# Eiropas Savienības C 458/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 458 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 19. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 458

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 19. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2017.–2018. GADA SESIJA2018. gada 15.–18. janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 207, 14.6.2018 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2017.–2018. GADA SESIJA2018. gada 15.–18. janvāra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 207, 14.6.2018 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 207, 14.6.2018 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2018. gada 16. janvāris |
| 2018/C 458/01 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvāra rezolūcija par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu (2017/2040(INI)) | 2 |
| 2018/C 458/02 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvāra rezolūcija par starptautisko okeānu pārvaldību — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība saistībā ar 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķiem (2017/2055(INI)) | 9 |
| 2018/C 458/03 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvāra rezolūcija par sievietēm, dzimumu līdztiesību un klimatisko taisnīgumu (2017/2086(INI)) | 34 |
| | Ceturtdiena, 2018. gada 18. janvāris |
| 2018/C 458/04 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par Nigēriju (2018/2513(RSP)) | 43 |
| 2018/C 458/05 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par cilvēktiesību aktīvistu Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che un Tashi Wangchuk un Tibetas mūka Choekyi lietu (2018/2514(RSP)) | 47 |
| 2018/C 458/06 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par Kongo Demokrātisko Republiku (2018/2515(RSP)) | 52 |
| 2018/C 458/07 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īstenošanu dalībvalstīs (2017/2039(INI)) | 57 |
| 2018/C 458/08 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par Direktīvas 2005/36/EK īstenošanu attiecībā uz profesionālo pakalpojumu regulējumu un reformas nepieciešamību (2017/2073(INI)) | 70 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2018. gada 18. janvāris |
| 2018/C 458/09 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru (D054274-02 – 2017/3013(RPS)) | 76 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2018. gada 16. janvāris

2018/C 458/01

Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvāra rezolūcija par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu (2017/2040(INI))

2

2018/C 458/02

Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvāra rezolūcija par starptautisko okeānu pārvaldību — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība saistībā ar 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķiem (2017/2055(INI))

9

2018/C 458/03

Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvāra rezolūcija par sievietēm, dzimumu līdztiesību un klimatisko taisnīgumu (2017/2086(INI))

34

Ceturtdiena, 2018. gada 18. janvāris

2018/C 458/04

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par Nigēriju (2018/2513(RSP))

43

2018/C 458/05

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par cilvēktiesību aktīvistu Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che un Tashi Wangchuk un Tibetas mūka Choekyi lietu (2018/2514(RSP))

Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che

Tashi Wangchuk

Choekyi

47

2018/C 458/06

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par Kongo Demokrātisko Republiku (2018/2515(RSP))

52

2018/C 458/07

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īstenošanu dalībvalstīs (2017/2039(INI))

57

2018/C 458/08

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par Direktīvas 2005/36/EK īstenošanu attiecībā uz profesionālo pakalpojumu regulējumu un reformas nepieciešamību (2017/2073(INI))

70

ATZINUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2018. gada 18. janvāris

2018/C 458/09

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru (D054274-02 – 2017/3013(RPS))

76

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2018. gada 16. janvāris |
| 2018/C 458/10 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvārī a pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) konvencijas apgabalā (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) | 78 |
| 2018/C 458/11 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 un (ES) Nr. 1380/2013 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) | 87 |
| | Trešdiena, 2018. gada 17. janvāris |
| 2018/C 458/12 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības, tehniskās palīdzības un tranzīta kontrolei (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) | 187 |
| 2018/C 458/13 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvāra lēmums par priekšlikumu iecelt Eva Lindström par Revīzijas palātas locekli (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE)) | 224 |
| 2018/C 458/14 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvāra lēmums par priekšlikumu iecelt Tony James Murphy par Revīzijas palātas locekli (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE)) | 225 |
| 2018/C 458/15 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) | 226 |
| 2018/C 458/16 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) | 341 |
| 2018/C 458/17 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Enerģētikas savienības pārvaldību un ar ko groza Direktīvu 94/22/EK, Direktīvu 98/70/EK, Direktīvu 2009/31/EK, Regulu (EK) Nr. 663/2009, Regulu (EK) Nr. 715/2009, Direktīvu 2009/73/EK, Padomes Direktīvu 2009/119/EK, Direktīvu 2010/31/ES, Direktīvu 2012/27/ES, Direktīvu 2013/30/ES un Padomes Direktīvu (ES) 2015/652 un atceļ Regulu (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) | 391 |
| | Ceturtdiena, 2018. gada 18. janvāris |
| 2018/C 458/18 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai ar drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE)) | 498 |
| 2018/C 458/19 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par jurisdikciju, lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un bērnu starptautisko nolaupīšanu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS)) | 499 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2018. gada 16. janvāris

2018/C 458/10

Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvārī a pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) konvencijas apgabalā (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD))

78

2018/C 458/11

Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 un (ES) Nr. 1380/2013 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD))

87

Trešdiena, 2018. gada 17. janvāris

2018/C 458/12

Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības, tehniskās palīdzības un tranzīta kontrolei (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD))

187

2018/C 458/13

Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvāra lēmums par priekšlikumu iecelt Eva Lindström par Revīzijas palātas locekli (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

Eva Lindström

224

2018/C 458/14

Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvāra lēmums par priekšlikumu iecelt Tony James Murphy par Revīzijas palātas locekli (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

Tony James Murphy

225

2018/C 458/15

Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))

226

2018/C 458/16

Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))

341

2018/C 458/17

Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Enerģētikas savienības pārvaldību un ar ko groza Direktīvu 94/22/EK, Direktīvu 98/70/EK, Direktīvu 2009/31/EK, Regulu (EK) Nr. 663/2009, Regulu (EK) Nr. 715/2009, Direktīvu 2009/73/EK, Padomes Direktīvu 2009/119/EK, Direktīvu 2010/31/ES, Direktīvu 2012/27/ES, Direktīvu 2013/30/ES un Padomes Direktīvu (ES) 2015/652 un atceļ Regulu (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))

391

Ceturtdiena, 2018. gada 18. janvāris

2018/C 458/18

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai ar drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

498

2018/C 458/19

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par jurisdikciju, lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un bērnu starptautisko nolaupīšanu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

499

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

19.12.2018

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2017.–2018. GADA SESIJA

2018. gada 15.–18. janvāra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 207, 14.6.2018.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2018. gada 16. janvāris

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/2

---

P8_TA(2018)0002

ES makroreģionālo stratēģiju īstenošana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvāra rezolūcija par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu (2017/2040(INI))

(2018/C 458/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā XVIII sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā XVIII sadaļu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (“KNR”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (“KNR”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 25. aprīļa secinājumus par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 25. aprīļa secinājumus par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. decembra ziņojumu par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu (COM(2016)0805) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2016)0443), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. decembra ziņojumu par ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu (COM(2016)0805) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SWD(2016)0443),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 10. jūnija paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam (COM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 10. jūnija paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam (COM(2009)0248),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumu “Eiropas stratēģija Donavas reģionam” (COM(2010)0715), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumu “Eiropas stratēģija Donavas reģionam” (COM(2010)0715),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam (COM(2014)0357), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam (COM(2014)0357),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2015. gada 28. jūlija paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju Alpu reģionam (COM(2015)0366), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2015. gada 28. jūlija paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju Alpu reģionam (COM(2015)0366),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 20. maija ziņojumu par makroreģionālo stratēģiju pārvaldību (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 20. maija ziņojumu par makroreģionālo stratēģiju pārvaldību (COM(2014)0284),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. decembra paziņojumu “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē — maksimāla ESI fondu ieguldījuma izmantošana” (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. decembra paziņojumu “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē — maksimāla ESI fondu ieguldījuma izmantošana” (COM(2015)0639),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. februāra rezolūciju par Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas īstenošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. februāra rezolūciju par Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas īstenošanu (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par ES makroreģionālo stratēģiju attīstību: pašreizējā prakse un nākotnes izredzes, it īpaši Vidusjūras reģionā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par ES makroreģionālo stratēģiju attīstību: pašreizējā prakse un nākotnes izredzes, it īpaši Vidusjūras reģionā (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 13. septembra rezolūciju par ES kohēzijas politikas stratēģiju Atlantijas okeāna reģionam (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 13. septembra rezolūciju par ES kohēzijas politikas stratēģiju Atlantijas okeāna reģionam (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Adrijas un Jonijas jūras reģionu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūciju par ES stratēģiju attiecībā uz Adrijas un Jonijas jūras reģionu (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 13. septembra rezolūciju par ES stratēģiju Alpu reģionam (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 13. septembra rezolūciju par ES stratēģiju Alpu reģionam (8),

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Politikas departamenta B (Struktūrpolitika un kohēzijas politika) izstrādāto 2015. gada janvāra pētījumu “Makroreģionu jaunā loma Eiropas teritoriālajā sadarbībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta Politikas departamenta B (Struktūrpolitika un kohēzijas politika) izstrādāto 2015. gada janvāra pētījumu “Makroreģionu jaunā loma Eiropas teritoriālajā sadarbībā”,

| — | ņemot vērā INTERACT 2017. gada februāra ziņojumu “Added value of macro-regional strategies – programme and project perspective” (“Makroreģionālo stratēģiju pievienotā vērtība no programmu un projektu perspektīvas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā INTERACT 2017. gada februāra ziņojumu “Added value of macro-regional strategies – programme and project perspective” (“Makroreģionālo stratēģiju pievienotā vērtība no programmu un projektu perspektīvas”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma “Procedūra patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai” 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma “Procedūra patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai” 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0389/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0389/2017),

| A. | tā kā makroreģionu var definēt kā ģeogrāfisku apgabalu, kas aptver vairāku dažādu valstu reģionus, kurus saista viena vai vairākas kopīgas iezīmes vai problēmjautājumi (9); |
| --- | --- |

A.

tā kā makroreģionu var definēt kā ģeogrāfisku apgabalu, kas aptver vairāku dažādu valstu reģionus, kurus saista viena vai vairākas kopīgas iezīmes vai problēmjautājumi (9);

| B. | tā kā makroreģionālās stratēģijas ir izveidotas apgabalos, kuri liecina par ES darba dabisku attīstību pārrobežu sadarbības jomā; tā kā šīs stratēģijas ir nozīmīgas, jo spēj mobilizēt publiskā un privātā sektora dalībniekus, pilsonisko sabiedrību un akadēmiskās aprindas, kā arī mobilizēt resursus, lai sasniegtu kopīgus ES politiskos mērķus; |
| --- | --- |

B.

tā kā makroreģionālās stratēģijas ir izveidotas apgabalos, kuri liecina par ES darba dabisku attīstību pārrobežu sadarbības jomā; tā kā šīs stratēģijas ir nozīmīgas, jo spēj mobilizēt publiskā un privātā sektora dalībniekus, pilsonisko sabiedrību un akadēmiskās aprindas, kā arī mobilizēt resursus, lai sasniegtu kopīgus ES politiskos mērķus;

| C. | tā kā makroreģionālās stratēģijas nodrošina platformu dziļākai un plašākai starpnozaru, reģionālai un pārrobežu sadarbībai starp ES dalībvalstīm un kaimiņvalstīm, tiecoties risināt kopīgus problēmjautājumus, īstenot kopīgu plānošanu un veicināt sadarbību starp dažādiem partneriem un dažādās politikas jomās un uzlabotu to integrāciju, tostarp tādās jomās kā vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās stratēģijas, atkritumu apstrāde un ūdensapgāde, jūras telpiskā plānošana un kompleksas piekrastes teritorijas pārvaldības sistēmas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē centienus veicināt sadarbību starp ESI fondiem un IPA; |
| --- | --- |

C.

tā kā makroreģionālās stratēģijas nodrošina platformu dziļākai un plašākai starpnozaru, reģionālai un pārrobežu sadarbībai starp ES dalībvalstīm un kaimiņvalstīm, tiecoties risināt kopīgus problēmjautājumus, īstenot kopīgu plānošanu un veicināt sadarbību starp dažādiem partneriem un dažādās politikas jomās un uzlabotu to integrāciju, tostarp tādās jomās kā vides un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība, klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās stratēģijas, atkritumu apstrāde un ūdensapgāde, jūras telpiskā plānošana un kompleksas piekrastes teritorijas pārvaldības sistēmas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē centienus veicināt sadarbību starp ESI fondiem un IPA;

| D. | tā kā makroreģioni, kurus ar kohēzijas politiku saista to darbības programmās integrētie makroreģionālo stratēģiju mērķi, piedalās visaptverošu, noderīgu un savstarpēji saistītu ilgtermiņa politisko jautājumu īstenošanā un veido projektus, īstenojot viedu sinerģiju; tā kā makroreģioni tādējādi efektīvāk veicina makroreģionālo stratēģiju mērķu sasniegšanu, privāto investīciju piesaistīšanu, uzticēšanos, iesaistīšanos dialogā, pārrobežu sadarbību un solidaritāti; |
| --- | --- |

D.

tā kā makroreģioni, kurus ar kohēzijas politiku saista to darbības programmās integrētie makroreģionālo stratēģiju mērķi, piedalās visaptverošu, noderīgu un savstarpēji saistītu ilgtermiņa politisko jautājumu īstenošanā un veido projektus, īstenojot viedu sinerģiju; tā kā makroreģioni tādējādi efektīvāk veicina makroreģionālo stratēģiju mērķu sasniegšanu, privāto investīciju piesaistīšanu, uzticēšanos, iesaistīšanos dialogā, pārrobežu sadarbību un solidaritāti;

| E. | tā kā makroreģionālo stratēģiju pamatā ir “trīs nē” princips, proti, nekāda jauna finansējuma, nekādu jaunu struktūru un nekādu jaunu tiesību aktu pastāvošajā ES politiskajā sistēmā; |
| --- | --- |

E.

tā kā makroreģionālo stratēģiju pamatā ir “trīs nē” princips, proti, nekāda jauna finansējuma, nekādu jaunu struktūru un nekādu jaunu tiesību aktu pastāvošajā ES politiskajā sistēmā;

| F. | tā kā līdzšinējie ES līmeņa, kā arī dalībvalstu un reģionu savstarpējās sadarbības mehānismi sekmē makroreģionālo stratēģiju īstenošanu, it īpaši sākumposmā; |
| --- | --- |

F.

tā kā līdzšinējie ES līmeņa, kā arī dalībvalstu un reģionu savstarpējās sadarbības mehānismi sekmē makroreģionālo stratēģiju īstenošanu, it īpaši sākumposmā;

| G. | tā kā Komisija reizi divos gados pieņem vienotu ziņojumu par visu četru pašreizējo ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu, šajā ziņojumā aplūkojot stratēģiju panākumus, kā arī pievēršoties aspektiem, kuros nepieciešami turpmāki uzlabojumi, un nākamais ziņojums ir jāiesniedz līdz 2018. gada beigām; tā kā Parlaments uzskata, ka ir nepieciešams novērtēt ar vidi saistītos aspektus kā vienu no ilgtspējīgas attīstības pīlāriem, |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija reizi divos gados pieņem vienotu ziņojumu par visu četru pašreizējo ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanu, šajā ziņojumā aplūkojot stratēģiju panākumus, kā arī pievēršoties aspektiem, kuros nepieciešami turpmāki uzlabojumi, un nākamais ziņojums ir jāiesniedz līdz 2018. gada beigām; tā kā Parlaments uzskata, ka ir nepieciešams novērtēt ar vidi saistītos aspektus kā vienu no ilgtspējīgas attīstības pīlāriem,

Makroreģionālās stratēģijas kā sadarbības un koordinācijas platformas

| 1. | norāda, ka MRS būtisko nozīmi akcentē globalizācijas process, kura ietekmē atsevišķās valstis ir kļuvušas savstarpēji atkarīgas un kurā jārod risinājumi attiecīgajām pārrobežu problēmām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst, ka virzībā uz iepriekš noteikto mērķu sasniegšanu joprojām, lai gan atšķirīgā mērā, grūtības rada tādi elementi kā saistību uzņemšanās, līdzdalība, resursi un pārvaldība, no kuriem ir atkarīga īstenošanas kvalitāte; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka makroreģionālās stratēģijas joprojām nodrošina nenovērtējamu un inovatīvu ieguldījumu Eiropas pārrobežu, starpnozaru un daudzlīmeņu sadarbībā, kuras potenciāls vēl nav pietiekamā mērā izmantots, tiecoties uzlabot savienojamību un nostiprināt ekonomiskās saiknes un zināšanu pārnesi starp reģioniem un valstīm; tomēr norāda, ka piekļuve ES līdzekļiem makroreģionālo stratēģiju projektu vajadzībām joprojām ir sarežģīta, jo ir nepieciešams panākt vienošanās par kopīgām darbībām vairākos līmeņos un starp vairākām valstīm/reģioniem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka makroreģionālās stratēģijas un ar tām saistītās vides programmas ir noderīgi instrumenti, lai padarītu Eiropas sadarbības nodrošinātos ieguvumus uzskatāmus iedzīvotājiem, un tādēļ mudina visas puses pilnībā iesaistīties šajās stratēģijās un dot ieguldījumu to īstenošanā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka ikvienā makroreģionālajā stratēģijā jau pašā sākumā kā pamatprincips būtu jāparedz daudzlīmeņu pārvaldība, kuras satvarā atvēlēta pienācīga loma reģioniem, iesaistot šajā procesā reģionālās un vietējās kopienas un ieinteresētās personas no publiskā, privātā un nevalstiskā sektora; tādēļ mudina iesaistītās dalībvalstis un reģionus izveidot piemērotas pārvaldības struktūras un darbības nosacījumus, lai veicinātu sadarbību, tostarp kopīgu plānošanu, finansēšanas iespēju uzlabošanu un augšupēju pieeju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina uzlabot koordināciju un veidot labākas partnerības gan vertikālā, gan horizontālā līmenī starp dažādiem publiskā un privātā sektora dalībniekiem, akadēmiskajām aprindām un NVO, kā arī starptautiskajām organizācijām, kas darbojas šajā jomā, un dažādajām politikas jomām ES, valstu, reģionālā un vietējā līmenī nolūkā sekmēt un uzlabot makroreģionālo stratēģiju īstenošanu un pārrobežu sadarbību; aicina Komisiju rosināt minēto ieinteresēto personu piedalīšanos, tostarp makroreģionālo stratēģiju valdēs, vienlaikus nodrošinot vispārējo ES principu piemērošanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver pietiekama cilvēkresursu un administratīvo spēju nodrošinājuma svarīgo nozīmi valstu un reģionālajās kompetentajās iestādēs, lai nodrošinātu, ka politiskās apņemšanās pārtop šo stratēģiju efektīvā īstenošanā; šajā sakarībā uzsver strukturālo reformu atbalsta programmas (SRSP) vērtīgo nozīmi, jo tā pēc dalībvalsts lūguma var palīdzēt veidot spējas un efektīvi atbalstīt makroreģionālo stratēģiju projektu izstrādi un finansēšanu; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi veicināt labas administratīvās prakses un sekmīgā makroreģionālo stratēģiju īstenošanā gūtās pieredzes izplatīšanu un piemērošanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka makroreģionālajām stratēģijām ir jābūt pietiekami elastīgām, lai tās varētu pielāgot, efektīvi reaģējot uz neparedzētiem gadījumiem un vajadzībām, kas var attiekties uz iesaistītajiem reģioniem, dalībvalstīm un ES kopumā; uzskata, ka, īstenojot makroreģionālās stratēģijas, ir jāņem vērā konkrēti reģionālie un vietējie apstākļi; uzsver, ka ir nepieciešams, lai Komisija šajā sakarībā īstenotu savu koordinējošo lomu — arī nolūkā sīkāk precizēt katras stratēģijas konkrētos mērķus; |
| --- | --- |

8.

ES stratēģija Baltijas jūras reģionam (EUSBSR)

| 9. | atzinīgi vērtē rezultātus, kas sasniegti kopš stratēģijas uzsākšanas 2009. gadā, it īpaši raugoties uz sadarbības mehānismiem ne tikai starp iesaistītajām valstīm un reģioniem (t. i., Padomē tiekoties attiecīgajiem ministriem), bet arī pašās iesaistītajās valstīs un reģionos, piemēram, parlamentos vai valdībās; norāda, ka EUSBSR ir stabila sadarbības sistēma ar vairāk nekā 100 pamatiniciatīvām un jauniem tīkliem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver vēl risināmos problēmjautājumus, īpaši saistībā ar vidi un savienojumiem; mudina iesaistītās valstis pastiprināti pievērsties Baltijas jūras piesārņojuma jautājumam (t. i., ūdens un gaisa kvalitāte, eitrofikācija), ņemot vērā, ka Baltijas jūra ir viena no pasaules piesārņotākajām jūrām; norāda, ka laba vides stāvokļa panākšana līdz 2020. gadam ir viens no galvenajiem politikas pasākumu mērķiem šajā reģionā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vērš uzmanību uz iespēju pievienot Baltijas jūras reģionu enerģētikas tīkliem, lai samazinātu un likvidētu enerģētisko nabadzību un palielinātu enerģētisko drošību un energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

11.

ES stratēģija Donavas reģionam (EUSDR)

| 12. | uzsver stratēģijas radīto pozitīvo ietekmi uz sadarbību starp iesaistītajām valstīm un reģioniem, uzlabojot mobilitāti un visu transporta veidu starpsavienojumus, veicinot tīru enerģiju, kultūru un ilgtspējīgu tūrismu, un it sevišķi uzlabojot tiešu saziņu starp iedzīvotājiem un panākot lielāku saliedētību starp stratēģijā iesaistītajiem reģioniem un valstīm; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka projekts “EuroAccess”, iniciatīva “Keep Danube Clean” (“Saglabāsim tīru Donavu”) un Donavas reģiona finansēšanas dialogs ir nepārprotami pozitīvi piemēri tam, kā pārvarēt ar finansējuma grūtībām saistītos šķēršļus, ar kuriem bieži nākas saskarties starpvalstu un pārrobežu mērogā nozīmīgiem projektiem; uzskata, ka, īstenojot šo dialogu, būtu iespējams turpināt mazināt Donavas baseina reģionu atšķirīgo attīstības līmeni; turklāt uzskata, ka Donavas stratēģijas centra darbības atjaunošana varētu nodrošināt ieguldījumu stratēģijas raitākā īstenošanā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka smago plūdu radītā kaitējuma novēršana joprojām ir viena no lielākajām vides problēmām Donavas makroreģiona valstīs; uzsver, ka būtu jāapsver papildu kopēji pasākumi pārrobežu piesārņojuma novēršanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka ir vajadzīgi stratēģiski projekti, un uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt augstu politiskā atbalsta līmeni un palielināt valstu kompetento iestāžu resursus un spējas, lai risinātu atlikušos problēmjautājumus; tādēļ uzsver, ka ir jāsaglabā politiskais impulss EUSDR un jānodrošina labs EUSDR vadības grupas darbs; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ņemot vērā Donavas un Melnās jūras dabisko saikni, aicina iesaistītās valstis pilnveidot koordināciju starp EUSDR un Melnās jūras pārrobežu sadarbību un cieši sadarboties, lai pārvarētu kopīgas sociālekonomiskās, vides un transporta problēmas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka integrētāka pieeja mobilitātei un multimodalitātei Donavas reģionā labvēlīgi ietekmētu arī vidi; |
| --- | --- |

17.

ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR)

| 18. | uzsver EUSAIR atšķirīgo būtību, ņemot vērā potenciālo dalībvalstu un kandidātvalstu skaitu, un uzskata, ka šis sadarbības formāts var radīt lielas iespējas visam reģionam; uzskata, ka EUSAIR varētu dot stimulu paplašināšanās un integrācijas procesam; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ar bažām norāda uz pastāvīgajām problēmām, kas ir saistītas ar efektīvas saiknes trūkumu starp resursu pieejamību, pārvaldību un līdzdalību un liedz pilnībā sasniegt EUSAIR mērķus; aicina iesaistītās valstis sniegt kompetentajām iestādēm atbalstu stratēģijas īstenošanā un nodrošināt piemērotus pasākumus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka pēdējos gados šo reģionu ir īpaši smagi skārusi migrācijas krīze; uzskata, ka ar nepieciešamajiem instrumentiem un resursiem EUSAIR varētu palīdzēt risināt šādus problēmjautājumus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas centienus rast risinājumus, kā mobilizēt finanšu resursus ar migrāciju saistītām darbībām, tostarp sadarbībai ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka tūrisma ilgtspējas pīlārs Adrijas un Jonijas jūras reģionā ir labvēlīgs instruments ilgtspējīgas ekonomiskās izaugsmes radīšanai reģionā un informētības palielināšanai par vides problēmām un makroreģionālajām stratēģijām; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina attiecīgās valstis prioritāri pievērsties EUSAIR galveno īstenotāju, kā arī programmu iestāžu, kuru pārziņā ir ar EUSAIR saistītās darbības programmas, spēju veidošanai; |
| --- | --- |

22.

ES stratēģija Alpu reģionam (EUSALP)

| 23. | uzskata, ka EUSALP apliecina, ka makroreģionu koncepciju var sekmīgi piemērot arī attīstītākiem reģioniem; aicina ieinteresētās personas veicināt ar vidi saistītus ieguldījumus, kuru uzmanības centrā ir klimata pārmaiņu sekas; turklāt norāda, ka Alpu reģions ir svarīgs reģionāls transporta mezgls un vienlaikus arī viena no lielākajām unikālām dabas un atpūtas teritorijām, kuru ir nepieciešams saglabāt; tādēļ uzsver, ka ir jātiecas rast ilgtspējīgas un savstarpēji saistītas transporta stratēģijas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē patlaban ieviešanas procesā esošo stratēģijas pārvaldības struktūru, ņemot vērā, ka pirmie soļi EUSALP stratēģijas īstenošanā ir izrādījušies sarežģīti un tos reglamentēja dažādas struktūras, ietvari un termiņi; tādēļ aicina iesaistītās valstis turpināt apņēmīgi rīkoties un sniegt atbalstu EUSALP rīcības grupas locekļiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka EUSALP var būt labs teritoriālās kohēzijas stratēģijas paraugs, jo šī stratēģija vienlaikus aptver dažādus specifiskus apgabalus, ražošanas teritorijas, kalnus un lauku apgabalus, kā arī dažas nozīmīgākās un attīstītākās ES pilsētas un piedāvā iespēju kopīgi risināt problēmjautājumus, ar ko saskaras iesaistītās puses (klimata pārmaiņas, demogrāfiskā situācija, bioloģiskā daudzveidība, migrācija, globalizācija, ilgtspējīgs tūrisms un lauksaimniecība, energoapgāde, transports un mobilitāte, digitālā plaisa); aicina iesaistītās valstis un reģionus veltīt pienācīgu uzmanību INTERREG Alpu reģiona programmas un citu attiecīgo fondu izmantošanai, lai pievērstos kopējām prioritātēm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka Alpu reģionā ir daudz robežu un ka to radīto šķēršļu likvidēšana ir priekšnosacījums sekmīgas sadarbības īstenošanai, it sevišķi attiecībā uz darba tirgu un ar MVU saistītu saimniecisko darbību; norāda, ka EUSALP var sniegt arī iespēju stiprināt starpvalstu mēroga pārrobežu sadarbību starp kaimiņos esošiem reģioniem, pilsētām un vietējām kopienām un veidot saiknes un tīklus starp iedzīvotājiem, arī domājot par transporta savienojumiem un digitālo pārklājumu; turklāt norāda uz šā reģiona trauslo vidi; |
| --- | --- |

26.

