenných ochranných opatření přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu tam, kde jsou použitelná v rámci Unie;

| a) | ochranných opatření podle čl. 7 odst. 1, písm. a), b), c) a j) nařízení Rady (EU) č. 1380/2013 nebo rovnocenných ochranných opatření přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu tam, kde jsou použitelná v rámci Unie; |
| --- | --- |

a)

ochranných opatření podle čl. 7 odst. 1, písm. a), b), c) a j) nařízení Rady (EU) č. 1380/2013 nebo rovnocenných ochranných opatření přijatých regionálními organizacemi pro řízení rybolovu tam, kde jsou použitelná v rámci Unie;

| b) | opatření Komise v případě vážného ohrožení biologických mořských zdrojů podle článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013; |
| --- | --- |

b)

opatření Komise v případě vážného ohrožení biologických mořských zdrojů podle článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013;

| b) | opatření Komise v případě vážného ohrožení biologických mořských zdrojů podle článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013; |
| --- | --- |

b)

opatření Komise v případě vážného ohrožení biologických mořských zdrojů podle článku 12 nařízení (EU) č. 1380/2013;

| c) | přerušení uplatňování dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu z důvodů vyšší moci nebo protokolu k uvedené dohodě nebo |
| --- | --- |

c)

přerušení uplatňování dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu z důvodů vyšší moci nebo protokolu k uvedené dohodě nebo

| c) | přerušení uplatňování dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu z důvodů vyšší moci nebo protokolu k uvedené dohodě nebo |
| --- | --- |

c)

přerušení uplatňování dohody o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu z důvodů vyšší moci nebo protokolu k uvedené dohodě nebo

| d) | přírodní katastrofy nebo ekologické katastrofy formálně uznané příslušnými orgány příslušného členského státu. |
| --- | --- |

d)

přírodní katastrofy nebo ekologické katastrofy formálně uznané příslušnými orgány příslušného členského státu.

| d) | přírodní katastrofy nebo ekologické katastrofy formálně uznané příslušnými orgány příslušného členského státu. |
| --- | --- |

d)

přírodní katastrofy nebo ekologické katastrofy formálně uznané příslušnými orgány příslušného členského státu.

2.   Podpora uvedená v odstavci 1 se může poskytnout pouze v těchto případech:

2.   Podpora uvedená v odstavci 1 se může poskytnout pouze v těchto případech:

| a) | obchodní činnosti dotčeného plavidla jsou zastaveny po dobu alespoň 90 po sobě následujících dnů
  a |
| --- | --- |

a)

obchodní činnosti dotčeného plavidla jsou zastaveny po dobu alespoň 90 po sobě následujících dnů
  a

a

| a) | obchodní činnosti dotčeného plavidla jsou zastaveny po dobu alespoň
  45
  po sobě následujících dnů. |
| --- | --- |

a)

obchodní činnosti dotčeného plavidla jsou zastaveny po dobu alespoň
  45
  po sobě následujících dnů.

45

| b) | ekonomické ztráty vyplývající ze zastavení činnosti přesahují hodnotu 30 % ročního obratu dotčeného podniku, vypočteného na základě průměrného obratu podniku během předcházejících tří kalendářních let. |
| --- | --- |

b)

b)

ekonomické ztráty vyplývající ze zastavení činnosti přesahují hodnotu 30 % ročního obratu dotčeného podniku, vypočteného na základě průměrného obratu podniku během předcházejících tří kalendářních let.

ekonomické ztráty vyplývající ze zastavení činnosti přesahují hodnotu 30 % ročního obratu dotčeného podniku, vypočteného na základě průměrného obratu podniku během předcházejících tří kalendářních let.

3.
     
  Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze:

| a) | majitelům rybářských plavidel, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 120 dnů pro každý z posledních tří kalendářních let předcházejících roku podání žádosti o podporu nebo |
| --- | --- |

a)

majitelům rybářských plavidel, jejichž plavidla jsou registrována jako aktivní plavidla a kteří prováděli rybolovnou činnost na moři po dobu nejméně 120 dnů pro každý z posledních tří kalendářních let předcházejících roku podání žádosti o podporu nebo

| b) | rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká mimořádné zastavení, nejméně 120 dnů každého ze tří kalendářních let předcházejících roku podání žádosti o podporu. Odkaz na počet dnů na moři v tomto odstavci se nevztahuje na rybolov úhořů. |
| --- | --- |

b)

rybářům, kteří pracovali na moři na palubě rybářského plavidla Unie, kterého se týká mimořádné zastavení, nejméně 120 dnů každého ze tří kalendářních let předcházejících roku podání žádosti o podporu. Odkaz na počet dnů na moři v tomto odstavci se nevztahuje na rybolov úhořů.

3
  .   Podporu uvedenou v odstavci 1 lze v období 2021 až 2027 poskytnout na dobu nejvýše 6 měsíců na plavidlo.

4
  .   Podporu uvedenou v odstavci 1 lze v období 2021 až 2027 poskytnout na dobu nejvýše 6 měsíců na plavidlo.

4.
     Veškeré rybářské činnosti prováděné plavidly a danými rybáři se během dotyčného období zastavení skutečně přerušují. Příslušný orgán se ujistí, že dotyčné plavidlo zastavilo veškerou rybolovnou činnost během období, jehož se mimořádné zastavení týká, a že nedošlo k jakékoliv nadměrné kompenzaci vyplývající z použití plavidla k jiným účelům.

5
  .   Veškeré rybářské činnosti prováděné plavidly a danými rybáři se během dotyčného období zastavení skutečně přerušují. Příslušný orgán se ujistí, že dotyčné plavidlo zastavilo veškerou rybolovnou činnost během období, jehož se mimořádné zastavení týká, a že nedošlo k jakékoliv nadměrné kompenzaci vyplývající z použití plavidla k jiným účelům.

Odůvodnění

Odůvodnění

Záměrem návrhu nařízení je, aby se více využívalo mimořádné zastavení rybolovné činnosti, což je postup uplatňovaný v rámci ENRF při sběru mořských plodů v současném programovém období. Nesouhlasíme s podmínkou zastavení činnosti na 90 po sobě jdoucích dnů a považujeme 45 kalendářních za dobu již dostatečně dlouhou, protože představuje téměř 20 % rybolovné činnosti plavidla. Stejně tak nesouhlasíme s odst. 2 písm. b) a navrhujeme jeho vypuštění, protože ztráta příjmů nemá lineární souvislost se ztrátou podnikatelské činnosti.

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

Článek 23

Článek 23

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Akvakultura | Akvakultura |
| 1.   ENRF může přispívat k podpoře udržitelné akvakultury podle čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013. Měl by mít také možnost podporovat zdraví a dobré životní podmínky zvířat v akvakultuře v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014 | 1.   ENRF může přispívat k podpoře udržitelné akvakultury podle čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013. Měl by mít také možnost podporovat zdraví a dobré životní podmínky zvířat v akvakultuře v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014 |
| 2.   Podpora uvedená v odstavci 1 je v souladu s víceletými vnitrostátními strategickými plány pro rozvoj akvakultury podle čl. 34 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013. | 2.   Podpora uvedená v odstavci 1 je v souladu s víceletými vnitrostátními strategickými plány pro rozvoj akvakultury podle čl. 34 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013. |
| 3.   Produktivní investice do akvakultury podle tohoto článku lze podporovat pouze prostřednictvím finančních nástrojů stanovených v článku 52 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) a fondem InvestEU v souladu s článkem 10 tohoto nařízení. | 3.   Produktivní investice do akvakultury podle tohoto článku lze podporovat pouze prostřednictvím finančních nástrojů stanovených v článku 52 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) a fondem InvestEU v souladu s článkem 10 tohoto nařízení. |
| | 4.
     
  Odchylně od odst. 3 jsou v nejvzdálenějších regionech přípustné všechny formy podpory uvedené v článku 47 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Akvakultura

Akvakultura

1.   ENRF může přispívat k podpoře udržitelné akvakultury podle čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013. Měl by mít také možnost podporovat zdraví a dobré životní podmínky zvířat v akvakultuře v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014

1.   ENRF může přispívat k podpoře udržitelné akvakultury podle čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013. Měl by mít také možnost podporovat zdraví a dobré životní podmínky zvířat v akvakultuře v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014

2.   Podpora uvedená v odstavci 1 je v souladu s víceletými vnitrostátními strategickými plány pro rozvoj akvakultury podle čl. 34 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013.

2.   Podpora uvedená v odstavci 1 je v souladu s víceletými vnitrostátními strategickými plány pro rozvoj akvakultury podle čl. 34 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013.

3.   Produktivní investice do akvakultury podle tohoto článku lze podporovat pouze prostřednictvím finančních nástrojů stanovených v článku 52 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) a fondem InvestEU v souladu s článkem 10 tohoto nařízení.

3.   Produktivní investice do akvakultury podle tohoto článku lze podporovat pouze prostřednictvím finančních nástrojů stanovených v článku 52 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) a fondem InvestEU v souladu s článkem 10 tohoto nařízení.

4.
     
  Odchylně od odst. 3 jsou v nejvzdálenějších regionech přípustné všechny formy podpory uvedené v článku 47 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních).

Odůvodnění

Odůvodnění

V článku 349 SFEU se povoluje přijímání zvláštních opatření pro nejvzdálenější regiony. S ohledem na nízkou výkonnost podniků, které se nacházejí v nejvzdálenějších regionech, je třeba, aby pro ně i nadále byly přípustné všechny formy podpory s cílem podpořit produktivní investice v těchto regionech.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Článek 25

Článek 25

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Zpracování produktů rybolovu a akvakultury | Zpracování produktů rybolovu a akvakultury |
| 1.   ENRF může podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury. Tato podpora přispívá k dosahování cílů společné organizace trhů s produkty rybolovu a akvakultury uvedených v článku 35 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále specifikovaných v nařízení (EU) č. 1379/2013. | 1.   ENRF může podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury. Tato podpora přispívá k dosahování cílů společné organizace trhů s produkty rybolovu a akvakultury uvedených v článku 35 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále specifikovaných v nařízení (EU) č. 1379/2013. |
| 2.   Podpora podle tohoto článku se poskytuje pouze prostřednictvím finančních nástrojů uvedených v článku 52 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) a fondem InvestEU v souladu s článkem 10 tohoto nařízení. | 2.   Podpora podle tohoto článku se poskytuje pouze prostřednictvím finančních nástrojů uvedených v článku 52 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) a fondem InvestEU v souladu s článkem 10 tohoto nařízení. |
| | 3.
     
  Odchylně od odst. 2 jsou v nejvzdálenějších regionech přípustné všechny formy podpory uvedené v článku 47 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Zpracování produktů rybolovu a akvakultury

Zpracování produktů rybolovu a akvakultury

1.   ENRF může podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury. Tato podpora přispívá k dosahování cílů společné organizace trhů s produkty rybolovu a akvakultury uvedených v článku 35 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále specifikovaných v nařízení (EU) č. 1379/2013.

1.   ENRF může podporovat investice do zpracování produktů rybolovu a akvakultury. Tato podpora přispívá k dosahování cílů společné organizace trhů s produkty rybolovu a akvakultury uvedených v článku 35 nařízení (EU) č. 1380/2013 a dále specifikovaných v nařízení (EU) č. 1379/2013.

2.   Podpora podle tohoto článku se poskytuje pouze prostřednictvím finančních nástrojů uvedených v článku 52 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) a fondem InvestEU v souladu s článkem 10 tohoto nařízení.

2.   Podpora podle tohoto článku se poskytuje pouze prostřednictvím finančních nástrojů uvedených v článku 52 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních) a fondem InvestEU v souladu s článkem 10 tohoto nařízení.

3.
     
  Odchylně od odst. 2 jsou v nejvzdálenějších regionech přípustné všechny formy podpory uvedené v článku 47 nařízení (EU) xx/xx (nařízení o společných ustanoveních).

Odůvodnění

Odůvodnění

V článku 349 SFEU se povoluje přijímání zvláštních opatření pro nejvzdálenější regiony. S ohledem na nízkou výkonnost podniků, které se nacházejí v nejvzdálenějších regionech, je třeba, aby pro ně i nadále byly přípustné všechny formy podpory s cílem podpořit produktivní investice v těchto regionech.

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Článek 31

Článek 31

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Určení míry spolufinancování | Určení míry spolufinancování |
| Maximální míra spolufinancování ENRF pro každou oblast podpory je stanovena v příloze II. | 1.
     Maximální míra spolufinancování ENRF pro každou oblast podpory je stanovena v příloze II. |
| | 2.
     
  V případě operací uskutečňovaných v nejvzdálenějších regionech se maximální míry spolufinancování stanovené v příloze II zvyšují o 10 procentních bodů, přičemž nemohou překročit 100 %. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Určení míry spolufinancování

Určení míry spolufinancování

Maximální míra spolufinancování ENRF pro každou oblast podpory je stanovena v příloze II.

1.
     Maximální míra spolufinancování ENRF pro každou oblast podpory je stanovena v příloze II.

2.
     
  V případě operací uskutečňovaných v nejvzdálenějších regionech se maximální míry spolufinancování stanovené v příloze II zvyšují o 10 procentních bodů, přičemž nemohou překročit 100 %.

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhovaný pozměňovací návrh vyplývá z křehké struktury sociální a hospodářské situace v nejvzdálenějších regionech. Záměrem je podporovat rozvoj těchto regionů a zaručit rovnováhu a rovné příležitosti pro všechna území EU.

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Článek 32a

Článek 32

Námořní politika a rozvoj udržitelné modré ekonomiky

Námořní politika a rozvoj udržitelné modré ekonomiky

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | ENRF podporuje provádění integrované námořní politiky a růst modré ekonomiky prostřednictvím rozvoje regionálních platforem pro financování inovativních projektů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

ENRF podporuje provádění integrované námořní politiky a růst modré ekonomiky prostřednictvím rozvoje regionálních platforem pro financování inovativních projektů.

ENRF podporuje provádění integrované námořní politiky a růst modré ekonomiky prostřednictvím rozvoje regionálních platforem pro financování inovativních projektů.

Odůvodnění

Odůvodnění

Ukázalo se, že pro rozvoj modré ekonomiky je účinné zpřístupnění zdrojů na regionální úrovni. Regionalizace fondů umožňuje účinně reagovat na územní problematiku.

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

Článek 55

Článek 55

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Aby se usnadnil přechod z režimu podpory zavedeného nařízením (EU) č. 508/2014 na systém zavedený tímto nařízením, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 52, jimiž stanoví podmínky, za kterých může být podpora schválená Komisí podle nařízení (EU) č. 508/2014 začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení. | 1.   Aby se usnadnil přechod z režimu podpory zavedeného nařízením (EU) č. 508/2014 na systém zavedený tímto nařízením, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 52, jimiž stanoví podmínky, za kterých může být podpora schválená Komisí podle nařízení (EU) č. 508/2014 začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení. |
| 2.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna příslušných opatření až do jejich ukončení podle nařízení (EU) č. 508/2014, které se na příslušná opatření použije až do jejich ukončení. | 2.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna příslušných opatření až do jejich ukončení podle nařízení (EU) č. 508/2014, které se na příslušná opatření použije až do jejich ukončení.


  Zabezpečí se nepřerušovaný přechod mezi plány vyrovnání pro nejvzdálenější regiony, které se mají uplatňovat v období let 2014–2020 a 2021–2027. |
| 3.   Žádosti podané podle nařízení (EU) č. 508/2014 zůstávají v platnosti. | 3.   Žádosti podané podle nařízení (EU) č. 508/2014 zůstávají v platnosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Aby se usnadnil přechod z režimu podpory zavedeného nařízením (EU) č. 508/2014 na systém zavedený tímto nařízením, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 52, jimiž stanoví podmínky, za kterých může být podpora schválená Komisí podle nařízení (EU) č. 508/2014 začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení.

1.   Aby se usnadnil přechod z režimu podpory zavedeného nařízením (EU) č. 508/2014 na systém zavedený tímto nařízením, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 52, jimiž stanoví podmínky, za kterých může být podpora schválená Komisí podle nařízení (EU) č. 508/2014 začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení.

2.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna příslušných opatření až do jejich ukončení podle nařízení (EU) č. 508/2014, které se na příslušná opatření použije až do jejich ukončení.

2.   Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna příslušných opatření až do jejich ukončení podle nařízení (EU) č. 508/2014, které se na příslušná opatření použije až do jejich ukončení.

Zabezpečí se nepřerušovaný přechod mezi plány vyrovnání pro nejvzdálenější regiony, které se mají uplatňovat v období let 2014–2020 a 2021–2027.

3.   Žádosti podané podle nařízení (EU) č. 508/2014 zůstávají v platnosti.

3.   Žádosti podané podle nařízení (EU) č. 508/2014 zůstávají v platnosti.

Odůvodnění

Odůvodnění

V plánech vyrovnání nebyla uvedena přechodná ustanovení mezi režimem z období let 2007 – 2013 a současným režimem. V důsledku toho byla podpora na roky 2014 a 2015 vyplacena až v letech 2016 a 2017, což poškodilo kontinuitu činnosti mnohých subjektů. Cílem je, aby se tato situace už neopakovala.

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

Příloha 1, nahrazení 3. ukazatele

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| R

  ozloha oblastí Natura 2000 (v ha) a dalších chráněných mořských oblastí podle rámcové směrnice o ochraně mořských prostředí, na něž se vztahují opatření pro ochranu, zachování a obnovu. | Úroveň realizace cílů v oblasti životního prostředí v rámci akčního plánu pro mořské prostředí za použití rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, případně, pokud to není možné, r

  ozloha lokalit Natura 2000 (v ha) a dalších chráněných mořských oblastí podle rámcové směrnice o ochraně mořského prostředí, na něž se vztahují opatření pro ochranu, zachování a obnovu. |
| ... | ... |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

R

  ozloha oblastí Natura 2000 (v ha) a dalších chráněných mořských oblastí podle rámcové směrnice o ochraně mořských prostředí, na něž se vztahují opatření pro ochranu, zachování a obnovu.

R

ozloha oblastí Natura 2000 (v ha) a dalších chráněných mořských oblastí podle rámcové směrnice o ochraně mořských prostředí, na něž se vztahují opatření pro ochranu, zachování a obnovu.

Úroveň realizace cílů v oblasti životního prostředí v rámci akčního plánu pro mořské prostředí za použití rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, případně, pokud to není možné, r

  ozloha lokalit Natura 2000 (v ha) a dalších chráněných mořských oblastí podle rámcové směrnice o ochraně mořského prostředí, na něž se vztahují opatření pro ochranu, zachování a obnovu.

Úroveň realizace cílů v oblasti životního prostředí v rámci akčního plánu pro mořské prostředí za použití rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, případně, pokud to není možné, r

ozloha lokalit Natura 2000 (v ha) a dalších chráněných mořských oblastí podle rámcové směrnice o ochraně mořského prostředí, na něž se vztahují opatření pro ochranu, zachování a obnovu.

...

...

Odůvodnění

Odůvodnění

V zájmu zjednodušení cílů a kritérií a za účelem jejich sjednocení by měl být přijat i původní návrh Komise.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

II.

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vítá zachování evropského fondu, jehož cílem je podpora rybolovu a akvakultury, ochrana mořského prostředí a modrá ekonomika v přímořských a pobřežních regionech, a zejména posílení mezinárodní správy oceánů; |
| --- | --- |

1.

vítá zachování evropského fondu, jehož cílem je podpora rybolovu a akvakultury, ochrana mořského prostředí a modrá ekonomika v přímořských a pobřežních regionech, a zejména posílení mezinárodní správy oceánů;

| 2. | uznává úsilí o zjednodušení, zejména ukončení předem definovaných opatření na úrovni EU a ponechání možnosti členským státům začlenit do operačních programů opatření, která si přejí uplatňovat, aby dosáhly cílů společné rybářské politiky a integrované námořní politiky; |
| --- | --- |

2.

uznává úsilí o zjednodušení, zejména ukončení předem definovaných opatření na úrovni EU a ponechání možnosti členským státům začlenit do operačních programů opatření, která si přejí uplatňovat, aby dosáhly cílů společné rybářské politiky a integrované námořní politiky;

| 3. | uznává zájem o zavedení společného rámce financování z různých evropských fondů a návrh nařízení týkajícího se společných ustanovení pro sedm fondů ve sdílené správě, mimo jiné ENRF; |
| --- | --- |

3.

uznává zájem o zavedení společného rámce financování z různých evropských fondů a návrh nařízení týkajícího se společných ustanovení pro sedm fondů ve sdílené správě, mimo jiné ENRF;

| 4. | připomíná, že moře představují životodárnou mízu Evropy. Evropský námořní prostor a pobřeží mají pro blaho a prosperitu Evropy ústřední význam – jsou to obchodní cesty, regulátor klimatu, zdroj zásobování potravinami, energií a surovinami (1); |
| --- | --- |

4.

připomíná, že moře představují životodárnou mízu Evropy. Evropský námořní prostor a pobřeží mají pro blaho a prosperitu Evropy ústřední význam – jsou to obchodní cesty, regulátor klimatu, zdroj zásobování potravinami, energií a surovinami (1

| 5. | domnívá se, že vzhledem k nutnosti financovat kromě rybolovu a akvakultury i vznikající modrou ekonomiku, námořní dohled a řadu projektů spojených s ochranou mořského prostředí, by měl být celkový rozpočet ENRF navýšen nebo doplněn prostřednictvím dalších fondů tak, aby dosáhl minimálního prahu nejméně 1 % víceletého finančního rámce na období po roce 2020 a k 0,53 % nyní vyčleněným na rybolov a akvakulturu se přidalo zvýšení o 0,47 % určené na integrovanou námořní politiku. Přestože předchozí nařízení věnovalo 4,4 miliardy EUR na podporu udržitelného rybolovu a akvakultury, dostupný rozpočet na ENRF na období 2021–2024 na veškerá opatření mimo podpory nejvzdálenějších regionů, řízení rybolovu a sběr údajů je 4,2 miliardy EUR, včetně rybolovu, akvakultury, podpory modré ekonomiky, námořního dohledu a spolupráce pobřežní stráže; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že vzhledem k nutnosti financovat kromě rybolovu a akvakultury i vznikající modrou ekonomiku, námořní dohled a řadu projektů spojených s ochranou mořského prostředí, by měl být celkový rozpočet ENRF navýšen nebo doplněn prostřednictvím dalších fondů tak, aby dosáhl minimálního prahu nejméně 1 % víceletého finančního rámce na období po roce 2020 a k 0,53 % nyní vyčleněným na rybolov a akvakulturu se přidalo zvýšení o 0,47 % určené na integrovanou námořní politiku. Přestože předchozí nařízení věnovalo 4,4 miliardy EUR na podporu udržitelného rybolovu a akvakultury, dostupný rozpočet na ENRF na období 2021–2024 na veškerá opatření mimo podpory nejvzdálenějších regionů, řízení rybolovu a sběr údajů je 4,2 miliardy EUR, včetně rybolovu, akvakultury, podpory modré ekonomiky, námořního dohledu a spolupráce pobřežní stráže;

| 6. | lituje vývoje, při němž se tento rozpočet rozdělil mezi sdílené řízení a (ne)přímé řízení ve prospěch (ne)přímého řízení. Rozpočet vyčleněný na sdílené řízení totiž poklesl, zatímco rozpočet vyčleněný na (ne)přímé řízení výrazně vzrostl. V období 2014–2021 představoval rozpočet vyčleněný na sdílené řízení 90 % celkového rozpočtu. Dnes představuje rozpočet vyčleněný na sdílené řízení jen 86 % celkového rozpočtu, zatímco rozpočet na přímé nebo nepřímé řízení se zvýšil z 10 % na 13 % celkového rozpočtu; |
| --- | --- |

6.

lituje vývoje, při němž se tento rozpočet rozdělil mezi sdílené řízení a (ne)přímé řízení ve prospěch (ne)přímého řízení. Rozpočet vyčleněný na sdílené řízení totiž poklesl, zatímco rozpočet vyčleněný na (ne)přímé řízení výrazně vzrostl. V období 2014–2021 představoval rozpočet vyčleněný na sdílené řízení 90 % celkového rozpočtu. Dnes představuje rozpočet vyčleněný na sdílené řízení jen 86 % celkového rozpočtu, zatímco rozpočet na přímé nebo nepřímé řízení se zvýšil z 10 % na 13 % celkového rozpočtu;

| 7. | je potěšen, že v tomto novém nařízení zmizela omezení týkající rozdělení rozpočtu na skupiny předem definovaných opatření a členským státům byla ponechána větší volnost, aby přidělily rozpočtové prostředky na opatření představující pro jednotlivé oblasti skutečnou výzvu; |
| --- | --- |

7.

je potěšen, že v tomto novém nařízení zmizela omezení týkající rozdělení rozpočtu na skupiny předem definovaných opatření a členským státům byla ponechána větší volnost, aby přidělily rozpočtové prostředky na opatření představující pro jednotlivé oblasti skutečnou výzvu;

| 8. | schvaluje větší využívání zjednodušených možností v oblasti nákladů, tedy paušální úhrady výdajů, standardních sazebníků jednotkových nákladů nebo jednorázových částek, jejichž úkolem je zjednodušit administrativní zátěž, jíž jsou zatíženi příjemci; |
| --- | --- |

8.

schvaluje větší využívání zjednodušených možností v oblasti nákladů, tedy paušální úhrady výdajů, standardních sazebníků jednotkových nákladů nebo jednorázových částek, jejichž úkolem je zjednodušit administrativní zátěž, jíž jsou zatíženi příjemci;

| 9. | schvaluje posílení územního zaměření fondu prostřednictvím strategií pro jednotlivé mořské oblasti tak, aby poskytoval řešení uzpůsobená různým podmínkám a výzvám evropských regionů; |
| --- | --- |

9.

schvaluje posílení územního zaměření fondu prostřednictvím strategií pro jednotlivé mořské oblasti tak, aby poskytoval řešení uzpůsobená různým podmínkám a výzvám evropských regionů;

| 10. | domnívá se, že je nutné nechat členské státy, aby rozvíjely regionální operační programy, jestliže si to přejí, a to v rámci vnitrostátní tvorby programů pro příslušné regiony v námořní oblasti. Tato variabilita programů podněcuje k zavedení regionálních strategií a umožní lepší rozdělení ENRF na řešení místních problémů; |
| --- | --- |

10.

domnívá se, že je nutné nechat členské státy, aby rozvíjely regionální operační programy, jestliže si to přejí, a to v rámci vnitrostátní tvorby programů pro příslušné regiony v námořní oblasti. Tato variabilita programů podněcuje k zavedení regionálních strategií a umožní lepší rozdělení ENRF na řešení místních problémů;

| 11. | připomíná, že jedním z cílů SRP je vyvolat pozitivní ekosystémové, ekonomické a sociální dopady a dopady v oblasti zaměstnanosti (2), a domnívá se tedy, že opatření týkající se rybářů a provozovatelů akvakultury, zejména zlepšení bezpečnosti a ergonomie na palubě plavidel, podpora rybolovu a akvakultury jako zaměstnání nebo odborné přípravy, by měla být v tomto nařízení lépe zohledněna. Nařízení by mělo uvádět konkrétní sazby podpory a specifické ukazatele; |
| --- | --- |

11.

připomíná, že jedním z cílů SRP je vyvolat pozitivní ekosystémové, ekonomické a sociální dopady a dopady v oblasti zaměstnanosti (2

| 12. | přeje si, aby Komise vyhodnotila programy a zohlednila společenský přínos opatření navrhovaných jednotlivými státy; |
| --- | --- |

12.

přeje si, aby Komise vyhodnotila programy a zohlednila společenský přínos opatření navrhovaných jednotlivými státy;

| 13. | podporuje návrh Komise, aby byl požadován akční plán pro každý z nejvzdálenějších regionů. Tento akční plán umožní lepší rozložení pomoci, která doposud neumožňovala řešit problémy, s nimiž jsou tyto oblasti konfrontovány. Zavedení globálního plánu obsahujícího zejména pomoc s investicemi, podporu odborné přípravy, zavedení snadno použitelných finančních nástrojů (typu mikroúvěr), získávání poznatků o dostupných zdrojích a posílení kontrol by mělo v těchto oblastech umožnit především rozvoj rybolovu, akvakultury a modré ekonomiky; |
| --- | --- |

13.

podporuje návrh Komise, aby byl požadován akční plán pro každý z nejvzdálenějších regionů. Tento akční plán umožní lepší rozložení pomoci, která doposud neumožňovala řešit problémy, s nimiž jsou tyto oblasti konfrontovány. Zavedení globálního plánu obsahujícího zejména pomoc s investicemi, podporu odborné přípravy, zavedení snadno použitelných finančních nástrojů (typu mikroúvěr), získávání poznatků o dostupných zdrojích a posílení kontrol by mělo v těchto oblastech umožnit především rozvoj rybolovu, akvakultury a modré ekonomiky;

| 14. | domnívá se, že rybolov má rovněž přispívat k boji proti globálnímu oteplování a znečištění. ENRF tak musí mít možnost napomáhat rozvoji a inovacím pro zvýšení energetické účinnosti a snížení emisí CO2; |
| --- | --- |

14.

domnívá se, že rybolov má rovněž přispívat k boji proti globálnímu oteplování a znečištění. ENRF tak musí mít možnost napomáhat rozvoji a inovacím pro zvýšení energetické účinnosti a snížení emisí CO2

| 15. | podporuje možnost financování výměny motorů rybářských plavidel, zejména za účelem zavedení nových technologií, jako je elektrický pohon, hybridní pohon, používání vodíku nebo zemního plynu jako paliva, nebo jakéhokoli jiného systému přispívajícího ke snížení uhlíkové stopy plavidel bez ohledu na jejich velikost; |
| --- | --- |

15.

podporuje možnost financování výměny motorů rybářských plavidel, zejména za účelem zavedení nových technologií, jako je elektrický pohon, hybridní pohon, používání vodíku nebo zemního plynu jako paliva, nebo jakéhokoli jiného systému přispívajícího ke snížení uhlíkové stopy plavidel bez ohledu na jejich velikost;

| 16. | navrhuje, aby byla umožněna podpora nákupu nových plavidel a urychlila se tak obnova stárnoucího rybářského loďstva. Toto opatření by mělo zatraktivnit toto povolání a nahradit staré lodě novými ergonomičtějšími plavidly, která méně znečišťují a jsou bezpečnější, aniž by se zvýšila intenzita rybolovu; |
| --- | --- |

16.

navrhuje, aby byla umožněna podpora nákupu nových plavidel a urychlila se tak obnova stárnoucího rybářského loďstva. Toto opatření by mělo zatraktivnit toto povolání a nahradit staré lodě novými ergonomičtějšími plavidly, která méně znečišťují a jsou bezpečnější, aniž by se zvýšila intenzita rybolovu;

| 17. | schvaluje rozhodnou podporu akvakultury, která umožňuje snížit tlak na volně žijící mořské zdroje, nabídnout evropským spotřebitelům zdravé produkty a snížit závislost EU na dovozu mořských produktů; |
| --- | --- |

17.

schvaluje rozhodnou podporu akvakultury, která umožňuje snížit tlak na volně žijící mořské zdroje, nabídnout evropským spotřebitelům zdravé produkty a snížit závislost EU na dovozu mořských produktů;

| 18. | schvaluje podporu zpracovatelských podniků umožňující přinést přidanou hodnotu primární produkci a vytvářet kvalitní pracovní místa pro komunity z pobřežních oblastí; |
| --- | --- |

18.

schvaluje podporu zpracovatelských podniků umožňující přinést přidanou hodnotu primární produkci a vytvářet kvalitní pracovní místa pro komunity z pobřežních oblastí;

| 19. | domnívá se, že v souladu s tím je vhodné nabídnout zpracovatelským podnikům a podnikům v oblasti akvakultury podporu produktivních investic prostřednictvím jednoduchých reaktivních finančních nástrojů dostupných pro nejmenší podniky; |
| --- | --- |

19.

domnívá se, že v souladu s tím je vhodné nabídnout zpracovatelským podnikům a podnikům v oblasti akvakultury podporu produktivních investic prostřednictvím jednoduchých reaktivních finančních nástrojů dostupných pro nejmenší podniky;

| 20. | požaduje větší náročnost, pokud jde o environmentální podmínky v rozvoji akvakultury, znalost vstupů v chovech a opatření ovlivňující prostředí. Především by pomoc neměla být poskytována podnikům, jejichž činnost významně mění mořské prostředí v chráněné oblasti. Navíc by neměla být možná podpora chovu geneticky modifikovaných organismů vzhledem k riziku rozšíření do přírodního prostředí; |
| --- | --- |

20.

požaduje větší náročnost, pokud jde o environmentální podmínky v rozvoji akvakultury, znalost vstupů v chovech a opatření ovlivňující prostředí. Především by pomoc neměla být poskytována podnikům, jejichž činnost významně mění mořské prostředí v chráněné oblasti. Navíc by neměla být možná podpora chovu geneticky modifikovaných organismů vzhledem k riziku rozšíření do přírodního prostředí;

| 21. | domnívá se, že akvakultura musí být i nadále čistým producentem rybích proteinů bezpečných z výživového hlediska, zdrojem přidané hodnoty, musí být prospěšná v oblasti ekonomiky a pracovních sil, slučitelná s činnostmi námořního rybolovu a zodpovědná z hlediska využívání jiných přírodních zdrojů při svém rozvoji. Akvakultura nesmí vést k nadměrnému využívání populací druhů používaných na výkrm chovných ryb, což má za následek narušení rovnováhy potravinového řetězce a ohrožuje biologickou rozmanitost; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že akvakultura musí být i nadále čistým producentem rybích proteinů bezpečných z výživového hlediska, zdrojem přidané hodnoty, musí být prospěšná v oblasti ekonomiky a pracovních sil, slučitelná s činnostmi námořního rybolovu a zodpovědná z hlediska využívání jiných přírodních zdrojů při svém rozvoji. Akvakultura nesmí vést k nadměrnému využívání populací druhů používaných na výkrm chovných ryb, což má za následek narušení rovnováhy potravinového řetězce a ohrožuje biologickou rozmanitost;

| 22. | bere na vědomí zrušení pomoci v oblasti skladování, které může v některých případech umožňovat zakrýt dílčí nedostatky v řízení zásobování mořskými produkty; |
| --- | --- |

22.

bere na vědomí zrušení pomoci v oblasti skladování, které může v některých případech umožňovat zakrýt dílčí nedostatky v řízení zásobování mořskými produkty;

| 23. | domnívá se, že situace všech nejvzdálenějších regionů je uznána jako obtížnější než situace zbytku Evropy. To předpokládá přidělení podpor na nákup nových plavidel nebo na vytvoření přístavních a aukčních infrastruktur. Podpora na nákup nových plavidel by měla přeorientovat intenzitu rybolovu z nadměrně využívaných pobřežních oblastí, které jsou někdy postiženy i znečištěním nebo přílišným množením nepůvodních druhů, do málo využívaných a zdravých oblastí, zejména podél pevninského šelfu; |
| --- | --- |

23.

domnívá se, že situace všech nejvzdálenějších regionů je uznána jako obtížnější než situace zbytku Evropy. To předpokládá přidělení podpor na nákup nových plavidel nebo na vytvoření přístavních a aukčních infrastruktur. Podpora na nákup nových plavidel by měla přeorientovat intenzitu rybolovu z nadměrně využívaných pobřežních oblastí, které jsou někdy postiženy i znečištěním nebo přílišným množením nepůvodních druhů, do málo využívaných a zdravých oblastí, zejména podél pevninského šelfu;

| 24. | podporuje návrat náhrady za trvalé zastavení rybolovných činností, která umožňuje financovat pokles intenzity rybolovu tam, kde jsou zdroje nejzranitelnější; |
| --- | --- |

24.

podporuje návrat náhrady za trvalé zastavení rybolovných činností, která umožňuje financovat pokles intenzity rybolovu tam, kde jsou zdroje nejzranitelnější;

| 25. | poznamenává, že tento návrh nařízení nepřináší z časových důvodů žádné doprovodné opatření pro brexit. V závislosti na výsledcích jednání by mohla být nezbytná zvláštní opatření týkající se podpory, aby pomohla podnikům provozujícím rybolov, které budou touto událostí oslabeny a budou tak potřebovat zvláštní financování, s nímž se dnes v návrhu nařízení, které stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027, nepočítá; |
| --- | --- |

25.

poznamenává, že tento návrh nařízení nepřináší z časových důvodů žádné doprovodné opatření pro brexit. V závislosti na výsledcích jednání by mohla být nezbytná zvláštní opatření týkající se podpory, aby pomohla podnikům provozujícím rybolov, které budou touto událostí oslabeny a budou tak potřebovat zvláštní financování, s nímž se dnes v návrhu nařízení, které stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027, nepočítá;

| 26. | potvrzuje, že návrh Komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

26.

potvrzuje, že návrh Komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality.

V Bruselu dne 9. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  „Bílá kniha“, sdělení o integrované námořní politice pro Evropskou unii.

1

(2)  Článek 2 nařízení (ES) č. 1380/2013 o společné rybářské politice.

2

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/147

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Azylový a migrační fond

(2018/C 461/13)

| Hlavní zpravodaj: | Peter BOSSMAN (SI/SES), starosta obce Piran |
| --- | --- |
| Odkaz: | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Azylový a migrační fond
  (COM(2018) 471 final) |

Hlavní zpravodaj:

Peter BOSSMAN (SI/SES), starosta obce Piran

Odkaz:

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Azylový a migrační fond

(COM(2018) 471 final)

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

COM(2018) 471 final, 42. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Za účelem posílení kapacity Unie okamžitě řešit jednak nepředvídatelné nebo nepřiměřeně silné migrační tlaky v jednom či více členských státech, které se vyznačují velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí a které kladou značné a naléhavé nároky na jejich přijímací a zajišťovací zařízení, azylové systémy a řízení a systémy a postupy řízení migrace, jednak silné migrační tlaky ve třetích zemích z důvodu politického vývoje nebo konfliktů by mělo být možné poskytnout mimořádnou pomoc v souladu s rámcem stanoveným v tomto nařízení. | Za účelem posílení kapacity Unie okamžitě řešit jednak nepředvídatelné nebo nepřiměřeně silné migrační tlaky v jednom či více členských státech, které se vyznačují velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí
  , zejména zranitelných osob, jako jsou nezletilé osoby bez doprovodu,
  a které kladou značné a naléhavé nároky na jejich přijímací a zajišťovací zařízení, azylové systémy a řízení a systémy a postupy řízení migrace, jednak silné migrační tlaky ve třetích zemích z důvodu politického vývoje nebo konfliktů by mělo být možné poskytnout mimořádnou pomoc
  při vytváření infrastruktur
  v souladu s rámcem stanoveným v tomto nařízení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

Za účelem posílení kapacity Unie okamžitě řešit jednak nepředvídatelné nebo nepřiměřeně silné migrační tlaky v jednom či více členských státech, které se vyznačují velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí a které kladou značné a naléhavé nároky na jejich přijímací a zajišťovací zařízení, azylové systémy a řízení a systémy a postupy řízení migrace, jednak silné migrační tlaky ve třetích zemích z důvodu politického vývoje nebo konfliktů by mělo být možné poskytnout mimořádnou pomoc v souladu s rámcem stanoveným v tomto nařízení.

Za účelem posílení kapacity Unie okamžitě řešit jednak nepředvídatelné nebo nepřiměřeně silné migrační tlaky v jednom či více členských státech, které se vyznačují velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí
  , zejména zranitelných osob, jako jsou nezletilé osoby bez doprovodu,
  a které kladou značné a naléhavé nároky na jejich přijímací a zajišťovací zařízení, azylové systémy a řízení a systémy a postupy řízení migrace, jednak silné migrační tlaky ve třetích zemích z důvodu politického vývoje nebo konfliktů by mělo být možné poskytnout mimořádnou pomoc
  při vytváření infrastruktur
  v souladu s rámcem stanoveným v tomto nařízení.

Odůvodnění

Je zapotřebí vytvořit rozpočtovou položku pro naléhavé případy, která by umožnila řešit situace, kdy jsou členské státy zahlceny problémy souvisejícími s příchodem zranitelných osob ze třetích zemí, zejména pokud jde o nezletilé osoby bez doprovodu, jež vyžadují zvláštní opatření.

Pozměňovací návrh 2

COM(2018) 471 final, čl. 3 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V rámci politického cíle stanoveného v odstavci 1 přispěje fond k plnění těchto specifických cílů: | V rámci politického cíle stanoveného v odstavci 1 přispěje fond k plnění těchto specifických cílů: |
| a) | posílení a rozvoj všech aspektů společného evropského azylového systému včetně jeho vnějšího rozměru; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V rámci politického cíle stanoveného v odstavci 1 přispěje fond k plnění těchto specifických cílů:

V rámci politického cíle stanoveného v odstavci 1 přispěje fond k plnění těchto specifických cílů:

a)

posílení a rozvoj všech aspektů společného evropského azylového systému včetně jeho vnějšího rozměru;

| a) | posílení a rozvoj všech aspektů společného evropského azylového systému včetně jeho vnějšího rozměru; |
| --- | --- |

a)

posílení a rozvoj všech aspektů společného evropského azylového systému včetně jeho vnějšího rozměru;

| b) | podpora legální migrace do členských států včetně přispění k integraci státních příslušníků třetích zemí; |
| --- | --- |

b)

podpora legální migrace do členských států včetně přispění k integraci státních příslušníků třetích zemí;

| b) | podpora legální migrace do členských států včetně přispění k integraci státních příslušníků třetích zemí
  a stanovení postupů, které umožní, aby probíhala spořádaným a bezpečným způsobem
  ; |
| --- | --- |

b)

podpora legální migrace do členských států včetně přispění k integraci státních příslušníků třetích zemí
  a stanovení postupů, které umožní, aby probíhala spořádaným a bezpečným způsobem
  ;

| c) | přispění k boji proti nelegální migraci a zajištění účinného navracení a zpětného přebírání osob ve třetích zemích. |
| --- | --- |

c)

přispění k boji proti nelegální migraci a zajištění účinného navracení a zpětného přebírání osob ve třetích zemích.

| c) | přispění k boji proti nelegální migraci a zajištění účinného navracení a zpětného přebírání osob ve třetích zemích
  , jakož i dodržování lidských práv
  ; |
| --- | --- |

c)

přispění k boji proti nelegální migraci a zajištění účinného navracení a zpětného přebírání osob ve třetích zemích
  , jakož i dodržování lidských práv
  ;

| d) | posilování solidarity a sdílení odpovědnosti mezi členskými státy, zejména s těmi členskými státy, které jsou migračním a azylovým tokům vystaveny nejvíce, a to i prostřednictvím praktické spolupráce
  . |
| --- | --- |

d)

posilování solidarity a sdílení odpovědnosti mezi členskými státy, zejména s těmi členskými státy, které jsou migračním a azylovým tokům vystaveny nejvíce, a to i prostřednictvím praktické spolupráce
  .

Odůvodnění

Tento specifický cíl je možné nalézt ve stávajícím nařízení o Azylovém, migračním a integračním fondu (AMIF) a měl by být výslovně uveden jako specifický cíl budoucího nařízení o Azylovém a migračním fondu.

Pozměňovací návrh 3

COM(2018) 471 final, článek 8

| Návrh stanoviska | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| Text navržený Komisí | |
| Rozpočet | Rozpočet |
| 1.   Finanční krytí pro provádění fondu na období 2021–2027 činí
  10 415 000 000  EUR
  v běžných cenách. | 1.   Finanční krytí pro provádění fondu na období 2021–2027 činí
  16 188 000 000  EUR
  v běžných cenách. |
| 2.   Finanční zdroje se použijí takto: | 2.   Finanční zdroje se použijí takto: |
| a) | částka ve výši
  6 249 000 000  EUR
  se přiděluje na programy prováděné v rámci sdíleného řízení; |

Návrh stanoviska

Pozměňovací návrh

Text navržený Komisí

Rozpočet

Rozpočet

1.   Finanční krytí pro provádění fondu na období 2021–2027 činí
  10 415 000 000  EUR
  v běžných cenách.

1.   Finanční krytí pro provádění fondu na období 2021–2027 činí
  16 188 000 000  EUR
  v běžných cenách.

2.   Finanční zdroje se použijí takto:

2.   Finanční zdroje se použijí takto:

a)

částka ve výši
  6 249 000 000  EUR
  se přiděluje na programy prováděné v rámci sdíleného řízení;

6 249 000 000  EUR

| a) | částka ve výši
  10 790 000 000  EUR
  se přiděluje na programy prováděné v rámci sdíleného řízení; |
| --- | --- |

a)

částka ve výši
  10 790 000 000  EUR
  se přiděluje na programy prováděné v rámci sdíleného řízení;

10 790 000 000  EUR

| b) | částka ve výši
  4 166 000 000  EUR
  se přiděluje na tematický nástroj. |
| --- | --- |

b)

částka ve výši
  4 166 000 000  EUR
  se přiděluje na tematický nástroj.

4 166 000 000  EUR

| b) | částka ve výši
  5 398 000 000  EUR
  se přiděluje na tematický nástroj. |
| --- | --- |

b)

částka ve výši
  5 398 000 000  EUR
  se přiděluje na tematický nástroj.

5 398 000 000  EUR

3.   Až 0,42  % finančního krytí se přiděluje na technickou pomoc z podnětu Komise podle článku 29 nařízení (EU) xx/xx [nařízení o společných ustanoveních].

3.   Až 0,42  % finančního krytí se přiděluje na technickou pomoc z podnětu Komise podle článku 29 nařízení (EU) xx/xx [nařízení o společných ustanoveních].

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhované zvýšení finančního krytí Azylového a migračního fondu by odráželo 2,4 násobné navýšení prostředků přidělených na ochranu vnějších hranic a odpovídá faktu, že současné návrhy nepředpokládají žádné zvýšení finančních prostředků na nový úkol dlouhodobé integrace v rámci ESF+.

Pozměňovací návrh 4

Pozměňovací návrh 4

COM(2018) 471 final, čl. 9 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (...) Finanční prostředky z tematického nástroje se použijí na jeho složky: | (...) Finanční prostředky z tematického nástroje se použijí na jeho složky: |
| a) | specifické akce; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(...) Finanční prostředky z tematického nástroje se použijí na jeho složky:

(...) Finanční prostředky z tematického nástroje se použijí na jeho složky:

a)

specifické akce;

| a) | specifické akce; |
| --- | --- |

a)

specifické akce;

| b) | akce Unie; |
| --- | --- |

b)

akce Unie;

| b) | akce Unie; |
| --- | --- |

b)

akce Unie;

| c) | mimořádnou pomoc; |
| --- | --- |

c)

mimořádnou pomoc;

| c) | mimořádnou pomoc; |
| --- | --- |

c)

mimořádnou pomoc;

| d) | znovuusídlování; |
| --- | --- |

d)

znovuusídlování;

| d) | znovuusídlování; |
| --- | --- |

d)

znovuusídlování;

| e) | podporu pro členské státy přispívající k úsilí v rámci solidarity a sdílení odpovědnosti
  a |
| --- | --- |

e)

podporu pro členské státy přispívající k úsilí v rámci solidarity a sdílení odpovědnosti

a

| e) | podporu pro členské státy přispívající k úsilí v rámci solidarity a sdílení odpovědnosti; |
| --- | --- |

e)

podporu pro členské státy přispívající k úsilí v rámci solidarity a sdílení odpovědnosti;

| f) | Evropskou migrační síť. |
| --- | --- |

f)

Evropskou migrační síť.

| f) | Evropskou migrační síť
  a |
| --- | --- |

f)

Evropskou migrační síť
  a

a

| g) | Evropskou integrační síť místních a regionálních orgánů
  . |
| --- | --- |

g)

g)

Evropskou integrační síť místních a regionálních orgánů
  .

Evropskou integrační síť místních a regionálních orgánů

(...)

(...)

Odůvodnění

Odůvodnění

Místní a regionální orgány mají při integraci migrantů, jež je důležitou součástí migračních politik, rozhodující úlohu.

Pozměňovací návrh 5

Pozměňovací návrh 5

COM(2018) 471 final, čl. 9 odst. 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tematický nástroj podporuje zejména akce v rámci prováděcího opatření uvedeného v bodě 2 písm. b) přílohy II, které provádějí místní a regionální orgány nebo organizace občanské společnosti. | Tematický nástroj podporuje zejména akce v rámci prováděcího opatření uvedeného v bodě 2 písm. b) přílohy II, které provádějí místní a regionální orgány nebo organizace občanské společnosti.
  Na tento účel se přidělí nejméně 30 % finančních prostředků z tematického nástroje. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Tematický nástroj podporuje zejména akce v rámci prováděcího opatření uvedeného v bodě 2 písm. b) přílohy II, které provádějí místní a regionální orgány nebo organizace občanské společnosti.

Tematický nástroj podporuje zejména akce v rámci prováděcího opatření uvedeného v bodě 2 písm. b) přílohy II, které provádějí místní a regionální orgány nebo organizace občanské společnosti.
  Na tento účel se přidělí nejméně 30 % finančních prostředků z tematického nástroje.

Na tento účel se přidělí nejméně 30 % finančních prostředků z tematického nástroje.

Odůvodnění

Odůvodnění

Místní a regionální orgány mají při integraci migrantů, jež je důležitou součástí migračních politik, rozhodující úlohu.

Pozměňovací návrh 6

Pozměňovací návrh 6

COM(2018) 471 final, čl. 13 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každý členský stát zajistí, aby priority vymezené v jeho programu odpovídaly prioritám Unie v oblasti řízení migrace, reagovaly na výzvy Unie v této oblasti a byly plně v souladu s příslušným acquis Unie a se schválenými prioritami Unie. Členské státy při vymezování priorit svých programů zajistí, aby byla náležitě zohledněna prováděcí opatření stanovená v příloze II. | Každý členský stát přidělí nejméně 20 % zdrojů ve svém programu na specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) a alespoň 20 % na specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. b). Členské státy se mohou od těchto minimálních podílů odchýlit pouze tehdy, pokud bude národní program obsahovat podrobné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč přidělení zdrojů pod touto úrovní neohrožuje dosažení daného cíle. Pokud jde o specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a), ty členské státy, které čelí strukturálním nedostatkům v oblasti ubytování, infrastruktury a služeb, by se neměly dostat pod minimální podíl stanovený v tomto nařízení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Každý členský stát zajistí, aby priority vymezené v jeho programu odpovídaly prioritám Unie v oblasti řízení migrace, reagovaly na výzvy Unie v této oblasti a byly plně v souladu s příslušným acquis Unie a se schválenými prioritami Unie. Členské státy při vymezování priorit svých programů zajistí, aby byla náležitě zohledněna prováděcí opatření stanovená v příloze II.

Každý členský stát zajistí, aby priority vymezené v jeho programu odpovídaly prioritám Unie v oblasti řízení migrace, reagovaly na výzvy Unie v této oblasti a byly plně v souladu s příslušným acquis Unie a se schválenými prioritami Unie. Členské státy při vymezování priorit svých programů zajistí, aby byla náležitě zohledněna prováděcí opatření stanovená v příloze II.

Každý členský stát přidělí nejméně 20 % zdrojů ve svém programu na specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) a alespoň 20 % na specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. b). Členské státy se mohou od těchto minimálních podílů odchýlit pouze tehdy, pokud bude národní program obsahovat podrobné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč přidělení zdrojů pod touto úrovní neohrožuje dosažení daného cíle. Pokud jde o specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a), ty členské státy, které čelí strukturálním nedostatkům v oblasti ubytování, infrastruktury a služeb, by se neměly dostat pod minimální podíl stanovený v tomto nařízení.

Každý členský stát přidělí nejméně 20 % zdrojů ve svém programu na specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) a alespoň 20 % na specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. b). Členské státy se mohou od těchto minimálních podílů odchýlit pouze tehdy, pokud bude národní program obsahovat podrobné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč přidělení zdrojů pod touto úrovní neohrožuje dosažení daného cíle. Pokud jde o specifický cíl uvedený v čl. 3 odst. 2 prvním pododstavci písm. a), ty členské státy, které čelí strukturálním nedostatkům v oblasti ubytování, infrastruktury a služeb, by se neměly dostat pod minimální podíl stanovený v tomto nařízení.

Odůvodnění

Odůvodnění

Azylový a migrační fond by měl podporovat trvalá řešení migrace a zajistit soulad s prioritami, na nichž se dohodly členské státy na úrovni EU. Zajištění minimálních prostředků na budování funkčního azylového systému (čl. 3 odst. 2 písm. a)) a na rozvoj legálních migračních cest a podporu integrace (čl. 3 odst. 2 písm. b)) přispěje k dosažení politického cíle tohoto fondu (účinné řízení migračních toků).

Navržené znění odpovídá znění ve stávajícím nařízení o AMIF.

Pozměňovací návrh 7

Pozměňovací návrh 7

COM(2018) 471 final, čl. 13 odst. 7

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy prosazují zejména akce způsobilé k vyšší míře spolufinancování podle přílohy IV. V případě nepředvídaných nebo nových okolností nebo v zájmu zajištění účinného provádění finančních prostředků je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 32 za účelem změny seznamu akcí způsobilých pro vyšší míru financování podle přílohy IV. | Členské státy prosazují zejména akce způsobilé k vyšší míře spolufinancování podle přílohy IV.
  Členské státy, které tyto akce neprosazují, zahrnou do národního programu podrobné vysvětlení toho, jak zajistí, že tato volba neohrozí dosažení specifických cílů Azylového a migračního fondu.
   V případě nepředvídaných nebo nových okolností nebo v zájmu zajištění účinného provádění finančních prostředků je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 32 za účelem změny seznamu akcí způsobilých pro vyšší míru financování podle přílohy IV. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy prosazují zejména akce způsobilé k vyšší míře spolufinancování podle přílohy IV. V případě nepředvídaných nebo nových okolností nebo v zájmu zajištění účinného provádění finančních prostředků je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 32 za účelem změny seznamu akcí způsobilých pro vyšší míru financování podle přílohy IV.

Členské státy prosazují zejména akce způsobilé k vyšší míře spolufinancování podle přílohy IV.
  Členské státy, které tyto akce neprosazují, zahrnou do národního programu podrobné vysvětlení toho, jak zajistí, že tato volba neohrozí dosažení specifických cílů Azylového a migračního fondu.
   V případě nepředvídaných nebo nových okolností nebo v zájmu zajištění účinného provádění finančních prostředků je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 32 za účelem změny seznamu akcí způsobilých pro vyšší míru financování podle přílohy IV.

Členské státy, které tyto akce neprosazují, zahrnou do národního programu podrobné vysvětlení toho, jak zajistí, že tato volba neohrozí dosažení specifických cílů Azylového a migračního fondu.

Odůvodnění

Odůvodnění

Stejné jako k pozměňovacímu návrhu 6.

Pozměňovací návrh 8

Pozměňovací návrh 8

COM(2018) 471 final, článek 21

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Z fondu se podporuje Evropská migrační síť a poskytuje se finanční pomoc nezbytná pro její činnost a budoucí rozvoj. | 1.   Z fondu se podporuje Evropská migrační síť a poskytuje se finanční pomoc nezbytná pro její činnost a budoucí rozvoj. |
| 2.   Částku vyhrazenou na Evropskou migrační síť v rámci ročních rozpočtových prostředků fondu i pracovní program stanovující priority jejích činností přijímá Komise po schválení řídícím výborem v souladu s čl. 4 odst. 5 písm. a) rozhodnutí 2008/381/ES (v platném znění). Rozhodnutí Komise o této částce představuje rozhodnutí o financování ve smyslu článku [110] finančního nařízení. V zájmu zajištění včasné dostupnosti prostředků může Komise přijmout pracovní program pro Evropskou migrační síť v samostatném rozhodnutí o financování. | 2.   Částku vyhrazenou na Evropskou migrační síť v rámci ročních rozpočtových prostředků fondu i pracovní program stanovující priority jejích činností přijímá Komise po schválení řídícím výborem v souladu s čl. 4 odst. 5 písm. a) rozhodnutí 2008/381/ES (v platném znění). Rozhodnutí Komise o této částce představuje rozhodnutí o financování ve smyslu článku [110] finančního nařízení. V zájmu zajištění včasné dostupnosti prostředků může Komise přijmout pracovní program pro Evropskou migrační síť v samostatném rozhodnutí o financování. |
| 3.   Finanční pomoc určená na činnost Evropské migrační sítě má formu grantů udělovaných národním kontaktním místům uvedeným v článku 3 rozhodnutí 2008/381/ES, případně zadávání veřejných zakázek, v souladu s finančním nařízením. | 3.   Finanční pomoc určená na činnost Evropské migrační sítě má formu grantů udělovaných národním kontaktním místům uvedeným v článku 3 rozhodnutí 2008/381/ES, případně zadávání veřejných zakázek, v souladu s finančním nařízením. |
| | 4.
     
  Z fondu se podporuje Evropská integrační síť místních a regionálních orgánů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Z fondu se podporuje Evropská migrační síť a poskytuje se finanční pomoc nezbytná pro její činnost a budoucí rozvoj.

1.   Z fondu se podporuje Evropská migrační síť a poskytuje se finanční pomoc nezbytná pro její činnost a budoucí rozvoj.

2.   Částku vyhrazenou na Evropskou migrační síť v rámci ročních rozpočtových prostředků fondu i pracovní program stanovující priority jejích činností přijímá Komise po schválení řídícím výborem v souladu s čl. 4 odst. 5 písm. a) rozhodnutí 2008/381/ES (v platném znění). Rozhodnutí Komise o této částce představuje rozhodnutí o financování ve smyslu článku [110] finančního nařízení. V zájmu zajištění včasné dostupnosti prostředků může Komise přijmout pracovní program pro Evropskou migrační síť v samostatném rozhodnutí o financování.

2.   Částku vyhrazenou na Evropskou migrační síť v rámci ročních rozpočtových prostředků fondu i pracovní program stanovující priority jejích činností přijímá Komise po schválení řídícím výborem v souladu s čl. 4 odst. 5 písm. a) rozhodnutí 2008/381/ES (v platném znění). Rozhodnutí Komise o této částce představuje rozhodnutí o financování ve smyslu článku [110] finančního nařízení. V zájmu zajištění včasné dostupnosti prostředků může Komise přijmout pracovní program pro Evropskou migrační síť v samostatném rozhodnutí o financování.

3.   Finanční pomoc určená na činnost Evropské migrační sítě má formu grantů udělovaných národním kontaktním místům uvedeným v článku 3 rozhodnutí 2008/381/ES, případně zadávání veřejných zakázek, v souladu s finančním nařízením.

3.   Finanční pomoc určená na činnost Evropské migrační sítě má formu grantů udělovaných národním kontaktním místům uvedeným v článku 3 rozhodnutí 2008/381/ES, případně zadávání veřejných zakázek, v souladu s finančním nařízením.

4.
     
  Z fondu se podporuje Evropská integrační síť místních a regionálních orgánů.

Odůvodnění

Odůvodnění

Stejné jako k pozměňovacímu návrhu 4.

Pozměňovací návrh 9

Pozměňovací návrh 9

COM(2018) 471 final, čl. 26 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Fond poskytuje finanční pomoc na řešení naléhavých a zvláštních potřeb v případě mimořádné situace způsobené alespoň jedním z těchto důvodů: | Fond poskytuje finanční pomoc na řešení naléhavých a zvláštních potřeb
  a na vytvoření infrastruktur
  v případě mimořádné situace způsobené alespoň jedním z těchto důvodů: |
| a) | silné migrační tlaky v jednom či více členských státech, které se vyznačují velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí a které kladou značné a naléhavé nároky na jejich přijímací a zajišťovací zařízení, azylové systémy a řízení a systémy a postupy pro řízení migrace; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Fond poskytuje finanční pomoc na řešení naléhavých a zvláštních potřeb v případě mimořádné situace způsobené alespoň jedním z těchto důvodů:

Fond poskytuje finanční pomoc na řešení naléhavých a zvláštních potřeb
  a na vytvoření infrastruktur
  v případě mimořádné situace způsobené alespoň jedním z těchto důvodů:

a na vytvoření infrastruktur

a)

silné migrační tlaky v jednom či více členských státech, které se vyznačují velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí a které kladou značné a naléhavé nároky na jejich přijímací a zajišťovací zařízení, azylové systémy a řízení a systémy a postupy pro řízení migrace;

| a) | silné migrační tlaky v jednom či více členských státech, které se vyznačují velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí
  , zejména zranitelných osob, jako jsou nezletilé osoby bez doprovodu,
  a které kladou značné a naléhavé nároky na jejich přijímací a zajišťovací zařízení, azylové systémy a řízení a systémy a postupy pro řízení migrace; |
| --- | --- |

a)

silné migrační tlaky v jednom či více členských státech, které se vyznačují velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí
  , zejména zranitelných osob, jako jsou nezletilé osoby bez doprovodu,
  a které kladou značné a naléhavé nároky na jejich přijímací a zajišťovací zařízení, azylové systémy a řízení a systémy a postupy pro řízení migrace;

, zejména zranitelných osob, jako jsou nezletilé osoby bez doprovodu,

| b) | provádění mechanismů dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES; |
| --- | --- |

b)

provádění mechanismů dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES;

| b) | provádění mechanismů dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES; |
| --- | --- |

b)

provádění mechanismů dočasné ochrany ve smyslu směrnice 2001/55/ES;

| c) | silné migrační tlaky ve třetích zemích, včetně zemí, ve kterých osoby, jež potřebují ochranu, mohly uvíznout z důvodu politického vývoje nebo konfliktů, a to zejména v případech, kdy to může dopad na migrační toky směřující do EU. |
| --- | --- |

c)

silné migrační tlaky ve třetích zemích, včetně zemí, ve kterých osoby, jež potřebují ochranu, mohly uvíznout z důvodu politického vývoje nebo konfliktů, a to zejména v případech, kdy to může dopad na migrační toky směřující do EU.

| c) | silné migrační tlaky ve třetích zemích, včetně zemí, ve kterých osoby, jež potřebují ochranu, mohly uvíznout z důvodu politického vývoje nebo konfliktů, a to zejména v případech, kdy to může dopad na migrační toky směřující do EU.
  Opatření prováděná ve třetích zemích podle tohoto článku musí být v souladu s humanitární politikou Unie a případně ji doplňovat a zároveň musí dodržovat základní lidská práva a mezinárodní právní závazky. |
| --- | --- |

c)

silné migrační tlaky ve třetích zemích, včetně zemí, ve kterých osoby, jež potřebují ochranu, mohly uvíznout z důvodu politického vývoje nebo konfliktů, a to zejména v případech, kdy to může dopad na migrační toky směřující do EU.
  Opatření prováděná ve třetích zemích podle tohoto článku musí být v souladu s humanitární politikou Unie a případně ji doplňovat a zároveň musí dodržovat základní lidská práva a mezinárodní právní závazky.

Opatření prováděná ve třetích zemích podle tohoto článku musí být v souladu s humanitární politikou Unie a případně ji doplňovat a zároveň musí dodržovat základní lidská práva a mezinárodní právní závazky.

Odůvodnění

Odůvodnění

Je nutné zajistit soulad s ostatními politikami EU a dodržování základních práv.

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

COM(2018) 471 final, čl. 26 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Mimořádná pomoc může mít podobu grantů přidělených přímo decentralizovaným agenturám. | Mimořádná pomoc může mít podobu grantů přidělených přímo decentralizovaným agenturám
  a místním a regionálním orgánům vystaveným silnému migračnímu tlaku, zejména těm, které odpovídají za přijetí a integraci nezletilých migrantů bez doprovodu
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Mimořádná pomoc může mít podobu grantů přidělených přímo decentralizovaným agenturám.

Mimořádná pomoc může mít podobu grantů přidělených přímo decentralizovaným agenturám
  a místním a regionálním orgánům vystaveným silnému migračnímu tlaku, zejména těm, které odpovídají za přijetí a integraci nezletilých migrantů bez doprovodu
  .

a místním a regionálním orgánům vystaveným silnému migračnímu tlaku, zejména těm, které odpovídají za přijetí a integraci nezletilých migrantů bez doprovodu

Odůvodnění

Odůvodnění

Místní a regionální orgány často nesou odpovědnost za přijetí a integraci nezletilých migrantů bez doprovodu, aniž by k tomu mnohdy měly kapacity.

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

COM(2018) 471 final, příloha I (Kritéria pro přidělování finančních prostředků na programy v rámci sdíleného řízení)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Dostupné zdroje podle článku 11 se rozdělují mezi členské státy takto: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

Dostupné zdroje podle článku 11 se rozdělují mezi členské státy takto:

| 1. | Dostupné zdroje podle článku 11 se rozdělují mezi členské státy takto: |
| --- | --- |

1.

Dostupné zdroje podle článku 11 se rozdělují mezi členské státy takto:

| a) | Každý členský stát obdrží z fondu na začátku programového období pevně stanovenou částku ve výši 5 000 000  EUR; |
| --- | --- |

a)

Každý členský stát obdrží z fondu na začátku programového období pevně stanovenou částku ve výši 5 000 000  EUR;

| a) | Každý členský stát obdrží z fondu na začátku programového období pevně stanovenou částku ve výši 5 000 000  EUR; |
| --- | --- |

a)

Každý členský stát obdrží z fondu na začátku programového období pevně stanovenou částku ve výši 5 000 000  EUR;

| b) | Zbývající zdroje podle článku 11 se rozdělují na základě těchto kritérií:






  — | 30 %
  pro azyl, |
| --- | --- | --- |

b)

Zbývající zdroje podle článku 11 se rozdělují na základě těchto kritérií:

—

30 %
  pro azyl,

30 %

| — | 30 %
  pro legální migraci a integraci, |
| --- | --- |

—

30 %
  pro legální migraci a integraci,

30 %

| — | 40 %
  pro boj proti nelegální migraci včetně navracení. |
| --- | --- |

—

40 %
  pro boj proti nelegální migraci včetně navracení.

40 %

| b) | Zbývající zdroje podle článku 11 se rozdělují na základě těchto kritérií:






  — | 33,3  %
  pro azyl, |
| --- | --- | --- |

b)

Zbývající zdroje podle článku 11 se rozdělují na základě těchto kritérií:

—

33,3  %
  pro azyl,

33,3  %

| — | 33,3  %
  pro legální migraci a integraci, |
| --- | --- |

—

33,3  %
  pro legální migraci a integraci,

33,3  %

| — | 33,3  %
  pro boj proti nelegální migraci včetně navracení. |
| --- | --- |

—

33,3  %
  pro boj proti nelegální migraci včetně navracení.

33,3  %

Odůvodnění

Odůvodnění

Azyl, legální migrace a integrace jsou pro účinné řízení migračních toků stejně důležité (ne-li důležitější) jako nelegální migrace či navracení.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | souhlasí, že v souvislosti s vyvíjejícími se výzvami v oblasti migrace jsou investice do účinného a koordinovaného řízení migrace v EU podporujícího členské státy a jejich místní a regionální orgány klíčovým předpokladem k dosažení cíle Unie, jímž je vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva. V tomto kontextu vítá zvýšenou pozornost věnovanou migraci v rámci rozpočtu EU a navýšení souvisejících finančních prostředků, je však znepokojen jeho předpojatostí, neboť toto zvýšení je mnohem vyšší u opatření v oblasti ochrany hranic než v případě Azylového a migračního fondu (AMF). Navrhuje proto navýšení krytí AMF tak, aby odpovídalo navýšení finančních prostředků určených pro správu vnějších hranic, tj. 2,4 násobně; |
| --- | --- |

1.

souhlasí, že v souvislosti s vyvíjejícími se výzvami v oblasti migrace jsou investice do účinného a koordinovaného řízení migrace v EU podporujícího členské státy a jejich místní a regionální orgány klíčovým předpokladem k dosažení cíle Unie, jímž je vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva. V tomto kontextu vítá zvýšenou pozornost věnovanou migraci v rámci rozpočtu EU a navýšení souvisejících finančních prostředků, je však znepokojen jeho předpojatostí, neboť toto zvýšení je mnohem vyšší u opatření v oblasti ochrany hranic než v případě Azylového a migračního fondu (AMF). Navrhuje proto navýšení krytí AMF tak, aby odpovídalo navýšení finančních prostředků určených pro správu vnějších hranic, tj. 2,4 násobně;

| 2. | opakuje, že je zapotřebí koordinovaného přístupu EU a členských států v zájmu vytvoření společné azylové a migrační politiky, jež se bude řídit zásadou solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti; |
| --- | --- |

2.

opakuje, že je zapotřebí koordinovaného přístupu EU a členských států v zájmu vytvoření společné azylové a migrační politiky, jež se bude řídit zásadou solidarity a spravedlivého rozdělení odpovědnosti;

| 3. | vítá zřízení Azylového a migračního fondu a dalších nových nebo revidovaných nástrojů (IBMF, ESF+, EFRR, NDCI, NPP III), které se zabývají finanční stránkou vnitřních i vnějších aspektů migrace; |
| --- | --- |

3.

vítá zřízení Azylového a migračního fondu a dalších nových nebo revidovaných nástrojů (IBMF, ESF+, EFRR, NDCI, NPP III), které se zabývají finanční stránkou vnitřních i vnějších aspektů migrace;

| 4. | souhlasí, že účinná správa vnějších hranic EU je nezbytná, domnívá se však, že zaměřovat se primárně na pohraniční kontroly a méně na ostatní hlavní aspekty komplexní migrační politiky EU, mimo jiné na reformovaný azylový systém EU, soudržné a ambiciózní politiky za účelem usnadnění legální migrace a podpory integrace, rozhodná opatření v zájmu boje proti obchodování s lidmi a rázné kroky k řešení hlavních příčin migrace, by nebylo účinné, ani by to neodráželo základní hodnoty EU; |
| --- | --- |

4.

souhlasí, že účinná správa vnějších hranic EU je nezbytná, domnívá se však, že zaměřovat se primárně na pohraniční kontroly a méně na ostatní hlavní aspekty komplexní migrační politiky EU, mimo jiné na reformovaný azylový systém EU, soudržné a ambiciózní politiky za účelem usnadnění legální migrace a podpory integrace, rozhodná opatření v zájmu boje proti obchodování s lidmi a rázné kroky k řešení hlavních příčin migrace, by nebylo účinné, ani by to neodráželo základní hodnoty EU;

| 5. | trvá na tom, že je nezbytné zajistit součinnost, soudržnost a účinnost mezi AMF a dalšími fondy a politikami EU, zejména pokud jde o ochranu základních práv, podporu sociální soudržnosti a vnější a rozvojové politiky; |
| --- | --- |

5.

trvá na tom, že je nezbytné zajistit součinnost, soudržnost a účinnost mezi AMF a dalšími fondy a politikami EU, zejména pokud jde o ochranu základních práv, podporu sociální soudržnosti a vnější a rozvojové politiky;

| 6. | zdůrazňuje, že je třeba reformovat společný evropský azylový systém s cílem zajistit účinné azylové řízení, které by zaručilo práva osobám hledajícím ochranu, zabránilo druhotnému pohybu osob a poskytovalo jednotné a vhodné podmínky pro přijímání a normy pro udělování mezinárodní ochrany; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že je třeba reformovat společný evropský azylový systém s cílem zajistit účinné azylové řízení, které by zaručilo práva osobám hledajícím ochranu, zabránilo druhotnému pohybu osob a poskytovalo jednotné a vhodné podmínky pro přijímání a normy pro udělování mezinárodní ochrany;

| 7. | domnívá se, že partnerství a spolupráce s třetími zeměmi jsou základními prvky migrační politiky EU a řešení hlavních příčin migrace a že fond by tudíž měl k této spolupráci, včetně provádění rámce EU v oblasti znovuusídlování, poskytovat finanční pobídky. Externí financování rozvoje by se však nemělo využívat pouze k zabránění migraci; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že partnerství a spolupráce s třetími zeměmi jsou základními prvky migrační politiky EU a řešení hlavních příčin migrace a že fond by tudíž měl k této spolupráci, včetně provádění rámce EU v oblasti znovuusídlování, poskytovat finanční pobídky. Externí financování rozvoje by se však nemělo využívat pouze k zabránění migraci;

| 8. | bere na vědomí nový přístup k rozlišování mezi krátkodobými a dlouhodobými integračními opatřeními: dlouhodobá opatření jsou nyní financována z ESF+. Zdůrazňuje, že finanční ustanovení týkající se ESF+ musí tento nový úkol plně zohledňovat. Lituje však, že z názvu Azylového a migračního fondu zmizela „integrace“, zejména s ohledem na to, že za většinu krátkodobých integračních opatření jsou odpovědné místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

8.

bere na vědomí nový přístup k rozlišování mezi krátkodobými a dlouhodobými integračními opatřeními: dlouhodobá opatření jsou nyní financována z ESF+. Zdůrazňuje, že finanční ustanovení týkající se ESF+ musí tento nový úkol plně zohledňovat. Lituje však, že z názvu Azylového a migračního fondu zmizela „integrace“, zejména s ohledem na to, že za většinu krátkodobých integračních opatření jsou odpovědné místní a regionální orgány;

| 9. | vítá skutečnost, že nový fond umožňuje vyšší míru spolufinancování (až 90 %), což může pomoci zejména těm místním a regionálním orgánům, jež jsou pod tlakem, a především těm na vnější hranici, avšak lituje, že nebyly vyslyšeny jeho opakované výzvy, aby byla část odpovědnosti za řízení Azylového a migračního fondu přenesena na místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

9.

vítá skutečnost, že nový fond umožňuje vyšší míru spolufinancování (až 90 %), což může pomoci zejména těm místním a regionálním orgánům, jež jsou pod tlakem, a především těm na vnější hranici, avšak lituje, že nebyly vyslyšeny jeho opakované výzvy, aby byla část odpovědnosti za řízení Azylového a migračního fondu přenesena na místní a regionální orgány;

| 10. | bere na vědomí, že Azylový a migrační fond bude poprvé podléhat nařízení o společných ustanoveních. Díky tomu by měly být místní a regionální orgány více zapojeny do plánování a provádění vnitrostátních politik, k dosažení těchto pozitivních účinků je však nutné, aby se plně uplatňovala zásada partnerství a zásada víceúrovňové správy; |
| --- | --- |

10.

bere na vědomí, že Azylový a migrační fond bude poprvé podléhat nařízení o společných ustanoveních. Díky tomu by měly být místní a regionální orgány více zapojeny do plánování a provádění vnitrostátních politik, k dosažení těchto pozitivních účinků je však nutné, aby se plně uplatňovala zásada partnerství a zásada víceúrovňové správy;

| 11. | zdůrazňuje, že fond by měl členské státy podporovat při přípravě koordinovaných strategií pro všechny aspekty migrace, výměně informací a osvědčených postupů a spolupráci mezi jednotlivými správními orgány a úrovněmi správy a mezi členskými státy; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že fond by měl členské státy podporovat při přípravě koordinovaných strategií pro všechny aspekty migrace, výměně informací a osvědčených postupů a spolupráci mezi jednotlivými správními orgány a úrovněmi správy a mezi členskými státy;

| 12. | konstatuje v této souvislosti, že pokud jde o přidělování finančních prostředků členským státům, návrh stanoví distribuční klíč odrážející potřeby a tlaky, s nimiž se setkávají, ve třech klíčových oblastech: azyl (30 %), legální migrace a integrace (30 %) a boj proti nelegální migraci včetně navracení (40 %). Shledává však také, že není jasné, proč jsou těmto třem oblastem přiřazeny uvedené podíly, a proto navrhuje, aby jim byl přiřazen stejný podíl; |
| --- | --- |

12.

konstatuje v této souvislosti, že pokud jde o přidělování finančních prostředků členským státům, návrh stanoví distribuční klíč odrážející potřeby a tlaky, s nimiž se setkávají, ve třech klíčových oblastech: azyl (30 %), legální migrace a integrace (30 %) a boj proti nelegální migraci včetně navracení (40 %). Shledává však také, že není jasné, proč jsou těmto třem oblastem přiřazeny uvedené podíly, a proto navrhuje, aby jim byl přiřazen stejný podíl;

| 13. | uznává, že účinná návratová politika je klíčovým prvkem komplexního přístupu k migraci a že fond by tedy měl podporovat rozvoj společných norem pro navracení a koordinovaného řízení návratů, a to při plném respektování právních předpisů EU a mezinárodních lidských práv a důstojnosti dotčených osob, včetně opatření ve třetích zemích za účelem opětovného začlenění navracených osob; |
| --- | --- |

13.

uznává, že účinná návratová politika je klíčovým prvkem komplexního přístupu k migraci a že fond by tedy měl podporovat rozvoj společných norem pro navracení a koordinovaného řízení návratů, a to při plném respektování právních předpisů EU a mezinárodních lidských práv a důstojnosti dotčených osob, včetně opatření ve třetích zemích za účelem opětovného začlenění navracených osob;

| 14. | vyzývá v této souvislosti členské státy, aby v zájmu navracených osob i v zájmu orgánů vysílajících a přijímajících zemí upřednostňovaly dobrovolný návrat; |
| --- | --- |

14.

vyzývá v této souvislosti členské státy, aby v zájmu navracených osob i v zájmu orgánů vysílajících a přijímajících zemí upřednostňovaly dobrovolný návrat;

| 15. | souhlasí, že fond by měl podporovat členské státy při provádění směrnice 2009/52/ES, která zakazuje zaměstnávání neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a stanoví sankce vůči zaměstnavatelům, kteří tento zákaz porušují, a směrnice 2011/36/EU o pomoci obětem obchodování s lidmi a o jejich podpoře a ochraně; |
| --- | --- |

15.

souhlasí, že fond by měl podporovat členské státy při provádění směrnice 2009/52/ES, která zakazuje zaměstnávání neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí a stanoví sankce vůči zaměstnavatelům, kteří tento zákaz porušují, a směrnice 2011/36/EU o pomoci obětem obchodování s lidmi a o jejich podpoře a ochraně;

| 16. | lituje, že se již od členských států nevyžaduje, aby přidělily alespoň 20 % dostupných finančních prostředků na činnost v oblasti azylu a 20 % na integraci, neboť to přináší riziko, že se boj proti nelegální migraci bude upřednostňovat před jinou činností. Vyzývá tedy ke znovuzavedení těchto požadavků na minimální příděly a výdaje; |
| --- | --- |

16.

lituje, že se již od členských států nevyžaduje, aby přidělily alespoň 20 % dostupných finančních prostředků na činnost v oblasti azylu a 20 % na integraci, neboť to přináší riziko, že se boj proti nelegální migraci bude upřednostňovat před jinou činností. Vyzývá tedy ke znovuzavedení těchto požadavků na minimální příděly a výdaje;

| 17. | má za to, že při posilování řádné správy v zemích původu a tranzitu a z toho plynoucím zmenšení migračních toků může hrát důležitou roli decentralizovaná spolupráce. Aktivity jako je iniciativa z Nikósie zaměřená na budování kapacit v libyjských obcích ukazují, do jaké míry může spolupráce místních a regionálních orgánů podpořit stabilitu a prosperitu v našem sousedství; |
| --- | --- |

17.

má za to, že při posilování řádné správy v zemích původu a tranzitu a z toho plynoucím zmenšení migračních toků může hrát důležitou roli decentralizovaná spolupráce. Aktivity jako je iniciativa z Nikósie zaměřená na budování kapacit v libyjských obcích ukazují, do jaké míry může spolupráce místních a regionálních orgánů podpořit stabilitu a prosperitu v našem sousedství;

| 18. | znovu zdůrazňuje svou vlastní úlohu při usnadňování dialogu a spolupráce s místními a regionálními orgány v zemích původu a tranzitu migrantů, například prostřednictvím stávajících subjektů a platforem (ARLEM, CORLEAP, smíšené poradní výbory a pracovní skupiny), v zájmu uskutečnění cílů AMF; |
| --- | --- |

18.

znovu zdůrazňuje svou vlastní úlohu při usnadňování dialogu a spolupráce s místními a regionálními orgány v zemích původu a tranzitu migrantů, například prostřednictvím stávajících subjektů a platforem (ARLEM, CORLEAP, smíšené poradní výbory a pracovní skupiny), v zájmu uskutečnění cílů AMF;

| 19. | je přesvědčen, že by členské státy měly být podporovány v tom, aby část svých finančních prostředků přidělených na program použily pro financování zejména:






  — | integračních opatření prováděných místními a regionálními orgány a občanskou společností, |
| --- | --- | --- |

19.

je přesvědčen, že by členské státy měly být podporovány v tom, aby část svých finančních prostředků přidělených na program použily pro financování zejména:

—

integračních opatření prováděných místními a regionálními orgány a občanskou společností,

| — | akcí zaměřených na rozvoj účinných alternativ k zajištění osob, |
| --- | --- |

—

akcí zaměřených na rozvoj účinných alternativ k zajištění osob,

| — | programů asistovaného dobrovolného návratu a opětovného začlenění a souvisejících činností, |
| --- | --- |

—

programů asistovaného dobrovolného návratu a opětovného začlenění a souvisejících činností,

| — | opatření zaměřených na zranitelné žadatele o mezinárodní ochranu se zvláštními potřebami v oblasti přijímání a/nebo procesními potřebami, obzvláště děti a zejména děti bez doprovodu; |
| --- | --- |

—

opatření zaměřených na zranitelné žadatele o mezinárodní ochranu se zvláštními potřebami v oblasti přijímání a/nebo procesními potřebami, obzvláště děti a zejména děti bez doprovodu;

| 20. | vítá navrhovaný rámec pro mimořádnou pomoc, jenž členským státům umožní čelit problémům vyvolaným velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí, zejména pokud jde o zranitelné osoby, jako jsou nezletilé osoby bez doprovodu, a trvá na tom, že k podobné pomoci potřebují mít v těchto situacích přístup zejména místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

20.

vítá navrhovaný rámec pro mimořádnou pomoc, jenž členským státům umožní čelit problémům vyvolaným velkým nebo neúměrným přílivem státních příslušníků třetích zemí, zejména pokud jde o zranitelné osoby, jako jsou nezletilé osoby bez doprovodu, a trvá na tom, že k podobné pomoci potřebují mít v těchto situacích přístup zejména místní a regionální orgány;

| 21. | domnívá se, že navrhovaný právní předpis má jasnou evropskou přidanou hodnotu, a že návrh tedy je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že navrhovaný právní předpis má jasnou evropskou přidanou hodnotu, a že návrh tedy je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality.

V Bruselu dne 9. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/156

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Návrh nařízení o zavedení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (EU) č. 1293/2013

(2018/C 461/14)

| Zpravodaj: | Marco DUS (IT/SES), zastupitel města Vittorio Veneto, Treviso |
| --- | --- |
| Odkaz: | návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (EU) č. 1293/2013
  COM(2018) 385 final – 2018/0209 (COD) |

Zpravodaj:

Marco DUS (IT/SES), zastupitel města Vittorio Veneto, Treviso

Odkaz:

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o zavedení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (EU) č. 1293/2013

COM(2018) 385 final – 2018/0209 (COD)

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

6. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (6) | K dosažení zastřešujících cílů je obzvláště důležité provádění balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství (1), rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 (2), (3), (4), právních předpisů Unie v oblasti ochrany přírody (5), jakož i souvisejících politik (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(6)

K dosažení zastřešujících cílů je obzvláště důležité provádění balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství (1), rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 (2), (3), (4), právních předpisů Unie v oblasti ochrany přírody (5), jakož i souvisejících politik (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10).

| (6) | K dosažení zastřešujících cílů je obzvláště důležité provádění balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství (1), rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 (2), (3), (4),
  sedmého všeobecného akčního programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 a jeho případného následného programu

   (5)

  ,
  právních předpisů Unie v oblasti ochrany přírody (6), jakož i souvisejících politik (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10)
   (11)

  ,

   (12)

  ,

   (13)

  ,

   (14)

  ,

   (15). |
| --- | --- |

(6)

K dosažení zastřešujících cílů je obzvláště důležité provádění balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství (1), rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 (2), (3), (4),
  sedmého všeobecného akčního programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 a jeho případného následného programu

   (5)

  ,
  právních předpisů Unie v oblasti ochrany přírody (6), jakož i souvisejících politik (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10)
   (11)

  ,

   (12)

  ,

   (13)

  ,

   (14)

  ,

   (15).

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 2

7. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (7) | Předpokladem ke splnění závazků Unie v rámci Pařížské dohody o změně klimatu je transformace Unie v energeticky účinnou, nízkouhlíkovou společnost odolnou vůči změnám klimatu. To si zase vyžaduje opatření, jež přispívají k provádění rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, integrovaných vnitrostátních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu a příprav na dlouhodobou strategii Unie v oblasti klimatu a energetiky do poloviny století, a to zejména v odvětvích, která nejvíce přispívají k současným úrovním produkce CO2 a znečištění. Program by měl také obsahovat opatření přispívající k provádění politiky Unie v oblasti přizpůsobení se změně klimatu, jejichž cílem je snížit zranitelnost vůči negativním dopadům změny klimatu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(7)

Předpokladem ke splnění závazků Unie v rámci Pařížské dohody o změně klimatu je transformace Unie v energeticky účinnou, nízkouhlíkovou společnost odolnou vůči změnám klimatu. To si zase vyžaduje opatření, jež přispívají k provádění rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, integrovaných vnitrostátních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu a příprav na dlouhodobou strategii Unie v oblasti klimatu a energetiky do poloviny století, a to zejména v odvětvích, která nejvíce přispívají k současným úrovním produkce CO2 a znečištění. Program by měl také obsahovat opatření přispívající k provádění politiky Unie v oblasti přizpůsobení se změně klimatu, jejichž cílem je snížit zranitelnost vůči negativním dopadům změny klimatu.

| (7) | Předpokladem ke splnění závazků Unie v rámci Pařížské dohody o změně klimatu je transformace Unie v energeticky účinnou, nízkouhlíkovou společnost odolnou vůči změnám klimatu. To si zase vyžaduje opatření, jež přispívají k provádění rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, integrovaných vnitrostátních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu a příprav na dlouhodobou strategii Unie v oblasti klimatu a energetiky do poloviny století, a to zejména v odvětvích, která nejvíce přispívají k současným úrovním produkce CO2 a znečištění. Program by měl také obsahovat opatření přispívající k provádění politiky Unie v oblasti přizpůsobení se změně klimatu, jejichž cílem je snížit zranitelnost vůči negativním dopadům změny klimatu. |
| --- | --- |

(7)

Předpokladem ke splnění závazků Unie v rámci Pařížské dohody o změně klimatu je transformace Unie v energeticky účinnou, nízkouhlíkovou společnost odolnou vůči změnám klimatu. To si zase vyžaduje opatření, jež přispívají k provádění rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, integrovaných vnitrostátních plánů členských států v oblasti energetiky a klimatu a příprav na dlouhodobou strategii Unie v oblasti klimatu a energetiky do poloviny století, a to zejména v odvětvích, která nejvíce přispívají k současným úrovním produkce CO2 a znečištění. Program by měl také obsahovat opatření přispívající k provádění politiky Unie v oblasti přizpůsobení se změně klimatu, jejichž cílem je snížit zranitelnost vůči negativním dopadům změny klimatu.

Odůvodnění

Slovo odolné je v této souvislosti považováno za vhodnější, neboť souvisí s přizpůsobením se.

[Pozn. překl.: Netýká se českého znění.]

Pozměňovací návrh 3

8. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (8) | Přechod na čistou energii představuje zásadní příspěvek ke zmírňování dopadů změny klimatu s vedlejším přínosem pro životní prostředí. Opatření pro budování kapacit na podporu přechodu na čistou energii financovaná až do roku 2020 v rámci programu Horizont 2020 by měla být začleněna do programu, protože jejich cílem není financovat excelenci a vytvářet inovace, ale usnadnit využití již dostupných technologií, které přispěje ke zmírnění změny klimatu. Začlenění těchto činností v oblasti budování kapacit do programu nabízí potenciál pro součinnost mezi podprogramy a zvyšuje celkovou soudržnost unijního financování. Z tohoto důvodu by se měly shromažďovat a rozšiřovat údaje o využívání stávajících výzkumných a inovačních řešení v rámci projektů LIFE, včetně projektů programu Horizont Evropa a jeho předchůdců. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(8)

Přechod na čistou energii představuje zásadní příspěvek ke zmírňování dopadů změny klimatu s vedlejším přínosem pro životní prostředí. Opatření pro budování kapacit na podporu přechodu na čistou energii financovaná až do roku 2020 v rámci programu Horizont 2020 by měla být začleněna do programu, protože jejich cílem není financovat excelenci a vytvářet inovace, ale usnadnit využití již dostupných technologií, které přispěje ke zmírnění změny klimatu. Začlenění těchto činností v oblasti budování kapacit do programu nabízí potenciál pro součinnost mezi podprogramy a zvyšuje celkovou soudržnost unijního financování. Z tohoto důvodu by se měly shromažďovat a rozšiřovat údaje o využívání stávajících výzkumných a inovačních řešení v rámci projektů LIFE, včetně projektů programu Horizont Evropa a jeho předchůdců.

| (8) | Přechod na čistou energii představuje zásadní příspěvek ke zmírňování dopadů změny klimatu s vedlejším přínosem pro životní prostředí. Opatření pro budování kapacit na podporu přechodu na čistou energii financovaná až do roku 2020 v rámci programu Horizont 2020 by měla být začleněna do programu
  při zachování stejného koeficientu spolufinancování
  , protože jejich cílem není financovat excelenci a vytvářet inovace, ale usnadnit využití již dostupných technologií, které přispěje ke zmírnění změny klimatu. Začlenění těchto činností v oblasti budování kapacit do programu nabízí potenciál pro součinnost mezi podprogramy a zvyšuje celkovou soudržnost unijního financování. Z tohoto důvodu by se měly shromažďovat a rozšiřovat údaje o využívání stávajících výzkumných a inovačních řešení v rámci projektů LIFE, včetně projektů programu Horizont Evropa a jeho předchůdců. |
| --- | --- |

(8)

Přechod na čistou energii představuje zásadní příspěvek ke zmírňování dopadů změny klimatu s vedlejším přínosem pro životní prostředí. Opatření pro budování kapacit na podporu přechodu na čistou energii financovaná až do roku 2020 v rámci programu Horizont 2020 by měla být začleněna do programu
  při zachování stejného koeficientu spolufinancování
  , protože jejich cílem není financovat excelenci a vytvářet inovace, ale usnadnit využití již dostupných technologií, které přispěje ke zmírnění změny klimatu. Začlenění těchto činností v oblasti budování kapacit do programu nabízí potenciál pro součinnost mezi podprogramy a zvyšuje celkovou soudržnost unijního financování. Z tohoto důvodu by se měly shromažďovat a rozšiřovat údaje o využívání stávajících výzkumných a inovačních řešení v rámci projektů LIFE, včetně projektů programu Horizont Evropa a jeho předchůdců.

Odůvodnění

Míra spolufinancování pro regiony a města činí v rámci programu Horizont 2 020 100 %.

Pozměňovací návrh 4

9. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (9) | V posouzení dopadů právních předpisů týkajících se čisté energie se odhaduje, že plnění cílů Unie v oblasti energetiky do roku 2030 bude v období 2021–2030 vyžadovat dodatečné investice ve výši 177 miliard EUR ročně. Největší mezery se týkají investic do dekarbonizace budov (energetická účinnost a obnovitelné zdroje energie
  v malém měřítku
  ), kde kapitál musí být nasměrován na projekty s vysoce distribuovanou povahou. Jedním z cílů podprogramu Přechod na čistou energii je vybudovat kapacity pro vývoj a sdružování projektů, čímž se rovněž pomůže čerpat prostředky z evropských strukturálních a investičních fondů a urychlí investice do čisté energie, a to i s použitím finančních nástrojů poskytnutých z fondu InvestEU. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(9)

V posouzení dopadů právních předpisů týkajících se čisté energie se odhaduje, že plnění cílů Unie v oblasti energetiky do roku 2030 bude v období 2021–2030 vyžadovat dodatečné investice ve výši 177 miliard EUR ročně. Největší mezery se týkají investic do dekarbonizace budov (energetická účinnost a obnovitelné zdroje energie
  v malém měřítku
  ), kde kapitál musí být nasměrován na projekty s vysoce distribuovanou povahou. Jedním z cílů podprogramu Přechod na čistou energii je vybudovat kapacity pro vývoj a sdružování projektů, čímž se rovněž pomůže čerpat prostředky z evropských strukturálních a investičních fondů a urychlí investice do čisté energie, a to i s použitím finančních nástrojů poskytnutých z fondu InvestEU.

| (9) | V posouzení dopadů právních předpisů týkajících se čisté energie se odhaduje, že plnění cílů Unie v oblasti energetiky do roku 2030 bude v období 2021–2030 vyžadovat dodatečné investice ve výši 177 miliard EUR ročně. Největší mezery se týkají investic do dekarbonizace budov (energetická účinnost a 
  decentralizované
  obnovitelné zdroje energie
  určené ke spotřebě energie na všechny účely, a zejména na vytápění a klimatizaci
  ), kde kapitál musí být nasměrován na projekty s vysoce distribuovanou povahou
  , například na podporu pilotních projektů v malých městských aglomeracích, malých sídlech a odlehlých obydlích ve venkovských oblastech
  . Jedním z cílů podprogramu Přechod na čistou energii je vybudovat kapacity pro vývoj a sdružování projektů, čímž se rovněž pomůže čerpat prostředky z evropských strukturálních a investičních fondů a urychlí investice do čisté energie, a to i s použitím finančních nástrojů poskytnutých z fondu InvestEU. |
| --- | --- |

(9)

V posouzení dopadů právních předpisů týkajících se čisté energie se odhaduje, že plnění cílů Unie v oblasti energetiky do roku 2030 bude v období 2021–2030 vyžadovat dodatečné investice ve výši 177 miliard EUR ročně. Největší mezery se týkají investic do dekarbonizace budov (energetická účinnost a 
  decentralizované
  obnovitelné zdroje energie
  určené ke spotřebě energie na všechny účely, a zejména na vytápění a klimatizaci
  ), kde kapitál musí být nasměrován na projekty s vysoce distribuovanou povahou
  , například na podporu pilotních projektů v malých městských aglomeracích, malých sídlech a odlehlých obydlích ve venkovských oblastech
  . Jedním z cílů podprogramu Přechod na čistou energii je vybudovat kapacity pro vývoj a sdružování projektů, čímž se rovněž pomůže čerpat prostředky z evropských strukturálních a investičních fondů a urychlí investice do čisté energie, a to i s použitím finančních nástrojů poskytnutých z fondu InvestEU.

Odůvodnění

Dekarbonizace stavebnictví je základním krokem k dosažení klimatických a energetických cílů EU, a tedy i k úspěšnému splnění cílů Pařížské dohody. Je však nutné věnovat větší pozornost spotřebě energie na vytápění a klimatizaci, která mají významný podíl na spotřebě energie v Evropě.

Pozměňovací návrh 5

12. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (12) | V nejnovějším balíčku unijních předpisů týkajícím se přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí (1) se uvádí, že je zapotřebí značně pokročit, aby se urychlilo provádění unijního acquis v oblasti životního prostředí a aby se cíle z oblasti životního prostředí a klimatu více integrovaly do ostatních politik. K dosažení požadovaného pokroku by tedy program měl hrát katalytickou úlohu a rozvíjet, zkoušet a přejímat nové přístupy, podporovat vývoj, sledování a přezkum politiky, posilovat zapojení zúčastněných stran, mobilizovat investice ze všech unijních investičních programů nebo jiných finančních zdrojů a podporovat opatření, jimž se překonají různé překážky, které brání účinnému provádění klíčových plánů vyžadovaných právními předpisy v oblasti životního prostředí. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(12)

V nejnovějším balíčku unijních předpisů týkajícím se přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí (1) se uvádí, že je zapotřebí značně pokročit, aby se urychlilo provádění unijního acquis v oblasti životního prostředí a aby se cíle z oblasti životního prostředí a klimatu více integrovaly do ostatních politik. K dosažení požadovaného pokroku by tedy program měl hrát katalytickou úlohu a rozvíjet, zkoušet a přejímat nové přístupy, podporovat vývoj, sledování a přezkum politiky, posilovat zapojení zúčastněných stran, mobilizovat investice ze všech unijních investičních programů nebo jiných finančních zdrojů a podporovat opatření, jimž se překonají různé překážky, které brání účinnému provádění klíčových plánů vyžadovaných právními předpisy v oblasti životního prostředí.

| (12) | V nejnovějším balíčku unijních předpisů týkajícím se přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí (1) se uvádí, že je zapotřebí značně pokročit, aby se urychlilo provádění unijního acquis v oblasti životního prostředí a aby se cíle z oblasti životního prostředí a klimatu více integrovaly do ostatních politik. K dosažení požadovaného pokroku by tedy program měl hrát katalytickou úlohu a rozvíjet, zkoušet a přejímat nové přístupy, podporovat vývoj,
  hodnocení,
  sledování a přezkum politiky,
  prosazovat větší informovanost a komunikaci, provádět řádnou správu věcí veřejných,
  posilovat zapojení zúčastněných stran
  za účelem zvýšení odolnosti vůči globální změně
  ; mobilizovat investice ze všech unijních investičních programů nebo jiných finančních zdrojů a podporovat opatření, jimž se překonají různé překážky, které brání účinnému provádění klíčových plánů vyžadovaných právními předpisy v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

(12)

V nejnovějším balíčku unijních předpisů týkajícím se přezkumu provádění právních předpisů v oblasti životního prostředí (1) se uvádí, že je zapotřebí značně pokročit, aby se urychlilo provádění unijního acquis v oblasti životního prostředí a aby se cíle z oblasti životního prostředí a klimatu více integrovaly do ostatních politik. K dosažení požadovaného pokroku by tedy program měl hrát katalytickou úlohu a rozvíjet, zkoušet a přejímat nové přístupy, podporovat vývoj,
  hodnocení,
  sledování a přezkum politiky,
  prosazovat větší informovanost a komunikaci, provádět řádnou správu věcí veřejných,
  posilovat zapojení zúčastněných stran
  za účelem zvýšení odolnosti vůči globální změně
  ; mobilizovat investice ze všech unijních investičních programů nebo jiných finančních zdrojů a podporovat opatření, jimž se překonají různé překážky, které brání účinnému provádění klíčových plánů vyžadovaných právními předpisy v oblasti životního prostředí.

Odůvodnění

Ke splnění cílů v oblasti životního prostředí je nezbytné zlepšení správy, zvláště zvyšováním informovanosti a zapojením zainteresovaných stran. Jedná se o priority výslovně uvedené v předchozím programu LIFE, o nichž se Výbor regionů domnívá, že musí být zachovány.

Pozměňovací návrh 6

14. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (15) | Dobrovolný program pro služby v oblasti biologické rozmanitosti a ekosystémů na evropských zámořských územích (program BEST) podporuje zachování biologické rozmanitosti, včetně biologické rozmanitosti moří, a udržitelné využívání ekosystémových služeb, včetně ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích Unie. Program BEST pomohl zvýšit povědomí o ekologickém významu nejvzdálenějších regionů a zámořských zemí a území pro zachování celosvětové biologické rozmanitosti. Zámořské země a území tento malý grantový program pro biologickou rozmanitost ocenily v prohlášení ministrů v letech 2017 a 2018. Je vhodné umožnit, aby program malé granty pro biologickou rozmanitost v nejvzdálenějších regionech i zámořských zemích a územích nadále financoval. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(15)

Dobrovolný program pro služby v oblasti biologické rozmanitosti a ekosystémů na evropských zámořských územích (program BEST) podporuje zachování biologické rozmanitosti, včetně biologické rozmanitosti moří, a udržitelné využívání ekosystémových služeb, včetně ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích Unie. Program BEST pomohl zvýšit povědomí o ekologickém významu nejvzdálenějších regionů a zámořských zemí a území pro zachování celosvětové biologické rozmanitosti. Zámořské země a území tento malý grantový program pro biologickou rozmanitost ocenily v prohlášení ministrů v letech 2017 a 2018. Je vhodné umožnit, aby program malé granty pro biologickou rozmanitost v nejvzdálenějších regionech i zámořských zemích a územích nadále financoval.

| (15) | Dobrovolný program pro služby v oblasti biologické rozmanitosti a ekosystémů na evropských zámořských územích (program BEST) podporuje zachování biologické rozmanitosti, včetně biologické rozmanitosti moří, a udržitelné využívání ekosystémových služeb, včetně ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích Unie. Program BEST pomohl zvýšit povědomí o ekologickém významu nejvzdálenějších regionů a zámořských zemí a území pro zachování celosvětové biologické rozmanitosti. Zámořské země a území tento malý grantový program pro biologickou rozmanitost ocenily v prohlášení ministrů v letech 2017 a 2018. Je vhodné umožnit, aby program malé granty pro biologickou rozmanitost v nejvzdálenějších regionech i zámořských zemích a územích nadále financoval
  , a to v souladu s cíli a opatřeními v rámci silnějšího a obnoveného strategického partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU

   (1). |
| --- | --- |

(15)

Dobrovolný program pro služby v oblasti biologické rozmanitosti a ekosystémů na evropských zámořských územích (program BEST) podporuje zachování biologické rozmanitosti, včetně biologické rozmanitosti moří, a udržitelné využívání ekosystémových služeb, včetně ekosystémových přístupů k přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování dopadů změny klimatu v nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích Unie. Program BEST pomohl zvýšit povědomí o ekologickém významu nejvzdálenějších regionů a zámořských zemí a území pro zachování celosvětové biologické rozmanitosti. Zámořské země a území tento malý grantový program pro biologickou rozmanitost ocenily v prohlášení ministrů v letech 2017 a 2018. Je vhodné umožnit, aby program malé granty pro biologickou rozmanitost v nejvzdálenějších regionech i zámořských zemích a územích nadále financoval
  , a to v souladu s cíli a opatřeními v rámci silnějšího a obnoveného strategického partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU

   (1).

Odůvodnění

Vyjasnění textu.

Pozměňovací návrh 7

17. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (17) | Dlouhodobým cílem politiky Unie v oblasti ochrany ovzduší je dosáhnout úrovní kvality ovzduší, které nezpůsobují významné negativní účinky na zdraví lidí a neohrožují je. Informovanost veřejnosti o znečištění ovzduší je vysoká a občané očekávají, že veřejné orgány budou jednat. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 zdůrazňuje úlohu, již může unijní financování hrát při dosahování cílů v oblasti čistého ovzduší. Program by tedy měl podporovat projekty, včetně strategických integrovaných projektů, které mají potenciál využívat veřejné a soukromé prostředky, aby se staly ukázkou osvědčených postupů a urychlily provádění plánů a právních předpisů v oblasti kvality ovzduší na místní, regionální, multiregionální, národní a nadnárodní úrovni. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(17)

Dlouhodobým cílem politiky Unie v oblasti ochrany ovzduší je dosáhnout úrovní kvality ovzduší, které nezpůsobují významné negativní účinky na zdraví lidí a neohrožují je. Informovanost veřejnosti o znečištění ovzduší je vysoká a občané očekávají, že veřejné orgány budou jednat. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 zdůrazňuje úlohu, již může unijní financování hrát při dosahování cílů v oblasti čistého ovzduší. Program by tedy měl podporovat projekty, včetně strategických integrovaných projektů, které mají potenciál využívat veřejné a soukromé prostředky, aby se staly ukázkou osvědčených postupů a urychlily provádění plánů a právních předpisů v oblasti kvality ovzduší na místní, regionální, multiregionální, národní a nadnárodní úrovni.

| (17) | Dlouhodobým cílem politiky Unie v oblasti ochrany ovzduší je dosáhnout úrovní kvality ovzduší, které nezpůsobují významné negativní účinky na zdraví lidí a neohrožují je. Informovanost veřejnosti o znečištění ovzduší je vysoká a občané očekávají, že veřejné orgány budou jednat. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 zdůrazňuje úlohu, již může unijní financování hrát při dosahování cílů v oblasti čistého ovzduší. Program by tedy měl podporovat projekty, včetně strategických integrovaných projektů, které mají potenciál využívat veřejné a soukromé prostředky, aby se staly ukázkou osvědčených postupů a urychlily provádění plánů a právních předpisů v oblasti kvality ovzduší na místní, regionální, multiregionální, národní a nadnárodní úrovni.
  Toto úsilí o zlepšení kvality ovzduší by mělo být v souladu s požadavky na snížení emisí skleníkových plynů a s dlouhodobou potřebou dekarbonizace celého evropského hospodářství, která spočívá v postupném nahrazování energetické infrastruktury založené na fosilních zdrojích infrastrukturou vybudovanou na obnovitelných zdrojích energie, je-li to technicky a finančně možné. |
| --- | --- |

(17)

Dlouhodobým cílem politiky Unie v oblasti ochrany ovzduší je dosáhnout úrovní kvality ovzduší, které nezpůsobují významné negativní účinky na zdraví lidí a neohrožují je. Informovanost veřejnosti o znečištění ovzduší je vysoká a občané očekávají, že veřejné orgány budou jednat. Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 zdůrazňuje úlohu, již může unijní financování hrát při dosahování cílů v oblasti čistého ovzduší. Program by tedy měl podporovat projekty, včetně strategických integrovaných projektů, které mají potenciál využívat veřejné a soukromé prostředky, aby se staly ukázkou osvědčených postupů a urychlily provádění plánů a právních předpisů v oblasti kvality ovzduší na místní, regionální, multiregionální, národní a nadnárodní úrovni.
  Toto úsilí o zlepšení kvality ovzduší by mělo být v souladu s požadavky na snížení emisí skleníkových plynů a s dlouhodobou potřebou dekarbonizace celého evropského hospodářství, která spočívá v postupném nahrazování energetické infrastruktury založené na fosilních zdrojích infrastrukturou vybudovanou na obnovitelných zdrojích energie, je-li to technicky a finančně možné.

Odůvodnění

Kvalita ovzduší přímo souvisí se spalováním fosilních zdrojů energie v dopravě, na vytápění a na klimatizaci a obecně na výrobu elektrické energie. Dekarbonizace těchto odvětví má tedy přímý vliv na kvalitu ovzduší a na zdraví občanů. Program LIFE by měl zohlednit možnost snižování emisí plynných znečišťujících látek v tomto typu projektů. Pokud existuje alternativa založená na obnovitelném zdroji energie, měl by program LIFE spíše podporovat tuto iniciativu než vyměňování zařízení s vysokými emisemi skleníkových plynů za výkonnější zařízení, jejichž základem jsou však také fosilní zdroje energie, pokud je tato investice i nákladově efektivní.

Pozměňovací návrh 8

Nový bod odůvodnění 17a za 17. bodem odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | (17a) | Zvláštní pozornost by měla být věnována podpoře likvidace zdrojů znečištění ovzduší, zejména zařízení pro vytápění domácností a elektráren na fosilní paliva, jež způsobují největší znečištění. V zájmu řešení problému znečištění ovzduší by se úsilí mělo soustředit na přechod k obnovitelným a dalším čistým zdrojům energie, přičemž by se mělo upřednostnit střednědobé nebo dlouhodobé hledisko. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(17a)

Zvláštní pozornost by měla být věnována podpoře likvidace zdrojů znečištění ovzduší, zejména zařízení pro vytápění domácností a elektráren na fosilní paliva, jež způsobují největší znečištění. V zájmu řešení problému znečištění ovzduší by se úsilí mělo soustředit na přechod k obnovitelným a dalším čistým zdrojům energie, přičemž by se mělo upřednostnit střednědobé nebo dlouhodobé hledisko.

Odůvodnění

V EU je vytápění domácností uhlím významným zdrojem znečištění ovzduší a má škodlivé dopady na zdraví občanů. Tam, kde je to technicky a finančně možné, je třeba podpořit přechod na obnovitelné a další čisté zdroje energie v souladu s cíli dekarbonizace ve stavebnictví, jak je stanoveno ve směrnici o energetické náročnosti budov.

Pozměňovací návrh 9

20. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (20) | Zlepšení správy v záležitostech životního prostředí, změny klimatu a souvisejícího přechodu na čistou energii vyžaduje zapojení občanské společnosti prostřednictvím zvyšování povědomí veřejnosti, zapojení spotřebitelů a rozšířeného zapojení zúčastněných subjektů včetně nevládních organizací do konzultací a provádění souvisejících politik. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(20)

Zlepšení správy v záležitostech životního prostředí, změny klimatu a souvisejícího přechodu na čistou energii vyžaduje zapojení občanské společnosti prostřednictvím zvyšování povědomí veřejnosti, zapojení spotřebitelů a rozšířeného zapojení zúčastněných subjektů včetně nevládních organizací do konzultací a provádění souvisejících politik.

| (20) | Zlepšení správy v záležitostech životního prostředí, změny klimatu a souvisejícího přechodu na čistou energii vyžaduje zapojení občanské společnosti prostřednictvím zvyšování povědomí veřejnosti,
  mj. prostřednictvím komunikační strategie, která zohlední nová média a sociální sítě a která zvýší
  zapojení spotřebitelů, a rozšířeného zapojení zúčastněných subjektů včetně nevládních organizací do konzultací a provádění souvisejících politik.
  Navíc zapojení a spoluodpovědnost místních a regionálních orgánů – v souladu s uznáním, jež bylo městům, regionům a místním orgánům projeveno na konferenci smluvních stran v Paříži (Pařížská dohoda) – jakožto správní úrovně, která je v souladu se zásadou subsidiarity nejbližší občanům, může přispět k dosažení významných výsledků v oblasti životního prostředí, energetiky a klimatu, jak ukazuje rostoucí úspěšnost iniciativy Pakt starostů a primátorů a dalších komunálních sítí zabývajících se problematikou klimatu a životního prostředí. |
| --- | --- |

(20)

Zlepšení správy v záležitostech životního prostředí, změny klimatu a souvisejícího přechodu na čistou energii vyžaduje zapojení občanské společnosti prostřednictvím zvyšování povědomí veřejnosti,
  mj. prostřednictvím komunikační strategie, která zohlední nová média a sociální sítě a která zvýší
  zapojení spotřebitelů, a rozšířeného zapojení zúčastněných subjektů včetně nevládních organizací do konzultací a provádění souvisejících politik.
  Navíc zapojení a spoluodpovědnost místních a regionálních orgánů – v souladu s uznáním, jež bylo městům, regionům a místním orgánům projeveno na konferenci smluvních stran v Paříži (Pařížská dohoda) – jakožto správní úrovně, která je v souladu se zásadou subsidiarity nejbližší občanům, může přispět k dosažení významných výsledků v oblasti životního prostředí, energetiky a klimatu, jak ukazuje rostoucí úspěšnost iniciativy Pakt starostů a primátorů a dalších komunálních sítí zabývajících se problematikou klimatu a životního prostředí.

Odůvodnění

Je důležité výslovně uvést nutnost moderní komunikace a poukázat na Pakt starostů a primátorů, což je dnes již globální a velmi úspěšná iniciativa, jejímž cílem je zapojit a posílit tu úroveň správních orgánů, která je občanům nejbližší.

Pozměňovací návrh 10

22. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (22) | Program by měl účastníky trhu připravit na přechod na čisté, oběhové, energeticky účinné, nízkouhlíkové hospodářství odolné vůči změně klimatu a podpořit je v tom testováním nových obchodních příležitostí, zlepšováním odborných schopností, usnadňováním přístupu spotřebitelů k udržitelným výrobkům a službám, zapojením a posílením postavení lobbistů a zkoušením nových metod k přizpůsobení stávajících postupů a podnikatelského prostředí. Aby se podpořilo širší tržní uplatnění udržitelných řešení, je třeba
  prosazovat
  přijetí širokou veřejností a zapojení spotřebitelů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(22)

Program by měl účastníky trhu připravit na přechod na čisté, oběhové, energeticky účinné, nízkouhlíkové hospodářství odolné vůči změně klimatu a podpořit je v tom testováním nových obchodních příležitostí, zlepšováním odborných schopností, usnadňováním přístupu spotřebitelů k udržitelným výrobkům a službám, zapojením a posílením postavení lobbistů a zkoušením nových metod k přizpůsobení stávajících postupů a podnikatelského prostředí. Aby se podpořilo širší tržní uplatnění udržitelných řešení, je třeba
  prosazovat
  přijetí širokou veřejností a zapojení spotřebitelů.

| (22) | Program by měl účastníky trhu připravit na přechod na čisté, oběhové, energeticky účinné, nízkouhlíkové hospodářství odolné vůči změně klimatu a podpořit je v tom testováním nových obchodních příležitostí, zlepšováním odborných schopností, usnadňováním přístupu spotřebitelů k udržitelným výrobkům a službám, zapojením a posílením postavení lobbistů a zkoušením nových metod k přizpůsobení stávajících postupů a podnikatelského prostředí. Aby se podpořilo širší tržní uplatnění udržitelných řešení
  , zejména zavádění inovativních, udržitelných a obnovitelných technologií v oblasti energetiky
  , je třeba
  podporovat všeobecné povědomí o těchto technologiích a jejich šíření s cílem usnadnit jejich
  přijetí širokou veřejností a zapojení spotřebitelů. |
| --- | --- |

(22)

Program by měl účastníky trhu připravit na přechod na čisté, oběhové, energeticky účinné, nízkouhlíkové hospodářství odolné vůči změně klimatu a podpořit je v tom testováním nových obchodních příležitostí, zlepšováním odborných schopností, usnadňováním přístupu spotřebitelů k udržitelným výrobkům a službám, zapojením a posílením postavení lobbistů a zkoušením nových metod k přizpůsobení stávajících postupů a podnikatelského prostředí. Aby se podpořilo širší tržní uplatnění udržitelných řešení
  , zejména zavádění inovativních, udržitelných a obnovitelných technologií v oblasti energetiky
  , je třeba
  podporovat všeobecné povědomí o těchto technologiích a jejich šíření s cílem usnadnit jejich
  přijetí širokou veřejností a zapojení spotřebitelů.

Odůvodnění

Za posledních deset let díky rozvoji technologií a trhu a (také) díky podpoře veřejnosti velmi poklesly náklady na instalaci systémů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. V této cestě musíme pokračovat a umožnit tak plný rozvoj evropského energetického potenciálu tím, že zhodnotíme alternativní zdroje energie, které jsou v současné době ještě stále málo využívané (jako mořská energie nebo geotermální energie), a budeme podporovat energetickou nezávislost EU na třetích zemích.

Pozměňovací návrh 11

Nový bod odůvodnění 24a za 24. bodem odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | (24a) | Vzhledem ke zvýšenému výskytu přírodních katastrof způsobených změnou klimatu na území Evropské unie a k nepřiměřenosti stávajících preventivních nástrojů bude program podporovat iniciativy zaměřené na posílení strategií odolnosti vůči změně klimatu v zájmu zvládání přírodních katastrof, které s ní souvisejí. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(24a)

Vzhledem ke zvýšenému výskytu přírodních katastrof způsobených změnou klimatu na území Evropské unie a k nepřiměřenosti stávajících preventivních nástrojů bude program podporovat iniciativy zaměřené na posílení strategií odolnosti vůči změně klimatu v zájmu zvládání přírodních katastrof, které s ní souvisejí.

Odůvodnění

Kvůli zvýšenému výskytu přírodních katastrof a nepřiměřenosti nástrojů k jejich předcházení musí program LIFE přispívat k podpoře iniciativ zaměřených na posílení strategií odolnosti vůči změně klimatu v zájmu zvládání katastrof.

Pozměňovací návrh 12

25. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (25) | Při provádění programu by měla být s ohledem na článek 349 SFEU a specifické potřeby a zranitelná místa nejvzdálenějších regionů věnována náležitá pozornost strategii pro nejvzdálenější regiony. Zohlednit by se měly také jiné politiky Unie, než je politika Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů přechodu na čistou energii. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(25)

Při provádění programu by měla být s ohledem na článek 349 SFEU a specifické potřeby a zranitelná místa nejvzdálenějších regionů věnována náležitá pozornost strategii pro nejvzdálenější regiony. Zohlednit by se měly také jiné politiky Unie, než je politika Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů přechodu na čistou energii.

| (25) | Při provádění programu by měla být s ohledem na článek 349 SFEU a specifické potřeby a zranitelná místa nejvzdálenějších regionů věnována náležitá pozornost strategii pro nejvzdálenější regiony. Zohlednit by se měly také jiné politiky Unie, než je politika Unie v oblasti životního prostředí, klimatu
  , oběhového hospodářství
  a příslušných aspektů přechodu na čistou energii.


  Financování této strategie by mělo být do programu začleněno specifickým a diferencovaným způsobem. |
| --- | --- |

(25)

Při provádění programu by měla být s ohledem na článek 349 SFEU a specifické potřeby a zranitelná místa nejvzdálenějších regionů věnována náležitá pozornost strategii pro nejvzdálenější regiony. Zohlednit by se měly také jiné politiky Unie, než je politika Unie v oblasti životního prostředí, klimatu
  , oběhového hospodářství
  a příslušných aspektů přechodu na čistou energii.

Financování této strategie by mělo být do programu začleněno specifickým a diferencovaným způsobem.

Odůvodnění

Tato konkrétní zmínka se jeví nutná z důvodu větších rizik, jimž čelí nejvzdálenější regiony v souvislosti s globálními změnami a se změnou klimatu kvůli své mimořádné zranitelnosti a závislosti na kontinentální Evropě.

Pozměňovací návrh 13

Nový bod odůvodnění 26a za 26. bodem odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | (26a) | Evropská seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) jsou způsobilá a mohou sloužit jako právní nástroj k provádění programu LIFE. ESÚS mají totiž podobnou strukturu jako konsorcia a velká část jich působí na nadnárodní úrovni. Díky těmto charakteristikám mohou centralizovaně řídit provádění projektů na operativní a finanční úrovni. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(26a)

Evropská seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) jsou způsobilá a mohou sloužit jako právní nástroj k provádění programu LIFE. ESÚS mají totiž podobnou strukturu jako konsorcia a velká část jich působí na nadnárodní úrovni. Díky těmto charakteristikám mohou centralizovaně řídit provádění projektů na operativní a finanční úrovni.

Odůvodnění

Je třeba podporovat využívání ESÚS a zajistit jejich způsobilost jako konsorcií.

Pozměňovací návrh 14

31. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (31) | Druhy financování a metody provádění by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nedodržení předpisů. Co se týče grantů, mělo by se zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(31)

Druhy financování a metody provádění by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nedodržení předpisů. Co se týče grantů, mělo by se zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů.

| (31) | Druhy financování a metody provádění by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nedodržení předpisů. Co se týče grantů, mělo by se zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů
  mj. ke krytí nákladů na personál, s cílem podpořit zjednodušení administrativních činností spojených s účastí na projektech
  . |
| --- | --- |

(31)

Druhy financování a metody provádění by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nedodržení předpisů. Co se týče grantů, mělo by se zvážit použití jednorázových částek, paušálních sazeb a stupnice jednotkových nákladů
  mj. ke krytí nákladů na personál, s cílem podpořit zjednodušení administrativních činností spojených s účastí na projektech
  .

Odůvodnění

Tento pozměňovací návrh zdůrazňuje, že důležitým aspektem úspěšné účasti na projektech, a to zejména pro menší organizace, je schopnost pokrýt náklady na zaměstnance.

Pozměňovací návrh 15

Čl. 3 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Obecným cílem tohoto programu je přispět k přechodu na čisté, oběhové, energeticky účinné, nízkouhlíkové hospodářství odolné vůči změně klimatu, a to i prostřednictvím přechodu na čistou energii, k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, a tím přispět k udržitelnému rozvoji. | 1.   Obecným cílem tohoto programu je přispět k přechodu na čisté, oběhové, energeticky účinné, nízkouhlíkové hospodářství odolné vůči změně klimatu, a to i prostřednictvím přechodu na čistou energii, k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, a tím přispět k udržitelnému rozvoji. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Obecným cílem tohoto programu je přispět k přechodu na čisté, oběhové, energeticky účinné, nízkouhlíkové hospodářství odolné vůči změně klimatu, a to i prostřednictvím přechodu na čistou energii, k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, a tím přispět k udržitelnému rozvoji.

1.   Obecným cílem tohoto programu je přispět k přechodu na čisté, oběhové, energeticky účinné, nízkouhlíkové hospodářství odolné vůči změně klimatu, a to i prostřednictvím přechodu na čistou energii, k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, a tím přispět k udržitelnému rozvoji.

Odůvodnění

Odůvodnění

Slovo odolné je v této souvislosti považováno za vhodnější, neboť souvisí s přizpůsobením se.

[Pozn. překl.: Netýká se českého znění.]

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

Čl. 3 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Program má tyto specifické cíle: | 2.   Program má tyto specifické cíle: |
| a) | vyvíjet, předvádět a podporovat inovativní techniky a přístupy za účelem dosažení cílů právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně přechodu na čistou energii, a přispět k uplatňování osvědčených postupů týkajících se ochrany přírody a biologické rozmanitosti; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Program má tyto specifické cíle:

2.   Program má tyto specifické cíle:

a)

vyvíjet, předvádět a podporovat inovativní techniky a přístupy za účelem dosažení cílů právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně přechodu na čistou energii, a přispět k uplatňování osvědčených postupů týkajících se ochrany přírody a biologické rozmanitosti;

| a) | vyvíjet, předvádět a podporovat inovativní techniky a přístupy za účelem dosažení cílů právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně přechodu na čistou energii, a přispět k uplatňování osvědčených postupů týkajících se ochrany přírody a biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

a)

vyvíjet, předvádět a podporovat inovativní techniky a přístupy za účelem dosažení cílů právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně přechodu na čistou energii, a přispět k uplatňování osvědčených postupů týkajících se ochrany přírody a biologické rozmanitosti;

| b) | podporovat vypracování, provádění, sledování a prosazování příslušných právních předpisů a politik Unie, mimo jiné zlepšením správy prostřednictvím posílení kapacit veřejných a soukromých subjektů a zapojením občanské společnosti; |
| --- | --- |

b)

podporovat vypracování, provádění, sledování a prosazování příslušných právních předpisů a politik Unie, mimo jiné zlepšením správy prostřednictvím posílení kapacit veřejných a soukromých subjektů a zapojením občanské společnosti;

| b) | podporovat vypracování, provádění, sledování a prosazování příslušných právních předpisů a politik Unie, mimo jiné zlepšením správy prostřednictvím posílení kapacit veřejných a soukromých subjektů a zapojením občanské společnosti; |
| --- | --- |

b)

podporovat vypracování, provádění, sledování a prosazování příslušných právních předpisů a politik Unie, mimo jiné zlepšením správy prostřednictvím posílení kapacit veřejných a soukromých subjektů a zapojením občanské společnosti;

| c) | podnítit rozsáhlé zavádění úspěšných technických a koncepčních řešení k provádění příslušných právních předpisů a politik Unie prostřednictvím reprodukce výsledků, začlenění souvisejících cílů do dalších politik a postupů veřejného a soukromého sektoru, mobilizace investic a zlepšení přístupu k financování. |
| --- | --- |

c)

podnítit rozsáhlé zavádění úspěšných technických a koncepčních řešení k provádění příslušných právních předpisů a politik Unie prostřednictvím reprodukce výsledků, začlenění souvisejících cílů do dalších politik a postupů veřejného a soukromého sektoru, mobilizace investic a zlepšení přístupu k financování.

| c) | podnítit rozsáhlé zavádění úspěšných technických a koncepčních řešení k provádění příslušných právních předpisů a politik Unie prostřednictvím reprodukce výsledků, začlenění souvisejících cílů do dalších politik a postupů veřejného a soukromého sektoru, mobilizace investic a zlepšení přístupu k financování; |
| --- | --- |

c)

podnítit rozsáhlé zavádění úspěšných technických a koncepčních řešení k provádění příslušných právních předpisů a politik Unie prostřednictvím reprodukce výsledků, začlenění souvisejících cílů do dalších politik a postupů veřejného a soukromého sektoru, mobilizace investic a zlepšení přístupu k financování;

| d) | zvyšovat synergie mezi strategiemi na podporu odolnosti vůči změně klimatu a snižováním rizika přírodních katastrof, které s ní souvisejí, zaváděním technických řešení, jako je např. jednotná metoda analýzy rizika přírodních katastrof
  . |
| --- | --- |

d)

d)

zvyšovat synergie mezi strategiemi na podporu odolnosti vůči změně klimatu a snižováním rizika přírodních katastrof, které s ní souvisejí, zaváděním technických řešení, jako je např. jednotná metoda analýzy rizika přírodních katastrof
  .

zvyšovat synergie mezi strategiemi na podporu odolnosti vůči změně klimatu a snižováním rizika přírodních katastrof, které s ní souvisejí, zaváděním technických řešení, jako je např. jednotná metoda analýzy rizika přírodních katastrof

Odůvodnění

Odůvodnění

Kvůli zvýšenému výskytu přírodních katastrof a nepřiměřenosti stávajících nástrojů k jejich předcházení musí program LIFE přispívat k podpoře řešení zaměřených na posílení strategií odolnosti vůči změně klimatu v zájmu zvládání katastrof.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

Článek 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  5 450 000 000  EUR
  v běžných cenách. | 1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  6 780 000 000  EUR
  v běžných cenách. |
| 2.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující: | 2.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující: |
| a) | 3 500 000 000  EUR
  pro oblast Životní prostředí, z čehož |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  5 450 000 000  EUR
  v běžných cenách.