Makroreģionu Eiropa pēc 2020. gada?

| 27. | norāda, ka makroreģionālās stratēģijas būs rezultatīvas, ja to pamatā būs ilgtermiņa politiska perspektīva un ja tajās jau no paša sākuma būs efektīvi pārstāvētas visas publiskā un privātā sektora ieinteresētās personas, it īpaši reģionālās un vietējās iestādes, un pilsoniskā sabiedrība, un ka šajā nolūkā makroreģioniem un reģionālajām un vietējām iestādēm ir savstarpēji un efektīvi jāapmainās ar informāciju, paraugpraksi, zinātību un pieredzi; uzskata, ka ir jāpastiprina makroreģionālo stratēģiju daudzlīmeņu pārvaldība, tai ir jābūt pārredzamai un tajā jābūt paredzētiem efektīvākiem koordinācijas un komunikācijas mehānismiem, lai makroreģionālās stratēģijas būtu zināmas un tiktu akceptētas vietējās un reģionālajās kopienās; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka stratēģijas var sekmīgi īstenot tikai tad, ja to pamatā ir ilgtermiņa redzējums un efektīva koordinācija un sadarbības struktūras, kam nodrošinātas nepieciešamās administratīvās spējas, kā arī kopīgu ilgtermiņa politisko saistību uzņemšanās iesaistītajos institucionālajos līmeņos, un ja tām tiek nodrošināts atbilstīgs finansējums; tādēļ uzsver, ka ir jāpalielina ieguldījumu efektivitāte, cenšoties panākt reģionālā un valsts līmeņa finansējuma saskaņotību, sinerģiju un papildināmību ar pastāvošajiem ES finansēšanas instrumentiem, kuri līdzās ETS programmu sekmēšanai veicina arī pārrobežu projektus ar ESI fondu, ESIF un arī tiešā finansējuma palīdzību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka, vienkāršojot fondus un procedūras to izmantošanai makroreģionālo stratēģiju kontekstā, tiktu uzlabota to efektivitāte; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ierosina iesaistītajām valstīm jau pašā makroreģionālo stratēģiju īstenošanas sākumā skaidri noteikt, kādas saistības tās uzņemsies finansējuma un cilvēkresursu ziņā; aicina Komisiju palīdzēt makroreģionālo stratēģiju ietvaros īstenot labāku iekšējo koordināciju, veicināt labu praksi un izstrādāt stimulus visu iesaistīto pušu aktīvas iesaistīšanās un koordinācijas veicināšanai, arī nolūkā stiprināt saikni starp ES politiku un makroreģionālo stratēģiju īstenošanu, turklāt mudina makroreģionālajās stratēģijās izmantot videi draudzīgu publisko iepirkumu, tā veicinot ekoinovāciju, bioekonomiku, jaunu uzņēmējdarbības modeļu attīstīšanu un otrreizējo izejvielu izmantošanu līdzīgi aprites ekonomikas principiem, lai panāktu augstāku vides un veselības aizsardzības līmeni un veicinātu ciešu saikni starp ražotājiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver — lai izstrādātu plānus, kuriem ir reāla ietekme uz teritoriju, un lai pamatotu līdzekļu ieguldījumu, ir vairāk jātiecas uz rezultātiem un jāveic konkrēti uzdevumi, tostarp vides aizsardzības jomā, un ieguldītajiem līdzekļiem savukārt jābūt samērīgiem ar izvirzītajiem mērķiem, kuriem jābūt saistītiem ar faktiskām attiecīgo teritoriju vajadzībām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina risināt visus ar makroreģionālajām stratēģijām saistītos jautājumus, piemēram, par līdzdalību un vajadzīgajiem politiskajiem stimuliem, rīkojoties atbilstoši modus operandi, par ko iepriekš vienojušies visi iesaistītie reģioni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka attiecīgajos reģionos ir jāuzlabo makroreģionu darbības redzamība un sabiedrības informētība par to, kā arī par panāktajiem rezultātiem, šajā nolūkā īstenojot informācijas kampaņas un apmainoties ar paraugpraksi, tostarp arī ar tiešsaistes platformu un sociālo tīklu palīdzību, tā nodrošinot, ka šī informācija ir viegli pieejama plašai sabiedrībai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka nākamā daudzgadu finanšu shēmas (DFS) pārskatīšana vienlaikus paver iespēju pārskatīt makroreģionālo stratēģiju mērķus, lai pastiprinātu to saikni ar ES prioritātēm un konsolidētu attiecīgās finansiālās saistības; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju, veicot kohēzijas politikas noteikumu nākamo pārskatīšanu, nākt klajā ar priekšlikumiem, kas varētu veicināt labāku makroreģionālo stratēģiju īstenošanu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju nākamajā makroreģionālo stratēģiju īstenošanai veltītajā ziņojumā, kas iesniedzams 2018. gadā, iekļaut padziļinātu analīzi, īpaši pievēršoties šādiem aspektiem:






  a) | ETS starpvalstu programmu efektivitāte finansējuma un stratēģiska impulsa nodrošināšanā makroreģionālajām stratēģijām; |
| --- | --- | --- |

36.

a)

ETS starpvalstu programmu efektivitāte finansējuma un stratēģiska impulsa nodrošināšanā makroreģionālajām stratēģijām;

| b) | rādītāji, kādus varētu iekļaut katrā makroreģionālajā stratēģijā, lai nodrošinātu labāku virzību uz rezultātiem, uzraudzību un novērtēšanu; |
| --- | --- |

b)

rādītāji, kādus varētu iekļaut katrā makroreģionālajā stratēģijā, lai nodrošinātu labāku virzību uz rezultātiem, uzraudzību un novērtēšanu;

| c) | pasākumi saiknes pastiprināšanai ar ES prioritātēm; |
| --- | --- |

c)

pasākumi saiknes pastiprināšanai ar ES prioritātēm;

| d) | finansēšanas shēmu ieviešanas un integrēšanas vienkāršošana; |
| --- | --- |

d)

finansēšanas shēmu ieviešanas un integrēšanas vienkāršošana;

| e) | cik kvalitatīva ir reģionālo valdību un vietējo pašvaldību iesaistīšanās makroreģionālo stratēģiju īstenošanā; |
| --- | --- |

e)

cik kvalitatīva ir reģionālo valdību un vietējo pašvaldību iesaistīšanās makroreģionālo stratēģiju īstenošanā;

| 37. | uzsver, ka aicinājumam attīstīt jaunas stratēģijas, piemēram, attiecībā uz Karpatu, Atlantijas okeāna, Vidusjūras vai Pireneju pussalas reģioniem, nebūtu jānovirza uzmanība no primārā mērķa, proti, uzlabotas, dziļākas pastāvošo makroreģionālo stratēģiju īstenošanas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atbalsta makroreģionālo stratēģiju pamatā esošo “trīs nē” principu (nekādu jaunu ES tiesību aktu, nekāda jauna ES finansējuma un nekādu jaunu ES struktūru); tomēr ierosina Komisijai nākamajā ziņojumā par makroreģionālo stratēģiju īstenošanu izvērtēt šo triju “nē” ietekmi uz ESI fondu programmām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver nepieciešamību pēc teritoriālas pieejas attiecībā uz sadarbības ietvaros īstenotajām darbībām, atsevišķi izvērtējot katru situāciju, jo makroreģionālās stratēģijas ir vērstas uz teritoriālu problēmjautājumu risināšanu, kas efektīvāk paveicams kopīgiem spēkiem; uzsver, ka ir svarīgi panākt sinerģiju un konverģenci starp dažādajiem ETS programmu teritoriālās sadarbības komponentiem un makroreģioniem, lai pastiprinātu starpvalstu programmu ietekmi, apkopotu resursus, vienkāršotu makroreģionālo stratēģiju finansēšanu un pilnveidotu to īstenošanas rezultātus un ieguldīto resursu efektivitāti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkārtoti norāda uz ES apņemšanos īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus; uzsver, ka ir svarīgi saskaņot makroreģionālo stratēģiju mērķus ar tādām ES pamatiniciatīvām kā enerģētikas savienība, Parīzes nolīgums klimata pārmaiņu jomā un “zilā izaugsme” jūras makroreģionos; vērš uzmanību uz vides risku pārvaldību, piemēram, dabas, bioloģiskās daudzveidības un zivju krājumu saglabāšanu un cīņu pret jūras piesārņošanu ar atkritumiem, kā arī ilgtspējīga, dabai draudzīga tūrisma attīstīšanu; mudina īstenot sadarbību atjaunojamo energoresursu nozarē; šajā sakarībā mudina izmantot pārdomātas specializācijas stratēģijas (S3), nostiprināt MVU un radīt kvalitatīvas darbvietas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka Parlaments jau kopš pašiem pirmsākumiem ir makroreģionus atbalstījis ar izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām; turklāt norāda uz Baltijas jūras reģionā gūto pieredzi, kas rāda, ka makroreģionālās sadarbības pamatā arī turpmāk jābūt ilgtermiņa redzējumam; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju izteikt Parlamentam uzaicinājumu piedalīties novērotāja statusā Augsta līmeņa darba grupā makroreģionālo stratēģiju jautājumos; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un dalībvalstu un makroreģionālajās stratēģijās iesaistīto trešo valstu valdībām, parlamentiem un reģionālajiem parlamentiem. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 303. lpp.

(4)  OV C 188 E, 28.6.2012., 30. lpp.

(5)  OV C 349 E, 29.11.2013., 1. lpp.

(6)  OV C 353 E, 3.12.2013., 122. lpp.

(7)  OV C 355, 20.10.2017., 23. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0336.

(9)  Peter Schmitt et al. (2009), EU macro-regions and macro-regional strategies – A scoping study, NORDREGIO elektroniskais darba dokuments 2009:4.

---

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/9

---

P8_TA(2018)0004

Okeānu starptautiska pārvaldība: okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība saistībā ar 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķiem

Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvāra rezolūcija par starptautisko okeānu pārvaldību — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība saistībā ar 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķiem (2017/2055(INI))

(2018/C 458/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 10. novembra kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība” (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 10. novembra kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība” (JOIN(2016)0049),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 24. marta secinājumu projektu “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 24. marta secinājumu projektu “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 29. marta atzinumu par kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība” (JOIN(2016)0049) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 29. marta atzinumu par kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Starptautiskā okeānu pārvaldība — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība” (JOIN(2016)0049) (1),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2015. gada 25. septembrī pieņemto dokumentu “Mūsu pasaules pārveide — ilgtspējīgas attīstības programma līdz 2030. gadam” un tajā iekļautos 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2015. gada 25. septembrī pieņemto dokumentu “Mūsu pasaules pārveide — ilgtspējīgas attīstības programma līdz 2030. gadam” un tajā iekļautos 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam ilgtspējīgas attīstības 14. mērķi (14. IAM), kas mudina ilgtspējīgas attīstības nolūkā saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam ilgtspējīgas attīstības 14. mērķi (14. IAM), kas mudina ilgtspējīgas attīstības nolūkā saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus;

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) ietvaros pieņemto 2015. gada Parīzes nolīgumu, kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī, un tajā noteikto iecerēto nacionāli noteikto devumu (INND), kura mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) ietvaros pieņemto 2015. gada Parīzes nolīgumu, kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī, un tajā noteikto iecerēto nacionāli noteikto devumu (INND), kura mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas,

| — | ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (KBD), kas stājās spēkā 1993. gada 29. decembrī, un Aiči mērķus, kas iekļauti bioloģiskās daudzveidības stratēģiskajā plānā 2011.–2020. gadam, kuru pieņēma 2010. gada oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par bioloģisko daudzveidību (KBD), kas stājās spēkā 1993. gada 29. decembrī, un Aiči mērķus, kas iekļauti bioloģiskās daudzveidības stratēģiskajā plānā 2011.–2020. gadam, kuru pieņēma 2010. gada oktobrī,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), kas ir papildināta ar Nolīgumu par ANO Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumiem, ANO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu un Eiropas Savienības kopējo zivsaimniecības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), kas ir papildināta ar Nolīgumu par ANO Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumiem, ANO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksu un Eiropas Savienības kopējo zivsaimniecības politiku,

| — | ņemot vērā 1973. gada 3. marta Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1973. gada 3. marta Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 191. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 191. pantu,

| — | ņemot vērā dokumentu, kas pieņemts ANO Okeānu konferencē 2017. gada 9. jūnijā, Ņujorkā “Mūsu okeāni, mūsu nākotne – aicinājums rīkoties”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu, kas pieņemts ANO Okeānu konferencē 2017. gada 9. jūnijā, Ņujorkā “Mūsu okeāni, mūsu nākotne – aicinājums rīkoties”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Direktīvu 2013/30/ES par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Direktīvu 2013/30/ES par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumu “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumu “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” (COM(2015)0614),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. marta sarunu pilnvaras attiecībā uz tiesību aktu kopumu atkritumu jomā (2) (priekšlikums grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (3), priekšlikums grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (4), priekšlikums grozīt Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (5), priekšlikums grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvu 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem (6), priekšlikums grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Direktīvu 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (7) un priekšlikums grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīvu 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (8)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. marta sarunu pilnvaras attiecībā uz tiesību aktu kopumu atkritumu jomā (2) (priekšlikums grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (3), priekšlikums grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (4), priekšlikums grozīt Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (5), priekšlikums grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvu 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem (6), priekšlikums grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Direktīvu 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (7) un priekšlikums grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīvu 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (8)),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva),

| — | ņemot vērā 2007. gada Integrēto Eiropas Savienības jūrniecības politiku (COM(2007)0575) un 2012. gada ziņojumu par šīs politikas progresu (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada Integrēto Eiropas Savienības jūrniecības politiku (COM(2007)0575) un 2012. gada ziņojumu par šīs politikas progresu (COM(2012)0491),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 30. novembra Regulu (ES) Nr. 1255/2011, ar ko izveido programmu integrētas jūrlietu politikas turpmākas izstrādes atbalstam (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 30. novembra Regulu (ES) Nr. 1255/2011, ar ko izveido programmu integrētas jūrlietu politikas turpmākas izstrādes atbalstam (9),

| — | ņemot vērā 2009. gada 15. oktobra Komisijas paziņojumu “Starptautiskās dimensijas aprises integrētajā Eiropas Savienības jūrniecības politikā” (COM(2009)0536), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 15. oktobra Komisijas paziņojumu “Starptautiskās dimensijas aprises integrētajā Eiropas Savienības jūrniecības politikā” (COM(2009)0536),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regulu (ES) Nr. 2016/1625, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regulu (ES) Nr. 2016/1625, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvu 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvu 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru (11),

| — | ņemot vērā Eiropadomē 2014. gada 24. jūnijā pieņemto Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomē 2014. gada 24. jūnijā pieņemto Eiropas Savienības Jūras drošības stratēģiju,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2015/757 par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2015/757 par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (12),

| — | ņemot vērā sarunu pilnvaras attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. februāra Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sarunu pilnvaras attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. februāra Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos (13),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. marta rezolūciju par integrētu Eiropas Savienības politiku attiecībā uz Arktiku (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. marta rezolūciju par integrētu Eiropas Savienības politiku attiecībā uz Arktiku (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīvu 2012/33/ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā, un patlaban notiekošo ietekmes novērtējumu SOx emisijas kontroles zonas paplašināšanai Eiropas ūdeņos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīvu 2012/33/ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā, un patlaban notiekošo ietekmes novērtējumu SOx emisijas kontroles zonas paplašināšanai Eiropas ūdeņos,

| — | ņemot vērā priekšlikumu par slāpekļa emisijas kontroles zonu (NECA) izveidi, ko Baltijas jūras un Ziemeļjūras valstis iesniedza Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai (SJO), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu par slāpekļa emisijas kontroles zonu (NECA) izveidi, ko Baltijas jūras un Ziemeļjūras valstis iesniedza Starptautiskajai Jūrniecības organizācijai (SJO),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai,

| — | ņemot vērā 2016. gada 1. decembra rezolūciju par atbildību, kompensāciju un finansiālo nodrošinājumu attiecībā uz atkrastes naftas un gāzes nozares darbībām (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 1. decembra rezolūciju par atbildību, kompensāciju un finansiālo nodrošinājumu attiecībā uz atkrastes naftas un gāzes nozares darbībām (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Zinātņu akadēmiju konsultatīvās padomes 2016. gada 28. janvāra politikas ziņojumu “Jūras resursu ilgtspējība laikmetā, kad notiek izmaiņas okeānos un jūrās”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Zinātņu akadēmiju konsultatīvās padomes 2016. gada 28. janvāra politikas ziņojumu “Jūras resursu ilgtspējība laikmetā, kad notiek izmaiņas okeānos un jūrās”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada novembra pētījumu, ko izstrādāja pēc Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas pieprasījuma “Emisiju mazināšanas mērķi starptautiskajai aviācijas un kuģniecības nozarei” (PE 569.964), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada novembra pētījumu, ko izstrādāja pēc Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas pieprasījuma “Emisiju mazināšanas mērķi starptautiskajai aviācijas un kuģniecības nozarei” (PE 569.964),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojuma “Tīra enerģija visiem Eiropas iedzīvotājiem” pielikumu “Paātrināt tīras enerģijas izmantošanu ēkās” (COM(2016)0860); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojuma “Tīra enerģija visiem Eiropas iedzīvotājiem” pielikumu “Paātrināt tīras enerģijas izmantošanu ēkās” (COM(2016)0860);

| — | ņemot vērā ceturto konferenci “Mūsu okeāns”, ko Eiropas Savienība rīkoja Maltā 2017. gada 5.– 6. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ceturto konferenci “Mūsu okeāns”, ko Eiropas Savienība rīkoja Maltā 2017. gada 5.– 6. oktobrī,

| — | ņemot vērā 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par integrēto jūrniecības politiku (IJP) — sasniegtā progresa novērtēšana un jaunie uzdevumi (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par integrēto jūrniecības politiku (IJP) — sasniegtā progresa novērtēšana un jaunie uzdevumi (16),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 20. februāra paziņojumu “Eiropas stratēģija lielākai izaugsmei un darbvietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē” (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 20. februāra paziņojumu “Eiropas stratēģija lielākai izaugsmei un darbvietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē” (COM(2014)0086),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par “ES jūras transporta politikas prioritātēm līdz 2020. gadam: konkurētspēja, dekarbonizācija, digitalizācija ar mērķi nodrošināt globālu savienojamību, efektīvs iekšējais tirgus un pasaules līmeņa jūrniecības nozaru kopa” (9976/17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par “ES jūras transporta politikas prioritātēm līdz 2020. gadam: konkurētspēja, dekarbonizācija, digitalizācija ar mērķi nodrošināt globālu savienojamību, efektīvs iekšējais tirgus un pasaules līmeņa jūrniecības nozaru kopa” (9976/17),

| — | ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras (EVA) ziņojumu “Aizsargājamās jūras teritorijas Eiropas jūrās” (EVA 3/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras (EVA) ziņojumu “Aizsargājamās jūras teritorijas Eiropas jūrās” (EVA 3/2015),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada septembra pētījumu “Pētījums: tālāko reģionu potenciāla apgūšana ilgtspējīgai zilajai izaugsmei”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada septembra pētījumu “Pētījums: tālāko reģionu potenciāla apgūšana ilgtspējīgai zilajai izaugsmei”,

| — | ņemot vērā 1992. gada Helsinku konvencija par jūras vides aizsardzību Baltijas jūras reģionā, kas stājās spēkā 2000. gada 17. janvārī, HELCOM Baltijas jūras rīcības plānu, ko 2007. gadā pieņēma visas piekrastes valstis un ES, un ES stratēģiju Baltijas jūras reģionam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1992. gada Helsinku konvencija par jūras vides aizsardzību Baltijas jūras reģionā, kas stājās spēkā 2000. gada 17. janvārī, HELCOM Baltijas jūras rīcības plānu, ko 2007. gadā pieņēma visas piekrastes valstis un ES, un ES stratēģiju Baltijas jūras reģionam,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada jūnija Rezolūciju Nr. 69/292 par starptautiska, juridiski saistoša instrumenta izveidi attiecībā uz jūras bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu apgabalos, kas nav valstu jurisdikcijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada jūnija Rezolūciju Nr. 69/292 par starptautiska, juridiski saistoša instrumenta izveidi attiecībā uz jūras bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu apgabalos, kas nav valstu jurisdikcijā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 13. septembra paziņojumu “Jūras nozaru izaugsme un izaugsmes noturību veicinošās iespējas” (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 13. septembra paziņojumu “Jūras nozaru izaugsme un izaugsmes noturību veicinošās iespējas” (COM(2012)0494),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 20. janvāra paziņojumu “Kā rīkoties, lai apgūtu Eiropas jūru un okeānu enerģijas potenciālu laikposmā līdz 2020. gadam un pēc tā” COM(2014)0008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 20. janvāra paziņojumu “Kā rīkoties, lai apgūtu Eiropas jūru un okeānu enerģijas potenciālu laikposmā līdz 2020. gadam un pēc tā” COM(2014)0008),

| — | ņemot vērā 2013. gada 2. jūlija rezolūciju par jūras nozaru izaugsmi — ilgtspējīgas izaugsmes veicināšana ES jūrniecības, jūras transporta un tūrisma nozarē (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 2. jūlija rezolūciju par jūras nozaru izaugsmi — ilgtspējīgas izaugsmes veicināšana ES jūrniecības, jūras transporta un tūrisma nozarē (17),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Transporta un tūrisma komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A8-0399/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Transporta un tūrisma komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A8-0399/2017),

| A. | tā kā pastāv plaša vienprātība par to, ka okeānu vides veselība būs nopietni apdraudēta un pakļauta neatgriezeniska kaitējuma riskam, ja vien pasaules sabiedrība neīstenos mērķtiecīgus un saskaņotus centienus; |
| --- | --- |

A.

tā kā pastāv plaša vienprātība par to, ka okeānu vides veselība būs nopietni apdraudēta un pakļauta neatgriezeniska kaitējuma riskam, ja vien pasaules sabiedrība neīstenos mērķtiecīgus un saskaņotus centienus;

| B. | tā kā jūras piedrazojuma uzkrāšanās un izplatība varētu būt viens no straujāk pieaugošajiem apdraudējumiem pasaules okeānu veselībai; tā kā mikroplastmasas raisa īpašas bažas, jo to mazā izmēra dēļ tās ir pieejamas daudziem un dažādiem organismiem (putniem, zivīm, ēdamgliemenēm, jūras tārpiem un zooplanktonam); tā kā tiek lēsts, ka 150 miljoni tonnu plastmasas, kas ir uzkrājušies pasaules okeānos, rada nopietnu vides un ekonomisko kaitējumu, cita starpā arī piekrastes kopienām, tūrismam, jūras transportam un zivsaimniecībai; |
| --- | --- |

B.

tā kā jūras piedrazojuma uzkrāšanās un izplatība varētu būt viens no straujāk pieaugošajiem apdraudējumiem pasaules okeānu veselībai; tā kā mikroplastmasas raisa īpašas bažas, jo to mazā izmēra dēļ tās ir pieejamas daudziem un dažādiem organismiem (putniem, zivīm, ēdamgliemenēm, jūras tārpiem un zooplanktonam); tā kā tiek lēsts, ka 150 miljoni tonnu plastmasas, kas ir uzkrājušies pasaules okeānos, rada nopietnu vides un ekonomisko kaitējumu, cita starpā arī piekrastes kopienām, tūrismam, jūras transportam un zivsaimniecībai;

| C. | tā kā pašreizējo spiedienu uz jūras vidi veido tādas parādības kā kaitējums dzīvotnēm un ekosistēmām, bīstamu vielu nepārtraukta nonākšana nosēdumos un ūdenstilpnēs, koraļļu rifu noārdīšanās, invazīvās sugas, piesārņojums un eitrofikācija un jūras satiksme, kā arī izejvielu izmantošana un jūras sugu pārmērīga izmantošana, ūdens paskābināšanās un temperatūras paaugstināšanās, ko izraisījušas klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

C.

tā kā pašreizējo spiedienu uz jūras vidi veido tādas parādības kā kaitējums dzīvotnēm un ekosistēmām, bīstamu vielu nepārtraukta nonākšana nosēdumos un ūdenstilpnēs, koraļļu rifu noārdīšanās, invazīvās sugas, piesārņojums un eitrofikācija un jūras satiksme, kā arī izejvielu izmantošana un jūras sugu pārmērīga izmantošana, ūdens paskābināšanās un temperatūras paaugstināšanās, ko izraisījušas klimata pārmaiņas;

| D. | tā kā aptuveni 4,8 līdz 12,7 miljoni tonnu plastmasas atkritumu, piemēram, pārtikas iepakojums un plastmasas pudeles, tika ieskaloti jūrā tikai 2010. gadā vien (18), kas atbilst apmēram 1,5 % - 4,5 % no pasaules kopējā plastmasas ražošanas apjoma, un kopējais atkritumu apjoms radīs desmitkārtīgu jūrā izmestās plastmasas daudzuma pieaugumu līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

D.

tā kā aptuveni 4,8 līdz 12,7 miljoni tonnu plastmasas atkritumu, piemēram, pārtikas iepakojums un plastmasas pudeles, tika ieskaloti jūrā tikai 2010. gadā vien (18), kas atbilst apmēram 1,5 % - 4,5 % no pasaules kopējā plastmasas ražošanas apjoma, un kopējais atkritumu apjoms radīs desmitkārtīgu jūrā izmestās plastmasas daudzuma pieaugumu līdz 2020. gadam;

| E. | tā kā “piedrazojums” ir neliela izmēra atkritumi publiski pieejamās zonās, kas ir — apzināti vai netīšām — nepareizi izmesti vidē (uz sauszemes, saldūdenī un jūrā); |
| --- | --- |

E.

tā kā “piedrazojums” ir neliela izmēra atkritumi publiski pieejamās zonās, kas ir — apzināti vai netīšām — nepareizi izmesti vidē (uz sauszemes, saldūdenī un jūrā);

| F. | tā kā vairāk nekā 100 tonnu plastmasas un mikroplastmasas atkritumu piesārņo un apdraud mūsu okeānu pastāvēšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairāk nekā 100 tonnu plastmasas un mikroplastmasas atkritumu piesārņo un apdraud mūsu okeānu pastāvēšanu;

| G. | tā kā, neveicot būtiskas izmaiņas, līdz 2100. gadam vairāk nekā puse pasaules jūras sugu var būt uz izmiršanas robežas; |
| --- | --- |

G.

tā kā, neveicot būtiskas izmaiņas, līdz 2100. gadam vairāk nekā puse pasaules jūras sugu var būt uz izmiršanas robežas;

| H. | tā kā plastmasas izmantošana patēriņa preču vajadzībām kļūt aizvien izplatītāka un ražošanas apjoms ir pastāvīgi palielinājies kopš šī materiāla ieviešanas plašākai izmantošanai pirms pusgadsimta, un tā kā visā pasaulē 2015. gadā tiks saražoti aptuveni 322 miljoni tonnu plastmasas izstrādājumu; tā kā ražošanas pieaugums apvienojumā ar izmaiņām veidā, kādā mēs izmantojam plastmasas, un demogrāfiskā attīstība ir izraisījusi mūsu okeānos izmesto plastmasas atkritumu apjoma pieaugumu; tā kā, ja šāda tendence turpināsies — kā norādīts ANO Vides programmas (UNEP) datos —, līdz 2050. gadam tajos būs uzkrājušies gandrīz 33 miljardi tonnu plastmasas; |
| --- | --- |

H.

tā kā plastmasas izmantošana patēriņa preču vajadzībām kļūt aizvien izplatītāka un ražošanas apjoms ir pastāvīgi palielinājies kopš šī materiāla ieviešanas plašākai izmantošanai pirms pusgadsimta, un tā kā visā pasaulē 2015. gadā tiks saražoti aptuveni 322 miljoni tonnu plastmasas izstrādājumu; tā kā ražošanas pieaugums apvienojumā ar izmaiņām veidā, kādā mēs izmantojam plastmasas, un demogrāfiskā attīstība ir izraisījusi mūsu okeānos izmesto plastmasas atkritumu apjoma pieaugumu; tā kā, ja šāda tendence turpināsies — kā norādīts ANO Vides programmas (UNEP) datos —, līdz 2050. gadam tajos būs uzkrājušies gandrīz 33 miljardi tonnu plastmasas;

| I. | tā kā 80 % jūras piedrazojuma izcelsme ir uz sauszemes, tādēļ jūras piedrazojuma problēmu laika gaitā nevar efektīvi novērst, iepriekš nerisinot jautājumu par efektīvu politiku un rīcību, lai samazinātu piesārņojumu uz sauszemes; |
| --- | --- |

I.

tā kā 80 % jūras piedrazojuma izcelsme ir uz sauszemes, tādēļ jūras piedrazojuma problēmu laika gaitā nevar efektīvi novērst, iepriekš nerisinot jautājumu par efektīvu politiku un rīcību, lai samazinātu piesārņojumu uz sauszemes;

| J. | tā kā visbiežāk sastopamie atkritumu veidi ir cigarešu filtri, plastmasas maisiņi, zvejas aprīkojums, piemēram, tīkli, un visu veidu iepakojums; tā kā 60 %–90 % jūrā sastopamo atkritumu ir ražoti, izmantojot vienu vai vairākus plastmasas polimērus, piemēram, polietilēnu (PE), polietilēna tereftalātu (PET), polipropilēnu (PP) un polivinilhlorīdu (PVC), kuriem visiem ir ļoti ilgs sadalīšanās laiks; tā kā tā rezultātā lielākajai daļai mūsdienās izgatavotās plastmasas būs vajadzīgas vairākas desmitgades vai pat gadsimti, lai pilnībā sadalītos; |
| --- | --- |

J.

tā kā visbiežāk sastopamie atkritumu veidi ir cigarešu filtri, plastmasas maisiņi, zvejas aprīkojums, piemēram, tīkli, un visu veidu iepakojums; tā kā 60 %–90 % jūrā sastopamo atkritumu ir ražoti, izmantojot vienu vai vairākus plastmasas polimērus, piemēram, polietilēnu (PE), polietilēna tereftalātu (PET), polipropilēnu (PP) un polivinilhlorīdu (PVC), kuriem visiem ir ļoti ilgs sadalīšanās laiks; tā kā tā rezultātā lielākajai daļai mūsdienās izgatavotās plastmasas būs vajadzīgas vairākas desmitgades vai pat gadsimti, lai pilnībā sadalītos;

| K. | tā kā plastmasas atkritumi izraisa jūras savvaļas dzīvnieku nāvi un slimības, tostarp nosmakšanu, sapīšanos tīklos un saindēšanos; tā kā plastmasas materiālu atlūzas, kas viļņu un saules ietekmē sadalījušās veido mikrodaļiņas mazāk nekā 5 mm diametrā, nonāk tādu jūras radību vēderā kā ēdamgliemenes, gliemeži un zooplanktons, turpretī nanoplastmasa, kuras daļiņas ir tikai gandrīz pusmilimetru lielas, iekļūst mazo jūras dzīvnieku šūnu membrānās un kodolos; tā kā plastmasas atkritumi, kas nav saredzami ar neapbruņotu aci, nonāk pārtikas ķēdes pašā pirmavotā; |
| --- | --- |

K.

tā kā plastmasas atkritumi izraisa jūras savvaļas dzīvnieku nāvi un slimības, tostarp nosmakšanu, sapīšanos tīklos un saindēšanos; tā kā plastmasas materiālu atlūzas, kas viļņu un saules ietekmē sadalījušās veido mikrodaļiņas mazāk nekā 5 mm diametrā, nonāk tādu jūras radību vēderā kā ēdamgliemenes, gliemeži un zooplanktons, turpretī nanoplastmasa, kuras daļiņas ir tikai gandrīz pusmilimetru lielas, iekļūst mazo jūras dzīvnieku šūnu membrānās un kodolos; tā kā plastmasas atkritumi, kas nav saredzami ar neapbruņotu aci, nonāk pārtikas ķēdes pašā pirmavotā;

| L. | tā kā saskaņā ar ANO Vides programmas (UNEP) datiem aplēstās jūras plastmasas atkritumu dabas kapitāla izmaksas veido aptuveni USD 8 miljardus gadā (19), un zveja, jūras transports, tūrisms un atpūtas nozare ir tikai dažas no daudzām nozarēm, kuras skar jūras piesārņojums; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar ANO Vides programmas (UNEP) datiem aplēstās jūras plastmasas atkritumu dabas kapitāla izmaksas veido aptuveni USD 8 miljardus gadā (19), un zveja, jūras transports, tūrisms un atpūtas nozare ir tikai dažas no daudzām nozarēm, kuras skar jūras piesārņojums;

| M. | tā kā — līdz tiks pieņemta starptautiski atzīta bionoārdīšanās (jūras vidē) definīcija, plastmasas izstrādājumu marķējuma “bioloģiski noārdāms” ieviešana būtiski nesamazinās ne plastmasas daudzumu okeānos, ne to fizikālo un ķīmisko ietekmi uz jūras vidi; |
| --- | --- |

M.

tā kā — līdz tiks pieņemta starptautiski atzīta bionoārdīšanās (jūras vidē) definīcija, plastmasas izstrādājumu marķējuma “bioloģiski noārdāms” ieviešana būtiski nesamazinās ne plastmasas daudzumu okeānos, ne to fizikālo un ķīmisko ietekmi uz jūras vidi;

| N. | tā kā piesārņojums ar barības vielām (eitrofikācija) no dažādiem avotiem, tostarp lauksaimniecības virszemes noteces ūdeņiem, kanalizācijas un notekūdeņu novadīšanas, pārslogo jūras vidi ar augstu slāpekļa, fosfora un citu barības vielu koncentrāciju, kas var izraisīt plašu aļģu ziedēšana, kas pēc to sadalīšanās mirstot patērē skābekli, vienlaikus radot hipoksiskas vai skābekļa ziņā noplicinātas “mirušās zonas”, kurās zivis un citi jūras organismi nevar attīstīties; tā kā pašlaik pasaulē pastāv aptuveni 500 “mirušās zonas” un daudzas citas teritorijas cieš no augsta piesārņojuma barības vielām negatīvajām sekām; |
| --- | --- |

N.

tā kā piesārņojums ar barības vielām (eitrofikācija) no dažādiem avotiem, tostarp lauksaimniecības virszemes noteces ūdeņiem, kanalizācijas un notekūdeņu novadīšanas, pārslogo jūras vidi ar augstu slāpekļa, fosfora un citu barības vielu koncentrāciju, kas var izraisīt plašu aļģu ziedēšana, kas pēc to sadalīšanās mirstot patērē skābekli, vienlaikus radot hipoksiskas vai skābekļa ziņā noplicinātas “mirušās zonas”, kurās zivis un citi jūras organismi nevar attīstīties; tā kā pašlaik pasaulē pastāv aptuveni 500 “mirušās zonas” un daudzas citas teritorijas cieš no augsta piesārņojuma barības vielām negatīvajām sekām;

| O. | tā kā — ņemot vērā to, ka jūras dzīvās radības lielā mērā paļaujas uz zemūdens skaņu dzīvības pamatfunkciju nodrošināšanai, piemēram, meklējot pārtiku un savas sugas pretējā dzimuma īpatņus, un nav cita aizsardzības mehānisma šajā jomā — kuģošanas radītais rūpnieciskais troksnis, seismiskā izpēte un jūrniecības skaņas signāli, ko parasti izmanto mācībās, apdraud minētās dzīvās radības un var tām izraisīt dzirdes bojājumus, padarīt dzīvnieku saziņas un navigācijas signālus neatšķiramus un dzīvniekiem radīt fizioloģiskas un reproduktīvas problēmas; |
| --- | --- |

O.

tā kā — ņemot vērā to, ka jūras dzīvās radības lielā mērā paļaujas uz zemūdens skaņu dzīvības pamatfunkciju nodrošināšanai, piemēram, meklējot pārtiku un savas sugas pretējā dzimuma īpatņus, un nav cita aizsardzības mehānisma šajā jomā — kuģošanas radītais rūpnieciskais troksnis, seismiskā izpēte un jūrniecības skaņas signāli, ko parasti izmanto mācībās, apdraud minētās dzīvās radības un var tām izraisīt dzirdes bojājumus, padarīt dzīvnieku saziņas un navigācijas signālus neatšķiramus un dzīvniekiem radīt fizioloģiskas un reproduktīvas problēmas;

| P. | tā kā jūras bioloģiskās daudzveidības zudums vājina jūras ekosistēmu un tās spēju izturēt traucējumus, pielāgoties klimata pārmaiņām un pildīt tās lomu kā pasaules ekoloģijas un klimata regulatoram; tā kā klimata pārmaiņām, ko izraisa cilvēka darbība, ir tieša ietekme uz jūras sugām, radot izmaiņas to pārpilnībā, daudzveidībā un izplatībā un ietekmējot to barošanos, attīstību un vairošanos, kā arī attiecības starp sugām; |
| --- | --- |

P.

tā kā jūras bioloģiskās daudzveidības zudums vājina jūras ekosistēmu un tās spēju izturēt traucējumus, pielāgoties klimata pārmaiņām un pildīt tās lomu kā pasaules ekoloģijas un klimata regulatoram; tā kā klimata pārmaiņām, ko izraisa cilvēka darbība, ir tieša ietekme uz jūras sugām, radot izmaiņas to pārpilnībā, daudzveidībā un izplatībā un ietekmējot to barošanos, attīstību un vairošanos, kā arī attiecības starp sugām;

| Q. | tā kā okeānu pārrobežu raksturs nosaka to, ka jautājumi saistībā ar darbībām un to radītajām sekām jūras reģionos jārisina, sadarbojoties attiecīgajām valdībām, lai nodrošinātu kopējo resursu ilgtspēju; tā kā šajā sakarībā okeānu pārvaldības pasākumu daudzveidības un sarežģītības dēļ ir vajadzīgas daudzveidīgas starpnozaru speciālās zināšanas, kā arī reģionālā un starptautiskā sadarbība; |
| --- | --- |

Q.

tā kā okeānu pārrobežu raksturs nosaka to, ka jautājumi saistībā ar darbībām un to radītajām sekām jūras reģionos jārisina, sadarbojoties attiecīgajām valdībām, lai nodrošinātu kopējo resursu ilgtspēju; tā kā šajā sakarībā okeānu pārvaldības pasākumu daudzveidības un sarežģītības dēļ ir vajadzīgas daudzveidīgas starpnozaru speciālās zināšanas, kā arī reģionālā un starptautiskā sadarbība;

| R. | tā kā Eiropas Savienības dalībvalstu ekskluzīvo ekonomikas zonu (EEZ) platība ir vairāk nekā 25,6 miljoni km2 — gandrīz visa to teritorija atrodas tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās, un tas padara Eiropas Savienību par lielāko jūras apgabalu pasaulē; tā kā tāpēc ES ir pienākums uzņemties vadošo lomu, veidojot efektīvu un vērienīgu okeānu starptautisko pārvaldību; |
| --- | --- |

R.

tā kā Eiropas Savienības dalībvalstu ekskluzīvo ekonomikas zonu (EEZ) platība ir vairāk nekā 25,6 miljoni km2 — gandrīz visa to teritorija atrodas tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās, un tas padara Eiropas Savienību par lielāko jūras apgabalu pasaulē; tā kā tāpēc ES ir pienākums uzņemties vadošo lomu, veidojot efektīvu un vērienīgu okeānu starptautisko pārvaldību;

| S. | tā kā ir izpētīts, ka naftas noplūdei ir tieša ietekme uz jūras organismiem un bioloģiskajām sistēmām un ka starp izraisītajiem procesiem varētu būt jūras sugu uzvedības traucējumi un bojāeja, mikrobu ziedēšana, hipoksija (skābekļa koncentrācijas pazemināšanās ūdenī), to ķīmisko vielu toksiskā ietekme, kurus izmanto naftas produktu izkliedēšanai, un dziļūdens koraļļu bojāeja; |
| --- | --- |

S.

tā kā ir izpētīts, ka naftas noplūdei ir tieša ietekme uz jūras organismiem un bioloģiskajām sistēmām un ka starp izraisītajiem procesiem varētu būt jūras sugu uzvedības traucējumi un bojāeja, mikrobu ziedēšana, hipoksija (skābekļa koncentrācijas pazemināšanās ūdenī), to ķīmisko vielu toksiskā ietekme, kurus izmanto naftas produktu izkliedēšanai, un dziļūdens koraļļu bojāeja;

| T. | tā kā jūras transports ietekmē pasaules klimatu un gaisa kvalitāti, izraisot CO2 emisijas, kā arī citu tādu vielu kā slāpekļa oksīdi, sēra oksīdi, metāns, cietās daļiņas un sodrēji, emisijas; |
| --- | --- |

T.

tā kā jūras transports ietekmē pasaules klimatu un gaisa kvalitāti, izraisot CO2 emisijas, kā arī citu tādu vielu kā slāpekļa oksīdi, sēra oksīdi, metāns, cietās daļiņas un sodrēji, emisijas;

| U. | tā kā to naftas un gāzes rezervju izpēte, urbumi un transportēšana, kas atrodas jūras dzīlēs daudzās pasaules daļās, var nopietni kaitēt jutīgām jūras teritorijām un traucēt jūras sugām; tā kā daudzos gadījumos naftas un gāzes resursu izpēte un urbumi ir atļauti aizsargājamās jūras teritorijās (AJT) vai to tuvumā; |
| --- | --- |

U.

tā kā to naftas un gāzes rezervju izpēte, urbumi un transportēšana, kas atrodas jūras dzīlēs daudzās pasaules daļās, var nopietni kaitēt jutīgām jūras teritorijām un traucēt jūras sugām; tā kā daudzos gadījumos naftas un gāzes resursu izpēte un urbumi ir atļauti aizsargājamās jūras teritorijās (AJT) vai to tuvumā;

| V. | tā kā LESD 191. pantā Savienība apņemas savā vides politikā nodrošināt augstu aizsardzības līmeni, tostarp piemērojot piesardzības principu un principu “piesārņotājs maksā”; |
| --- | --- |

V.

tā kā LESD 191. pantā Savienība apņemas savā vides politikā nodrošināt augstu aizsardzības līmeni, tostarp piemērojot piesardzības principu un principu “piesārņotājs maksā”;

| W. | tā kā ar smagās degvieleļļas (HFO) izmantošanu Arktikas jūras transportā ir saistīti daudzi riski: noplūdes gadījumā šī ārkārtīgi blīvā degviela emulģējas, nogrimst un, nonākusi ledū, var izplatīties ārkārtīgi plašā teritorijā; noplūdusi smagā degvieleļļa rada milzīgu apdraudējumu Arktikas pirmiedzīvotāju pārtikas nodrošinājumam, jo viņu iztika ir atkarīga no zvejas un medībām; smagās degvieleļļas sadedzināšanas rezultātā rodas sēra oksīdi un smagie metāli, kā arī liels daudzums kvēpu, kas, nogulsnējoties uz Arktikas ledus, stimulē siltuma absorbciju, tādējādi paātrinot kušanas procesu un klimata pārmaiņu ietekmi; tā kā SJO ir aizliegusi smagās degvieleļļas transportēšanu un izmantošanu Antarktikas ūdeņos; |
| --- | --- |

W.

tā kā ar smagās degvieleļļas (HFO) izmantošanu Arktikas jūras transportā ir saistīti daudzi riski: noplūdes gadījumā šī ārkārtīgi blīvā degviela emulģējas, nogrimst un, nonākusi ledū, var izplatīties ārkārtīgi plašā teritorijā; noplūdusi smagā degvieleļļa rada milzīgu apdraudējumu Arktikas pirmiedzīvotāju pārtikas nodrošinājumam, jo viņu iztika ir atkarīga no zvejas un medībām; smagās degvieleļļas sadedzināšanas rezultātā rodas sēra oksīdi un smagie metāli, kā arī liels daudzums kvēpu, kas, nogulsnējoties uz Arktikas ledus, stimulē siltuma absorbciju, tādējādi paātrinot kušanas procesu un klimata pārmaiņu ietekmi; tā kā SJO ir aizliegusi smagās degvieleļļas transportēšanu un izmantošanu Antarktikas ūdeņos;

| X. | tā kā kuģniecība rada lielu daļu slāpekļa oksīda emisiju, jo īpaši ostās un piekrastes teritorijās, un tā ir nopietna problēma sabiedrības veselības un vides aizsardzības jomā Eiropā; tā kā slāpekļa oksīda emisijas no kuģniecības joprojām netiek pienācīgi reglamentētas ES un aplēses liecina, ka jau 2020. gadā tās — ja vien netiks samazinātas — pārsniegs sauszemē radīto slāpekļa oksīda emisiju apjomu (20); |
| --- | --- |

X.

tā kā kuģniecība rada lielu daļu slāpekļa oksīda emisiju, jo īpaši ostās un piekrastes teritorijās, un tā ir nopietna problēma sabiedrības veselības un vides aizsardzības jomā Eiropā; tā kā slāpekļa oksīda emisijas no kuģniecības joprojām netiek pienācīgi reglamentētas ES un aplēses liecina, ka jau 2020. gadā tās — ja vien netiks samazinātas — pārsniegs sauszemē radīto slāpekļa oksīda emisiju apjomu (20);

| Y. | tā kā, ostās noenkurotie kuģi parasti izmanto savus palīgmotorus elektroenerģijas ražošanai sakaru, apgaismojuma, ventilācijas un citu klāja iekārtu darbības nodrošināšanai; tā kā degvielas sadedzināšanu saista ar tādu piesārņotāju kā sēra dioksīds (SO2), slāpekļa oksīdi (NOx), melnais ogleklis un cietās daļiņas (PM), emisijām; |
| --- | --- |

Y.

tā kā, ostās noenkurotie kuģi parasti izmanto savus palīgmotorus elektroenerģijas ražošanai sakaru, apgaismojuma, ventilācijas un citu klāja iekārtu darbības nodrošināšanai; tā kā degvielas sadedzināšanu saista ar tādu piesārņotāju kā sēra dioksīds (SO2), slāpekļa oksīdi (NOx), melnais ogleklis un cietās daļiņas (PM), emisijām;

| Z. | tā kā krasta elektroenerģijas (SSE) jēdzienā ir iekļauts arī kuģu pieslēgums ostas elektroenerģijas tīklam, kamēr tie atrodas piestātnē; tā kā lielākajā daļā kuģu atrašanās vietu SSE ražošanai izmantotā energoresursu struktūra rada mazāk emisiju nekā degvielas sadedzināšana uz kuģa (21); tā kā spēkā esošie tiesību akti, piemēram, Sēra satura direktīva (Direktīva (ES) 2016/802), skaidri atzīst SSE izmantošanu kā alternatīvu zema sēra satura flotes degvielas izmantošanas prasībai, savukārt Direktīvā 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu dalībvalstīm prasīts nodrošināt, ka līdz 2025. gada 31. decembrimSSE apgādes aprīkojums tiek prioritāri uzstādīts ostās, kas ietilpst TEN-T pamattīklā, kā arī citās ostās; |
| --- | --- |

Z.

tā kā krasta elektroenerģijas (SSE) jēdzienā ir iekļauts arī kuģu pieslēgums ostas elektroenerģijas tīklam, kamēr tie atrodas piestātnē; tā kā lielākajā daļā kuģu atrašanās vietu SSE ražošanai izmantotā energoresursu struktūra rada mazāk emisiju nekā degvielas sadedzināšana uz kuģa (21); tā kā spēkā esošie tiesību akti, piemēram, Sēra satura direktīva (Direktīva (ES) 2016/802), skaidri atzīst SSE izmantošanu kā alternatīvu zema sēra satura flotes degvielas izmantošanas prasībai, savukārt Direktīvā 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu dalībvalstīm prasīts nodrošināt, ka līdz 2025. gada 31. decembrimSSE apgādes aprīkojums tiek prioritāri uzstādīts ostās, kas ietilpst TEN-T pamattīklā, kā arī citās ostās;

| AA. | tā kā saskaņā ar zinātniskajiem pierādījumiem, kas attiecībā uz 2014. gadu izklāstīti Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) Piektajā izvērtējuma ziņojumā (AR5), klimata sistēmas sasilšana ir neapstrīdams fakts, klimata pārmaiņas notiek un cilvēka darbības ir galvenais iemesls sasilšanai, ko novēro kopš 20. gadsimta vidus, turklāt plaši izplatītās un būtiskās klimata pārmaiņu sekas jau ir acīmredzamas dabas un sabiedrības sistēmās visos kontinentos un okeānos; |
| --- | --- |

AA.

tā kā saskaņā ar zinātniskajiem pierādījumiem, kas attiecībā uz 2014. gadu izklāstīti Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) Piektajā izvērtējuma ziņojumā (AR5), klimata sistēmas sasilšana ir neapstrīdams fakts, klimata pārmaiņas notiek un cilvēka darbības ir galvenais iemesls sasilšanai, ko novēro kopš 20. gadsimta vidus, turklāt plaši izplatītās un būtiskās klimata pārmaiņu sekas jau ir acīmredzamas dabas un sabiedrības sistēmās visos kontinentos un okeānos;

| AB. | tā kā gandrīz 90 % pasaules vēja enerģijas ir sastopama turbulencēs virs pasaules okeāniem un tā kā vējš, viļņi un straumes kopā satur 300 reizes vairāk enerģijas nekā cilvēce pašlaik patērē; tā kā saskaņā ar Eiropas Okeāna enerģijas asociācijas (ES-OEA) 2010. gada ziņojumu līdz 2030. gadam iegūtā okeānu enerģija varētu sasniegt 3,6 GW un līdz gadsimta vidum tās apjoms varētu pieaugt gandrīz līdz 188 GW, bet 2050. gadā pasaulē vadošā jūras enerģijas nozare varētu ik gadu Eiropā novērst 136,3 miljonus tonnu CO2 emisiju noplūdi atmosfērā un radīt 470 000 jaunas zaļās darbvietas; |
| --- | --- |

AB.

tā kā gandrīz 90 % pasaules vēja enerģijas ir sastopama turbulencēs virs pasaules okeāniem un tā kā vējš, viļņi un straumes kopā satur 300 reizes vairāk enerģijas nekā cilvēce pašlaik patērē; tā kā saskaņā ar Eiropas Okeāna enerģijas asociācijas (ES-OEA) 2010. gada ziņojumu līdz 2030. gadam iegūtā okeānu enerģija varētu sasniegt 3,6 GW un līdz gadsimta vidum tās apjoms varētu pieaugt gandrīz līdz 188 GW, bet 2050. gadā pasaulē vadošā jūras enerģijas nozare varētu ik gadu Eiropā novērst 136,3 miljonus tonnu CO2 emisiju noplūdi atmosfērā un radīt 470 000 jaunas zaļās darbvietas;

| AC. | tā kā saskaņā ar IPCC 2015. gadā norādēm — lai ierobežotu klimata pārmaiņas līdz 2 oC līdz šī gadsimta beigām — vienai trešdaļai naftas rezervju, pusei gāzes rezervju un vairāk nekā 80 % ogļu rezervju ir jāpaliek neizmantotām; |
| --- | --- |

AC.

tā kā saskaņā ar IPCC 2015. gadā norādēm — lai ierobežotu klimata pārmaiņas līdz 2 oC līdz šī gadsimta beigām — vienai trešdaļai naftas rezervju, pusei gāzes rezervju un vairāk nekā 80 % ogļu rezervju ir jāpaliek neizmantotām;

| AD. | tā kā Parīzes nolīguma mērķis ir “pēc iespējas drīzāk sasniegt pasaules siltumnīcefekta gāzu emisiju maksimumpunktu”, lai ierobežotu vidējās temperatūras pieaugumu pasaulē krietni zem 2 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un lai tiektos temperatūras kāpumu ierobežot līdz 1,5 oC, savukārt Pasaules Meteoroloģijas organizācija (PMO) nesen ziņoja, ka 2016. gadā globālās sasilšanas līmenis ievērojami paaugstinājās līdz 1,1 oC virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Parīzes nolīguma mērķis ir “pēc iespējas drīzāk sasniegt pasaules siltumnīcefekta gāzu emisiju maksimumpunktu”, lai ierobežotu vidējās temperatūras pieaugumu pasaulē krietni zem 2 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un lai tiektos temperatūras kāpumu ierobežot līdz 1,5 oC, savukārt Pasaules Meteoroloģijas organizācija (PMO) nesen ziņoja, ka 2016. gadā globālās sasilšanas līmenis ievērojami paaugstinājās līdz 1,1 oC virs pirmsindustriālā laikmeta līmeņa;

| AE. | tā kā nespēja sasniegt Parīzes nolīguma mērķi ierobežot vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC radīs ārkārtīgi lielu ietekmi uz vidi un milzīgas ekonomiskās izmaksas un cita starpā palielinās iespējamību sasniegt kritiskos punktus, kad temperatūras līmeņi sāk ierobežot dabas spēju absorbēt oglekli okeānos; |
| --- | --- |

AE.

tā kā nespēja sasniegt Parīzes nolīguma mērķi ierobežot vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC radīs ārkārtīgi lielu ietekmi uz vidi un milzīgas ekonomiskās izmaksas un cita starpā palielinās iespējamību sasniegt kritiskos punktus, kad temperatūras līmeņi sāk ierobežot dabas spēju absorbēt oglekli okeānos;

| AF. | tā kā jūras vēja enerģijai un okeāna enerģijai (viļņu enerģija, plūdmaiņu enerģija un jūras siltumenerģija) piemīt tīras enerģijas potenciāls ar noteikumu, ka tiek ņemta vērā vide un esošās ekosistēmas; tā kā minētā tīrā enerģija dod ES iespēju ne vien sekmēt ekonomisko izaugsmi un radīt uz prasmēm balstītas darbvietas, bet arī, pateicoties tehnoloģiskajai inovācijai, uzlabot energoapgādes drošību un konkurētspēju; |
| --- | --- |

AF.

tā kā jūras vēja enerģijai un okeāna enerģijai (viļņu enerģija, plūdmaiņu enerģija un jūras siltumenerģija) piemīt tīras enerģijas potenciāls ar noteikumu, ka tiek ņemta vērā vide un esošās ekosistēmas; tā kā minētā tīrā enerģija dod ES iespēju ne vien sekmēt ekonomisko izaugsmi un radīt uz prasmēm balstītas darbvietas, bet arī, pateicoties tehnoloģiskajai inovācijai, uzlabot energoapgādes drošību un konkurētspēju;

| AG. | tā kā uzlabota okeānu pārvaldība palīdzēs radīt pasaules līmenī vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem, tostarp Eiropas okeāna enerģētikas nozarei; |
| --- | --- |

AG.

tā kā uzlabota okeānu pārvaldība palīdzēs radīt pasaules līmenī vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem, tostarp Eiropas okeāna enerģētikas nozarei;

| AH. | tā kā jūras piesārņojums, piemēram, atkritumu, vielu vai enerģijas tieša vai netieša izgāšana, tostarp cilvēka radītu zemūdens trokšņu avotu izveide — rada vai var radīt kaitīgu ietekmi uz dzīvajiem resursiem un jūras ekosistēmām, noplicinot bioloģisko daudzveidību, apdraudot cilvēku veselību, radot šķēršļus jūrniecības darbībām un izmainot ūdens kvalitāti; |
| --- | --- |

AH.

tā kā jūras piesārņojums, piemēram, atkritumu, vielu vai enerģijas tieša vai netieša izgāšana, tostarp cilvēka radītu zemūdens trokšņu avotu izveide — rada vai var radīt kaitīgu ietekmi uz dzīvajiem resursiem un jūras ekosistēmām, noplicinot bioloģisko daudzveidību, apdraudot cilvēku veselību, radot šķēršļus jūrniecības darbībām un izmainot ūdens kvalitāti;

| AI. | tā kā ES ir jāieņem vadošā loma starptautisko forumu apspriedēs un sarunās, lai nodrošinātu, ka visas attiecīgās puses uzņemas savas saistības siltumnīcefekta gāzu vai citu piesārņojošo vielu emisiju samazināšanas jomā un atbildīgi risina pieaugošās problēmas resursu ilgtspējīgas pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

AI.

tā kā ES ir jāieņem vadošā loma starptautisko forumu apspriedēs un sarunās, lai nodrošinātu, ka visas attiecīgās puses uzņemas savas saistības siltumnīcefekta gāzu vai citu piesārņojošo vielu emisiju samazināšanas jomā un atbildīgi risina pieaugošās problēmas resursu ilgtspējīgas pārvaldības jomā;

| AJ. | tā kā ar jūras atjaunojamās enerģijas izmantošanu varētu palīdzēt sasniegt enerģijas autonomijas mērķi Eiropas Savienības mazajās salās; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā ar jūras atjaunojamās enerģijas izmantošanu varētu palīdzēt sasniegt enerģijas autonomijas mērķi Eiropas Savienības mazajās salās;

| AK. | tā kā starptautisko organizāciju darbības pārredzamība ir galvenais elements demokrātiskas pārskatatbildības un iekļautības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

AK.

tā kā starptautisko organizāciju darbības pārredzamība ir galvenais elements demokrātiskas pārskatatbildības un iekļautības nodrošināšanai;

| AL. | tā kā jūrām un okeāniem piemīt potenciāls, lai kļūtu par tīras enerģijas avotu; tā kā šāda atjaunojama jūras enerģija dod ES iespēju ne vien sekmēt ekonomisko izaugsmi un radīt uz prasmēm balstītas darbvietas, bet arī, pateicoties tehnoloģiskajai inovācijai, uzlabot energoapgādes drošību un konkurētspēju; tā kā šādu vietējo resursu izmantošana ir salu valstīm un reģioniem, jo īpaši attālākajiem reģioniem, īpaši svarīga dimensija, jo okeāna enerģija varētu tiem palīdzēt panākt enerģētisko neatkarību un aizstāt ļoti dārgo enerģiju, kas tiek ražota dīzeļdegvielas elektrostacijās, |
| --- | --- |

AL.

tā kā jūrām un okeāniem piemīt potenciāls, lai kļūtu par tīras enerģijas avotu; tā kā šāda atjaunojama jūras enerģija dod ES iespēju ne vien sekmēt ekonomisko izaugsmi un radīt uz prasmēm balstītas darbvietas, bet arī, pateicoties tehnoloģiskajai inovācijai, uzlabot energoapgādes drošību un konkurētspēju; tā kā šādu vietējo resursu izmantošana ir salu valstīm un reģioniem, jo īpaši attālākajiem reģioniem, īpaši svarīga dimensija, jo okeāna enerģija varētu tiem palīdzēt panākt enerģētisko neatkarību un aizstāt ļoti dārgo enerģiju, kas tiek ražota dīzeļdegvielas elektrostacijās,