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí
  6 780 000 000  EUR
  v běžných cenách.

2.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující:

2.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující:

a)

3 500 000 000  EUR
  pro oblast Životní prostředí, z čehož

3 500 000 000  EUR

| a) | 4 165 000 000  EUR
  pro oblast Životní prostředí, z čehož |
| --- | --- |

a)

4 165 000 000  EUR
  pro oblast Životní prostředí, z čehož

4 165 000 000  EUR

| 1) | 2 150 000 000  EUR na podprogram Příroda a biologická rozmanitost a |
| --- | --- |

1)

2 150 000 000  EUR na podprogram Příroda a biologická rozmanitost a

| 1) | 2 315 000 000  EUR na podprogram Příroda a biologická rozmanitost a |
| --- | --- |

1)

2 315 000 000  EUR na podprogram Příroda a biologická rozmanitost a

| 2) | 1 350 000 000  EUR na podprogram Oběhové hospodářství a kvalita života; |
| --- | --- |

2)

1 350 000 000  EUR na podprogram Oběhové hospodářství a kvalita života;

| 2) | 1 850 000 000  EUR na podprogram Oběhové hospodářství a kvalita života; |
| --- | --- |

2)

1 850 000 000  EUR na podprogram Oběhové hospodářství a kvalita života;

| b) | 1 950 000 000  EUR
  na oblast Opatření v oblasti klimatu, z čehož |
| --- | --- |

b)

1 950 000 000  EUR
  na oblast Opatření v oblasti klimatu, z čehož

1 950 000 000  EUR

| b) | 2 615 000 000  EUR
  na oblast Opatření v oblasti klimatu, z čehož |
| --- | --- |

b)

2 615 000 000  EUR
  na oblast Opatření v oblasti klimatu, z čehož

2 615 000 000  EUR

| 1) | 950 000 000  EUR
  na podprogram Zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a |
| --- | --- |

1)

950 000 000  EUR
  na podprogram Zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a

950 000 000  EUR

| 1) | 1 450 000 000  EUR
  na podprogram Zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a |
| --- | --- |

1)

1 450 000 000  EUR
  na podprogram Zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a

1 450 000 000  EUR

| 2) | 1 000 000 000  EUR na podprogram Přechod na čistou energii. |
| --- | --- |

2)

1 000 000 000  EUR na podprogram Přechod na čistou energii.

| | 2) | 1 165 000 000  EUR na podprogram Přechod na čistou energii. |
| --- | --- | --- |

2)

1 165 000 000  EUR na podprogram Přechod na čistou energii.

3.   Částkami uvedenými v odstavcích 1 a 2 nejsou dotčena ustanovení o flexibilitě uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) xx/xx.

3.   Částkami uvedenými v odstavcích 1 a 2 nejsou dotčena ustanovení o flexibilitě uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) xx/xx.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nová celková částka pro program LIFE vychází z 1,7 násobného zvýšení oznámeného Evropskou komisí, avšak bez převodu opatření k transformaci energetiky financovaného dříve z programu Horizont 2020, se zvláštním zaměřením na podprogramy Zmírňování změny klimatu a Oběhové hospodářství.

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

Čl. 5 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Částkami uvedenými v odstavcích 1 a 2 nejsou dotčena ustanovení o flexibilitě uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) xx/xx [nové nařízení o víceletém finančním rámci] a ve finančním nařízení. | 3.   Částkami uvedenými v odstavcích 1 a 2 nejsou dotčena ustanovení o flexibilitě uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) xx/xx [nové nařízení o víceletém finančním rámci] a ve finančním nařízení. |
| | 3a.
     
  Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 21, kterými se zvyšuje procentní podíl uvedený v odstavci 1 a 2 tohoto článku nejvýše o 10 %, za předpokladu, že celkové finanční prostředky požadované formou návrhů, které spadají pod prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ a splňují minimální kvalitativní požadavky, během dvou po sobě jdoucích let přesahují o více než 20 % odpovídající částku vypočítanou za dva roky, které uvedeným letům předcházely. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.   Částkami uvedenými v odstavcích 1 a 2 nejsou dotčena ustanovení o flexibilitě uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) xx/xx [nové nařízení o víceletém finančním rámci] a ve finančním nařízení.

3.   Částkami uvedenými v odstavcích 1 a 2 nejsou dotčena ustanovení o flexibilitě uvedená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) xx/xx [nové nařízení o víceletém finančním rámci] a ve finančním nařízení.

3a.
     
  Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 21, kterými se zvyšuje procentní podíl uvedený v odstavci 1 a 2 tohoto článku nejvýše o 10 %, za předpokladu, že celkové finanční prostředky požadované formou návrhů, které spadají pod prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ a splňují minimální kvalitativní požadavky, během dvou po sobě jdoucích let přesahují o více než 20 % odpovídající částku vypočítanou za dva roky, které uvedeným letům předcházely.

Odůvodnění

Odůvodnění

Vyplývá z textu. Přebírá ustanovení o flexibilitě pro podprogram Příroda a biologická rozmanitost, jak je v současné době uvedeno v programu LIFE 2014–2020.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Čl. 5 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5.   Z prostředků programu mohou být financovány činnosti, kterými Komise podporuje přípravu, provádění a začleňování právních předpisů a politik Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů přechodu na čistou energii za účelem dosažení cílů stanovených v článku 3. Tyto činnosti mohou zahrnovat: | 5.   Z prostředků programu mohou být financovány činnosti, kterými Komise podporuje přípravu, provádění a začleňování právních předpisů a politik Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů přechodu na čistou energii za účelem dosažení cílů stanovených v článku 3. Tyto činnosti mohou zahrnovat: |
| a) | informační a komunikační činnosti včetně kampaní ke zvyšování informovanosti. Finanční zdroje přidělované na komunikační činnosti v souladu s tímto nařízením pokryjí rovněž sdělování na úrovni organizace týkající se politických priorit Unie, jakož i stavu uplatňování a provádění právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, klimatu nebo příslušných aspektů čisté energie; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5.   Z prostředků programu mohou být financovány činnosti, kterými Komise podporuje přípravu, provádění a začleňování právních předpisů a politik Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů přechodu na čistou energii za účelem dosažení cílů stanovených v článku 3. Tyto činnosti mohou zahrnovat:

5.   Z prostředků programu mohou být financovány činnosti, kterými Komise podporuje přípravu, provádění a začleňování právních předpisů a politik Unie v oblasti životního prostředí, klimatu a příslušných aspektů přechodu na čistou energii za účelem dosažení cílů stanovených v článku 3. Tyto činnosti mohou zahrnovat:

a)

informační a komunikační činnosti včetně kampaní ke zvyšování informovanosti. Finanční zdroje přidělované na komunikační činnosti v souladu s tímto nařízením pokryjí rovněž sdělování na úrovni organizace týkající se politických priorit Unie, jakož i stavu uplatňování a provádění právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, klimatu nebo příslušných aspektů čisté energie;

| a) | informační a komunikační činnosti včetně kampaní ke zvyšování informovanosti. Finanční zdroje přidělované na komunikační činnosti v souladu s tímto nařízením pokryjí rovněž sdělování na úrovni organizace týkající se politických priorit Unie, jakož i stavu uplatňování a provádění právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, klimatu nebo příslušných aspektů čisté energie; |
| --- | --- |

a)

informační a komunikační činnosti včetně kampaní ke zvyšování informovanosti. Finanční zdroje přidělované na komunikační činnosti v souladu s tímto nařízením pokryjí rovněž sdělování na úrovni organizace týkající se politických priorit Unie, jakož i stavu uplatňování a provádění právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, klimatu nebo příslušných aspektů čisté energie;

| b) | studie, průzkumy, modelování a tvorbu scénářů; |
| --- | --- |

b)

studie, průzkumy, modelování a tvorbu scénářů;

| b) | studie, průzkumy, modelování a tvorbu scénářů; |
| --- | --- |

b)

studie, průzkumy, modelování a tvorbu scénářů;

| c) | přípravu, provádění, monitorování, kontrolu a hodnocení projektů, které nejsou financovány z programu, politik, programů a právních předpisů; |
| --- | --- |

c)

přípravu, provádění, monitorování, kontrolu a hodnocení projektů, které nejsou financovány z programu, politik, programů a právních předpisů;

| c) | přípravu, provádění, monitorování, kontrolu a hodnocení projektů, které nejsou financovány z programu,
  opatření k provádění a ke zlepšení správy,
  politik, programů a právních předpisů; |
| --- | --- |

c)

přípravu, provádění, monitorování, kontrolu a hodnocení projektů, které nejsou financovány z programu,
  opatření k provádění a ke zlepšení správy,
  politik, programů a právních předpisů;

opatření k provádění a ke zlepšení správy,

| d) | semináře, konference a setkání; |
| --- | --- |

d)

semináře, konference a setkání;

| d) | semináře, konference a setkání; |
| --- | --- |

d)

semináře, konference a setkání;

| e) | vytváření sítí a platforem pro šíření osvědčených postupů; |
| --- | --- |

e)

vytváření sítí a platforem pro šíření osvědčených postupů;

| e) | vytváření sítí a platforem pro šíření osvědčených postupů; |
| --- | --- |

e)

vytváření sítí a platforem pro šíření osvědčených postupů;

| f) | jiné činnosti. |
| --- | --- |

f)

jiné činnosti.

| f) | jiné činnosti. |
| --- | --- |

f)

jiné činnosti.

Odůvodnění

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Čl. 11 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5.   Právní subjekty účastnící se konsorcia nejméně tří nezávislých subjektů, které jsou usazeny v různých členských státech nebo v zámořských zemích nebo na územích spojených s těmito státy nebo ve třetích zemích přidružených k programu nebo v jiných třetích zemích, jsou způsobilé. | 5.   Právní subjekty účastnící se konsorcia nejméně tří nezávislých subjektů, které jsou usazeny v různých členských státech nebo v zámořských zemích nebo na územích spojených s těmito státy nebo ve třetích zemích přidružených k programu nebo v jiných třetích zemích, jsou způsobilé. |
| | 5a.
     
  Evropská seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) se podobají konsorciím, která jsou usazena v různých členských státech nebo v zámořských zemích či územích spojených s těmito státy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5.   Právní subjekty účastnící se konsorcia nejméně tří nezávislých subjektů, které jsou usazeny v různých členských státech nebo v zámořských zemích nebo na územích spojených s těmito státy nebo ve třetích zemích přidružených k programu nebo v jiných třetích zemích, jsou způsobilé.

5.   Právní subjekty účastnící se konsorcia nejméně tří nezávislých subjektů, které jsou usazeny v různých členských státech nebo v zámořských zemích nebo na územích spojených s těmito státy nebo ve třetích zemích přidružených k programu nebo v jiných třetích zemích, jsou způsobilé.

5a.
     
  Evropská seskupení pro územní spolupráci (ESÚS) se podobají konsorciím, která jsou usazena v různých členských státech nebo v zámořských zemích či územích spojených s těmito státy.

Odůvodnění

Odůvodnění

Je třeba podporovat využívání ESÚS a zajistit jejich způsobilost jako konsorcií.

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Čl. 13 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | projekty financované z programu
  nesmí narušit
  cíle programu v oblasti životního prostředí, klimatu nebo
  příslušných aspektů
  čisté energie, a pokud možno podporují využívání ekologických veřejných zakázek; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

a)

projekty financované z programu
  nesmí narušit
  cíle programu v oblasti životního prostředí, klimatu nebo
  příslušných aspektů
  čisté energie, a pokud možno podporují využívání ekologických veřejných zakázek;

nesmí narušit

příslušných aspektů

| a) | projekty financované z programu
  přispívají k dosažení alespoň jednoho
  cíle programu v oblasti životního prostředí, klimatu
  , přechodu k modelu oběhového hospodářství
  nebo energie
  z udržitelných zdrojů
  ,
  aniž by byly narušeny jiné cíle,
  a pokud možno podporují využívání ekologických veřejných zakázek; |
| --- | --- |

a)

projekty financované z programu
  přispívají k dosažení alespoň jednoho
  cíle programu v oblasti životního prostředí, klimatu
  , přechodu k modelu oběhového hospodářství
  nebo energie
  z udržitelných zdrojů
  ,
  aniž by byly narušeny jiné cíle,
  a pokud možno podporují využívání ekologických veřejných zakázek;

přispívají k dosažení alespoň jednoho

, přechodu k modelu oběhového hospodářství

z udržitelných zdrojů

aniž by byly narušeny jiné cíle,

Odůvodnění

Odůvodnění

Program LIFE by neměl pouze „nenarušovat“ cíle v oblasti životního prostředí, klimatu nebo energie v EU, ale měl by aktivně přispívat k jejich dosažení. Formulace týkající se projektů v oblasti „příslušných aspektů čisté energie“ se navíc jeví jako příliš vágní.

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

Čl. 13 písm. f)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| f) | zvláštní pozornost se případně věnuje projektům v zeměpisných oblastech se zvláštními potřebami nebo ve zranitelných oblastech, jako jsou oblasti se specifickými problémy v oblasti životního prostředí nebo oblasti s přírodními omezeními, přeshraniční oblasti nebo nejvzdálenější regiony. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

f)

zvláštní pozornost se případně věnuje projektům v zeměpisných oblastech se zvláštními potřebami nebo ve zranitelných oblastech, jako jsou oblasti se specifickými problémy v oblasti životního prostředí nebo oblasti s přírodními omezeními, přeshraniční oblasti nebo nejvzdálenější regiony.

| f) | zvláštní pozornost se případně věnuje projektům v zeměpisných oblastech se zvláštními potřebami nebo ve zranitelných oblastech, jako jsou oblasti se specifickými problémy v oblasti životního prostředí
  (například oblasti s prokazatelnými problémy v oblasti kvality ovzduší či oblasti ovlivněné změnou klimatu
  ) nebo oblasti s přírodními omezeními, přeshraniční oblasti
  (projekty, u nichž je kvůli zajištění ochrany životního prostředí a dosažení cílů v oblasti klimatu důležitá nadnárodní spolupráce)
  nebo
  regiony vystavené závažným rizikům souvisejícím s globálními změnami a se změnou klimatu, jako jsou
  nejvzdálenější regiony. |
| --- | --- |

f)

zvláštní pozornost se případně věnuje projektům v zeměpisných oblastech se zvláštními potřebami nebo ve zranitelných oblastech, jako jsou oblasti se specifickými problémy v oblasti životního prostředí
  (například oblasti s prokazatelnými problémy v oblasti kvality ovzduší či oblasti ovlivněné změnou klimatu
  ) nebo oblasti s přírodními omezeními, přeshraniční oblasti
  (projekty, u nichž je kvůli zajištění ochrany životního prostředí a dosažení cílů v oblasti klimatu důležitá nadnárodní spolupráce)
  nebo
  regiony vystavené závažným rizikům souvisejícím s globálními změnami a se změnou klimatu, jako jsou
  nejvzdálenější regiony.

(například oblasti s prokazatelnými problémy v oblasti kvality ovzduší či oblasti ovlivněné změnou klimatu

(projekty, u nichž je kvůli zajištění ochrany životního prostředí a dosažení cílů v oblasti klimatu důležitá nadnárodní spolupráce)

regiony vystavené závažným rizikům souvisejícím s globálními změnami a se změnou klimatu, jako jsou

Odůvodnění

Odůvodnění

Považuje se za účelné věnovat větší pozornost nadnárodní spolupráci a problému kvality ovzduší, rizikům souvisejícím s globálními změnami a se změnou klimatu a mimořádné zranitelnosti nejvzdálenějších regionů. Problémy související se změnou klimatu se často týkají zeměpisných oblastí se zvláštními potřebami nebo slabými stránkami, jako jsou ostrovy, pobřežní města a horské oblasti.

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

Nový článek za článkem 13

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Způsobilost nákladů na projekt souvisejících s DPH a se zaměstnanci





  1.
     
  Podmínky pro způsobilost nákladů jsou stanoveny v článku 126 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Tyto náklady zahrnují náklady na DPH a na zaměstnance.




  Komise předloží v rámci hodnocení v polovině období a hodnocení ex post programu LIFE přehled úhrad DPH, o které v jednotlivých členských státech požádali příjemci prostředků v rámci programu LIFE ve fázi konečné platby.






  2.
     
  DPH s nárokem na odpočet není způsobilým nákladem bez ohledu na to, zda si žadatel zvolí uplatňovat nárok na odpočet, či nikoli. DPH není způsobilým nákladem s výjimkou případů, kdy je placena výhradně a s konečnou platností konečným příjemcem. DPH, která je jakýmkoli způsobem vratná, nelze považovat za způsobilý výdaj ani v případě, kdy není konečnému příjemci nebo jednotlivému příjemci fakticky vrácena. Při určování toho, zda DPH představuje způsobilý výdaj podle tohoto pravidla, se nepřihlíží k veřejnoprávní či soukromoprávní povaze konečného příjemce nebo jednotlivého příjemce.






  3.
     
  DPH bez nároku na odpočet lze uplatnit jako způsobilý výdaj, pokud je tento nárok řádně prokázán příslušnými doklady od auditorů či účetních příslušných organizací. DPH, kterou konečný příjemce nebo jednotlivý příjemce nemůže získat zpět na základě zvláštních vnitrostátních předpisů, je způsobilým výdajem pouze v případě, že jsou takové předpisy zcela v souladu se směrnicí 2006/112/ES o DPH. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Způsobilost nákladů na projekt souvisejících s DPH a se zaměstnanci

1.
     
  Podmínky pro způsobilost nákladů jsou stanoveny v článku 126 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Tyto náklady zahrnují náklady na DPH a na zaměstnance.

Komise předloží v rámci hodnocení v polovině období a hodnocení ex post programu LIFE přehled úhrad DPH, o které v jednotlivých členských státech požádali příjemci prostředků v rámci programu LIFE ve fázi konečné platby.

2.
     
  DPH s nárokem na odpočet není způsobilým nákladem bez ohledu na to, zda si žadatel zvolí uplatňovat nárok na odpočet, či nikoli. DPH není způsobilým nákladem s výjimkou případů, kdy je placena výhradně a s konečnou platností konečným příjemcem. DPH, která je jakýmkoli způsobem vratná, nelze považovat za způsobilý výdaj ani v případě, kdy není konečnému příjemci nebo jednotlivému příjemci fakticky vrácena. Při určování toho, zda DPH představuje způsobilý výdaj podle tohoto pravidla, se nepřihlíží k veřejnoprávní či soukromoprávní povaze konečného příjemce nebo jednotlivého příjemce.

3.
     
  DPH bez nároku na odpočet lze uplatnit jako způsobilý výdaj, pokud je tento nárok řádně prokázán příslušnými doklady od auditorů či účetních příslušných organizací. DPH, kterou konečný příjemce nebo jednotlivý příjemce nemůže získat zpět na základě zvláštních vnitrostátních předpisů, je způsobilým výdajem pouze v případě, že jsou takové předpisy zcela v souladu se směrnicí 2006/112/ES o DPH.

Odůvodnění

Odůvodnění

Tento pozměňovací návrh přebírá dřívější stanovisko VR (zpravodajka: Twitchen, ENVE-V/018). DPH byla v předchozích verzích programu LIFE považována za prvek odrazující od účasti.

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

Čl. 21 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v Interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. | 4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v Interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů
  , a je-li to vhodné, vede konzultace přímo s místními a regionálními orgány a vede veřejné konzultace
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v Interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v Interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů
  , a je-li to vhodné, vede konzultace přímo s místními a regionálními orgány a vede veřejné konzultace
  .

Odůvodnění

Odůvodnění

Je vhodné výslovně uvést místní a regionální orgány.

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

Nový článek 21a za článkem 21

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Postup projednávání ve výboru





  1.
     
  Komisi je nápomocen Výbor pro program LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.






  2.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.




  Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Postup projednávání ve výboru

1.
     
  Komisi je nápomocen Výbor pro program LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.
     
  Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

Odůvodnění

Odůvodnění

Tento pozměňovací návrh přejímá článek 30 nařízení o probíhajícím programu LIFE ((EU) č. 1293/2013) s cílem zajistit větší účast a kontrolu při provádění programu LIFE.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Obecné připomínky

Obecné připomínky

| 1. | vítá návrh Evropské komise, která bez váhání potvrzuje program LIFE pro příští VFR a výslovně uznává jeho úspěšnost a evropskou přidanou hodnotu, kterou vytváří; |
| --- | --- |

1.

vítá návrh Evropské komise, která bez váhání potvrzuje program LIFE pro příští VFR a výslovně uznává jeho úspěšnost a evropskou přidanou hodnotu, kterou vytváří;

| 2. | je potěšen, že návrh nařízení výslovně odkazuje na cíle udržitelného rozvoje stanovené OSN a že přispívá k tomu, aby na cíle v oblasti klimatu bylo vynaloženo 25 % rozpočtu VFR. Výbor regionů vyzývá k tomu, aby byly v rozpočtu Unie výslovně uznány a podpořeny všechny cíle udržitelného rozvoje stanovené OSN; |
| --- | --- |

2.

je potěšen, že návrh nařízení výslovně odkazuje na cíle udržitelného rozvoje stanovené OSN a že přispívá k tomu, aby na cíle v oblasti klimatu bylo vynaloženo 25 % rozpočtu VFR. Výbor regionů vyzývá k tomu, aby byly v rozpočtu Unie výslovně uznány a podpořeny všechny cíle udržitelného rozvoje stanovené OSN;

| 3. | zdůrazňuje významný přímý dopad, který má program LIFE prokazatelně na místní a regionální orgány tím, že chrání biologickou rozmanitost, zlepšuje kvalitu životního prostředí, a přispívá tak k omezení a zmírnění dramatických dopadů způsobených změnou klimatu, proti nimž místní a regionální orgány bojují v první linii; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje významný přímý dopad, který má program LIFE prokazatelně na místní a regionální orgány tím, že chrání biologickou rozmanitost, zlepšuje kvalitu životního prostředí, a přispívá tak k omezení a zmírnění dramatických dopadů způsobených změnou klimatu, proti nimž místní a regionální orgány bojují v první linii;

| 4. | schvaluje návrh navýšit rozpočet programu LIFE v rámci VFR o 60 %. Upozorňuje však na to, že toto navýšení rozpočtu je rovněž důsledkem rozšíření témat, která lze z budoucího programu LIFE financovat (například nový podprogram Přechod na čistou energii, z něhož budou financovány projekty, které v nynějším VFR spadají pod program Horizont 2020). Cítí proto povinnost zdůraznit, že navýšení rozpočtu, které Komise navrhuje, má ve skutečnosti daleko do 60 %, které oznámila, a věří, že bude zvážena možnost dalšího navýšení, v souladu s obecným návrhem VFR; |
| --- | --- |

4.

schvaluje návrh navýšit rozpočet programu LIFE v rámci VFR o 60 %. Upozorňuje však na to, že toto navýšení rozpočtu je rovněž důsledkem rozšíření témat, která lze z budoucího programu LIFE financovat (například nový podprogram Přechod na čistou energii, z něhož budou financovány projekty, které v nynějším VFR spadají pod program Horizont 2020). Cítí proto povinnost zdůraznit, že navýšení rozpočtu, které Komise navrhuje, má ve skutečnosti daleko do 60 %, které oznámila, a věří, že bude zvážena možnost dalšího navýšení, v souladu s obecným návrhem VFR;

| 5. | vyjadřuje znepokojení nad tím, že vzhledem k navrhovaným škrtům v rozpočtech EFRR a EZFRV jsou finanční prostředky, které mají místní a regionální orgány k dispozici na projekty spojené s politikami v oblasti klimatu a transformace energetiky, v příštím VFR na období 2021–2027 celkově omezeny; |
| --- | --- |

5.

vyjadřuje znepokojení nad tím, že vzhledem k navrhovaným škrtům v rozpočtech EFRR a EZFRV jsou finanční prostředky, které mají místní a regionální orgány k dispozici na projekty spojené s politikami v oblasti klimatu a transformace energetiky, v příštím VFR na období 2021–2027 celkově omezeny;

| 6. | lituje, že se Komise v návrhu vůbec nezmiňuje o výbor LIFE. Podle něj by výbor LIFE neměl být zrušen, nýbrž by měl naopak podporovat účinnější zapojení místních a regionálních orgánů do programu; |
| --- | --- |

6.

lituje, že se Komise v návrhu vůbec nezmiňuje o výbor LIFE. Podle něj by výbor LIFE neměl být zrušen, nýbrž by měl naopak podporovat účinnější zapojení místních a regionálních orgánů do programu;

| 7. | vítá rozhodnutí zaměřit se na kvalitu projektů a vyvarovat se závazného předběžného přidělování prostředků na zeměpisném základě (přestože se tím podpoří spravedlivé a vyvážené rozdělení projektů) a je potěšen snahou o zjednodušení regulace programu. Varuje však před nebezpečím odsunutí příliš mnoha aspektů do působnosti aktů v přenesené pravomoci druhého stupně a v této souvislosti požaduje, aby míra spolufinancování místních a regionálních orgánů nebyla v budoucích výzvách k předkládání návrhů snižována; |
| --- | --- |

7.

vítá rozhodnutí zaměřit se na kvalitu projektů a vyvarovat se závazného předběžného přidělování prostředků na zeměpisném základě (přestože se tím podpoří spravedlivé a vyvážené rozdělení projektů) a je potěšen snahou o zjednodušení regulace programu. Varuje však před nebezpečím odsunutí příliš mnoha aspektů do působnosti aktů v přenesené pravomoci druhého stupně a v této souvislosti požaduje, aby míra spolufinancování místních a regionálních orgánů nebyla v budoucích výzvách k předkládání návrhů snižována;

| 8. | považuje za zásadně důležité posílit program LIFE tím, že bude podpořena možnost úspěšné projekty opakovat a program bude využíván také jako katalyzátor pro získání dalších finančních prostředků (soukromých i veřejných, prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj). Vyzývá Komisi, aby zajistila příslušné informační prostředky, prostředky pro šíření a technickou pomoc, aby byly místní a regionální orgány motivovány k účasti v programu a v tomto ohledu podporovány. Za tímto účelem mj. doporučuje podporovat projekty v oblasti vytváření sítí mezi národními kontaktními místy s cílem usnadnit výměnu osvědčených postupů a nadnárodní spolupráci; |
| --- | --- |

8.

považuje za zásadně důležité posílit program LIFE tím, že bude podpořena možnost úspěšné projekty opakovat a program bude využíván také jako katalyzátor pro získání dalších finančních prostředků (soukromých i veřejných, prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj). Vyzývá Komisi, aby zajistila příslušné informační prostředky, prostředky pro šíření a technickou pomoc, aby byly místní a regionální orgány motivovány k účasti v programu a v tomto ohledu podporovány. Za tímto účelem mj. doporučuje podporovat projekty v oblasti vytváření sítí mezi národními kontaktními místy s cílem usnadnit výměnu osvědčených postupů a nadnárodní spolupráci;

| 9. | zdůrazňuje zaměření soustavy Natura 2000 a její význam pro program LIFE a domnívá se, že podpora této soustavy musí zůstat prioritou podprogramu Příroda a biologická rozmanitost; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje zaměření soustavy Natura 2000 a její význam pro program LIFE a domnívá se, že podpora této soustavy musí zůstat prioritou podprogramu Příroda a biologická rozmanitost;

| 10. | chápe a vítá nutnost usilovat o podporu mobilizace soukromého kapitálu i na investice v oblasti životního prostředí, nicméně vyzývá Komisi, aby podrobněji objasnila „operace kombinování zdrojů“ a výsledky pilotních projektů financovaných pomocí finančních nástrojů v rámci programu LIFE 2014–2020. |
| --- | --- |

10.

chápe a vítá nutnost usilovat o podporu mobilizace soukromého kapitálu i na investice v oblasti životního prostředí, nicméně vyzývá Komisi, aby podrobněji objasnila „operace kombinování zdrojů“ a výsledky pilotních projektů financovaných pomocí finančních nástrojů v rámci programu LIFE 2014–2020.

V Bruselu dne 9. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015

1

(2)  Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, COM(2014) 15, 22.1.2014.

2

(3)  Strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu, COM(2013) 216, 16.4.2013.

3

(4)  Balíček předpisů s názvem Čistá energie pro všechny Evropany, COM(2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  Akční plán pro přírodu, lidi a hospodářství, COM(2017) 198, 27.4.2017.

5

(6)  Program Čisté ovzduší pro Evropu, COM(2013) 918.

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

7

(8)  Tematická strategie pro ochranu půdy, COM(2006) 231.

8

(9)  Strategie pro nízkoemisní mobilitu, COM(2016) 501 final.

9

(10)  Akční plán pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva podle čl. 10 odst. 6 směrnice 2014/94/EU, 8.11.2017.

10

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015

1

(2)  Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030, COM(2014) 15, 22.1.2014.

2

(3)  Strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu, COM(2013) 216, 16.4.2013.

3

(4)  Balíček předpisů s názvem Čistá energie pro všechny Evropany, COM(2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  
  Rozhodnutí č. 1386/2013/EU.

5

Rozhodnutí č. 1386/2013/EU.

(6)  Akční plán pro přírodu, lidi a hospodářství, COM(2017) 198, 27.4.2017.

6

(7)  Program Čisté ovzduší pro Evropu, COM(2013) 918.

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

8

(9)  Tematická strategie pro ochranu půdy, COM(2006) 231.

9

(10)  Strategie pro nízkoemisní mobilitu, COM(2016) 501 final.

10

(11)  Akční plán pro zavádění infrastruktury pro alternativní paliva podle čl. 10 odst. 6 směrnice 2014/94/EU, 8.11.2017.

11

(12)  
  Směrnice 2002/49/ES o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí.

12

Směrnice 2002/49/ES o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí.

(13)  
  Sdělení Evropská strategie pro plasty v oběhovém hospodářství. COM(2018) 28 final.

13

Sdělení Evropská strategie pro plasty v oběhovém hospodářství. COM(2018) 28 final.

(14)  
  Směrnice 2007/60/ES o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik.

14

Směrnice 2007/60/ES o vyhodnocování a zvládání povodňových rizik.

(15)  
  Sdělení Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy, COM(2013) 249 final.

15

Sdělení Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy, COM(2013) 249 final.

(1)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Přezkum provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí: společné výzvy a jak sjednotit úsilí za účelem dosažení lepších výsledků (COM(2017) 63 final).

1

(1)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Přezkum provádění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí: společné výzvy a jak sjednotit úsilí za účelem dosažení lepších výsledků (COM(2017) 63 final).

1

(1)  
  Jak se uvádí v dokumentu COM(2017) 623 final – Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU.

1

Jak se uvádí v dokumentu COM(2017) 623 final – Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU.

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/173 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/173

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Nástroj pro propojení Evropy

(2018/C 461/15)

| Hlavní zpravodajka: | Isabelle BOUDINEAU (FR/SES), místopředsedkyně rady regionu Nová Akvitánie |
| --- | --- |
| Odkaz: | návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro propojení Evropy a zrušují nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014
  COM(2018) 438 final
  návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1316/2013 s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie
  COM(2018) 568 final |

Hlavní zpravodajka:

Isabelle BOUDINEAU (FR/SES), místopředsedkyně rady regionu Nová Akvitánie

Odkaz:

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro propojení Evropy a zrušují nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014

COM(2018) 438 final

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1316/2013 s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie

COM(2018) 568 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro propojení Evropy a zrušují nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014

(COM(2018) 438 final) – 1. část

Pozměňovací návrh 1

15. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Ve svém sdělení „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ (1) Komise zdůraznila konkrétní potřeby nejvzdálenějších regionů v 
  oblasti
  dopravy
  a nutnost
  poskytnout unijní financování k uspokojení těchto potřeb i prostřednictvím programu. | Ve svém sdělení „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ (1) Komise zdůraznila konkrétní potřeby nejvzdálenějších regionů v 
  oblastech
  dopravy
  , energetiky a digitálních technologií
  .
  Zdůrazňuje, že v oblasti dopravy je nutné
  poskytnout unijní financování k uspokojení těchto potřeb i prostřednictvím programu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Ve svém sdělení „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ (1) Komise zdůraznila konkrétní potřeby nejvzdálenějších regionů v 
  oblasti
  dopravy
  a nutnost
  poskytnout unijní financování k uspokojení těchto potřeb i prostřednictvím programu.

Ve svém sdělení „Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU“ (1) Komise zdůraznila konkrétní potřeby nejvzdálenějších regionů v 
  oblastech
  dopravy
  , energetiky a digitálních technologií
  .
  Zdůrazňuje, že v oblasti dopravy je nutné
  poskytnout unijní financování k uspokojení těchto potřeb i prostřednictvím programu.

Odůvodnění

Komise ve svém sdělení týkajícím se nejvzdálenějších regionů uznává, že tyto regiony mají potenciál i v oblastech energetiky a digitálních technologií, ale čelí řadě překážek, k jejichž překonání potřebují podporu.

Pozměňovací návrh 2

22. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Sdělení „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ (strategie pro gigabitovou společnost) stanoví strategické cíle do roku 2025, pokud jde o optimalizaci investic do infrastruktury pro digitální konektivitu (1). COM(2016) 587 | Sdělení „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ (strategie pro gigabitovou společnost) stanoví strategické cíle do roku 2025, pokud jde o optimalizaci investic do infrastruktury pro digitální konektivitu (1). COM(2016) 587 |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Sdělení „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ (strategie pro gigabitovou společnost) stanoví strategické cíle do roku 2025, pokud jde o optimalizaci investic do infrastruktury pro digitální konektivitu (1). COM(2016) 587

Sdělení „Připojení pro konkurenceschopný jednotný digitální trh – na cestě k evropské gigabitové společnosti“ (strategie pro gigabitovou společnost) stanoví strategické cíle do roku 2025, pokud jde o optimalizaci investic do infrastruktury pro digitální konektivitu (1). COM(2016) 587

Odůvodnění

Nejvzdálenější regiony jsou typickým příkladem této situace, což se uznává také v článku 349 SFEU. Čelí řadě překážek, jakými jsou velká vzdálenost, ostrovní charakter, malá rozloha, jejich povrch a podnebí, které z důvodu trvalého a kumulativního charakteru ztěžují rozvoj těchto regionů.

Pozměňovací návrh 3

28. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Je zapotřebí zavádění páteřních sítí elektronických komunikací, včetně podmořských kabelů spojujících evropská území s třetími zeměmi na jiných světadílech nebo spojujících evropské ostrovy nebo
  zámořská území
  s pevninou, aby se zajistila nezbytná redundance pro tuto důležitou infrastrukturu a zvýšila se kapacita a odolnost digitálních sítí v Unii. Tyto projekty jsou však často bez veřejné podpory komerčně neudržitelné. | Je zapotřebí zavádění páteřních sítí elektronických komunikací, včetně podmořských kabelů spojujících evropská území s třetími zeměmi na jiných světadílech nebo spojujících evropské ostrovy nebo
  nejvzdálenější regiony
  s pevninou, aby se zajistila nezbytná redundance pro tuto důležitou infrastrukturu a zvýšila se kapacita a odolnost digitálních sítí v Unii. Tyto projekty jsou však často bez veřejné podpory komerčně neudržitelné. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Je zapotřebí zavádění páteřních sítí elektronických komunikací, včetně podmořských kabelů spojujících evropská území s třetími zeměmi na jiných světadílech nebo spojujících evropské ostrovy nebo
  zámořská území
  s pevninou, aby se zajistila nezbytná redundance pro tuto důležitou infrastrukturu a zvýšila se kapacita a odolnost digitálních sítí v Unii. Tyto projekty jsou však často bez veřejné podpory komerčně neudržitelné.

Je zapotřebí zavádění páteřních sítí elektronických komunikací, včetně podmořských kabelů spojujících evropská území s třetími zeměmi na jiných světadílech nebo spojujících evropské ostrovy nebo
  nejvzdálenější regiony
  s pevninou, aby se zajistila nezbytná redundance pro tuto důležitou infrastrukturu a zvýšila se kapacita a odolnost digitálních sítí v Unii. Tyto projekty jsou však často bez veřejné podpory komerčně neudržitelné.

Odůvodnění

Z důvodu specifického kontextu nejvzdálenějších regionů, které jsou izolované od evropského kontinentu, ale nacházejí se blíže jiným kontinentům, je tato otázka ještě naléhavější.

Pozměňovací návrh 4

Čl. 2 písm. h)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| h) | „přeshraničním projektem v oblasti obnovitelné energie“ se rozumí projekt zařazený nebo k zařazení způsobilý podle dohody o spolupráci nebo jakéhokoliv jiného druhu ujednání mezi členskými státy nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi ve smyslu článků 6, 7, 9 nebo 11 směrnice 2009/82/ES při plánování nebo zavádění energie z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v části IV přílohy tohoto nařízení; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

h)

„přeshraničním projektem v oblasti obnovitelné energie“ se rozumí projekt zařazený nebo k zařazení způsobilý podle dohody o spolupráci nebo jakéhokoliv jiného druhu ujednání mezi členskými státy nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi ve smyslu článků 6, 7, 9 nebo 11 směrnice 2009/82/ES při plánování nebo zavádění energie z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v části IV přílohy tohoto nařízení;

| h) | „přeshraničním projektem v oblasti obnovitelné energie“ se rozumí projekt zařazený nebo k zařazení způsobilý
  v rámci ESÚS,
  podle dohody o spolupráci nebo jakéhokoliv jiného druhu ujednání mezi členskými státy
  nebo místními či regionálními orgány
  nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi ve smyslu článků 6, 7, 9 nebo 11 směrnice 2009/82/ES při plánování nebo zavádění energie z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v části IV přílohy tohoto nařízení; |
| --- | --- |

h)

„přeshraničním projektem v oblasti obnovitelné energie“ se rozumí projekt zařazený nebo k zařazení způsobilý
  v rámci ESÚS,
  podle dohody o spolupráci nebo jakéhokoliv jiného druhu ujednání mezi členskými státy
  nebo místními či regionálními orgány
  nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi ve smyslu článků 6, 7, 9 nebo 11 směrnice 2009/82/ES při plánování nebo zavádění energie z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v části IV přílohy tohoto nařízení;

Odůvodnění

Je třeba podporovat využívání ESÚS pro rozvoj přeshraničních projektů. Kromě toho jsou některé projekty financovány pouze místními a regionálními orgány. Ty proto musí zvládnout i přístup k žádostem o evropské financování.

Pozměňovací návrh 5

Čl. 3 odst. 2 písm. a) bod i)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| i) | přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se účinných a vzájemně propojených sítí a infrastruktury pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

i)

přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se účinných a vzájemně propojených sítí a infrastruktury pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu;

| i) | přispívat k rozvoji
  strategických
  projektů společného zájmu týkajících se účinných a vzájemně propojených sítí a infrastruktury pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu
  a pro posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie. Konkrétně tak, že se bude upřednostňovat realizace a dokončení projektů a prací na hlavních koridorech a významných osách uvedených v příloze nařízení
  ; |
| --- | --- |

i)

přispívat k rozvoji
  strategických
  projektů společného zájmu týkajících se účinných a vzájemně propojených sítí a infrastruktury pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu
  a pro posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie. Konkrétně tak, že se bude upřednostňovat realizace a dokončení projektů a prací na hlavních koridorech a významných osách uvedených v příloze nařízení
  ;

Pozměňovací návrh 6

Čl. 3 odst. 2 písm. a), b) a c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program má tyto specifické cíle: | Program má tyto specifické cíle: |
| a) | v odvětví dopravy: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Program má tyto specifické cíle:

Program má tyto specifické cíle:

a)

v odvětví dopravy:

| a) | v odvětví dopravy: |
| --- | --- |

a)

v odvětví dopravy:

| | i) | přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se účinných a vzájemně propojených sítí a infrastruktury pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu; |
| --- | --- | --- |

i)

přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se účinných a vzájemně propojených sítí a infrastruktury pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu;

| | i) | přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se účinných a vzájemně propojených sítí a infrastruktury pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu; |
| --- | --- | --- |

i)

přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se účinných a vzájemně propojených sítí a infrastruktury pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu;

| | ii) | přizpůsobit sítě TEN-T potřebám vojenské mobility; |
| --- | --- | --- |

ii)

přizpůsobit sítě TEN-T potřebám vojenské mobility;

| | ii) | přizpůsobit sítě TEN-T potřebám vojenské mobility
  s cílem zajistit dvojí využití, civilní i vojenské, některých strategických dopravních infrastruktur, a to provedením a dokončením interoperabilních propojení na hranicích, s řešeními, která usnadní a umožní přechod na jiné druhy dopravy zboží a cestujících, aby byla posílena interoperabilita sítí a koridorů
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

přizpůsobit sítě TEN-T potřebám vojenské mobility
  s cílem zajistit dvojí využití, civilní i vojenské, některých strategických dopravních infrastruktur, a to provedením a dokončením interoperabilních propojení na hranicích, s řešeními, která usnadní a umožní přechod na jiné druhy dopravy zboží a cestujících, aby byla posílena interoperabilita sítí a koridorů
  ;

| | iii) | zajistit zlepšení dostupnosti nejvzdálenějších regionů, mobilitu jejich obyvatelstva a dopravu zboží; |
| --- | --- | --- |

iii)

zajistit zlepšení dostupnosti nejvzdálenějších regionů, mobilitu jejich obyvatelstva a dopravu zboží;

| b) | v odvětví energetiky přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se další integrace vnitřního trhu s energií, interoperability sítí napříč hranicemi a odvětvími, usnadnění dekarbonizace a zajištění bezpečnosti dodávek a usnadnění přeshraniční spolupráce v oblasti obnovitelné energie; |
| --- | --- |

b)

v odvětví energetiky přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se další integrace vnitřního trhu s energií, interoperability sítí napříč hranicemi a odvětvími, usnadnění dekarbonizace a zajištění bezpečnosti dodávek a usnadnění přeshraniční spolupráce v oblasti obnovitelné energie;

| b) | v odvětví energetiky přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se další integrace vnitřního trhu s energií, interoperability sítí napříč hranicemi a odvětvími, usnadnění dekarbonizace a zajištění bezpečnosti dodávek a usnadnění přeshraniční
  a meziregionální
  spolupráce v oblasti obnovitelné energie
  , zejména mezi nejvzdálenějšími regiony navzájem
  ; |
| --- | --- |

b)

v odvětví energetiky přispívat k rozvoji projektů společného zájmu týkajících se další integrace vnitřního trhu s energií, interoperability sítí napříč hranicemi a odvětvími, usnadnění dekarbonizace a zajištění bezpečnosti dodávek a usnadnění přeshraniční
  a meziregionální
  spolupráce v oblasti obnovitelné energie
  , zejména mezi nejvzdálenějšími regiony navzájem
  ;

| c) | v digitálním odvětví přispívat k zavádění digitálních sítí s velmi vysokou kapacitou a systémů 5G, ke zvýšení odolnosti a kapacity digitálních páteřních sítí na území EU jejich propojením se sousedními územími, jakož i k digitalizaci dopravních a energetických sítí. |
| --- | --- |

c)

v digitálním odvětví přispívat k zavádění digitálních sítí s velmi vysokou kapacitou a systémů 5G, ke zvýšení odolnosti a kapacity digitálních páteřních sítí na území EU jejich propojením se sousedními územími, jakož i k digitalizaci dopravních a energetických sítí.

| c) | v digitálním odvětví přispívat k zavádění digitálních sítí s velmi vysokou kapacitou a systémů 5G, ke zvýšení odolnosti a kapacity digitálních páteřních sítí na území EU jejich propojením se sousedními územími
  a nejvzdálenějšími regiony
  , jakož i 
  k posílení systémů vysokorychlostního širokopásmového připojení v nejvzdálenějších regionech a
   k digitalizaci dopravních a energetických sítí. |
| --- | --- |

c)

v digitálním odvětví přispívat k zavádění digitálních sítí s velmi vysokou kapacitou a systémů 5G, ke zvýšení odolnosti a kapacity digitálních páteřních sítí na území EU jejich propojením se sousedními územími
  a nejvzdálenějšími regiony
  , jakož i 
  k posílení systémů vysokorychlostního širokopásmového připojení v nejvzdálenějších regionech a
   k digitalizaci dopravních a energetických sítí.

Odůvodnění

Písmena čl. 3 odst. 2 by měla zahrnovat odkaz na specifický případ nejvzdálenějších regionů, podobně jak je stanoveno v článku 10 – Obecné priority platného nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj TEN-T.

Pozměňovací návrh 7

Čl. 4 odst. 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 8.   Pokud jde o částky převedené z Fondu soudržnosti,
  30 % těchto částek se okamžitě zpřístupní všem členským státům, které jsou způsobilé k čerpání finančních prostředků z Fondu soudržnosti, na financování projektů dopravní infrastruktury v souladu s tímto nařízením, přičemž přednost mají přeshraniční a chybějící spojení. Do
  31. prosince 2023 se výběr projektů způsobilých pro financování
  provádí
  při respektování výše prostředků přidělených jednotlivým státům z Fondu soudržnosti
  s ohledem na 70 % převedených zdrojů
  . Od 1. ledna 2024 se zdroje převedené do programu, které nebyly přiděleny na projekt dopravní infrastruktury, dají k dispozici všem členským státům způsobilým k čerpání finančních prostředků z Fondu soudržnosti za účelem financování projektů dopravní infrastruktury v souladu s tímto nařízením. | 8.   Pokud jde o částky převedené z Fondu soudržnosti, do 31. prosince 2023 se výběr projektů způsobilých pro financování provádí při respektování výše prostředků přidělených jednotlivým státům z Fondu soudržnosti. Od 1. ledna 2024 se zdroje převedené do programu, které nebyly přiděleny na projekt dopravní infrastruktury, dají k dispozici všem členským státům způsobilým k čerpání finančních prostředků z Fondu soudržnosti za účelem financování projektů dopravní infrastruktury v souladu s tímto nařízením
  , přičemž prioritu mají přeshraniční spojení, chybějící spojení a projekty v nejvzdálenějších regionech
  .
  U všech finančních prostředků převedených z Fondu soudržnosti se bere ohled na vnitrostátní kvóty používané členskými státy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

8.   Pokud jde o částky převedené z Fondu soudržnosti,
  30 % těchto částek se okamžitě zpřístupní všem členským státům, které jsou způsobilé k čerpání finančních prostředků z Fondu soudržnosti, na financování projektů dopravní infrastruktury v souladu s tímto nařízením, přičemž přednost mají přeshraniční a chybějící spojení. Do
  31. prosince 2023 se výběr projektů způsobilých pro financování
  provádí
  při respektování výše prostředků přidělených jednotlivým státům z Fondu soudržnosti
  s ohledem na 70 % převedených zdrojů
  . Od 1. ledna 2024 se zdroje převedené do programu, které nebyly přiděleny na projekt dopravní infrastruktury, dají k dispozici všem členským státům způsobilým k čerpání finančních prostředků z Fondu soudržnosti za účelem financování projektů dopravní infrastruktury v souladu s tímto nařízením.

8.   Pokud jde o částky převedené z Fondu soudržnosti, do 31. prosince 2023 se výběr projektů způsobilých pro financování provádí při respektování výše prostředků přidělených jednotlivým státům z Fondu soudržnosti. Od 1. ledna 2024 se zdroje převedené do programu, které nebyly přiděleny na projekt dopravní infrastruktury, dají k dispozici všem členským státům způsobilým k čerpání finančních prostředků z Fondu soudržnosti za účelem financování projektů dopravní infrastruktury v souladu s tímto nařízením
  , přičemž prioritu mají přeshraniční spojení, chybějící spojení a projekty v nejvzdálenějších regionech
  .
  U všech finančních prostředků převedených z Fondu soudržnosti se bere ohled na vnitrostátní kvóty používané členskými státy.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nezbytným prvkem Nástroje pro propojení Evropy jsou prostředky převedené z Fondu soudržnosti. Vzhledem k výraznému snížení celkových prostředků Fondu soudržnosti však města a regiony členských států, které jsou příjemci finančních prostředků, nemohou akceptovat riziko nové rozpočtové ztráty. Je však nezbytné, aby byly celkové prostředky na konci programového období vyčerpány.

Pozměňovací návrh 8

Pozměňovací návrh 8

Čl. 4 odst. 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Do programu mohou být na žádost
  členských států
  převedeny zdroje, jež
  jim
  byly přiděleny v rámci sdíleného řízení. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s [čl. 62 odst. 1 písm. a)] finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. Tyto zdroje se
  pokud možno
  použijí ve prospěch dotčeného členského státu. | Do programu mohou být na žádost
  řídicího orgánu a po dohodě s místními/regionálními orgány
  převedeny zdroje, jež byly
  členským státům
  přiděleny v rámci sdíleného řízení
  a které jsou v souladu s článkem 21 nařízení (EU) XX (nařízení o společných ustanoveních) převoditelné
  . Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s 
  odst. 1
  písm. c) uvedeného článku. Tyto zdroje se využívají ve prospěch
  zeměpisné oblasti, za niž je dotyčný řídicí orgán odpovědný
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Do programu mohou být na žádost
  členských států
  převedeny zdroje, jež
  jim
  byly přiděleny v rámci sdíleného řízení. Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s [čl. 62 odst. 1 písm. a)] finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s písmenem c) uvedeného článku. Tyto zdroje se
  pokud možno
  použijí ve prospěch dotčeného členského státu.

členských států

jim

pokud možno

Do programu mohou být na žádost
  řídicího orgánu a po dohodě s místními/regionálními orgány
  převedeny zdroje, jež byly
  členským státům
  přiděleny v rámci sdíleného řízení
  a které jsou v souladu s článkem 21 nařízení (EU) XX (nařízení o společných ustanoveních) převoditelné
  . Komise tyto zdroje vynakládá přímo v souladu s čl. 62 odst. 1 písm. a) finančního nařízení, nebo nepřímo v souladu s 
  odst. 1
  písm. c) uvedeného článku. Tyto zdroje se využívají ve prospěch
  zeměpisné oblasti, za niž je dotyčný řídicí orgán odpovědný
  .

řídicího orgánu a po dohodě s místními/regionálními orgány

členským státům

a které jsou v souladu s článkem 21 nařízení (EU) XX (nařízení o společných ustanoveních) převoditelné

odst. 1

zeměpisné oblasti, za niž je dotyčný řídicí orgán odpovědný

Odůvodnění

Odůvodnění

Zdroje, jež byly do programu převedeny, by měl využívat řídicí orgán, který o jejich převedení rozhodne. Umožní to zachovat zdroje, které byly jednotlivým oblastem přiděleny, a přispěje to také k cílenějšímu rozdělování zdrojů v souladu se stávajícími potřebami regionů a členských států.

Pozměňovací návrh 9

Pozměňovací návrh 9

Nový článek za článkem 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Přizpůsobení sítí TEN-T vojenské mobilitě





  1.
     
  Nástroj pro propojení Evropy se musí podílet na rozvoji prioritní sítě dopravní infrastruktury uzpůsobené dvojímu užití, civilnímu i vojenskému.






  2.
     
  Projekty podporované v rámci tohoto cíle se nacházejí v celé síti TEN-T.






  3.
     
  Infrastruktury dvojího užití, civilního i vojenského, se musí řídit technickými specifikacemi sítě TEN-T a vojenskými technickými specifikacemi a vyhovovat skutečným potřebám, ať stávajícím, či budoucím.






  4.
     
  Infrastruktury, na něž bylo využito financování v rámci tohoto cíle, nebudou moci mít pouze vojenské využití, kromě výjimečných případů a na omezenou dobu, a bude nutné po celou dobu zajistit bezpečnost osob, služeb, zboží a vlastních infrastruktur.






  5.
     
  Činnosti související s přizpůsobením infrastruktur dvojímu užití, tedy civilnímu a vojenskému, jsou podporovány pouze v rámci tohoto cíle.






  6.
     
  Komise do 31. prosince 2019 přijme akty v přenesené pravomoci s podrobnými technickými specifikacemi potřebnými pro dvojí užití, civilní a vojenské, stanovené Radou, seznam prioritních projektů, které budou moci čerpat finanční prostředky v rámci tohoto cíle, a kritéria způsobilosti a výběru. Komise zajistí soudržné a vyvážené zeměpisné rozložení těchto infrastruktur. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Přizpůsobení sítí TEN-T vojenské mobilitě

Přizpůsobení sítí TEN-T vojenské mobilitě

1.
     
  Nástroj pro propojení Evropy se musí podílet na rozvoji prioritní sítě dopravní infrastruktury uzpůsobené dvojímu užití, civilnímu i vojenskému.

2.
     
  Projekty podporované v rámci tohoto cíle se nacházejí v celé síti TEN-T.

3.
     
  Infrastruktury dvojího užití, civilního i vojenského, se musí řídit technickými specifikacemi sítě TEN-T a vojenskými technickými specifikacemi a vyhovovat skutečným potřebám, ať stávajícím, či budoucím.

4.
     
  Infrastruktury, na něž bylo využito financování v rámci tohoto cíle, nebudou moci mít pouze vojenské využití, kromě výjimečných případů a na omezenou dobu, a bude nutné po celou dobu zajistit bezpečnost osob, služeb, zboží a vlastních infrastruktur.

5.
     
  Činnosti související s přizpůsobením infrastruktur dvojímu užití, tedy civilnímu a vojenskému, jsou podporovány pouze v rámci tohoto cíle.

6.
     
  Komise do 31. prosince 2019 přijme akty v přenesené pravomoci s podrobnými technickými specifikacemi potřebnými pro dvojí užití, civilní a vojenské, stanovené Radou, seznam prioritních projektů, které budou moci čerpat finanční prostředky v rámci tohoto cíle, a kritéria způsobilosti a výběru. Komise zajistí soudržné a vyvážené zeměpisné rozložení těchto infrastruktur.

Odůvodnění

Odůvodnění

Pokud jde o rozpočtové prostředky vyčleněné na tento cíl, nařízení pro ně musí stanovit podrobná pravidla.

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

Čl. 7 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Přeshraniční projekty v oblasti obnovitelné energie zahrnují alespoň dva členské státy a jsou upraveny dohodou o spolupráci nebo jiným typem ujednání mezi členskými státy nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi, jak stanoví články 6, 7, 9 nebo 11 směrnice 2009/28/ES. Tyto projekty se určí v souladu s kritérii a postupy stanovenými v části IV přílohy tohoto nařízení. | Přeshraniční projekty v oblasti obnovitelné energie zahrnují alespoň dva členské státy
  nebo jedno ESÚS nebo dva nejvzdálenější regiony
  a jsou upraveny dohodou o spolupráci nebo jiným typem ujednání mezi členskými státy,
  místními a regionálními orgány a nejvzdálenějšími regiony
  nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi, jak stanoví články 6, 7, 9 nebo 11 směrnice 2009/28/ES. Tyto projekty se určí v souladu s kritérii a postupy stanovenými v části IV přílohy tohoto nařízení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Přeshraniční projekty v oblasti obnovitelné energie zahrnují alespoň dva členské státy a jsou upraveny dohodou o spolupráci nebo jiným typem ujednání mezi členskými státy nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi, jak stanoví články 6, 7, 9 nebo 11 směrnice 2009/28/ES. Tyto projekty se určí v souladu s kritérii a postupy stanovenými v části IV přílohy tohoto nařízení.

Přeshraniční projekty v oblasti obnovitelné energie zahrnují alespoň dva členské státy
  nebo jedno ESÚS nebo dva nejvzdálenější regiony
  a jsou upraveny dohodou o spolupráci nebo jiným typem ujednání mezi členskými státy,
  místními a regionálními orgány a nejvzdálenějšími regiony
  nebo ujednání mezi členskými státy a třetími zeměmi, jak stanoví články 6, 7, 9 nebo 11 směrnice 2009/28/ES. Tyto projekty se určí v souladu s kritérii a postupy stanovenými v části IV přílohy tohoto nařízení.

nebo jedno ESÚS nebo dva nejvzdálenější regiony

místními a regionálními orgány a nejvzdálenějšími regiony

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

Čl. 8 odst. 3 písm. d)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3.   Aniž jsou dotčena kritéria pro udělení grantu stanovená v článku 13, stanoví se priorita pro financování s přihlédnutím k těmto kritériím: | 3.   Aniž jsou dotčena kritéria pro udělení grantu stanovená v článku 13, stanoví se priorita pro financování s přihlédnutím k těmto kritériím: |
| (...) | (...) |
| d) | projekty zaměřené na zavádění přeshraničních páteřních sítí mezi Unií a třetími zeměmi a upevňující vazby na území Unie, podmořské kabely nevyjímaje, mají přednost podle toho, nakolik výrazný je jejich příspěvek ke zvýšení odolnosti a kapacity sítí elektronických komunikací na území Unie; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.   Aniž jsou dotčena kritéria pro udělení grantu stanovená v článku 13, stanoví se priorita pro financování s přihlédnutím k těmto kritériím:

3.   Aniž jsou dotčena kritéria pro udělení grantu stanovená v článku 13, stanoví se priorita pro financování s přihlédnutím k těmto kritériím:

(...)

(...)

d)

projekty zaměřené na zavádění přeshraničních páteřních sítí mezi Unií a třetími zeměmi a upevňující vazby na území Unie, podmořské kabely nevyjímaje, mají přednost podle toho, nakolik výrazný je jejich příspěvek ke zvýšení odolnosti a kapacity sítí elektronických komunikací na území Unie;

| d) | projekty zaměřené na zavádění přeshraničních páteřních sítí mezi Unií a třetími zeměmi a upevňující vazby na území Unie,
  a zejména vazby mezi evropským kontinentem a nejvzdálenějšími regiony,
  podmořské kabely nevyjímaje, mají přednost podle toho, nakolik výrazný je jejich příspěvek ke zvýšení odolnosti a kapacity sítí elektronických komunikací na území Unie; |
| --- | --- |

d)

projekty zaměřené na zavádění přeshraničních páteřních sítí mezi Unií a třetími zeměmi a upevňující vazby na území Unie,
  a zejména vazby mezi evropským kontinentem a nejvzdálenějšími regiony,
  podmořské kabely nevyjímaje, mají přednost podle toho, nakolik výrazný je jejich příspěvek ke zvýšení odolnosti a kapacity sítí elektronických komunikací na území Unie;

a zejména vazby mezi evropským kontinentem a nejvzdálenějšími regiony,

(...)

(...)

Odůvodnění

Odůvodnění

Vzhledem k velké vzdálenosti mezi nejvzdálenějšími regiony a evropským kontinentem a jejich blízkosti k sousedním třetím zemím je nezbytné vytvořit sítě, především prostřednictvím podmořských kabelů, aby se snížila izolovanost těchto regionů.

Pozměňovací návrh 12

Pozměňovací návrh 12

Čl. 9 odst. 2 písm. a) bod i)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| i) | opatření provádějící hlavní síť v souladu s kapitolou III nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se městských uzlů, námořních přístavů, vnitrozemských přístavů a kombinovaných terminálů železniční a silniční dopravy hlavní sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013. K opatřením provádějícím hlavní síť mohou patřit prvky nacházející se v globální síti, pokud je nutno optimalizovat investici a podle způsobů provedení uvedených v pracovním programu uvedeném v článku 19 tohoto nařízení; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

i)

opatření provádějící hlavní síť v souladu s kapitolou III nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se městských uzlů, námořních přístavů, vnitrozemských přístavů a kombinovaných terminálů železniční a silniční dopravy hlavní sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013. K opatřením provádějícím hlavní síť mohou patřit prvky nacházející se v globální síti, pokud je nutno optimalizovat investici a podle způsobů provedení uvedených v pracovním programu uvedeném v článku 19 tohoto nařízení;

| i) | opatření provádějící
  a doplňující
  hlavní síť v souladu s kapitolou III nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se městských uzlů, námořních přístavů, vnitrozemských přístavů,
  letišť
  a kombinovaných
  intermodálních
  terminálů železniční a silniční dopravy hlavní sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013
  , které odstraňují úzká místa a doplňují chybějící spojení
  . K opatřením provádějícím hlavní síť mohou patřit prvky nacházející se v globální síti, pokud je nutno optimalizovat investici a podle způsobů provedení uvedených v pracovním programu uvedeném v článku 19 tohoto nařízení
  , což usnadňuje intermodalitu
  ; |
| --- | --- |

i)

opatření provádějící
  a doplňující
  hlavní síť v souladu s kapitolou III nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se městských uzlů, námořních přístavů, vnitrozemských přístavů,
  letišť
  a kombinovaných
  intermodálních
  terminálů železniční a silniční dopravy hlavní sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013
  , které odstraňují úzká místa a doplňují chybějící spojení
  . K opatřením provádějícím hlavní síť mohou patřit prvky nacházející se v globální síti, pokud je nutno optimalizovat investici a podle způsobů provedení uvedených v pracovním programu uvedeném v článku 19 tohoto nařízení
  , což usnadňuje intermodalitu
  ;

a doplňující

letišť

intermodálních

, které odstraňují úzká místa a doplňují chybějící spojení

, což usnadňuje intermodalitu

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

Čl. 9 odst. 2 písm. a) bod ii)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| ii) | opatření
  provádějící
  přeshraniční spojení globální sítě v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, zejména úseky uvedené v části III přílohy tohoto nařízení; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

ii)

opatření
  provádějící
  přeshraniční spojení globální sítě v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, zejména úseky uvedené v části III přílohy tohoto nařízení;

provádějící

| ii) | opatření
  rozvíjející a zlepšující
  přeshraniční spojení globální sítě v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, zejména úseky uvedené v části III přílohy tohoto nařízení; |
| --- | --- |

ii)

opatření
  rozvíjející a zlepšující
  přeshraniční spojení globální sítě v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, zejména úseky uvedené v části III přílohy tohoto nařízení;

rozvíjející a zlepšující

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

Čl. 9 odst. 2 písm. a) bod iii)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| iii) | opatření provádějící úseky globální sítě nacházející se v 
  nejvzdálenějších
  regionech v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se příslušných městských uzlů, námořních přístavů, vnitrozemských přístavů a kombinovaných terminálů železniční a silniční dopravy globální sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

iii)

opatření provádějící úseky globální sítě nacházející se v 
  nejvzdálenějších
  regionech v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se příslušných městských uzlů, námořních přístavů, vnitrozemských přístavů a kombinovaných terminálů železniční a silniční dopravy globální sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013;

nejvzdálenějších

| iii) | opatření provádějící úseky globální sítě nacházející se v 
  odlehlých
  regionech v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se příslušných městských uzlů, námořních přístavů, vnitrozemských přístavů
  , letišť
  a kombinovaných terminálů železniční a silniční dopravy globální sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- |

iii)

opatření provádějící úseky globální sítě nacházející se v 
  odlehlých
  regionech v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se příslušných městských uzlů, námořních přístavů, vnitrozemských přístavů
  , letišť
  a kombinovaných terminálů železniční a silniční dopravy globální sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013;

odlehlých

, letišť

Odůvodnění

Odůvodnění

Domníváme se, že problémy vyplývající z ostrovní reality vyžadují odlišný přístup ze strany institucí EU, který je srovnatelný s přístupem k nejvzdálenějším regionům, neboť hlavní problém nesouvisí až tak se vzdáleností jako s územní izolací.

Letiště jsou klíčovým nástrojem pro rozvoj nejvzdálenějších regionů a někdy i nejúčinnějším prostředkem jak tyto regiony začlenit do dopravních sítí v EU.

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

Čl. 9 odst. 2 a 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   V odvětví dopravy jsou způsobilá pro získání finanční pomoci podle tohoto nařízení tato opatření: | 2.   V odvětví dopravy jsou způsobilá pro získání finanční pomoci podle tohoto nařízení tato opatření: |
| a) | opatření týkající se účinných a propojených sítí: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   V odvětví dopravy jsou způsobilá pro získání finanční pomoci podle tohoto nařízení tato opatření:

2.   V odvětví dopravy jsou způsobilá pro získání finanční pomoci podle tohoto nařízení tato opatření:

a)

opatření týkající se účinných a propojených sítí:

| a) | opatření týkající se účinných a propojených sítí: |
| --- | --- |

a)

opatření týkající se účinných a propojených sítí:

(...)

(...)

| | iii) | opatření provádějící úseky globální sítě nacházející se v nejvzdálenějších regionech v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se příslušných městských uzlů, námořních přístavů, vnitrozemských přístavů a 
  kombinovaných
  terminálů železniční
  a silniční
  dopravy globální sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013; |
| --- | --- | --- |

iii)

opatření provádějící úseky globální sítě nacházející se v nejvzdálenějších regionech v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se příslušných městských uzlů, námořních přístavů, vnitrozemských přístavů a 
  kombinovaných
  terminálů železniční
  a silniční
  dopravy globální sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013;

kombinovaných

a silniční

| | iii) | opatření provádějící úseky globální sítě nacházející se v nejvzdálenějších regionech v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se příslušných městských uzlů,
  letišť,
  námořních přístavů, vnitrozemských přístavů a terminálů železniční dopravy globální sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013
  a opatření ve vnitrozemí nejvzdálenějších regionů
  ; |
| --- | --- | --- |

iii)

opatření provádějící úseky globální sítě nacházející se v nejvzdálenějších regionech v souladu s kapitolou II nařízení (EU) č. 1315/2013, včetně opatření týkajících se příslušných městských uzlů,
  letišť,
  námořních přístavů, vnitrozemských přístavů a terminálů železniční dopravy globální sítě definovaných v příloze II nařízení (EU) č. 1315/2013
  a opatření ve vnitrozemí nejvzdálenějších regionů
  ;

letišť,

a opatření ve vnitrozemí nejvzdálenějších regionů

(...)

(...)

| b) | Opatření pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu: |
| --- | --- |

b)

Opatření pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu:

| b) | Opatření pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu: |
| --- | --- |

b)

Opatření pro inteligentní, udržitelnou, inkluzivní, bezpečnou a zabezpečenou mobilitu:

(...)

(...)

| | ix) | opatření zlepšující přístupnost a dostupnost dopravní infrastruktury pro účely bezpečnosti a civilní obrany. |
| --- | --- | --- |

ix)

opatření zlepšující přístupnost a dostupnost dopravní infrastruktury pro účely bezpečnosti a civilní obrany.

| | ix) | opatření zlepšující přístupnost a dostupnost dopravní infrastruktury pro účely bezpečnosti a civilní obrany; |
| --- | --- | --- |

ix)

opatření zlepšující přístupnost a dostupnost dopravní infrastruktury pro účely bezpečnosti a civilní obrany;

| | x) | opatření zlepšující přístupnost nejvzdálenějších regionů, mobilitu jejich obyvatelstva a dopravu zboží
  . |
| --- | --- | --- |

x)

x)

opatření zlepšující přístupnost nejvzdálenějších regionů, mobilitu jejich obyvatelstva a dopravu zboží
  .

opatření zlepšující přístupnost nejvzdálenějších regionů, mobilitu jejich obyvatelstva a dopravu zboží

(...)

(...)

4.   V digitálním odvětví jsou způsobilá pro získání finanční pomoci podle tohoto nařízení tato opatření:

4.   V digitálním odvětví jsou způsobilá pro získání finanční pomoci podle tohoto nařízení tato opatření:

(...)

(...)

| d) | opatření podporující zavádění páteřních sítí včetně pomocí podmořských kabelů, v členských státech a mezi Unií a třetími zeměmi; |
| --- | --- |

d)

opatření podporující zavádění páteřních sítí včetně pomocí podmořských kabelů, v členských státech a mezi Unií a třetími zeměmi;

| d) | opatření podporující zavádění páteřních sítí včetně pomocí podmořských kabelů, v členských státech,
  mezi členskými státy a nejvzdálenějšími regiony
  a mezi Unií a třetími zeměmi; |
| --- | --- |

d)

opatření podporující zavádění páteřních sítí včetně pomocí podmořských kabelů, v členských státech,
  mezi členskými státy a nejvzdálenějšími regiony
  a mezi Unií a třetími zeměmi;

mezi členskými státy a nejvzdálenějšími regiony

(...)

(...)

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

Čl. 9 odst. 4 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4.   V digitálním odvětví jsou způsobilá pro získání finanční pomoci podle tohoto nařízení tato opatření: | 4.   V digitálním odvětví jsou způsobilá pro získání finanční pomoci podle tohoto nařízení tato opatření: |
| a) | opatření podporující gigabitové připojení socioekonomických aktérů; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.   V digitálním odvětví jsou způsobilá pro získání finanční pomoci podle tohoto nařízení tato opatření:

4.   V digitálním odvětví jsou způsobilá pro získání finanční pomoci podle tohoto nařízení tato opatření:

a)

opatření podporující gigabitové připojení socioekonomických aktérů;

| a) | opatření podporující gigabitové připojení socioekonomických aktérů; |
| --- | --- |

a)

opatření podporující gigabitové připojení socioekonomických aktérů;

| b) | opatření podporující poskytování místního vysoce kvalitního bezdrátového připojení v místních komunitách, které je bezplatné a bez diskriminačních podmínek; |
| --- | --- |

b)

opatření podporující poskytování místního vysoce kvalitního bezdrátového připojení v místních komunitách, které je bezplatné a bez diskriminačních podmínek;

| b) | b) opatření podporující poskytování místního vysoce kvalitního bezdrátového připojení v místních komunitách, které je bezplatné a bez diskriminačních podmínek
  , a to zejména na venkově (koncept inteligentních vesnic)
  ; |
| --- | --- |

b)

b) opatření podporující poskytování místního vysoce kvalitního bezdrátového připojení v místních komunitách, které je bezplatné a bez diskriminačních podmínek
  , a to zejména na venkově (koncept inteligentních vesnic)
  ;

, a to zejména na venkově (koncept inteligentních vesnic)

| c) | opatření provádějící nepřerušené pokrytí systémy 5G všech hlavních pozemních dopravních cest, včetně transevropských dopravních sítí; |
| --- | --- |

c)

opatření provádějící nepřerušené pokrytí systémy 5G všech hlavních pozemních dopravních cest, včetně transevropských dopravních sítí;

| c) | opatření provádějící nepřerušené pokrytí systémy 5G všech hlavních pozemních dopravních cest, včetně transevropských dopravních sítí; |
| --- | --- |

c)

opatření provádějící nepřerušené pokrytí systémy 5G všech hlavních pozemních dopravních cest, včetně transevropských dopravních sítí;

| d) | opatření podporující zavádění páteřních sítí včetně pomocí podmořských kabelů, v členských státech a mezi Unií a třetími zeměmi; |
| --- | --- |

d)

opatření podporující zavádění páteřních sítí včetně pomocí podmořských kabelů, v členských státech a mezi Unií a třetími zeměmi;

| d) | opatření podporující zavádění páteřních sítí včetně pomocí podmořských kabelů, v členských státech a mezi Unií a třetími zeměmi; |
| --- | --- |

d)

opatření podporující zavádění páteřních sítí včetně pomocí podmořských kabelů, v členských státech a mezi Unií a třetími zeměmi;

| e) | opatření podporující přístup evropských domácností k sítím s velmi vysokou kapacitou; |
| --- | --- |

e)

opatření podporující přístup evropských domácností k sítím s velmi vysokou kapacitou;

| e) | opatření podporující přístup evropských domácností k sítím s velmi vysokou kapacitou; |
| --- | --- |

e)

opatření podporující přístup evropských domácností k sítím s velmi vysokou kapacitou;

| f) | opatření provádějící požadavky na infrastrukturu pro digitální konektivitu ve vztahu k přeshraničním projektům v oblasti dopravy nebo energetiky a/nebo podporující operační digitální platformy přímo související s dopravní nebo energetickou infrastrukturou. |
| --- | --- |

f)

opatření provádějící požadavky na infrastrukturu pro digitální konektivitu ve vztahu k přeshraničním projektům v oblasti dopravy nebo energetiky a/nebo podporující operační digitální platformy přímo související s dopravní nebo energetickou infrastrukturou.

| f) | opatření provádějící požadavky na infrastrukturu pro digitální konektivitu ve vztahu k přeshraničním projektům v oblasti dopravy nebo energetiky a/nebo podporující operační digitální platformy přímo související s dopravní nebo energetickou infrastrukturou. |
| --- | --- |

f)

opatření provádějící požadavky na infrastrukturu pro digitální konektivitu ve vztahu k přeshraničním projektům v oblasti dopravy nebo energetiky a/nebo podporující operační digitální platformy přímo související s dopravní nebo energetickou infrastrukturou.

Orientační seznam způsobilých projektů z digitálního odvětví je uveden v části V přílohy.

Orientační seznam způsobilých projektů z digitálního odvětví je uveden v části V přílohy.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

Čl. 10 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V každém odvětví dopravy, energetiky nebo digitálních technologií mohou opatření způsobilá podle článku 9 zahrnovat pomocné prvky, které se
  nemusí vztahovat
  ke způsobilým opatřením podle čl. 9 odst. 2, 3 nebo 4, pokud splňují všechny tyto požadavky: | V každém odvětví dopravy, energetiky nebo digitálních technologií mohou opatření způsobilá podle článku 9 zahrnovat pomocné prvky, které se
  vztahují nebo nevztahují
  ke způsobilým opatřením podle čl. 9 odst. 2, 3 nebo 4, pokud splňují všechny tyto požadavky: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V každém odvětví dopravy, energetiky nebo digitálních technologií mohou opatření způsobilá podle článku 9 zahrnovat pomocné prvky, které se
  nemusí vztahovat
  ke způsobilým opatřením podle čl. 9 odst. 2, 3 nebo 4, pokud splňují všechny tyto požadavky:

nemusí vztahovat

V každém odvětví dopravy, energetiky nebo digitálních technologií mohou opatření způsobilá podle článku 9 zahrnovat pomocné prvky, které se
  vztahují nebo nevztahují
  ke způsobilým opatřením podle čl. 9 odst. 2, 3 nebo 4, pokud splňují všechny tyto požadavky:

vztahují nebo nevztahují

Odůvodnění

Odůvodnění

Synergie je třeba podporovat. Mechanismus navrhovaný v odstavci 2 musí také umožnit začlenění opatření způsobilých v rámci jiného odvětví Nástroje pro propojení Evropy v rámci výzvy k podávání návrhů týkající se konkrétního odvětví. Konkrétní výzvy k podávání návrhů pro kombinované projekty budou podporovat projekty, na nichž se více odvětví bude podílet z 20–80 %

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

Čl. 11 odst. 2 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| b) | právnické osoby usazené ve třetí zemi přidružené k programu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

b)

právnické osoby usazené ve třetí zemi přidružené k programu;

| b) | právnické osoby usazené ve třetí zemi přidružené k programu
  pro opatření související s projektem, který se týká této třetí země
  ; |
| --- | --- |

b)

právnické osoby usazené ve třetí zemi přidružené k programu
  pro opatření související s projektem, který se týká této třetí země
  ;

pro opatření související s projektem, který se týká této třetí země

Odůvodnění

Odůvodnění

Z Nástroje pro propojení Evropy nemají těžit neevropské podniky pro činnosti na území EU.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Čl. 11 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5.
     
  Pracovní programy uvedené v článku 19 mohou uvádět, že způsobilé jsou pouze návrhy předložené jedním nebo více členskými státy nebo se souhlasem dotčených členských států, mezinárodními organizacemi, společnými podniky nebo veřejnými či soukromými podniky nebo subjekty usazenými v členských státech. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5.
     
  Pracovní programy uvedené v článku 19 mohou uvádět, že způsobilé jsou pouze návrhy předložené jedním nebo více členskými státy nebo se souhlasem dotčených členských států, mezinárodními organizacemi, společnými podniky nebo veřejnými či soukromými podniky nebo subjekty usazenými v členských státech.

Odůvodnění

Odůvodnění

Zachování postupu schvalování členskými státy by nebylo v souladu se správním zjednodušením, které Výbor regionů podporuje.

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Článek 12

Článek 12

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou [VIII] finančního nařízení. | Granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou [VIII] finančního nařízení. |
| | 1.
     
  Postup výběru projektů tvoří dvě etapy:










  a) | posouzení způsobilosti projektu na základě zjednodušeného dokumentu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou [VIII] finančního nařízení.

Granty v rámci programu se udělují a spravují v souladu s hlavou [VIII] finančního nařízení.

1.
     
  Postup výběru projektů tvoří dvě etapy:

a)

posouzení způsobilosti projektu na základě zjednodušeného dokumentu;

| b) | předložení, posouzení a výběr projektu. |
| --- | --- |

b)

předložení, posouzení a výběr projektu.

2.
     
  Komise zveřejní výzvy k podávání návrhů alespoň jeden měsíc před jejich spuštěním. Organizátoři projektů mají nejméně jeden měsíc na předložení prvního dokumentu. Evropská komise posoudí způsobilost dokumentů ve lhůtě jednoho měsíce. Organizátoři projektů mají následně nejméně tři měsíce na předložení kompletní dokumentace.

Odůvodnění

Odůvodnění

Je třeba zjednodušit provádění Nástroje pro propojení Evropy a zabránit tomu, aby organizátoři projektů vypracovávali kompletní zdlouhavou a nákladnou dokumentaci, nejsou-li pro výzvu k podávání návrhů způsobilí. Organizátoři projektů navíc musí mít čas zapojit se do výzvy k podávání návrhů a vypracovat kompletní dokumentaci.

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Čl. 13 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Kritéria pro udělení grantu jsou definována v pracovních programech uvedených v článku 19 a ve výzvách k podávání návrhů a v použitelném rozsahu zohledňují tyto prvky: | Kritéria pro udělení grantu jsou definována v pracovních programech uvedených v článku 19 a ve výzvách k podávání návrhů a v použitelném rozsahu zohledňují tyto prvky: |
| a) | hospodářský, sociální a environmentální dopad (přínosy a náklady); |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Kritéria pro udělení grantu jsou definována v pracovních programech uvedených v článku 19 a ve výzvách k podávání návrhů a v použitelném rozsahu zohledňují tyto prvky:

Kritéria pro udělení grantu jsou definována v pracovních programech uvedených v článku 19 a ve výzvách k podávání návrhů a v použitelném rozsahu zohledňují tyto prvky:

a)

hospodářský, sociální a environmentální dopad (přínosy a náklady);

| a) | hospodářský, sociální a environmentální dopad (přínosy a náklady); |
| --- | --- |

a)

hospodářský, sociální a environmentální dopad (přínosy a náklady);

| b) | aspekty týkající se inovací, bezpečnosti, interoperability a přístupnosti; |
| --- | --- |

b)

aspekty týkající se inovací, bezpečnosti, interoperability a přístupnosti;

| b) | aspekty týkající se inovací, bezpečnosti, interoperability
  , multimodality
  a přístupnosti; |
| --- | --- |

b)

aspekty týkající se inovací, bezpečnosti, interoperability
  , multimodality
  a přístupnosti;

, multimodality

| c) | přeshraniční rozměr; |
| --- | --- |

c)

přeshraniční rozměr;

| c) | přeshraniční rozměr
  nebo zlepšení přístupnosti ostrovních a nejvzdálenějších regionů
  ; |
| --- | --- |

c)

přeshraniční rozměr
  nebo zlepšení přístupnosti ostrovních a nejvzdálenějších regionů
  ;

nebo zlepšení přístupnosti ostrovních a nejvzdálenějších regionů

| d) | synergie mezi dopravou, energetikou a digitálním odvětvím; |
| --- | --- |

d)

synergie mezi dopravou, energetikou a digitálním odvětvím;

| d) | evropskou přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

d)

d)

evropskou přidanou hodnotu;

evropskou přidanou hodnotu;

| e) | připravenost opatření z hlediska vývoje projektu; |
| --- | --- |

e)

připravenost opatření z hlediska vývoje projektu;

| e) | přispění k vyřešení úzkých míst a dokončení chybějících úseků; |
| --- | --- |

e)

e)

přispění k vyřešení úzkých míst a dokončení chybějících úseků;

přispění k vyřešení úzkých míst a dokončení chybějících úseků;

| f) | racionalitu navrhovaného prováděcího plánu; |
| --- | --- |

f)

racionalitu navrhovaného prováděcího plánu;

| f) | synergie mezi dopravou, energetikou a digitálním odvětvím; |
| --- | --- |

f)

f)

synergie mezi dopravou, energetikou a digitálním odvětvím;

| g) | katalytický účinek finanční pomoci Unie na investici; |
| --- | --- |

g)

katalytický účinek finanční pomoci Unie na investici;

| g) | připravenost opatření z hlediska vývoje projektu
  a míra angažovanosti pro jeho dokončení
  ; |
| --- | --- |

g)

připravenost opatření z hlediska vývoje projektu
  a míra angažovanosti pro jeho dokončení
  ;

a míra angažovanosti pro jeho dokončení

| h) | nutnost překonat finanční překážky, jako je nedostatečná obchodní životaschopnost nebo nedostatek finančních prostředků tržního původu; |
| --- | --- |

h)

nutnost překonat finanční překážky, jako je nedostatečná obchodní životaschopnost nebo nedostatek finančních prostředků tržního původu;

| h) | sociální dopad; |
| --- | --- |

h)

h)

sociální dopad;

sociální dopad;

| i) | soulad s unijními a vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu. |
| --- | --- |

i)

soulad s unijními a vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu.

| i) | racionalitu navrhovaného prováděcího plánu; |
| --- | --- |

i)

i)

racionalitu navrhovaného prováděcího plánu;

| j) | katalytický účinek finanční pomoci Unie na investici; |
| --- | --- |

j)

j)

katalytický účinek finanční pomoci Unie na investici;

| k) | nutnost překonat finanční překážky, jako je nedostatečná obchodní životaschopnost nebo nedostatek finančních prostředků tržního původu; |
| --- | --- |

k)

k)

nutnost překonat finanční překážky, jako je nedostatečná obchodní životaschopnost nebo nedostatek finančních prostředků tržního původu;

| l) | soulad s unijními a vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu. |
| --- | --- |

l)

soulad s unijními a vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu.

Pozměňovací návrh 22

Pozměňovací návrh 22

Čl. 14 odst. 2 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| U prací týkajících se konkrétních cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. a) nepřekročí částka finanční pomoci Unie 30 % celkových způsobilých nákladů. Míry spolufinancování lze zvýšit až na 50 % u opatření, která souvisejí s přeshraničními spojeními za podmínek uvedených v písmeni c) tohoto odstavce, u opatření na podporu systémů telematických aplikací, u opatření na podporu nových technologií a inovací, opatření na zlepšení bezpečnosti infrastruktury v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a u opatření realizovaných v nejvzdálenějších regionech; | U prací týkajících se konkrétních cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. a) nepřekročí částka finanční pomoci Unie 30 % celkových způsobilých nákladů. Míry spolufinancování lze zvýšit až na 50 % u opatření, která souvisejí s přeshraničními spojeními za podmínek uvedených v písmeni c) tohoto odstavce, u 
  opatření, která souvisejí s úzkými místy a chybějícími úseky v hlavní síti, u opatření na podporu námořních dálnic, u opatření na podporu námořních a říčních spojení hlavní a globální sítě, včetně opatření v přístavech a spojení s vnitrozemím, u městských uzlů, multimodálních platforem a spojení a úseků „posledního kilometru“,
  opatření na podporu systémů telematických aplikací, u opatření na podporu nových technologií a inovací, opatření na zlepšení bezpečnosti infrastruktury v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a u opatření realizovaných v nejvzdálenějších
  a ostrovních
  regionech; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

U prací týkajících se konkrétních cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. a) nepřekročí částka finanční pomoci Unie 30 % celkových způsobilých nákladů. Míry spolufinancování lze zvýšit až na 50 % u opatření, která souvisejí s přeshraničními spojeními za podmínek uvedených v písmeni c) tohoto odstavce, u opatření na podporu systémů telematických aplikací, u opatření na podporu nových technologií a inovací, opatření na zlepšení bezpečnosti infrastruktury v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a u opatření realizovaných v nejvzdálenějších regionech;

U prací týkajících se konkrétních cílů uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. a) nepřekročí částka finanční pomoci Unie 30 % celkových způsobilých nákladů. Míry spolufinancování lze zvýšit až na 50 % u opatření, která souvisejí s přeshraničními spojeními za podmínek uvedených v písmeni c) tohoto odstavce, u 
  opatření, která souvisejí s úzkými místy a chybějícími úseky v hlavní síti, u opatření na podporu námořních dálnic, u opatření na podporu námořních a říčních spojení hlavní a globální sítě, včetně opatření v přístavech a spojení s vnitrozemím, u městských uzlů, multimodálních platforem a spojení a úseků „posledního kilometru“,
  opatření na podporu systémů telematických aplikací, u opatření na podporu nových technologií a inovací, opatření na zlepšení bezpečnosti infrastruktury v souladu s příslušnými právními předpisy Unie a u opatření realizovaných v nejvzdálenějších
  a ostrovních
  regionech;

opatření, která souvisejí s úzkými místy a chybějícími úseky v hlavní síti, u opatření na podporu námořních dálnic, u opatření na podporu námořních a říčních spojení hlavní a globální sítě, včetně opatření v přístavech a spojení s vnitrozemím, u městských uzlů, multimodálních platforem a spojení a úseků „posledního kilometru“,

a ostrovních

Odůvodnění

Odůvodnění

Tento pozměňovací návrh je v souladu s návrhem Komise, který doplňuje námořní spojení do koridorů hlavní sítě. Navíc pro dosažení cílů EU v oblasti životního prostředí a klimatu je třeba námořní dopravu výrazně podporovat.

Pozměňovací návrh 23

Pozměňovací návrh 23

Čl. 14 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Maximální míra spolufinancování platná pro opatření vybraná na základě meziodvětvových pracovních programů uvedených v článku 10 bude nejvyšší maximální míra spolufinancování platná pro příslušná odvětví. | Maximální míra spolufinancování platná pro opatření vybraná na základě meziodvětvových pracovních programů uvedených v článku 10 bude nejvyšší maximální míra spolufinancování platná pro příslušná odvětví
  navýšena o 10 %
  .
  Opatření podporovaná v rámci mechanismu popsaného v čl. 10 odst. 2 získají spolufinancování odpovídající hlavnímu odvětví včetně vedlejších nákladů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Maximální míra spolufinancování platná pro opatření vybraná na základě meziodvětvových pracovních programů uvedených v článku 10 bude nejvyšší maximální míra spolufinancování platná pro příslušná odvětví.

Maximální míra spolufinancování platná pro opatření vybraná na základě meziodvětvových pracovních programů uvedených v článku 10 bude nejvyšší maximální míra spolufinancování platná pro příslušná odvětví
  navýšena o 10 %
  .
  Opatření podporovaná v rámci mechanismu popsaného v čl. 10 odst. 2 získají spolufinancování odpovídající hlavnímu odvětví včetně vedlejších nákladů.

navýšena o 10 %

Opatření podporovaná v rámci mechanismu popsaného v čl. 10 odst. 2 získají spolufinancování odpovídající hlavnímu odvětví včetně vedlejších nákladů.

Odůvodnění

Odůvodnění

Synergie je třeba podporovat, a to i finančně. V zájmu zjednodušení musí mít mechanismus popsaný v čl. 10 odst. 2 nárok na jednotnou sazbu spolufinancování.

Pozměňovací návrh 24

Pozměňovací návrh 24

Čl. 15 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Kromě kritérií stanovených v článku [186] finančního nařízení se použijí tato kritéria způsobilosti nákladů: | Kromě kritérií stanovených v článku [186] finančního nařízení se použijí tato kritéria způsobilosti nákladů: |
| a) | způsobilé mohou být pouze výdaje vzniklé v členských státech, s výjimkou případů, kdy projekt společného zájmu nebo přeshraniční projekt v oblasti obnovitelné energie zahrnuje i území jedné nebo více třetích zemí uvedených v článku 5 a čl. 11 odst. 4 tohoto nařízení nebo mezinárodní vody a kdy je opatření nezbytně nutné k dosažení cílů dotčeného projektu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Kromě kritérií stanovených v článku [186] finančního nařízení se použijí tato kritéria způsobilosti nákladů:

Kromě kritérií stanovených v článku [186] finančního nařízení se použijí tato kritéria způsobilosti nákladů:

a)

způsobilé mohou být pouze výdaje vzniklé v členských státech, s výjimkou případů, kdy projekt společného zájmu nebo přeshraniční projekt v oblasti obnovitelné energie zahrnuje i území jedné nebo více třetích zemí uvedených v článku 5 a čl. 11 odst. 4 tohoto nařízení nebo mezinárodní vody a kdy je opatření nezbytně nutné k dosažení cílů dotčeného projektu;

| a) | způsobilé mohou být pouze výdaje vzniklé v členských státech, s výjimkou případů, kdy projekt společného zájmu nebo přeshraniční projekt v oblasti obnovitelné energie zahrnuje i území jedné nebo více třetích zemí uvedených v článku 5 a čl. 11 odst. 4 tohoto nařízení,
  jednoho nebo více nejvzdálenějších regionů
  nebo mezinárodní vody a kdy je opatření nezbytně nutné k dosažení cílů dotčeného projektu; |
| --- | --- |

a)

způsobilé mohou být pouze výdaje vzniklé v členských státech, s výjimkou případů, kdy projekt společného zájmu nebo přeshraniční projekt v oblasti obnovitelné energie zahrnuje i území jedné nebo více třetích zemí uvedených v článku 5 a čl. 11 odst. 4 tohoto nařízení,
  jednoho nebo více nejvzdálenějších regionů
  nebo mezinárodní vody a kdy je opatření nezbytně nutné k dosažení cílů dotčeného projektu;

jednoho nebo více nejvzdálenějších regionů

Odůvodnění

Odůvodnění

Navrhuje se, aby byl do čl. 15 písm. a) zahrnut odkaz na specifickou situaci nejvzdálenějších regionů.

Pozměňovací návrh 25

Pozměňovací návrh 25

Čl. 16 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Použití grantů uvedených v odstavci 1
  lze provést
  prostřednictvím zvláštních výzev k podávání návrhů. | 2.   Použití grantů uvedených v odstavci 1
  se provádí ve všech výzvách k podávání návrhů a
   prostřednictvím zvláštních výzev k podávání návrhů
  a je omezeno na 10 % celkového rozpočtu Nástroje pro propojení Evropy
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Použití grantů uvedených v odstavci 1
  lze provést
  prostřednictvím zvláštních výzev k podávání návrhů.

2.   Použití grantů uvedených v odstavci 1
  se provádí ve všech výzvách k podávání návrhů a
   prostřednictvím zvláštních výzev k podávání návrhů
  a je omezeno na 10 % celkového rozpočtu Nástroje pro propojení Evropy
  .

Odůvodnění

Odůvodnění

Operace kombinování zdrojů je třeba podporovat a umožňovat od okamžiku, kdy jich chce organizátor projektu využít. Grant musí nicméně zůstat finančním řešením první volby v rámci Nástroje pro propojení Evropy.

Pozměňovací návrh 26

Pozměňovací návrh 26

Čl. 17 odst. 2 nový odstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Finanční prostředky získané zpět na základě tohoto článku se znovu použijí v rámci jiných pracovních programů Nástroje pro propojení Evropy. Tyto prostředky budou rozděleny s ohledem na sjednané národní obálky. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.
     
  Finanční prostředky získané zpět na základě tohoto článku se znovu použijí v rámci jiných pracovních programů Nástroje pro propojení Evropy. Tyto prostředky budou rozděleny s ohledem na sjednané národní obálky.

Odůvodnění

Odůvodnění

Finanční prostředky přidělované víceletým finančním rámcem Nástroji pro propojení Evropy musí být v Nástroji pro propojení Evropy zachovány. Rozdělení finančních prostředků zohledňující dojednané národní obálky představuje motivační prvek pro členské státy a realizátory jednotlivých projektů, aby zbytečně nebránily rozhodnutí o budoucnosti projektu z důvodu obavy o ztrátu finanční podpory. Opatření navíc umožní vyváženější geografické rozdělení prostředků napříč členskými státy EU.

Pozměňovací návrh 27

Pozměňovací návrh 27

Článek 19

Článek 19

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Program se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení. V pracovních programech se případně stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů. | 1.   Program se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení. V pracovních programech se případně stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů. |
| 2.   Pracovní programy přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle článku 22 tohoto nařízení. | 2.   
  Evropská komise předloží orientační harmonogram pracovních programů obsahující přidělené finanční prostředky a priority těchto programů pro celé programové období. |
| | 3.
     Pracovní programy přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle článku 22 tohoto nařízení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Program se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení. V pracovních programech se případně stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů.

1.   Program se provádí prostřednictvím pracovních programů uvedených v článku 110 finančního nařízení. V pracovních programech se případně stanoví celková částka vyhrazená pro operace kombinování zdrojů.

2.   Pracovní programy přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle článku 22 tohoto nařízení.

2.   
  Evropská komise předloží orientační harmonogram pracovních programů obsahující přidělené finanční prostředky a priority těchto programů pro celé programové období.

3.
     Pracovní programy přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu. Tyto prováděcí akty se přijímají v souladu s přezkumným postupem podle článku 22 tohoto nařízení.

Odůvodnění

Odůvodnění

Finanční prostředky přidělované víceletým finančním rámcem Nástroji pro propojení Evropy musí být v Nástroji pro propojení Evropy zachovány.

Pozměňovací návrh 28

Pozměňovací návrh 28

Článek 23

Článek 23

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24 tohoto nařízení: | Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24 tohoto nařízení: |
| a) | za účelem změny části I přílohy, pokud jde o ukazatele, a k vytvoření rámce pro monitorování a hodnocení; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24 tohoto nařízení:

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24 tohoto nařízení:

a)

za účelem změny části I přílohy, pokud jde o ukazatele, a k vytvoření rámce pro monitorování a hodnocení;

| a) | za účelem změny části I přílohy, pokud jde o ukazatele, a k vytvoření rámce pro monitorování a hodnocení; |
| --- | --- |

a)

za účelem změny části I přílohy, pokud jde o ukazatele, a k vytvoření rámce pro monitorování a hodnocení;

| b) | za účelem změny části II přílohy, pokud jde o orientační podíly rozpočtových zdrojů přidělených konkrétnímu cíli stanovenému v čl. 3 písm. a) bodě i); |
| --- | --- |

b)

za účelem změny části II přílohy, pokud jde o orientační podíly rozpočtových zdrojů přidělených konkrétnímu cíli stanovenému v čl. 3 písm. a) bodě i);

| b) | za účelem změny části II přílohy, pokud jde o orientační podíly rozpočtových zdrojů přidělených konkrétnímu cíli stanovenému v čl. 3 písm. a) bodě i); |
| --- | --- |

b)

za účelem změny části II přílohy, pokud jde o orientační podíly rozpočtových zdrojů přidělených konkrétnímu cíli stanovenému v čl. 3 písm. a) bodě i);

| c) | za účelem změny části III přílohy, pokud jde o definice koridorů hlavní dopravní sítě a předem určené úseky; a předem určené úseky v globální síti; |
| --- | --- |

c)

za účelem změny části III přílohy, pokud jde o definice koridorů hlavní dopravní sítě a předem určené úseky; a předem určené úseky v globální síti;

| c) | za účelem změny části III přílohy, pokud jde o definice koridorů hlavní dopravní sítě a předem určené úseky; a předem určené úseky v globální síti; |
| --- | --- |

c)

za účelem změny části III přílohy, pokud jde o definice koridorů hlavní dopravní sítě a předem určené úseky; a předem určené úseky v globální síti;

| d) | za účelem změny části IV přílohy, pokud jde o identifikaci přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie; |
| --- | --- |

d)

za účelem změny části IV přílohy, pokud jde o identifikaci přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie;

| d) | za účelem změny části IV přílohy, pokud jde o identifikaci přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie; |
| --- | --- |

d)

za účelem změny části IV přílohy, pokud jde o identifikaci přeshraničních projektů v oblasti obnovitelné energie;

| e) | za účelem změny části V přílohy, pokud jde o identifikaci projektů společného zájmu v oblasti digitálního připojení. |
| --- | --- |

e)

za účelem změny části V přílohy, pokud jde o identifikaci projektů společného zájmu v oblasti digitálního připojení.

| e) | za účelem změny technických specifikací týkajících se infrastruktur dvojího užití, civilního a vojenského, definovaných Radou a stanovení nebo změny seznamu prioritních projektů přizpůsobení dvojímu užití, civilnímu a vojenskému; |
| --- | --- |

e)

za účelem změny technických specifikací týkajících se infrastruktur dvojího užití, civilního a vojenského, definovaných Radou a stanovení nebo změny seznamu prioritních projektů přizpůsobení dvojímu užití, civilnímu a vojenskému;

za účelem změny technických specifikací týkajících se infrastruktur dvojího užití, civilního a vojenského, definovaných Radou a stanovení nebo změny seznamu prioritních projektů přizpůsobení dvojímu užití, civilnímu a vojenskému;

| f) | za účelem změny části V přílohy, pokud jde o identifikaci projektů společného zájmu v oblasti digitálního připojení. |
| --- | --- |

f)

f)

za účelem změny části V přílohy, pokud jde o identifikaci projektů společného zájmu v oblasti digitálního připojení.

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Nástroj pro propojení Evropy a zrušují nařízení (EU) č. 1316/2013 a (EU) č. 283/2014

(COM(2018) 438 final) – 2. část

Pozměňovací návrh 29

Pozměňovací návrh 29

Příloha, část III, tabulka 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „Atlantický“ koridor hlavní sítě
  Vytýčení trasy | „Atlantický“ koridor hlavní sítě
  Vytýčení trasy |
| Gijón – León – Valladolid | Gijón – León –
  Palencia
   – Valladolid |
| A Coruña – Vigo – Orense – León – | A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada
   –
  Astorga
   – León –
  Palencia-Venta de Baños |
| Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao | Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  (baskická trať Y) |
| | Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz




  Bordeaux
   –
  Toulouse |
| Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba | Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| Sines/Lisabon – Madrid – Valladolid | Sines/Lisabon – Madrid – Valladolid |
| Lisabon – Aveiro – Leixões/Porto – řeka Douro | Lisabon – Aveiro – Leixões/Porto – řeka Douro |
| Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paříž – Le Havre/Méty – Mannheim/Štrasburk | Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paříž – Le Havre/Méty – Mannheim/Štrasburk |
| | Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Paříž |
| Saint Nazaire – Nantes – Tours | Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„Atlantický“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

„Atlantický“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

Gijón – León – Valladolid

Gijón – León –
  Palencia
   – Valladolid

Palencia

A Coruña – Vigo – Orense – León –

A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada
   –
  Astorga
   – León –
  Palencia-Venta de Baños

Ponferrada

Astorga

Palencia-Venta de Baños

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  (baskická trať Y)

(baskická trať Y)

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux
   –
  Toulouse

Bordeaux

Toulouse

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines/Lisabon – Madrid – Valladolid

Sines/Lisabon – Madrid – Valladolid

Lisabon – Aveiro – Leixões/Porto – řeka Douro

Lisabon – Aveiro – Leixões/Porto – řeka Douro

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paříž – Le Havre/Méty – Mannheim/Štrasburk

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paříž – Le Havre/Méty – Mannheim/Štrasburk

Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Paříž

Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Paříž

Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –

Odůvodnění

Odůvodnění

Vystoupení Spojeného království z Evropské unie bude mít celou řadu dopadů, mimo jiné výrazný dopad na začleňování Irska do sítě koridorů hlavní sítě TEN-T, jelikož tato země je závislá výlučně na spojeních přes Spojené království. Do mapy koridorů by měla být začleněna i námořní spojení do přístavů hlavní sítě atlantického koridoru a do některých přístavů globální sítě. Začlenění spojení mezi středomořským a atlantickým koridorem do prioritních koridorů hlavní sítě může posílit socioekonomickou výkonnost těchto dvou koridorů a zároveň umožnit rozvoj infrastruktur a jejich využívání. To by byla rovněž příležitost k propojení přístavů Středozemního moře a Atlantického oceánu na ose Bordeaux – Toulouse – Narbonne. Navíc je tento návrh součástí velkého projektu jihozápadu pro rozvoj dvou vysokorychlostních tratí sdílejících společný úsek z Bordeaux do Toulouse a z Bordeaux do Španělska.

Je smysluplné podporovat trasu Zaragoza – Pamplona – baskická trať Y, která by spojila atlantický a středomořský koridor a umožnila by přístup k přístavu v Bilbau. Francie by měla znovu aktivovat spojení Bordeaux – Dax – Vitoria, a to jak pro osobní dopravu, tak za účelem odstranění úzkých míst při přepravě zboží (Irun-Hendaye, varianta na ose Bordeaux).

V neposlední řadě je nutné zahrnout případné enklávy a logistické platformy, které jsou velice důležité ze strategického hlediska nebo mají velký potenciál pro budoucnost a nacházejí se v okrajových regionech, které mají stále značné potřeby v oblasti základní infrastruktury, aby bylo možné zlepšit jejich přístupnost a propojení, zejména s přístavy.

Pozměňovací návrh 30

Pozměňovací návrh 30

Příloha, část III, tabulka 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „Středomořský“ koridor hlavní sítě
  Vytýčení trasy | „Středomořský“ koridor hlavní sítě
  Vytýčení trasy |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona | Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto/
  Tarragona |
| | Madrid – Albacete – Valencia |
| Sevilla – Bobadilla – Murcia | Sevilla – Bobadilla –
  Almería
   – Murcia |
| Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona | Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona |
| Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Janov/Lyon – Turín – Novara – Milán – Bologna/Verona – Padova – Benátky – Ravenna/Terst/Koper – Lublaň – Budapešť | Tarragona/
  Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marseille – Janov/Lyon – Turín – Novara – Milán – Bologna/Verona – Padova – Benátky – Ravenna/Terst/Koper – Lublaň – Budapešť |
| | Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio – Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo




  Toulouse
   –
  Narbonne |
| Lublaň/Rijeka – Záhřeb – Budapešť – ukrajinská hranice | Lublaň/Rijeka – Záhřeb – Budapešť – ukrajinská hranice |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„Středomořský“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

„Středomořský“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto/
  Tarragona

Sagunto/

Madrid – Albacete – Valencia

Madrid – Albacete – Valencia

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Sevilla – Bobadilla –
  Almería
   – Murcia

Almería

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Janov/Lyon – Turín – Novara – Milán – Bologna/Verona – Padova – Benátky – Ravenna/Terst/Koper – Lublaň – Budapešť

Tarragona/
  Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marseille – Janov/Lyon – Turín – Novara – Milán – Bologna/Verona – Padova – Benátky – Ravenna/Terst/Koper – Lublaň – Budapešť

Palma de Mallorca

Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio – Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo

Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio – Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo

Toulouse
   –
  Narbonne

Toulouse

Narbonne

Lublaň/Rijeka – Záhřeb – Budapešť – ukrajinská hranice

Lublaň/Rijeka – Záhřeb – Budapešť – ukrajinská hranice

Odůvodnění

Odůvodnění

Začlenění spojení mezi středomořským a atlantským koridorem do prioritních koridorů hlavní sítě může posílit socioekonomickou výkonnost těchto dvou koridorů a zároveň umožnit rozvoj infrastruktur a jejich využívání. To by byla rovněž příležitost k propojení přístavů Středozemního moře a Atlantského oceánu na ose Bordeaux – Toulouse – Narbonne.

Pozměňovací návrh 31

Pozměňovací návrh 31

Příloha, část III, tabulka 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „Severomořsko-středomořský“ koridor hlavní sítě | „Severomořsko-středomořský“ koridor hlavní sítě |
| Vytýčení trasy | Vytýčení trasy |
| Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork | Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork |
| | Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antverpy – Rotterdam




  Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paříž |
| Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham | Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham |
| Birmingham – Felixstowe/Londýn/Southampton | Birmingham – Felixstowe/Londýn/Southampton |
| Londýn – Lille – Brusel | Londýn – Lille – Brusel |
| Amsterodam – Rotterdam – Antverpy – Brusel – Lucemburk | Amsterodam – Rotterdam – Antverpy – Brusel – Lucemburk |
| Lucemburk – Méty – Dijon – Mâcon – Lyon – Marseille | Lucemburk – Méty – Dijon – Mâcon – Lyon – Marseille |
| Lucemburk – Méty – Štrasburk – Basilej | Lucemburk – Méty – Štrasburk – Basilej |
| Antverpy/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paříž | Antverpy/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paříž |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„Severomořsko-středomořský“ koridor hlavní sítě

„Severomořsko-středomořský“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

Vytýčení trasy

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antverpy – Rotterdam

Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antverpy – Rotterdam

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paříž

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paříž

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Birmingham – Felixstowe/Londýn/Southampton

Birmingham – Felixstowe/Londýn/Southampton

Londýn – Lille – Brusel

Londýn – Lille – Brusel

Amsterodam – Rotterdam – Antverpy – Brusel – Lucemburk

Amsterodam – Rotterdam – Antverpy – Brusel – Lucemburk

Lucemburk – Méty – Dijon – Mâcon – Lyon – Marseille

Lucemburk – Méty – Dijon – Mâcon – Lyon – Marseille

Lucemburk – Méty – Štrasburk – Basilej

Lucemburk – Méty – Štrasburk – Basilej

Antverpy/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paříž

Antverpy/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Paříž

Odůvodnění

Odůvodnění

Tento pozměňovací návrh se vrací k návrhu Evropské komise na změnu nařízeni o Nástroji pro propojení Evropy v případě, že by k vystoupení Spojeného království došlo bez dohody, a to včetně přístavů globální a hlavní sítě.

Pozměňovací návrh 32

Pozměňovací návrh 32

Příloha, část III, tabulka 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „Skandinávsko-středomořský“ koridor hlavní sítě | „Skandinávsko-středomořský“ koridor hlavní sítě |
| Vytýčení trasy | Vytýčení trasy |
| Ruská hranice – Hamina/Kotka – Helsinky – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö | Ruská hranice – Hamina/Kotka – Helsinky – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö |
| Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm | Narvik/Oulu – Luleå – Umeå –
  Gävle
   – Stockholm –
  Örebro |
| | Stockholm – Örebro – Oslo |
| Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg | Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg |
| Malmö – Kodaň – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn | Malmö – Kodaň – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn |
| Kodaň – Kolding/Lübeck – Hamburk – Hannover | Kodaň – Kolding/Lübeck – Hamburk – Hannover |
| Bremerhaven – Brémy – Hannover – Norimberk | Bremerhaven – Brémy – Hannover – Norimberk |
| Rostock – Berlín – Lipsko – Mnichov | Rostock – Berlín – Lipsko – Mnichov |
| Norimberk – Mnichov – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Florencie | Norimberk – Mnichov – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Florencie |
| Livorno/La Spezia – Florencie – Řím – Neapol – Bari – Taranto – Valletta | Livorno/La Spezia – Florencie – Řím – Neapol – Bari – Taranto – Valletta |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„Skandinávsko-středomořský“ koridor hlavní sítě

„Skandinávsko-středomořský“ koridor hlavní sítě

Vytýčení trasy

Vytýčení trasy

Ruská hranice – Hamina/Kotka – Helsinky – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö

Ruská hranice – Hamina/Kotka – Helsinky – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå –
  Gävle
   – Stockholm –
  Örebro

Gävle

Örebro

Stockholm – Örebro – Oslo

Stockholm – Örebro – Oslo

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Malmö – Kodaň – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Malmö – Kodaň – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Kodaň – Kolding/Lübeck – Hamburk – Hannover

Kodaň – Kolding/Lübeck – Hamburk – Hannover

Bremerhaven – Brémy – Hannover – Norimberk

Bremerhaven – Brémy – Hannover – Norimberk

Rostock – Berlín – Lipsko – Mnichov

Rostock – Berlín – Lipsko – Mnichov

Norimberk – Mnichov – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Florencie

Norimberk – Mnichov – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Florencie

Livorno/La Spezia – Florencie – Řím – Neapol – Bari – Taranto – Valletta

Livorno/La Spezia – Florencie – Řím – Neapol – Bari – Taranto – Valletta

Pozměňovací návrh 33

Pozměňovací návrh 33

Příloha, část III, 2. odstavec Předem určené úseky na globální síti

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| K přeshraničním úsekům globální sítě uvedeným v čl. 9 odst. 2 písm. a) bodě ii) tohoto nařízení patří zejména následující úseky: | K přeshraničním úsekům globální sítě
  a ke stávajícím přeshraničním železničním spojením a chybějícím spojením na vnitřních hranicích EU
  uvedeným v čl. 9 odst. 2 písm. a) bodě ii) tohoto nařízení patří zejména následující úseky: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

K přeshraničním úsekům globální sítě uvedeným v čl. 9 odst. 2 písm. a) bodě ii) tohoto nařízení patří zejména následující úseky:

K přeshraničním úsekům globální sítě
  a ke stávajícím přeshraničním železničním spojením a chybějícím spojením na vnitřních hranicích EU
  uvedeným v čl. 9 odst. 2 písm. a) bodě ii) tohoto nařízení patří zejména následující úseky:

a ke stávajícím přeshraničním železničním spojením a chybějícím spojením na vnitřních hranicích EU

Odůvodnění

Odůvodnění

Toto doplnění umožní propojení koridorů TEN, ačkoli formálně nejsou součástí globální sítě (např. „chybějící spojení“).

Pozměňovací návrh 34

Pozměňovací návrh 34

Příloha, část V

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Gigabitové připojení sociálně-ekonomických aktérů |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

Gigabitové připojení sociálně-ekonomických aktérů

| 1. | Gigabitové připojení sociálně-ekonomických aktérů |
| --- | --- |

1.

Gigabitové připojení sociálně-ekonomických aktérů

(...)

(...)

| — | gigabitovému připojení pro vzdělávací výzkumná centra v souvislosti se snahou překlenout digitální propasti a inovovat v oblasti vzdělávacích systémů, zlepšovat výsledky učení, posilovat rovnost a efektivnost. |
| --- | --- |

—

gigabitovému připojení pro vzdělávací výzkumná centra v souvislosti se snahou překlenout digitální propasti a inovovat v oblasti vzdělávacích systémů, zlepšovat výsledky učení, posilovat rovnost a efektivnost.

| — | gigabitovému připojení pro vzdělávací výzkumná centra v souvislosti se snahou překlenout digitální propasti a inovovat v oblasti vzdělávacích systémů, zlepšovat výsledky učení, posilovat rovnost a efektivnost, |
| --- | --- |

—

gigabitovému připojení pro vzdělávací výzkumná centra v souvislosti se snahou překlenout digitální propasti a inovovat v oblasti vzdělávacích systémů, zlepšovat výsledky učení, posilovat rovnost a efektivnost,

| — | gigabitovému připojení, které zabezpečí systémy vysokorychlostního širokopásmového připojení, ve vnitrozemí nejvzdálenějších regionů a s příslušnými členskými státy, a to především prostřednictvím položení vyššího počtu podmořských kabelů
  . |
| --- | --- |

—

gigabitovému připojení, které zabezpečí systémy vysokorychlostního širokopásmového připojení, ve vnitrozemí nejvzdálenějších regionů a s příslušnými členskými státy, a to především prostřednictvím položení vyššího počtu podmořských kabelů
  .

gigabitovému připojení, které zabezpečí systémy vysokorychlostního širokopásmového připojení, ve vnitrozemí nejvzdálenějších regionů a s příslušnými členskými státy, a to především prostřednictvím položení vyššího počtu podmořských kabelů

Odůvodnění

Odůvodnění

Důležité je upozornit na to, že opatření směřující k rozvoji infrastruktury digitálního připojení v nejvzdálenějších regionech se považují za prioritu.

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1316/2013 s ohledem na vystoupení Spojeného království z Unie

(COM(2018) 568 final) – 1. část

Pozměňovací návrh 35

Pozměňovací návrh 35

6. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby se zabránilo tomu, že severomořsko-středomořský koridor hlavní sítě bude rozdělen na dvě samostatné a nepropojené části, a zajistila se propojenost Irska s kontinentální Evropou, měl by severomořsko-středomořský koridor hlavní sítě zahrnovat námořní spojnice mezi irskými hlavními přístavy a hlavními přístavy Belgie a Nizozemska. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby se zabránilo tomu, že severomořsko-středomořský koridor hlavní sítě bude rozdělen na dvě samostatné a nepropojené části, a zajistila se propojenost Irska s kontinentální Evropou, měl by severomořsko-středomořský koridor hlavní sítě zahrnovat námořní spojnice mezi irskými hlavními přístavy a hlavními přístavy Belgie a Nizozemska.

Aby se zabránilo tomu, že severomořsko-středomořský koridor hlavní sítě bude rozdělen na dvě samostatné a nepropojené části, a zajistila se propojenost Irska s kontinentální Evropou, měl by severomořsko-středomořský koridor hlavní sítě zahrnovat námořní spojnice mezi irskými hlavními přístavy a hlavními přístavy Belgie a Nizozemska.

Odůvodnění

Odůvodnění

Několik francouzských přístavů (Le Havre, Dunkerque, Calais) patří mezi přístavy hlavní sítě zahrnuté do atlantického a severomořsko-středomořského koridoru. Není proto žádný důvod je vylučovat.

Pozměňovací návrh 36

Pozměňovací návrh 36

Příloha

Příloha

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V příloze I části I bodě 2 („Koridory hlavní sítě“) se v oddílu „Severomořsko-středomořský“ za řádek „Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork“
  vkládá nový řádek, který
  zní: | V příloze I části I bodě 2 („Koridory hlavní sítě“) se v oddílu „Severomořsko-středomořský“ za řádek „Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork“
  vkládají nové řádky, které
  zní: |
| „Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam“. | „Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork –
  Calais/Dunkerque
   – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam |
| | Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paříž
  “.


  V příloze I části I bodě 2 („Koridory hlavní sítě“) se v oddílu „Atlantický“ za řádek „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paříž – Le Havre/Méty – Mannheim/Štrasburk“ vkládá nový řádek, který zní:





  „Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Paříž“.





  V příloze I části I bodě 2 („Koridory hlavní sítě“) se v oddílu „Atlantický“ řádek „Saint Nazaire – Nantes – Tours“ mění takto:





  „Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours“. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V příloze I části I bodě 2 („Koridory hlavní sítě“) se v oddílu „Severomořsko-středomořský“ za řádek „Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork“
  vkládá nový řádek, který
  zní:

vkládá nový řádek, který

V příloze I části I bodě 2 („Koridory hlavní sítě“) se v oddílu „Severomořsko-středomořský“ za řádek „Belfast – Baile Átha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork“
  vkládají nové řádky, které
  zní:

vkládají nové řádky, které

„Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam“.

„Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork –
  Calais/Dunkerque
   – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam

Calais/Dunkerque

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paříž
  “.

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Paříž

V příloze I části I bodě 2 („Koridory hlavní sítě“) se v oddílu „Atlantický“ za řádek „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paříž – Le Havre/Méty – Mannheim/Štrasburk“ vkládá nový řádek, který zní:

V příloze I části I bodě 2 („Koridory hlavní sítě“) se v oddílu „Atlantický“ za řádek „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Paříž – Le Havre/Méty – Mannheim/Štrasburk“ vkládá nový řádek, který zní:

„Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Paříž“.

V příloze I části I bodě 2 („Koridory hlavní sítě“) se v oddílu „Atlantický“ řádek „Saint Nazaire – Nantes – Tours“ mění takto:

V příloze I části I bodě 2 („Koridory hlavní sítě“) se v oddílu „Atlantický“ řádek „Saint Nazaire – Nantes – Tours“ mění takto:

„Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours“.

Odůvodnění

Odůvodnění

Vystoupení Spojeného království z EU bude mít řadu dopadů, mimo jiné výrazný dopad na začleňování Irska do sítě koridorů hlavní sítě TEN-T. Do mapy koridorů by měla být začleněna námořní spojení do přístavů hlavní sítě.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

II.

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Obecná doporučení

Obecná doporučení

| 1. | připomíná, že evropská politika v oblasti bezpečných, moderních, udržitelných a účinných dopravních, energetických a telekomunikačních infrastruktur zajišťovaných prostřednictvím transevropských sítí (TEN) je zásadní pro posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti všech regionů Unie, včetně okrajových, nejvzdálenějších, ostrovních a demograficky znevýhodněných regionů, a že přispívá k řádnému fungování vnitřního trhu a je nezbytná pro plnění cílů celé řady dalších politik EU, a to zejména v oblasti klimatu a životního prostředí; |
| --- | --- |

1.

připomíná, že evropská politika v oblasti bezpečných, moderních, udržitelných a účinných dopravních, energetických a telekomunikačních infrastruktur zajišťovaných prostřednictvím transevropských sítí (TEN) je zásadní pro posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti všech regionů Unie, včetně okrajových, nejvzdálenějších, ostrovních a demograficky znevýhodněných regionů, a že přispívá k řádnému fungování vnitřního trhu a je nezbytná pro plnění cílů celé řady dalších politik EU, a to zejména v oblasti klimatu a životního prostředí;

| 2. | konstatuje, že od jejího přijetí v roce 2013 zůstávají i nadále platné některé připomínky VR týkající se Nástroje pro propojení Evropy (CEF), vyjádřené zejména v jeho stanovisku 1531/2017 s názvem „Budoucnost Nástroje pro propojení Evropy – doprava“ přijatém dne 10. října 2017; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že od jejího přijetí v roce 2013 zůstávají i nadále platné některé připomínky VR týkající se Nástroje pro propojení Evropy (CEF), vyjádřené zejména v jeho stanovisku 1531/2017 s názvem „Budoucnost Nástroje pro propojení Evropy – doprava“ přijatém dne 10. října 2017;

| 3. | má za to, že je třeba pozorně naslouchat městům a obcím, které mají na starost rozvoj mobility a veřejné dopravy na svém území; |
| --- | --- |

3.

má za to, že je třeba pozorně naslouchat městům a obcím, které mají na starost rozvoj mobility a veřejné dopravy na svém území;

| 4. | uznává, že návrh Komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality. Hlavním cílem návrhu je vytvoření transevropské dopravní sítě. Nejlepší pro její realizaci je úroveň Evropské unie; |
| --- | --- |

4.

uznává, že návrh Komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality. Hlavním cílem návrhu je vytvoření transevropské dopravní sítě. Nejlepší pro její realizaci je úroveň Evropské unie;

| 5. | poznamenává, že v roce 2017 žilo 72 % Evropanů v městských oblastech. Přístup k bezpečné, účinné a udržitelné městské dopravě je pro tyto lidi zcela zásadní. Nástroj pro propojení Evropy je schopen podpořit transformaci a snížit přetížení dopravy, znečištění a nehody v silniční dopravě. Realizace hlavní sítě do roku 2030 a globální sítě do roku 2050 vyžaduje především zlepšení propojenosti různých druhů dopravy a zajištění plynulosti provozu v městských oblastech. Prioritou by mělo být úsilí v oblasti multimodální městské dopravy; |
| --- | --- |

5.

poznamenává, že v roce 2017 žilo 72 % Evropanů v městských oblastech. Přístup k bezpečné, účinné a udržitelné městské dopravě je pro tyto lidi zcela zásadní. Nástroj pro propojení Evropy je schopen podpořit transformaci a snížit přetížení dopravy, znečištění a nehody v silniční dopravě. Realizace hlavní sítě do roku 2030 a globální sítě do roku 2050 vyžaduje především zlepšení propojenosti různých druhů dopravy a zajištění plynulosti provozu v městských oblastech. Prioritou by mělo být úsilí v oblasti multimodální městské dopravy;

| 6. | připomíná, že Evropská unie má řadu starších námořních a říčních infrastruktur, které je třeba modernizovat a rozvíjet. Tyto dva druhy dopravy jsou součástí řešení dopravního přetížení silnic a nezbytné dekarbonizace odvětví dopravy; |
| --- | --- |

6.

připomíná, že Evropská unie má řadu starších námořních a říčních infrastruktur, které je třeba modernizovat a rozvíjet. Tyto dva druhy dopravy jsou součástí řešení dopravního přetížení silnic a nezbytné dekarbonizace odvětví dopravy;

| 7. | uznává, že doprava vytváří téměř 50 % emisí skleníkových plynů v Evropě. Jedná se o jediné odvětví, které od roku 1990 nedokázalo snížit své emise. Města a regiony přímo čelí dopadům změny klimatu, znečišťování ovzduší a hustoty dopravního provozu. Je také zapotřebí učinit ambiciózní a okamžitá opatření k dekarbonizaci odvětví dopravy; |
| --- | --- |

7.

uznává, že doprava vytváří téměř 50 % emisí skleníkových plynů v Evropě. Jedná se o jediné odvětví, které od roku 1990 nedokázalo snížit své emise. Města a regiony přímo čelí dopadům změny klimatu, znečišťování ovzduší a hustoty dopravního provozu. Je také zapotřebí učinit ambiciózní a okamžitá opatření k dekarbonizaci odvětví dopravy;

| 8. | připomíná, že Nástroj pro propojení Evropy musí být přizpůsoben ambiciózním cílům EU v oblasti realizace dopravních infrastruktur. Zejména nařízení o TEN-T pevně stanoví realizaci hlavní sítě do roku 2030. Konstatuje, že by měly být bedlivě monitorovány potřeby všech regionů a měla by být přijata opatření, která zajistí, že budou držet krok s inovacemi v oblasti infrastruktury; |
| --- | --- |

8.

připomíná, že Nástroj pro propojení Evropy musí být přizpůsoben ambiciózním cílům EU v oblasti realizace dopravních infrastruktur. Zejména nařízení o TEN-T pevně stanoví realizaci hlavní sítě do roku 2030. Konstatuje, že by měly být bedlivě monitorovány potřeby všech regionů a měla by být přijata opatření, která zajistí, že budou držet krok s inovacemi v oblasti infrastruktury;

| 9. | doporučuje, aby byly přeshraniční projekty podporovány a přitom se podpořily zejména dopady ESÚS nebo nástroje usilujícího o odstranění právních a správních překážek v přeshraničním kontextu, jak jej na období 2021–2027 navrhuje Evropská komise. Především ESÚS by měly být subjekty způsobilými pro všechny výzvy k předkládání projektů v rámci Nástroje pro propojení Evropy, aniž by tím byly dotčeny jejich pravomoci; |
| --- | --- |

9.

doporučuje, aby byly přeshraniční projekty podporovány a přitom se podpořily zejména dopady ESÚS nebo nástroje usilujícího o odstranění právních a správních překážek v přeshraničním kontextu, jak jej na období 2021–2027 navrhuje Evropská komise. Především ESÚS by měly být subjekty způsobilými pro všechny výzvy k předkládání projektů v rámci Nástroje pro propojení Evropy, aniž by tím byly dotčeny jejich pravomoci;

| 10. | vítá návrh nařízení Evropské komise, kterým se obnovuje a pozměňuje Nástroj pro propojení Evropy; |
| --- | --- |

10.

vítá návrh nařízení Evropské komise, kterým se obnovuje a pozměňuje Nástroj pro propojení Evropy;

| 11. | vítá, že návrh zohledňuje konkrétní charakteristiky nejvzdálenějších regionů a potřebu počítat s prostředky na dopravu v rámci Nástroje pro propojení Evropy, který by se měl rozšířit i do oblasti energetiky a digitalizace. |
| --- | --- |

11.

vítá, že návrh zohledňuje konkrétní charakteristiky nejvzdálenějších regionů a potřebu počítat s prostředky na dopravu v rámci Nástroje pro propojení Evropy, který by se měl rozšířit i do oblasti energetiky a digitalizace.

| 12. | konstatuje, že dostatečné financování Nástroje pro propojení Evropy má potenciál vytvářet nová pracovní místa, podporovat růst a učinit z EU světového lídra v oblasti výzkumu a inovací a dekarbonizace hospodářství; |
| --- | --- |

12.

konstatuje, že dostatečné financování Nástroje pro propojení Evropy má potenciál vytvářet nová pracovní místa, podporovat růst a učinit z EU světového lídra v oblasti výzkumu a inovací a dekarbonizace hospodářství;

| 13. | vítá úsilí o zjednodušování pravidel a postupů. Žádný organizátor projektu by neměl vzdát podání žádosti o financování; |
| --- | --- |

13.

vítá úsilí o zjednodušování pravidel a postupů. Žádný organizátor projektu by neměl vzdát podání žádosti o financování;

| 14. | poukazuje na návrh Komise zavést cíl v souvislosti s přizpůsobením infrastruktur TEN-T dvojímu užití, civilnímu a vojenskému, a navrhuje upřesnit pravidla tohoto cíle. Vyjadřuje nicméně politování nad tím, že tento návrh není podrobnější; |
| --- | --- |

14.

poukazuje na návrh Komise zavést cíl v souvislosti s přizpůsobením infrastruktur TEN-T dvojímu užití, civilnímu a vojenskému, a navrhuje upřesnit pravidla tohoto cíle. Vyjadřuje nicméně politování nad tím, že tento návrh není podrobnější;

| 15. | požaduje, aby Nástroj pro propojení Evropy věnoval pozornost zejména sociální, hospodářské a územní soudržnosti. |
| --- | --- |

15.

požaduje, aby Nástroj pro propojení Evropy věnoval pozornost zejména sociální, hospodářské a územní soudržnosti.