Starptautiskā okeānu pārvaldības satvara uzlabošana

| 1. | atgādina par okeānu un jūru būtisko nozīmi, jo tie nodrošina dzīvības pastāvēšanu uz zemes, ilgtspējīgu attīstību, nodarbinātību un inovāciju, kā arī dod iespējas tos izmantot atpūtas un izklaides mērķiem; pievienojas arvien pieaugošajām bažām saistībā ar to, ka ir vajadzīga efektīvāka un integrētāka okeānu pārvaldība un aizsardzība; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē kopīgo paziņojumu par starptautisko okeānu pārvaldību un ierosinātās darbības, kurās uzsvērta ES apņemšanās panākt okeānu un jūru, kā arī jūras resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam iekļauto 14. IAM; atzīst šīs tēmas transversālo raksturu un nepieciešamību koordinētai un integrētai pieejai, lai nodrošinātu labāku okeānu pārvaldību; prasa ES uzņemties vadošo lomu pasaules mērogā, lai stiprinātu starptautisko okeānu pārvaldību un novērstu nepilnības, ņemot vērā tās pieredzi, izstrādājot ilgtspējīgu pieeju okeānu pārvaldībai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina par visu ilgtspējīgas attīstības mērķu integrēto un nedalāmo raksturu, kā arī to savstarpējo saikni un sinerģiju un atkārtoti norāda, ka ir ārkārtīgi svarīgi visas ES darbībās veidot saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, tostarp tajā atkārtoti apstiprinātajiem principiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju noteikt skaidrus termiņus, vajadzības gadījumā iesniegt tiesību aktu priekšlikumus, kā arī strādāt kopā ar dalībvalstīm, lai uzlabotu sadarbību tādās jomās kā okeāna pētniecība, spēju veidošana un tehnoloģiju nodošana, un izveidot mehānismus, ar kuriem atbalsta koordināciju, kā arī pastāvīgu uzraudzību un novērtēšanu ES līmenī, lai sekmīgi īstenotu darbības, kas minētas kopīgajā paziņojumā; uzsver Līguma noteikumus par piesardzības un “piesārņotājs maksā” principiem un ekosistēmas pieejas nozīmi visās ES darbībās saistībā ar okeānu pārvaldību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkārtoti atgādina par Ilgtspējīgas attīstības mērķu izteikto jūrlietu dimensiju, kas pausta — jo īpaši, bet ne tikai — 14. mērķī: saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē un pilnībā atbalsta dokumentu “Mūsu okeāni, mūsu nākotne – aicinājums rīkoties”, ko pieņēma ANO Okeānu konferencē 2017. gada jūnijā, lai atbalstītu 14. IAM īstenošanu nolūkā saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus ilgtspējīgai attīstībai; ar lielu gandarījumu norāda uz 1 328 brīvprātīgajām saistībām, ko okeānu saglabāšanas jomā un nolūkā palielināt informētību par okeānu nozīmi cilvēces izdzīvošanai uzņēmušās valdības, citas starpvaldību un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, privātais sektors, akadēmiskās un pētniecības iestādes un zinātniskās aprindas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka Eiropas Savienībai ir visaptverošs tiesiskais regulējums un pārvaldības rīki, kuru galvenā uzmanība ir pievērsta okeānu pārvaldības atsevišķiem elementiem, bet ka tomēr ES reģionālās jūras joprojām ir kritiskā stāvoklī, to resursi tiek pārmērīgi izmantoti, organiskie un neorganiskie piesārņotāji ietekmē okeānu veselību un ražīgumu, rada bioloģiskās daudzveidības zudumu, dzīvotņu degradēšanos, invazīvu sugu izplatīšanos un piekrastes kopienu samazināšanos, kā arī konfliktu starp jūras nozarēm; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju rīkoties saskaņā ar kopīgo paziņojumu par okeānu pārvaldību, publicējot progresa ziņojumu par pārskatītajiem pasākumiem un precīzu grafiku turpmākajiem pasākumiem un veidojot saikni starp minētajiem pasākumiem un pašreizējām Eiropas iniciatīvām, kā arī ar spēkā esošajiem starptautiskajiem instrumentiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Komisiju vajadzības gadījumā ierosināt Padomei iniciatīvas par okeāna partnerību veidošanu ar nozīmīgākajiem starptautiskajiem partneriem, lai sekmētu mērķi uzlabot globālo pārvaldību un politikas saskaņotību un balstīties uz tādiem spēkā esošajiem divpusējās sadarbības satvariem kā augsta līmeņa dialogi par zivsaimniecību un jūrlietām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīst, ka ANO Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) būtisko nozīmi, nodrošinot pamata tiesisko regulējumu, lai koordinētu centienus un panāktu saskaņotību globālo ar okeāniem saistīto jautājumu risināšanā; mudina piekrastes dalībvalstis ievērot savus pienākumus saskaņā ar UNCLOS — aizsargāt un saglabāt jūras vidi un tās dzīvos resursus, kā arī to pienākumu novērst un kontrolēt jūras piesārņojumu; norāda, ka dalībvalstis ir atbildīgas par zaudējumiem, ko rada šādu starptautisko saistību attiecībā uz piesārņojuma novēršanu neievērošana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina valstis uzlabot savas tiesību sistēmas mūsu okeānus saglabāšanai; prasa starptautiski atzīt ekoloģiskā kaitējuma koncepcijas piemērošanu jūras piesārņojuma gadījumos, lai var pieprasīt kompensāciju, ja ir konstatēs, ka ir noticis pārkāpums; prasa ieviest atbildības ķēdes principu, kas ir paredzēts to personu noteikšanai, kas ir atbildīgas par videi nodarīto kaitējumu visā komandķēdē; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ES būtu jācenšas nodrošināt, lai zvejas noteikumiem būtu svarīga nozīme nākotnē juridiski saistošā instrumentā saskaņā ar UNCLOS attiecībā uz jūras bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu teritorijās, kas nav valstu jurisdikcijā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina visas valstis pievienoties attiecīgajiem zivsaimniecības instrumentiem, jo īpaši FAO atbilstības nolīgumam, ANO Nolīgumam par mainīgas dislokācijas un tālu migrējošo zivju sugu krājumiem un Nolīgumam par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (PSMA), kā arī pilnībā īstenot minēto instrumentu noteikumus un citus FAO starptautiskos rīcības plānus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē progresu, ko ES ir panākusi attiecībā uz KZP ārējo dimensiju; uzsver, ka šī dimensija, tostarp starptautiskie un partnerības nolīgumi, ir svarīgs instruments, ar kura palīdzību veicināt ES vides un sociālos standartus un tās noteikumus cīņā pret NNN zveju starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka nesen ir pieņemti Zivsaimniecības pārredzamības iniciatīvas (FITI) vispārējie standarti; mudina dalībvalstis pievienoties FITI; aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt šo iniciatīvu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka ES zvejas flotei ārkārtīgi svarīga ir vienlīdzīgu konkurences apstākļu garantēšana, jo īpaši ņemot vērā ES augstos vides un ilgtspējas standartus, kas minētajiem kuģiem ir jāpiemēro; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka attiecībā uz zveju starptautiskos ūdeņos un visā divpusējās sadarbības jomā ES ir jāpanāk līdzvērtīgu vides standartu ieviešana tiem, kurus jāievēro ES kuģiem, lai savai flotei neradītu vides ilgtspējas ziņā nelabvēlīgus apstākļus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina ANO 1970. gada 17. decembra Rezolūciju Nr. 2749 (XXV), kurā atzīts, ka jūras un okeānu gultne un dzīles, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas, kā arī to resursi ir cilvēces kopīgais mantojums, un Montegobejas konvencijas 136. pantu, kurā noteikts, ka jūras un okeānu gultne, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas, ir cilvēces kopīgais mantojums”; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis pārtraukt subsidēt licences ieguves rūpniecības izpētes un ieguves darbībām teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas, un izsniegt atļaujas ieguves darbībām to kontinentālajā šelfā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | turklāt attiecībā uz starptautiskajiem tiesību aktiem par gaisa piesārņojumu norāda, ka saskaņā ar UNCLOS dalībvalstīm nav atļauts pārbaudīt kuģus, pat ja ir pamatoti pierādījumi par pārkāpumiem; tādēļ aicina ANO dalībvalstis pilnveidot UNCLOS tiesisko regulējumu, lai novērstu visas nepilnības pašreizējā pārvaldībā un ieviestu stingrus starptautisko vides tiesību aktu īstenošanas mehānismus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prasa pieņemt starptautiskā regulējuma pasākumus pret radioaktīvajiem atkritumiem un okeānu un jūras gultnes piesārņojumu, lai īstenotu praktiskus pasākumus, ar kuriem mazina to ietekmi uz vidi un veselību un likvidē jūras gultnes piesārņojumu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver — lai novērstu pašreizējās nepilnības pārvaldības jomā, prioritārā kārtā ir jāuzlabo pārredzamība, tostarp informācijas pieejamība sabiedrībai, ieinteresēto personu iesaiste, sabiedrības līdzdalība lēmumu pieņemšanā un piekļuve tiesvedībai vides jautājumos, kā paredz Orhūsas konvencija, kā arī ANO organizāciju leģitimitāte, tostarp valstu pārstāvju pārskatatbildība starptautiskās struktūrās, piemēram Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO) un Starptautiskajā Jūras dzīļu pārvaldē (ISA); aicina dalībvalstis un Komisiju sadarboties ar ISA, lai nodrošinātu pārredzamību pār tās darba metodēm un tās efektīvu spēju novērtēt ietekmi uz vidi, kā arī nodrošināt reālu jūras vides aizsardzību no kaitīgas ietekmes un jūras vides aizsardzību un saglabāšanu, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas XI un XII daļā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina dalībvalstis uzņemties proaktīvu un progresīvu lomu starptautiskajās organizācijās, lai nāktu klajā ar pārredzamības reformām un palielinātu vispārējo vērienīgumu vides jomā veikto darbību ziņā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver — lai uzlabotu okeānu pārvaldības regulējumu, būs jāstiprina reģionālie un starptautiskie centieni, veicinot tādu daudzpusēju instrumentu izmantošanu, par kuriem jau ir panākta vienošanās, kā arī popularizējot stratēģijas un veicinot to efektīvāku īstenošanu; mudina Komisiju sekmēt ciešāku starptautisko sadarbību jūrlietās, jo īpaši jūras zinātnes un tehnoloģiju jomā, kā to ierosinājusi ESAO; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir jānostiprina sadarbība, politikas saskaņotība un koordinēšana starp visu līmeņu valdībām un iestādēm, tostarp starptautiskajām organizācijām, reģionālajām un apakšreģionālajām organizācijām un iestādēm, procedūrām un programmām; šajā sakarā norāda uz būtisko lomu, kāda ir efektīvām un pārredzamām daudzu ieinteresēto personu partnerībām un aktīvai valdību sadarbībai ar globālām, reģionālām un apakšreģionālajām struktūrām, zinātnieku aprindām, privāto sektoru, līdzekļu devējiem, NVO, vietējām apvienībām, akadēmiskajām iestādēm un ar citiem attiecīgiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prasa noteikt stingrāku jūras vides pārvaldības reģionālo kārtību, jo īpaši nolūkā sasniegt 14. IAM; aicina ES un starptautiskās organizācijas, jo īpaši ar oficiālo attīstības palīdzību palielināt atbalstu reģionālām organizācijām un 14. IAM izpildei trešās valstīs; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, cik svarīgi ir iesaistīt piekrastes vietējās kopienas un attālākos reģionus procesā, kas tuvina ES iedzīvotājus starptautiskās okeānu pārvaldības jautājumiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka ir nepieciešams izstrādāt vispusīgas stratēģijas, lai palielinātu izpratni par okeānu dabas un kultūras vērtību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka vajadzīgs konkrēts un īstenojams rīcības plāns par ES iesaisti Arktikā, kurā par sākuma punktu būtu jānosaka mērķis saglabāt Arktikas jutīgo ekosistēmu un palielināt tās noturību pret klimata pārmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka uz Ziemeļu Ledus okeāna centrālo daļu neattiecas starptautiskās saglabāšanas vai pārvaldības sistēmas; uzsver, ka ir vajadzīga koordinēta ES un tās dalībvalstu pieeja, lai novērstu neregulētu zveju Ziemeļu Ledus okeānā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkārto 2017. gada 16. marta rezolūcijā par integrētu Eiropas Savienības politiku attiecībā uz Arktiku pausto aicinājumu Komisijai un dalībvalstīm īstenot visus nepieciešamos pasākumus, lai ar Starptautisko konvenciju par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu (MARPOL) aktīvi veicinātu aizliegumu izmantot un degvielas tvertnēs pārvadāt smago degvieleļļu (HFO) kā degvielu kuģiem, kuri kuģo pa arktiskajām jūrām, tādā veidā, kā konvencija šobrīd tiek piemērota attiecībā uz ūdeņiem ap Antarktiku; aicina Komisiju iekļaut jautājumu par smagās degvieleļļas izmantošanas radītajiem riskiem videi, sabiedrībai, veselībai un klimatam tās nostājā par starptautisko okeānu pārvaldību; tā kā nav atbilstošu starptautisku pasākumu, aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par noteikumiem, kas būtu piemērojami kuģiem, kuri piestāj ES ostās pirms Arktikas ūdeņu šķērsošanas, lai aizliegtu izmantot un pārvadāt HFO; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi strādāt, lai strauji pabeigtu jau tā novilcināto SJO rīcības plānu melnā oglekļa emisiju samazināšanai no kuģiem, kas kuģo Arktikā, lai tādējādi šajā reģionā samazinātu temperatūras straujo pieaugumu un polāro ledāju paātrināto kušanu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju sekmēt vienlīdzīgus apstākļus jūras nozares darba tirgū un nodrošinātu taisnīgu attieksmi, efektīvā veidā piemērojot attiecīgās starptautiskās konvencijas, piemēram, SDO Konvenciju par darbu zvejniecībā un Konvenciju par darbu jūrniecībā, un izstrādāt saskaņotu sociālo regulējumu attiecībā uz jūrniecības darbībām Kopienas ūdeņos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prasa ieviest jaunu starptautisku nolīgumu par darba apstākļiem ar jūrniecību saistītās nozarēs; atgādina, ka ir jāizbeidz visa veida verdzība, kas joprojām pastāv uz kuģiem, un uzsver, ka nepietiekamas kvalitātes darba apstākļi var atstāt ietekmi uz cilvēkiem, uzņēmumiem un jūras vidi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju izstrādāt okeāna partnerības ar galvenajām iesaistītajām personām kultūru sadarbības mehānismu vai divpusēju dialogu veidā, kuru mērķis ir nodrošināt labāku koordināciju un sadarbību, lai veiksmīgi īstenotu ar okeāniem saistītos ilgtspējīgas attīstības mērķus, veicinātu ilgtspējīgu jūras nozaru izaugsmi, kā arī uzturētu, saglabātu un atjaunotu jūras ekosistēmas un bioloģisko daudzveidību, vienlaikus samazinot arī spiedienu uz okeāniem un jūrām un radot apstākļus ilgtspējīgai jūras nozaru ekonomikai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina Komisiju nostiprināt sadarbību un spēju veidošanu jūrlietu jomā ārpolitiskajā kontekstā saistībā ar tādām jomām kā attīstības sadarbība un tirdzniecības nolīgumi, jo īpaši ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi, lai veidotu spēju cīnīties pret klimata pārmaiņu ietekmi, jūras piedrazojumu un veicinātu labāku okeānu pārvaldību un ilgtspējīgu jūras nozaru izaugsmi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina ES īstenot principu, kas paredz, ka zvejas resursu sadalē ir jāņem vērā vides un sociālā ietekme un pārtikas nodrošinājuma vajadzības jaunattīstības valstīs, kā arī šo valstu centieni attīstīt pašām savu zivsaimniecību, vienlaikus nodrošinot ilgtspējīgu zvejas apjomu, kas nerada pārmērīgu zvejas jaudu, saskaņā ar mērķiem, kas noteikti 14. IAM; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina ES saskaņā ar KZP samazināt akvakultūras ietekmi uz vidi, nodrošinot ilgtspējīgus dzīvnieku barības avotus un veicinot pētniecību ar mērķi samazināt spiedienu uz savvaļas zivju krājumiem, ko izmanto dzīvnieku barības ražošanai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka ES ir pasaulē lielākā zivsaimniecības produktu importētāja un ka daļa nozvejas tiek importēta no apgabaliem, kuros zveja ir daudz mazāk ilgtspējīga nekā ES ūdeņos; mudina ES izmantot tās nostāju šajā jautājumā, lai uzlabotu visu jūras baseinu ilgtspēju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mudina Komisiju aicināt dalībvalstis pārtraukt sponsorēt dziļjūras izrakteņu izpētes un izmantošanas licences attiecībā uz teritorijām, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas, un nepiešķirt dziļjūras izrakteņu ieguves atļaujas dalībvalstu kontinentālajā šelfā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju atbalstīt to starptautisko iniciatīvu stiprināšanu, ar kurām apkaro cilvēku tirdzniecību pa jūras ceļiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt starptautiska moratorija noteikšanu licenču piešķiršanai dziļjūras izrakteņu ieguvei komerciālos nolūkos, līdz būs pietiekami izanalizēta un izpētīta dziļjūras izrakteņu ieguves ietekme uz jūras vidi, bioloģisko daudzveidību un cilvēka darbībām jūrā un būs iegūta izpratne par visiem iespējamiem riskiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver Eiropas Savienības jūras drošības stratēģijas (ESJDS) nozīmi un aicina Komisiju jūras drošību iekļaut ārpolitikā, paturot prātā, ka liela daļa tirdzniecības preču tiek pārvadātas pa jūru, vairāk nekā 70 % no ārējām robežām ir jūras robežas un ka ir jāgarantē to pasažieru drošība, kas Savienības ostas izmanto tranzītam; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver to, cik svarīgi ir turpināt uzlabot sadarbību starp Eiropas Jūras drošības aģentūru (EMSA), Frontex un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (EFCA), kurām visām ir atšķirīgas pilnvaras, atbalstīt dalībvalstu valsts iestādes, kuras veic krasta apsardzes funkcijas, veicināt jūrniecības drošumu un drošību, apkarot pārrobežu noziedzību un aizsargāt vidi, novēršot un samazinot piesārņojumu no piekrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām; uzskata, ka šīm aģentūrām atbilstīgā gadījumā vajadzētu saņemt lielāku finansējumu no ES, lai varētu veikt šos jaunos uzdevumus; uzsver, ka ir svarīgi turpināt izstrādāt digitālos risinājumus, piemēram, veicināt kuģniecības nozari, vienkāršojot procedūras attiecībā uz ziņošanas formalitātēm un vairāk ieguldot kopīgā infrastruktūrā Eiropas mēroga datu apmaiņai, no kā labumu gūtu visas dalībvalstu iestādes, kas veic krasta apsardzes funkcijas, un modernā jūras tehnoloģijā, piemēram, EMSA jūrniecības pakalpojumos, lai uzlabotu uzraudzības un kontroles sistēmas attiecībā uz jūrniecības darbībām un citas programmas, piemēram, vienoto informācijas apmaiņas vidi (CISE), kas paredzēta jūras uzraudzībai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver — lai radītu ilgtspējīgu jūras ekonomiku un mazinātu ietekmi uz jūras vidi, ir jāveic pasākumi saistībā ar klimata pārmaiņām, sauszemes izcelsmes piesārņojuma nonākšanu jūrās un okeānos, jūras piesārņojumu un eitrofikāciju, jūras ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, saglabāšanu un atjaunošanu, kā arī saistībā ar jūras resursu ilgtspējīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž bažas par to, ka saskaņā ar neseno Parlamenta pētījumu, ir konstatēts — lai arī zilā ekonomika varētu radīt pozitīvu sociāli ekonomisko ietekmi (nodarbinātības, ieņēmumu un bruto pievienotās vērtības ziņā), tās ietekme uz vidi ir kopumā negatīva, ja ņem vērā izmaiņas piekrastes dinamikā, jūras piesārņojumu, eitrofikāciju, jūras gultnes morfoloģiju un dzīvotņu, ekosistēmu vai bioloģiskās daudzveidības izmaiņas; pauž bažas par to, ka ietekmes uz vidi kopējam slogam varētu būt nelabvēlīga ietekme uz zivsaimniecību; |
| --- | --- |

46.

| 47. | prasa zilo ekonomiku virzīt uz piekrastes kopienu noturības stiprināšanu, lai atjaunotu zivsaimniecības nozares ražošanas potenciālu, tādējādi atbalstot pārtikas nodrošinājumu, nabadzības mazināšanu un dzīvo ūdens resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu; atgādina, ka pirms jebkādu darbību īstenošanas zilās ekonomikas nozarēs ir jāgarantē, ka tiek veikts ietekmes novērtējums un ka visas ieinteresētās personas saņem pilnīgu informāciju un tiek iesaistītas procesā; uzsver, ka zilajai ekonomikai ir jāpalīdz sasniegt 14. IAM par okeānu, jūru un to resursu aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka ieguldījumiem jūras nozaru ekonomikā nevajadzētu balstīties uz ierobežotajiem resursiem, bet tie būtu jāvērš uz ekoinovāciju, resursa dabiskās atjaunošanās līmeņa nepārsniegšanu, dabas aizsardzību, klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanu un pielāgošanos tām; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina dalībvalstis turpināt pastiprināt centienus, lai savlaicīgi īstenotu Jūras stratēģijas pamatdirektīvu nolūkā līdz 2020. gadam panākt jūras ūdeņu labu vides stāvokli, īpaši apņemoties novērst jūras piesārņojuma, tostarp piesārņojuma ar barības vielām un jūras piedrazojuma, radīto kaitējumu piekrastes un jūras videi, kā arī pārtraucot kaitējumu izraisošas subsīdijas, kas veicina neilgtspējīgu zivsaimniecību, un stiprinot globālo cīņu pret jūru piedrazošanu un piesārņošanu ar plastmasu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzskata jūras piesārņojuma ar plastmasas atkritumiem novēršanu, reģenerāciju un pārstrādi par svarīgu starptautisku problēmu un aicina Komisiju izvērst pasākumus, piemēram, palielinot atbalstu pētniecībai un iekļaujot šo jautājumu ilgtspējīgas jūras ekonomikas darbības jomā, lai ES kļūtu par inovatīvu risinājumu iniciatori un uzņemtos vadošo lomu šajā jomā pasaulē; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina dalībvalstis ātri ieviest pamatdirektīvu, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru un integrēto piekrastes pārvaldību, lai dažādas jūrniecības darbības varētu pilnīgi un harmoniski attīstīties; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mudina Komisiju okeānu pārvaldības jautājumu lielā mērā integrēt tās palīdzības un attīstības politikā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atgādina, ka zvejniecība, kas ir viena no tradicionālajām cilvēka pamatdarbībām jūras vidē, ir ļoti svarīga nozare, tādēļ tā uzskatāma par integrētās jūrniecības politikas noteicošo elementu; uzsver, ka zvejniecība ir nozare, kas visvairāk cieš no tā, ka jūru izmanto arī daudzos citos veidos un tādām citām darbībām kā jūras transports un tūrisms, pilsētu un piekrastes attīstība, izejmateriālu un enerģijas avotu izmantošana un jūras derīgo izrakteņu ieguve, un to ietekmē tādas dabas parādības kā jūras piesārņojums (plastmasas atkritumi, pamesti zvejas tīkli, naftas noplūdes, trokšņa piesārņojums, balasta ūdeņu noplūde, nekontrolēta naftas un gāzes ieguve un izpēte utt.) un klimata pārmaiņas (paaugstināts jūras līmenis, jūras virsmas temperatūras pieaugums, piekrastes applūšana, okeānu skābuma līmeņa paaugstināšanās utt.); |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver sieviešu svarīgo lomu jūras produktu ražošanas nozarē, ņemot vērā to, ka saskaņā ar FAO, viņas veido pusi no šajā nozarē strādājošo iedzīvotāju kopskaita; aicina ES veicināt sieviešu darbību un aizsargāt viņas zvejniecībā un ar to saistītās nozarēs, stimulējot taisnīgu cenu noteikšanu zivsaimniecības produktiem un nodrošinot sievietēm, kas darbojas zivsaimniecībā, labāku piekļuvi publiskajam atbalstam un finanšu resursiem, to izmantojot sarunās ar trešām valstīm par nozares atbalstu SFPA nolīgumiem, attīstības palīdzības instrumentu programmu izstrādē un dažādos starptautiskos forumos; |
| --- | --- |

54.

| 55. | gaida nākamo Komisijas stratēģiju par plastmasu, kā arī jebkādus citus pasākumus, tostarp nesen izziņoto rīcības plānu, kura mērķis ir apkarot jūras piesārņojumu; prasa stratēģijā par plastmasu aprites ekonomikā nodrošināt tālejošus mērķus, lai pienācīgi risinātu jūras piedrazojuma problēmu, sākot ar tā avotu, un mudina Komisiju nākt klajā ar konkrētām likumdošanas darbībām un saistošiem pasākumiem šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz plastmasas un mikroplastmasas ekoloģisku izstrādi un rīcību, lai samazinātu izmantoto, uz sauszemes — jo īpaši upju un citu ūdensceļu un piekrastes tuvumā — izmesto šāda veida ražojumu apjomu; pauž dziļas bažas par šī jautājuma apmēru; aicina Komisiju un dalībvalstis pievienoties COP 22 (Marrākeša, 2016. gada novembris) sāktajai starptautiskajai koalīcijai un atbalstīt to, lai samazinātu piesārņojumu ar plastmasas maisiņiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka ir vajadzīga labi pārdomāta ražošanas politika, kas palielina ražojumu dzīves ciklu, izturīgumu, atkārtotas izmantošanas un pārstrādes iespējas, kā uzsvērts Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlijs rezolūcijā “Par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku” (22), un turklāt uzsver, ka tas ir steidzami jāpiemēro vienreizējas lietošanas plastmasas izstrādājumiem un iepakojuma gaidāmajā stratēģijā par plastmasu, ņemot vērā kaitējumu videi, ko rada jūras piedrazojums; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mudina Komisiju palīdzēt izstrādāt reģionālos risinājumus un sekmēt valstu darbības, lai novērstu jūras piedrazojumu nolūkā to izskaust; turklāt mudina Komisiju palīdzēt izveidot izmēģinājuma projektus, lai savāktu jūras atkritumus, veicot pludmaļu sakopšanu un atkritumu izzvejošanas kampaņas, un sniegt finansiālu atbalstu zvejniekiem Eiropā jūras piesārņojuma savākšanai; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju ierosināt jaunus tiesību aktus, lai risinātu mikroplastmasas piesārņojuma problēmu visās tās izpausmēs, jo īpaši aizliedzot mikroplastmasas sastāvdaļas visos ķermeņa kopšanas produktos un nodrošinot, ka visi uzņēmumi, kuri izmanto plastmasas granulas, īsteno pienācīgus protokolus, lai samazinātu to noplūdi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzskata, ka piesārņojumu ar vienreizējas lietošanas plastmasas pudelēm ir galvenais jūras piesārņojuma cēlonis, un mudina Komisiju apsvērt iespēju ieviest Eiropas līmeņa vienreizējas lietošanas dzērienu iepakojuma savākšanas sistēmu, balstoties uz Vācijas modeli; |
| --- | --- |

59.

| 60. | prasa ES un dalībvalstīm iesaistīties starptautiskajā koalīcijā, lai samazinātu piesārņojumu ar plastmasas maisiņiem, un atbalstīt to; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veicināt starptautiski atzītu rīcības plānu, ar kuru novērš okeāna sasilšanas, jūras līmeņa celšanās un paskābināšanās sekas; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina dalībvalstis veicināt resursu efektīvu izmantošanu, pārstrādi un izpratnes veicināšanu attiecībā uz jūras piesārņojumu, izmantojot valsts informācijas kampaņas, izglītības programmas un sadarbību starp skolām un augstskolām šajos jautājumos; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atgādina savu nostāju par labu vērienīgam tiesību aktu kopumam aprites ekonomikas jomā, kurā noteikti mērķi līdz 2025. un 2030. gadam attiecīgi par 30 % un 50 % samazināt jūras piesārņojumu, kā arī lielāki mērķi attiecībā uz plastmasas iepakojuma pārstrādi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina dalībvalstis panākt ES mērķiem līdzvērtīgu vērienīgumu, nosakot jūras piedrazojuma samazināšanas mērķus; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mudina Komisiju pastiprināt centienus, lai apkarotu jūras piedrazojumu Eiropā un pasaulē, novēršot sauszemes un jūras atkritumu avotus, cīnoties pret tādu atkritumu kā zvejas rīku nelikumīgu pamešana un sniedzot finansiālu atbalstu jūras piedrazojuma savākšanai; mudina Komisiju samazināt kuģu radīto jūras piedrazojumu, jo īpaši veicinot saskaņotu izmaksu atgūšanas sistēmu attiecībā uz atkritumiem visās Eiropas ostās, pārskatot Direktīvu 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai; prasa nodrošināt lielāku finansējumu pētījumiem par jūras piedrazojuma izplatīšanos un ietekmi un starptautisko, reģionālo un apakšreģionālo stratēģiju iedarbīgumu cīņā pret jūras piedrazojumu un cita veida piesārņojumu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka Savienības piesardzības princips ir piemērojams attiecībā uz ikvienu potenciālo nākamo dziļjūras izrakteņu ieguves izpēti; pauž satraukumu par Komisijas neatlaidīgo prasību par to, ka dziļjūras izrakteņu ieguve ir viens no Eiropas Savienības prioritārajiem sektoriem jūras nozaru izaugsmes nodrošināšanai, jo pastāv pamatoti zinātniskie pierādījumi par tās radītiem, ievērojamiem un neatgriezeniskiem apdraudējumiem videi; pauž bažas par iespēju, ka plašāka dziļjūras izrakteņu ieguves veicināšana varētu negatīvi ietekmēt darbības, kas ir vajadzīgas saistībā ar 12. IAM (pāreja uz ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu); |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka jaunajai dziļjūras izrakteņu ieguves nozarei ir jāpiemēro piesardzības princips un ka, ņemot vērā zinātniskos brīdinājumus par iespējamo būtisko un potenciāli neatgriezenisko vides kaitējumu, uzskata, ka ES nevajadzētu atbalstīt šīs nozares attīstību, bet drīzāk vajadzētu investēt ilgtspējīgās alternatīvās, jo īpaši pārejā uz ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, kā tiek prasīts saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam 12. IAM; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver, ka naftas vai gāzes izpēti vai urbumus nedrīkstētu atļaut ne aizsargājamās jūras teritorijās (MPA) vai jutīgos apgabalos ar augstu saglabāšanas vērtību, ne arī to tuvumā; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzinīgi vērtē ES rīcības plānu pārejai uz aprites ekonomiku un aicina Komisiju ierosināt stingrus pasākumus, lai novērstu mikrodaļiņu un makrodaļiņu nokļūšanu jūras vidē, tostarp pasākumus, lai līdz 2020. gadam par 50 % samazinātu atkritumu noplūdes, un likumdošanas pasākumus, piemēram, saistībā ar aizliegumu izmantot vienreizējas lietošanas plastmasas izstrādājumus (gadījumos, kad ir pieejamas dabīgo materiālu alternatīvas), un, iespējams, starptautisku juridisko instrumentu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās iestādes atbalstīt inovatīvas tehnoloģiju un finanšu iniciatīvas, ar ko novērš okeānu un jūru piesārņojumu, lai tādējādi veicinātu efektīvas kuģošanas radīto atkritumu, īpaši plastmasas atkritumu, pārstrādes sistēmas ostās, palielinātu kuģniecības nozares informētību par sekām, ko rada plastmasas atkritumu apglabāšana jūrā, un novērstu galvenos šķēršļus MARPOL īstenošanai; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzsver, ka ES vajadzētu būt tādu pasaules mēroga iniciatīvu līderei, kas paredz uzraudzīt un ievērojami samazināt okeānu piedrazojumu; norāda, ka dalībvalstis ir apņēmušās īstenot mērķus attiecībā uz Direktīvu 2008/56/EK (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) un tajā noteikts, ka jūras piesārņojuma ar atkritumiem īpašības un daudzums nedrīkst radīt kaitējumu piekrastes un jūras videi (10. punkts); |
| --- | --- |

71.