V Bruselu dne 10. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 623

1

(1)  COM(2017) 623

1

(1)  Cílem směrnice (EU) 2018/XXX (evropský kodex pro elektronické komunikace) je mimo jiné vytvořit regulační prostředí, které vybízí k soukromým investicím do sítí pro digitální konektivitu. Je však jasné, že zavádění sítí zůstane v řadě oblastí po celé Unii komerčně neúnosné, a to kvůli různým faktorům, jako je odlehlost, územní nebo místní specifika, malá hustota osídlení a různé sociálně-ekonomické faktory. Program by proto měl být upraven tak, aby přispíval k dosažení těchto strategických cílů stanovených ve strategii pro gigabitovou společnost a doplňoval podporu poskytovanou na zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou z jiných programů, zejména z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a fondu InvestEU.

1

(1)  Cílem směrnice (EU) 2018/XXX (evropský kodex pro elektronické komunikace) je mimo jiné vytvořit regulační prostředí, které vybízí k soukromým investicím do sítí pro digitální konektivitu. Je však jasné, že zavádění sítí zůstane v řadě oblastí po celé Unii komerčně neúnosné, a to kvůli různým faktorům, jako je odlehlost, územní nebo místní specifika,
  což je právě případ nejvzdálenějších regionů,
  malá hustota osídlení a různé sociálně-ekonomické faktory. Program by proto měl být upraven tak, aby přispíval k dosažení těchto strategických cílů stanovených ve strategii pro gigabitovou společnost a doplňoval podporu poskytovanou na zavádění sítí s velmi vysokou kapacitou z jiných programů, zejména z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a fondu InvestEU.

1

což je právě případ nejvzdálenějších regionů,

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/196 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/196

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Práva a hodnoty

(2018/C 461/16)

| Hlavní zpravodaj: | François DECOSTER (FR/ALDE), místopředseda rady regionu Hauts-de-France |
| --- | --- |
| Odkaz: | COM(2018) 383 final |

Hlavní zpravodaj:

François DECOSTER (FR/ALDE), místopředseda rady regionu Hauts-de-France

Odkaz:

COM(2018) 383 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Název

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Práva
  a
   hodnoty | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Práva, hodnoty
  a občanství |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Práva
  a
   hodnoty

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí program Práva, hodnoty
  a občanství

Odůvodnění

Název programu musí odpovídat cílům a přijímaným opatřením. Část týkající se občanství je v tomto programu zásadní, a měla by tedy jako taková být uvedena v názvu programu.

Pozměňovací návrh 2

4. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Program Práva
  a
   hodnoty (dále jen „program“) by měl umožnit rozvoj součinnosti za účelem řešení problémů, které jsou společné v souvislosti s prosazováním a ochranou hodnot a dosažením kritického rozměru pro zajištění hmatatelných výsledků v praxi. Mělo by se toho dosáhnout tím, že se bude navazovat na kladné zkušenosti z předchozích programů. Tím bude umožněno plné využití potenciálu součinnosti za účelem účinnější podpory oblastí politiky, na něž se program vztahuje, a zvýšení jejich potenciálu oslovit lidi. Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu jednotlivých politik, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby prostřednictvím uzpůsobených přístupů. | Program Práva, hodnoty
  a občanství
  (dále jen „program“) by měl umožnit rozvoj součinnosti za účelem řešení problémů, které jsou společné v souvislosti s prosazováním a ochranou hodnot a dosažením kritického rozměru pro zajištění hmatatelných výsledků v praxi. Mělo by se toho dosáhnout tím, že se bude navazovat na kladné zkušenosti z předchozích programů
  a že se rovněž budou rozvíjet nová inovativní opatření
  . Tím bude umožněno plné využití potenciálu součinnosti za účelem účinnější podpory oblastí politiky, na něž se program vztahuje, a zvýšení jejich potenciálu oslovit lidi. Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu jednotlivých politik, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby prostřednictvím uzpůsobených přístupů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Program Práva
  a
   hodnoty (dále jen „program“) by měl umožnit rozvoj součinnosti za účelem řešení problémů, které jsou společné v souvislosti s prosazováním a ochranou hodnot a dosažením kritického rozměru pro zajištění hmatatelných výsledků v praxi. Mělo by se toho dosáhnout tím, že se bude navazovat na kladné zkušenosti z předchozích programů. Tím bude umožněno plné využití potenciálu součinnosti za účelem účinnější podpory oblastí politiky, na něž se program vztahuje, a zvýšení jejich potenciálu oslovit lidi. Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu jednotlivých politik, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby prostřednictvím uzpůsobených přístupů.

Program Práva, hodnoty
  a občanství
  (dále jen „program“) by měl umožnit rozvoj součinnosti za účelem řešení problémů, které jsou společné v souvislosti s prosazováním a ochranou hodnot a dosažením kritického rozměru pro zajištění hmatatelných výsledků v praxi. Mělo by se toho dosáhnout tím, že se bude navazovat na kladné zkušenosti z předchozích programů
  a že se rovněž budou rozvíjet nová inovativní opatření
  . Tím bude umožněno plné využití potenciálu součinnosti za účelem účinnější podpory oblastí politiky, na něž se program vztahuje, a zvýšení jejich potenciálu oslovit lidi. Má-li být tento program účinný, měl by zohledňovat zvláštní povahu jednotlivých politik, jejich rozdílné cílové skupiny a jejich zvláštní potřeby prostřednictvím uzpůsobených přístupů.

Odůvodnění

Je vhodné neopírat se pouze o stávající opatření, ale rozvíjet i nová opatření, která podpoří výměnu osvědčených postupů a informací a možné součinnosti. Patří mezi ně například program výměn a mobility místních a regionálních volených zástupců nebo ustanovení evropských korespondentů ve všech místních a regionálních orgánech v Evropě.

Pozměňovací návrh 3

5. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí, aby se Evropská unie přiblížila svým občanům. Propojení občanů při projektech partnerství měst nebo sítí měst a podporování organizací občanské společnosti v oblastech pokrytých programem přispěje ke zvýšení angažovanosti občanů ve společnosti a v konečném důsledku k jejich zapojení do demokratického života Unie. Také činnosti na podporu vzájemného porozumění, rozmanitosti, dialogu a respektování druhých podpoří pocit sounáležitosti a evropské identity, založený na společném porozumění evropským hodnotám, kultuře, dějinám a dědictví. Zejména je důležité prosazovat větší pocit sounáležitosti k Unii a hodnotám Unie u občanů nejvzdálenějších regionů EU vzhledem k jejich odlehlosti a vzdálenosti od kontinentální Evropy. | Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí, aby se Evropská unie přiblížila svým občanům. Propojení občanů při projektech partnerství měst nebo sítí měst
  nebo při projektech zahrnujících přeshraniční spolupráci
  a podporování organizací občanské společnosti
  a místních a regionálních orgánů
  v oblastech pokrytých programem
  , jakož i odborná příprava a informovanost volených zástupců na místní a regionální úrovni, kteří jsou důležití pro utváření veřejného mínění,
  přispěje ke zvýšení angažovanosti občanů ve společnosti a v konečném důsledku k jejich zapojení do demokratického života Unie. Také činnosti na podporu vzájemného porozumění, rozmanitosti, dialogu a respektování druhých podpoří pocit sounáležitosti a evropské identity, založený na společném porozumění evropským hodnotám, kultuře, dějinám a dědictví. Zejména je důležité prosazovat větší pocit sounáležitosti k Unii a hodnotám Unie u občanů nejvzdálenějších regionů EU vzhledem k jejich odlehlosti a vzdálenosti od kontinentální Evropy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí, aby se Evropská unie přiblížila svým občanům. Propojení občanů při projektech partnerství měst nebo sítí měst a podporování organizací občanské společnosti v oblastech pokrytých programem přispěje ke zvýšení angažovanosti občanů ve společnosti a v konečném důsledku k jejich zapojení do demokratického života Unie. Také činnosti na podporu vzájemného porozumění, rozmanitosti, dialogu a respektování druhých podpoří pocit sounáležitosti a evropské identity, založený na společném porozumění evropským hodnotám, kultuře, dějinám a dědictví. Zejména je důležité prosazovat větší pocit sounáležitosti k Unii a hodnotám Unie u občanů nejvzdálenějších regionů EU vzhledem k jejich odlehlosti a vzdálenosti od kontinentální Evropy.

Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí, aby se Evropská unie přiblížila svým občanům. Propojení občanů při projektech partnerství měst nebo sítí měst
  nebo při projektech zahrnujících přeshraniční spolupráci
  a podporování organizací občanské společnosti
  a místních a regionálních orgánů
  v oblastech pokrytých programem
  , jakož i odborná příprava a informovanost volených zástupců na místní a regionální úrovni, kteří jsou důležití pro utváření veřejného mínění,
  přispěje ke zvýšení angažovanosti občanů ve společnosti a v konečném důsledku k jejich zapojení do demokratického života Unie. Také činnosti na podporu vzájemného porozumění, rozmanitosti, dialogu a respektování druhých podpoří pocit sounáležitosti a evropské identity, založený na společném porozumění evropským hodnotám, kultuře, dějinám a dědictví. Zejména je důležité prosazovat větší pocit sounáležitosti k Unii a hodnotám Unie u občanů nejvzdálenějších regionů EU vzhledem k jejich odlehlosti a vzdálenosti od kontinentální Evropy.

Odůvodnění

Program Práva a hodnoty by měl brát v potaz i projekty přeshraniční spolupráce, neboť přispívají k pocitu sounáležitosti a evropské identity a k překonávání rozdílů mezi národy. Místní a regionální orgány rovněž hrají klíčovou úlohu, pokud jde o větší angažovanost občanů, a musí dostávat finanční prostředky, zejména v souvislosti s právy občanů a aktivním občanstvím. Program pro odbornou přípravu a zajištění informovanosti místních a regionálních volených zástupců by byl vynikajícím nástrojem, který by místním a regionálním orgánům umožnil v tomto smyslu přispět.

Pozměňovací návrh 4

6. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Činnosti související s posilováním historického povědomí a 
  kritického pohledu na historickou paměť
  Evropy jsou nutné k tomu, aby si občané byli vědomi společné historie coby základu společné budoucnosti, morálního účelu a sdílených hodnot. Je zapotřebí rovněž zohlednit význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů, jakož i vazby mezi historickým povědomím a vytvářením evropské identity a pocitu sounáležitosti. | Činnosti související s posilováním historického povědomí a 
  kritický pohled a oslavy týkající se historické paměti
  Evropy
  a společných hodnot
  jsou nutné k tomu, aby si občané byli vědomi společné historie
  a hodnot
  coby základu společné budoucnosti,
  vzájemné důvěry,
  morálního účelu a sdílených hodnot. Je zapotřebí rovněž zohlednit význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů
  a místních a národních událostí
  , jakož i vazby mezi historickým povědomím a vytvářením evropské identity a pocitu sounáležitosti. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Činnosti související s posilováním historického povědomí a 
  kritického pohledu na historickou paměť
  Evropy jsou nutné k tomu, aby si občané byli vědomi společné historie coby základu společné budoucnosti, morálního účelu a sdílených hodnot. Je zapotřebí rovněž zohlednit význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů, jakož i vazby mezi historickým povědomím a vytvářením evropské identity a pocitu sounáležitosti.

Činnosti související s posilováním historického povědomí a 
  kritický pohled a oslavy týkající se historické paměti
  Evropy
  a společných hodnot
  jsou nutné k tomu, aby si občané byli vědomi společné historie
  a hodnot
  coby základu společné budoucnosti,
  vzájemné důvěry,
  morálního účelu a sdílených hodnot. Je zapotřebí rovněž zohlednit význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů
  a místních a národních událostí
  , jakož i vazby mezi historickým povědomím a vytvářením evropské identity a pocitu sounáležitosti.

Odůvodnění

Oslavy jsou, stejně jako historické povědomí, základem společné budoucnosti a evropské identity, která musí být založena na vzájemné důvěře. Může se jednat například o oslavy mezinárodních dní nebo o události na místní úrovni, které mohou posílit pocit evropské sounáležitosti.

Pozměňovací návrh 5

7. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Občané by také měli mít větší povědomí o svých právech vycházejících z občanství Unie a měli by mít pozitivní náhled na život, cestování, studování, práci a dobrovolnickou činnost v jiném členském státě a také by měli mít pocit, že mohou požívat a uplatňovat svá práva spojená s občanstvím a spolehnout se na rovný přístup k právům a na vymahatelnost a ochranu svých práv bez jakékoliv diskriminace, ať už jsou v jakékoliv části Unie. Je třeba podporovat občanskou společnost, a zajistit tak prosazování a ochranu společných hodnot EU a zvyšování povědomí o těchto hodnotách podle článku 2 Smlouvy o EU, a tím rovněž přispět k účinnému požívání práv v rámci práva Unie. | Občané by také měli mít větší povědomí o svých právech vycházejících z občanství Unie a měli by mít pozitivní náhled na život, cestování, studování, práci a dobrovolnickou činnost v jiném členském státě a také by měli mít pocit, že mohou požívat a uplatňovat svá práva spojená s občanstvím a spolehnout se na rovný přístup k právům a na vymahatelnost a ochranu svých práv bez jakékoliv diskriminace, ať už jsou v jakékoliv části Unie. Je třeba podporovat občanskou společnost, a zajistit tak prosazování a ochranu společných hodnot EU a zvyšování povědomí o těchto hodnotách podle článku 2 Smlouvy o EU, a tím rovněž přispět k účinnému požívání práv v rámci práva Unie.
  Je třeba podporovat místní a regionální orgány a jejich zájmové svazy, které se podílejí na činnostech v rámci programu Práva a hodnoty, konkrétně na činnostech prosazujících práva občanů a aktivní občanství. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Občané by také měli mít větší povědomí o svých právech vycházejících z občanství Unie a měli by mít pozitivní náhled na život, cestování, studování, práci a dobrovolnickou činnost v jiném členském státě a také by měli mít pocit, že mohou požívat a uplatňovat svá práva spojená s občanstvím a spolehnout se na rovný přístup k právům a na vymahatelnost a ochranu svých práv bez jakékoliv diskriminace, ať už jsou v jakékoliv části Unie. Je třeba podporovat občanskou společnost, a zajistit tak prosazování a ochranu společných hodnot EU a zvyšování povědomí o těchto hodnotách podle článku 2 Smlouvy o EU, a tím rovněž přispět k účinnému požívání práv v rámci práva Unie.

Občané by také měli mít větší povědomí o svých právech vycházejících z občanství Unie a měli by mít pozitivní náhled na život, cestování, studování, práci a dobrovolnickou činnost v jiném členském státě a také by měli mít pocit, že mohou požívat a uplatňovat svá práva spojená s občanstvím a spolehnout se na rovný přístup k právům a na vymahatelnost a ochranu svých práv bez jakékoliv diskriminace, ať už jsou v jakékoliv části Unie. Je třeba podporovat občanskou společnost, a zajistit tak prosazování a ochranu společných hodnot EU a zvyšování povědomí o těchto hodnotách podle článku 2 Smlouvy o EU, a tím rovněž přispět k účinnému požívání práv v rámci práva Unie.
  Je třeba podporovat místní a regionální orgány a jejich zájmové svazy, které se podílejí na činnostech v rámci programu Práva a hodnoty, konkrétně na činnostech prosazujících práva občanů a aktivní občanství.

Odůvodnění

Místní a regionální orgány jsou příjemci finančních prostředků z tohoto programu a hrají významnou úlohu, zejména pokud jde o práva občanů a aktivní občanství. Organizace místních a regionálních samospráv hrály významnou roli při šíření programu a nadále jsou jeho součástí.

Pozměňovací návrh 6

15. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podle článků 8 a 10 SFEU by program měl ve všech svých činnostech podporovat začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a zohlednění cílů v oblasti zákazu diskriminace. | Podle článků 8 a 10 SFEU by program měl ve všech svých činnostech podporovat začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a zohlednění cílů v oblasti zákazu diskriminace.
  Ustanovení programu musí určit podmínky a konkrétní opatření s cílem zaručit dodržování a uplatňování norem týkajících se rovnosti žen a mužů a zamezit veškerým formám diskriminace. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Podle článků 8 a 10 SFEU by program měl ve všech svých činnostech podporovat začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a zohlednění cílů v oblasti zákazu diskriminace.

Podle článků 8 a 10 SFEU by program měl ve všech svých činnostech podporovat začleňování hlediska rovnosti žen a mužů a zohlednění cílů v oblasti zákazu diskriminace.
  Ustanovení programu musí určit podmínky a konkrétní opatření s cílem zaručit dodržování a uplatňování norem týkajících se rovnosti žen a mužů a zamezit veškerým formám diskriminace.

Odůvodnění

V programu a jeho akčním plánu musí být zahrnuta konkrétní ustanovení, která přispějí k dosažení cílů, kterými jsou rovnost žen a mužů a odstranění diskriminace. Lze toho docílit například prostřednictvím osvětových kampaní, kterých se budou stejnou měrou účastnit ženy i muži a zároveň budou zastoupeny i zranitelné menšiny.

Pozměňovací návrh 7

18. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Nezávislé subjekty zabývající se dodržováním lidských práv a organizace občanské společnosti hrají zásadní roli tím, že prosazují a chrání společné hodnoty Unie podle článku 2 Smlouvy o EU a zvyšují povědomí o nich, a rovněž přispíváním k účinnému požívání práv v rámci práva Unie, včetně Listiny základních práv Evropské unie. Jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 18. dubna 2018, dostatečná finanční podpora je klíčem k rozvoji příznivého a udržitelného prostředí pro organizace občanské společnosti, jejichž role je díky tomu posílena a které pak mohou vykonávat své funkce nezávisle a účinně. Finanční prostředky z EU by v rámci doplnění úsilí vynakládaného na vnitrostátní úrovni měly tudíž přispět k podpoře, posílení postavení a tvorbě kapacit nezávislých organizací občanské společnosti, které se zabývají prosazováním lidských práv, jejichž činnosti pomáhají strategickému vymáhání práv vyplývajících z práva EU a Listiny základních práv Evropské unie, mimo jiné prostřednictvím propagačních a kontrolních činností, jakož i k prosazování a ochraně společných hodnot Unie a ke zvyšování povědomí o nich na vnitrostátní úrovni. | Nezávislé subjekty zabývající se dodržováním lidských práv a organizace občanské společnosti hrají zásadní roli tím, že prosazují a chrání společné hodnoty Unie podle článku 2 Smlouvy o EU a zvyšují povědomí o nich, a rovněž přispíváním k účinnému požívání práv v rámci práva Unie, včetně Listiny základních práv Evropské unie. Jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 18. dubna 2018, dostatečná
  a odpovídající
  finanční podpora je klíčem k rozvoji příznivého a udržitelného prostředí pro organizace občanské společnosti, jejichž role je díky tomu posílena a které pak mohou vykonávat své funkce nezávisle a účinně. Finanční prostředky z EU by v rámci doplnění úsilí vynakládaného na vnitrostátní úrovni měly tudíž přispět k podpoře, posílení postavení a tvorbě kapacit nezávislých organizací občanské společnosti, které se zabývají prosazováním lidských práv, jejichž činnosti pomáhají strategickému vymáhání práv vyplývajících z práva EU a Listiny základních práv Evropské unie, mimo jiné prostřednictvím propagačních a kontrolních činností, jakož i k prosazování a ochraně společných hodnot Unie a ke zvyšování povědomí o nich na vnitrostátní úrovni. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Nezávislé subjekty zabývající se dodržováním lidských práv a organizace občanské společnosti hrají zásadní roli tím, že prosazují a chrání společné hodnoty Unie podle článku 2 Smlouvy o EU a zvyšují povědomí o nich, a rovněž přispíváním k účinnému požívání práv v rámci práva Unie, včetně Listiny základních práv Evropské unie. Jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 18. dubna 2018, dostatečná finanční podpora je klíčem k rozvoji příznivého a udržitelného prostředí pro organizace občanské společnosti, jejichž role je díky tomu posílena a které pak mohou vykonávat své funkce nezávisle a účinně. Finanční prostředky z EU by v rámci doplnění úsilí vynakládaného na vnitrostátní úrovni měly tudíž přispět k podpoře, posílení postavení a tvorbě kapacit nezávislých organizací občanské společnosti, které se zabývají prosazováním lidských práv, jejichž činnosti pomáhají strategickému vymáhání práv vyplývajících z práva EU a Listiny základních práv Evropské unie, mimo jiné prostřednictvím propagačních a kontrolních činností, jakož i k prosazování a ochraně společných hodnot Unie a ke zvyšování povědomí o nich na vnitrostátní úrovni.

Nezávislé subjekty zabývající se dodržováním lidských práv a organizace občanské společnosti hrají zásadní roli tím, že prosazují a chrání společné hodnoty Unie podle článku 2 Smlouvy o EU a zvyšují povědomí o nich, a rovněž přispíváním k účinnému požívání práv v rámci práva Unie, včetně Listiny základních práv Evropské unie. Jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 18. dubna 2018, dostatečná
  a odpovídající
  finanční podpora je klíčem k rozvoji příznivého a udržitelného prostředí pro organizace občanské společnosti, jejichž role je díky tomu posílena a které pak mohou vykonávat své funkce nezávisle a účinně. Finanční prostředky z EU by v rámci doplnění úsilí vynakládaného na vnitrostátní úrovni měly tudíž přispět k podpoře, posílení postavení a tvorbě kapacit nezávislých organizací občanské společnosti, které se zabývají prosazováním lidských práv, jejichž činnosti pomáhají strategickému vymáhání práv vyplývajících z práva EU a Listiny základních práv Evropské unie, mimo jiné prostřednictvím propagačních a kontrolních činností, jakož i k prosazování a ochraně společných hodnot Unie a ke zvyšování povědomí o nich na vnitrostátní úrovni.

Odůvodnění

Je důležité, aby byl stanoven rozpočet, který umožní podpořit maximální počet předložených projektů, čímž by se předcházelo frustraci a byly podpořeny iniciativy zúčastněných stran.

Pozměňovací návrh 8

21. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby se zajistilo účinné přidělování finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Unie, je zapotřebí zajistit evropskou přidanou hodnotu všech prováděných činností, jejich doplňkovost s činnostmi členských států, přičemž se usiluje o soulad, doplňkovost a součinnost mezi finančními programy, které podporují vzájemně související oblasti politiky, a to zejména v rámci Fondu pro spravedlnost, práva a hodnoty – a tudíž s programem Spravedlnost – jakož i s programem Kreativní Evropa, a Erasmus+ s cílem těžit z potenciálních průniků v oblastech kultury, médií, umění, vzdělávání a kreativity. Je nutné vytvořit součinnost s ostatními evropskými programy financování, zejména v oblasti zaměstnanosti, vnitřního trhu, podnikání, mládeže, zdraví, občanství, spravedlnosti, migrace, bezpečnosti, výzkumu, inovací, technologií, průmyslu, soudržnosti, turismu, vnějších vztahů, obchodu a rozvoje. | Aby se zajistilo účinné přidělování finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Unie, je zapotřebí zajistit evropskou přidanou hodnotu všech prováděných činností, jejich doplňkovost s činnostmi členských států
  a místních a regionálních orgánů, v souladu se zásadou „aktivní subsidiarity“
  , přičemž se usiluje o soulad, doplňkovost a součinnost mezi finančními programy, které podporují vzájemně související oblasti politiky, a to zejména v rámci Fondu pro spravedlnost, práva a hodnoty – a tudíž s programem Spravedlnost – jakož i s programem Kreativní Evropa, a Erasmus+ s cílem těžit z potenciálních průniků v oblastech kultury, médií, umění, vzdělávání a kreativity. Je nutné vytvořit součinnost s ostatními evropskými programy financování, zejména v oblasti zaměstnanosti, vnitřního trhu, podnikání, mládeže, zdraví, občanství, spravedlnosti, migrace, bezpečnosti, výzkumu, inovací, technologií, průmyslu, soudržnosti, turismu, vnějších vztahů, obchodu a rozvoje
  , a podpořit rozvoj nových součinností zavedením průřezových inovativních opatření
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby se zajistilo účinné přidělování finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Unie, je zapotřebí zajistit evropskou přidanou hodnotu všech prováděných činností, jejich doplňkovost s činnostmi členských států, přičemž se usiluje o soulad, doplňkovost a součinnost mezi finančními programy, které podporují vzájemně související oblasti politiky, a to zejména v rámci Fondu pro spravedlnost, práva a hodnoty – a tudíž s programem Spravedlnost – jakož i s programem Kreativní Evropa, a Erasmus+ s cílem těžit z potenciálních průniků v oblastech kultury, médií, umění, vzdělávání a kreativity. Je nutné vytvořit součinnost s ostatními evropskými programy financování, zejména v oblasti zaměstnanosti, vnitřního trhu, podnikání, mládeže, zdraví, občanství, spravedlnosti, migrace, bezpečnosti, výzkumu, inovací, technologií, průmyslu, soudržnosti, turismu, vnějších vztahů, obchodu a rozvoje.

Aby se zajistilo účinné přidělování finančních prostředků ze souhrnného rozpočtu Unie, je zapotřebí zajistit evropskou přidanou hodnotu všech prováděných činností, jejich doplňkovost s činnostmi členských států
  a místních a regionálních orgánů, v souladu se zásadou „aktivní subsidiarity“
  , přičemž se usiluje o soulad, doplňkovost a součinnost mezi finančními programy, které podporují vzájemně související oblasti politiky, a to zejména v rámci Fondu pro spravedlnost, práva a hodnoty – a tudíž s programem Spravedlnost – jakož i s programem Kreativní Evropa, a Erasmus+ s cílem těžit z potenciálních průniků v oblastech kultury, médií, umění, vzdělávání a kreativity. Je nutné vytvořit součinnost s ostatními evropskými programy financování, zejména v oblasti zaměstnanosti, vnitřního trhu, podnikání, mládeže, zdraví, občanství, spravedlnosti, migrace, bezpečnosti, výzkumu, inovací, technologií, průmyslu, soudržnosti, turismu, vnějších vztahů, obchodu a rozvoje
  , a podpořit rozvoj nových součinností zavedením průřezových inovativních opatření
  .

Odůvodnění

Místní a regionální orgány jsou rovněž aktivní a jejich opatření musí být zohledněna členskými státy a Evropskou unií, aby byla zajištěna celková provázanost, komplementarita a součinnost.

Pracovní skupina pro subsidiaritu, proporcionalitu a scénář „Méně, zato efektivněji“ předložila dne 10. července své závěry, v nichž vyzývá k novému přístupu „aktivní subsidiarity“, který zaručí, že přidaná hodnota právních předpisů EU bude ku prospěchu občanů, a který povede k tomu, že rozhodnutí Unie budou v členských státech lépe přijímána.

Je důležité zaměřit se na přijímání nových inovativních opatření, která podpoří pocit evropské identity a aktivní občanství, konkrétně na zavedení programu Erasmus pro zvolené místní a regionální představitele či ustanovení evropských korespondentů po vzoru Rakouska.

Pozměňovací návrh 9

24. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. Mělo by to zahrnovat zvážení použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování nesouvisejícího s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. | Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. Mělo by to zahrnovat zvážení použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování nesouvisejícího s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení. |
| | Opatření musejí minimalizovat administrativní zátěž pro žadatele a zaručit přístup k finančním prostředkům všem organizacím, které by mohly podat žádost. Měl by být zaveden dvoustupňový proces podávání žádostí skládající se z krátkého projektového návrhu za účelem posouzení způsobilosti a úplné žádosti v případě slibných výhledů na financování. Je-li to možné, musí být přijaty elektronické přihlášky. Žadatelé musí mít přístup k vnitrostátnímu kontaktnímu místu, které jim poskytne podporu, odpoví na jejich otázky ohledně postupu pro podání žádosti a bude moci ověřit, že dokumentace je před odesláním úplná. EU bude všechny potenciální příjemce co nejlépe informovat o možnostech financování, aby bylo zajištěno zapojení různých organizací v různých členských i partnerských státech. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. Mělo by to zahrnovat zvážení použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování nesouvisejícího s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

Druhy financování a způsoby provádění podle tohoto nařízení by se měly vybírat na základě toho, nakolik jsou schopny dosáhnout specifických cílů opatření a přinést výsledky, přičemž se přihlíží zejména k nákladům na kontrolní opatření, administrativní zátěži a očekávanému riziku nesouladu. Mělo by to zahrnovat zvážení použití jednorázových částek, paušálních sazeb a jednotkových nákladů, jakož i financování nesouvisejícího s náklady, jak je uvedeno v čl. 125 odst. 1 finančního nařízení.

Opatření musejí minimalizovat administrativní zátěž pro žadatele a zaručit přístup k finančním prostředkům všem organizacím, které by mohly podat žádost. Měl by být zaveden dvoustupňový proces podávání žádostí skládající se z krátkého projektového návrhu za účelem posouzení způsobilosti a úplné žádosti v případě slibných výhledů na financování. Je-li to možné, musí být přijaty elektronické přihlášky. Žadatelé musí mít přístup k vnitrostátnímu kontaktnímu místu, které jim poskytne podporu, odpoví na jejich otázky ohledně postupu pro podání žádosti a bude moci ověřit, že dokumentace je před odesláním úplná. EU bude všechny potenciální příjemce co nejlépe informovat o možnostech financování, aby bylo zajištěno zapojení různých organizací v různých členských i partnerských státech.

Odůvodnění

Zjednodušení postupu podávání žádostí má zásadní význam, zejména pro ty, kteří je podávají poprvé, menší komunity a neziskové organizace. Je důležité co nejlépe a co nejvíce informovat o nabízených možnostech všechny místní a regionální orgány a všechny další strany, které by mohly být zainteresované, a zamezit tomu, aby k příjemcům patřili jen upřednostňovaní partneři EU nebo ty nejlépe informované organizace. V textu Evropské komise je zapotřebí zdůraznit evropské korespondenty.

Pozměňovací návrh 10

28. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Vzhledem k významu boje proti změnám klimatu v souladu se závazky Unie provést Pařížskou dohodu a cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje přispěje tento program k tomu, aby se opatření v oblasti klimatu stala významným tématem a dosáhlo se celkového cíle, že 25 % výdajů z rozpočtu Unie bude směřovat na podporu cílů souvisejících s touto problematikou. Během přípravy a provádění programu budou identifikována relevantní opatření a budou znovu posouzena v souvislosti s hodnocením v polovině období. | Vzhledem k významu boje proti změnám klimatu v souladu se závazky Unie provést Pařížskou dohodu a cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje
  a s ohledem na skutečnost, že společná opatření v těchto oblastech, prováděná na různých úrovních, mohou podpořit občanství a pocit sounáležitosti,
  přispěje tento program k tomu, aby se opatření v oblasti klimatu stala významným tématem a dosáhlo se celkového cíle, že 25 % výdajů z rozpočtu Unie bude směřovat na podporu cílů souvisejících s touto problematikou. Během přípravy a provádění programu budou identifikována relevantní opatření a budou znovu posouzena v souvislosti s hodnocením v polovině období
  a budou podpořeny stávající místní iniciativy
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Vzhledem k významu boje proti změnám klimatu v souladu se závazky Unie provést Pařížskou dohodu a cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje přispěje tento program k tomu, aby se opatření v oblasti klimatu stala významným tématem a dosáhlo se celkového cíle, že 25 % výdajů z rozpočtu Unie bude směřovat na podporu cílů souvisejících s touto problematikou. Během přípravy a provádění programu budou identifikována relevantní opatření a budou znovu posouzena v souvislosti s hodnocením v polovině období.

Vzhledem k významu boje proti změnám klimatu v souladu se závazky Unie provést Pařížskou dohodu a cíle OSN v oblasti udržitelného rozvoje
  a s ohledem na skutečnost, že společná opatření v těchto oblastech, prováděná na různých úrovních, mohou podpořit občanství a pocit sounáležitosti,
  přispěje tento program k tomu, aby se opatření v oblasti klimatu stala významným tématem a dosáhlo se celkového cíle, že 25 % výdajů z rozpočtu Unie bude směřovat na podporu cílů souvisejících s touto problematikou. Během přípravy a provádění programu budou identifikována relevantní opatření a budou znovu posouzena v souvislosti s hodnocením v polovině období
  a budou podpořeny stávající místní iniciativy
  .

Odůvodnění

Opatření v oblasti změny klimatu a snahy o dosažení širších cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje přímo souvisejí s vytvářením inkluzivní společnosti a posílením vědomí občanství a pocitu sounáležitosti. Občany je třeba nejen informovat o mezinárodních výzvách v oblasti klimatu, ale také je zapojit do společných akcí. Právě to mohou právní předpisy zdůraznit, tím spíš že součinnost mezi programem Práva a hodnoty a bojem proti změně klimatu nejsou dostatečně vysvětleny.

EU musí podporovat stávající opatření, a nikoli přijímat nová. Na místní úrovni jsou často vedeny informační a osvětové kampaně.

Pozměňovací návrh 11

29. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Podle odstavců 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 existuje potřeba hodnotit tento program na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních monitorovacích požadavků a zároveň omezit nadměrnou regulaci a administrativní zátěž, a to zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele jako základ pro hodnocení praktických účinků programu. | Podle odstavců 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 existuje potřeba hodnotit tento program na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních monitorovacích požadavků a zároveň omezit nadměrnou regulaci a administrativní zátěž, a to zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele jako základ pro hodnocení praktických účinků programu
  ve spolupráci se zapojenými místními a regionálními orgány, v souladu se zásadou aktivní subsidiarity
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Podle odstavců 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 existuje potřeba hodnotit tento program na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních monitorovacích požadavků a zároveň omezit nadměrnou regulaci a administrativní zátěž, a to zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele jako základ pro hodnocení praktických účinků programu.

Podle odstavců 22 a 23 interinstitucionální dohody o zdokonalení tvorby právních předpisů ze dne 13. dubna 2016 existuje potřeba hodnotit tento program na základě informací shromážděných prostřednictvím zvláštních monitorovacích požadavků a zároveň omezit nadměrnou regulaci a administrativní zátěž, a to zejména pro členské státy. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele jako základ pro hodnocení praktických účinků programu
  ve spolupráci se zapojenými místními a regionálními orgány, v souladu se zásadou aktivní subsidiarity
  .

Odůvodnění

Pracovní skupina pro subsidiaritu, proporcionalitu a scénář „Méně, zato efektivněji“ předložila dne 10. července své závěry, v nichž vyzývá k novému přístupu „aktivní subsidiarity“, který zaručí, že přidaná hodnota právních předpisů EU bude ku prospěchu občanů, a který povede k tomu, že rozhodnutí Unie budou v členských státech lépe přijímána.

Pozměňovací návrh 12

Kapitola I – článek 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Toto nařízení zavádí program Práva
  a
   hodnoty (dále jen „program“). | Toto nařízení zavádí program Práva, hodnoty
  a občanství
  (dále jen „program“). |
| Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování. | Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Toto nařízení zavádí program Práva
  a
   hodnoty (dále jen „program“).

Toto nařízení zavádí program Práva, hodnoty
  a občanství
  (dále jen „program“).

Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Stanoví cíle programu, rozpočet na období 2021–2027, formy financování z prostředků Unie a pravidla pro poskytování tohoto financování.

Odůvodnění

Název programu musí odpovídat cílům a přijímaným opatřením. Část týkající se občanství je v tomto programu zásadní, a měla by tedy jako taková být uvedena v názvu programu.

Pozměňovací návrh 13

Kapitola I – článek 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Obecným cílem programu je chránit a prosazovat práva a hodnoty zakotvené ve Smlouvách EU, mimo jiné prostřednictvím podporování organizací občanské společnosti, za účelem zachování otevřených, demokratických a inkluzivních společností. | 1.   Obecným cílem programu je chránit a prosazovat práva a hodnoty zakotvené ve Smlouvách EU, mimo jiné prostřednictvím podporování organizací občanské společnosti
  , místních a regionálních orgánů a jejich zástupců
  , za účelem zachování otevřených, demokratických a inkluzivních společností. |
| 2.   V rámci obecného cíle stanoveného v odstavci 1 má program tyto specifické cíle odpovídající složkám: | 2.   V rámci obecného cíle stanoveného v odstavci 1 má program tyto specifické cíle odpovídající složkám: |
| a) | podpora rovnosti a práv (složka Rovnost a práva), |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Obecným cílem programu je chránit a prosazovat práva a hodnoty zakotvené ve Smlouvách EU, mimo jiné prostřednictvím podporování organizací občanské společnosti, za účelem zachování otevřených, demokratických a inkluzivních společností.

1.   Obecným cílem programu je chránit a prosazovat práva a hodnoty zakotvené ve Smlouvách EU, mimo jiné prostřednictvím podporování organizací občanské společnosti
  , místních a regionálních orgánů a jejich zástupců
  , za účelem zachování otevřených, demokratických a inkluzivních společností.

2.   V rámci obecného cíle stanoveného v odstavci 1 má program tyto specifické cíle odpovídající složkám:

2.   V rámci obecného cíle stanoveného v odstavci 1 má program tyto specifické cíle odpovídající složkám:

a)

podpora rovnosti a práv (složka Rovnost a práva),

| a) | podpora rovnosti a práv (složka Rovnost a práva), |
| --- | --- |

a)

podpora rovnosti a práv (složka Rovnost a práva),

| b) | podpora angažovanosti a účasti občanů na demokratickém životě Unie (složka Angažovanost a účast občanů), |
| --- | --- |

b)

podpora angažovanosti a účasti občanů na demokratickém životě Unie (složka Angažovanost a účast občanů),

| b) | podpora angažovanosti a účasti občanů na demokratickém životě Unie (složka Angažovanost a účast občanů), |
| --- | --- |

b)

podpora angažovanosti a účasti občanů na demokratickém životě Unie (složka Angažovanost a účast občanů),

| c) | boj proti násilí (složka Daphne). |
| --- | --- |

c)

boj proti násilí (složka Daphne).

| c) | boj proti násilí (složka Daphne). |
| --- | --- |

c)

boj proti násilí (složka Daphne).

Odůvodnění

Odůvodnění

Místní a regionální orgány jsou příjemci finančních prostředků z tohoto programu a hrají významnou úlohu, zejména pokud jde o práva občanů a aktivní občanství. Organizace místních a regionálních samospráv hrály významnou roli při šíření programu a nadále jsou jeho součástí.

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

Kapitola I – čl. 4 písm. b) a nové písmeno c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| b) | (...) podporu občanské a demokratické účasti umožňující občanům a zájmovým svazům sdělovat a veřejně vyměňovat stanoviska ke všem oblastem činnosti
  Unie. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

b)

(...) podporu občanské a demokratické účasti umožňující občanům a zájmovým svazům sdělovat a veřejně vyměňovat stanoviska ke všem oblastem činnosti
  Unie.

Unie.

| b) | (...) podporu občanské a demokratické účasti
  na celostátní a evropské úrovni
  umožňující občanům a zájmovým svazům sdělovat a veřejně vyměňovat stanoviska ke všem oblastem činnosti
  na nižší než celostátní úrovni a celostátní a unijní úrovni; |
| --- | --- |

b)

(...) podporu občanské a demokratické účasti
  na celostátní a evropské úrovni
  umožňující občanům a zájmovým svazům sdělovat a veřejně vyměňovat stanoviska ke všem oblastem činnosti
  na nižší než celostátní úrovni a celostátní a unijní úrovni;

na celostátní a evropské úrovni

na nižší než celostátní úrovni a celostátní a unijní úrovni;

| c) | přijetí nových inovativních opatření určených zejména pro místní a regionální volené zástupce, jakož i pro úředníky a další personál místních a regionálních orgánů a rozvoj například programu mobility, odborné přípravy nebo výměn místních a regionálních volených zástupců a vytvoření sítě „obecních zastupitelů“ odpovědných za evropské záležitosti, po vzoru Rakouska, kteří budou poskytovat informace o aktuálním evropském dění a budou představovat prostředníky mezi občany a Evropskou unií. |
| --- | --- |

c)

c)

přijetí nových inovativních opatření určených zejména pro místní a regionální volené zástupce, jakož i pro úředníky a další personál místních a regionálních orgánů a rozvoj například programu mobility, odborné přípravy nebo výměn místních a regionálních volených zástupců a vytvoření sítě „obecních zastupitelů“ odpovědných za evropské záležitosti, po vzoru Rakouska, kteří budou poskytovat informace o aktuálním evropském dění a budou představovat prostředníky mezi občany a Evropskou unií.

přijetí nových inovativních opatření určených zejména pro místní a regionální volené zástupce, jakož i pro úředníky a další personál místních a regionálních orgánů a rozvoj například programu mobility, odborné přípravy nebo výměn místních a regionálních volených zástupců a vytvoření sítě „obecních zastupitelů“ odpovědných za evropské záležitosti, po vzoru Rakouska, kteří budou poskytovat informace o aktuálním evropském dění a budou představovat prostředníky mezi občany a Evropskou unií.

Odůvodnění

Odůvodnění

Aktivní občanství často začíná na místní úrovni, kde se opatření dotýkají každodenního života občanů, vzdělávání jejich dětí nebo jejich mobility. Program musí podporovat aktivní občanství na místní úrovni, neboť právě zde začíná účast i z hlediska úrovně vyšší – celostátní nebo evropské. Informační kampaně na místní úrovni mohou být spojeny s aktivním občanstvím na úrovni evropské.

V současnosti mají občané stále jen omezenou možnost angažovat se v evropských záležitostech a jejich zapojení nefunguje optimálně. Aby se zabránilo frustraci a demotivaci, je třeba vytvořit podmínky k tomu, aby se občané mohli vyjadřovat na všech úrovních, včetně úrovně místní.

V tomto kontextu se zdá, že odborná příprava místních a regionálních volených zástupců, jakož i úředníků a dalšího personálu místních a regionálních orgánů ohledně výzev a politik EU a náležitá informovanost o aktuálním evropském dění jsou pro podporu aktivního občanství zcela zásadní. Volení zástupci mohou sloužit jako prostředníci mezi občany a EU, kteří podávají informace a odpovídají na otázky občanů. EU by se takto mohla znovu přiblížit občanům, zvýšit jejich zájem o evropské záležitosti a reagovat na jejich otázky a zároveň podpořit aktivní občanství a pocit sounáležitosti.

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

Kapitola I – čl. 6 odst. 1 a čl. 6 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí [
  641 705 000
  ] EUR v běžných cenách. | 1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí [
  1 100 000 000
  ] EUR v běžných cenách. |
| 2.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující: | 2.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující: |
| a) | EUR [
  408 705 000
  ] pro specifické cíle uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a) a c); |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí [
  641 705 000
  ] EUR v běžných cenách.

1.   Finanční krytí pro provádění programu na období 2021–2027 činí [
  1 100 000 000
  ] EUR v běžných cenách.

2.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující:

2.   Orientační rozdělení částky uvedené v odstavci 1 je následující:

a)

EUR [
  408 705 000
  ] pro specifické cíle uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a) a c);

408 705 000

| a) | EUR [
  450 000 000
  ] pro specifické cíle uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a) a c); |
| --- | --- |

a)

EUR [
  450 000 000
  ] pro specifické cíle uvedené v čl. 2 odst. 2 písm. a) a c);

450 000 000

| b) | EUR [
  233 000 000
  ] pro specifický cíl uvedený v čl. 2 odst. 2 písm. b). |
| --- | --- |

b)

EUR [
  233 000 000
  ] pro specifický cíl uvedený v čl. 2 odst. 2 písm. b).

233 000 000

| b) | EUR [
  650 000 000
  ] pro specifický cíl uvedený v čl. 2 odst. 2 písm. b). |
| --- | --- |

b)

EUR [
  650 000 000
  ] pro specifický cíl uvedený v čl. 2 odst. 2 písm. b).

650 000 000

Odůvodnění

Odůvodnění

Vzhledem k obrovským výzvám, kterým čelí EU jakožto na právech založené společenství hodnot, je zapotřebí zvýšit celkový rozpočet nástroje Práva a hodnoty.

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

Kapitola III – čl. 16 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě. | 5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
  V souladu s dohodou o zdokonalení tvorby právních předpisů mohou občané a další zúčastněné strany vyjádřit svůj názor na návrh znění aktu v přenesené pravomoci po dobu 4 týdnů. Návrh znění je třeba konzultovat s Evropským hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů, jelikož nevládní organizace a místní a regionální orgány mají zkušenosti s prováděním programu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
  V souladu s dohodou o zdokonalení tvorby právních předpisů mohou občané a další zúčastněné strany vyjádřit svůj názor na návrh znění aktu v přenesené pravomoci po dobu 4 týdnů. Návrh znění je třeba konzultovat s Evropským hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů, jelikož nevládní organizace a místní a regionální orgány mají zkušenosti s prováděním programu.

Odůvodnění

Odůvodnění

Vzhledem k odborným znalostem a pracovním vztahům mezi občanskou společností a místními a regionálními orgány je stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru a Evropského výboru regionů pro akty v přenesené pravomoci v rámci programu zásadní. Zkušenosti nevládních organizací a místních a regionálních orgánů je třeba při přijímání opatření zohlednit, zejména prostřednictvím stanovisek EHSV a VR.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

Kapitola IV – čl. 18 odst. 2 a nový odstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 2. | 2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně
  , a to zejména prostřednictvím sítě informačních středisek Europe Direct
  . Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 2. |
| | 3.   
  EU bude všechny potenciální příjemce co nejlépe informovat o možnostech financování, aby bylo zajištěno zapojení různých organizací v různých členských i partnerských státech. Žadatelé budou mít přístup ke kontaktnímu místu, které jim poskytne podporu, odpoví na jejich otázky ohledně postupu pro podání žádosti a bude moci ověřit, že dokumentace je před odesláním úplná. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně. Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 2.

2.   Komise provádí k programu a jeho opatřením a výsledkům informační a komunikační kampaně
  , a to zejména prostřednictvím sítě informačních středisek Europe Direct
  . Finanční zdroje vyčleněné na program rovněž přispívají ke sdělování politických priorit Unie na úrovni organizace, souvisejí-li s cíli uvedenými v článku 2.

3.   
  EU bude všechny potenciální příjemce co nejlépe informovat o možnostech financování, aby bylo zajištěno zapojení různých organizací v různých členských i partnerských státech. Žadatelé budou mít přístup ke kontaktnímu místu, které jim poskytne podporu, odpoví na jejich otázky ohledně postupu pro podání žádosti a bude moci ověřit, že dokumentace je před odesláním úplná.

Odůvodnění

Odůvodnění

Je důležité co nejlépe a co nejvíce informovat o nabízených možnostech všechny místní a regionální orgány a všechny další strany, které by mohly být zainteresované, a zamezit tomu, aby k příjemcům patřili jen upřednostňovaní partneři EU nebo ty nejlépe informované organizace. V textu Evropské komise je zapotřebí zdůraznit evropské korespondenty. Síť informačních středisek Europe Direct je efektivní a napojená na místní aktéry. Provádění informačních a komunikačních kampaní prostřednictvím těchto středisek umožňuje dosažení výsledků bez navýšení nákladů.

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

Příloha I, písm. g)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| g) | spojování Evropanů různých národností a kultur tím, že je jim dána možnost účastnit se činností týkajících se partnerství měst; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

g)

spojování Evropanů různých národností a kultur tím, že je jim dána možnost účastnit se činností týkajících se partnerství měst;

| g) | spojování Evropanů různých národností a kultur tím, že je jim dána možnost účastnit se činností týkajících se partnerství měst
  a venkovských oblastí, jakož i projektů zahrnujících přeshraniční spolupráci
  ; |
| --- | --- |

g)

spojování Evropanů různých národností a kultur tím, že je jim dána možnost účastnit se činností týkajících se partnerství měst
  a venkovských oblastí, jakož i projektů zahrnujících přeshraniční spolupráci
  ;

a venkovských oblastí, jakož i projektů zahrnujících přeshraniční spolupráci

Odůvodnění

Odůvodnění

Program Práva a hodnoty by měl brát v potaz i projekty přeshraniční spolupráce, neboť přispívají k pocitu sounáležitosti a evropské identity a k překonávání rozdílů mezi národy.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Příloha I, písm. h)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| h) | podporování a usnadňování aktivní účasti na tvorbě demokratičtější Unie, jakož i povědomí o právech a hodnotách prostřednictvím podpory organizacím občanské společnosti; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

h)

podporování a usnadňování aktivní účasti na tvorbě demokratičtější Unie, jakož i povědomí o právech a hodnotách prostřednictvím podpory organizacím občanské společnosti;

| h) | podporování a usnadňování aktivní účasti na tvorbě demokratičtější Unie, jakož i povědomí o právech a hodnotách prostřednictvím podpory organizacím občanské společnosti
  , místním a regionálním orgánům a jejich zájmovým svazům
  ; |
| --- | --- |

h)

podporování a usnadňování aktivní účasti na tvorbě demokratičtější Unie, jakož i povědomí o právech a hodnotách prostřednictvím podpory organizacím občanské společnosti
  , místním a regionálním orgánům a jejich zájmovým svazům
  ;

, místním a regionálním orgánům a jejich zájmovým svazům

Odůvodnění

Odůvodnění

Místní a regionální orgány jsou příjemci finančních prostředků z tohoto programu a hrají významnou úlohu, zejména pokud jde o práva občanů a aktivní občanství. Organizace místních a regionálních samospráv hrály významnou roli při šíření programu a nadále jsou jeho součástí.

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Příloha I, písm. j)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| j) | rozvíjení kapacit evropských sítí na prosazování a další rozvoj práva,
  politických cílů a strategií Unie
  , jakož i podporování organizací občanské společnosti působících v oblastech, na něž se program vztahuje; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh

j)

rozvíjení kapacit evropských sítí na prosazování a další rozvoj práva,
  politických cílů a strategií Unie
  , jakož i podporování organizací občanské společnosti působících v oblastech, na něž se program vztahuje;

politických cílů a strategií Unie

| j) | rozvíjení kapacit evropských sítí
  prostřednictvím víceletých grantů na provozní náklady
  na prosazování a další rozvoj práva
  Unie
  ,
  posilování kritické diskuze vedené „zdola nahoru“ o politických cílech a strategiích
  , jakož i podporování organizací občanské společnosti
  , místních a regionálních orgánů a jejich zájmových svazů
  působících v oblastech, na něž se program vztahuje; |
| --- | --- |

j)

rozvíjení kapacit evropských sítí
  prostřednictvím víceletých grantů na provozní náklady
  na prosazování a další rozvoj práva
  Unie
  ,
  posilování kritické diskuze vedené „zdola nahoru“ o politických cílech a strategiích
  , jakož i podporování organizací občanské společnosti
  , místních a regionálních orgánů a jejich zájmových svazů
  působících v oblastech, na něž se program vztahuje;

prostřednictvím víceletých grantů na provozní náklady

Unie

posilování kritické diskuze vedené „zdola nahoru“ o politických cílech a strategiích

, místních a regionálních orgánů a jejich zájmových svazů

Odůvodnění

Odůvodnění

Občanská společnost je velmi důležitá, avšak místní a regionální orgány a jejich zájmové svazy na místní a regionální úrovni mají v rámci obecných cílů programu klíčovou roli, a to zejména v rámci specifických cílů stanovených v čl. 2 odst. 2.

Pozměňovací návrh 21

Pozměňovací návrh 21

Příloha I, písm. l) (nové)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | l) | nová inovativní opatření určená zejména pro místní a regionální volené zástupce, jakož i pro úředníky a další personál místních a regionálních orgánů a rozvoj například programu mobility, odborné přípravy nebo výměn místních a regionálních volených zástupců a ustanovení evropských korespondentů, po vzoru Rakouska, kteří budou poskytovat informace o aktuálním evropském dění a budou představovat prostředníky mezi občany a Evropskou unií. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

l)

l)

nová inovativní opatření určená zejména pro místní a regionální volené zástupce, jakož i pro úředníky a další personál místních a regionálních orgánů a rozvoj například programu mobility, odborné přípravy nebo výměn místních a regionálních volených zástupců a ustanovení evropských korespondentů, po vzoru Rakouska, kteří budou poskytovat informace o aktuálním evropském dění a budou představovat prostředníky mezi občany a Evropskou unií.

nová inovativní opatření určená zejména pro místní a regionální volené zástupce, jakož i pro úředníky a další personál místních a regionálních orgánů a rozvoj například programu mobility, odborné přípravy nebo výměn místních a regionálních volených zástupců a ustanovení evropských korespondentů, po vzoru Rakouska, kteří budou poskytovat informace o aktuálním evropském dění a budou představovat prostředníky mezi občany a Evropskou unií.

Odůvodnění

Odůvodnění

V tomto kontextu se zdá, že odborná příprava místních a regionálních volených zástupců, jakož i úředníků a dalšího personálu místních a regionálních orgánů ohledně záležitostí a politik EU a náležitá informovanost o aktuálním evropském dění jsou pro podporu aktivního občanství zcela zásadní. Volení zástupci mohou sloužit jako prostředníci mezi občany a EU, kteří podávají informace a odpovídají na otázky občanů. EU by se takto mohla znovu přiblížit občanům, zvýšit jejich zájem o evropské záležitosti a reagovat na jejich otázky a zároveň podpořit aktivní občanství a pocit sounáležitosti.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vítá návrh Evropské komise ohledně víceletého finančního rámce, jehož část II je zaměřena na investice do lidského kapitálu, sociální soudržnosti a hodnot. Připomíná, že tento koncept již VR předložil ve stanovisku „Erasmus pro místní a regionální představitele“; |
| --- | --- |

1.

vítá návrh Evropské komise ohledně víceletého finančního rámce, jehož část II je zaměřena na investice do lidského kapitálu, sociální soudržnosti a hodnot. Připomíná, že tento koncept již VR předložil ve stanovisku „Erasmus pro místní a regionální představitele“;

| 2. | vítá návrh nařízení, kterým se zavádí program Práva a hodnoty. Tři cíle programu jsou zásadní pro všechny úrovně správy a odpovídají postojům, které VR již vyjádřil v různých stanoviscích a ve svém pracovním programu; |
| --- | --- |

2.

vítá návrh nařízení, kterým se zavádí program Práva a hodnoty. Tři cíle programu jsou zásadní pro všechny úrovně správy a odpovídají postojům, které VR již vyjádřil v různých stanoviscích a ve svém pracovním programu;

| 3. | vyjadřuje však politování nad tím, že v názvu programu chybí slovo „občanství“, neboť tento pojem je středobodem opatření, která mají zainteresované strany přijímat, a to – jak zdůrazňuje Komise – zejména v kontextu nedostatku důvěry v rámci členských států i mezi nimi a rovněž vůči Evropě a v kontextu nárůstu extremismu; |
| --- | --- |

3.

vyjadřuje však politování nad tím, že v názvu programu chybí slovo „občanství“, neboť tento pojem je středobodem opatření, která mají zainteresované strany přijímat, a to – jak zdůrazňuje Komise – zejména v kontextu nedostatku důvěry v rámci členských států i mezi nimi a rovněž vůči Evropě a v kontextu nárůstu extremismu;

| 4. | podporuje cíle Komise, pokud jde o boj proti násilí, podporu práv evropských občanů bez diskriminace zejména osob se zdravotním postižením, rovnost žen a mužů a prosazování práva na soukromí, a plně s těmito cíli souhlasí. VR si přeje, aby byla přijata konkrétní opatření v zájmu rovnosti žen a mužů a boje proti diskriminaci a násilí na základě pohlaví; |
| --- | --- |

4.

podporuje cíle Komise, pokud jde o boj proti násilí, podporu práv evropských občanů bez diskriminace zejména osob se zdravotním postižením, rovnost žen a mužů a prosazování práva na soukromí, a plně s těmito cíli souhlasí. VR si přeje, aby byla přijata konkrétní opatření v zájmu rovnosti žen a mužů a boje proti diskriminaci a násilí na základě pohlaví;

| 5. | vítá návrh Komise na sloučení prostředků z programů Práva a hodnoty a Spravedlnost do společného fondu, což umožní zjednodušení postupů a zlepší jejich viditelnost i povolenou rozpočtovou flexibilitu mezi programy; |
| --- | --- |

5.

vítá návrh Komise na sloučení prostředků z programů Práva a hodnoty a Spravedlnost do společného fondu, což umožní zjednodušení postupů a zlepší jejich viditelnost i povolenou rozpočtovou flexibilitu mezi programy;

| 6. | vítá nový právní základ, který Komise zvolila, a zdůrazňuje proto potřebu uplatňovat zásadu „aktivní subsidiarity“, jak je definována v závěrečné zprávě pracovní skupiny pro subsidiaritu; uznává, že návrhy Komise jsou v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

6.

vítá nový právní základ, který Komise zvolila, a zdůrazňuje proto potřebu uplatňovat zásadu „aktivní subsidiarity“, jak je definována v závěrečné zprávě pracovní skupiny pro subsidiaritu; uznává, že návrhy Komise jsou v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality;

| 7. | vyjadřuje politování nad tím, že vzhledem k počtu žádostí a potřebě opatření nejsou finanční prostředky navýšeny; |
| --- | --- |

7.

vyjadřuje politování nad tím, že vzhledem k počtu žádostí a potřebě opatření nejsou finanční prostředky navýšeny;

| 8. | vyjadřuje politování nad tím, že vzhledem k počtu žádostí a potřebě opatření nejsou finanční prostředky navýšeny. Žádá, aby tedy bylo na celý program Práva a hodnoty vyčleněno 1,1 miliardy EUR, přičemž 513 milionů EUR z této částky – což představuje jedno euro na občana Unie – by mělo být přiděleno na činnosti zabývající se vytvářením partnerství a sítí občanů a jejich místních a regionálních orgánů a na nová inovativní opatření zaměřená na místní a regionální volené zástupce; |
| --- | --- |

8.

vyjadřuje politování nad tím, že vzhledem k počtu žádostí a potřebě opatření nejsou finanční prostředky navýšeny. Žádá, aby tedy bylo na celý program Práva a hodnoty vyčleněno 1,1 miliardy EUR, přičemž 513 milionů EUR z této částky – což představuje jedno euro na občana Unie – by mělo být přiděleno na činnosti zabývající se vytvářením partnerství a sítí občanů a jejich místních a regionálních orgánů a na nová inovativní opatření zaměřená na místní a regionální volené zástupce;

| 9. | vyzývá k účinné komunikaci, která zaručí, že se všichni potenciální žadatelé programu dozví o možnostech financování. Místní a regionální orgány musí být přímo informovány o opatřeních, k nimž mohou předložit žádost, zejména v souvislosti s aktivním občanstvím. V této souvislosti může být prospěšná práce, kterou v této oblasti již vykonávají střediska spadající do sítě Europe Direct Evropské komise; |
| --- | --- |

9.

vyzývá k účinné komunikaci, která zaručí, že se všichni potenciální žadatelé programu dozví o možnostech financování. Místní a regionální orgány musí být přímo informovány o opatřeních, k nimž mohou předložit žádost, zejména v souvislosti s aktivním občanstvím. V této souvislosti může být prospěšná práce, kterou v této oblasti již vykonávají střediska spadající do sítě Europe Direct Evropské komise;

| 10. | připomíná, že zatímco evropské orgány a instituce jsou považovány za vzdálené a technokratické, místní a regionální orgány, a tudíž i místní a regionální volení zástupci, jsou i nadále blízko občanům, a představují proto přímé a účinné propojení mezi EU a občany; |
| --- | --- |

10.

připomíná, že zatímco evropské orgány a instituce jsou považovány za vzdálené a technokratické, místní a regionální orgány, a tudíž i místní a regionální volení zástupci, jsou i nadále blízko občanům, a představují proto přímé a účinné propojení mezi EU a občany;

| 11. | zdůrazňuje, že je důležité vyjasnit, kdo EU řídí, a vyzývá EU, aby posílila úlohu Evropské komise jakožto nadnárodního výkonného orgánu Unie, který bude podléhat výraznějšímu demokratickému dohledu a kontrole; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že je důležité vyjasnit, kdo EU řídí, a vyzývá EU, aby posílila úlohu Evropské komise jakožto nadnárodního výkonného orgánu Unie, který bude podléhat výraznějšímu demokratickému dohledu a kontrole;

| 12. | domnívá se, že rozvoj součinností a zavádění nových inovativních nástrojů je pro zlepšení viditelnosti, účinnosti a provádění opatření v návaznosti na tyto programy zásadní. Odborná příprava a informovanost místních a regionálních volených zástupců může proto hrát klíčovou úlohu; |
| --- | --- |

12.

domnívá se, že rozvoj součinností a zavádění nových inovativních nástrojů je pro zlepšení viditelnosti, účinnosti a provádění opatření v návaznosti na tyto programy zásadní. Odborná příprava a informovanost místních a regionálních volených zástupců může proto hrát klíčovou úlohu;

| 13. | žádá, aby byly v programu rovněž zohledněny projekty přeshraniční spolupráce, neboť podporují spolupráci mezi regiony a organizacemi různých členských států a v tomto směru stimulují pocit společné evropské identity; |
| --- | --- |

13.

žádá, aby byly v programu rovněž zohledněny projekty přeshraniční spolupráce, neboť podporují spolupráci mezi regiony a organizacemi různých členských států a v tomto směru stimulují pocit společné evropské identity;

| 14. | požaduje, aby do složky Angažovanost a účast občanů byly zahrnuty nové formy inovativních opatření, zejména v souvislosti s místními a regionálními volenými zástupci, například rozvoj programu odborné přípravy a mobility místních a regionálních volených zástupců, jak ho popisuje stanovisko VR přijaté v únoru 2018; |
| --- | --- |

14.

požaduje, aby do složky Angažovanost a účast občanů byly zahrnuty nové formy inovativních opatření, zejména v souvislosti s místními a regionálními volenými zástupci, například rozvoj programu odborné přípravy a mobility místních a regionálních volených zástupců, jak ho popisuje stanovisko VR přijaté v únoru 2018;

| 15. | rovněž si přeje, aby evropské orgány ve spolupráci s členskými státy podporovaly síť evropských korespondentů po stávajícím rakouském vzoru, a informovaly tak místní a regionální volené zástupce o aktuálním evropském dění a poskytly jim podklady k tomu, aby co nejlépe plnili očekávání občanů. Přispěje se tím k opětovnému zapojení občanů do evropských otázek; |
| --- | --- |

15.

rovněž si přeje, aby evropské orgány ve spolupráci s členskými státy podporovaly síť evropských korespondentů po stávajícím rakouském vzoru, a informovaly tak místní a regionální volené zástupce o aktuálním evropském dění a poskytly jim podklady k tomu, aby co nejlépe plnili očekávání občanů. Přispěje se tím k opětovnému zapojení občanů do evropských otázek;

| 16. | domnívá se, že pro úspěšné naplnění stanovených cílů programu je klíčová angažovanost různých subjektů. VR si přeje, aby byl upřednostněn víceúrovňový přístup, neboť řada činností v rámci programu je stanovována a prováděna na místní a regionální úrovni a příjemci finančních prostředků z programu mohou být místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že pro úspěšné naplnění stanovených cílů programu je klíčová angažovanost různých subjektů. VR si přeje, aby byl upřednostněn víceúrovňový přístup, neboť řada činností v rámci programu je stanovována a prováděna na místní a regionální úrovni a příjemci finančních prostředků z programu mohou být místní a regionální orgány;

| 17. | zdůrazňuje, že informační a osvětové kampaně jsou sice důležité, ale pro zajištění aktivního občanství dostačující nejsou. Pro aktivní občanství musí být vytvořeny účinné nástroje. Příkladem na evropské úrovni jsou evropské občanské iniciativy a ve stanovisku VR přijatém v březnu 2018 bylo předloženo mnoho doporučení, jejichž cílem je tento nástroj aktivního občanství na evropské úrovni zlepšit; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje, že informační a osvětové kampaně jsou sice důležité, ale pro zajištění aktivního občanství dostačující nejsou. Pro aktivní občanství musí být vytvořeny účinné nástroje. Příkladem na evropské úrovni jsou evropské občanské iniciativy a ve stanovisku VR přijatém v březnu 2018 bylo předloženo mnoho doporučení, jejichž cílem je tento nástroj aktivního občanství na evropské úrovni zlepšit;

| 18. | domnívá se rovněž, že se tyto informační kampaně musí zaměřit na příležitosti na místní úrovni. Právě na této úrovni se totiž občané mohou začít angažovat v záležitostech, které se jich přímo dotýkají v každodenním životě; |
| --- | --- |

18.

domnívá se rovněž, že se tyto informační kampaně musí zaměřit na příležitosti na místní úrovni. Právě na této úrovni se totiž občané mohou začít angažovat v záležitostech, které se jich přímo dotýkají v každodenním životě;

| 19. | spolu se všemi místními a regionálními orgány se bude zasazovat zejména o podporu práv občanů, angažovanost a účast občanů, o lepší informovanost ohledně významných evropských výzev a o posílení pocitu evropské sounáležitosti. VR již přijal některá opatření, která podporují cíle programu – uspořádal například více než 180 debat v celé Evropě díky programu „Úvahy o Evropě“. Z toho je zřejmé, že mnoho občanů chce vyjadřovat svůj názor a angažovat se v evropských otázkách. |
| --- | --- |

19.

spolu se všemi místními a regionálními orgány se bude zasazovat zejména o podporu práv občanů, angažovanost a účast občanů, o lepší informovanost ohledně významných evropských výzev a o posílení pocitu evropské sounáležitosti. VR již přijal některá opatření, která podporují cíle programu – uspořádal například více než 180 debat v celé Evropě díky programu „Úvahy o Evropě“. Z toho je zřejmé, že mnoho občanů chce vyjadřovat svůj názor a angažovat se v evropských otázkách.

V Bruselu dne 10. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/210

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Návrh směrnice o plastech na jedno použití

(2018/C 461/17)

| Hlavní zpravodajka: | Sirpa HERTELL (FI/ELS), členka rady města Espoo |
| --- | --- |
| Odkaz: | návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o omezení dopadu některých plastových výrobků na životní prostředí
  COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD) |

Hlavní zpravodajka:

Sirpa HERTELL (FI/ELS), členka rady města Espoo

Odkaz:

návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o omezení dopadu některých plastových výrobků na životní prostředí

COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD)

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

1. právní východisko

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy, | s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy
  a na článek 114, pokud jde o obaly ve smyslu čl. 3 odst. 1 směrnice 94/62/ES
  , |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy
  a na článek 114, pokud jde o obaly ve smyslu čl. 3 odst. 1 směrnice 94/62/ES
  ,

Odůvodnění

Tento pozměňovací návrh se týká první věty preambule. Cílem je objasnit, jaký je v této navrhované směrnici právní status plastových výrobků na jedno použití, které jsou považovány za obaly, ve vztahu k přijaté směrnici o obalech a obalových odpadech.

Pozměňovací návrh 2

11. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (11) | Pro některé plastové výrobky na jedno použití ještě nejsou snadno dostupné vhodné a udržitelnější alternativy a očekává se, že spotřeba většiny takových plastových výrobků na jedno použití poroste. V zájmu zvrácení tohoto vývoje a podpory zaměření úsilí na udržitelnější řešení by se od členských států mělo vyžadovat, aby přijaly nezbytná opatření k dosažení významného snížení spotřeby těchto výrobků, aniž by byly ohroženy požadavky týkající se hygieny nebo bezpečnosti potravin, správné hygienické praxe, správné výrobní praxe, informovanosti spotřebitele nebo sledovatelnosti stanovené v právních předpisech EU v oblasti potravin. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(11)

Pro některé plastové výrobky na jedno použití ještě nejsou snadno dostupné vhodné a udržitelnější alternativy a očekává se, že spotřeba většiny takových plastových výrobků na jedno použití poroste. V zájmu zvrácení tohoto vývoje a podpory zaměření úsilí na udržitelnější řešení by se od členských států mělo vyžadovat, aby přijaly nezbytná opatření k dosažení významného snížení spotřeby těchto výrobků, aniž by byly ohroženy požadavky týkající se hygieny nebo bezpečnosti potravin, správné hygienické praxe, správné výrobní praxe, informovanosti spotřebitele nebo sledovatelnosti stanovené v právních předpisech EU v oblasti potravin.

| (11) | Pro některé plastové výrobky na jedno použití ještě nejsou snadno dostupné vhodné a udržitelnější alternativy a očekává se, že spotřeba většiny takových plastových výrobků na jedno použití poroste. V zájmu zvrácení tohoto vývoje a podpory zaměření úsilí na udržitelnější řešení by se od členských států mělo vyžadovat, aby
  – aniž je dotčen článek 18 směrnice 94/62/ES –
  přijaly nezbytná opatření k dosažení významného snížení spotřeby těchto výrobků, aniž by byly ohroženy požadavky týkající se hygieny nebo bezpečnosti potravin, správné hygienické praxe, správné výrobní praxe, informovanosti spotřebitele nebo sledovatelnosti stanovené v právních předpisech EU v oblasti potravin.
  Členské státy by před přijetím těchto opatření měly být povinny provést posouzení jejich sociálních, hospodářských a environmentálních dopadů, aby se zaručilo, že budou přiměřená a nediskriminační. |
| --- | --- |

(11)

Pro některé plastové výrobky na jedno použití ještě nejsou snadno dostupné vhodné a udržitelnější alternativy a očekává se, že spotřeba většiny takových plastových výrobků na jedno použití poroste. V zájmu zvrácení tohoto vývoje a podpory zaměření úsilí na udržitelnější řešení by se od členských států mělo vyžadovat, aby
  – aniž je dotčen článek 18 směrnice 94/62/ES –
  přijaly nezbytná opatření k dosažení významného snížení spotřeby těchto výrobků, aniž by byly ohroženy požadavky týkající se hygieny nebo bezpečnosti potravin, správné hygienické praxe, správné výrobní praxe, informovanosti spotřebitele nebo sledovatelnosti stanovené v právních předpisech EU v oblasti potravin.
  Členské státy by před přijetím těchto opatření měly být povinny provést posouzení jejich sociálních, hospodářských a environmentálních dopadů, aby se zaručilo, že budou přiměřená a nediskriminační.

Odůvodnění

Cílem tohoto pozměňovacího návrhu je zajistit, aby opatření přijatá na vnitrostátní, regionální a místní úrovni byla přiměřená, nediskriminační a v souladu se stávajícími právními předpisy EU, včetně směrnice 2008/98/ES a směrnice 94/62/ES.

Pozměňovací návrh 3

Článek 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Cílem této směrnice je předcházet dopadu některých plastových výrobků na životní prostředí, zejména
  na vodní
  prostředí,
  a
   na lidské zdraví a omezovat jej, jakož i podporovat přechod k oběhovému hospodářství pomocí inovativních obchodních modelů, výrobků a materiálů, a tím též přispívat k účinnému fungování vnitřního trhu. | Cílem této směrnice je předcházet dopadu některých plastových výrobků na životní prostředí
  obecně
  , zejména
  dopravování plastového odpadu do jakéhokoli vodního
  prostředí
  včetně sladkých vod a mělkých moří, jakož i
   na lidské zdraví
  nebo život v mořích
  a omezovat jej,
  a
   podporovat přechod k oběhovému hospodářství pomocí inovativních obchodních modelů, výrobků a materiálů, a tím též přispívat k účinnému fungování vnitřního trhu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Cílem této směrnice je předcházet dopadu některých plastových výrobků na životní prostředí, zejména
  na vodní
  prostředí,
  a
   na lidské zdraví a omezovat jej, jakož i podporovat přechod k oběhovému hospodářství pomocí inovativních obchodních modelů, výrobků a materiálů, a tím též přispívat k účinnému fungování vnitřního trhu.

Cílem této směrnice je předcházet dopadu některých plastových výrobků na životní prostředí
  obecně
  , zejména
  dopravování plastového odpadu do jakéhokoli vodního
  prostředí
  včetně sladkých vod a mělkých moří, jakož i
   na lidské zdraví
  nebo život v mořích
  a omezovat jej,
  a
   podporovat přechod k oběhovému hospodářství pomocí inovativních obchodních modelů, výrobků a materiálů, a tím též přispívat k účinnému fungování vnitřního trhu.

Odůvodnění

V poslední době byl hlášen výskyt plastového odpadu nejen v mořském, ale i ve sladkovodním prostředí včetně řek a jezer. Nálezy jsou pozorovány v každém prostředí od vrcholových ledovců po prameny či řeky. Jasně to naznačuje, že plastový odpad se v přírodě šíří mnoha různými mechanismy, z nichž některým dosud důkladně nerozumíme.

Nejsou řádně začleněny povrchový odtok vody ve městech, dešťová voda a tající sníh. Povrchový odtok vody ve městech představuje stále větší problém, neboť oteplování klimatu vede k extrémním dešťovým srážkám. V severských oblastech je rovněž jednou z příčin toho, že se ve vodních systémech vyskytují plasty, shazování sněhu do moří a jezer.

Evropa má mnoho citlivých vodních ekosystémů, jako jsou řeky a jezera, a dva zvláště citlivé mořské ekosystémy, a to Baltské moře a Středozemní moře.

Pozměňovací návrh 4

Článek 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tato směrnice se vztahuje na plastové výrobky na jedno použití uvedené v příloze a na lovná zařízení obsahující plasty. | Tato směrnice se vztahuje na plastové výrobky na jedno použití
  , zvláště na výrobky
  uvedené v příloze
  nebo obecně na jakékoli jednorázové a nerozložitelné plastové předměty zanechávané z jakéhokoli důvodu v životním prostředí
  a na lovná zařízení obsahující plasty. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Tato směrnice se vztahuje na plastové výrobky na jedno použití uvedené v příloze a na lovná zařízení obsahující plasty.

Tato směrnice se vztahuje na plastové výrobky na jedno použití
  , zvláště na výrobky
  uvedené v příloze
  nebo obecně na jakékoli jednorázové a nerozložitelné plastové předměty zanechávané z jakéhokoli důvodu v životním prostředí
  a na lovná zařízení obsahující plasty.

Odůvodnění

Je nezbytně důležité pochopit, že vedle nerozložitelných polymerů z fosilních zdrojů existují biologicky rozložitelné plasty vyráběné z fosilních zdrojů a nerozložitelné plasty vyráběné z biologických materiálů. Odpad vzniká z nerozložitelných materiálů zanechávaných z nějakého důvodu v životním prostředí. Hlavním řešením by měl být sběr veškerého jednorázového materiálu a jeho recyklace mechanickou, chemickou nebo biotechnologickou cestou. Výrobky musí být navrženy tak, aby tento postup umožňovaly. Nevratné plasty nacházející se mimo systém sběru se mohou vždy stát odpadem ve vodních ekosystémech.

Lovná zařízení se v zásadě používají ve vodních prostředích a i při správném používání může dojít k jejich náhodné ztrátě.

Předkládaný návrh řeší pouze část problému znečištění moří plastovými odpadky. Rybolov zajišťuje zpětné získávání, avšak činnosti v rámci lodní dopravy a jachtaření v evropských mořských oblastech by měly být v zájmu ochrany před ukládáním odpadů v moři a správného nakládání s odpady na pobřeží důkladně kontrolovány a regulovány. Mimořádný význam mají z důvodu cestovního ruchu Středozemní a Baltské moře a měla by podléhat zvláštní ochraně.

Pozměňovací návrh 5

Čl. 3 odst. 3 (nový odstavec za odstavcem 2)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 3)
     
  „plasty na jedno použití“, často označované jako jednorázové plasty, výrobky, které jsou navrženy tak, aby byly použity jen jednou a měly omezenou životnost, mohou se rozložit na mnoho oddělených samostatných součástí a zahrnují předměty, které mají být před vyhozením či recyklací použity pouze jednou; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3)
     
  „plasty na jedno použití“, často označované jako jednorázové plasty, výrobky, které jsou navrženy tak, aby byly použity jen jednou a měly omezenou životnost, mohou se rozložit na mnoho oddělených samostatných součástí a zahrnují předměty, které mají být před vyhozením či recyklací použity pouze jednou;

Odůvodnění

Odůvodnění

Mnoho plastových materiálů používaných po dlouhou dobu je na jedno použití, například lékařské pomůcky nebo tepelná izolace budov, a tudíž je žádoucí používat výraz „jednorázové plasty“ a současně definovat očekávanou životnost výrobku nebo výrobků, které se mohou rozložit, např. hračky, uzávěry atd.

Pozměňovací návrh 6

Pozměňovací návrh 6

Čl. 3 odst. 15 (nový odstavec za odstavcem 14)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 15)
     
  plasty rozložitelné ve vodních prostředích, biologicky rozložitelné modifikované přírodní polymery a syntetické polymery nejsou definovány jako „plasty“. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

15)
     
  plasty rozložitelné ve vodních prostředích, biologicky rozložitelné modifikované přírodní polymery a syntetické polymery nejsou definovány jako „plasty“.

Odůvodnění

Odůvodnění

Plastové materiály vykazují v životním prostředí velmi odlišná chování. Přírodní polymery jsou bez výjimky biologicky rozložitelné, což jsou i některé syntetické polymery. Podle ASTM D6002 jsou biologicky rozložitelné plasty takové plasty, které jsou schopny projít v kompostárně biologickým rozkladem tak, aby materiál nebyl vizuálně rozlišitelný a rozložil se na oxid uhličitý, vodu, anorganické sloučeniny a biomasu, a to rychlostí odpovídající známým kompostovatelným materiálům.

Pozměňovací návrh 7

Pozměňovací návrh 7

Čl. 4 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   
  Členské
  státy
  přijmou
  nezbytná opatření k dosažení významného snížení spotřeby plastových výrobků na jedno použití uvedených v části A přílohy na svém území do ... [šest let po uplynutí lhůty pro provedení této směrnice ve vnitrostátním právu]. | 1.   
  Aniž je dotčen článek 18 směrnice 94/62/ES
  ,
  přijmou členské
  státy nezbytná opatření k dosažení významného snížení spotřeby plastových výrobků na jedno použití uvedených v části A přílohy na svém území do ... [šest let po uplynutí lhůty pro provedení této směrnice ve vnitrostátním právu]. |
| Uvedená opatření mohou zahrnovat vnitrostátní cíle snížení spotřeby, opatření zajišťující, aby byly v místě prodeje konečnému spotřebiteli k dispozici opakovaně použitelné alternativy těchto výrobků, ekonomické nástroje, jako je zajištění, aby se plastové výrobky na jedno použití neposkytovaly v místě prodeje konečnému spotřebiteli zdarma. Uvedená opatření se mohou lišit v závislosti na dopadu výrobků uvedených v prvním pododstavci na životní prostředí. | Uvedená
  – přiměřená a nediskriminační –
  opatření mohou zahrnovat vnitrostátní cíle snížení spotřeby, opatření zajišťující, aby byly v místě prodeje konečnému spotřebiteli k dispozici opakovaně použitelné alternativy těchto výrobků, ekonomické nástroje, jako je zajištění, aby se plastové výrobky na jedno použití neposkytovaly v místě prodeje konečnému spotřebiteli zdarma. Uvedená opatření se mohou lišit v závislosti na dopadu výrobků uvedených v prvním pododstavci na životní prostředí. |
| | Členské státy nebo jejich místní a regionální orgány by měly mít možnost na svém území z konkrétních důvodů a v řádně stanovených a vymezených oblastech omezit používání jiných plastových výrobků na jedno použití, než které uvádí část A přílohy, za účelem ochrany nejcitlivějších ekosystémů, zvláštních biotypů, jako jsou přírodní rezervace, souostroví a říční delty, nebo přirozeného arktického prostředí. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   
  Členské
  státy
  přijmou
  nezbytná opatření k dosažení významného snížení spotřeby plastových výrobků na jedno použití uvedených v části A přílohy na svém území do ... [šest let po uplynutí lhůty pro provedení této směrnice ve vnitrostátním právu].

1.   
  Aniž je dotčen článek 18 směrnice 94/62/ES
  ,
  přijmou členské
  státy nezbytná opatření k dosažení významného snížení spotřeby plastových výrobků na jedno použití uvedených v části A přílohy na svém území do ... [šest let po uplynutí lhůty pro provedení této směrnice ve vnitrostátním právu].

Uvedená opatření mohou zahrnovat vnitrostátní cíle snížení spotřeby, opatření zajišťující, aby byly v místě prodeje konečnému spotřebiteli k dispozici opakovaně použitelné alternativy těchto výrobků, ekonomické nástroje, jako je zajištění, aby se plastové výrobky na jedno použití neposkytovaly v místě prodeje konečnému spotřebiteli zdarma. Uvedená opatření se mohou lišit v závislosti na dopadu výrobků uvedených v prvním pododstavci na životní prostředí.

Uvedená
  – přiměřená a nediskriminační –
  opatření mohou zahrnovat vnitrostátní cíle snížení spotřeby, opatření zajišťující, aby byly v místě prodeje konečnému spotřebiteli k dispozici opakovaně použitelné alternativy těchto výrobků, ekonomické nástroje, jako je zajištění, aby se plastové výrobky na jedno použití neposkytovaly v místě prodeje konečnému spotřebiteli zdarma. Uvedená opatření se mohou lišit v závislosti na dopadu výrobků uvedených v prvním pododstavci na životní prostředí.

– přiměřená a nediskriminační –

Členské státy nebo jejich místní a regionální orgány by měly mít možnost na svém území z konkrétních důvodů a v řádně stanovených a vymezených oblastech omezit používání jiných plastových výrobků na jedno použití, než které uvádí část A přílohy, za účelem ochrany nejcitlivějších ekosystémů, zvláštních biotypů, jako jsou přírodní rezervace, souostroví a říční delty, nebo přirozeného arktického prostředí.

Členské státy nebo jejich místní a regionální orgány by měly mít možnost na svém území z konkrétních důvodů a v řádně stanovených a vymezených oblastech omezit používání jiných plastových výrobků na jedno použití, než které uvádí část A přílohy, za účelem ochrany nejcitlivějších ekosystémů, zvláštních biotypů, jako jsou přírodní rezervace, souostroví a říční delty, nebo přirozeného arktického prostředí.

Odůvodnění

Odůvodnění

Sedmý akční program pro životní prostředí na období do roku 2020 má za svůj prioritní cíl 1 „chránit, zachovávat a rozvíjet přírodní bohatství Unie“. Je to zásadní v nejcitlivějších ekosystémech včetně zvláštních biotypů a souvisejících ekosystémů, mokřadů a mělkých vod, horských oblastí a severského přírodního prostředí, zejména životního prostředí v Arktidě.

Odkaz na článek 18 směrnice 94/62/ES o obalech a obalových odpadech by měl zajistit soudržnost již přijaté směrnice s tímto návrhem. Opatření přijatá členskými státy by měla být přiměřená a nediskriminační.

Pozměňovací návrh 8

Pozměňovací návrh 8

Čl. 4 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření k dosažení významného snížení spotřeby plastových výrobků na jedno použití uvedených v části A přílohy na svém území do ... [šest let po uplynutí lhůty pro provedení této směrnice ve vnitrostátním právu]. | 1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření k dosažení významného snížení spotřeby plastových výrobků na jedno použití uvedených v části A přílohy na svém území do ... [šest let po uplynutí lhůty pro provedení této směrnice ve vnitrostátním právu]. |
| Uvedená opatření mohou zahrnovat vnitrostátní cíle snížení spotřeby, opatření zajišťující, aby byly v místě prodeje konečnému spotřebiteli k dispozici opakovaně použitelné alternativy těchto výrobků, ekonomické nástroje, jako je zajištění, aby se plastové výrobky na jedno použití neposkytovaly v místě prodeje konečnému spotřebiteli zdarma. Uvedená opatření se mohou lišit v závislosti na dopadu výrobků uvedených v prvním pododstavci na životní prostředí. | Uvedená opatření mohou zahrnovat vnitrostátní cíle snížení spotřeby, opatření zajišťující, aby byly v místě prodeje konečnému spotřebiteli k dispozici opakovaně použitelné alternativy těchto výrobků, ekonomické nástroje, jako je zajištění, aby se plastové výrobky na jedno použití neposkytovaly v místě prodeje konečnému spotřebiteli zdarma. Uvedená opatření se mohou lišit v závislosti na dopadu výrobků uvedených v prvním pododstavci na životní prostředí. |
| | Členské státy by měly aktivně podněcovat inovace a investice se zaměřením na řešení v duchu oběhovosti, aby tak podpořily růstový potenciál v odvětví cestovního ruchu a modré ekonomiky. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření k dosažení významného snížení spotřeby plastových výrobků na jedno použití uvedených v části A přílohy na svém území do ... [šest let po uplynutí lhůty pro provedení této směrnice ve vnitrostátním právu].

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření k dosažení významného snížení spotřeby plastových výrobků na jedno použití uvedených v části A přílohy na svém území do ... [šest let po uplynutí lhůty pro provedení této směrnice ve vnitrostátním právu].

Uvedená opatření mohou zahrnovat vnitrostátní cíle snížení spotřeby, opatření zajišťující, aby byly v místě prodeje konečnému spotřebiteli k dispozici opakovaně použitelné alternativy těchto výrobků, ekonomické nástroje, jako je zajištění, aby se plastové výrobky na jedno použití neposkytovaly v místě prodeje konečnému spotřebiteli zdarma. Uvedená opatření se mohou lišit v závislosti na dopadu výrobků uvedených v prvním pododstavci na životní prostředí.

Uvedená opatření mohou zahrnovat vnitrostátní cíle snížení spotřeby, opatření zajišťující, aby byly v místě prodeje konečnému spotřebiteli k dispozici opakovaně použitelné alternativy těchto výrobků, ekonomické nástroje, jako je zajištění, aby se plastové výrobky na jedno použití neposkytovaly v místě prodeje konečnému spotřebiteli zdarma. Uvedená opatření se mohou lišit v závislosti na dopadu výrobků uvedených v prvním pododstavci na životní prostředí.

Členské státy by měly aktivně podněcovat inovace a investice se zaměřením na řešení v duchu oběhovosti, aby tak podpořily růstový potenciál v odvětví cestovního ruchu a modré ekonomiky.

Členské státy by měly aktivně podněcovat inovace a investice se zaměřením na řešení v duchu oběhovosti, aby tak podpořily růstový potenciál v odvětví cestovního ruchu a modré ekonomiky.

Odůvodnění

Odůvodnění

Řešení problému odpadu z jednorázových plastů a recyklace plastů obecně je součástí strategie pro plasty, která má stimulovat inovace a investice do řešení v duchu oběhovosti, která zahrnují financování výzkumu v EU z programu Horizont 2020 a evropských strukturálních a investičních fondů. Výzkum a vývoj však nestačí: existuje přímá potřeba financování pilotních a demonstračních projektů.

Strategie vůči nejvzdálenějším regionům přijatá v roce 2017 uznává jejich růstový potenciál v oblasti cestovního ruchu a modré ekonomiky i oběhového hospodářství. Tento přístup platí pro všechny evropské mořské regiony a měl by zahrnovat i významné jezerní oblasti.

Pozměňovací návrh 9

Pozměňovací návrh 9

Článek 9

Článek 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby se do roku 2025 začalo s prováděním tříděného sběru plastových výrobků na jedno použití uvedených v části F přílohy, a to v objemu, který se rovná 90 % těchto plastových výrobků na jedno použití uvedených na trh v daném roce podle hmotnosti. K dosažení tohoto cíle mohou členské státy mimo jiné: | Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby se do roku 2025 začalo s prováděním tříděného sběru plastových výrobků na jedno použití uvedených v části F přílohy, a to v objemu, který se rovná 90 % těchto plastových výrobků na jedno použití uvedených na trh v daném roce podle hmotnosti. K dosažení tohoto cíle mohou členské státy mimo jiné: |
| a) | zavést zálohové systémy nebo |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby se do roku 2025 začalo s prováděním tříděného sběru plastových výrobků na jedno použití uvedených v části F přílohy, a to v objemu, který se rovná 90 % těchto plastových výrobků na jedno použití uvedených na trh v daném roce podle hmotnosti. K dosažení tohoto cíle mohou členské státy mimo jiné:

Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby se do roku 2025 začalo s prováděním tříděného sběru plastových výrobků na jedno použití uvedených v části F přílohy, a to v objemu, který se rovná 90 % těchto plastových výrobků na jedno použití uvedených na trh v daném roce podle hmotnosti. K dosažení tohoto cíle mohou členské státy mimo jiné:

a)

zavést zálohové systémy nebo

| a) | zavést zálohové systémy
  a přezkoumat možnost koordinace či harmonizace těchto systémů na úrovni EU,
  nebo |
| --- | --- |

a)

zavést zálohové systémy
  a přezkoumat možnost koordinace či harmonizace těchto systémů na úrovni EU,
  nebo

a přezkoumat možnost koordinace či harmonizace těchto systémů na úrovni EU,

| b) | stanovit cíle pro tříděný sběr pro příslušné systémy rozšířené odpovědnosti výrobce. |
| --- | --- |

b)

stanovit cíle pro tříděný sběr pro příslušné systémy rozšířené odpovědnosti výrobce.

| b) | stanovit cíle pro tříděný sběr pro příslušné systémy rozšířené odpovědnosti výrobce
  a ve vhodných případech zahrnout pobídky k tomu, aby byly cíle překračovány, |
| --- | --- |

b)

stanovit cíle pro tříděný sběr pro příslušné systémy rozšířené odpovědnosti výrobce
  a ve vhodných případech zahrnout pobídky k tomu, aby byly cíle překračovány,

a ve vhodných případech zahrnout pobídky k tomu, aby byly cíle překračovány,

| c) | v souladu s hierarchií odpadů zpětně získávat část plastového odpadu chemickou cestou v podobě polymerů, monomerů nebo jiných chemických produktů či v podobě energie prostřednictvím řízeného spalování. |
| --- | --- |

c)

c)

v souladu s hierarchií odpadů zpětně získávat část plastového odpadu chemickou cestou v podobě polymerů, monomerů nebo jiných chemických produktů či v podobě energie prostřednictvím řízeného spalování.

v souladu s hierarchií odpadů zpětně získávat část plastového odpadu chemickou cestou v podobě polymerů, monomerů nebo jiných chemických produktů či v podobě energie prostřednictvím řízeného spalování.

Řízené spalování se upřednostní v případech, kdy plast nelze jiným způsobem za přiměřené náklady recyklovat nebo když by při jeho recyklaci vzniklo větší množství oxidu uhličitého než při spalování.

Řízené spalování se upřednostní v případech, kdy plast nelze jiným způsobem za přiměřené náklady recyklovat nebo když by při jeho recyklaci vzniklo větší množství oxidu uhličitého než při spalování.

Odůvodnění

Odůvodnění

Nové zálohové systémy mohou být důležitým krokem k řešení tohoto problému, avšak měly by být, je-li to možné, koordinovány na úrovni EU.

Součástí systému pevných cílů pro tříděný sběr by měly vždy být rovněž zvláštní bonusy pro regiony nebo místní orgány, které chtějí cíle překročit, aby se zabránilo tomu, že stanovení cílů odradí ty nejpokročilejší.

V některých případech je však nezbytné zpětně získávat část plastového odpadu chemickou cestou v podobě polymerů, monomerů nebo jiných chemických produktů či v podobě energie prostřednictvím řízeného spalování.

Pozměňovací návrh 10

Pozměňovací návrh 10

Článek 10

Článek 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy přijmou opatření, jejichž cílem je poskytovat spotřebitelům plastových výrobků na jedno použití uvedených v části G přílohy a spotřebitelům lovných zařízení obsahujících plasty tyto informace: | Členské státy přijmou
  ve spolupráci s regionálními a místními orgány nezbytná
  opatření, jejichž cílem je poskytovat spotřebitelům plastových výrobků na jedno použití uvedených v části G přílohy a spotřebitelům lovných zařízení obsahujících plasty tyto informace: |
| a) | o dostupných systémech opětovného použití uvedených výrobků a lovných zařízení obsahujících plasty a o možnostech nakládání s odpady z uvedených výrobků a lovných zařízení obsahujících plasty, jakož i o osvědčených postupech řádného nakládání s odpady v souladu s článkem 13 směrnice 2008/98/ES; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy přijmou opatření, jejichž cílem je poskytovat spotřebitelům plastových výrobků na jedno použití uvedených v části G přílohy a spotřebitelům lovných zařízení obsahujících plasty tyto informace:

Členské státy přijmou
  ve spolupráci s regionálními a místními orgány nezbytná
  opatření, jejichž cílem je poskytovat spotřebitelům plastových výrobků na jedno použití uvedených v části G přílohy a spotřebitelům lovných zařízení obsahujících plasty tyto informace:

ve spolupráci s regionálními a místními orgány nezbytná

a)

o dostupných systémech opětovného použití uvedených výrobků a lovných zařízení obsahujících plasty a o možnostech nakládání s odpady z uvedených výrobků a lovných zařízení obsahujících plasty, jakož i o osvědčených postupech řádného nakládání s odpady v souladu s článkem 13 směrnice 2008/98/ES;

| a) | o dostupných systémech opětovného použití uvedených výrobků a lovných zařízení obsahujících plasty a o možnostech nakládání s odpady z uvedených výrobků a lovných zařízení obsahujících plasty, jakož i o osvědčených postupech řádného nakládání s odpady v souladu s článkem 13 směrnice 2008/98/ES; |
| --- | --- |

a)

o dostupných systémech opětovného použití uvedených výrobků a lovných zařízení obsahujících plasty a o možnostech nakládání s odpady z uvedených výrobků a lovných zařízení obsahujících plasty, jakož i o osvědčených postupech řádného nakládání s odpady v souladu s článkem 13 směrnice 2008/98/ES;

| b) | o dopadu vyhazování odpadků mimo místa určená k ukládání odpadu a jiného nevhodného odstraňování odpadů z uvedených výrobků a lovných zařízení obsahujících plasty na životní prostředí, a zejména na mořské prostředí. |
| --- | --- |

b)

o dopadu vyhazování odpadků mimo místa určená k ukládání odpadu a jiného nevhodného odstraňování odpadů z uvedených výrobků a lovných zařízení obsahujících plasty na životní prostředí, a zejména na mořské prostředí.

| b) | o dopadu vyhazování odpadků mimo místa určená k ukládání odpadu a jiného nevhodného odstraňování odpadů z uvedených výrobků a lovných zařízení obsahujících plasty na životní prostředí, a zejména na mořské prostředí. |
| --- | --- |

b)

o dopadu vyhazování odpadků mimo místa určená k ukládání odpadu a jiného nevhodného odstraňování odpadů z uvedených výrobků a lovných zařízení obsahujících plasty na životní prostředí, a zejména na mořské prostředí.

Odůvodnění

Odůvodnění

V osvětových opatřeních prováděných ve spolupráci s členskými státy je třeba zohlednit skutečnost, že místní a regionální orgány hrají v oblasti sběru odpadu a nakládání s ním důležitou úlohu.

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

Článek 11

Článek 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každý členský stát zajistí, aby opatření přijatá za účelem provedení této směrnice ve vnitrostátním právu a jejího provádění byla nedílnou součástí programů opatření stanovených v souladu s článkem 13 směrnice 2008/56/ES pro členské státy, které mají mořské vody, programů opatření stanovených v souladu s článkem 11 směrnice 2000/60/ES, programů pro nakládání s odpady a programů předcházení vzniku odpadů stanovených v souladu s články 28 a 29 směrnice 2008/98/ES a plánů pro příjem a zpracování odpadu stanovených v souladu s právem Unie upravujícím nakládání s odpady z lodí a aby byla s uvedenými programy a plány v souladu. | Každý členský stát zajistí, aby opatření přijatá za účelem provedení této směrnice ve vnitrostátním právu a jejího provádění byla nedílnou součástí programů opatření stanovených v souladu s článkem 13 směrnice 2008/56/ES pro členské státy, které mají mořské vody, programů opatření stanovených v souladu s článkem 11 směrnice 2000/60/ES, programů pro nakládání s odpady a programů předcházení vzniku odpadů stanovených v souladu s články 28 a 29 směrnice 2008/98/ES a plánů pro příjem a zpracování odpadu stanovených v souladu s právem Unie upravujícím nakládání s odpady z lodí a aby byla s uvedenými programy a plány v souladu. |
| Opatření, která členské státy přijmou za účelem provedení článků 4 až 9 ve vnitrostátním právu a jejich provádění, musí být v souladu s 
  potravinovým právem
  Unie, aby bylo zajištěno, že není ohrožena hygiena a bezpečnost
  potravin
  . | Opatření, která členské státy přijmou za účelem provedení článků 4 až 9 ve vnitrostátním právu a jejich provádění, musí být v souladu s 
  předpisy
  Unie
  v oblasti ochrany spotřebitele a potravin
  , aby bylo zajištěno, že není ohrožena hygiena
  potravin
  a bezpečnost
  spotřebitele
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Každý členský stát zajistí, aby opatření přijatá za účelem provedení této směrnice ve vnitrostátním právu a jejího provádění byla nedílnou součástí programů opatření stanovených v souladu s článkem 13 směrnice 2008/56/ES pro členské státy, které mají mořské vody, programů opatření stanovených v souladu s článkem 11 směrnice 2000/60/ES, programů pro nakládání s odpady a programů předcházení vzniku odpadů stanovených v souladu s články 28 a 29 směrnice 2008/98/ES a plánů pro příjem a zpracování odpadu stanovených v souladu s právem Unie upravujícím nakládání s odpady z lodí a aby byla s uvedenými programy a plány v souladu.

Každý členský stát zajistí, aby opatření přijatá za účelem provedení této směrnice ve vnitrostátním právu a jejího provádění byla nedílnou součástí programů opatření stanovených v souladu s článkem 13 směrnice 2008/56/ES pro členské státy, které mají mořské vody, programů opatření stanovených v souladu s článkem 11 směrnice 2000/60/ES, programů pro nakládání s odpady a programů předcházení vzniku odpadů stanovených v souladu s články 28 a 29 směrnice 2008/98/ES a plánů pro příjem a zpracování odpadu stanovených v souladu s právem Unie upravujícím nakládání s odpady z lodí a aby byla s uvedenými programy a plány v souladu.

Opatření, která členské státy přijmou za účelem provedení článků 4 až 9 ve vnitrostátním právu a jejich provádění, musí být v souladu s 
  potravinovým právem
  Unie, aby bylo zajištěno, že není ohrožena hygiena a bezpečnost
  potravin
  .

potravinovým právem

potravin

Opatření, která členské státy přijmou za účelem provedení článků 4 až 9 ve vnitrostátním právu a jejich provádění, musí být v souladu s 
  předpisy
  Unie
  v oblasti ochrany spotřebitele a potravin
  , aby bylo zajištěno, že není ohrožena hygiena
  potravin
  a bezpečnost
  spotřebitele
  .

předpisy

v oblasti ochrany spotřebitele a potravin

potravin

spotřebitele

Odůvodnění

Odůvodnění

Je nezbytné zajistit, aby nebyla ohrožena funkčnost balení ani zásadní význam, který má pro zajištění vysoké úrovně hygieny a bezpečnosti potravin, veřejného zdraví a ochrany spotřebitele.

Pozměňovací návrh 12

Pozměňovací návrh 12

Čl. 15 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Komise předloží zprávu o hlavních zjištěních hodnocení provedeného v souladu s odstavcem 1 Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. | 2.   Komise předloží zprávu o hlavních zjištěních hodnocení provedeného v souladu s odstavcem 1 Evropskému parlamentu, Radě
  , Výboru regionů
  a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Komise předloží zprávu o hlavních zjištěních hodnocení provedeného v souladu s odstavcem 1 Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.

2.   Komise předloží zprávu o hlavních zjištěních hodnocení provedeného v souladu s odstavcem 1 Evropskému parlamentu, Radě
  , Výboru regionů
  a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.

Odůvodnění

Odůvodnění

Tato směrnice je velmi důležitá pro místní a regionální orgány, především vzhledem k jejich úloze v oblasti sběru odpadu a nakládání s ním. Do procesu hodnocení a přezkumu je proto nutné zahrnout Výbor regionů.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Obecně

Obecně

| 1. | zdůrazňuje, že plasty v mnoha druzích použití jsou pro moderní společnost životně důležité a že se jejich bezpečnost a efektivita zlepšuje. Zároveň začínají být zcela zřejmé nevýhody plastového odpadu a k řešení tohoto problému jsou zapotřebí důrazné kroky; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že plasty v mnoha druzích použití jsou pro moderní společnost životně důležité a že se jejich bezpečnost a efektivita zlepšuje. Zároveň začínají být zcela zřejmé nevýhody plastového odpadu a k řešení tohoto problému jsou zapotřebí důrazné kroky;

| 2. | vítá návrh Evropské komise na omezení dopadu některých plastových výrobků na životní prostředí a současně upozorňuje, že jeho oblast působnosti je dosti úzká. Namísto pouhého výčtu omezeného počtu plastových předmětů nalezených na mořském pobřeží a jejich zákazu je v dlouhodobém horizontu potřebný komplexnější přístup, který je popsán ve strategii EU pro plasty a ve strategii EU pro oběhové hospodářství a jenž podpoří zásadní změny nezbytné k řešení tohoto problému týkajícího se všech prostředí, a stejně tak je nutná rozsáhlá politická soudržnost s balíčkem opatření pro oběhové hospodářství; |
| --- | --- |

2.

vítá návrh Evropské komise na omezení dopadu některých plastových výrobků na životní prostředí a současně upozorňuje, že jeho oblast působnosti je dosti úzká. Namísto pouhého výčtu omezeného počtu plastových předmětů nalezených na mořském pobřeží a jejich zákazu je v dlouhodobém horizontu potřebný komplexnější přístup, který je popsán ve strategii EU pro plasty a ve strategii EU pro oběhové hospodářství a jenž podpoří zásadní změny nezbytné k řešení tohoto problému týkajícího se všech prostředí, a stejně tak je nutná rozsáhlá politická soudržnost s balíčkem opatření pro oběhové hospodářství;

| 3. | v tomto kontextu žádá Evropskou komisi, aby předložila obsáhlé posouzení dopadů, v němž budou jasně vymezeny sociální, hospodářské a environmentální důsledky navrhovaných opatření; |
| --- | --- |

3.

v tomto kontextu žádá Evropskou komisi, aby předložila obsáhlé posouzení dopadů, v němž budou jasně vymezeny sociální, hospodářské a environmentální důsledky navrhovaných opatření;

| 4. | žádá, aby byly dále vyjasněny definice „plastů“ a „plastového výrobku na jedno použití“, zejména definice „plastového výrobku na jedno použití“, což je výrobek vyrobený zcela či částečně z plastu. Na tomto místě lze doporučit definici Mezinárodní unie pro čistou a užitou chemii (IUPAC); |
| --- | --- |

4.

žádá, aby byly dále vyjasněny definice „plastů“ a „plastového výrobku na jedno použití“, zejména definice „plastového výrobku na jedno použití“, což je výrobek vyrobený zcela či částečně z plastu. Na tomto místě lze doporučit definici Mezinárodní unie pro čistou a užitou chemii (IUPAC);

| 5. | konstatuje, že evropské právní předpisy stanoví, že je nezákonné ukládat plastový odpad na skládkách. Pokud však nebudou rychle vyvinuty nové technologie a metody pro recyklaci plastů, existuje nebezpečí, že se vlivem tohoto zákazu zvýší přeprava plastového odpadu do třetích zemí, kde se v důsledku méně rozvinutých systémů nakládání s odpady a nedostatečné recyklace plastů může zvýšit množství plastového odpadu v mořích; |
| --- | --- |

5.

konstatuje, že evropské právní předpisy stanoví, že je nezákonné ukládat plastový odpad na skládkách. Pokud však nebudou rychle vyvinuty nové technologie a metody pro recyklaci plastů, existuje nebezpečí, že se vlivem tohoto zákazu zvýší přeprava plastového odpadu do třetích zemí, kde se v důsledku méně rozvinutých systémů nakládání s odpady a nedostatečné recyklace plastů může zvýšit množství plastového odpadu v mořích;

| 6. | zdůrazňuje, že strategie EU pro plasty již obsahuje konkrétní opatření týkající se mikroplastů, která souvisejí i s plastovým odpadem; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že strategie EU pro plasty již obsahuje konkrétní opatření týkající se mikroplastů, která souvisejí i s plastovým odpadem;

| 7. | znovu opakuje výzvu k omezení plastového odpadu ve všech ohledech, aby byla chráněna nejen mořská prostředí, ale i ekosystémy obecně. Je nezbytné zvýšit zpětné získávání a recyklaci plastů v souladu s hierarchií odpadů; |
| --- | --- |

7.

znovu opakuje výzvu k omezení plastového odpadu ve všech ohledech, aby byla chráněna nejen mořská prostředí, ale i ekosystémy obecně. Je nezbytné zvýšit zpětné získávání a recyklaci plastů v souladu s hierarchií odpadů;

Soulad se stávající politikou

Soulad se stávající politikou

| 8. | zdůrazňuje, že plasty mají několik druhů použití, kdy omezují další škody a předcházejí jim, např. obaly potravin používané ke snížení kvalitativních a kvantitativních ztrát živin; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že plasty mají několik druhů použití, kdy omezují další škody a předcházejí jim, např. obaly potravin používané ke snížení kvalitativních a kvantitativních ztrát živin;

| 9. | upozorňuje, že politika EU v oblasti plastů navrhuje jako alternativu k mechanické a chemické recyklaci biologicky rozložitelné plasty, pokud řeší problémy související s kontaminací. Jako alternativa by měla být v tomto případě ve stále větší míře používána lepenka; |
| --- | --- |

9.

upozorňuje, že politika EU v oblasti plastů navrhuje jako alternativu k mechanické a chemické recyklaci biologicky rozložitelné plasty, pokud řeší problémy související s kontaminací. Jako alternativa by měla být v tomto případě ve stále větší míře používána lepenka;

| 10. | poukazuje na to, že rámcová směrnice EU o strategii pro mořské prostředí vyžaduje, aby členské státy do roku 2020 dosáhly dobrého stavu svého mořského prostředí. Požadavky jsou obzvláště přísné u citlivých ekosystémů, jako jsou mělké a severské vodní systémy, kvůli citlivosti těchto přírodních prostředí a jejich pomalému zotavování ze zátěžových situací. Působnost směrnice by měla být rozšířena tak, aby zahrnovala celý vodní ekosystém; |
| --- | --- |

10.

poukazuje na to, že rámcová směrnice EU o strategii pro mořské prostředí vyžaduje, aby členské státy do roku 2020 dosáhly dobrého stavu svého mořského prostředí. Požadavky jsou obzvláště přísné u citlivých ekosystémů, jako jsou mělké a severské vodní systémy, kvůli citlivosti těchto přírodních prostředí a jejich pomalému zotavování ze zátěžových situací. Působnost směrnice by měla být rozšířena tak, aby zahrnovala celý vodní ekosystém;

| 11. | zdůrazňuje, že v souladu se směrnicí o čištění městských odpadních vod zachytávají moderní čistírny odpadních vod účinně makroplastové znečišťující látky a žádá, aby se tato technologie důsledně uplatňovala v celé Evropě. Současně mulč z kalů po čištění odpadních vod představuje riziko vzniku mikroplastového odpadu. Je potřeba vyvinout více metod oddělování plastového odpadu z umělého mulče; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že v souladu se směrnicí o čištění městských odpadních vod zachytávají moderní čistírny odpadních vod účinně makroplastové znečišťující látky a žádá, aby se tato technologie důsledně uplatňovala v celé Evropě. Současně mulč z kalů po čištění odpadních vod představuje riziko vzniku mikroplastového odpadu. Je potřeba vyvinout více metod oddělování plastového odpadu z umělého mulče;

| 12. | je přesvědčen, že v návrhu musí být zohledněn povrchový odtok vody ve městech, odvod dešťové vody a tající sníh. Vzhledem k tomu, že oteplování klimatu vede k extrémním dešťovým srážkám, mělo by být zakázáno shazování sněhu do moří a jezer; |
| --- | --- |

12.

je přesvědčen, že v návrhu musí být zohledněn povrchový odtok vody ve městech, odvod dešťové vody a tající sníh. Vzhledem k tomu, že oteplování klimatu vede k extrémním dešťovým srážkám, mělo by být zakázáno shazování sněhu do moří a jezer;

| 13. | poukazuje na to, že předkládaný návrh řeší pouze část problému znečištění moří plastovými odpadky. Měly by se důkladně kontrolovat a regulovat činnosti v rámci lodní dopravy a jachtaření v evropských mořích, aby se předešlo vyhazování odpadu do moří a aby se zajistilo nakládání s odpady na pobřeží, zejména ve Středozemním a Baltském moři; |
| --- | --- |

13.

poukazuje na to, že předkládaný návrh řeší pouze část problému znečištění moří plastovými odpadky. Měly by se důkladně kontrolovat a regulovat činnosti v rámci lodní dopravy a jachtaření v evropských mořích, aby se předešlo vyhazování odpadu do moří a aby se zajistilo nakládání s odpady na pobřeží, zejména ve Středozemním a Baltském moři;

Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) a proporcionalita

Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci) a proporcionalita

| 14. | bere na vědomí, že problém znečištění plasty a odpadků v mořích je ze své podstaty přeshraniční, a tudíž jej nemohou izolovaně řešit členské státy sdílející moře a vodní cesty. Z tohoto důvodu a také proto, že je nutné se vyhnout tříštění jednotného trhu, zastává VR názor, že tento návrh představuje skutečnou přidanou hodnotu na úrovni EU a je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

14.

bere na vědomí, že problém znečištění plasty a odpadků v mořích je ze své podstaty přeshraniční, a tudíž jej nemohou izolovaně řešit členské státy sdílející moře a vodní cesty. Z tohoto důvodu a také proto, že je nutné se vyhnout tříštění jednotného trhu, zastává VR názor, že tento návrh představuje skutečnou přidanou hodnotu na úrovni EU a je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality;

| 15. | zdůrazňuje, že problém by měl být řešen u zdroje, a to snížením množství nerozložitelného plastového odpadu vstupujícího do hospodářství. V případech, kdy se však problémy musejí řešit v následných fázích, např. když regionální a komunální čistírny odpadních vod musejí odstraňovat mikroplasty, je nutné nahradit regionům a obcím v plném rozsahu náklady na taková opatření a náklady musejí nést výrobci; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že problém by měl být řešen u zdroje, a to snížením množství nerozložitelného plastového odpadu vstupujícího do hospodářství. V případech, kdy se však problémy musejí řešit v následných fázích, např. když regionální a komunální čistírny odpadních vod musejí odstraňovat mikroplasty, je nutné nahradit regionům a obcím v plném rozsahu náklady na taková opatření a náklady musejí nést výrobci;

| 16. | je přesvědčen, že recyklace plastového odpadu by měla být zajištěna v blízkosti místa, kde byl odpad vyhozen, aby se zabránilo přepravě; |
| --- | --- |

16.

je přesvědčen, že recyklace plastového odpadu by měla být zajištěna v blízkosti místa, kde byl odpad vyhozen, aby se zabránilo přepravě;

| 17. | požaduje, aby došlo ke změnám v návrhu výrobků a přešlo se k udržitelnějším plastům a náhradám plastů. Vzhledem k riziku tříštění trhu by se členské státy měly dohodnout na společném systému ukládání plastových obalů, zejména obalů pro kapaliny. V případě uzávěrů a víček plastových obalů na nápoje by bylo žádoucí používat recyklovatelná řešení na bázi vláken. U jednorázového zboží, zejména v oblasti výrobků pro osobní hygienu, by EU měla podporovat biologicky rozložitelné alternativy; |
| --- | --- |

17.

požaduje, aby došlo ke změnám v návrhu výrobků a přešlo se k udržitelnějším plastům a náhradám plastů. Vzhledem k riziku tříštění trhu by se členské státy měly dohodnout na společném systému ukládání plastových obalů, zejména obalů pro kapaliny. V případě uzávěrů a víček plastových obalů na nápoje by bylo žádoucí používat recyklovatelná řešení na bázi vláken. U jednorázového zboží, zejména v oblasti výrobků pro osobní hygienu, by EU měla podporovat biologicky rozložitelné alternativy;

| 18. | podporuje uplatňování zásady „znečišťovatel platí“ rovněž u lovných zařízení a zdůrazňuje, že je nutné zavést nová řešení pro ekologicky bezpečná lovná zařízení, včetně cenově dostupných biologicky rozložitelných alternativ, a je-li to možné, vybavit sítě technologií sledování a zavést digitální systém hlášení ztraceného zařízení; |
| --- | --- |

18.

podporuje uplatňování zásady „znečišťovatel platí“ rovněž u lovných zařízení a zdůrazňuje, že je nutné zavést nová řešení pro ekologicky bezpečná lovná zařízení, včetně cenově dostupných biologicky rozložitelných alternativ, a je-li to možné, vybavit sítě technologií sledování a zavést digitální systém hlášení ztraceného zařízení;

| 19. | zdůrazňuje, že vzhledem k rozdílům mezi členskými státy a v organizaci jejich systémů nakládání s odpady potřebujeme větší flexibilitu, pokud jde o nejvhodnější metody nakládání s veškerými nerecyklovatelnými plasty. Má-li se předejít vyhazování odpadu do moře, je třeba vyvinout systém sběru odpadu, který by přebíral jakýkoli plastový odpad vzniklý během obchodních činností na moři nebo sebraný v mořském prostředí; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje, že vzhledem k rozdílům mezi členskými státy a v organizaci jejich systémů nakládání s odpady potřebujeme větší flexibilitu, pokud jde o nejvhodnější metody nakládání s veškerými nerecyklovatelnými plasty. Má-li se předejít vyhazování odpadu do moře, je třeba vyvinout systém sběru odpadu, který by přebíral jakýkoli plastový odpad vzniklý během obchodních činností na moři nebo sebraný v mořském prostředí;

Navrhovaná opatření

Navrhovaná opatření

| 20. | podporuje čtyři možnosti/scénáře uvedené v dokumentu. Informační kampaně, dobrovolná opatření a označování by mohly zvýšit obecné povědomí a tím ovlivnit chování spotřebitelů. Otázkou je, zda to samo o sobě dlouhodobě změní vlastní chování lidí, které je podstatou problému; |
| --- | --- |

20.

podporuje čtyři možnosti/scénáře uvedené v dokumentu. Informační kampaně, dobrovolná opatření a označování by mohly zvýšit obecné povědomí a tím ovlivnit chování spotřebitelů. Otázkou je, zda to samo o sobě dlouhodobě změní vlastní chování lidí, které je podstatou problému;

| 21. | navrhuje ke zvážení následující opatření:






  a. | požadavky na označování jsou důležité, aby byli spotřebitelé informováni o náležitých způsobech odstraňování odpadů nebo o způsobech odstraňování, jichž je třeba se vyvarovat (zejména jednorázové výrobky z vláken, např. vlhčené ubrousky), je však nutná i aktivní podpora vývoje environmentálně udržitelných alternativ, jako jsou biologicky rozložitelné netkané výrobky; |
| --- | --- | --- |

21.

navrhuje ke zvážení následující opatření:

a.

požadavky na označování jsou důležité, aby byli spotřebitelé informováni o náležitých způsobech odstraňování odpadů nebo o způsobech odstraňování, jichž je třeba se vyvarovat (zejména jednorázové výrobky z vláken, např. vlhčené ubrousky), je však nutná i aktivní podpora vývoje environmentálně udržitelných alternativ, jako jsou biologicky rozložitelné netkané výrobky;

| b. | omezení týkající se uvádění plastů na jedno použití, u nichž jsou snadno dostupné alternativ, na trh by měla být výrazně širší, než jaká jsou navrhována, a měla by zahrnovat více jednorázových předmětů než např. brčka; |
| --- | --- |

b.

omezení týkající se uvádění plastů na jedno použití, u nichž jsou snadno dostupné alternativ, na trh by měla být výrazně širší, než jaká jsou navrhována, a měla by zahrnovat více jednorázových předmětů než např. brčka;

| c. | obecné cíle snížení, zejména pro obaly k servírování (obalové materiály použité v rychlém občerstvení, např. nápojové kelímky, nádoby na potraviny), by měly být posíleny a měla by být vydána doporučení pro recyklovatelné a biologicky rozložitelné alternativy a zároveň by mělo být členským státům umožněno přijmout vlastní opatření, kterými by dosáhly uvedeného snížení; |
| --- | --- |

c.

obecné cíle snížení, zejména pro obaly k servírování (obalové materiály použité v rychlém občerstvení, např. nápojové kelímky, nádoby na potraviny), by měly být posíleny a měla by být vydána doporučení pro recyklovatelné a biologicky rozložitelné alternativy a zároveň by mělo být členským státům umožněno přijmout vlastní opatření, kterými by dosáhly uvedeného snížení;

| d. | jako alternativa k rozšířené odpovědnosti výrobce by u všech výrobků, na které se nevztahuje opatření k omezení trhu, mohly být nabídnuty závazky maloobchodníků minimalizovat na základě závazných dohod prodej jednorázových plastů; |
| --- | --- |

d.

jako alternativa k rozšířené odpovědnosti výrobce by u všech výrobků, na které se nevztahuje opatření k omezení trhu, mohly být nabídnuty závazky maloobchodníků minimalizovat na základě závazných dohod prodej jednorázových plastů;

| e. | v případech, kdy jsou plasty nezbytné v primární produkci potravin (např. u lovných zařízení a zemědělských fólií), by měla být zajištěna nová technologická řešení pro sběr materiálu po každém použití a poskytovány finanční pobídky k recyklaci a opětovnému použití; |
| --- | --- |

e.

v případech, kdy jsou plasty nezbytné v primární produkci potravin (např. u lovných zařízení a zemědělských fólií), by měla být zajištěna nová technologická řešení pro sběr materiálu po každém použití a poskytovány finanční pobídky k recyklaci a opětovnému použití;

| f. | opatření týkající se navrhování výrobků by měla být rozšířena také na návrh služeb, jak je tomu již v několika členských státech (např. nápojové lahve s připevněnými uzávěry). |
| --- | --- |

f.

opatření týkající se navrhování výrobků by měla být rozšířena také na návrh služeb, jak je tomu již v několika členských státech (např. nápojové lahve s připevněnými uzávěry).

| 22. | žádá, aby se oblast působnosti směrnice o obalech a obalových odpadech, která stanoví cíle týkající se snížení spotřeby lehkých plastových nákupních tašek včetně velmi lehkých plastových nákupních tašek, rozšířila na všechny lehké obalové materiály vyrobené z nerozložitelných materiálů; |
| --- | --- |

22.

žádá, aby se oblast působnosti směrnice o obalech a obalových odpadech, která stanoví cíle týkající se snížení spotřeby lehkých plastových nákupních tašek včetně velmi lehkých plastových nákupních tašek, rozšířila na všechny lehké obalové materiály vyrobené z nerozložitelných materiálů;

| 23. | navrhuje, aby byla lovná zařízení k dispozici formou nájmu od samostatné společnosti, která bude odpovědná za sběr a recyklaci materiálu. Mohla by se vyvinout technická opatření ke zjišťování a nalézání ztraceného lovného zařízení; |
| --- | --- |

23.

navrhuje, aby byla lovná zařízení k dispozici formou nájmu od samostatné společnosti, která bude odpovědná za sběr a recyklaci materiálu. Mohla by se vyvinout technická opatření ke zjišťování a nalézání ztraceného lovného zařízení;

| 24. | zdůrazňuje, že prodejní obaly s polymerní výstelkou, které nejsou plněny v místě prodeje, například kartony na mléko, by neměly spadat do působnosti definice plastového výrobku na jedno použití. |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že prodejní obaly s polymerní výstelkou, které nejsou plněny v místě prodeje, například kartony na mléko, by neměly spadat do působnosti definice plastového výrobku na jedno použití.