| 72. | atbalsta centienus apkarotu visus okeānu un jūras gultnes piesārņojuma avotus, tostarp trokšņa piesārņojumu, un īstenot praktiskus starptautiskos pasākumus, lai mazinātu okeānu un jūras gultnes piesārņošanu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos vienoties par starptautisku rīcību, lai uzraudzītu okeānu sasilšanas, jūras līmeņa celšanās un ūdeņu paskābināšanās ietekmi; prasa pastiprināt un attīstīt starptautiskās zinātniskās programmas, lai uzraudzītu okeānu temperatūru, sāļumu un siltuma absorbciju un izveidotu pasaules okeānu novērošanas tīklu, ar kuru uzlabo globālo pārmaiņu okeānos uzraudzību un kurš ļauj labāk prognozēt klimata pārmaiņu ietekmi uz okeānu funkcionalitāti, oglekļa absorbciju un dzīvo jūras resursu pārvaldību; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzsver, cik svarīga ir dzīves cikla pieeja plastmasas izstrādājumiem, tostarp apsvērumi par dažādu polimēru degradāciju un sadrumstalotības līmeni (jūras vidē), kas jāsasniedz, internalizējot produktu vides un sociālās izmaksas (izmaksu internalizācija), sekmējot procesu, kurā noslēdz produktu un procesu izstrādes un ražošanas cikla aprites loku, kā arī piemērojot plastmasas produktu aprites ķēdes, kas uzlabo ražojumu lietošanas ilgumu, veicina videi nekaitīgu publisko un privāto iepirkumu, cita starpā veicina videi draudzīgākas inženierzinātnes principus un sistēmas, ekodizainu un ekomarķējumu un privātā sektora, tostarp MVU, spēju stiprināšanu, lai pārietu uz videi draudzīgākiem ražošanas procesiem; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos, kas pausta tās rīcības programmā par okeānu pārvaldību cīnīties pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (NNN zveju); mudina Komisiju turpināt cīņu pret NNN zveju visās reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) un citos attiecīgos forumos; uzskata, ka kuģi, kas kuģo ar ES karogu un nodarbojas ar NNN zveju, būtu jāiekļauj publiskā sarakstā, kā paredzēts NNN zvejas regulā; mudina ES izdarīt spiedienu uz trešām valstīm, mudinot tās rīkoties, lai novērstu NNN zvejā iegūtu zivju nonākšanu to tirgū; |
| --- | --- |

75.

| 76. | prasa nodrošināt lielāku sadarbību starp RZPO un mudina to līgumslēdzējas puses nodrošināt, ka tām ir pietiekami līdzekļi un tās tiek stiprinātas; |
| --- | --- |

76.

| 77. | aicina RZPO:






  a) | turpināt periodiski sagatavot neatkarīgus darbības pārskatus, kā arī pilnībā īstenot ieteikumus, kas izriet no šādiem darbības pārskatiem; |
| --- | --- | --- |

77.

a)

turpināt periodiski sagatavot neatkarīgus darbības pārskatus, kā arī pilnībā īstenot ieteikumus, kas izriet no šādiem darbības pārskatiem;

| b) | pilnībā īstenot ieteikumus, kas sagatavoti ANO Līguma par transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību 2. atkārtotajā pārskatīšanas konferencē; |
| --- | --- |

b)

pilnībā īstenot ieteikumus, kas sagatavoti ANO Līguma par transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību 2. atkārtotajā pārskatīšanas konferencē;

| c) | saskaņot pasākumus, jo īpaši uzraudzības, kontroles, pārraudzības un noteikumu izpildes pasākumus, tostarp vienojoties par preventīviem sodiem un sankcijām; |
| --- | --- |

c)

saskaņot pasākumus, jo īpaši uzraudzības, kontroles, pārraudzības un noteikumu izpildes pasākumus, tostarp vienojoties par preventīviem sodiem un sankcijām;

| 78. | aicina dalībvalstis pieņemt svarīgo priekšlikumu kopumu, ar ko klajā nāca Parlaments un Komisija, pārskatot Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem, un kas kopā veido saskaņotu, jaunu ES politiku attiecībā uz atbildības par atkritumiem dalīšanu starp visām ieinteresētajām personām un attiecībā uz piedrazošanas novēršanu gan uz sauszemes, gan jūras vidē; |
| --- | --- |

78.

| 79. | mudina Komisiju izstrādāt efektīvu politiku attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām piekrastes un jūras apgabalos, jo īpaši veicot praktiskus pasākumus, ar kuriem aizsargā piekrastes un jūras ekosistēmas; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atgādina, ka nolūkā uzlabot kuģu identificēšanu kā līdzekli cīņā pret NNN zveju kopš 2016. gada janvāra Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) numuri ir nepieciešami visiem ES kuģiem, kuri ir garāki par 24 metriem (LOA) vai kuru bruto tonnāža ir 100 un vairāk un kuri zvejo ES ūdeņos, kā arī visiem ES kuģiem, kuri garāki par 15 metriem (LOA) un zvejo ārpus Eiropas ūdeņiem; mudina ES — nolūkā nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un palīdzēt dalībvalstīm veikt importa kontroli — ieviest trešo valstu kuģiem tādu pašu prasību par SJO numura izmantošanu, kāda noteikta ES kuģiem, kuri ir garāki par 15 metriem (LOA), proti, minētais numurs jānorāda uz importētāja nozvejas sertifikāta; |
| --- | --- |

80.

| 81. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt rentablus pasākumus un instrumentus, kā arī visu līmeņu sadarbību, veicot uz risku balstītas un vidi saudzējošas ūdens piedrazojuma novēršanas darbības upēs, kā arī piekrastes un jūras teritorijās atbilstoši konkrētās valsts apstākļiem; mudina Komisiju un dalībvalstis šajā sakarībā veicināt finansēšanas, publiskā un privātā sektora partnerības un spēju veidošanu un izstrādāt un piemērot starptautiskos kritērijus kolektīviem savākšanas, attīrīšanas un atjaunošanas pasākumiem, tostarp ņemot vērā apjomus, iedzīvotājus un ekosistēmu jutību un elastību; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzsver vajadzību jūras nozarē integrēt darba tiesību un cilvēktiesības apsvērumus saistībā ar globālo okeānu pārvaldību; aicina Komisiju īstenot mērķtiecīgus centienus, lai pasaules zivsaimniecības nozarē veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātības standartus, atzīstot saikni starp darba tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem un ilgtnespējīgu un kaitīgu zvejas praksi, jo īpaši NNN zveju; aicina Komisiju veikt pasākumus, lai novērstu to, ka zvejas produkti, kuru nozvejošanā izmantots cilvēku tirdzniecības upuru darbs vai ir pieļauti citi darba tiesību un cilvēktiesību pārkāpumi, nonāk ES tirgos, un sadarboties ar nozares pārstāvjiem, lai veicinātu pienācīgas rūpības mehānismus, kas ļauj izņemt šādus produktus no piegādes ķēdes; aicina dalībvalstis nodrošināt SDO Konvencijas Nr. 188 (Konvencija par darbu zvejniecībā) transponēšanu valsts tiesību aktos un īstenošanu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uzsver, ka jūras piesārņojuma problēmas galvenais risinājums ir saistīts ar labāku sauszemes izcelsmes cieto atkritumu savākšanu un pārstrādi, ņemot vērā to, ka lielākā daļa jūras piedrazojuma tiek radīts uz sauszemes; turklāt uzskata, ka ES būtu jāveicina konsekventa atkritumu apsaimniekošanas principa piemērošana, kad vien iespējams, visos starptautiskajos forumos, nolīgumos un iestādēs; tāpēc aicina dalībvalstis pēc iespējas drīz noslēgt darbu pie aprites ekonomikas tiesību aktu kopuma, ieviest vērienīgus pārstrādes mērķus un bez kavēšanās izpildīt ES mērķus jūras piedrazojuma samazināšanai; |
| --- | --- |

83.

| 84. | aicina Komisiju darboties starptautiskos forumos, lai izstrādātu skaidru ilgtspējas satvaru bioloģiski noārdāmai plastmasai visu veidu dabas vidē, tostarp definīcijas un standartus; |
| --- | --- |

84.

| 85. | uzskata, ka dalībvalstīm un Komisijai ir jāveic tālejošāki pasākumi, lai risinātu atkritumu nelegāla eksporta un izgāšanas problēmu, tostarp stingrāk piemērojot ES noteikumus par atkritumu transportēšanu, kā arī ieviešot stingrākas uzraudzības un pārbaužu sistēmas ostās un visās atkritumu apstrādes iekārtās, to darbību koncentrējot uz aizdomās turētiem, nelegāliem sūtījumiem un atkritumu eksporta otrreizējas izmantošanas nolūkā apkarošanu (galvenokārt attiecībā uz nolietotiem transportlīdzekļiem un EEIA), un tām ir jānodrošina, ka eksports nonāk vienīgi tādās iekārtās, kas izpilda videi nekaitīgas apsaimniekošanas prasības, kuras noteiktas Atkritumu sūtījumu regulas 49. pantā; |
| --- | --- |

85.

| 86. | aicina dalībvalstis stiprināt izglītības un izpratnes veicināšanas pasākumus attiecībā uz jūras piedrazojumu, plastmasas izmantošanu un individuālo patērētāju uzvedības ietekmi uz vidi, šādus elementus ieviešot visu līmeņu izglītības programmās, nodrošinot izglītības un izpratnes veicināšanas materiālus, kas paredzēti īpašām interešu grupām un vecumiem, lai tādā veidā veicinātu uzvedības maiņu, kā arī organizēt plašas informācijas kampaņas, kuras vērstas uz iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzsver, ka ir nepieciešams samazināt slāpekļa un fosfora noplūdi okeānos, tādējādi samazinot cilvēka radītu eitrofikāciju, veicot būtiskas izmaiņas Eiropas lauksaimniecības modelī, cita starpā izmantojot ierobežojumus mēslojuma izmantošanai, optimizējot kultūraugu barības vielu izmantošanas prasības, piesardzīgi plānojot mēslojuma izmantošanu un izveidojot ilgtspējīgākas lauksaimniecības formas, kā arī samazinot slāpekļa avotus atmosfērā, labāk tīrot kanalizāciju un notekūdeņus un nodrošinot piesārņojuma no izkliedētiem barības vielu avotiem kontroli pilsētās, piemēram, ielu un lietus ūdens noteici kanalizācijas caurulēs, vienlaikus arī risinot jautājumu par spiedienu uz jūras ekosistēmām ar kopējās lauksaimniecības politikas termiņa vidusposma pārskatu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt visus piemērotos pasākumus, lai atvieglotu starptautisku noteikumu pieņemšanu, ierobežotu troksni, ko rada tādas rūpnieciskas darbības kā kuģniecība un seismiskie apsekojumi, jo īpaši bioloģiski jutīgos biotopos, piemēram, ierosinot izstrādāt MARPOL pielikumu attiecībā uz trokšņa piesārņojumu, kas līdzinātos nesen pievienotajam pielikumam par gaisa piesārņojumu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | konstatē, ka saskaņā ar Parīzes nolīgumu uzņemto saistību dēļ jaunu fosilā kurināmā avotu izmantošana kļūst nesaprātīga un nelietderīga, jo īpaši tad, ja tās atrodas ekoloģiski neaizsargātās teritorijās; |
| --- | --- |

89.

| 90. | uzsver, ka visi ūdeņi ir neaizsargāti pret urbumiem atkrastē fosilā kurināmā ieguves nolūkā; uzsver, ka fosilā kurināmā izmantošana vēl vairāk veicinās un paātrinās klimata pārmaiņas, kas apdraud mūsu planētu; uzskata, ka ES ir jāsadarbojas ar starptautiskajiem partneriem, lai panāktu taisnīgu pāreju uz atteikšanos no urbšanas darbiem atkrastē un tādējādi veicinātu mazoglekļa ekonomikas mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

90.

| 91. | uzsver, ka ikvienai jaunai naftas vai gāzes izpētes licencei vajadzētu būt saskaņā ar stingriem piesardzības regulatīvajiem standartiem vides aizsardzības jomā un naftas vai gāzes drošas izpētes, ieguves un ražošanas prasībām, un tajā būtu jāietver saistības attiecībā uz ieguves infrastruktūras ekspluatācijas pārtraukšanu, jo tām parasti ir ierobežots dzīves cikls; |
| --- | --- |

91.

| 92. | uzsver lielo potenciālu, kāds piemīt enerģijai, kas ražota no okeānu un jūru viļņiem un plūdmaiņas vai siltuma un sāļuma gradientiem; norāda, ka ilgtermiņā okeāna enerģētikai ir potenciāls kļūt par vienu no konkurētspējīgākajiem un rentablākajiem enerģijas ražošanas veidiem; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atzinīgi vērtē panākumus, ko dalībvalstis guvušas jūras telpiskās plānošanas (JTP) izveides jomā; uzsver, ka ir vajadzīgi papildu centieni saskaņotai Direktīvas 2014/89/ES īstenošanai, lai rādītu piemēru JTP vispārējai ieviešanai; tāpēc aicina dalībvalstis izstrādāt savu jūras telpisko plānojumu vēlākais līdz 2021. gada 31. martam; uzsver tās starptautisko un pārrobežu dimensiju un aicina Komisiju sākt izstrādāt priekšlikumus starptautiskām vadlīnijām, ņemot vērā sauszemes un jūras sinerģiju un mijiedarbību, kā arī tādu saistīto procesu kā integrētā piekrastes pārvaldība nozīmi, un vadīt starptautisku forumu par JTP, iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas un trešās valstīs, veicināt to visā pasaulē un nodrošināt labāko praksi, lai uzlabotu starptautisko sadarbību, uzlabotu okeānu pārvaldību, saglabāšanu un izmantošanu, veicinātu pārredzamību un uzlabotu izglītību un apmācību šajā jomā; |
| --- | --- |

93.

| 94. | atzīmē, ka pastiprināto darbību piekrastes un jūras ūdeņos dēļ aizvien vairāk ir vajadzīgs īstenot jūras telpisko plānošanu; aicina Komisiju izstrādāt starptautiskās pamatnostādnes par JTP un ar programmu “Apvārsnis 2020” un “LIFE” finansējuma atbalstu palīdzēt paplašināt aizsargājamās jūras teritorijas pasaulē; |
| --- | --- |

94.

| 95. | mudina Komisiju atbalstīt starptautiskos centienus nolūkā aizsargāt jūras bioloģisko daudzveidību, jo īpaši saistībā ar patlaban notiekošajām sarunām par jaunu juridiski saistošu instrumentu jūras bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas; aicina Komisiju ierosināt stingrākus tiesību aktus, lai saglabātu un ilgtspējīgi izmantotu jūras bioloģisko daudzveidību apgabalos, kas atrodas dalībvalstu jurisdikcijā; |
| --- | --- |

95.

| 96. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos atbalstīt KBD un CITES un uzsver, ka ir nepieciešama saskaņota pieeja, lai īstenotu saskaņā ar šīm konvencijām pieņemtos lēmumus par jūras sugu un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un labāk saskaņotu darbu starptautiskā un Eiropas līmenī; uzsver, cik svarīgi ir darīt vairāk, lai saskaņā ar CITES aizsargātu jūras sugas, un tās noteikumus stingri ievērot attiecībā uz sugām, kuras tā jau aizsargā; |
| --- | --- |

96.

| 97. | atzīmē, ka liela nozīme ir bioloģiskajai daudzveidībai kā mūsu okeānu stūrakmenim, kura jūras ekosistēmu ražīguma un funkcionalitāti ir svarīgi saglabāt; |
| --- | --- |

97.

| 98. | norāda, ka KZP būtu jānodrošina, ka zvejas izraisīta zivju mirstība tiek noteikta tādā līmenī, kas ļauj zivju krājumiem atjaunoties un saglabāties virs līmeņa, kurā tie spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY); uzsver nepieciešamību pēc ilgtspējīgas zivsaimniecības pārvaldības prakses, īstenojot pārvaldības pasākumus un uzraudzību, kontroli un izpildi, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem; uzskata, ka turpmākajos pasākumos varētu iekļaut atbalstu tādu zivju patēriņam, kas iegūtas no ilgtspējīgi pārvaldītām zvejniecībām un izmantojot piesardzīgu un uz ekosistēmām vērstu pieeju; atzinīgi vērtē zivsaimniecības nozarē īstenotās ilgtspējīgās inovācijas, kā arī ieguldījumus selektīvos zvejas paņēmienos un to izstrādi un ieviešanu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | atgādina — lai efektīvi novērstu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (NNN zveja), ir ļoti svarīgi nodrošināt, ka šādu darbību rezultātā iegūtie zivsaimniecības produkti nekādā veidā nenonāk tirgū; mudina ES visās savās partnerībās un visos starptautiskajos forumos popularizēt NNN zvejā iegūto zivsaimniecības produktu tirdzniecības aizliegumu pēc iespējas daudzos tirgos, tādējādi samazinot šādu darbību rentabilitāti; |
| --- | --- |

99.

| 100. | uzsver — lai cīņa pret NNN zveju un zivju krājumu pārmērīgu izmantošanu būtu iedarbīga, ir svarīgi turpināt un paplašināt divpusējās partnerības, jo pretējā gadījumā ar ES darbībām tikai daļēji varētu ietekmēt pašreizējo situāciju; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ierosina, ka dalībvalstīm un trešām valstīm būtu jāveic saskaņotākas un efektīvākas nozvejas dokumentu (nozvejas sertifikātu) un sūtījumu pārbaudes, lai nodrošinātu, ka zivis ir nozvejotas legāli; mudina valstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu cīņas pret NNN zveju labāku koordinēšanu ar tirdzniecību un tirgus politiku; uzsver, ka ES būtu visās starptautiskajās jomās jāveicina, jāatbalsta un jāīsteno nepieciešamie pasākumi, ar kuriem izskaust NNN zveju; |
| --- | --- |

101.

| 102. | atzinīgi vērtē ES starptautiski vadošo lomu konkrētu panākumu sasniegšanā cīņā pret NNN zveju un tās stingro apņemšanos īstenot efektīvus pasākumus cīņai pret šo parādību; atgādina par ES centieniem pastiprināt tās starptautiskās darbības pret NNN zveju divpusējā, reģionālā un daudzpusējā līmenī, tostarp turpinot divpusējus dialogus ar partneriem trešās valstīs, izmantojot kuģu lokalizācijas instrumentus un nodrošinot lielāku lomu galvenajām starptautiskajām aģentūrām, piemēram, Interpolam; aicina dalībvalstu iestādes aktīvi atbalstīt Komisijas darbu, veidojot elektronisku instrumentu nozvejas sertifikātu pārvaldībai; |
| --- | --- |

102.

| 103. | norāda, ka ES regula, ar ko izveido sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (NNN zvejas regula), ir radījusi progresu, taču būtu jāuzlabo tās īstenošana visās dalībvalstīs, un ka ir vajadzīga spēcīgāka koordinēšana ar trešām valstīm, lai panāktu, ka neviena zivs ES tirgū nenonāk nelegāli; tāpat mudina ES izdarīt spiedienu uz trešām valstīm, mudinot tās rīkoties, lai novērstu NNN zivju nonākšanu šo valstu tirgū; |
| --- | --- |

103.

| 104. | uzsver, cik būtiska ir agrīna reaģēšana uz invazīvām sugām, ņemot vērā to pieaugošo ietekmi uz zivsaimniecību, okeānu produktivitāti un bioloģisko daudzveidību un risku, ko tās rada šajā jomās, kā arī to nozīmi dabīgo ekosistēmu izjaukšanā; aicina dalībvalstis stiprināt savstarpējo sadarbību, kā arī sadarbību ar trešām valstīm, tostarp ar sinhronizētiem un sadarbīgiem pasākumiem, un informācijas, datu un paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

104.

| 105. | apgalvo, ka balasta ūdeņu apmaiņa ir metode, kā iespējams izvairīties no invazīvu svešzemju sugu ieviešanas; uzsver — lai gan SJO Konvencija par balsta ūdeņiem, kuras mērķis ir uzraudzīt un risināt šo problēmu, drīz stāsies spēkā, tās veiksmīga īstenošana būs atkarīga no tā, cik daudzas valstis to ratificēs; |
| --- | --- |

105.

| 106. | mudina Komisiju uzņemties vadību un veicināt uz ekosistēmu balstītu jūras telpisko plānošanu pasaules līmenī, lai mazinātu spiedienu uz jūras vidi un veicinātu ilgtspējīgu jūras nozaru ekonomiku; |
| --- | --- |

106.

| 107. | mudina Komisiju paātrināt darbu un stiprināt sadarbību un koordināciju, izstrādājot sadarbspējīgas nozvejas dokumentēšanas sistēmas un zvejas produktu izsekojamības mehānismus; |
| --- | --- |

107.

| 108. | aicina Komisiju un dalībvalstis apņēmīgi rīkoties, lai aizliegtu dažus tādus zvejniecības subsīdiju veidus, kas veicina zvejas jaudas pārpalikumu un pārzveju, lai izbeigtu subsīdijas, kas veicina NNN zveju, un lai atturētos no jauna ieviest šādas subsīdijas, tostarp paātrinot darbu, lai pabeigtu sarunas PTO līmenī par šo jautājumu, vienlaikus arī atzīstot, ka pienācīgam un efektīvam īpašajam un atšķirīgajam režīmam attiecībā uz jaunattīstības un vismazāk attīstītajām valstīm vajadzētu būt neatņemamai šo sarunu daļai; |
| --- | --- |

108.

| 109. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos nodrošināt finansēšanas iespējas aizsargājamo jūras teritoriju izveidei un labākās prakses apmaiņai kā savu ieguldījumu kopējā mērķa sasniegšanā, proti, līdz 2020. gadam noteikt 10 % jūras un piekrastes teritoriju par aizsargājamām jūras teritorijām (MPA), kā paredz 14.5 IAM; norāda, ka MPA sniedz ekoloģiskus un sociāli ekonomiskus ieguvumus un tie ir varīgs zivsaimniecības darbību pārvaldības un nārsta vietu aizsardzības nodrošināšanas instruments; īpaši atgādina ekoloģiski un bioloģiski nozīmīgu teritoriju (EBSA) nozīmi, kā noteikts Konvencijā par bioloģisko daudzveidību, un nepieciešamību tās saglabāt, lai atbalstītu veselīgus, funkcionējošus okeānus un daudzos to sniegtos pakalpojumus; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veicināt un pastiprināt pasākumus, lai pārvaldītu aizsargājamās jūras teritorijas, jo īpaši attīstot saskaņotu un savienotu šādu teritoriju tīklu; |
| --- | --- |

109.

| 110. | prasa ES un dalībvalstīm apņemties ieguldīt sociālajā kapitālā, lai nodrošinātu labāku jūras un piekrastes resursu pārvaldību; stingri mudina izglītojošās programmās un apspriešanās ar ieinteresētajām personām par okeāniem iesaistīt īpaši sievietes un jauniešus; |
| --- | --- |

110.

| 111. | uzsver nepieciešamību Komisijai ierosināt pasākumus, ar ko turpināt nostiprināt jūras un jūrlietu pētniecības un inovācijas darbības pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un tās turpmākajā programmā; |
| --- | --- |

111.

| 112. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai īstenotu un nodrošinātu vienotu pieeju, garantējot MPA tīklu ekoloģisko vienotību un savienojamību, kā arī to efektīvu struktūru, pārvaldību un novērtēšanu, kas būtu daļa no efektīva telpiskās plānošanas procesa, lai tie varētu pilnībā realizēt savu potenciālu, aizsargājot jūras un piekrastes bioloģisko daudzveidību; pauž nožēlu par to, ka pašlaik mazāk nekā 3 % pasaules okeānu ir norādīti kā pilnībā aizsargātas jūras rezerves; aicina dalībvalstis palielināt noteikto MPA skaitu saskaņā ar 14. IAM nolūkā nodrošināt vismaz 10 % jūras un piekrastes teritoriju saglabāšanu; mudina dalībvalstis izstrādāt saskaņotus un savienojamus MPA tīklus; aicina Komisiju un Padomi sarunās par bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu teritorijās, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas, bioloģiskajai daudzveidībai piemērot zinātniskās pētniecības rezultātus, atsaucoties uz MPA izveides kritērijiem; visbeidzot, mudina dalībvalstis nodrošināt, ka instrumenti ir savstarpēji papildinoši un izstrādāt jūras telpisko plānošanu, lai MPA efektīvāk savienotu ar citiem efektīvas saglabāšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

112.

| 113. | uzsver, cik svarīgi ir aizsargāt bioloģisko daudzveidību, līdz 2020. gadam nodrošinot efektīvi pārvaldītu un ekoloģiski saskaņotu MPA tīklu, dabas aizsardzības teritorijas un Natura 2000 jūras teritorijas, kas aptver vismaz 10 % visu Eiropas jūru un jūras teritoriju, lai tas atbilstu 14.5. IAM; mudina, ja iespējams, līdz 2030. gadam censties īstenot IUCN un Pasaules Parku kongresa pamatnostādnes par 30 % MPA izveidi; |
| --- | --- |

113.

| 114. | prasa darīt vairāk, lai izveidotu Natura 2000 tīklu jūras vidē, nosakot un pārvaldot šādas teritorijas, jo īpaši atklātā jūrā; atkārtoti prasa īpašus un ilglaicīgus pasākumus bioloģiskās daudzveidības līdzvērtīgai aizsardzībai Francijas tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

114.

| 115. | prasa pastiprināt centienus, lai veicinātu zināšanas par okeāniem Eiropā, nodrošinot pētnieku, ieinteresēto personu, lēmumu pieņēmēju un sabiedrības ciešāku sadarbību un viedokļu apmaiņu starp tiem, īpašu uzmanību pievēršot izglītības programmām par okeānu un jūru nozīmi, kā arī informācijai par karjeras iespējām jūras nozarēs; |
| --- | --- |

115.

| 116. | mudina dalībvalstis pastiprināt jūras un piekrastes ekosistēmu, jo īpaši koraļļu rifu un mangrovju audžu, aizsardzību un noturību un šajā kontekstā pievienoties starptautiskajai koraļļu rifu iniciatīvai; |
| --- | --- |

116.

| 117. | aicina dalībvalstis atbalstīt vismazāk attīstītās valstis, jo īpaši mazo salu jaunattīstības valstis, labākā MARPOL konvencijas īstenošanā, un tādējādi aizsargāt vidi un ostu apkārtnes iedzīvotāju iztikas ieguves iespējas; |
| --- | --- |

117.

| 118. | aicina Komisiju un dalībvalstis, izmantojot dažādus Kopienu fondus, veikt nepieciešamos ieguldījumus labvēlīgas vides veidošanai atjaunojamās jūras enerģijas ieguvei, lai pilnībā atraisītu Eiropas jūru potenciālu; |
| --- | --- |

118.

| 119. | aicina Komisiju palielināt centienus starptautiskā līmenī, lai izveidotu saskaņotu tiesisko regulējumu attiecībā uz dziļjūras izrakteņu izpēti un izmantošanu un to balstīt uz piesardzības principu; |
| --- | --- |

119.

| 120. | aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot prioritāros pasākumus, ko pieņēma Konvencijas par bioloģisko daudzveidību līgumslēdzēju pušu konferencē attiecībā uz jūras un piekrastes bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

120.

| 121. | uzskata, ka būtu jāievieš kuģošanas drošības tiesību aktu kopums Erika IV, lai nākotnē nepieļautu lielas jūras katastrofas, un ka minētajā tiesību aktu kopumā būtu jāņem vērā jūras ūdeņiem nodarītais ekoloģiskais kaitējums, kā to paredz spēkā esošie ES tiesību akti; |
| --- | --- |

121.

| 122. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ES tiesību aktos ekoloģisko kaitējumu atzīst atsevišķi no ekonomiskā, materiālā un morālā kaitējuma, un veicināt šādu atzīšanu starptautiskā mērogā; |
| --- | --- |

122.

| 123. | aicina Komisiju palielināt tās iekšējās un ārējās politikas konsekvenci resursu, bioloģiskās daudzveidības un okeānu pārvaldības un aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

123.

| 124. | uzsver, ka atjaunojamās jūras enerģijas attīstība salu teritorijās ne vien sniedz patiesu iespēju attiecīgo teritoriju ilgtspējīgai attīstībai, bet arī rada ievērojamas iespējas ES un pārējām pasaules valstīm; aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu un sākt īstenot globālu stratēģiju salu teritorijām, lai veidotu jaunu ekonomikas modeli, kas būs piemērots to īpašajām iezīmēm un balstītos uz enerģētisko neatkarību un atjaunojamās jūras enerģijas attīstību; |
| --- | --- |

124.

| 125. | aicina dalībvalstis un Komisiju, izmantojot dažādus Kopienas fondus, atbalstīt nepieciešamos ieguldījumus salu un tālākajos reģionos, lai veicinātu jūras atjaunojamo energoresursu attīstību un tādējādi veicinātu šo teritoriju enerģētisko neatkarību; |
| --- | --- |

125.

| 126. | aicina Komisiju atbalstīt apmācību un prasmju veidošanu jaunās profesijās, kas saistītas ar ilgtspējīgu jūras nozaru ekonomiku, un to īpaši popularizēt reģionos ar lielu potenciālu, piemēram, jūras, salu un attālākajos reģionos; |
| --- | --- |

126.

| 127. | prasa ieviest vispārēju, integrētu Eiropas politiku par okeāniem, tajā iekļaujot gan iekšējo, gan ārējo daļu un aptverot visas politikas jomas, kuras ietekmē okeānus (pētniecība, vide, enerģētika, transports, zivsaimniecība, kohēzijas politika, kaimiņattiecību politika, starptautiskā tirdzniecība utt.), un to balstīt uz pamatmērķiem — saglabāt jūras vidi un nodrošināt ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

127.