Účelnost právních předpisů a zjednodušení

Účelnost právních předpisů a zjednodušení

| 25. | požaduje pobídky a podpůrná opatření pro více než 50 000 malých a středních podniků v odvětví plastů, aby vyvíjely výrobky, které budou alternativou nerozložitelných jednorázových plastů. Prostřednictvím inovačních programů a investiční podpory pro úpravu procesů je důležité usnadnit vstup na trh novým alternativním materiálům a alternativním návrhům výrobků; |
| --- | --- |

25.

požaduje pobídky a podpůrná opatření pro více než 50 000 malých a středních podniků v odvětví plastů, aby vyvíjely výrobky, které budou alternativou nerozložitelných jednorázových plastů. Prostřednictvím inovačních programů a investiční podpory pro úpravu procesů je důležité usnadnit vstup na trh novým alternativním materiálům a alternativním návrhům výrobků;

| 26. | je přesvědčen, že by měly být podporovány dobrovolné dohody maloobchodníků o omezování prodeje jednorázových plastů pod podmínkou, že jejich provádění a efektivitu lze řádně sledovat; |
| --- | --- |

26.

je přesvědčen, že by měly být podporovány dobrovolné dohody maloobchodníků o omezování prodeje jednorázových plastů pod podmínkou, že jejich provádění a efektivitu lze řádně sledovat;

| 27. | považuje za nezbytné, aby na trhu existovala omezení pro jednorázové plasty dovážené do EU; |
| --- | --- |

27.

považuje za nezbytné, aby na trhu existovala omezení pro jednorázové plasty dovážené do EU;

Rozpočtové důsledky

Rozpočtové důsledky

| 28. | zdůrazňuje, že pobídky, podpora rozvoje a posílené kontroly, jakož i činnosti týkající se odklízení odpadu z jednorázových plastů by měly být financovány prostřednictvím daní na dovoz a výrobu jednorázových plastových materiálů. |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že pobídky, podpora rozvoje a posílené kontroly, jakož i činnosti týkající se odklízení odpadu z jednorázových plastů by měly být financovány prostřednictvím daní na dovoz a výrobu jednorázových plastových materiálů.

V Bruselu dne 10. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/220 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/220

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Čisté přístavy, čistá moře – přístavní zařízení pro příjem odpadu z lodí

(2018/C 461/18)

| Zpravodaj: | Spyros SPYRIDON (EL/ELS), člen rady obce Poros |
| --- | --- |
| Odkaz: | návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístavních zařízeních pro příjem odpadu z lodí, kterou se zrušuje směrnice 2000/59/ES a mění směrnice 2009/16/ES a směrnice 2010/65/EU
  COM(2018) 33 final |

Zpravodaj:

Spyros SPYRIDON (EL/ELS), člen rady obce Poros

Odkaz:

návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o přístavních zařízeních pro příjem odpadu z lodí, kterou se zrušuje směrnice 2000/59/ES a mění směrnice 2009/16/ES a směrnice 2010/65/EU

COM(2018) 33 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Čl. 5 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy vyhodnotí a schválí plán pro příjem a zpracování odpadu, sledují jeho provádění a podrobují jej opětovnému schválení nejméně
  každé tři roky
  po jeho schválení či opětovném schválení a vždy, když dojde k významnějším změnám v provozu přístavu. Tyto změny spočívají mimo jiné v strukturálních změnách provozu v přístavu, rozvoji nové infrastruktury, změnách v poptávce po přístavních zařízeních pro příjem odpadu a v jejich poskytování a nových technikách zpracování odpadu na palubě. | Členské státy vyhodnotí a schválí plán pro příjem a zpracování odpadu, sledují jeho provádění a podrobují jej opětovnému schválení nejméně
  každých pět let
  po jeho schválení či opětovném schválení a vždy, když dojde k významnějším změnám v provozu přístavu. Tyto změny spočívají mimo jiné v strukturálních změnách provozu v přístavu, rozvoji nové infrastruktury, změnách v poptávce po přístavních zařízeních pro příjem odpadu a v jejich poskytování a nových technikách zpracování odpadu na palubě. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy vyhodnotí a schválí plán pro příjem a zpracování odpadu, sledují jeho provádění a podrobují jej opětovnému schválení nejméně
  každé tři roky
  po jeho schválení či opětovném schválení a vždy, když dojde k významnějším změnám v provozu přístavu. Tyto změny spočívají mimo jiné v strukturálních změnách provozu v přístavu, rozvoji nové infrastruktury, změnách v poptávce po přístavních zařízeních pro příjem odpadu a v jejich poskytování a nových technikách zpracování odpadu na palubě.

Členské státy vyhodnotí a schválí plán pro příjem a zpracování odpadu, sledují jeho provádění a podrobují jej opětovnému schválení nejméně
  každých pět let
  po jeho schválení či opětovném schválení a vždy, když dojde k významnějším změnám v provozu přístavu. Tyto změny spočívají mimo jiné v strukturálních změnách provozu v přístavu, rozvoji nové infrastruktury, změnách v poptávce po přístavních zařízeních pro příjem odpadu a v jejich poskytování a nových technikách zpracování odpadu na palubě.

Odůvodnění

Díky prodloužení období pro přezkum budou moci přístavy lépe posoudit účinnost platného plánu. I nadále bude možné přezkoumat a upravit daný plán ještě před uplynutím tohoto období, pokud nastanou významnější změny. Tento pozměňovací návrh odpovídá probíhajícím diskusím v Parlamentu a v Radě.

Pozměňovací návrh 2

Čl. 7 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Informace podle odstavce 2 se uchovávají
  na palubě
  přinejmenším dva roky a na žádost jsou poskytovány orgánům členských států. | Informace podle odstavce 2 se uchovávají
  k nahlédnutí
  přinejmenším dva roky a na žádost jsou poskytovány orgánům členských států. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Informace podle odstavce 2 se uchovávají
  na palubě
  přinejmenším dva roky a na žádost jsou poskytovány orgánům členských států.

Informace podle odstavce 2 se uchovávají
  k nahlédnutí
  přinejmenším dva roky a na žádost jsou poskytovány orgánům členských států.

Odůvodnění

EU by neměla vytvářet byrokratické překážky, pokud to není nezbytné. Osvědčení o předání odpadu, které bylo lodi vydáno, by se na lodi mohlo uchovávat v elektronické podobě (jako naskenovaná kopie).

Pozměňovací návrh 3

Čl. 8 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Poplatky mohou být stanoveny diferencovaně, mimo jiné podle kategorie, typu a velikosti lodě a typu provozu,
  který
  loď zajišťuje, jakož i s ohledem na služby poskytované mimo běžnou pracovní dobu přístavu. | Poplatky mohou být stanoveny diferencovaně, mimo jiné podle kategorie, typu a velikosti lodě a typu
  činnosti a
   provozu,
  které
  loď zajišťuje, jakož i s ohledem na služby poskytované mimo běžnou pracovní dobu přístavu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Poplatky mohou být stanoveny diferencovaně, mimo jiné podle kategorie, typu a velikosti lodě a typu provozu,
  který
  loď zajišťuje, jakož i s ohledem na služby poskytované mimo běžnou pracovní dobu přístavu.

Poplatky mohou být stanoveny diferencovaně, mimo jiné podle kategorie, typu a velikosti lodě a typu
  činnosti a
   provozu,
  které
  loď zajišťuje, jakož i s ohledem na služby poskytované mimo běžnou pracovní dobu přístavu.

Odůvodnění

Účelem tohoto pozměňovacího návrhu je usnadnit udělování výjimek pro pobřežní námořní dopravu (například pro lodě typu ro-ro). Tyto lodě pravidelně připlouvají do stejných přístavů, liší se však od lodí zajišťujících pravidelnou dopravu, poněvadž nemusí nutně mít určitou vytyčenou trasu. V rámci stávajícího i projednávaného systému bude i nadále nemožné jasně stanovit diferencované poplatky.

Na základě tohoto návrhu by byla zahrnuta také podpůrná plavidla, která jsou používána v rámci jednotlivých přístavů.

Pozměňovací návrh 4

Čl. 8 odst. 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Za účelem zajištění spravedlivých, transparentních a nediskriminačních poplatků odrážejících náklady na zařízení a nabízené, popřípadě využité služby, zpřístupní se všem uživatelům přístavu informace o výši poplatků a základu, podle kterého se vypočítávají. | Za účelem zajištění spravedlivých, transparentních a nediskriminačních poplatků odrážejících náklady na zařízení a nabízené, popřípadě využité služby,
  včetně – v souladu s ustanoveními týkajícími se služeb obecného hospodářského zájmu – kompenzace nákladů nepřesahující vzniklé náklady a přiměřeného zisku bez nadměrné kompenzace
  zpřístupní se všem uživatelům přístavu informace o výši poplatků a základu, podle kterého se vypočítávají. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Za účelem zajištění spravedlivých, transparentních a nediskriminačních poplatků odrážejících náklady na zařízení a nabízené, popřípadě využité služby, zpřístupní se všem uživatelům přístavu informace o výši poplatků a základu, podle kterého se vypočítávají.

Za účelem zajištění spravedlivých, transparentních a nediskriminačních poplatků odrážejících náklady na zařízení a nabízené, popřípadě využité služby,
  včetně – v souladu s ustanoveními týkajícími se služeb obecného hospodářského zájmu – kompenzace nákladů nepřesahující vzniklé náklady a přiměřeného zisku bez nadměrné kompenzace
  zpřístupní se všem uživatelům přístavu informace o výši poplatků a základu, podle kterého se vypočítávají.

Odůvodnění

Účelem tohoto pozměňovacího návrhu je zcela jasně uvést, že přijímání odpadů a nakládání s nimi, které musí přístavy i lodě povinně provádět, je službou obecného hospodářského zájmu. Toto ustanovení zdůrazňuje environmentální rozměr této činnosti.

Pozměňovací návrh 5

Čl. 12 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy stanoví postupy pro inspekce rybářských plavidel o hrubé prostornosti menší než 100 tun, jakož i rekreačních plavidel o hrubé prostornosti menší než 100 tun s cílem zajistit dodržování použitelných požadavků této směrnice. | Členské státy stanoví
  zjednodušené
  postupy pro inspekce rybářských plavidel o hrubé prostornosti menší než 100 tun, jakož i rekreačních plavidel o hrubé prostornosti menší než 100 tun s cílem zajistit dodržování použitelných požadavků této směrnice
  a zásady proporcionality
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy stanoví postupy pro inspekce rybářských plavidel o hrubé prostornosti menší než 100 tun, jakož i rekreačních plavidel o hrubé prostornosti menší než 100 tun s cílem zajistit dodržování použitelných požadavků této směrnice.

Členské státy stanoví
  zjednodušené
  postupy pro inspekce rybářských plavidel o hrubé prostornosti menší než 100 tun, jakož i rekreačních plavidel o hrubé prostornosti menší než 100 tun s cílem zajistit dodržování použitelných požadavků této směrnice
  a zásady proporcionality
  .

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Námořní činnosti jakožto nedílná součást oběhového hospodářství

| 1. | vítá sdělení Komise a její strategii pro oběhové hospodářství. Zvyšování povědomí veřejnosti a podniků o odpovědnosti za ochranu životního prostředí a uskutečňování konkrétních opatření zaměřených na snižování množství odpadu a opětovné používání výrobků a materiálů přispěje k udržitelnému rozvoji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je tudíž potěšen tím, že tato směrnice byla zahrnuta do strategie pro oběhové hospodářství. Znečištění moří je sice v prvé řadě způsobeno činnostmi prováděnými na pevnině, neměli bychom však přehlížet skutečnost, že je zapříčiněno také lidskou činností na moři; |
| --- | --- |

2.

| 3. | připomíná, že úmluva MARPOL poskytuje rámec pro nakládání s odpadem z lodí, nestanoví však mechanismy pro prosazování pravidel. Tato směrnice proto uvádí evropské právní předpisy do souladu se závazky plynoucími z mezinárodních dohod a současně vyjasňuje praktické, právní a ekonomické aspekty a povinnosti ohledně přístupu k lodím v přístavech EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vyjadřuje politování nad tím, že členské státy doposud vykládaly ustanovení předchozí směrnice různým způsobem, z čehož vyvstaly nejasnosti pro uživatele, přístavní orgány a zařízení pro příjem odpadu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že nyní je třeba vytvořit pobídky pro to, aby byl odpad vykládán v přístavech, aniž by tím byly nepřiměřeně finančně zatíženy lodě nebo aniž by to přineslo nadbytečné administrativní úkony; |
| --- | --- |

5.

| 6. | souhlasí s návrhem Komise týkajícím se řádného nakládání s odpadem z lodí na pevnině, jelikož se jedná o významný krok na cestě k realizaci cílů v oblasti ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

6.

| 7. | upozorňuje na to, že je naléhavě nutné snížit množství vznikajícího plastového odpadu a prosazovat oběhové hospodářství; |
| --- | --- |

7.

| 8. | z tohoto důvodu zdůrazňuje, že je zvlášť důležité prosazovat oběhové hospodářství na lodích. Za tímto účelem bude nutné poučit posádku a cestující o třídění a správném uchovávání odpadu. Instruktáž a tříděný sběr odpadu jsou prvními kroky, které jsou nezbytné pro opětovné používání výrobků, a obnášejí náklady, což musí být zohledněno při stanovení cen za přístavní služby; |
| --- | --- |

8.

| 9. | v zájmu lepšího nakládání s odpadem z lodí a podpory oběhového hospodářství musí mít loďařské společnosti možnost vybrat si pro předání odpadu ze seznamu jeden z podniků, jež mají pro tuto činnost certifikaci; |
| --- | --- |

9.

Důležitá regionální dimenze směrnice

| 10. | novou směrnici bude muset uplatňovat více než 700 přístavů v EU. Do těchto přístavů každoročně připluje zhruba 750 000 lodí ze všech členských států. Tyto lodě vyprodukují ročně pět až sedm milionů tun ropných zbytků a přes jeden milion tun pevného odpadu, a to je třeba řešit; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poukazuje na to, že nová směrnice může mít dopad na regionální přístavy, zejména v nejvzdálenějších regionech a v oblastech ležících poblíž přístavů třetích zemí, na které se tato směrnice vztahovat nebude. Z důvodu vybudování potřebné infrastruktury, povinného placení poplatků a povinnosti předávat odpad se například zvýší administrativní náklady přístavů, které budou přeneseny na uživatele, což ovlivní konkurenceschopnost, obzvláště v případě regionálních přístavů; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poukazuje na to, že pokud by byla všem členským státům ponechána možnost libovolně koncipovat systém poplatků, pak by to mohlo vést ke znevýhodnění některých regionů, pokud jde o odpovědnost za příjem odpadu a přispívání na náklady na infrastrukturu a nakládání s odpadem. EU by proto měla zavést přísné kontroly toho, jakým způsobem jsou poplatky navrhované jednotlivými členskými státy vypočítávány. |
| --- | --- |

12.

| 13. | je rovněž znepokojen tím, že pokud bude směrnice uplatňována dílčím způsobem pouze v přístavech EU, aniž by byla přijata podobná opatření ve vztahu k přístavům třetích zemí, zejména v rámci jedné mořské oblasti, pak bude mít z environmentálního hlediska jen omezený dopad; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnívá se, že regionální dimenze, již Komise otázce nakládání s odpadem v přístavech přisuzuje počínaje článkem 5 navrhované směrnice, je velice pozitivní. Členské státy, místní a regionální orgány a uživatelé přístavů tak budou moci vypracovat plány pro předávání a zpracovávání odpadů při náležitém zapojení jednotlivých přístavů a na základě místních možností a potřeb a bude možné provádět rozsáhlejší regionální plánování, aniž by bylo vyloučeno případné navázání přeshraničních partnerství; |
| --- | --- |

14.

| 15. | z výše uvedených finančních a environmentálních důvodů navrhuje, aby se usilovalo o širší uplatňování směrnice ve všech přístavech v rámci určité mořské oblasti a jejího okolí tím, že budou poskytovány pobídky a odměny a budou při nakládání s odpadem zavedeny rozsáhlejší programy spolupráce; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vítá diverzifikaci plánů s ohledem na konkrétní situaci a možnosti jednotlivých přístavů a v závislosti na typu provozu, který zajišťují; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poukazuje na to, že v souladu se zásadou subsidiriaty musí být přístavním orgánům i nadále ponechána nezbytná flexibilita při určování přístavních poplatků, a vyzývá tyto orgány, aby učinily vše pro to, aby v souladu s ustanoveními této směrnice byly tyto poplatky vypočteny zcela transparentně a přiměřeně; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podporuje pětiletou lhůtu pro přezkum plánů pro příjem odpadů a nakládání s nimi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | předpokládá, že navrhovaná směrnice bude mít pozitivní dopad na výzkum v oblasti nakládání s odpadem a na konkurenceschopnost evropských regionů, co se týče cestovního ruchu a kvality života; |
| --- | --- |

19.

Prospěšný krok v podobě jasnějších postupů

| 20. | zdůrazňuje, že by měly být řádně zlikvidovány i zbytky ze systémů čištění spalin a neměly by se vypouštět do moře. Vyzývá tudíž Komisi, aby formulovala pokyny pro náležité nakládání s těmito zbytky. Členské státy by pak měly prozkoumat, jak by se s tímto druhem odpadu dalo nakládat na úrovni přístavu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | je si vědom toho, že odvětví rybolovu je jak původcem znečištění moří odpadky, tak jeho obětí. Za účelem vyřešení problému pasivně vyloveného odpadu byly úspěšně zavedeny místní iniciativy, jako je například iniciativa „Fishing for Litter“ („Výlov odpadků“), v jejichž rámci mohou být pasivně vylovené odpadky bezplatně zlikvidovány, a to i pokud daný přístav za příjem odpadu vybírá přímé poplatky. VR sice vítá zavedení systému „bez zvláštního poplatku“, chtěl by však upozornit na to, že pasivně vylovené odpadky – jež jsou po zrecyklování potenciálním zdrojem příjmů pro přístavní zařízení pro příjem odpadu – by se bez ohledu na jejich množství měly i nadále předávat bezplatně, aby byl zajištěn hladký průběh procesu sběru a přepravy odpadků do recyklačních zařízení. To znamená, že pokud rybářské plavidlo předá pouze pasivně vylovený odpad, neměl by po něm být požadován žádný poplatek; |
| --- | --- |

21.

| 22. | z tohoto důvodu navrhuje zvážit, zda by mohly být zbytky ze systémů čištění spalin zahrnuty mezi odpad určený k předání, za něž bude účtován jednotný poplatek, především co se týče regionů, v nichž je uplatňován systém ochrany životního prostředí a kontroly emisí, jako je region Baltského moře; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poukazuje na to, že zavedení jednotného poplatku by výrazně motivovalo k předávání odpadu. Podotýká ovšem, že nebyla učiněna žádná opatření, která by omezila množství vznikajícího odpadu u zdroje, což je v rozporu se zásadou „znečišťovatel platí“; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poukazuje na to, že může být nemožné vycházet při výpočtu jednotného poplatku z odhadů ohledně skutečných potřeb ze strany podniků, které odpad přijímají. Mohlo by totiž být obtížné tento poplatek určit transparentním způsobem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podotýká, že postupy spojené s příjmem odpadu v přístavních zařízeních musí být svižné a efektivní, aby nedocházelo ke zbytečnému zdržení lodí a nevznikaly jim dodatečné náklady; |
| --- | --- |

25.

| 26. | navrhuje jasně stanovit, že si loďařské společnosti mohou ze seznamu certifikovaných podniků vybrat jeden nebo více podniků, které budou odpovědné za příjem a zpracování jejich odpadu v závislosti na jeho druhu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vítá záměr definovat koncepci „ekologických lodí“, jelikož by to mohlo přinést snížení poplatků a odpovídá to zásadě „znečišťovatel platí“. Požaduje však, aby se diskuse ohledně pojmu „ekologických lodí“ a jeho vymezení uskutečnily na mezinárodní úrovni, a nikoli na úrovni evropské; |
| --- | --- |

27.

| 28. | připomíná, že nedostatečné kontroly či nepřiměřeně vysoké poplatky by mohly vést k tomu, že bude odpad vyhazován do moře, což by mělo nepříznivé důsledky pro okolní regiony a mořské ekosystémy, a to nejen z environmentálního, ale i ekonomického hlediska; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že přístavní činnosti jsou samy o sobě škodlivé pro životní prostředí. Proto je nutné dát příslušným orgánům zcela jasně najevo, že z příjmu a zpracování odpadu z lodí, které musí lodě spolu s přístavy povinně provádět, nesmí přístavům plynout žádný zisk; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá Komisi, aby zvážila, zda by mohly být plavidlům sloužícím k pobřežní námořní dopravě účtovány nižší poplatky; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podotýká, že recyklovatelné materiály patří lodím a že zpracování těchto materiálů může být výnosné a komerčně využitelné. Tento důležitý aspekt musí být zohledněn v poplatcích za předávání odpadu sesbíraného na moři a z toho plynoucích recyklovatelných materiálů; |
| --- | --- |

31.

| 32. | současně vyzývá příslušné orgány a provozovatele, aby dále rozvinuly systémy pro upotřebení odpadu z moří, a aktivně tak přispěly k oběhovému hospodářství; |
| --- | --- |

32.

| 33. | žádá Komisi, aby ve spolupráci s Mezinárodní námořní organizací přesněji vymezila pojem „dostatečné skladovací kapacity“ tak, aby byl přístavům ponechán menší prostor pro jeho definování a omezila se nejistota, která tím vzniká uživatelům; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá k tomu, aby byla určena lhůta pro urychlené dokončení digitalizace oznamovacích postupů a kontrol a aby byla pro všechny přístavy sjednocena požadovaná dokumentace; |
| --- | --- |

34.

| 35. | domnívá se, že informování provozovatelů lodí a přístavních orgánů o možných sankcích v případě porušení pravidel výrazně přispěje k transparentnosti nového systému a k jeho dodržování; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzývá tudíž členské státy, aby pokud možno stanovily jednotný rámec pro ukládání sankcí s cílem zamezit nekalé soutěži a spekulativní volbě přístavů; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uznává, že návrh Komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality, pokud jde o uplatňování celounijních pravidel ve vztahu k přístavním zařízením pro příjem odpadu z lodí. |
| --- | --- |

37.

V Bruselu dne 10. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/225 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/225

---

Stanovisko Evropského výboru regionů – Hodnocení rizika v potravinovém řetězci

(2018/C 461/19)

| Hlavní zpravodaj: | Miloslav REPASKÝ (SK/EA), poslanec zastupitelstva Prešovského samosprávného kraje |
| --- | --- |
| Odkaz: | Hodnocení rizika v potravinovém řetězci
  COM(2018) 179 final |

Hlavní zpravodaj:

Miloslav REPASKÝ (SK/EA), poslanec zastupitelstva Prešovského samosprávného kraje

Odkaz:

Hodnocení rizika v potravinovém řetězci

COM(2018) 179 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

4. bod odůvodnění návrhu nařízení

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Je proto nezbytné zajistit v celém průběhu analýzy rizika komplexní a průběžný proces sdělování o riziku, do nějž se zapojí osoby, které provádějí hodnocení rizika, a osoby, které provádějí řízení rizika, na unijní a vnitrostátní úrovni. Tento proces by měl být kombinován s otevřeným dialogem mezi všemi zúčastněnými stranami, aby se
  zajistil
  soulad a soudržnost v procesu analýzy rizika. | Je proto nezbytné zajistit v celém průběhu analýzy rizika komplexní a průběžný proces sdělování o riziku, do nějž se zapojí osoby, které provádějí hodnocení rizika, a osoby, které provádějí řízení rizika, na unijní a vnitrostátní úrovni. Tento proces by měl být kombinován s otevřeným dialogem mezi všemi zúčastněnými stranami,
  mimo jiné spotřebiteli a spotřebitelskými organizacemi,
  aby se
  zajistilo zohlednění veřejného zájmu a
   soulad a soudržnost v procesu analýzy rizika. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Je proto nezbytné zajistit v celém průběhu analýzy rizika komplexní a průběžný proces sdělování o riziku, do nějž se zapojí osoby, které provádějí hodnocení rizika, a osoby, které provádějí řízení rizika, na unijní a vnitrostátní úrovni. Tento proces by měl být kombinován s otevřeným dialogem mezi všemi zúčastněnými stranami, aby se
  zajistil
  soulad a soudržnost v procesu analýzy rizika.

Je proto nezbytné zajistit v celém průběhu analýzy rizika komplexní a průběžný proces sdělování o riziku, do nějž se zapojí osoby, které provádějí hodnocení rizika, a osoby, které provádějí řízení rizika, na unijní a vnitrostátní úrovni. Tento proces by měl být kombinován s otevřeným dialogem mezi všemi zúčastněnými stranami,
  mimo jiné spotřebiteli a spotřebitelskými organizacemi,
  aby se
  zajistilo zohlednění veřejného zájmu a
   soulad a soudržnost v procesu analýzy rizika.

Pozměňovací návrh 2

8. bod odůvodnění návrhu nařízení

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (8) | Zmíněný obecný plán by měl uvádět zásadní faktory, které je třeba zohlednit při činnostech týkajících se sdělování o riziku, jako jsou různé úrovně rizika, povaha rizika a jeho možný dopad na veřejné zdraví, koho a čeho se riziko přímo či nepřímo dotýká, úrovně expozice riziku, schopnost kontroly rizika a další faktory, které ovlivňují vnímání rizika, včetně míry naléhavosti, jakož i platný legislativní rámec a relevantní situace na trhu. Obecný plán by měl rovněž uvádět nástroje a kanály, které mají být používány, a měl by zavést odpovídající mechanismy pro zajištění soudržného sdělování o riziku. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(8)

Zmíněný obecný plán by měl uvádět zásadní faktory, které je třeba zohlednit při činnostech týkajících se sdělování o riziku, jako jsou různé úrovně rizika, povaha rizika a jeho možný dopad na veřejné zdraví, koho a čeho se riziko přímo či nepřímo dotýká, úrovně expozice riziku, schopnost kontroly rizika a další faktory, které ovlivňují vnímání rizika, včetně míry naléhavosti, jakož i platný legislativní rámec a relevantní situace na trhu. Obecný plán by měl rovněž uvádět nástroje a kanály, které mají být používány, a měl by zavést odpovídající mechanismy pro zajištění soudržného sdělování o riziku.

| (8) | Zmíněný obecný plán by měl uvádět zásadní faktory, které je třeba zohlednit při činnostech týkajících se sdělování o riziku, jako jsou různé úrovně rizika, povaha rizika a jeho možný dopad na veřejné zdraví, koho a čeho se riziko přímo či nepřímo dotýká, úrovně expozice riziku, schopnost kontroly rizika a další faktory, které ovlivňují vnímání rizika, včetně míry naléhavosti,
  nejasnosti zjištěné při hodnocení rizika,
  jakož i platný legislativní rámec a relevantní situace na trhu. Obecný plán by měl rovněž uvádět nástroje a kanály, které mají být používány, a měl by zavést odpovídající mechanismy pro zajištění soudržného sdělování o riziku
  na všech úrovních veřejné správy, tedy i na úrovni územní samosprávy
  . |
| --- | --- |

(8)

Zmíněný obecný plán by měl uvádět zásadní faktory, které je třeba zohlednit při činnostech týkajících se sdělování o riziku, jako jsou různé úrovně rizika, povaha rizika a jeho možný dopad na veřejné zdraví, koho a čeho se riziko přímo či nepřímo dotýká, úrovně expozice riziku, schopnost kontroly rizika a další faktory, které ovlivňují vnímání rizika, včetně míry naléhavosti,
  nejasnosti zjištěné při hodnocení rizika,
  jakož i platný legislativní rámec a relevantní situace na trhu. Obecný plán by měl rovněž uvádět nástroje a kanály, které mají být používány, a měl by zavést odpovídající mechanismy pro zajištění soudržného sdělování o riziku
  na všech úrovních veřejné správy, tedy i na úrovni územní samosprávy
  .

Odůvodnění

Podstatnou část právních předpisů EU provádějí místní a regionální orgány, a proto je nezbytné, aby tyto orgány byly odpovídajícím způsobem zapojeny do provádění komunikační strategie a aby se zajistila soudržnost této strategie.

Pozměňovací návrh 3

nový článek 8a nařízení (ES) č. 178/2002

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Cíle sdělování o riziku | Cíle sdělování o riziku |
| Sdělování o riziku sleduje následující cíle, přičemž zohledňuje příslušné úlohy osob, které provádějí hodnocení rizika, a osob, které provádějí řízení rizika: | Sdělování o riziku sleduje následující cíle, přičemž zohledňuje příslušné úlohy osob, které provádějí hodnocení rizika, a osob, které provádějí řízení rizika: |
| a) | podporovat znalost a pochopení specifických záležitostí zvažovaných v průběhu celého procesu analýzy rizika; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Cíle sdělování o riziku

Cíle sdělování o riziku

Sdělování o riziku sleduje následující cíle, přičemž zohledňuje příslušné úlohy osob, které provádějí hodnocení rizika, a osob, které provádějí řízení rizika:

Sdělování o riziku sleduje následující cíle, přičemž zohledňuje příslušné úlohy osob, které provádějí hodnocení rizika, a osob, které provádějí řízení rizika:

a)

podporovat znalost a pochopení specifických záležitostí zvažovaných v průběhu celého procesu analýzy rizika;

| a) | podporovat znalost a pochopení specifických záležitostí zvažovaných v průběhu celého procesu analýzy rizika; |
| --- | --- |

a)

podporovat znalost a pochopení specifických záležitostí zvažovaných v průběhu celého procesu analýzy rizika;

| b) | podporovat soudržnost a transparentnost při tvorbě doporučení pro řízení rizika; |
| --- | --- |

b)

podporovat soudržnost a transparentnost při tvorbě doporučení pro řízení rizika;

| b) | podporovat soudržnost a transparentnost při tvorbě doporučení pro řízení rizika
  v zájmu dosažení vysoké úrovně ochrany přírody, lidského zdraví, zvířat a životního prostředí
  ; |
| --- | --- |

b)

podporovat soudržnost a transparentnost při tvorbě doporučení pro řízení rizika
  v zájmu dosažení vysoké úrovně ochrany přírody, lidského zdraví, zvířat a životního prostředí
  ;

| c) | poskytovat pevný základ pro pochopení rozhodnutí týkajících se řízení rizika; |
| --- | --- |

c)

poskytovat pevný základ pro pochopení rozhodnutí týkajících se řízení rizika;

| c) | poskytovat pevný základ pro pochopení rozhodnutí týkajících se řízení rizika; |
| --- | --- |

c)

poskytovat pevný základ pro pochopení rozhodnutí týkajících se řízení rizika;

| d) | posilovat povědomí veřejnosti o procesu analýzy rizika, a posilovat tak důvěru v jeho výsledek; |
| --- | --- |

d)

posilovat povědomí veřejnosti o procesu analýzy rizika, a posilovat tak důvěru v jeho výsledek;

| d) | posilovat povědomí veřejnosti o procesu analýzy rizika, a posilovat tak důvěru v jeho výsledek; |
| --- | --- |

d)

posilovat povědomí veřejnosti o procesu analýzy rizika, a posilovat tak důvěru v jeho výsledek;

| e) | podporovat vhodné zapojení všech zúčastněných stran a |
| --- | --- |

e)

podporovat vhodné zapojení všech zúčastněných stran a

| e) | zajišťovat, aby veřejnost chápala pojmy „nebezpečí“ a „riziko“ a aby akceptovala kompromisy mezi riziky a přínosy; |
| --- | --- |

e)

zajišťovat, aby veřejnost chápala pojmy „nebezpečí“ a „riziko“ a aby akceptovala kompromisy mezi riziky a přínosy;

| f) | zajišťovat odpovídající výměnu informací se zúčastněnými stranami, pokud jde o rizika spojená se zemědělsko-potravinovým řetězcem. |
| --- | --- |

f)

zajišťovat odpovídající výměnu informací se zúčastněnými stranami, pokud jde o rizika spojená se zemědělsko-potravinovým řetězcem.

| f
  ) | podporovat vhodné zapojení
  a posilovat vztahy a vzájemný respekt
  všech zúčastněných stran a |
| --- | --- |

f
  )

podporovat vhodné zapojení
  a posilovat vztahy a vzájemný respekt
  všech zúčastněných stran a

| g
  ) | zajišťovat odpovídající výměnu informací se zúčastněnými stranami, pokud jde o rizika spojená se zemědělsko-potravinovým řetězcem. |
| --- | --- |

g
  )

zajišťovat odpovídající výměnu informací se zúčastněnými stranami, pokud jde o rizika spojená se zemědělsko-potravinovým řetězcem.

Odůvodnění

S ohledem na rozdílné přístupy členských států k chápání pojmů „riziko“ a „nebezpečí“ a s tím související diskusi, která probíhá mezi tvůrci politik, akademickou obcí, regulačními orgány a výrobním odvětvím, je třeba poukázat na význam zvyšování povědomí veřejnosti o těchto pojmech a zajistit, aby chápala a akceptovala kompromisy mezi riziky a přínosy.

Pozměňovací návrh 4

nový článek 8c nařízení (ES) č. 178/2002

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Obecný plán sdělování o riziku | Obecný plán sdělování o riziku |
| 1.   Komisi, v úzké spolupráci s úřadem a členskými státy a poté, co proběhly vhodné veřejné konzultace, je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57a za účelem stanovení obecného plánu sdělování o riziku v záležitostech týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce, s přihlédnutím k příslušným cílům a obecným zásadám stanoveným v článcích 8a a 8b. | 1.   Komisi, v úzké spolupráci s úřadem a členskými státy a poté, co proběhly vhodné veřejné konzultace, je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57a za účelem stanovení obecného plánu sdělování o riziku v záležitostech týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce, s přihlédnutím k příslušným cílům a obecným zásadám stanoveným v článcích 8a a 8b. |
| 2.   Obecný plán sdělování o riziku musí podporovat integrovaný rámec pro sdělování o riziku, který musí soudržným a systematickým způsobem dodržovat osoby, které provádějí hodnocení rizika, i osoby, které provádějí řízení rizika,
  jak
  na úrovni Unie,
  tak
  na vnitrostátní úrovni. Tento plán: | 2.   Obecný plán sdělování o riziku musí podporovat integrovaný rámec pro sdělování o riziku, který musí soudržným a systematickým způsobem dodržovat osoby, které provádějí hodnocení rizika, i osoby, které provádějí řízení rizika na úrovni Unie
  i
   na vnitrostátní
  , regionální a místní
  úrovni. Tento plán: |
| a) | určí zásadní faktory, které je třeba zohlednit při posuzování druhu a úrovně potřebných činností týkajících se sdělování o riziku; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Obecný plán sdělování o riziku

Obecný plán sdělování o riziku

1.   Komisi, v úzké spolupráci s úřadem a členskými státy a poté, co proběhly vhodné veřejné konzultace, je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57a za účelem stanovení obecného plánu sdělování o riziku v záležitostech týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce, s přihlédnutím k příslušným cílům a obecným zásadám stanoveným v článcích 8a a 8b.

1.   Komisi, v úzké spolupráci s úřadem a členskými státy a poté, co proběhly vhodné veřejné konzultace, je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 57a za účelem stanovení obecného plánu sdělování o riziku v záležitostech týkajících se zemědělsko-potravinového řetězce, s přihlédnutím k příslušným cílům a obecným zásadám stanoveným v článcích 8a a 8b.

2.   Obecný plán sdělování o riziku musí podporovat integrovaný rámec pro sdělování o riziku, který musí soudržným a systematickým způsobem dodržovat osoby, které provádějí hodnocení rizika, i osoby, které provádějí řízení rizika,
  jak
  na úrovni Unie,
  tak
  na vnitrostátní úrovni. Tento plán:

2.   Obecný plán sdělování o riziku musí podporovat integrovaný rámec pro sdělování o riziku, který musí soudržným a systematickým způsobem dodržovat osoby, které provádějí hodnocení rizika, i osoby, které provádějí řízení rizika na úrovni Unie
  i
   na vnitrostátní
  , regionální a místní
  úrovni. Tento plán:

a)

určí zásadní faktory, které je třeba zohlednit při posuzování druhu a úrovně potřebných činností týkajících se sdělování o riziku;

| a) | určí zásadní faktory, které je třeba zohlednit při posuzování druhu a úrovně potřebných činností týkajících se sdělování o riziku; |
| --- | --- |

a)

určí zásadní faktory, které je třeba zohlednit při posuzování druhu a úrovně potřebných činností týkajících se sdělování o riziku;

| b) | určí nejdůležitější vhodné nástroje a kanály, které se mají používat pro účely sdělování o riziku, s přihlédnutím k potřebám příslušných cílových skupin, a |
| --- | --- |

b)

určí nejdůležitější vhodné nástroje a kanály, které se mají používat pro účely sdělování o riziku, s přihlédnutím k potřebám příslušných cílových skupin, a

| b) | určí nejdůležitější vhodné nástroje a kanály, které se mají používat pro účely sdělování o riziku, s přihlédnutím k potřebám příslušných cílových skupin, a |
| --- | --- |

b)

určí nejdůležitější vhodné nástroje a kanály, které se mají používat pro účely sdělování o riziku, s přihlédnutím k potřebám příslušných cílových skupin, a

| c) | zavede vhodné mechanismy pro posílení soudržnosti sdělování o riziku mezi osobami, které provádějí hodnocení rizika, a osobami, které provádějí řízení rizika, a zajistí otevřený dialog mezi všemi zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

c)

zavede vhodné mechanismy pro posílení soudržnosti sdělování o riziku mezi osobami, které provádějí hodnocení rizika, a osobami, které provádějí řízení rizika, a zajistí otevřený dialog mezi všemi zúčastněnými stranami.

| c) | zavede vhodné mechanismy pro posílení soudržnosti sdělování o riziku mezi osobami, které provádějí hodnocení rizika, a osobami, které provádějí řízení rizika, a zajistí otevřený dialog mezi všemi zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

c)

zavede vhodné mechanismy pro posílení soudržnosti sdělování o riziku mezi osobami, které provádějí hodnocení rizika, a osobami, které provádějí řízení rizika, a zajistí otevřený dialog mezi všemi zúčastněnými stranami.

3.   Komise přijme obecný plán sdělování o riziku do [dva roky od data použitelnosti tohoto nařízení] a pravidelně jej aktualizuje s ohledem na technický a vědecký pokrok a získané zkušenosti.“;

3.   Komise přijme obecný plán sdělování o riziku do [dva roky od data použitelnosti tohoto nařízení] a pravidelně jej aktualizuje s ohledem na technický a vědecký pokrok a získané zkušenosti.“;

Odůvodnění

Odůvodnění

Stejné jako u pozměňovacího návrhu 1.

Pozměňovací návrh 5

Pozměňovací návrh 5

Čl. 39 odst. 2 bod 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „Článek 39 | „Článek 39 |
| Důvěrnost | Důvěrnost |
| (...) | (...) |
| 1) | metoda a jiné technické a průmyslové specifikace týkající se uvedené metody, používané k výrobě nebo produkci předmětu žádosti o vědecký výstup, včetně vědeckého stanoviska; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„Článek 39

„Článek 39

„Článek 39

„Článek 39

Důvěrnost

Důvěrnost

(...)

(...)

1)

metoda a jiné technické a průmyslové specifikace týkající se uvedené metody, používané k výrobě nebo produkci předmětu žádosti o vědecký výstup, včetně vědeckého stanoviska;

| 1) | metoda a jiné technické a průmyslové specifikace týkající se uvedené metody, používané k výrobě nebo produkci předmětu žádosti o vědecký výstup, včetně vědeckého stanoviska
  , za předpokladu, že žadatel prokáže, že tato metoda nemá škodlivé dopady na zdraví a životní prostředí
  ; |
| --- | --- |

1)

metoda a jiné technické a průmyslové specifikace týkající se uvedené metody, používané k výrobě nebo produkci předmětu žádosti o vědecký výstup, včetně vědeckého stanoviska
  , za předpokladu, že žadatel prokáže, že tato metoda nemá škodlivé dopady na zdraví a životní prostředí
  ;

, za předpokladu, že žadatel prokáže, že tato metoda nemá škodlivé dopady na zdraví a životní prostředí

(...)

(...)

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem pozměňovacího návrhu je zajistit lepší zohlednění ochrany zdraví a životního prostředí.

Pozměňovací návrh 6

Pozměňovací návrh 6

Čl. 39 odst. 4 písm. b)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „Článek 39 | „Článek 39 |
| Důvěrnost | Důvěrnost |
| (...) | (...) |
| 4.   Aniž jsou dotčeny odstavce 2 a 3, zveřejní se nicméně následující informace: | 4.   Aniž jsou dotčeny odstavce 2 a 3, zveřejní se nicméně následující informace: |
| (...) | (...) |
| b) | informace, které tvoří součást závěrů vědeckých výstupů, včetně vědeckých stanovisek, vydaných úřadem a které se týkají
  předvídatelných
  účinků na zdraví.“; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„Článek 39

„Článek 39

„Článek 39

„Článek 39

Důvěrnost

Důvěrnost

(...)

(...)

4.   Aniž jsou dotčeny odstavce 2 a 3, zveřejní se nicméně následující informace:

4.   Aniž jsou dotčeny odstavce 2 a 3, zveřejní se nicméně následující informace:

(...)

(...)

b)

informace, které tvoří součást závěrů vědeckých výstupů, včetně vědeckých stanovisek, vydaných úřadem a které se týkají
  předvídatelných
  účinků na zdraví.“;

předvídatelných

| b) | informace, které tvoří součást závěrů vědeckých výstupů, včetně vědeckých stanovisek, vydaných úřadem a které se týkají
  potenciálních
  účinků na zdraví
  lidí nebo zvířat či na životní prostředí
  .“; |
| --- | --- |

b)

informace, které tvoří součást závěrů vědeckých výstupů, včetně vědeckých stanovisek, vydaných úřadem a které se týkají
  potenciálních
  účinků na zdraví
  lidí nebo zvířat či na životní prostředí
  .“;

potenciálních

lidí nebo zvířat či na životní prostředí

Odůvodnění

Odůvodnění

Cílem pozměňovacího návrhu je zajistit lepší zohlednění ochrany zdraví a životního prostředí.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

Souvislosti

Souvislosti

| 1. | vítá iniciativu Komise zaměřenou na zvýšení transparentnosti a udržitelnosti hodnocení rizika ze strany EU v potravinovém řetězci, jež objasňuje pravidla transparentnosti zejména s ohledem na vědecké studie, které úřad EFSA využívá při hodnocení rizika, zlepšuje správu úřadu EFSA, posiluje vědeckou spolupráci členských států s úřadem EFSA a jejich zapojení do vědecké činnosti úřadu a rozvíjí ucelenou a účinnou strategii v oblasti rizika; |
| --- | --- |

1.

vítá iniciativu Komise zaměřenou na zvýšení transparentnosti a udržitelnosti hodnocení rizika ze strany EU v potravinovém řetězci, jež objasňuje pravidla transparentnosti zejména s ohledem na vědecké studie, které úřad EFSA využívá při hodnocení rizika, zlepšuje správu úřadu EFSA, posiluje vědeckou spolupráci členských států s úřadem EFSA a jejich zapojení do vědecké činnosti úřadu a rozvíjí ucelenou a účinnou strategii v oblasti rizika;

| 2. | domnívá se, že tato iniciativa je pozitivním krokem správným směrem, má však stále pochybnosti o tom, zda navrhované změny umožní s ohledem na současný právní rámec v oblasti ochrany údajů a na pravidla týkající se důvěrnosti nezávislé vědecké posouzení studií a údajů použitých při hodnocení rizika regulovaných produktů a látek; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že tato iniciativa je pozitivním krokem správným směrem, má však stále pochybnosti o tom, zda navrhované změny umožní s ohledem na současný právní rámec v oblasti ochrany údajů a na pravidla týkající se důvěrnosti nezávislé vědecké posouzení studií a údajů použitých při hodnocení rizika regulovaných produktů a látek;

| 3. | konstatuje, že tento legislativní návrh reaguje na zjištění vyplývající z kontroly účelnosti nařízení (ES) č. 178/2002 o potravinovém právu (1), kterou provedla Komise, a na evropskou občanskou iniciativu „Zakažte glyfosát a chraňte lidi a životní prostředí před toxickými pesticidy“ a že se tímto návrhem mění několik odvětvových právních předpisů; |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že tento legislativní návrh reaguje na zjištění vyplývající z kontroly účelnosti nařízení (ES) č. 178/2002 o potravinovém právu (1

| 4. | poukazuje na to, že se při kontrole účelnosti nařízení (ES) č. 178/2002 zjistilo, že občané požadují transparentnější proces hodnocení rizika v oblasti potravinového práva i transparentnější rozhodovací proces, který vychází z hodnocení rizika. Kromě toho byly v závěrech kontroly účelnosti určeny i další oblasti, v nichž je změna potřebná. Konkrétně se jedná o správu úřadu EFSA (negativní signály ohledně jeho schopnosti udržovat vysokou kvalitu a nezávislost vědeckých studií a potřeby posílit spolupráci se všemi členskými státy) a dále o nedostatečnou komunikaci o riziku obecně; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na to, že se při kontrole účelnosti nařízení (ES) č. 178/2002 zjistilo, že občané požadují transparentnější proces hodnocení rizika v oblasti potravinového práva i transparentnější rozhodovací proces, který vychází z hodnocení rizika. Kromě toho byly v závěrech kontroly účelnosti určeny i další oblasti, v nichž je změna potřebná. Konkrétně se jedná o správu úřadu EFSA (negativní signály ohledně jeho schopnosti udržovat vysokou kvalitu a nezávislost vědeckých studií a potřeby posílit spolupráci se všemi členskými státy) a dále o nedostatečnou komunikaci o riziku obecně;

| 5. | připomíná, že hodnocení rizika na úrovni EU provádí úřad EFSA, jenž byl zřízen nařízením o obecném potravinovém právu. Úřad je nezávislým vědeckým orgánem, který zodpovídá za odborné posouzení aspektů bezpečnosti potravin a krmiv v EU na žádost Komise, členských států a Evropského parlamentu i z vlastního podnětu, přičemž hodnocení rizika se provádí odděleně od řízení rizika, za něž je zodpovědná především Evropská komise; |
| --- | --- |

5.

připomíná, že hodnocení rizika na úrovni EU provádí úřad EFSA, jenž byl zřízen nařízením o obecném potravinovém právu. Úřad je nezávislým vědeckým orgánem, který zodpovídá za odborné posouzení aspektů bezpečnosti potravin a krmiv v EU na žádost Komise, členských států a Evropského parlamentu i z vlastního podnětu, přičemž hodnocení rizika se provádí odděleně od řízení rizika, za něž je zodpovědná především Evropská komise;

Transparentnost, nezávislost a spolehlivost procesu hodnocení rizika ze strany EU

Transparentnost, nezávislost a spolehlivost procesu hodnocení rizika ze strany EU

| 6. | poukazuje na to, že občané a další zúčastněné strany vyjádřili obavy, pokud jde o transparentnost a nezávislost studií a údajů, jež zadává výrobní odvětví a jež úřad EFSA používá při hodnocení rizika v souvislosti s povolovacími postupy pro regulované produkty a látky; |
| --- | --- |

6.

poukazuje na to, že občané a další zúčastněné strany vyjádřili obavy, pokud jde o transparentnost a nezávislost studií a údajů, jež zadává výrobní odvětví a jež úřad EFSA používá při hodnocení rizika v souvislosti s povolovacími postupy pro regulované produkty a látky;

| 7. | uznává, že návrh Komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

7.

uznává, že návrh Komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality;

| 8. | konstatuje, že při současném povolovacím postupu žadatel (výrobní odvětví) přímo zadává studie, které musí obsahovat dokumentaci k žádosti. Základem tohoto přístupu je myšlenka, že by se veřejné finanční prostředky neměly používat na zadávání studií, jež by v konečném důsledku pomohly výrobnímu odvětví uvést produkt na trh; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že při současném povolovacím postupu žadatel (výrobní odvětví) přímo zadává studie, které musí obsahovat dokumentaci k žádosti. Základem tohoto přístupu je myšlenka, že by se veřejné finanční prostředky neměly používat na zadávání studií, jež by v konečném důsledku pomohly výrobnímu odvětví uvést produkt na trh;

| 9. | zdůrazňuje, že právy duševního vlastnictví ke studii a jejímu obsahu, jež byly použity při hodnocení rizika, disponuje díky tomuto přístupu výrobní odvětví, proto nebude nezávislé vědecké posouzení pravděpodobně možné, vezme-li se v úvahu znění nového odstavce 1a článku 38 nařízení o obecném potravinovém právu, který stanoví že „zveřejnění informací uvedených v odst. 1 písm. c) se nepovažuje za explicitní nebo implicitní souhlas nebo povolení k použití, reprodukci nebo jinému využití příslušných údajů a informací a jejich obsahu“; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že právy duševního vlastnictví ke studii a jejímu obsahu, jež byly použity při hodnocení rizika, disponuje díky tomuto přístupu výrobní odvětví, proto nebude nezávislé vědecké posouzení pravděpodobně možné, vezme-li se v úvahu znění nového odstavce 1a článku 38 nařízení o obecném potravinovém právu, který stanoví že „zveřejnění informací uvedených v odst. 1 písm. c) se nepovažuje za explicitní nebo implicitní souhlas nebo povolení k použití, reprodukci nebo jinému využití příslušných údajů a informací a jejich obsahu“;

| 10. | konstatuje, že nebudou-li nezávislí výzkumní pracovníci moci zveřejňovat svá zjištění, nebudou motivováni k tomu, aby ověřili výsledky studií použitých úřadem EFSA při hodnocení rizika; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že nebudou-li nezávislí výzkumní pracovníci moci zveřejňovat svá zjištění, nebudou motivováni k tomu, aby ověřili výsledky studií použitých úřadem EFSA při hodnocení rizika;

| 11. | konstatuje, že mají-li být nezávislí výzkumní pracovníci schopni posoudit platnost analýzy a reprodukovat zjištění studie nebo učinit další objevy, je mimořádně důležité, aby měli přístup nejen k údajům, ale i k programovému vybavení použitému k získání výsledků. Bylo by tedy velmi užitečné objasnit postoj Komise a úřadu EFSA, co se týče přístupu k vlastnímu programovému vybavení používanému při sponzorovaných studiích, a to i s ohledem na proklamovaný cíl úřadu EFSA umožnit reprodukovatelnost jeho vědeckých výstupů; |
| --- | --- |

11.

konstatuje, že mají-li být nezávislí výzkumní pracovníci schopni posoudit platnost analýzy a reprodukovat zjištění studie nebo učinit další objevy, je mimořádně důležité, aby měli přístup nejen k údajům, ale i k programovému vybavení použitému k získání výsledků. Bylo by tedy velmi užitečné objasnit postoj Komise a úřadu EFSA, co se týče přístupu k vlastnímu programovému vybavení používanému při sponzorovaných studiích, a to i s ohledem na proklamovaný cíl úřadu EFSA umožnit reprodukovatelnost jeho vědeckých výstupů;

| 12. | konstatuje rovněž, že se v praxi ukázalo, že přístup veřejnosti k informacím a údajům, jež by umožnily zkontrolovat správnost posouzení bezpečnosti určité látky, nemusí být přímý a může vyžadovat zásah soudních orgánů EU (2); |
| --- | --- |

12.

konstatuje rovněž, že se v praxi ukázalo, že přístup veřejnosti k informacím a údajům, jež by umožnily zkontrolovat správnost posouzení bezpečnosti určité látky, nemusí být přímý a může vyžadovat zásah soudních orgánů EU (2

| 13. | připomíná v této souvislosti, že článek 12 nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise umožňuje proaktivní zveřejňování a dokonce k němu vyzývá, a domnívá se, že by pravidla EU o veřejném přístupu k informacím měly všechny vědecké poradní orgány EU uplatňovat soudržně a soudržná by měla být i jejich proaktivní politika v oblasti zveřejňování informací s cílem zaručit předvídatelnost; |
| --- | --- |

13.

připomíná v této souvislosti, že článek 12 nařízení č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise umožňuje proaktivní zveřejňování a dokonce k němu vyzývá, a domnívá se, že by pravidla EU o veřejném přístupu k informacím měly všechny vědecké poradní orgány EU uplatňovat soudržně a soudržná by měla být i jejich proaktivní politika v oblasti zveřejňování informací s cílem zaručit předvídatelnost;

| 14. | všímá si v této souvislosti, že Evropská agentura pro léčivé přípravky v rámci své politiky č. 0070 zaměřené na umožnění veřejné kontroly a uplatňování nových poznatků v budoucím výzkumu v zájmu veřejného zdraví (3) zveřejnila v roce 2016 pokyny k proaktivní politice agentury v oblasti zveřejňování informací týkajících se klinických údajů; |
| --- | --- |

14.

všímá si v této souvislosti, že Evropská agentura pro léčivé přípravky v rámci své politiky č. 0070 zaměřené na umožnění veřejné kontroly a uplatňování nových poznatků v budoucím výzkumu v zájmu veřejného zdraví (3

| 15. | podporuje návrh na vytvoření rejstříku zadaných studií, který bude spravovat úřad EFSA, protože by se tak mělo předejít tendenčnímu zveřejňování výsledků vědeckých studií a také zadržování důležitých bezpečnostních údajů, a konstatuje, že podobný rejstřík EU již existuje pro klinické hodnocení léčivých přípravků (4); |
| --- | --- |

15.

podporuje návrh na vytvoření rejstříku zadaných studií, který bude spravovat úřad EFSA, protože by se tak mělo předejít tendenčnímu zveřejňování výsledků vědeckých studií a také zadržování důležitých bezpečnostních údajů, a konstatuje, že podobný rejstřík EU již existuje pro klinické hodnocení léčivých přípravků (4

| 16. | považuje v souvislosti s posuzováním důvěrnosti údajů za důležitou harmonizaci, a proto nepokládá přenesení této povinnosti na členské státy za nejlepší řešení. O důvěrnosti údajů by měl rozhodovat úřad EFSA, díky čemuž by byl zajištěn jednotný přístup k posuzování žádostí v této citlivé záležitosti; |
| --- | --- |

16.

považuje v souvislosti s posuzováním důvěrnosti údajů za důležitou harmonizaci, a proto nepokládá přenesení této povinnosti na členské státy za nejlepší řešení. O důvěrnosti údajů by měl rozhodovat úřad EFSA, díky čemuž by byl zajištěn jednotný přístup k posuzování žádostí v této citlivé záležitosti;

Udržitelnost procesu hodnocení rizika ze strany EU a správa úřadu EFSA

Udržitelnost procesu hodnocení rizika ze strany EU a správa úřadu EFSA

| 17. | vítá, že jedním z cílů tohoto legislativního návrhu je zlepšení správy úřadu EFSA a posílení vědecké spolupráce členských států s úřadem a zvýšení jejich účasti na jeho vědecké činnosti; |
| --- | --- |

17.

vítá, že jedním z cílů tohoto legislativního návrhu je zlepšení správy úřadu EFSA a posílení vědecké spolupráce členských států s úřadem a zvýšení jejich účasti na jeho vědecké činnosti;

| 18. | podporuje výrazné navýšení rozpočtu úřadu EFSA, neboť mu to má umožnit plnit nové úkoly i zadávat za mimořádných okolností ověřovací studie, zdůrazňuje však, že mu musí být zaručeny dostatečné finanční prostředky, aby mohl své základní úkoly plnit bez omezení; |
| --- | --- |

18.

podporuje výrazné navýšení rozpočtu úřadu EFSA, neboť mu to má umožnit plnit nové úkoly i zadávat za mimořádných okolností ověřovací studie, zdůrazňuje však, že mu musí být zaručeny dostatečné finanční prostředky, aby mohl své základní úkoly plnit bez omezení;

| 19. | vítá, že složení správní rady úřadu EFSA a postup pro externí hodnocení úřadu EFSA byly uvedeny do souladu se společným přístupem stanoveným v příloze interinstitucionálního společného prohlášení o decentralizovaných agenturách Unie z roku 2012; |
| --- | --- |

19.

vítá, že složení správní rady úřadu EFSA a postup pro externí hodnocení úřadu EFSA byly uvedeny do souladu se společným přístupem stanoveným v příloze interinstitucionálního společného prohlášení o decentralizovaných agenturách Unie z roku 2012;

| 20. | konstatuje, že ve správní radě úřadu EFSA je v současnosti 14 volených členů a podle předloženého návrhu by jich mělo být 35. Každý členský stát by měl jmenovat svého zástupce i jeho náhradníka, čímž se má dosáhnout lepšího zapojení členských států do správy úřadu EFSA. Komise jmenuje dva členy, Evropský parlament jednoho zástupce a čtyři členové budou zastupovat zájmy občanské společnosti a potravinového řetězce; |
| --- | --- |

20.

konstatuje, že ve správní radě úřadu EFSA je v současnosti 14 volených členů a podle předloženého návrhu by jich mělo být 35. Každý členský stát by měl jmenovat svého zástupce i jeho náhradníka, čímž se má dosáhnout lepšího zapojení členských států do správy úřadu EFSA. Komise jmenuje dva členy, Evropský parlament jednoho zástupce a čtyři členové budou zastupovat zájmy občanské společnosti a potravinového řetězce;

| 21. | poukazuje na to, že budou-li chybět odpovídající personální kapacity, hlavně v menších členských státech (je třeba jmenovat až 12 národních odborníků za každý členský stát), připouští návrh možnost jmenovat do vědeckých panelů úřadu EFSA i odborníky z jiných členských států, což však naruší cílenou rovnováhu spolupráce se všemi členskými státy; |
| --- | --- |

21.

poukazuje na to, že budou-li chybět odpovídající personální kapacity, hlavně v menších členských státech (je třeba jmenovat až 12 národních odborníků za každý členský stát), připouští návrh možnost jmenovat do vědeckých panelů úřadu EFSA i odborníky z jiných členských států, což však naruší cílenou rovnováhu spolupráce se všemi členskými státy;

Lepší komunikace o riziku

Lepší komunikace o riziku

| 22. | vítá, že obecný plán sdělování o riziku zohledňuje vnímání rizika, jak se uvádí v návrhu Komise, a v této souvislosti zdůrazňuje, že je velmi důležité zvyšovat povědomí široké veřejnosti o pojmech „nebezpečí“ a „riziko“; |
| --- | --- |

22.

vítá, že obecný plán sdělování o riziku zohledňuje vnímání rizika, jak se uvádí v návrhu Komise, a v této souvislosti zdůrazňuje, že je velmi důležité zvyšovat povědomí široké veřejnosti o pojmech „nebezpečí“ a „riziko“;

| 23. | konstatuje, že navzdory jednotným zásadám posuzování a povolování regulovaných produktů jsou mezi členskými státy při regulaci některých látek zjevné rozdíly, což může vyplývat z odlišného výkladu pojmů „nebezpečí“ a „riziko“ a z odlišné míry společenské přijatelnosti konkrétního rizika; |
| --- | --- |

23.

konstatuje, že navzdory jednotným zásadám posuzování a povolování regulovaných produktů jsou mezi členskými státy při regulaci některých látek zjevné rozdíly, což může vyplývat z odlišného výkladu pojmů „nebezpečí“ a „riziko“ a z odlišné míry společenské přijatelnosti konkrétního rizika;

| 24. | poukazuje na obecný pokles důvěry v tvůrce politik v Evropě a zdůrazňuje, že důvěra veřejnosti je jednou z nejdůležitějších proměnných objasňujících vnímání rizika ze strany veřejnosti (5). Pokud veřejnost tvůrcům politik a regulačním orgánům důvěřuje, bude rizika vnímat jako méně závažná, než když jim nedůvěřuje; |
| --- | --- |

24.

poukazuje na obecný pokles důvěry v tvůrce politik v Evropě a zdůrazňuje, že důvěra veřejnosti je jednou z nejdůležitějších proměnných objasňujících vnímání rizika ze strany veřejnosti (5

| 25. | podporuje tudíž přístup spočívající ve zvýšení důvěry občanů a zúčastněných stran v transparentnost a udržitelnost přístupu EU k bezpečnosti potravin, zejména pokud jde o hodnocení rizika, přičemž má-li být komunikační strategie v oblasti rizika účinná, je třeba proaktivně a účinně zapojit veřejnost a zajistit, aby chápala a akceptovala kompromisy mezi riziky a přínosy; |
| --- | --- |

25.

podporuje tudíž přístup spočívající ve zvýšení důvěry občanů a zúčastněných stran v transparentnost a udržitelnost přístupu EU k bezpečnosti potravin, zejména pokud jde o hodnocení rizika, přičemž má-li být komunikační strategie v oblasti rizika účinná, je třeba proaktivně a účinně zapojit veřejnost a zajistit, aby chápala a akceptovala kompromisy mezi riziky a přínosy;

| 26. | zdůrazňuje, že komunikační strategie EU v oblasti rizika musí být inkluzivní a musí zajistit, aby všechny úrovně správy, od centrální až po úroveň místních a regionálních orgánů včetně dalších příslušných zúčastněných subjektů, byly řádně zapojeny s cílem zajistit soudržnou komunikační strategii v oblasti rizika, jež se bude zabývat riziky souvisejícími s potravinovým řetězcem; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že komunikační strategie EU v oblasti rizika musí být inkluzivní a musí zajistit, aby všechny úrovně správy, od centrální až po úroveň místních a regionálních orgánů včetně dalších příslušných zúčastněných subjektů, byly řádně zapojeny s cílem zajistit soudržnou komunikační strategii v oblasti rizika, jež se bude zabývat riziky souvisejícími s potravinovým řetězcem;

| 27. | upozorňuje, že na základě analýzy a dosavadních diskusí k předloženému návrhu je třeba mít na paměti očekávanou zvýšenou administrativní zátěž, vyšší nároky na národní odborníky v souvislosti s jejich členstvím ve správní radě úřadu EFSA a jejich činností v jeho vědeckých panelech, možné politické ovlivňování jmenování národních odborníků s následným vlivem na nezávislost úřadu EFSA a významný finanční dopad na všechny členské státy v důsledku výrazného navýšení rozpočtu na činnost úřadu EFSA i s ohledem na již očekávané rozpočtové důsledky brexitu. |
| --- | --- |

27.

upozorňuje, že na základě analýzy a dosavadních diskusí k předloženému návrhu je třeba mít na paměti očekávanou zvýšenou administrativní zátěž, vyšší nároky na národní odborníky v souvislosti s jejich členstvím ve správní radě úřadu EFSA a jejich činností v jeho vědeckých panelech, možné politické ovlivňování jmenování národních odborníků s následným vlivem na nezávislost úřadu EFSA a významný finanční dopad na všechny členské státy v důsledku výrazného navýšení rozpočtu na činnost úřadu EFSA i s ohledem na již očekávané rozpočtové důsledky brexitu.