Jautājuma par arvien pieaugošām kuģniecības emisijām no jūras transporta risināšana

| 128. | norāda, ka pat 2014. gadā veiktajā SJO trešajā pētījumā par siltumnīcefekta gāzēm norādīts, ka atbilstoši turpmākajām ekonomikas un enerģētikas tendencēm paredzams, jūrniecības CO2 emisijas laikposmā līdz 2050. gadam pieaugs par 50–250 %, savukārt Parlamenta 2015. gadā veiktajā pētījumā “Emisiju mazināšanas mērķi starptautiskajai aviācijas un kuģniecības nozarei” norādīts, ka, ja SJO rīcības plāna cīņai pret klimata pārmaiņām īstenošana vēl tiks atlikta, jūrniecības CO2 emisiju īpatsvars kopējā SEG emisiju apjomā varētu būtiski palielināties, laikposmā līdz 2050. gadam sasniedzot 17 %; tāpēc uzsver, ka kuģniecībai vien būs vajadzīga liela daļa pieļaujamo emisiju budžeta, lai varētu ierobežot temperatūras pieaugumu krietni zem 2 grādiem pēc Celsija; |
| --- | --- |

128.

| 129. | uzsver, ka steidzami ir vajadzīga globāla rīcība, lai mazinātu negatīvo ietekmi uz okeānu ekosistēmām un veselību, ko rada oglekļa dioksīda koncentrācijas palielināšanās atmosfērā, jo īpaši saistībā ar Parīzes nolīgumu, kas pieņemts saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām; norāda, ka pie šādas nelabvēlīgas ietekmes jāpieskaita okeānu temperatūras paaugstināšanās, piekrastes un okeānu paskābināšanās, jūras līmeņa celšanās, pārmaiņas okeānu cirkulācijā un piekrastes erozija, kā arī ekstrēmi laikapstākļi, polārā ledus slāņa sarukšana, sāļuma izmaiņas, barības vielu pieejamība un atskābekļošana un ka šāda ietekme var būt kumulatīva; uzsver labi funkcionējošu ekosistēmu nozīmi okeānu noturības uzlabošanā; atgādina par steidzamo vajadzību risināt jautājumu par minēto klimata pārmaiņu ietekmi, kas negatīvi ietekmē okeānu būtisko lomu kā klimata regulētājam, CO2 piesaistītājsistēmai, bioloģiskās daudzveidības avotam un kā galvenajam uztura, iztikas, enerģijas un ekosistēmu pakalpojumu nodrošinātājam; |
| --- | --- |

129.

| 130. | atkārtoti norāda, ka saskaņā ar Parīzes nolīgumu visām tautsaimniecības nozarēm ir jāsniedz savs devums, lai samazinātu CO2 emisijas; mudina SJO pieņemt skaidru emisiju samazinājuma mērķrādītāju un neatliekami īstenojamus vistuvākā termiņa pasākumus, lai līdz 2018. gadam samazinātu starptautiskā jūras transporta CO2 emisijas pasaulē atbilstīgi Parīzes nolīgumā noteiktajiem mērķiem; turklāt norāda — ja nav ieviesta līdzvērtīga sistēma SJO ietvaros, CO2 emisijas Savienības ostās un reisos uz un no Savienības ostām jāaprēķina, izmantojot ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu vai līdzīgu stingru cenas noteikšanas mehānismu, kam jāsāk darboties pēc iespējas drīz un vēlākais līdz 2023. gadam; |
| --- | --- |

130.

| 131. | atgādina, ka BioLNG izmantošana būtu jāveicina kā līdzeklis kuģniecības nozares dekarbonizācijai un ka biogāzes izmantošana transportā būtu pirmām kārtām jārezervē kuģniecības nozarei, kurā BioLNG jau tiek izmantota kā moderna atjaunojamo energoresursu degviela; uzskata, ka ar Direktīvā 2014/94/ES noteiktajām infrastruktūras izstrādes prasībām būtu jāveicina BioLNG izmantošanu kuģniecības nozarē, kurā patlaban ir pieejamas tikai dažas citas atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas iespējas; |
| --- | --- |

131.

| 132. | uzsver dabasgāzes, jo īpaši sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) iespējamo lomu, īstenojot pāreju uz transporta nozares dekarbonizāciju, jo īpaši kuģniecības jomā cenšoties samazināt CO2 emisijas un gaisa piesārņojumu; |
| --- | --- |

132.

| 133. | aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt un SJO līmenī veicināt kuģu ātruma ierobežojumus, lai samazinātu emisijas, ņemot vērā energoefektivitātes plānojuma indeksu (EEDI) un kuģu energoefektivitātes pārvaldības plānu (SEEMP), kā arī to, ka ātruma ierobežojumi jau ir vispārīgi ieviesti attiecībā uz autotransportu un dzelzceļa transportu; uzsver, ka iekšējie un ārējie ekonomiskie ieguvumi no kuģu ātruma ierobežošanas pārsniedz ar to saistītās izmaksas; norāda, ka kuģu ātruma ierobežojumus ir salīdzinoši viegli uzraudzīt un īstenot un ka tas rada nelielu administratīvo slogu iesaistītajām personām; |
| --- | --- |

133.

| 134. | uzsver, ka krasta elektroenerģijai ir izšķiroša nozīme videi saudzīgākas kuģniecības veidošanā, jo tā ļauj kuģiem izslēgt motorus un pieslēgties elektrības tīklam, lai ražotu elektroenerģiju viesnīcas pakalpojumu, iekraušanas un izkraušanas darbību vajadzībām ostās un enkurvietās; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai veicinātu un atbalstītu krasta elektroenerģijas izmantošanu visiem kuģiem, kuri piestāj Eiropas ostās, tādējādi novēršot kuģu dzinēju radītās emisijas ostas ūdeņos, samazinot piesārņojumu un siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā arī mazinot troksni, vibrācijas un dzinēja nolietošanu; |
| --- | --- |

134.

| 135. | prasa izveidot globālu tirgus mehānismu, piemēram, SJO noteiktu maksu par emisijām, lai risinātu jautājumu par starptautiskajām jūras transporta emisijām, īpašu uzmanību pievēršot reģioniem, kas ir pilnībā atkarīgi no jūras transporta, jo īpaši tālākajiem un salu reģioniem un pavalstīm; |
| --- | --- |

135.

| 136. | ņemto vērā zinātnisko atzinumu par jūras transporta CO2 emisiju un citu emisiju ietekmi uz pasaules klimatu straujo pieaugumu, prasa IPCC kopā arī SJO jūras transporta ietekmi izvērtēt līdzīgi tam, kā tas attiecībā uz gaisa transporta nozari tiek darīts IPCC īpašajā ziņojumā “Aviācija un globālā atmosfēra”; |
| --- | --- |

136.

| 137. | aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi strādāt, lai strauji pabeigtu jau tā novilcināto SJO rīcības plānu melnā oglekļa emisiju samazināšanai no kuģiem, kas kuģo Arktikā, un tādējādi mazinātu temperatūras straujo pieaugumu polārajos reģionos; |
| --- | --- |

137.

| 138. | aicina Komisiju vēlākais 2020. gadā nākt klajā ar priekšlikumu attiecībā uz sauszemē saražotas elektroenerģijas izmantošanu un attiecīgo iekārtu uzstādīšanu kuģos, kas noenkurojušies ES ostās, lai samazinātu ostu zonās radītās emisijas; |
| --- | --- |

138.

| 139. | uzsver, cik svarīgi ir pārskatīt direktīvu par ostas atkritumu uzņemšanas iekārtām (2000/59/EK), un aicina dalībvalstis un Komisiju sadarbībā ar SJO, trešām valstīm un attiecīgo nozari pieņemt stratēģiju, lai nodrošinātu jūrniecības nozares dekarbonizāciju, pieskaņojot to Parīzes nolīguma mērķiem un vajadzībai izveidot starptautisku siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzības, ziņošanas un pārbaužu sistēmu; |
| --- | --- |

139.

| 140. | mudina Komisiju sekmēt vajadzīgos fiskālos nosacījumus, lai stimulētu sauszemē saražotas elektroenerģijas izmantošanu kuģos, kas noenkurojušies ES ostās, un atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju piemēram, buru, bateriju un kurināmā elementu, izmantošanu jūrniecības nozarē, jo īpaši tuvsatiksmes kuģošanai; |
| --- | --- |

140.

| 141. | aicina attiecīgās struktūras visā ES nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz sēra oksīda un slāpekļa oksīda emisijām, pielāgojot attiecīgās robežvērtības zemākajiem noteiktajiem līmeņiem; |
| --- | --- |

141.

| 142. | aicina Komisiju veikt izpēti un ierosināt pasākumus, lai būtiski samazinātu slāpekļa oksīda emisijas no jau ekspluatācijā esošās flotes, tostarp veikt ietekmes novērtējumu iespējai ieviest nodevu un fonda sistēmu attiecībā uz slāpekļa oksīda emisijām, lai ātri un efektīvi panāktu to būtisku samazinājumu; |
| --- | --- |

142.

| 143. | aicina dalībvalstis un Komisiju ierosināt juridiskos un tehniskos pasākumus, lai vēl vairāk samazinātu daļiņu un melnā oglekļa emisijas; |
| --- | --- |

143.

| 144. | uzsver, cik svarīgi jūrlietu kontekstā ir tālākie reģioni, jo īpaši tādēļ, ka tie atrodas Atlantijas okeānā un Indijas okeānā, jo tie nodrošina pētniecības iespējas klimata pārmaiņu ietekmes uz bioloģisko daudzveidību un jūras ekosistēmām izpētes un novēršanas jomā, un piedāvāt lielas iespējas atjaunojamo energoresursu un jūras nozares biotehnoloģiju izstrādei; uzsver, ka ir jāizstrādā inovatīvas programmas un jānodrošina pienācīgs finansējums pētniecības un izstrādes centru izveidei tālākajos reģionos; tāpēc prasa izveidot tālāko reģionu jūrlietu kopu; |
| --- | --- |

144.

Starptautisko okeānu pētniecības un datu stiprināšana

| 145. | uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt inovatīvus pakalpojumus publiskā un privātā sektora dalībniekiem, piemēram, zināšanu centrus un tīklus, lai iegūtu labas zināšanas par jūras ūdeņu vides stāvokli, uzlabotu zinātnisko datu izplatīšanu, apmaiņu ar paraugpraksi un zinātībām un pilnībā īstenotu ceļveža “Zināšanas par jūru 2020” darbības (SWD(2014)0149); šai sakarā atzinīgi vērtē to, ka pilnībā darbojas Copernicus Jūras vides novērošanas dienests un starpvaldību Zemes novērojumu grupa (GEO); mudina Komisiju izstrādāt uz Copernicus balstītas spējas, lai pārraudzītu siltumnīcefekta gāzu emisijas, tostarp CO2 emisijas, jo tas sniegtu ievērojamu pievienoto vērtību cīņā pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

145.

| 146. | ar nepacietību gaida Komisijas priekšlikumus, ar kuriem ES pētniecības un novērošanas darbības koordinē ar starptautiskajiem partneriem, un pētīt veidus, kā uzlabot pētniecības kvalitāti, cita starpā paplašinot pastāvošos ES pētniecības un novērošanas instrumentus un darbības, tostarp Eiropas jūras novērojumu un datu tīklu (EMODnet), lai ieviestu kopēju datubāzi, Eiropas Zemes novērošanas programmu (Copernicus), Eiropas Globālo okeānu novērošanas sistēmu (EuroGOOS) un kopīgās plānošanas iniciatīvu “Veselīgas un produktīvas jūras un okeāni” (KPI Okeāni) ar mērķi izveidot starptautisku jūras un jūrlietu datu tīklu; |
| --- | --- |

146.

| 147. | prasa ciešā sadarbībā ar zinātniskām iestādēm un bez valsts protekcionisma pilnībā uzraudzīt Eiropas līmeņa tiesisko pilnvarojumu un inovatīvu, pārbaudītu un selektīvu zvejas paņēmienu integrēšanu; |
| --- | --- |

147.

| 148. | prasa lielākus ieguldījumus zinātniskajā pētniecībā, lai iegūtu labāku izpratni par mūsu okeāniem; norāda, ka 95 % šīs jomas joprojām nav izpētīti; |
| --- | --- |

148.

| 149. | uzsver tādas kopīgas pētniecības un to datu nozīmi, kas iegūti jūras zinātnes un tehnoloģiju pētījumos kopā ar zinātniekiem no trešām valstīm; uzsver, ka papildu ieguldījumu veicināšana jūras zinātnē trešās valstīs un tādu starptautisku tīklu veidošana, kas radīs iespējas rezultātu un informācijas koplietošanai, ir ļoti svarīgi ilgtspējīgākas zvejas attīstīšanai, labākai jūras pārvaldībai un kopējo okeānu problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

149.

| 150. | ar bažām norāda, ka mazās salas ir īpaši neaizsargātas pret piekrastes eroziju, jo piekrastes vidi varētu ievērojami ietekmēt jūras līmeņa celšanās, ūdens aprites cikli un jūras ekosistēmu tendences, kas izriet no klimata pārmaiņām; uzsver, ka esošie Eiropas lielo datu savākšanas centri nesatur sedimentu masas bilances datu kopas, kas ir nepieciešamas, lai izprastu piekrastes izmaiņas un eroziju mazo salu mērogā; tādēļ uzsver, ka ir steidzami nepieciešams izstrādāt un izmantot inovatīvas modernās tehnoloģijas, lai vāktu, novērtētu un uzraudzītu piekrastes eroziju, piekrastes un jūras apstākļus un vides parametrus ES mazajās salās; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt šādus projektus; |
| --- | --- |

150.

| 151. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt zināšanas par jūras dzīlēm, jūras sugām un dzīvotnēm, un apkopot ģeoloģiskos, dziļuma, seismiskos, vulkāniskos, ķīmiskos, hidroloģiskos, atmosfēras un meteoroloģiskos datus par okeāniem, galvenokārt nolūkā attīstīt jūras atjaunojamos energoresursus un izveidot aizsargātas jūras teritorijas; šajā sakarībā mudina veicināt okeānu zinātnisko novērošanu un izpēti, pienācīgi ņemot vērā vides aizsardzību un jūras ekosistēmas un ilgtspējīgas attīstības nolūkā; |
| --- | --- |

151.

| 152. | norāda, ka ir ārkārtīgi svarīgi zvejniecības nozarē nodrošināt precīzus datus, jo tas ir būtisks priekšnosacījums tam, lai panāktu labu okeānu pārvaldību; uzsver, ka ir jāpiešķir pienācīgi un pietiekami finanšu līdzekļi, lai nodrošinātu šā mērķa īstenošanu; uzskata, ka ir nepieciešams uzlabot sadarbību un koordināciju ar starptautiskiem partneriem, par piemēru ņemot EMODnet un saskaņā ar G7 Cukubas paziņojumu; |
| --- | --- |

152.

| 153. | mudina vairāk resursu veltīt tam, lai palielinātu zināšanas un sapratni par jūru un okeāniem, īpaši attiecībā uz jūras zinātnisko izpēti, vāktu jaunus datus un zināšanas un veidotu datu apmaiņas platformas, kā arī sekmētu politikas izstrādi un lēmumu pieņemšanu, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi izmantot piesardzības pieeju gadījumos, kad nav pietiekamu zinātnisko pierādījumu; |
| --- | --- |

153.

| 154. | aicina dalībvalstis un Komisiju sekmēt zinātniskās atziņas, datu apmaiņu un tehnoloģiju nodošanu ar mērķi veicināt okeānu aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu; prasa turpināt un pastiprināt pasaules mēroga iniciatīvas, sadarbību un investīcijas, lai veicinātu jūras pētniecību un inovāciju; |
| --- | --- |

154.

| 155. | uzsver, ka okeānu pārvaldības pamatā vajadzētu būt labākajām pieejamajām zināšanām un tāpēc prasa izvērst pētniecību un inovācijas, lai okeānus un to resursus pārvaldītu tādā veidā, kas nodrošina jūras ekosistēmu saglabāšanu un atjaunošanu, tostarp to resursu ilgtspējīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

155.

| 156. | uzsver, ka ir jāturpina pētīt draudus, ko rada naftas noplūdes katastrofas, un biežas noplūdes kumulatīvā ietekme okeāna vidē, lai nodrošinātu, ka lēmumi par izpētes un ieguves darbību veikšanu piekrastes zonā pamatotos uz precīzu un atjauninātu zinātnisko informāciju; |
| --- | --- |

156.

| 157. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pētniecību un veicināt daudznozaru pieejas un partnerības starp ekonomikas un publiskā sektora dalībniekiem, lai iegūtu zinātniskās atziņas par okeāniem; |
| --- | --- |

157.

| 158. | uzsver, ka ir nepieciešams vairāk resursu atvēlēt jūras zinātniskajai izpētei, piemēram, starpdisciplinārajai pētniecībai un ilgtspējīgai jūru un piekrastes teritoriju novērošanai, kā arī datu un zināšanu, tostarp to tradicionālo veidu, vākšanai un apmaiņai ar tiem, lai palielinātu mūsu zināšanas par okeāniem, labāk izprastu saikni starp klimatu un okeānu veselību un ražīgumu, veicinātu saskaņotu agrīnās brīdināšanas sistēmu par ekstremāliem meteoroloģiskajiem notikumiem un dabas parādībām izstrādi, sekmētu lēmumu pieņemšanu, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, veicinātu zinātnisko un tehnoloģisko inovāciju un palielinātu jūras bioloģiskās daudzveidības ieguldījumu jaunattīstības valstu, jo īpaši mazo salu jaunattīstības valstu un vismazāk attīstīto valstu, attīstībā; |
| --- | --- |

158.

| 159. | aicina Komisiju Eiropas līmenī veidot un starptautiskā līmenī veicināt pētījumus, novērojumus un datu vākšanu un apmaiņu par vulkānu aktivitāti salās, okeānu vulkāniem un to saikni ar okeāniem; uzsver, ka attālākajiem reģioniem varētu būt svarīga loma šajā jomā; |
| --- | --- |

159.

| 160. | norāda, ka atjaunojamai enerģijai, kas iegūta no jūrām un okeāniem, ir ievērojams potenciāls, lai sasniegtu mērķus klimata un enerģētikas jomā un diversificētu enerģijas avotus; uzsver, ka ir jāveic turpmāki pētījumi par viļņiem, straumēm un sāļumu un jāizstrādā atbilstīgi vides ilgtspējas kritēriji; |
| --- | --- |

160.

| 161. | atgādina, ka viens no Eiropas Savienības zilās izaugsmes stratēģijas mērķiem ir uzlabot okeanogrāfijas zināšanas; aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt jūras pētniecību un zinātniskās partnerības ar starptautiskiem dalībniekiem un aktivizēt tādas jau esošās partnerības kā BLUMED; |
| --- | --- |

161.

| 162. | atzinīgi vērtē ES atbalstu, ko sniedz programmas jūras un jūrlietu pētniecības un inovācijas jomā, kuras finansē no pamatprogrammas; aicina Komisiju saglabāt šo atbalstu; |
| --- | --- |

162.

| 163. | prasa pietiekamu finansējumu tam, lai atbalstītu jūras un jūrlietu pētniecības un inovācijas darbības, jo īpaši pārnozares darbības, veidojot specializētu misiju okeānu pētniecības un inovācijas jomā; |
| --- | --- |

163.

| 164. | pauž atbalstu 2013. gada Golvejas paziņojuma turpmākai īstenošanai un mudina izveidot līdzīgas sadarbības ar trešām valstīm formas; |
| --- | --- |

164.

| 165. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi kopā ar trešām valstīm veicināt papildu investīcijas jūras zinātnē, kas ir saskaņā ar 2013. gada Golvejas paziņojumu, kā arī ieguldījumus kopīgos pētniecības projektos jaunattīstības valstīs un veidot starptautiskus tīklus, ar kuru palīdzību var dalīties ar informāciju un rezultātiem, lai tādā veidā panāktu labāku un ilgtspējīgāku zvejas un jūras ekosistēmas pārvaldību un risinātu kopīgās ar okeāniem saistītās problēmas; |
| --- | --- |

165.

| 166. | atgādina, cik svarīgi ir strādāt kopā ar starptautiskiem partneriem, lai uzlabotu plānošanu, novērojumus un pētniecību Vidusjūrā, Melnajā jūrā un Atlantijas okeānā atbilstīgi BLUEMED iniciatīvai un Belenas un Gelvejas paziņojumiem un sadarbībā ar tādām pasaules vai reģionālajām apvienībām kā Belmontas forums; |
| --- | --- |

166.

| 167. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos līdz 2018. gadam ierosināt EMODnet saskaņošanu ar citiem starptautiskajiem jūras datu vākšanas centieniem; atgādina Savienības apņemšanās īstenot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, īpaši 14.A un 14.A.1. iedaļas, nozīmi un G7 zinātnes un tehnoloģijas ministru Cukubas paziņojumu šajā kontekstā; mudina Komisiju un dalībvalstis atgādināt starptautiskajiem partneriem par viņu apņemšanos veicināt pieejamu, sadarbspējīgu un atklātu zinātni; aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par progresu, kas panākts virzībā uz patiesi globālām okeānu novērošanas platformām; |
| --- | --- |

167.

| 168. | aicina saskaņā ar ANO dokumentu “Mūsu okeāni, mūsu nākotne – aicinājums rīkoties” pilnībā novērtēt okeānu stāvokli, pamatojoties gan uz zinātniskajām, gan tradicionālajām zināšanu sistēmām; |
| --- | --- |

168.

| 169. | uzsver vajadzību turpināt virzību uz nolūkam atbilstošām okeāna novērošanas sistēmām, piekļuvi jūras datiem un lielu datu apjomu (tostarp “Zilā mākoņa”) apstrādi atbilstīgi Cukubas paziņojumam; |
| --- | --- |

169.

| 170. | mudina veltīt vairāk resursu tam, lai palielinātu zināšanas un sapratni par okeāniem, īpaši attiecībā uz jūras zinātnisko izpēti, jaunu datu vākšanu un zināšanu un datu apmaiņas platformām, kā arī sekmētu politikas izstrādi un lēmumu pieņemšanu, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem; atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi izmantot piesardzības pieeju gadījumos, kad nav pietiekamu zinātnisko pierādījumu; |
| --- | --- |

170.

| 171. | aicina dalībvalstis, reģionālās un vietējās iestādes un privātā sektora struktūras koncentrēties galvenokārt uz inovāciju projektiem, jūras nozaru biotehnoloģijām un tīras enerģijas izmantošanu, lai sekmētu un labāk ekoloģiskajām vajadzībām pielāgotu infrastruktūru un jūras transportu un aizsargātu okeānu ekosistēmu un bioloģisko daudzveidību, izmantojot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), programmu “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI); turklāt aicina dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst alternatīvai un netradicionālai kuģu degvielai, piemēram, LNG, un sašķidrinātas dabasgāzes jūras koridoru projektam, kas paredz savienot salas, lai veicinātu un pielāgotu infrastruktūru, piemēram, sašķidrinātas dabasgāzes termināļus kā pārejas tehnoloģiju, izmantojot esošo finansējumu, kā minēts iepriekš; aicina Komisiju izstrādāt partnerības okeānu jomā ar galvenajiem šīs jomas dalībniekiem, kas būtu galvenais līdzeklis sadarbības veicināšanai, politikas saskaņošanai un koordinēšanai tādu kopīgu interešu jautājumos, kas svarīgi okeānu pārvaldībai, kā jūras nozaru izaugsme un labākās prakses apmaiņa; |
| --- | --- |

171.

| 172. | norāda, ka jūrniecības nozares automatizācija un digitalizācija ietver digitālo prasmju un kvalifikāciju uzlabošanu, un uzsver, ka tā ir iespēja piesaistīt jauniešus; aicina Komisiju ierosināt iniciatīvas šajā jomā, izstrādājot kopīgas iniciatīvas kvalifikāciju atzīšanai un dažādu jūrlietu un kuģniecības darbību veicināšanai; |
| --- | --- |

172.

| 173. | pauž nožēlu par to, ka kopīgajā paziņojumā par okeānu starptautisko pārvaldību trūkst atsauces uz piekrastes un jūras tūrismu, ņemot vērā tā ietekmi uz piekrastes, salu un attālākajiem reģioniem, un atsauces uz vietējā tūrisma nozari, kurā darbojas daudzi MVU; prasa īstenot tādu Eiropas tūrisma stratēģiju, kas būtu saskaņā ar Starptautisko okeānu forumu, iesaistot reģionus, tostarp piekrastes vietējās pašvaldības, Eiropas mēroga dialogā par paraugprakses apmaiņu attiecībā uz piekrastes un jūras tūrisma viedu pārvaldību; uzstāj, ka Komisijas stratēģijā attiecībā uz plastmasas un citiem jūras atkritumiem nedrīkstētu aizmirst par piekrastes zonām, ņemot vērā to, ka jūras vides traucējumi īpaši negatīvi ietekmē tūrisma pievilcību, kā arī rada neizbēgamu ekonomikas un klimata pārmaiņu ietekmi uz visām darbībām tālākajos reģionos; |
| --- | --- |

173.

| 174. | prasa pastiprināt centienus, lai veicinātu pētniecību un inovāciju, kas ļauj uzlabot okeānu pārvaldību veidā, kas nodrošina jūras ekosistēmu saglabāšanu un atjaunošanu, tostarp šo resursu ilgtspējību, kā arī zināšanas par okeāniem gan Eiropā, gan visā pasaulē, izmantojot ciešāku sadarbību un apmaiņu starp pētniekiem, ieinteresētajām personām, lēmumu pieņēmējiem un sabiedrību, lai uzlabotu izglītotību par okeāniem un karjeras iespējas jūras nozaru ekonomikā; prasa veikt rūpīgu novērtējumu par okeānu stāvokli, kura pamatā ir gan zinātniskie atklājumi, gan tradicionālo zināšanu sistēmas, saskaņā ar ANO dokumentu “Mūsu okeāni, mūsu nākotne – aicinājums rīkoties”; |
| --- | --- |

174.

| 175. | uzsver, cik svarīgi ir piekrastes un attālāko reģionu vietējās iestādes iesaistīt šajā procesā, lai starptautiskās okeānu pārvaldības jautājumus darītu saprotamākus ES iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

175.

o

o o

| 176. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

176.

---

(1)  OV C 209, 30.6.2017., 60. lpp.

(2)  Sk. pieņemtos tekstus P8_TA(2017)0069, P8_TA(2017)0070, P8_TA(2017)0071 and P8_TA(2017)0072.

(3)  OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.

(4)  OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.

(5)  OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.

(6)  OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp.

(7)  OV L 266, 26.9.2006., 1. lpp.

(8)  OV L 197, 24.7.2012., 38. lpp.

(9)  OV L 321, 5.12.2011., 1. lpp.

(10)  OV L 251, 16.9.2016., 77. lpp.

(11)  OV L 257, 28.8.2014., 135. lpp.

(12)  OV L 123, 19.5.2015., 55. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0035.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0093.

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0478.

(16)  OV C 70 E, 8.3.2012., 70. lpp.

(17)  OV C 75, 26.2.2016., 24. lpp.

(18)  ‘
  Plastic waste inputs from land into the ocean,’ Jenna R. Jambeck, Roland Geyer, Chris Wilcox, Theodore R. Siegler, Miriam Perryman, Anthony Andrady, Ramani Narayan, Kara Lavender Law, Science, Vol. 347, 6223. izdevums, 2015. gada 13. februāris, 771.–768. lpp.

(19)  Marine Plastic Debris and Microplastics, UNEP: https://wedocs.unep.org/rest/bitstreams/11700/retrieve.

(20)  Eiropas Vides aģentūra, “Starptautiskās jūras satiksmes ietekme uz gaisa kvalitāti Eiropā un klimata izmaiņām”, 2013.

(21)  R. Winkel, U. Weddige, D. Johnsen, V. Hoen, S. Papaefthimiou (2015), “Shore Side Electricity in Europe: Potential and environmental benefits”, Enerģētikas politika, DOI http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0301421515300240

(22)  OV C 265, 11.8.2017., 65. lpp.

---

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/34

---

P8_TA(2018)0005

Sievietes, dzimumu līdztiesība un klimatiskais taisnīgums

Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvāra rezolūcija par sievietēm, dzimumu līdztiesību un klimatisko taisnīgumu (2017/2086(INI))

(2018/C 458/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembrī pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO cilvēktiesību konvencijas un tām pievienotos fakultatīvos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembrī pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO cilvēktiesību konvencijas un tām pievienotos fakultatīvos protokolus,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā 1995. gadā ceturtajā pasaules konferencē pieņemto Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, jo īpaši tās problemātisko jomu K (“Sievietes un vide”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gadā ceturtajā pasaules konferencē pieņemto Pekinas deklarāciju un rīcības platformu, jo īpaši tās problemātisko jomu K (“Sievietes un vide”),

| — | ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) izstrādāto klimatiskās pielāgošanās demogrāfiskās izpētes rīku (DECA), kas populācijas datus apvieno ar ģeogrāfiskajiem datiem par klimata radīto apdraudējumu un kalpo par politikas instrumentu katastrofu riska mazināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) izstrādāto klimatiskās pielāgošanās demogrāfiskās izpētes rīku (DECA), kas populācijas datus apvieno ar ģeogrāfiskajiem datiem par klimata radīto apdraudējumu un kalpo par politikas instrumentu katastrofu riska mazināšanai,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos (UNCCD), kas stājās spēkā 1996. gada decembrī, un jo īpaši tās vispārīgo noteikumu 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos (UNCCD), kas stājās spēkā 1996. gada decembrī, un jo īpaši tās vispārīgo noteikumu 5. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) 18. pušu konferenci (COP 18), kura notika no 2012. gada 26. novembra līdz 8. decembrim Dohā, Katarā (lēmums 23/CP.18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) 18. pušu konferenci (COP 18), kura notika no 2012. gada 26. novembra līdz 8. decembrim Dohā, Katarā (lēmums 23/CP.18),

| — | ņemot vērā UNFCCC 20. pušu konferenci (COP 20), kas notika 2014. gada 1.–12. decembrī Limā, Peru, un jo īpaši Limas Dzimumjautājumu darba programmu (lēmums 18/CP.20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC 20. pušu konferenci (COP 20), kas notika 2014. gada 1.–12. decembrī Limā, Peru, un jo īpaši Limas Dzimumjautājumu darba programmu (lēmums 18/CP.20),

| — | ņemot vērā UNFCCC 21. pušu konferenci (COP 21), kas notika no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim Parīzē, Francijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC 21. pušu konferenci (COP 21), kas notika no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim Parīzē, Francijā,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīguma 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīguma 8. pantu,

| — | ņemot vērā UNFCCC 22. pušu konferenci (COP 22), kas notika 2016. gada 7.–18. novembrī Marrākešā, Marokā, un tās lēmumu par dzimumjautājumiem un klimata pārmaiņām, ar kuru pagarināta 2014. gada Limas Dzimumjautājumu darba programma (lēmums 21/CP.22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC 22. pušu konferenci (COP 22), kas notika 2016. gada 7.–18. novembrī Marrākešā, Marokā, un tās lēmumu par dzimumjautājumiem un klimata pārmaiņām, ar kuru pagarināta 2014. gada Limas Dzimumjautājumu darba programma (lēmums 21/CP.22),

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas pieņemta 2015. gada septembrī un stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, un jo īpaši tās 1., 4., 5. un 13. ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas pieņemta 2015. gada septembrī un stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, un jo īpaši tās 1., 4., 5. un 13. ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 2017. gada 22. jūnija Rezolūciju 35/20 par cilvēktiesībām un klimata pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 2017. gada 22. jūnija Rezolūciju 35/20 par cilvēktiesībām un klimata pārmaiņām,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 2. un 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantu un 3. panta 2. un 5. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūnija secinājumus par dzimumu līdztiesību un vidi: uzlabota lēmumu pieņemšana, kvalifikācijas un konkurētspēja klimata pārmaiņu mazināšanas politikas jomā Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūnija secinājumus par dzimumu līdztiesību un vidi: uzlabota lēmumu pieņemšana, kvalifikācijas un konkurētspēja klimata pārmaiņu mazināšanas politikas jomā Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobrī pieņemto ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2016.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobrī pieņemto ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2016.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. novembra rezolūciju par ANO 2014. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 20) Limā, Peru (2014. gada 1.-12. decembrī) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. novembra rezolūciju par ANO 2014. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 20) Limā, Peru (2014. gada 1.-12. decembrī) (1),

| — | ņemot vērā 2015. gada 14. oktobra rezolūciju par virzību uz jauna starptautiska nolīguma klimata jomā noslēgšanu Parīzē (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 14. oktobra rezolūciju par virzību uz jauna starptautiska nolīguma klimata jomā noslēgšanu Parīzē (2),

| — | ņemot vērā 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par sievietēm un klimata pārmaiņām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 20. aprīļa rezolūciju par sievietēm un klimata pārmaiņām (3),

| — | ņemot vērā organizācijas “Women and Gender Constituency”2015. gada 1. jūnijā publicēto nostāju attiecībā uz jauno 2015. gada klimata nolīgumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas “Women and Gender Constituency”2015. gada 1. jūnijā publicēto nostāju attiecībā uz jauno 2015. gada klimata nolīgumu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2017. gada 26. janvārī publicēto ziņojumu “Gender in environment and climate change” (“Vides un klimata pārmaiņu jautājumu dzimumaspekts”) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) 2017. gada 26. janvārī publicēto ziņojumu “Gender in environment and climate change” (“Vides un klimata pārmaiņu jautājumu dzimumaspekts”) (5),

| — | ņemot vērā Ženēvas solījumus par cilvēktiesībām klimata politikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ženēvas solījumus par cilvēktiesībām klimata politikā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A8-0403/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A8-0403/2017),

| A. | tā kā klimata pārmaiņas ir globāla parādība, bet tās postošāk ietekmē valstis un kopienas, kuras ir vismazāk atbildīgas par globālo sasilšanu; tā kā lielāka ietekme ir uz tām populācijām, kuru iztika ir visvairāk atkarīga no dabas resursiem un/vai kurām visvairāk trūkst spējas reaģēt uz dabas radītiem apdraudējumiem, piemēram, sausumu, zemes nogruvumiem, plūdiem un viesuļvētrām; tā kā klimata pārmaiņu iedarbība un sekas vissmagāk skars tos, kam ir mazāk finanšu resursu pielāgošanās pasākumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā klimata pārmaiņas ir globāla parādība, bet tās postošāk ietekmē valstis un kopienas, kuras ir vismazāk atbildīgas par globālo sasilšanu; tā kā lielāka ietekme ir uz tām populācijām, kuru iztika ir visvairāk atkarīga no dabas resursiem un/vai kurām visvairāk trūkst spējas reaģēt uz dabas radītiem apdraudējumiem, piemēram, sausumu, zemes nogruvumiem, plūdiem un viesuļvētrām; tā kā klimata pārmaiņu iedarbība un sekas vissmagāk skars tos, kam ir mazāk finanšu resursu pielāgošanās pasākumiem;

| B. | tā kā klimata pārmaiņas sievietes un vīriešus ietekmē atšķirīgi; tā kā sievietes ir vairāk neaizsargātas un saskaras ar lielāku risku un slogu, savukārt tas skaidrojams ar dažādiem iemesliem — no nevienlīdzīgas piekļuves resursiem, izglītībai, darba iespējām un tiesībām uz zemi līdz sociālajām un kultūras normām un daudzveidīgai intersekcionālai pieredzei; |
| --- | --- |

B.

tā kā klimata pārmaiņas sievietes un vīriešus ietekmē atšķirīgi; tā kā sievietes ir vairāk neaizsargātas un saskaras ar lielāku risku un slogu, savukārt tas skaidrojams ar dažādiem iemesliem — no nevienlīdzīgas piekļuves resursiem, izglītībai, darba iespējām un tiesībām uz zemi līdz sociālajām un kultūras normām un daudzveidīgai intersekcionālai pieredzei;

| C. | tā kā savu sociālo pienākumu — piemēram, gādāt ūdeni, pārtiku un kurināmo ģimenei un aprūpēt citus — dēļ sievietes ir īpaši neaizsargātas pret klimata pārmaiņām un nesamērīgi pakļautas to sekām; tā kā pasaulē vairāk nekā 70 % ar ūdeni saistīto mājsaimniecības pienākumu un gādāšana par ūdeni ir sieviešu ziņā; tā kā reģionos, ko visvairāk skar klimata pārmaiņas, 70 % no visām sievietēm strādā lauksaimniecībā, taču viņas reti piedalās klimata politikas izstrādē; |
| --- | --- |

C.

tā kā savu sociālo pienākumu — piemēram, gādāt ūdeni, pārtiku un kurināmo ģimenei un aprūpēt citus — dēļ sievietes ir īpaši neaizsargātas pret klimata pārmaiņām un nesamērīgi pakļautas to sekām; tā kā pasaulē vairāk nekā 70 % ar ūdeni saistīto mājsaimniecības pienākumu un gādāšana par ūdeni ir sieviešu ziņā; tā kā reģionos, ko visvairāk skar klimata pārmaiņas, 70 % no visām sievietēm strādā lauksaimniecībā, taču viņas reti piedalās klimata politikas izstrādē;

| D. | tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm 781 miljons cilvēku vecumā no 15 gadiem, no kā gandrīz divas trešdaļas ir sievietes, ir analfabēti (6), taču piekļuve informācijai un izglītībai ar piemērotiem komunikācijas kanāliem ir izšķirīgi svarīga sieviešu patstāvības nodrošināšanai, īpaši katastrofu apstākļos; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm 781 miljons cilvēku vecumā no 15 gadiem, no kā gandrīz divas trešdaļas ir sievietes, ir analfabēti (6), taču piekļuve informācijai un izglītībai ar piemērotiem komunikācijas kanāliem ir izšķirīgi svarīga sieviešu patstāvības nodrošināšanai, īpaši katastrofu apstākļos;

| E. | tā kā Āfrikā sievietes lauksaimniecībā saražo vairāk nekā 90 % pārtikas pamatproduktu, bet viņām pieder tikai aptuveni 1 % aramzemes; |
| --- | --- |

E.

tā kā Āfrikā sievietes lauksaimniecībā saražo vairāk nekā 90 % pārtikas pamatproduktu, bet viņām pieder tikai aptuveni 1 % aramzemes;

| F. | tā kā katastrofas būtiski ietekmē izglītību, veselību, strukturālo nabadzību un iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā katastrofas būtiski ietekmē izglītību, veselību, strukturālo nabadzību un iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu;

| G. | tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm no 1,3 miljardiem cilvēku, kas pasaulē dzīvo nabadzībā, 70 % ir sievietes; tā kā nabadzīgi cilvēki lielākoties dzīvo marginālos rajonos, kas ir neaizsargāti pret plūdiem, jūras līmeņa palielināšanos un vētrām; tā kā dabas katastrofas gadījumā bojāejas varbūtība sievietēm un bērniem ir 14 reižu augstāka nekā vīriešiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm no 1,3 miljardiem cilvēku, kas pasaulē dzīvo nabadzībā, 70 % ir sievietes; tā kā nabadzīgi cilvēki lielākoties dzīvo marginālos rajonos, kas ir neaizsargāti pret plūdiem, jūras līmeņa palielināšanos un vētrām; tā kā dabas katastrofas gadījumā bojāejas varbūtība sievietēm un bērniem ir 14 reižu augstāka nekā vīriešiem;

| H. | tā kā klimata pārmaiņu iedarbība saasina dzimumu nevienlīdzību attiecībā uz diskrimināciju, veselības apdraudējumu, iztikas zaudēšanu, pārvietošanu, migrāciju, nabadzību, cilvēku tirdzniecību, vardarbību, seksuālo izmantošanu, uzturdrošību un piekļuvi infrastruktūrai un pamatpakalpojumiem; tā kā ir vajadzīga dzimumresponsīva pieeja, kas klimata ietekmes analīzi sasaistītu ar kritisku skatījumu uz patēriņa modeļiem un to ietekmi uz klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

H.

tā kā klimata pārmaiņu iedarbība saasina dzimumu nevienlīdzību attiecībā uz diskrimināciju, veselības apdraudējumu, iztikas zaudēšanu, pārvietošanu, migrāciju, nabadzību, cilvēku tirdzniecību, vardarbību, seksuālo izmantošanu, uzturdrošību un piekļuvi infrastruktūrai un pamatpakalpojumiem; tā kā ir vajadzīga dzimumresponsīva pieeja, kas klimata ietekmes analīzi sasaistītu ar kritisku skatījumu uz patēriņa modeļiem un to ietekmi uz klimata pārmaiņām;

| I. | tā kā nevienlīdzīga sieviešu līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesos un darba tirgū vairo nevienlīdzību un bieži vien liedz sievietēm pilnīgi iesaistīties un piedalīties klimata politikas veidošanā, plānošanā un īstenošanā; tā kā sievietes nav upures vien — viņas ir arī pārmaiņu rosinātājas mazināšanas un pielāgošanās stratēģiju izstrādē gan savās kopienās, gan ar lēmumu pieņemšanu saistītos amatos, un šajā aspektā sievietes ir jāiespēcina; |
| --- | --- |

I.

tā kā nevienlīdzīga sieviešu līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesos un darba tirgū vairo nevienlīdzību un bieži vien liedz sievietēm pilnīgi iesaistīties un piedalīties klimata politikas veidošanā, plānošanā un īstenošanā; tā kā sievietes nav upures vien — viņas ir arī pārmaiņu rosinātājas mazināšanas un pielāgošanās stratēģiju izstrādē gan savās kopienās, gan ar lēmumu pieņemšanu saistītos amatos, un šajā aspektā sievietes ir jāiespēcina;

| J. | tā kā 1995. gada Pekinas Rīcības platformā (PRP) ir skaidri noteikta saikne starp dzimumu, vidi un ilgtspējīgu attīstību un uzstāts, ka sievietēm jābūt stratēģiskai lomai ilgtspējīgu un ekoloģiski pareizu patēriņa un ražošanas modeļu izstrādē, tostarp sievietēm līdztiesīgi jāpiedalās visu līmeņu lēmumu par vidi pieņemšanā; |
| --- | --- |

J.

tā kā 1995. gada Pekinas Rīcības platformā (PRP) ir skaidri noteikta saikne starp dzimumu, vidi un ilgtspējīgu attīstību un uzstāts, ka sievietēm jābūt stratēģiskai lomai ilgtspējīgu un ekoloģiski pareizu patēriņa un ražošanas modeļu izstrādē, tostarp sievietēm līdztiesīgi jāpiedalās visu līmeņu lēmumu par vidi pieņemšanā;

| K. | tā kā UNCCD vispārīgo noteikumu 5. pantā atzīta sieviešu loma lauku kopienās un reģionos, ko visvairāk skar pārtuksnešošanās un sausums, un mudināts panākt vīriešu un sieviešu līdztiesīgu dalību cīņā pret pārtuksnešošanos un sausuma sekām; |
| --- | --- |

K.

tā kā UNCCD vispārīgo noteikumu 5. pantā atzīta sieviešu loma lauku kopienās un reģionos, ko visvairāk skar pārtuksnešošanās un sausums, un mudināts panākt vīriešu un sieviešu līdztiesīgu dalību cīņā pret pārtuksnešošanos un sausuma sekām;

| L. | tā kā dzimumu līdzsvara un jēgpilnas sieviešu līdzdalības panākšana jebkurā procesā galu galā ir atkarīga no dzimumbalstītas nevienlīdzības strukturālo pamatu likvidēšanas; |
| --- | --- |

L.

tā kā dzimumu līdzsvara un jēgpilnas sieviešu līdzdalības panākšana jebkurā procesā galu galā ir atkarīga no dzimumbalstītas nevienlīdzības strukturālo pamatu likvidēšanas;

| M. | tā kā UNFCCC puses COP 18 nolēma (lēmums 23/CP.18) izvirzīt mērķi panākt dzimumu līdzsvaru struktūrās, kas izveidotas, pildot konvenciju un Kioto protokolu, lai tādējādi uzlabotu sieviešu līdzdalību un nodrošinātu iedarbīgāku politiku klimata pārmaiņu jomā, kas vienlīdzīgi risinātu gan sieviešu, gan vīriešu vajadzības, un uzraudzīt progresu, kas panākts ceļā uz mērķi panākt dzimumu līdzsvaru, veicinot dzimumresponsīvu klimata politiku; |
| --- | --- |

M.

tā kā UNFCCC puses COP 18 nolēma (lēmums 23/CP.18) izvirzīt mērķi panākt dzimumu līdzsvaru struktūrās, kas izveidotas, pildot konvenciju un Kioto protokolu, lai tādējādi uzlabotu sieviešu līdzdalību un nodrošinātu iedarbīgāku politiku klimata pārmaiņu jomā, kas vienlīdzīgi risinātu gan sieviešu, gan vīriešu vajadzības, un uzraudzīt progresu, kas panākts ceļā uz mērķi panākt dzimumu līdzsvaru, veicinot dzimumresponsīvu klimata politiku;

| N. | sievietes joprojām nav pietiekami pārstāvētas ES dalībvalstu nacionālajās iestādēs, kas atbild par lēmumiem klimata pārmaiņu jomā — atšķirībā no attiecīgajiem Komisijas ĢD, piemēram, Klimata politikas ĢD un Enerģētikas ĢD, kuros 40 % amatu ieņem sievietes; |
| --- | --- |

N.

sievietes joprojām nav pietiekami pārstāvētas ES dalībvalstu nacionālajās iestādēs, kas atbild par lēmumiem klimata pārmaiņu jomā — atšķirībā no attiecīgajiem Komisijas ĢD, piemēram, Klimata politikas ĢD un Enerģētikas ĢD, kuros 40 % amatu ieņem sievietes;

| O. | tā kā Limas Dzimumjautājumu darba programma, kas pieņemta COP 20 (lēmums 18/CP.20), aicina puses sekmēt dzimumu līdztiesību pušu pārstāvībā un veicināt dzimumsensitivitāti klimata pārmaiņu politikas izstrādē un īstenošanā; tā kā puses tiek mudinātas atbalstīt delegātēm un delegātiem paredzētu apmācību un izpratnes veicināšanu par jautājumiem, kas saistīti ar dzimumu līdzsvaru un klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

O.

tā kā Limas Dzimumjautājumu darba programma, kas pieņemta COP 20 (lēmums 18/CP.20), aicina puses sekmēt dzimumu līdztiesību pušu pārstāvībā un veicināt dzimumsensitivitāti klimata pārmaiņu politikas izstrādē un īstenošanā; tā kā puses tiek mudinātas atbalstīt delegātēm un delegātiem paredzētu apmācību un izpratnes veicināšanu par jautājumiem, kas saistīti ar dzimumu līdzsvaru un klimata pārmaiņām;

| P. | tā kā Parīzes nolīgums (COP 21) nosaka, ka pusēm, nolīguma īstenošanā risinot ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas, būtu jāņem vērā savas saistības, kas cita starpā attiecas uz cilvēktiesībām un dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

P.

tā kā Parīzes nolīgums (COP 21) nosaka, ka pusēm, nolīguma īstenošanā risinot ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas, būtu jāņem vērā savas saistības, kas cita starpā attiecas uz cilvēktiesībām un dzimumu līdztiesību;

| Q. | tā kā mehānismi, ar kuriem finansē pielāgošanās un seku mazināšanas pasākumus zaudējumu un kaitējuma vai klimata izraisītas pārvietošanas jomā, darbosies efektīvāk, ja to izstrādes procesos, lēmumu pieņemšanā un īstenošanā tiks nodrošināta pilnīga sieviešu līdzdalība, tostarp vietējo sieviešu līdzdalība; tā kā sieviešu zināšanu, tostarp vietējo un pirmiedzīvotāju zināšanu, izmantošana var dot iespēju uzlabot katastrofu pārvarēšanu, veicināt bioloģisko daudzveidību, uzlabot ūdens resursu apsaimniekošanu un uzturdrošību, novērst pārtuksnešošanos, aizsargāt mežus, nodrošināt strauju pāreju uz atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām un stiprināt sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā mehānismi, ar kuriem finansē pielāgošanās un seku mazināšanas pasākumus zaudējumu un kaitējuma vai klimata izraisītas pārvietošanas jomā, darbosies efektīvāk, ja to izstrādes procesos, lēmumu pieņemšanā un īstenošanā tiks nodrošināta pilnīga sieviešu līdzdalība, tostarp vietējo sieviešu līdzdalība; tā kā sieviešu zināšanu, tostarp vietējo un pirmiedzīvotāju zināšanu, izmantošana var dot iespēju uzlabot katastrofu pārvarēšanu, veicināt bioloģisko daudzveidību, uzlabot ūdens resursu apsaimniekošanu un uzturdrošību, novērst pārtuksnešošanos, aizsargāt mežus, nodrošināt strauju pāreju uz atjaunojamo energoresursu tehnoloģijām un stiprināt sabiedrības veselību;

| R. | tā kā Parīzes nolīguma puses ir atzinušas, ka klimata pārmaiņas ir visas cilvēces rūpests; tā kā pusēm, risinot ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas, būtu jāievēro un jāatbalsta cilvēktiesības, tiesības uz veselību, pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu, migrantu, bērnu, cilvēku ar invaliditāti un neaizsargātu personu tiesības, tiesības uz attīstību, dzimumu līdztiesība, sieviešu iespēcinātība un paaudžu vienlīdzība, un būtu jāņem vērā savas saistības šajā sakarā; |
| --- | --- |

R.

tā kā Parīzes nolīguma puses ir atzinušas, ka klimata pārmaiņas ir visas cilvēces rūpests; tā kā pusēm, risinot ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas, būtu jāievēro un jāatbalsta cilvēktiesības, tiesības uz veselību, pirmiedzīvotāju, vietējo kopienu, migrantu, bērnu, cilvēku ar invaliditāti un neaizsargātu personu tiesības, tiesības uz attīstību, dzimumu līdztiesība, sieviešu iespēcinātība un paaudžu vienlīdzība, un būtu jāņem vērā savas saistības šajā sakarā;

| S. | tā kā klimatiskais taisnīgums sasaista cilvēktiesības un attīstību, sargādams visneaizsargātāko cilvēku tiesības un nodrošinādams, ka tiek taisnīgi sadalīts gan slogs, gan ieguvumi, ko rada klimata pārmaiņas un to ietekme; |
| --- | --- |

S.

tā kā klimatiskais taisnīgums sasaista cilvēktiesības un attīstību, sargādams visneaizsargātāko cilvēku tiesības un nodrošinādams, ka tiek taisnīgi sadalīts gan slogs, gan ieguvumi, ko rada klimata pārmaiņas un to ietekme;

| T. | tā kā IAM atzīst saikni starp dzimumu līdztiesības panākšanu un visu IAM — arī 13. IAM klimata pārmaiņu jomā — sasniegšanu, dodot iespēju mēģināt novērst sieviešu vājākās sociālekonomiskās pozīcijas pamatcēloņus un tādējādi stiprināt viņu noturību pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

T.

tā kā IAM atzīst saikni starp dzimumu līdztiesības panākšanu un visu IAM — arī 13. IAM klimata pārmaiņu jomā — sasniegšanu, dodot iespēju mēģināt novērst sieviešu vājākās sociālekonomiskās pozīcijas pamatcēloņus un tādējādi stiprināt viņu noturību pret klimata pārmaiņām;

| U. | tā kā tādos reģionos kā Subsahāras Āfrika un Dienvidāzija klimata pārmaiņu ietekme līdz 2030. gadam varētu novest galējā nabadzībā vairāk nekā 100 miljonus cilvēku, uzkurinot konfliktus un pārvietojot cilvēkus; tā kā UNCCD lēsts, ka pārtuksnešošanās līdz 2045. gadam varētu pārvietot 135 miljonus cilvēku; tā kā ANO Starptautiskā Migrācijas organizācija pierādījumu novērtējumā norāda, ka līdz 2050. gadam klimata pārvietoto cilvēku skaits varētu būt no 25 miljoniem līdz 1 miljardam, bet saskaņā ar visplašāk pieņemto aplēsi šis skaits būs 200 miljoni; |
| --- | --- |

U.

tā kā tādos reģionos kā Subsahāras Āfrika un Dienvidāzija klimata pārmaiņu ietekme līdz 2030. gadam varētu novest galējā nabadzībā vairāk nekā 100 miljonus cilvēku, uzkurinot konfliktus un pārvietojot cilvēkus; tā kā UNCCD lēsts, ka pārtuksnešošanās līdz 2045. gadam varētu pārvietot 135 miljonus cilvēku; tā kā ANO Starptautiskā Migrācijas organizācija pierādījumu novērtējumā norāda, ka līdz 2050. gadam klimata pārvietoto cilvēku skaits varētu būt no 25 miljoniem līdz 1 miljardam, bet saskaņā ar visplašāk pieņemto aplēsi šis skaits būs 200 miljoni;

| V. | tā kā dzimumu līdztiesība, sociālais taisnīgums un tiesības uz attīstību ir neatņemama klimatiskā taisnīguma jēdziena daļa; tā kā klimata pārmaiņu slogu nes visa sabiedrība kopumā, taču tieši sievietes vissmagāk skar klimata izraisīta pārvietošana; |
| --- | --- |

V.

tā kā dzimumu līdztiesība, sociālais taisnīgums un tiesības uz attīstību ir neatņemama klimatiskā taisnīguma jēdziena daļa; tā kā klimata pārmaiņu slogu nes visa sabiedrība kopumā, taču tieši sievietes vissmagāk skar klimata izraisīta pārvietošana;

| W. | tā kā klimata pārmaiņas palielina dabas katastrofu apmēru un biežumu, savukārt tas var novest pie īpašuma zuduma, ekonomiskos ienākumus nesošu darbību zaudēšanas, vitāli svarīgu veselības pakalpojumu piekļūstamības zuduma un augstāka dzimumbalstītas vardarbības riska; tā kā sieviešu spēju pārvarēt dabas katastrofu izraisītās grūtības bieži vien ierobežo pastāvošā nevienlīdzība; tā kā ir ļoti iespējams, ka klimata pārmaiņas šo nevienlīdzību saasinās, palielinot neaizsargātību un pārvietošanu; |
| --- | --- |

W.

tā kā klimata pārmaiņas palielina dabas katastrofu apmēru un biežumu, savukārt tas var novest pie īpašuma zuduma, ekonomiskos ienākumus nesošu darbību zaudēšanas, vitāli svarīgu veselības pakalpojumu piekļūstamības zuduma un augstāka dzimumbalstītas vardarbības riska; tā kā sieviešu spēju pārvarēt dabas katastrofu izraisītās grūtības bieži vien ierobežo pastāvošā nevienlīdzība; tā kā ir ļoti iespējams, ka klimata pārmaiņas šo nevienlīdzību saasinās, palielinot neaizsargātību un pārvietošanu;

| X. | tā kā lielu daļu no šīm sekām vēl ir iespējams nepieļaut, īstenojot strauju, iekļaujošu un dzimumresponsīvu attīstības programmu, kas būtu koncentrēta uz pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos mainīgajiem klimata apstākļiem; |
| --- | --- |

X.

tā kā lielu daļu no šīm sekām vēl ir iespējams nepieļaut, īstenojot strauju, iekļaujošu un dzimumresponsīvu attīstības programmu, kas būtu koncentrēta uz pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos mainīgajiem klimata apstākļiem;

| Y. | tā kā ir paredzams, ka klimata pārmaiņas lielākā apmērā pārvietos cilvēkus, bet pastāvošais starptautiskais regulējums šādai pārvietošanai nav gatavs; tā kā reaģēt uz to, ka klimats pārvieto cilvēkus, būs ārkārtīgi svarīgs uzdevums, kas prasīs kompleksu un vispusīgu globālo stratēģiju, kuras pamatā ir cilvēktiesību ievērošana; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ir paredzams, ka klimata pārmaiņas lielākā apmērā pārvietos cilvēkus, bet pastāvošais starptautiskais regulējums šādai pārvietošanai nav gatavs; tā kā reaģēt uz to, ka klimats pārvieto cilvēkus, būs ārkārtīgi svarīgs uzdevums, kas prasīs kompleksu un vispusīgu globālo stratēģiju, kuras pamatā ir cilvēktiesību ievērošana;

| Z. | tā kā Cilvēktiesību un klimata pārmaiņu pamatnorāžu pieņemšana ANO Cilvēktiesību padomē 2017. gadā ir svarīgs solis ceļā uz nelabvēlīgā cilvēktiesību pilnīgas un efektīvas izmantošanas ietekmējuma mazināšanu; tā kā Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un Parīzes nolīgums pasaules līderiem dod transversālu normatīvo pamatu, uz kā izveidot regulējumu, kas varētu efektīvi risināt klimata izraisītas pārvietošanas problēmu, izmantojot jau pastāvošos ANO instrumentus; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Cilvēktiesību un klimata pārmaiņu pamatnorāžu pieņemšana ANO Cilvēktiesību padomē 2017. gadā ir svarīgs solis ceļā uz nelabvēlīgā cilvēktiesību pilnīgas un efektīvas izmantošanas ietekmējuma mazināšanu; tā kā Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un Parīzes nolīgums pasaules līderiem dod transversālu normatīvo pamatu, uz kā izveidot regulējumu, kas varētu efektīvi risināt klimata izraisītas pārvietošanas problēmu, izmantojot jau pastāvošos ANO instrumentus;

| AA. | tā kā ES ir skaidrs tiesiskais regulējums, kas tai prasa iekšpolitikā un ārpolitikā ievērot un sekmēt dzimumu līdztiesību un cilvēktiesības; tā kā ES klimata politika var būtiski ietekmēt cilvēktiesību aizsardzību un dzimumresponsīvas klimata politikas sekmēšanu globālā līmenī; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ES ir skaidrs tiesiskais regulējums, kas tai prasa iekšpolitikā un ārpolitikā ievērot un sekmēt dzimumu līdztiesību un cilvēktiesības; tā kā ES klimata politika var būtiski ietekmēt cilvēktiesību aizsardzību un dzimumresponsīvas klimata politikas sekmēšanu globālā līmenī;

| AB. | tā kā ES atbilstoši Līgumos noteiktajām pilnvarām var jūtami uzlabot tiesisko un politisko vidi, lai atbalstītu klimatisko taisnīgumu un aktīvi piedalītos tāda starptautiska regulējuma izstrādē, kas sargātu klimata pārvietotu personu tiesības; tā kā ES un dalībvalstis ir apņēmušās gaidāmajā globālajā paktā par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju integrēt dzimumperspektīvu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ES atbilstoši Līgumos noteiktajām pilnvarām var jūtami uzlabot tiesisko un politisko vidi, lai atbalstītu klimatisko taisnīgumu un aktīvi piedalītos tāda starptautiska regulējuma izstrādē, kas sargātu klimata pārvietotu personu tiesības; tā kā ES un dalībvalstis ir apņēmušās gaidāmajā globālajā paktā par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju integrēt dzimumperspektīvu;

| AC. | tā kā 1951. gada Konvencijā par bēgļa statusu nav ietverta klimata bēgļu kategorija, |
| --- | --- |

AC.