V Bruselu dne 10. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin.

1

(2)  Hautala a další v. EFSA (Věc T-329/17), žaloba podaná dne 24. května 2017.

2

(3)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2014/10/WC500174796.pdf.

3

(4)  Evropská databáze klinických hodnocení (EudraCT), kterou spravuje Evropská agentura pro léčivé přípravky.

4

(5)  Vyplývá to z výzkumu provedeného Ragnarem Löfstedtem a dalšími výzkumnými pracovníky v oblasti komunikace o riziku a řízení rizika.

5

---

| 21.12.2018 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 461/232 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 461/232

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Nová politika pro spotřebitele

(2018/C 461/20)

| Hlavní zpravodaj: | Samuel AZZOPARDI (MT/ELS), starosta města Rabat (Città Victoria), místní rada, Gozo |
| --- | --- |
| Odkazy: | návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o zástupných žalobách na ochranu kolektivních zájmů spotřebitelů a o zrušení směrnice 2009/22/ES
  COM(2018) 184 final
  návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 93/13/EHS ze dne 5. dubna 1993, směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/6/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/83/EU, pokud jde o lepší vymáhání a modernizaci právních předpisů EU na ochranu spotřebitele v EU
  COM(2018) 185
  sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Nová politika pro spotřebitele
  COM(2018) 183 final |

Hlavní zpravodaj:

Samuel AZZOPARDI (MT/ELS), starosta města Rabat (Città Victoria), místní rada, Gozo

Odkazy:

návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o zástupných žalobách na ochranu kolektivních zájmů spotřebitelů a o zrušení směrnice 2009/22/ES

COM(2018) 184 final

návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 93/13/EHS ze dne 5. dubna 1993, směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/6/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/83/EU, pokud jde o lepší vymáhání a modernizaci právních předpisů EU na ochranu spotřebitele v EU

COM(2018) 185

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Nová politika pro spotřebitele

COM(2018) 183 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o zástupných žalobách na ochranu kolektivních zájmů spotřebitelů a o zrušení směrnice 2009/22/ES

(COM/2018/0184 final – 2018/089 (COD))

Pozměňovací návrh 1

Kapitola 2, čl. 6 odst. 1 – změnit:

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pro účely čl. 5 odst. 3 členské státy zajistí, aby kvalifikované subjekty byly způsobilé podávat zástupné žaloby usilující o příkaz k odškodnění, který obchodníka zavazuje, aby v závislosti na situaci zajistil mimo jiné náhradu, opravu, výměnu, snížení ceny, ukončení smlouvy nebo vrácení zaplacené částky. Členský stát může před tím, než je
  vydáno deklaratorní rozhodnutí nebo
  příkaz k odškodnění, požadovat pověření od jednotlivých dotčených spotřebitelů. | Pro účely čl. 5 odst. 3 členské státy zajistí, aby kvalifikované subjekty byly způsobilé podávat zástupné žaloby usilující o příkaz k odškodnění, který obchodníka zavazuje, aby v závislosti na situaci zajistil mimo jiné náhradu, opravu, výměnu, snížení ceny, ukončení smlouvy nebo vrácení zaplacené částky. Členský stát může před tím, než je
  vydán
  příkaz k odškodnění, požadovat pověření od jednotlivých dotčených spotřebitelů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pro účely čl. 5 odst. 3 členské státy zajistí, aby kvalifikované subjekty byly způsobilé podávat zástupné žaloby usilující o příkaz k odškodnění, který obchodníka zavazuje, aby v závislosti na situaci zajistil mimo jiné náhradu, opravu, výměnu, snížení ceny, ukončení smlouvy nebo vrácení zaplacené částky. Členský stát může před tím, než je
  vydáno deklaratorní rozhodnutí nebo
  příkaz k odškodnění, požadovat pověření od jednotlivých dotčených spotřebitelů.

Pro účely čl. 5 odst. 3 členské státy zajistí, aby kvalifikované subjekty byly způsobilé podávat zástupné žaloby usilující o příkaz k odškodnění, který obchodníka zavazuje, aby v závislosti na situaci zajistil mimo jiné náhradu, opravu, výměnu, snížení ceny, ukončení smlouvy nebo vrácení zaplacené částky. Členský stát může před tím, než je
  vydán
  příkaz k odškodnění, požadovat pověření od jednotlivých dotčených spotřebitelů.

Odůvodnění

Pověření od jednotlivých spotřebitelů by mělo být požadováno pouze tehdy, vyžaduje-li příkaz k odškodnění kvalifikovaný subjekt. V případě deklaratorních rozhodnutí, podle kterých je porušení prokázáno, by pověření od spotřebitelů nemělo být požadováno. To odpovídá čl. 5 odst. 2, který stanoví, že „pro účely dosažení příkazu ke zdržení se jednání (tedy včetně příkazu ke zdržení se jednání, kterým se stanoví, že daná praktika porušuje právo) nemusí kvalifikované subjekty získat pověření jednotlivých dotčených spotřebitelů či předložit důkaz o skutečné ztrátě nebo škodě na straně dotčených spotřebitelů ani důkaz o záměru nebo nedbalosti obchodníka“.

Pozměňovací návrh 2

Kapitola 3, čl. 18 odst. 2 – vyškrtnout odstavec

Monitorování a hodnocení

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Nejpozději po uplynutí jednoho roku od vstupu této směrnice v platnost Komise posoudí, zda pravidla v oblasti práv cestujících leteckou a železniční dopravou poskytují dostatečnou úroveň ochrany práv spotřebitelů srovnatelnou s úrovní, kterou zajišťuje tato směrnice. V případech, kde tomu tak je, Komise zamýšlí učinit příslušné návrhy, které mohou spočívat zejména v odstranění aktů uvedených v bodech 10 a 15 přílohy I z oblasti použitelnosti této směrnice, jak je vymezena v článku 2. | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Nejpozději po uplynutí jednoho roku od vstupu této směrnice v platnost Komise posoudí, zda pravidla v oblasti práv cestujících leteckou a železniční dopravou poskytují dostatečnou úroveň ochrany práv spotřebitelů srovnatelnou s úrovní, kterou zajišťuje tato směrnice. V případech, kde tomu tak je, Komise zamýšlí učinit příslušné návrhy, které mohou spočívat zejména v odstranění aktů uvedených v bodech 10 a 15 přílohy I z oblasti použitelnosti této směrnice, jak je vymezena v článku 2.

Odůvodnění

Je nezbytné zachovat širokou oblast působnosti návrhu, včetně práv cestujících.

Pozměňovací návrh 3

PŘÍLOHA I se mění takto:

SEZNAM USTANOVENÍ PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ UNIE, NA NĚŽ SE ODKAZUJE V ČL. 2 ODST. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| [...] | (...) |
| | (60) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 56). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

[...]

(...)

(60)

Odůvodnění

Oblast působnosti směrnice by měla být rozšířena tak, aby bylo dosaženo skutečného dopadu v oblastech, kde dochází k hromadné škodě, a aby byly zahrnuty všechny praktiky, jež jsou škodlivé pro spotřebitele i pro občany.

Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 93/13/EHS ze dne 5. dubna 1993, směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/6/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/29/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/83/EU, pokud jde o lepší vymáhání a modernizaci právních předpisů EU na ochranu spotřebitele

(COM(2018) 185 final – 2018/0090(COD))

Pozměňovací návrh 4

2. bod odůvodnění – nový

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Narůst digitalizace mění základy naší existence. V digitální éře nastávají obrovské přesuny moci mezi jednotlivci, vládami a společnostmi. Technický pokrok ovšem musí i v digitální době lidstvu sloužit.




  Podoba digitálního světa musí být také úkolem pro Evropu, aby Evropská unie mohla úspěšně splnit své úkoly v oblasti ochrany svobody, spravedlnosti a solidarity ve 21. století.




  Základní práva a demokratické zásady musí být v digitálním světě rovněž chráněny právním státem tak, aby státy i nestátní subjekty musely zajistit uplatňování základních práv v digitálním světě, a vytvořily se tím základy právního státu v digitální éře. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Narůst digitalizace mění základy naší existence. V digitální éře nastávají obrovské přesuny moci mezi jednotlivci, vládami a společnostmi. Technický pokrok ovšem musí i v digitální době lidstvu sloužit.

Podoba digitálního světa musí být také úkolem pro Evropu, aby Evropská unie mohla úspěšně splnit své úkoly v oblasti ochrany svobody, spravedlnosti a solidarity ve 21. století.

Základní práva a demokratické zásady musí být v digitálním světě rovněž chráněny právním státem tak, aby státy i nestátní subjekty musely zajistit uplatňování základních práv v digitálním světě, a vytvořily se tím základy právního státu v digitální éře.

Odůvodnění

S ohledem na preambuli Listiny digitálních základních práv EU (https://digitalcharta.eu/) je třeba určit konkrétní výzvy v oblasti demokratických, ústavních a základních práv, které proces digitalizace doprovázejí.

Pozměňovací návrh 5

5. bod odůvodnění – nový

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | V souladu se zavedenou judikaturou Evropského soudního dvora je možné omezit svobodu poskytování služeb zaručených Smlouvami z naléhavých důvodů obecného zájmu, např. s cílem dosáhnout vysoké úrovně ochrany spotřebitelů, ovšem za podmínky, že tato omezení jsou odůvodněná, přiměřená a nezbytná. Členské státy proto mohou přijmout určitá opatření s cílem zajistit soulad s vnitrostátními pravidly na ochranu spotřebitelů, která nespadají do oblasti působnosti této směrnice. Opatření přijatá členským státem s cílem prosazovat vnitrostátní režim ochrany spotřebitelů, včetně např. reklamy na hazardní hry, by měla být v souladu s judikaturou EU a s ohledem na vytyčený cíl přiměřená a nezbytná. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V souladu se zavedenou judikaturou Evropského soudního dvora je možné omezit svobodu poskytování služeb zaručených Smlouvami z naléhavých důvodů obecného zájmu, např. s cílem dosáhnout vysoké úrovně ochrany spotřebitelů, ovšem za podmínky, že tato omezení jsou odůvodněná, přiměřená a nezbytná. Členské státy proto mohou přijmout určitá opatření s cílem zajistit soulad s vnitrostátními pravidly na ochranu spotřebitelů, která nespadají do oblasti působnosti této směrnice. Opatření přijatá členským státem s cílem prosazovat vnitrostátní režim ochrany spotřebitelů, včetně např. reklamy na hazardní hry, by měla být v souladu s judikaturou EU a s ohledem na vytyčený cíl přiměřená a nezbytná.

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 6

18. bod odůvodnění – změnit:

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Internetová tržiště by měla být pro účely směrnice 2011/83/EU definována podobně jako v nařízení (EU) č. 524/2013 (1)

  a směrnici (EU) 2016/1148

   (2). Definice by ale měla být aktualizována a měla by být technologicky neutrálnější, aby zahrnovala i nové technologie. Je tedy vhodné místo „internetových stránek“ odkazovat na pojem „on-line rozhraní“, jak uvádí nařízení (EU) 2018/302 (3). | Internetová tržiště by měla být pro účely směrnice 2011/83/EU definována podobně jako v nařízení (EU) č. 524/2013 (1). Definice by ale měla být aktualizována a měla by být technologicky neutrálnější, aby zahrnovala i nové technologie. Je tedy vhodné místo „internetových stránek“ odkazovat na pojem „on-line rozhraní“, jak uvádí nařízení (EU) 2018/302 (2)

  . Služby v oblasti informačních technologií poskytované internetovým tržištěm mohou zahrnovat zpracování transakcí, shromažďování údajů nebo sestavování uživatelských profilů. Internetové obchody s aplikacemi, které umožňují digitální distribuci aplikací či softwaru třetích stran, by měly být považovány za druh internetového tržiště. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Internetová tržiště by měla být pro účely směrnice 2011/83/EU definována podobně jako v nařízení (EU) č. 524/2013 (1)

  a směrnici (EU) 2016/1148

   (2). Definice by ale měla být aktualizována a měla by být technologicky neutrálnější, aby zahrnovala i nové technologie. Je tedy vhodné místo „internetových stránek“ odkazovat na pojem „on-line rozhraní“, jak uvádí nařízení (EU) 2018/302 (3).

Internetová tržiště by měla být pro účely směrnice 2011/83/EU definována podobně jako v nařízení (EU) č. 524/2013 (1). Definice by ale měla být aktualizována a měla by být technologicky neutrálnější, aby zahrnovala i nové technologie. Je tedy vhodné místo „internetových stránek“ odkazovat na pojem „on-line rozhraní“, jak uvádí nařízení (EU) 2018/302 (2)

  . Služby v oblasti informačních technologií poskytované internetovým tržištěm mohou zahrnovat zpracování transakcí, shromažďování údajů nebo sestavování uživatelských profilů. Internetové obchody s aplikacemi, které umožňují digitální distribuci aplikací či softwaru třetích stran, by měly být považovány za druh internetového tržiště.

Odůvodnění

Čl. 2 odst. 4 definuje důležité informační požadavky pro internetová tržiště a měl by stejně jako nařízení (EU) č. 524/2013 výslovně uvádět obchody s aplikacemi. Aby se předešlo obcházení zveřejněných kritérií řazení, neměla by být zmíněna směrnice (EU) 2016/1148.

Pozměňovací návrh 7

21. bod odůvodnění – změnit:

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Digitální obsah a digitální služby se často poskytují on-line na základě smluv, podle kterých spotřebitel neplatí cenu, ale poskytuje obchodníkovi
  osobní
  údaje. Digitální služby se vyznačují nepřetržitým zapojením obchodníka po celou dobu trvání smlouvy, aby umožnil spotřebiteli využívat službu, například přístup k údajům v digitální podobě, jejich vytváření, zpracovávání, ukládání nebo sdílení. Mezi příklady digitálních služeb patří smlouvy o předplatném pro platformy s obsahem, ukládání dat v cloudu, webmail, sociální média a cloudové aplikace. Nepřetržité zapojení poskytovatele služeb odůvodňuje uplatňování pravidel o právu odstoupit od smlouvy uvedených ve směrnici 2011/83/EU, která fakticky umožňují spotřebiteli vyzkoušet si službu a během 14 dnů od uzavření smlouvy se rozhodnout, zda si ji ponechá. Naproti tomu smlouvy o poskytování digitálního obsahu, který není dodáván na hmotném nosiči, se vyznačují jednorázovou činností obchodníka, který spotřebiteli dodá konkrétní položku nebo položky digitálního obsahu, například konkrétní hudební nebo obrazové soubory. Tento jednorázový charakter poskytování digitálního obsahu je základem výjimky z práva odstoupit od smlouvy podle čl. 16 písm. m) směrnice 2011/83/EU, kdy spotřebitel přijde o právo odstoupit od smlouvy, když plnění smlouvy začne, například stažením nebo streamováním konkrétního obsahu. | Digitální obsah a digitální služby se často poskytují on-line na základě smluv, podle kterých spotřebitel neplatí cenu, ale poskytuje obchodníkovi údaje. Digitální služby se vyznačují nepřetržitým zapojením obchodníka po celou dobu trvání smlouvy, aby umožnil spotřebiteli využívat službu, například přístup k údajům v digitální podobě, jejich vytváření, zpracovávání, ukládání nebo sdílení. Mezi příklady digitálních služeb patří smlouvy o předplatném pro platformy s obsahem, ukládání dat v cloudu, webmail, sociální média a cloudové aplikace. Nepřetržité zapojení poskytovatele služeb odůvodňuje uplatňování pravidel o právu odstoupit od smlouvy uvedených ve směrnici 2011/83/EU, která fakticky umožňují spotřebiteli vyzkoušet si službu a během 14 dnů od uzavření smlouvy se rozhodnout, zda si ji ponechá. Naproti tomu smlouvy o poskytování digitálního obsahu, který není dodáván na hmotném nosiči, se vyznačují jednorázovou činností obchodníka, který spotřebiteli dodá konkrétní položku nebo položky digitálního obsahu, například konkrétní hudební nebo obrazové soubory. Tento jednorázový charakter poskytování digitálního obsahu je základem výjimky z práva odstoupit od smlouvy podle čl. 16 písm. m) směrnice 2011/83/EU, kdy spotřebitel přijde o právo odstoupit od smlouvy, když plnění smlouvy začne, například stažením nebo streamováním konkrétního obsahu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Digitální obsah a digitální služby se často poskytují on-line na základě smluv, podle kterých spotřebitel neplatí cenu, ale poskytuje obchodníkovi
  osobní
  údaje. Digitální služby se vyznačují nepřetržitým zapojením obchodníka po celou dobu trvání smlouvy, aby umožnil spotřebiteli využívat službu, například přístup k údajům v digitální podobě, jejich vytváření, zpracovávání, ukládání nebo sdílení. Mezi příklady digitálních služeb patří smlouvy o předplatném pro platformy s obsahem, ukládání dat v cloudu, webmail, sociální média a cloudové aplikace. Nepřetržité zapojení poskytovatele služeb odůvodňuje uplatňování pravidel o právu odstoupit od smlouvy uvedených ve směrnici 2011/83/EU, která fakticky umožňují spotřebiteli vyzkoušet si službu a během 14 dnů od uzavření smlouvy se rozhodnout, zda si ji ponechá. Naproti tomu smlouvy o poskytování digitálního obsahu, který není dodáván na hmotném nosiči, se vyznačují jednorázovou činností obchodníka, který spotřebiteli dodá konkrétní položku nebo položky digitálního obsahu, například konkrétní hudební nebo obrazové soubory. Tento jednorázový charakter poskytování digitálního obsahu je základem výjimky z práva odstoupit od smlouvy podle čl. 16 písm. m) směrnice 2011/83/EU, kdy spotřebitel přijde o právo odstoupit od smlouvy, když plnění smlouvy začne, například stažením nebo streamováním konkrétního obsahu.

Digitální obsah a digitální služby se často poskytují on-line na základě smluv, podle kterých spotřebitel neplatí cenu, ale poskytuje obchodníkovi údaje. Digitální služby se vyznačují nepřetržitým zapojením obchodníka po celou dobu trvání smlouvy, aby umožnil spotřebiteli využívat službu, například přístup k údajům v digitální podobě, jejich vytváření, zpracovávání, ukládání nebo sdílení. Mezi příklady digitálních služeb patří smlouvy o předplatném pro platformy s obsahem, ukládání dat v cloudu, webmail, sociální média a cloudové aplikace. Nepřetržité zapojení poskytovatele služeb odůvodňuje uplatňování pravidel o právu odstoupit od smlouvy uvedených ve směrnici 2011/83/EU, která fakticky umožňují spotřebiteli vyzkoušet si službu a během 14 dnů od uzavření smlouvy se rozhodnout, zda si ji ponechá. Naproti tomu smlouvy o poskytování digitálního obsahu, který není dodáván na hmotném nosiči, se vyznačují jednorázovou činností obchodníka, který spotřebiteli dodá konkrétní položku nebo položky digitálního obsahu, například konkrétní hudební nebo obrazové soubory. Tento jednorázový charakter poskytování digitálního obsahu je základem výjimky z práva odstoupit od smlouvy podle čl. 16 písm. m) směrnice 2011/83/EU, kdy spotřebitel přijde o právo odstoupit od smlouvy, když plnění smlouvy začne, například stažením nebo streamováním konkrétního obsahu.

Odůvodnění

Pole působnosti směrnice o právech spotřebitelů by mělo být rozšířeno více, než navrhuje Komise, a mělo by zahrnovat i platby za neosobní údaje. Jsou to především neosobní údaje, např. strojově vygenerované informace, jejichž význam jakožto komodity narůstá.

Pozměňovací návrh 8

26. bod odůvodnění – změnit:

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Směrnice 2011/83/EU by se také
  neměla
  vztahovat na situace, kdy obchodník
  pouze
  shromažďuje metadata, například IP adresu, historii procházení internetových stránek nebo jiné informace shromažďované a přenášené například pomocí souborů cookie
  , s výjimkou situací, kdy je to považováno podle vnitrostátních právních předpisů za smlouvu
  . Také by se
  neměla
  vztahovat na situace, kdy je spotřebitel vystaven reklamám výhradně za účelem získání přístupu k digitálnímu obsahu nebo digitálním službám, aniž by s obchodníkem uzavřel smlouvu. Členské státy by ale stále měly mít volnost
  rozšířit
  uplatňování pravidel směrnice 2011/83/EU na takové situace nebo jinak regulovat takové situace, které jsou vyloučeny z oblasti působnosti dané směrnice. | Směrnice 2011/83/EU by se také
  měla
  vztahovat na situace, kdy obchodník shromažďuje metadata, například IP adresu, historii procházení internetových stránek nebo jiné informace shromažďované a přenášené například pomocí souborů cookie. Také by se
  měla
  vztahovat na situace, kdy je spotřebitel vystaven reklamám výhradně za účelem získání přístupu k digitálnímu obsahu nebo digitálním službám, aniž by s obchodníkem uzavřel smlouvu. Členské státy by ale stále měly mít volnost
  zákonem omezit
  uplatňování pravidel směrnice 2011/83/EU na takové situace
  , které v textu daného zákona výslovně uvedou,
  nebo jinak regulovat takové situace, které jsou vyloučeny z oblasti působnosti dané směrnice. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Směrnice 2011/83/EU by se také
  neměla
  vztahovat na situace, kdy obchodník
  pouze
  shromažďuje metadata, například IP adresu, historii procházení internetových stránek nebo jiné informace shromažďované a přenášené například pomocí souborů cookie
  , s výjimkou situací, kdy je to považováno podle vnitrostátních právních předpisů za smlouvu
  . Také by se
  neměla
  vztahovat na situace, kdy je spotřebitel vystaven reklamám výhradně za účelem získání přístupu k digitálnímu obsahu nebo digitálním službám, aniž by s obchodníkem uzavřel smlouvu. Členské státy by ale stále měly mít volnost
  rozšířit
  uplatňování pravidel směrnice 2011/83/EU na takové situace nebo jinak regulovat takové situace, které jsou vyloučeny z oblasti působnosti dané směrnice.

Směrnice 2011/83/EU by se také
  měla
  vztahovat na situace, kdy obchodník shromažďuje metadata, například IP adresu, historii procházení internetových stránek nebo jiné informace shromažďované a přenášené například pomocí souborů cookie. Také by se
  měla
  vztahovat na situace, kdy je spotřebitel vystaven reklamám výhradně za účelem získání přístupu k digitálnímu obsahu nebo digitálním službám, aniž by s obchodníkem uzavřel smlouvu. Členské státy by ale stále měly mít volnost
  zákonem omezit
  uplatňování pravidel směrnice 2011/83/EU na takové situace
  , které v textu daného zákona výslovně uvedou,
  nebo jinak regulovat takové situace, které jsou vyloučeny z oblasti působnosti dané směrnice.

Odůvodnění

Udržitelné úrovně ochrany spotřebitelů v digitální éře lze dosáhnout tak, že obrátíme vztah mezi pravidlem a výjimkou s ohledem na pole působnosti uplatňování směrnice 2011/83/EU v případech, kdy obchodník využívá metadata získaná prostřednictvím souborů cookie.

Pozměňovací návrh 9

27. bod odůvodnění – nový

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | V budoucnu by směrnice 2011/83/EU měla také poskytovat rámec pro ověřování rozhodnutí, služeb a produktů vycházejících z algoritmů nebo založených na umělé inteligenci s cílem chránit spotřebitele, zejména co se týče možné neoprávněné diskriminace, znevýhodňování a podvodů. Za tímto účelem by také měly být vytvořeny mechanismy, které by dokázaly regulovat případy pochybných vývojů.




  Poskytovatelé digitálních komunikačních systémů s vysokou schopností pronikání na trh by měli podléhat požadavku, aby umožnili bezztrátový přechod na jiné systémy.




  Platformy pro obchodování na burze, účetnictví a srovnávání cen by měly umožnit vyšší transparentnost svých oceňovacích systémů, vážení výsledků, provizí a pokrytí trhu a vazeb mezi portály a hospodářských vazeb. Spotřebitelé by měli být lépe chráněni před paděláním, zneužíváním údajů a základními riziky. Kromě toho by nabídkové platformy měly transparentním způsobem informovat uživatele, zda jsou jejich nabídky neveřejné nebo veřejné. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V budoucnu by směrnice 2011/83/EU měla také poskytovat rámec pro ověřování rozhodnutí, služeb a produktů vycházejících z algoritmů nebo založených na umělé inteligenci s cílem chránit spotřebitele, zejména co se týče možné neoprávněné diskriminace, znevýhodňování a podvodů. Za tímto účelem by také měly být vytvořeny mechanismy, které by dokázaly regulovat případy pochybných vývojů.

Poskytovatelé digitálních komunikačních systémů s vysokou schopností pronikání na trh by měli podléhat požadavku, aby umožnili bezztrátový přechod na jiné systémy.

Platformy pro obchodování na burze, účetnictví a srovnávání cen by měly umožnit vyšší transparentnost svých oceňovacích systémů, vážení výsledků, provizí a pokrytí trhu a vazeb mezi portály a hospodářských vazeb. Spotřebitelé by měli být lépe chráněni před paděláním, zneužíváním údajů a základními riziky. Kromě toho by nabídkové platformy měly transparentním způsobem informovat uživatele, zda jsou jejich nabídky neveřejné nebo veřejné.

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 10

Čl. 1 odst. 1 písm. a) – změnit:

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (1)   Článek 3 se mění takto: | (1)   Článek 3 se mění takto: |
| a) | Odstavec 5 se nahrazuje tímto: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(1)   Článek 3 se mění takto:

(1)   Článek 3 se mění takto:

a)

Odstavec 5 se nahrazuje tímto:

| a) | Odstavec 5 se nahrazuje tímto: |
| --- | --- |

a)

Odstavec 5 se nahrazuje tímto:

| | „Tato směrnice nebrání členským státům přijímat právní předpisy na ochranu oprávněných zájmů spotřebitelů týkajících se agresivních či klamavých marketingových nebo prodejních praktik v souvislosti s nevyžádanými návštěvami obchodníka u spotřebitele doma nebo s komerčními exkurzemi pořádanými obchodníkem s cílem nebo úmyslem propagovat či prodat spotřebitelům výrobky, a to za předpokladu, že tyto právní předpisy jsou odůvodněny veřejným pořádkem nebo ochranou práva na respektování soukromého života.“ |
| --- | --- |

„Tato směrnice nebrání členským státům přijímat právní předpisy na ochranu oprávněných zájmů spotřebitelů týkajících se agresivních či klamavých marketingových nebo prodejních praktik v souvislosti s nevyžádanými návštěvami obchodníka u spotřebitele doma nebo s komerčními exkurzemi pořádanými obchodníkem s cílem nebo úmyslem propagovat či prodat spotřebitelům výrobky, a to za předpokladu, že tyto právní předpisy jsou odůvodněny veřejným pořádkem nebo ochranou práva na respektování soukromého života.“

| | „Tato směrnice nebrání členským státům přijímat právní předpisy na ochranu oprávněných zájmů spotřebitelů týkajících se agresivních či klamavých marketingových nebo prodejních praktik v souvislosti s nevyžádanými návštěvami obchodníka u spotřebitele doma
  , včetně nevyžádaných reklam v podobě nevyžádané elektronické pošty,
  nebo s komerčními exkurzemi pořádanými obchodníkem s cílem nebo úmyslem propagovat či prodat spotřebitelům výrobky, a to za předpokladu, že tyto právní předpisy jsou odůvodněny veřejným pořádkem nebo ochranou práva na respektování soukromého života
  nebo vlastnictví údajů spotřebitele
  .“ |
| --- | --- |

„Tato směrnice nebrání členským státům přijímat právní předpisy na ochranu oprávněných zájmů spotřebitelů týkajících se agresivních či klamavých marketingových nebo prodejních praktik v souvislosti s nevyžádanými návštěvami obchodníka u spotřebitele doma
  , včetně nevyžádaných reklam v podobě nevyžádané elektronické pošty,
  nebo s komerčními exkurzemi pořádanými obchodníkem s cílem nebo úmyslem propagovat či prodat spotřebitelům výrobky, a to za předpokladu, že tyto právní předpisy jsou odůvodněny veřejným pořádkem nebo ochranou práva na respektování soukromého života
  nebo vlastnictví údajů spotřebitele
  .“

, včetně nevyžádaných reklam v podobě nevyžádané elektronické pošty,

nebo vlastnictví údajů spotřebitele

Pozměňovací návrh 11

Pozměňovací návrh 11

Článek 1 – Změny směrnice 2005/29/ES

odstavec 2 – zahrnout podmínku

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2)   V čl. 6 odst. 2 se doplňuje nové písmeno c), které zní: | 2)   V čl. 6 odst. 2 se doplňuje nové písmeno c), které zní: |
| c) | jakékoliv uvádění na trh výrobku vydávaného za totožný se stejným výrobkem uváděným na trh v několika jiných členských státech, ačkoliv takové výrobky mají podstatně odlišné složení nebo znaky; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2)   V čl. 6 odst. 2 se doplňuje nové písmeno c), které zní:

2)   V čl. 6 odst. 2 se doplňuje nové písmeno c), které zní:

c)

jakékoliv uvádění na trh výrobku vydávaného za totožný se stejným výrobkem uváděným na trh v několika jiných členských státech, ačkoliv takové výrobky mají podstatně odlišné složení nebo znaky;

| c) | jakékoliv uvádění na trh výrobku vydávaného za totožný se stejným výrobkem uváděným na trh v několika jiných členských státech, ačkoliv takové výrobky mají podstatně odlišné složení nebo znaky: |
| --- | --- |

c)

jakékoliv uvádění na trh výrobku vydávaného za totožný se stejným výrobkem uváděným na trh v několika jiných členských státech, ačkoliv takové výrobky mají podstatně odlišné složení nebo znaky:

za předpokladu, že podle čl. 6 odst. 2 písm. c) je výrobek, který má být uveden na trh, považován za totožný, je-li uváděn na trh ve stejném balení a se stejným označením v několika členských státech;

za předpokladu, že podle čl. 6 odst. 2 písm. c) je výrobek, který má být uveden na trh, považován za totožný, je-li uváděn na trh ve stejném balení a se stejným označením v několika členských státech;

Odůvodnění

Odůvodnění

Začlenění této podmínky je nutné pro zajištění právní jistoty, pokud jde o to, co se rozumí „totožným“ výrobkem, a pro odlišení „dvojí kvality zboží“ od „napodobování obalu“, kdy je obal výrobku totožný s obalem výrobku konkurence.

Pozměňovací návrh 12

Pozměňovací návrh 12

Článek 1 – Změny směrnice 2005/29/ES

odstavec 4 – změnit:

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4)   Vkládá se nový článek 11a, který zní: | 4)   Vkládá se nový článek 11a, který zní: |
| „Článek 11a | „Článek 11a |
| Náhrada | Náhrada |
| 1.   Kromě požadavku na zajištění přiměřených a účinných prostředků pro vymáhání souladu s touto směrnicí, uvedeného v článku 11, členské státy zajistí, že spotřebitelé poškození nekalými obchodními praktikami budou mít k dispozici také smluvní a nesmluvní nápravy, aby se eliminovaly všechny účinky takových nekalých obchodních praktik v souladu s vnitrostátními právními předpisy. | 1.   Kromě požadavku na zajištění přiměřených a účinných prostředků pro vymáhání souladu s touto směrnicí, uvedeného v článku 11, členské státy zajistí, že spotřebitelé poškození nekalými obchodními praktikami budou mít k dispozici také
  přiměřené a neodrazující
  smluvní a nesmluvní nápravy, aby se eliminovaly všechny účinky takových nekalých obchodních praktik v souladu s vnitrostátními právními předpisy. |
| (...) | (...) |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4)   Vkládá se nový článek 11a, který zní:

4)   Vkládá se nový článek 11a, který zní:

„Článek 11a

„Článek 11

„Článek 11a

„Článek 11

Náhrada

Náhrada

1.   Kromě požadavku na zajištění přiměřených a účinných prostředků pro vymáhání souladu s touto směrnicí, uvedeného v článku 11, členské státy zajistí, že spotřebitelé poškození nekalými obchodními praktikami budou mít k dispozici také smluvní a nesmluvní nápravy, aby se eliminovaly všechny účinky takových nekalých obchodních praktik v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

1.   Kromě požadavku na zajištění přiměřených a účinných prostředků pro vymáhání souladu s touto směrnicí, uvedeného v článku 11, členské státy zajistí, že spotřebitelé poškození nekalými obchodními praktikami budou mít k dispozici také
  přiměřené a neodrazující
  smluvní a nesmluvní nápravy, aby se eliminovaly všechny účinky takových nekalých obchodních praktik v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

(...)

(...)

Odůvodnění

Odůvodnění

Další kvalifikace náprav týkající se včasnosti a nákladové efektivnosti by zajistila, aby nápravy nebyly pouze poskytnuty, ale aby byly dány k dispozici včas a nákladově efektivním způsobem. Bylo by zbytečné pouze mít možnost tyto nápravy získat v souladu s vnitrostátním právem, kdyby nemohly být získány nákladově efektivním způsobem a včas. Spotřebitel je v této situaci vždy tou slabší stranou, neboť se při pohledu na zdroje, které mají k dispozici obchodníci, může zdráhat tyto nápravy využít, přestože jsou k dispozici, avšak jsou výrazně nákladné.

Pozměňovací návrh 13

Pozměňovací návrh 13

Článek 1 – nový bod

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | (7) | Obchodní praktika se považuje za agresivní, pokud v konkrétním případě a s ohledem na všechny věcné okolnosti může být svoboda rozhodování spotřebitele nebo jeho svoboda výrobek použít dotčena obtěžováním, a to i v digitální podobě, nátlakem včetně fyzické síly nebo nevhodným zásahem, i digitálním, a pokud je spotřebitel skutečně nebo pravděpodobně hmotně ovlivněn, a proto je pravděpodobné, že učiní obchodní rozhodnutí, která by jinak neučinil. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

(7)

(7)

Obchodní praktika se považuje za agresivní, pokud v konkrétním případě a s ohledem na všechny věcné okolnosti může být svoboda rozhodování spotřebitele nebo jeho svoboda výrobek použít dotčena obtěžováním, a to i v digitální podobě, nátlakem včetně fyzické síly nebo nevhodným zásahem, i digitálním, a pokud je spotřebitel skutečně nebo pravděpodobně hmotně ovlivněn, a proto je pravděpodobné, že učiní obchodní rozhodnutí, která by jinak neučinil.

Odůvodnění

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 14

Pozměňovací návrh 14

Čl. 2 odst. 4 písm. a) – změnit:

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „Článek 6a | „Článek 6a |
| Další požadavky na informace u smluv uzavřených na internetových tržištích | Další požadavky na informace u smluv uzavřených na internetových tržištích |
| Předtím, než bude spotřebitel vázán smlouvou uzavřenou na dálku nebo jakoukoli odpovídající nabídkou na internetovém tržišti, poskytne internetové tržiště navíc následující informace: | Předtím, než bude spotřebitel vázán smlouvou uzavřenou na dálku nebo jakoukoli odpovídající nabídkou na internetovém tržišti, poskytne internetové tržiště navíc následující informace: |
| a) | hlavní parametry určující řazení nabídek předkládaných spotřebiteli v důsledku jeho dotazu při vyhledávání na internetovém tržišti; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„Článek 6a

„Článek 6

„Článek 6a

„Článek 6

Další požadavky na informace u smluv uzavřených na internetových tržištích

Další požadavky na informace u smluv uzavřených na internetových tržištích

Předtím, než bude spotřebitel vázán smlouvou uzavřenou na dálku nebo jakoukoli odpovídající nabídkou na internetovém tržišti, poskytne internetové tržiště navíc následující informace:

Předtím, než bude spotřebitel vázán smlouvou uzavřenou na dálku nebo jakoukoli odpovídající nabídkou na internetovém tržišti, poskytne internetové tržiště navíc následující informace:

a)

hlavní parametry určující řazení nabídek předkládaných spotřebiteli v důsledku jeho dotazu při vyhledávání na internetovém tržišti;

| a) | hlavní parametry určující řazení nabídek předkládaných spotřebiteli v důsledku jeho dotazu při vyhledávání na internetovém tržišti
  a důvody pro zvláštní zvážení těchto hlavních parametrů oproti jiným parametrům
  ; |
| --- | --- |

a)

hlavní parametry určující řazení nabídek předkládaných spotřebiteli v důsledku jeho dotazu při vyhledávání na internetovém tržišti
  a důvody pro zvláštní zvážení těchto hlavních parametrů oproti jiným parametrům
  ;

a důvody pro zvláštní zvážení těchto hlavních parametrů oproti jiným parametrům

Odůvodnění

Odůvodnění

Vyplývá z textu.

Pozměňovací návrh 15

Pozměňovací návrh 15

Čl. 2 odst. 7 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| a) | Odstavec 3 se nahrazuje tímto:





  „3.
     
  Pokud obchodník nenabídl, že zboží osobně vyzvedne, může v případě kupních smluv s vrácením plateb počkat do té doby, než zboží obdrží.“ |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

a)

a)

Odstavec 3 se nahrazuje tímto:

Odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.
     
  Pokud obchodník nenabídl, že zboží osobně vyzvedne, může v případě kupních smluv s vrácením plateb počkat do té doby, než zboží obdrží.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Právo odstoupit od smlouvy představuje hlavní spotřebitelské právo v internetovém obchodování a v jiných druzích prodeje na dálku. Stávající nařízení týkající se práva odstoupit od smlouvy jsou spravedlivá a vyvážená. Pravidla pro způsoby plateb by také měla zůstat zachována.

Pozměňovací návrh 16

Pozměňovací návrh 16

Článek 2 – nový bod

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | V případech, kdy elektronické uzavření smlouvy vyžaduje, aby spotřebitel učinil platbu nebo poskytl údaje, obchodník spotřebitele jasně a bezprostředně před uzavřením objednávky informuje o ustanoveních čl. 6 odst. 1 písm. a), e), o) a p). |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V případech, kdy elektronické uzavření smlouvy vyžaduje, aby spotřebitel učinil platbu nebo poskytl údaje, obchodník spotřebitele jasně a bezprostředně před uzavřením objednávky informuje o ustanoveních čl. 6 odst. 1 písm. a), e), o) a p).

V případech, kdy elektronické uzavření smlouvy vyžaduje, aby spotřebitel učinil platbu nebo poskytl údaje, obchodník spotřebitele jasně a bezprostředně před uzavřením objednávky informuje o ustanoveních čl. 6 odst. 1 písm. a), e), o) a p).

Odůvodnění

Odůvodnění

Spotřebitelé musí být před uzavřením smlouvy jasně informováni, zda jsou údaje, které poskytují, zpracovávány pro obchodní účely.

Pozměňovací návrh 17

Pozměňovací návrh 17

Článek 2 – nový bod

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Vkládá se následující článek 6c: Obchodník upustí od zpracování údajů poskytnutých spotřebitelem po dobu trvání práva na odstoupení od smlouvy, pokud zpracování údajů není nezbytné pro plnění smlouvy. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Vkládá se následující článek 6c: Obchodník upustí od zpracování údajů poskytnutých spotřebitelem po dobu trvání práva na odstoupení od smlouvy, pokud zpracování údajů není nezbytné pro plnění smlouvy.

Vkládá se následující článek 6c: Obchodník upustí od zpracování údajů poskytnutých spotřebitelem po dobu trvání práva na odstoupení od smlouvy, pokud zpracování údajů není nezbytné pro plnění smlouvy.

Odůvodnění

Odůvodnění

Společnosti již nemohou údaje, které předaly třetím stranám, získat zpět. Pro společnosti musí existovat povinnost nepředávat třetím stranám osobní údaje poskytnuté spotřebiteli po dobu 14 dnů po uzavření smlouvy a v případě prohlášení o zrušení souhlasu tyto údaje smazat.

Pozměňovací návrh 18

Pozměňovací návrh 18

Článek 2 – Změny směrnice 2011/83/EU

odst. 9 – vyškrtnout pododstavec 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 9)   Článek 16 se mění takto:






  a) | písmeno a) se nahrazuje tímto:






  „a) | smlouvy o službách poté, co tyto služby byly v plném rozsahu poskytnuty, přičemž plnění těchto smluv začalo s předchozím výslovným souhlasem spotřebitele;“ |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

9)   Článek 16 se mění takto:

a)

písmeno a) se nahrazuje tímto:

„a)

smlouvy o službách poté, co tyto služby byly v plném rozsahu poskytnuty, přičemž plnění těchto smluv začalo s předchozím výslovným souhlasem spotřebitele;“

9)   Článek 16 se mění takto:

| a) | písmeno a) se nahrazuje tímto:






  „a) | smlouvy o službách poté, co tyto služby byly v plném rozsahu poskytnuty, přičemž plnění těchto smluv začalo s předchozím výslovným souhlasem spotřebitele;“ |
| --- | --- | --- |

a)

písmeno a) se nahrazuje tímto:

„a)

smlouvy o službách poté, co tyto služby byly v plném rozsahu poskytnuty, přičemž plnění těchto smluv začalo s předchozím výslovným souhlasem spotřebitele;“

| 2) | písmeno m) se nahrazuje tímto:






  „m) | smlouvy o poskytování digitálního obsahu, který není dodáván na hmotném nosiči, pokud plnění již začalo a, jestliže smlouva stanoví povinnost spotřebitele zaplatit, pokud spotřebitel dal předchozí výslovný souhlas se zahájením plnění během lhůty pro odstoupení od smlouvy a vzal na vědomí, že tím ztrácí právo odstoupit od smlouvy.“ |
| --- | --- | --- |

2)

písmeno m) se nahrazuje tímto:

„m)

smlouvy o poskytování digitálního obsahu, který není dodáván na hmotném nosiči, pokud plnění již začalo a, jestliže smlouva stanoví povinnost spotřebitele zaplatit, pokud spotřebitel dal předchozí výslovný souhlas se zahájením plnění během lhůty pro odstoupení od smlouvy a vzal na vědomí, že tím ztrácí právo odstoupit od smlouvy.“

| 2) | písmeno m) se nahrazuje tímto:






  „m) | smlouvy o poskytování digitálního obsahu, který není dodáván na hmotném nosiči, pokud plnění již začalo a, jestliže smlouva stanoví povinnost spotřebitele zaplatit, pokud spotřebitel dal předchozí výslovný souhlas se zahájením plnění během lhůty pro odstoupení od smlouvy a vzal na vědomí, že tím ztrácí právo odstoupit od smlouvy.“ |
| --- | --- | --- |

2)

písmeno m) se nahrazuje tímto:

„m)

smlouvy o poskytování digitálního obsahu, který není dodáván na hmotném nosiči, pokud plnění již začalo a, jestliže smlouva stanoví povinnost spotřebitele zaplatit, pokud spotřebitel dal předchozí výslovný souhlas se zahájením plnění během lhůty pro odstoupení od smlouvy a vzal na vědomí, že tím ztrácí právo odstoupit od smlouvy.“

| 3) | doplňuje se nové písmeno, které zní:









  „n) | dodávka zboží, se kterým spotřebitel manipuloval, během lhůty pro odstoupení od smlouvy, nad rámec manipulace nutné k obeznámení se s povahou, vlastnostmi a funkčností zboží.“ |
| --- | --- | --- |

3)

3)

doplňuje se nové písmeno, které zní:

„n)

„n)

dodávka zboží, se kterým spotřebitel manipuloval, během lhůty pro odstoupení od smlouvy, nad rámec manipulace nutné k obeznámení se s povahou, vlastnostmi a funkčností zboží.“

dodávka zboží, se kterým spotřebitel manipuloval, během lhůty pro odstoupení od smlouvy, nad rámec manipulace nutné k obeznámení se s povahou, vlastnostmi a funkčností zboží.“

Odůvodnění

Odůvodnění

Neexistuje žádný nezvratný důkaz o rozsáhlém zneužívání, který by byl důvodem změny směrnice o právech spotřebitelů. Právo na vrácení výrobku zakoupeného online je jedním z nejdůležitějších spotřebitelských práv a nemělo by být žádným způsobem oslabeno.

Pozměňovací návrh 19

Pozměňovací návrh 19

Článek 3 – Změny směrnice 93/13/ES

Změnit:

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Směrnice 93/13/EHS se mění takto: | Směrnice 93/13/EHS se mění takto: |
| Vkládá se nový článek 8b, který zní: | Vkládá se nový článek 8b, který zní: |
| „Článek 8b | „Článek 8b |
| (...) | (...) |
| 4.   Členské státy zajistí, aby sankce za rozsáhlá protiprávní jednání a rozsáhlá protiprávní jednání s unijním rozměrem ve smyslu nařízení (EU) 2017/2934 zahrnovaly možnost uložení pokuty v maximální výši alespoň
  4 % ročního
  obratu obchodníka v dotčeném členském státě nebo dotčených členských státech. | 4.   Členské státy zajistí, aby sankce za rozsáhlá protiprávní jednání a rozsáhlá protiprávní jednání s unijním rozměrem ve smyslu nařízení (EU) 2017/2934 zahrnovaly možnost uložení pokuty v maximální výši alespoň
  8 % průměrného
  obratu obchodníka
  v předchozích třech finančních letech
  v dotčeném členském státě nebo dotčených členských státech. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Směrnice 93/13/EHS se mění takto:

Směrnice 93/13/EHS se mění takto:

Vkládá se nový článek 8b, který zní:

Vkládá se nový článek 8b, který zní:

„Článek 8b

„Článek 8

„Článek 8b

„Článek 8

(...)

(...)

4.   Členské státy zajistí, aby sankce za rozsáhlá protiprávní jednání a rozsáhlá protiprávní jednání s unijním rozměrem ve smyslu nařízení (EU) 2017/2934 zahrnovaly možnost uložení pokuty v maximální výši alespoň
  4 % ročního
  obratu obchodníka v dotčeném členském státě nebo dotčených členských státech.

4.   Členské státy zajistí, aby sankce za rozsáhlá protiprávní jednání a rozsáhlá protiprávní jednání s unijním rozměrem ve smyslu nařízení (EU) 2017/2934 zahrnovaly možnost uložení pokuty v maximální výši alespoň
  8 % průměrného
  obratu obchodníka
  v předchozích třech finančních letech
  v dotčeném členském státě nebo dotčených členských státech.

Odůvodnění

Odůvodnění

Není jasné, za který rok se má roční obrat vypočítat. Proto se navrhuje zvýšit minimální výši pokut na 8 % průměrného obratu, kterého obchodník dosáhl v předchozích třech finančních letech v dotčeném členském státě nebo členských státech.

Pozměňovací návrh 20

Pozměňovací návrh 20

Článek 4 – Změny směrnice 98/6/ES

Změnit:

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Směrnice 98/6/ES se mění takto: | Směrnice 98/6/ES se mění takto: |
| Článek 8 se nahrazuje tímto: | Článek 8 se nahrazuje tímto: |
| „Článek 8 | „Článek 8 |
| (...) | (...) |
| 4.   Členské státy zajistí, aby sankce za rozsáhlá protiprávní jednání a rozsáhlá protiprávní jednání s unijním rozměrem ve smyslu nařízení (EU) 2017/2934 zahrnovaly možnost uložení pokuty v maximální výši alespoň
  4 % ročního
  obratu obchodníka v dotčeném členském státě nebo dotčených členských státech. | 4.   Členské státy zajistí, aby sankce za rozsáhlá protiprávní jednání a rozsáhlá protiprávní jednání s unijním rozměrem ve smyslu nařízení (EU) 2017/2934 zahrnovaly možnost uložení pokuty v maximální výši alespoň
  8 % průměrného
  obratu obchodníka
  v předchozích třech finančních letech
  v dotčeném členském státě nebo dotčených členských státech. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Směrnice 98/6/ES se mění takto:

Směrnice 98/6/ES se mění takto:

Článek 8 se nahrazuje tímto:

Článek 8

Článek 8 se nahrazuje tímto:

Článek 8

„Článek 8

„Článek 8

„Článek 8

„Článek 8

(...)

(...)

4.   Členské státy zajistí, aby sankce za rozsáhlá protiprávní jednání a rozsáhlá protiprávní jednání s unijním rozměrem ve smyslu nařízení (EU) 2017/2934 zahrnovaly možnost uložení pokuty v maximální výši alespoň
  4 % ročního
  obratu obchodníka v dotčeném členském státě nebo dotčených členských státech.

4.   Členské státy zajistí, aby sankce za rozsáhlá protiprávní jednání a rozsáhlá protiprávní jednání s unijním rozměrem ve smyslu nařízení (EU) 2017/2934 zahrnovaly možnost uložení pokuty v maximální výši alespoň
  8 % průměrného
  obratu obchodníka
  v předchozích třech finančních letech
  v dotčeném členském státě nebo dotčených členských státech.

Odůvodnění

Odůvodnění

Stejné odůvodnění jako u pozměňovacího návrhu k článku 3 směrnice 93/13/ES.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | vítá zveřejnění dlouho očekávaného návrhu na zřízení minimálního celoevropského rámce pro prostředky systémů kolektivní právní ochrany ve všech členských státech, který by spotřebitelům mohl přinést skutečnou příležitost, aby získali náhradu v případě hromadné škody, a měl by odstranit stávající nedostatky v oblasti prosazování spotřebitelských práv EU; návrh je však považován jen za první krok správným směrem, jelikož obsahuje řadu nedostatků; |
| --- | --- |

1.

vítá zveřejnění dlouho očekávaného návrhu na zřízení minimálního celoevropského rámce pro prostředky systémů kolektivní právní ochrany ve všech členských státech, který by spotřebitelům mohl přinést skutečnou příležitost, aby získali náhradu v případě hromadné škody, a měl by odstranit stávající nedostatky v oblasti prosazování spotřebitelských práv EU; návrh je však považován jen za první krok správným směrem, jelikož obsahuje řadu nedostatků;

| 2. | podporuje širokou oblast působnosti návrhu, díky které má být dosaženo skutečného dopadu v oblastech, kde dochází k hromadné škodě, aby byly zahrnuty další praktiky, které jsou škodlivé pro spotřebitele a – obecněji řečeno – pro občany; |
| --- | --- |

2.

podporuje širokou oblast působnosti návrhu, díky které má být dosaženo skutečného dopadu v oblastech, kde dochází k hromadné škodě, aby byly zahrnuty další praktiky, které jsou škodlivé pro spotřebitele a – obecněji řečeno – pro občany;

| 3. | potvrzuje, že návrh Komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

3.

potvrzuje, že návrh Komise je v souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality;

| 4. | vyjadřuje politování nad tím, že rozsah stávajícího návrhu na zřízení minimálního celoevropského rámce pro prostředky systémů kolektivní právní ochrany ve všech členských státech se omezuje pouze na spotřebitelské spory; |
| --- | --- |

4.

vyjadřuje politování nad tím, že rozsah stávajícího návrhu na zřízení minimálního celoevropského rámce pro prostředky systémů kolektivní právní ochrany ve všech členských státech se omezuje pouze na spotřebitelské spory;

| 5. | doporučuje, aby byly prostředky kolektivní právní ochrany rozšířeny i na další případy hromadné škody, mimo jiné na případy hromadného poškození životního prostředí a škody na veřejných statcích, a pokud jde o zdravotní a bezpečnostní předpisy nebo porušení práv zaměstnanců, s cílem usnadnit přístup ke spravedlnosti všem občanům; |
| --- | --- |

5.

doporučuje, aby byly prostředky kolektivní právní ochrany rozšířeny i na další případy hromadné škody, mimo jiné na případy hromadného poškození životního prostředí a škody na veřejných statcích, a pokud jde o zdravotní a bezpečnostní předpisy nebo porušení práv zaměstnanců, s cílem usnadnit přístup ke spravedlnosti všem občanům;

| 6. | vyzývá proto Evropskou komisi, aby přezkoumala způsoby, jak rozšířit žaloby i na tyto oblasti, a aby rozšířila oblast působnosti návrhu, aby se kolektivní právní ochrana vztahovala na všechny formy škod vzniklých porušením základních práv plynoucích z práva EU; |
| --- | --- |

6.

vyzývá proto Evropskou komisi, aby přezkoumala způsoby, jak rozšířit žaloby i na tyto oblasti, a aby rozšířila oblast působnosti návrhu, aby se kolektivní právní ochrana vztahovala na všechny formy škod vzniklých porušením základních práv plynoucích z práva EU;

| 7. | prosazuje alternativní řešení sporů jako prostředek, který jednotlivým stranám umožňuje vyjednávat a často urovnávat spory. Mělo by se podporovat konsensuální vyjednávání a urovnávání sporů mezi kvalifikovanými subjekty a potenciálními žalovanými před začátkem řízení. Před zahájením zdlouhavých a nákladných kroků v rámci kolektivní právní ochrany by se měla podporovat alternativní řešení sporů, jako například vyjednávání nebo urovnání, kdykoli je to možné, aby bylo dosaženo komplexních a smírných vyrovnání; |
| --- | --- |

7.

prosazuje alternativní řešení sporů jako prostředek, který jednotlivým stranám umožňuje vyjednávat a často urovnávat spory. Mělo by se podporovat konsensuální vyjednávání a urovnávání sporů mezi kvalifikovanými subjekty a potenciálními žalovanými před začátkem řízení. Před zahájením zdlouhavých a nákladných kroků v rámci kolektivní právní ochrany by se měla podporovat alternativní řešení sporů, jako například vyjednávání nebo urovnání, kdykoli je to možné, aby bylo dosaženo komplexních a smírných vyrovnání;

| 8. | poukazuje na minimální harmonizaci stanovenou ve směrnici, která nevylučuje existenci lepších nebo přísnějších vnitrostátních předpisů ve stávajících systémech kolektivní právní ochrany, a tím umožňuje členským státům, aby měly vyšší standardy a aby ponechaly v platnosti nebo zavedly jiné vnitrostátní postupy; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na minimální harmonizaci stanovenou ve směrnici, která nevylučuje existenci lepších nebo přísnějších vnitrostátních předpisů ve stávajících systémech kolektivní právní ochrany, a tím umožňuje členským státům, aby měly vyšší standardy a aby ponechaly v platnosti nebo zavedly jiné vnitrostátní postupy;

| 9. | odmítá možnost, aby se členské státy odchýlily v případě složitého vyčíslení škody. To by znamenalo, že spotřebitelé musí v těchto případech jednat individuálně, což by vyžadovalo nutnost vyhledat nákladnou právní a technickou pomoc. To by mohlo být pro jednotlivé spotřebitele nepřekonatelnou překážkou; |
| --- | --- |

9.

odmítá možnost, aby se členské státy odchýlily v případě složitého vyčíslení škody. To by znamenalo, že spotřebitelé musí v těchto případech jednat individuálně, což by vyžadovalo nutnost vyhledat nákladnou právní a technickou pomoc. To by mohlo být pro jednotlivé spotřebitele nepřekonatelnou překážkou;

| 10. | doporučuje, aby pověření jednotlivých spotřebitelů nebylo vyžadováno v případě, kdy deklaratorní rozhodnutí požaduje kvalifikovaný subjekt; |
| --- | --- |

10.

doporučuje, aby pověření jednotlivých spotřebitelů nebylo vyžadováno v případě, kdy deklaratorní rozhodnutí požaduje kvalifikovaný subjekt;

| 11. | upozorňuje na skutečnost, že spotřebitelské organizace, které mohou být určeny jako kvalifikované subjekty, mohou mít omezené finanční možnosti. To se týká zejména spotřebitelských organizací v menších členských státech. Nedostatek finančních možností by neměl organizacím bránit v tom, aby byly označeny za kvalifikované subjekty; |
| --- | --- |

11.

upozorňuje na skutečnost, že spotřebitelské organizace, které mohou být určeny jako kvalifikované subjekty, mohou mít omezené finanční možnosti. To se týká zejména spotřebitelských organizací v menších členských státech. Nedostatek finančních možností by neměl organizacím bránit v tom, aby byly označeny za kvalifikované subjekty;

| 12. | důrazně podporuje aktualizaci a lepší vymáhání právních předpisů EU na ochranu spotřebitele; |
| --- | --- |

12.

důrazně podporuje aktualizaci a lepší vymáhání právních předpisů EU na ochranu spotřebitele;

| 13. | vítá požadavky týkající se transparentnosti, které směrnice o právech spotřebitelů navrhuje pro smlouvy uzavřené na internetových tržištích. Doporučuje, aby byly doplněny důsledky a nápravy pro případy, kdy obchodníci nebudou požadavky splňovat; |
| --- | --- |

13.

vítá požadavky týkající se transparentnosti, které směrnice o právech spotřebitelů navrhuje pro smlouvy uzavřené na internetových tržištích. Doporučuje, aby byly doplněny důsledky a nápravy pro případy, kdy obchodníci nebudou požadavky splňovat;

| 14. | považuje za důležité plánovat další nápravy společně s právem na náhradu škody a právem na ukončení smlouvy, jako je například právo požádat o konkrétní provedení nebo právo na navrácení. Doporučuje stanovit jasné definice prostředků nápravy a upřesnit, co by mohly zahrnovat; |
| --- | --- |

14.

považuje za důležité plánovat další nápravy společně s právem na náhradu škody a právem na ukončení smlouvy, jako je například právo požádat o konkrétní provedení nebo právo na navrácení. Doporučuje stanovit jasné definice prostředků nápravy a upřesnit, co by mohly zahrnovat;

| 15. | považuje za důležité, aby Komise zajistila, že nápravy nebudou členskými státy pouze poskytnuty, nýbrž že je poskytnou včas a nákladově efektivním způsobem; |
| --- | --- |

15.

považuje za důležité, aby Komise zajistila, že nápravy nebudou členskými státy pouze poskytnuty, nýbrž že je poskytnou včas a nákladově efektivním způsobem;

| 16. | domnívá se, že právo odstoupit od smlouvy je významné právo spotřebitelů, které by nemělo být oslabeno, pokud neexistuje žádný nezvratný důkaz o zneužívání; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že právo odstoupit od smlouvy je významné právo spotřebitelů, které by nemělo být oslabeno, pokud neexistuje žádný nezvratný důkaz o zneužívání;

| 17. | podporuje přístup, který zaujala Komise, když v případě rozsáhlého protiprávního jednání zavedla pokuty založené na obratu obchodníka; |
| --- | --- |

17.

podporuje přístup, který zaujala Komise, když v případě rozsáhlého protiprávního jednání zavedla pokuty založené na obratu obchodníka;

| 18. | je však přesvědčen, že minimální pokuta za rozsáhlé protiprávní jednání ve výši 4 % ročního obratu obchodníka není dostatečně odrazující; |
| --- | --- |

18.

je však přesvědčen, že minimální pokuta za rozsáhlé protiprávní jednání ve výši 4 % ročního obratu obchodníka není dostatečně odrazující;

| 19. | doporučuje zvýšit minimální výši pokut na 8 % průměrného obratu obchodníka v předchozích třech finančních letech v dotčeném členském státě nebo dotčených členských státech. |
| --- | --- |

19.

doporučuje zvýšit minimální výši pokut na 8 % průměrného obratu obchodníka v předchozích třech finančních letech v dotčeném členském státě nebo dotčených členských státech.

| 20. | s politováním konstatuje, že v návrhu chybí pravidla určující odpovědnost internetových tržišť. Provozovatelé online platforem by měli být odpovědní v případech, kdy neinformují spotřebitele o tom, že skutečným dodavatelem zboží nebo poskytovatelem služeb je třetí strana, nebo kdy neodstraní zavádějící informace šířené dodavatelem, které byly provozovateli ohlášeny; |
| --- | --- |

20.

s politováním konstatuje, že v návrhu chybí pravidla určující odpovědnost internetových tržišť. Provozovatelé online platforem by měli být odpovědní v případech, kdy neinformují spotřebitele o tom, že skutečným dodavatelem zboží nebo poskytovatelem služeb je třetí strana, nebo kdy neodstraní zavádějící informace šířené dodavatelem, které byly provozovateli ohlášeny;

| 21. | s politováním konstatuje absenci pravidel pro lepší a transparentnější systémy zpětné vazby a hodnocení od uživatelů. |
| --- | --- |

21.

s politováním konstatuje absenci pravidel pro lepší a transparentnější systémy zpětné vazby a hodnocení od uživatelů.

V Bruselu dne 10. října 2018.

předseda Evropského výboru regionů

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 524/2013 ze dne 21. května 2013 o řešení spotřebitelských sporů on-line a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 a směrnice 2009/22/ES (nařízení o řešení spotřebitelských sporů on-line) (Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 1).

1

(2)  
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (Úř. věst. L 194, 19.7.2016, s. 1).

2

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (Úř. věst. L 194, 19.7.2016, s. 1).

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/302 ze dne 28. února 2018 o řešení neoprávněného zeměpisného blokování a dalších forem diskriminace založených na státní příslušnosti, místě bydliště či místě usazení zákazníků v rámci vnitřního trhu a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 a (EU) 2017/2394 a směrnice 2009/22/ES (Úř. věst. L 60, 2.3.2018, s. 1).

3

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 524/2013 ze dne 21. května 2013 o řešení spotřebitelských sporů on-line a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 a směrnice 2009/22/ES (nařízení o řešení spotřebitelských sporů on-line) (Úř. věst. L 165, 18.6.2013, s. 1).

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/302 ze dne 28. února 2018 o řešení neoprávněného zeměpisného blokování a dalších forem diskriminace založených na státní příslušnosti, místě bydliště či místě usazení zákazníků v rámci vnitřního trhu a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 a (EU) 2017/2394 a směrnice 2009/22/ES (Úř. věst. L 60, 2.3.2018, s. 1).

2

---