tā kā 1951. gada Konvencijā par bēgļa statusu nav ietverta klimata bēgļu kategorija,

| 1. | atzīst, ka dzimumu līdztiesība ir viens no ilgtspējīgas attīstības un efektīvas klimata izraisīto grūtību pārvarēšanas priekšnosacījumiem; uzsver, ka sievietes nav upures vien: viņas ir arī ietekmīgas pārmaiņu rosinātājas, kuras uz pilnīgas līdzdalības pamata var izstrādāt un īstenot efektīvas klimata stratēģijas un/vai risinājumus, kas saistīti ar pielāgošanos un mazināšanu, un var uzlabot klimatnoturību, izmantodamas savu daudzveidīgo pieredzi un praktiskās zināšanas dažādās nozarēs — no lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības līdz energoinfrastruktūrai un pilsētu ilgtspējai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka sievietes lauku apvidos strādā dažādos darba tirgus segmentos, nevis tikai tradicionālās lauksaimniecības nozarē, un šajā sakarā uzsver, ka sievietes lauku apvidos var būt pārmaiņu veicinātājas attiecībā uz pāreju uz ilgtspējīgu un ekoloģiski labvēlīgu lauksaimniecību, un viņām var būt nozīmīga loma zaļo darbvietu izveidē; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju īstenot programmas, kas ar moderno tehnoloģiju un zinātības nodošanu var palīdzēt jaunattīstības kopienām un reģioniem pielāgoties klimata pārmaiņām, sadarbojoties ar sievietēm, kas valstīs, kur bieži notiek katastrofas, ir 70 % no lauksaimniecības darbaspēka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ir pārliecināts, ka sieviešu iespēcinātība lauku apvidos ir izšķirīgi svarīga attiecībā uz piekļuvi zemei, kredītam un ilgtspējīgas lauksaimniecības metodēm, kas ļautu attīstīt klimatnoturību, tostarp ekosistēmu, ūdens resursu un augsnes auglības aizsardzību; aicina Komisiju un dalībvalstis saglabāt šos aspektus savā attīstības politikā, tostarp ar publisko ieguldījumu plāniem un atbildīgu privāto ieguldījumu stimulēšanu, izmantojot tādus rīkus kā ANO Globālā līguma Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām un UNCTAD rīcības plānu attiecībā uz investīcijām MVU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst, ka sievietes un meitenes pašas ir vislabākais avots, no kā gūt zināšanas par viņu apstākļiem un vajadzībām, un tāpēc ar viņām būtu jāapspriežas par visiem jautājumiem, kas ar viņām ir saistīti; atzīst, ka saskaņā ar EIGE informāciju statistiski sievietes ir vairāk nobažījušās par klimata pārmaiņām; atzīst, ka sievietes kā novatores, līderes, organizētājas, izglītotājas un aprūpētājas gadsimtiem ilgi grūtos apstākļos ir spējušas gādāt par savām ģimenēm un to vajadzībām un ka viņām ir arī ļoti liels nākotnes inovācijas potenciāls; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju ņemt vērā savas tirdzniecības un ārējās attīstības politikas sociālo un vidisko ietekmi, tostarp savu darbību ietekmi uz sievietēm; turklāt aicina Komisiju sarunās par tirdzniecības nolīgumiem uzstāt, ka to ilgtspējīgas attīstības sadaļu sociālās un vidiskās normas ir saistošas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīst, ka attīstības politika veselības, izglītības un iespēcinātības jomā, kā arī vides politika ir būtiski svarīgas ilgtspējīgai attīstībai un galu galā — klimata pārmaiņu novēršanai; atzīst, ka tas, kā šīs politikas tiks iestrādātas pasākumos, kas attiecas uz tādām aizvien izteiktākām tendencēm kā urbanizācija, ļoti ietekmēs klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka 13. IAM (“Steidzami pieņemt pasākumus klimata pārmaiņu un to seku novēršanai”) ir minēta sieviešu līdzdalība klimata jomas pasākumos, proti, viens no uzdevumiem (13.b) ir šāds: “Veicināt mehānismus, kas palielina efektīvas plānošanas un pārvaldības spēju klimata pārmaiņu jomā vismazāk attīstītajās valstīs, tostarp — īpaši pievēršoties sievietēm, jauniešiem un vietējām un marginalizētām kopienām”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par to, ka UNFCCC pušu devums dzimumu līdztiesības darbā ir uz brīvprātības pamata; mudina Komisiju kopā ar dalībvalstīm vēlreiz paust atbalstu UNFCCC Dzimumu līdztiesības rīcības plāna (DzLRP) izstrādei, pieņemšanai un finansēšanai, ko papildinātu vispusīga daudzgadu darba programma, kura aptvertu finansēšanu, prioritārās rīcības jomas, termiņus, panākumu pamatrādītājus, atbildīgo aktoru noteikšanu un uzraudzības un pārskatīšanas mehānismus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju un dalībvalstis rādīt priekšzīmi un pieņemt mērķrādītājus un grafikus attiecībā uz dzimumu līdzsvara panākšanu UNFCCC delegācijās; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka pagaidu kārtā ir jāveic īpaši pasākumi, kas sekmētu dzimumu līdzsvaru oficiālās un neoficiālās struktūrās, kuras izveidotas saskaņā ar UNFCCC un Kioto protokolu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbilstoši ES saistībām dzimumu līdztiesības un cilvēktiesību jomā nodrošināt, ka turpmākais ES nacionāli noteiktais devums (NND) ietver pastāvīgu ziņošanu par dzimumu līdztiesības un cilvēktiesību aspektiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina dalībvalstis ievērot lēmumu 21/CP.22 par dzimumjautājumiem un klimata pārmaiņām, kas “aicina puses iecelt un atbalstīt nacionālo dzimumjautājumu fokusētāju, kurš darbotos sarunās, īstenošanā un uzraudzībā klimata jomā”, un nodrošināt atbalstu dzimumjautājumu fokusētājiem trešās valstīs un/vai partnervalstīs; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzīst, ka sievietes ne vien veic lielāko daļu neapmaksātā mājsaimniecības un aprūpes darba, bet arī pieņem lielāko daļu ikdienas patēriņa lēmumu, tāpēc, ja viņām tiktu sniegta precīza informācija un iespējas, viņas ar savu izvēli varētu ietekmēt ilgtspēju; norāda, ka, piemēram, saskaņā ar pētījumiem patērētāji, izvēloties vietējus pārtikas produktus, var samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 5 %; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina par 2011. gada 16. novembra rezolūciju par Klimata pārmaiņu konferenci Durbanā (COP 17) (7) un tajā pausto apņemšanos censties panākt, ka sieviešu pārstāvība visās ar klimata finansējumu saistītajās struktūrās ir vismaz 40 %; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis darbā, ko veic Varšavas Pārvietošanas jautājumu darba grupa — kuru UNFCCC (COP 22) pilnvarojusi sagatavot ieteikumus par integrētām pieejām, kā nepieļaut, pēc iespējas samazināt un risināt pārvietošanos, kas saistīta ar nelabvēlīgu klimata pārmaiņu ietekmi, —, izmantot dzimumresponsīvu, cilvēktiesībās balstītu pieeju, kura atzīst, ka sievietes un meitenes pieder pie visneaizsargātākajām grupām, kam nākas pārvietoties klimata dēļ un kas tāpēc ir īpaši neaizsargātas pret cilvēku tirdzniecību un dzimumbalstītu vardarbību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju klimata pārmaiņu aspektu integrēt visās attīstības programmās visos līmeņos; turklāt aicina lēmumu pieņemšanas procesos, plānošanā un īstenošanā, kā arī politikas un attīstības programmu izstrādē klimata pārmaiņu jomā vairāk iesaistīt lauku sievietes un pirmiedzīvotājas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm nodrošināt dzimumsensitīvu pieeju darbā, ko tā veic saistībā ar Katastrofu izraisītas pārvietošanas platformu (Nansena iniciatīvu) un tās Programmu pāri robežām pārvietotu personu aizsardzībai katastrofu un klimata pārmaiņu kontekstā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis klimata pārmaiņu politikas, programmu un projektu plānošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā izstrādāt rādītājus un vākt pēc dzimuma dalītus datus, izmantojot tādus instrumentus kā dzimumaspekta analīze, dzimumu ietekmējuma novērtējumi, dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā un vides un dzimuma indekss (EGI), tostarp — ar pastiprināta EIGE palīdzību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis līdzdarboties globāla pakta par drošu, sakārtotu un atbilstīgu migrāciju izveidē, lai sargātu klimatisko taisnīgumu, atzīstot, ka klimata pārmaiņas veicina migrāciju, savu devumu balstot uz cilvēktiesībām un globālajā paktā maģistralizējot dzimumu līdztiesības aspektu atbilstoši klimata pārvietoto cilvēku vajadzībām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina par 4. pamatapņemšanos, ko citu starpā ES pauda pasaules humānās palīdzības samitā, proti, nodrošināt, ka humānas palīdzības plānošana ir dzimumresponsīva; aicina Komisiju nodrošināt, ka šī apņemšanās tiek ievērota, īstenojot ECHO sagatavotības katastrofām programmu (DIPECHO), Rīcības plānu izturētspējai krīzes apdraudētajās valstīs (2013–2020) un izmantojot izturētspējas marķieri; |
| --- | --- |

21.

| 22. | stingri nosoda seksuālo vardarbību pret pārvietotām sievietēm un migrantēm; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš sievietēm un meitenēm migrantēm, kas sava ceļa laikā cietušas no vardarbības, nodrošinot viņām piekļuvi psiholoģiskajiem un medicīniskajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis attiecīgās programmas orientēt uz katastrofu skartajiem reģioniem, intensificēt centienus sniegt palīdzību minētajiem reģioniem un risināt problēmas, ko katastrofas tajos radījušas, īpašu uzmanību pievēršot situācijai, kādā ir sievietes un bērni, kas no katastrofu sekām cieš visvairāk; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina ieinteresētās personas sekmēt sieviešu iespēcinātību un informētību, uzlabojot viņu zināšanas par aizsardzību pirms klimata katastrofām, to laikā un pēc tām, kā arī viņas aktīvi iesaistot attiecīgajos sagatavošanās pasākumos, agrīnās brīdināšanas sistēmās un riska novēršanā, jo tas ir svarīgs veids, kā viņas var līdzveidot noturību pret katastrofām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām atbalstīt, stiprināt un īstenot uzraudzības mehānismus pārvietoto personu un migrantu uzņemšanas centros, kuros nav nepieciešamo minimālo apstākļu dzimumbalstītas vardarbības novēršanai, lai apturētu visu veidu uzmākšanos sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju sadarboties ar pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību organizācijām, lai nodrošinātu, ka uzņemšanas centros tiek ievērotas bēgļu un pārvietoto personu, īpaši neaizsargātu sieviešu un meiteņu, cilvēktiesības; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīst iespējas integrēt klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās mērķus un sieviešu ekonomiskās iespēcinātības mērķus, jo īpaši jaunattīstības valstīs; aicina Komisiju un dalībvalstis attiecīgo projektu un mehānismu, piemēram, ANO Atmežošanas radīto emisiju mazināšanas programmas (UN-REDD), kontekstā izskatīt, kā sievietēm varētu piedāvāt iespējas vidiskos pakalpojumus, ko tās pašlaik sniedz brīvprātīgi, piemēram, meža atjaunošanu, nolīstas zemes apmežošanu un dabas resursu saglabāšanu, veikt apmaksāta darba veidā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina ES un dalībvalstis nolūkā sekmēt sieviešu pārstāvību UNFCCC sarunās piešķirt finansējumu delegāšu apmācībai un līdzdalībai; aicina Komisiju sekmēt un atbalstīt sieviešu organizāciju tīklu veidošanu un pilsoniskās sabiedrības darbības, kas attiecas uz klimata pārmaiņu politikas izstrādi un īstenošanu; aicina Komisiju nodrošināt, ka attiecībā uz visām klimata pārmaiņu jomas apspriešanām, programmām un finansējuma pasākumiem, kas valstu un vietējā līmenī tiek īstenoti ar ES atbalstu, sievietes ir vienlīdzīgas dalībnieces un ieguvējas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju un par dzimumu līdztiesību, attīstību un enerģētiku un klimatu atbildīgos ĢD strukturēti un sistemātiski iekļaut dzimumu līdztiesības aspektu arī ES paredzētajā klimata pārmaiņu un enerģētikas politikā, nevis tikai koncentrēties uz ārējo dimensiju; īpaši mudina Tiesiskuma un patērētāju ĢD un Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD (DEVCO) uzlabot informētību un darbu dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēcinātības (GEWE) jomā klimatiskā taisnīguma sakarā; uzsver, ka Klimata politikas ĢD (CLIMA) ir jāpiešķir resursi, lai aizpildītu dzimumjautājumu fokusētāja amata vietu; aicina ES un tās dalībvalstis attīstīt klimatiskā taisnīguma principu; uzstāj, ka lielākā netaisnība, kas varētu rasties, nevēršoties pret klimata pārmaiņām efektīvi, būtu kaitējums nabadzīgām valstīm un populācijām, jo īpaši sievietēm; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis savos vispārējos regulārajos pārskatos ziņot ANO Cilvēktiesību padomei par dzimumu un cilvēktiesību ietekmējumu un rīcību klimata politikas jomā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka ES finansiālās saistības dzimumu GEWE jomā ir palielinājušās, taču cilvēkresursu kapacitāte strādāt ar tām — ne; uzsver, ka ES ir jādemonstrē stingra institucionālā apņemšanās attiecībā uz GEWE klimata pārmaiņu sakarā, kura jo īpaši pausta vispārējā attīstības sadarbības rīcībpolitikā, proti, IAM un ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānā (DzLRP); |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu par to, ka dzimumu līdztiesība un klimata pārmaiņas nav ES otrā dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēcinātības rīcības plāna prioritāte; norāda, ka dzimumsensitīvi rādītāji nav pietiekami izstrādāti vai integrēti rezultātu ziņošanā un ka iekšējā pārskatatbildība un finansējums GEWE rezultātiem joprojām ir vājš; norāda, ka vismazākais progress ir panākts attiecībā uz ES DzLRP II 20. mērķi, kas attiecas uz vienlīdzīgām sieviešu tiesībām piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos klimata un vides jomā un ietekmēt tos, un aicina Komisiju intensificēt centienus sasniegt šo mērķi; atgādina, ka ES DzLRP II ir izvirzījis ES ārpolitikas programmu, kura ir četri tematiskie pīlāri, tostarp horizontālais pīlārs, kura mērķis ir panākt Komisijas dienestu un EĀDD institucionālās kultūras maiņu, lai efektīvāk pildītu ES saistības, pilnībā ievērojot sieviešu un vīriešu līdztiesības principu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzīst, ka ar tehnisko vadlīniju uzlabojumiem vien nepietiks, lai panāktu, ka GEWE jomā ES darbojas patiešām efektīvi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu un sagatavot vispusīgu paziņojumu “Dzimumu līdztiesība un klimata pārmaiņas. Noturības pastiprināšana un klimatiskā taisnīguma veicināšana mazināšanas un pielāgošanās stratēģijās”, lai pildītu stingro institucionālo apņemšanos GEWE jomā un novērstu pašreizējos institucionālās koordinācijas trūkumus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Parlamenta komitejas darbā, ko tās savās kompetences jomās veic tādos transversālos jautājumos kā klimata pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība un cilvēktiesības, uzlabot dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka gan pielāgošanās klimata pārmaiņām finansējums, gan to ietekmes mazināšanas finansējums būtu jāpadara dzimumresponsīvs; atzinīgi vērtē neseno progresu, kas panākts dzimumpolitikā daudzpusēju finanšu mehānismu jomā; turklāt atzinīgi vērtē arī privātā sektora iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot korporatīvo sociālo atbildību, ieviešot prēmiju projektiem, kas atbilst ilgtspējas kritērijiem, tostarp attiecībā uz iztikas un izglītības iespēju sekmēšanu sievietēm; taču norāda, ka saskaņā ar ANO Attīstības programmu (UNDP) visā pasaulē tikai 0,01 % finansējuma ir atvēlēts projektiem, kas vērsti gan uz klimata pārmaiņām, gan uz sieviešu tiesībām; aicina ES un tās dalībvalstis nodrošināt, ka to klimata pārmaiņu jomas programmas atbilst augstākajiem starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un neapdraud dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka trim finansēšanas mehānismiem, ko paredz UNFCCC, proti, Klimata pārmaiņu mazināšanas fondam (GCF), Pasaules Vides fondam (GEF) un Pielāgošanās fondam (AF), būtu jāpaver papildu finansējums dzimumresponsīvākai klimata jomas ieguldījumu politikai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | īpaši mudina ES izvirzīt nosacījumu, ka attīstības palīdzība ir atkarīga no cilvēktiesību kritēriju integrēšanas, un izveidot jaunus dzimumsensitīvus klimata pārmaiņu politikas kritērijus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina veikt dzimumsensitīvus pasākumus, kas nodrošinātu, ka sievietes tiek uzskatītas ne tikai par vienkārši ieguvējām no rīcības klimata politikas jomā, bet arī par uzņēmējām tīro energotehnoloģiju jomā; atzinīgi vērtē Komisijas uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus attiecībā uz sievietēm un ilgtspējīgu enerģētiku, kurš dara pieejamus EUR 20 miljonus tādu darbību īstenošanai, kas jaunattīstības valstīs sekmē sieviešu uzņēmējdarbību ilgtspējīgas enerģētikas nozarē, un mudina Komisiju nākamajos uzaicinājumos šo summu palielināt; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina ES ierēdņiem, īpaši tiem, kas darbojas attīstības un klimata politikas jomā, sniegt uz dzimumu līdztiesību orientētu apmācību; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prasa klimata izraisītu pārvietošanu ņemt nopietni; ir gatavs apspriest noteikumu izveidi klimatiskās migrācijas jomā; aicina izveidot ekspertu grupu, kas šo jautājumu izskatītu starptautiskā līmenī, un mudina klimatisko migrāciju iekļaut starptautiskajā dienas kārtībā; aicina stiprināt starptautisko sadarbību, lai nodrošinātu klimatnoturību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atzinīgi vērtē UN Women pamatprogrammu iniciatīvas un Pasaules klimata pārmaiņu alianses projektus un programmas, kas veido transversālu saikni starp dzimumjautājumiem un klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē darbu, ko šajā jomā veic ANO īpašais pārstāvis cilvēktiesību un vides jautājumos un ANO Cilvēktiesību padome, un aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt šos centienus, arī finansiāli. |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  OV C 289, 9.8.2016., 27. lpp.

(2)  OV C 349, 17.10.2017., 67. lpp.

(3)  OV C 258 E, 7.9.2013., 91. lpp.

(4)  http://womengenderclimate.org/wp-content/uploads/2015/06/WGC_FINAL_1June.pdf.

(5)  http://eige.europa.eu/rdc/eige-publications/gender-environment-and-climate-change.

(6)  ANO, “The World's Women 2015”, https://unstats.un.org/unsd/gender/chapter3/chapter3.html.

(7)  OV C 153 E, 31.5.2013., 83. lpp.

---

Ceturtdiena, 2018. gada 18. janvāris

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/43

---

P8_TA(2018)0013

Nigērija

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par Nigēriju (2018/2513(RSP))

(2018/C 458/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Nigēriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Nigēriju,

| — | ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, ko Nigērija ratificēja 1983. gada 22. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību hartu, ko Nigērija ratificēja 1983. gada 22. jūnijā,

| — | ņemot vērā Nigērijas Federatīvās Republikas Konstitūciju, it īpaši tās noteikumus par reliģijas brīvības aizsardzību, kas izklāstīti IV nodaļā “Tiesības uz domas, apziņas un reliģijas brīvību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nigērijas Federatīvās Republikas Konstitūciju, it īpaši tās noteikumus par reliģijas brīvības aizsardzību, kas izklāstīti IV nodaļā “Tiesības uz domas, apziņas un reliģijas brīvību”,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 12. maija secinājumus par cilvēku nolaupīšanu Nigērijā un 2015. gada 9. februāra secinājumus par vēlēšanām Nigērijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 12. maija secinājumus par cilvēku nolaupīšanu Nigērijā un 2015. gada 9. februāra secinājumus par vēlēšanām Nigērijā,

| — | ņemot vērā prezidenta Muhammadu Buhari2016. gada 3. februāra uzrunu Eiropas Parlamentā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidenta Muhammadu Buhari2016. gada 3. februāra uzrunu Eiropas Parlamentā,

| — | ņemot vērā lēmumu pievienot Boko Haram ES sarakstam ar teroristiskām organizācijām, kas tika izdarīts ar Komisijas 2014. gada 28. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 583/2014 ar ko 214. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu, un kas stājās spēkā 2014. gada 29. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lēmumu pievienot Boko Haram ES sarakstam ar teroristiskām organizācijām, kas tika izdarīts ar Komisijas 2014. gada 28. maija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 583/2014 ar ko 214. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu, un kas stājās spēkā 2014. gada 29. maijā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini2017. gada 7. maija paziņojumu par Boko Haram nolaupīto meiteņu atbrīvošanu Nigērijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini2017. gada 7. maija paziņojumu par Boko Haram nolaupīto meiteņu atbrīvošanu Nigērijā,

| — | ņemot vērā ANO 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuru Nigērija ratificējusi 1993. gada 29. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuru Nigērija ratificējusi 1993. gada 29. oktobrī,

| — | ņemot vērā ANO 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām, kuru Nigērija ratificēja 1991. gada aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām, kuru Nigērija ratificēja 1991. gada aprīlī,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīguma otro pārskatīto redakciju, ko Nigērija ratificēja 2010. gada 27. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīguma otro pārskatīto redakciju, ko Nigērija ratificēja 2010. gada 27. septembrī,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā, ka 2005. gadā Eiropas Parlamenta Saharova balva par domas brīvību tika piešķirta cilvēktiesību aizstāvim Hauwa Ibrahim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2005. gadā Eiropas Parlamenta Saharova balva par domas brīvību tika piešķirta cilvēktiesību aizstāvim Hauwa Ibrahim,

| — | ņemot vērā 2015. gada martā notikušo Nigērijas prezidenta vēlēšanu rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada martā notikušo Nigērijas prezidenta vēlēšanu rezultātus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ANO lēš, ka Nigērija — Āfrikas visapdzīvotākā un kultūru ziņā visdaudzveidīgākā valsts (kuras iedzīvotāju skaits ir pieaudzis no 33 miljoniem 1950. gadā līdz 190 miljoniem patlaban) — ir ceļā uz to, lai līdz 2050. gadam kļūtu trešā pasaules apdzīvotākā valsts, atpaliekot vienīgi no Ķīnas un Indijas; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO lēš, ka Nigērija — Āfrikas visapdzīvotākā un kultūru ziņā visdaudzveidīgākā valsts (kuras iedzīvotāju skaits ir pieaudzis no 33 miljoniem 1950. gadā līdz 190 miljoniem patlaban) — ir ceļā uz to, lai līdz 2050. gadam kļūtu trešā pasaules apdzīvotākā valsts, atpaliekot vienīgi no Ķīnas un Indijas;

| B. | tā kā Nigērija ir mājas Āfrikas vislielākajai kristiešu kopienai; |
| --- | --- |

B.

tā kā Nigērija ir mājas Āfrikas vislielākajai kristiešu kopienai;

| C. | tā kā Nigērijas sabiedrības reliģiskais iedalījums ir gandrīz vienādi sadalīts starp musulmaņiem un kristiešiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Nigērijas sabiedrības reliģiskais iedalījums ir gandrīz vienādi sadalīts starp musulmaņiem un kristiešiem;

| D. | tā kā tiek lēsts, ka Nigērijas ziemeļos dzīvo 30 miljoni kristiešu un tā ir lielākā reliģiskā minoritāte šajā reģionā, ko pārsvarā apdzīvo musulmaņi; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiek lēsts, ka Nigērijas ziemeļos dzīvo 30 miljoni kristiešu un tā ir lielākā reliģiskā minoritāte šajā reģionā, ko pārsvarā apdzīvo musulmaņi;

| E. | tā kā ANO Humānās palīdzības koordinācijas birojs (OCHA) 2017. gada novembrī ziņoja, ka Nigērijas ziemeļaustrumos 8,5 miljoniem cilvēku ir nepieciešama dzīvībai būtiska palīdzība un ka 2017. gadā palīdzība tika sniegta 6,9 miljoniem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ANO Humānās palīdzības koordinācijas birojs (OCHA) 2017. gada novembrī ziņoja, ka Nigērijas ziemeļaustrumos 8,5 miljoniem cilvēku ir nepieciešama dzīvībai būtiska palīdzība un ka 2017. gadā palīdzība tika sniegta 6,9 miljoniem;

| F. | tā kā Nigērijas centrālās daļas reģions ir cietis no vairākus gadus ilgušās ekonomiskās un politiskās spriedzes starp etniskajām un reliģiskajām kopienām un šo spriedzi nesen vairoja vardarbības uzliesmojumi, ko izraisīja ganību lopkopju cilšu un lauksaimnieku kopienu konkurence par varu un piekļuvi zemei; |
| --- | --- |

F.

tā kā Nigērijas centrālās daļas reģions ir cietis no vairākus gadus ilgušās ekonomiskās un politiskās spriedzes starp etniskajām un reliģiskajām kopienām un šo spriedzi nesen vairoja vardarbības uzliesmojumi, ko izraisīja ganību lopkopju cilšu un lauksaimnieku kopienu konkurence par varu un piekļuvi zemei;

| G. | tā kā mieru un stabilitāti Nigērijas ziemeļos apdraud nepārtraukti uzbrukumi, slepkavības un cilvēku nolaupīšana, ko no 2009. gada pastrādā Islāmistu grupējums Boko Haram; |
| --- | --- |

G.

tā kā mieru un stabilitāti Nigērijas ziemeļos apdraud nepārtraukti uzbrukumi, slepkavības un cilvēku nolaupīšana, ko no 2009. gada pastrādā Islāmistu grupējums Boko Haram;

| H. | tā kā kopš Boko Haram uzbrukumu sākuma ir nogalināti vairāk nekā 20 000 cilvēku un vairāk nekā 2 miljoni ir pārvietoti, tostarp uz kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopš Boko Haram uzbrukumu sākuma ir nogalināti vairāk nekā 20 000 cilvēku un vairāk nekā 2 miljoni ir pārvietoti, tostarp uz kaimiņvalstīm;

| I. | tā kā 2014. gada aprīlī Boko Haram nolaupīja 276 meitenes no skolas Čibokā, Nigērijas ziemeļos, no kurām dažas ir atgriezušās savās ģimenēs, bet būtisks skaits meiteņu joprojām tiek turētas gūstā nezināmā vietā; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2014. gada aprīlī Boko Haram nolaupīja 276 meitenes no skolas Čibokā, Nigērijas ziemeļos, no kurām dažas ir atgriezušās savās ģimenēs, bet būtisks skaits meiteņu joprojām tiek turētas gūstā nezināmā vietā;

| J. | tā kā Boku Haram paverdzina, izvaro, radikalizē sievietes un meitenes un piespiež tās doties “laulībā”; tā kā daudzas, kas izdzīvoja šo šaušalīgo pieredzi tagad ir stāvoklī ar izvarotāju bērniem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Boku Haram paverdzina, izvaro, radikalizē sievietes un meitenes un piespiež tās doties “laulībā”; tā kā daudzas, kas izdzīvoja šo šaušalīgo pieredzi tagad ir stāvoklī ar izvarotāju bērniem;

| K. | tā kā drošības spēki arī tiek vainoti miermīlīgu protestu un sanāksmju pārtraukšanā, dažos gadījumos izmantojot vardarbību un pārmērīgu spēku; |
| --- | --- |

K.

tā kā drošības spēki arī tiek vainoti miermīlīgu protestu un sanāksmju pārtraukšanā, dažos gadījumos izmantojot vardarbību un pārmērīgu spēku;

| L. | tā kā pagājušā gada laikā ir notikuši vairāki garīdznieku un mūķeņu nolaupīšanas gadījumi, tostarp nolaupot sešas Euharistiskā Jēzus sirds klostera māsas, Iguoriakhi 2017. gada 13. novembrī, un kuras nesen tika atbrīvotas; |
| --- | --- |

L.

tā kā pagājušā gada laikā ir notikuši vairāki garīdznieku un mūķeņu nolaupīšanas gadījumi, tostarp nolaupot sešas Euharistiskā Jēzus sirds klostera māsas, Iguoriakhi 2017. gada 13. novembrī, un kuras nesen tika atbrīvotas;

| M. | tā kā Omoku vairāk nekā 14 cilvēki tika nogalināti un daudzi ievienoti, kad viņi atgriezās no dievkalpojuma jaungada nakts pirmajās stundās; tā kā pēdējā laikā pieaug kristiešu un musulmaņu bojāejas gadījumu skaits, kas norāda uz to, ka ir pamats bažām par šo abu kopienu situāciju valstī; |
| --- | --- |

M.

tā kā Omoku vairāk nekā 14 cilvēki tika nogalināti un daudzi ievienoti, kad viņi atgriezās no dievkalpojuma jaungada nakts pirmajās stundās; tā kā pēdējā laikā pieaug kristiešu un musulmaņu bojāejas gadījumu skaits, kas norāda uz to, ka ir pamats bažām par šo abu kopienu situāciju valstī;

| N. | tā kā ganību lopkopju un lauksaimnieku konflikti Nigērijā pēdējā desmitgadē ir pieauguši gan skaita, gan izplatības, gan arī spriedzes ziņā un patlaban tie apdraud tautas izdzīvošanu; tā kā tūkstošiem cilvēku ir tikuši nogalināti, ir izpostītas kopienas un daudzi lauksaimnieki un ganību lopkopji ir zaudējuši dzīvības un īpašumu, eskalējoties slepkavībām un postījumiem, kas neatņem tikai iztikas iespējas, bet arī ietekmē valsts kohēziju; |
| --- | --- |

N.

tā kā ganību lopkopju un lauksaimnieku konflikti Nigērijā pēdējā desmitgadē ir pieauguši gan skaita, gan izplatības, gan arī spriedzes ziņā un patlaban tie apdraud tautas izdzīvošanu; tā kā tūkstošiem cilvēku ir tikuši nogalināti, ir izpostītas kopienas un daudzi lauksaimnieki un ganību lopkopji ir zaudējuši dzīvības un īpašumu, eskalējoties slepkavībām un postījumiem, kas neatņem tikai iztikas iespējas, bet arī ietekmē valsts kohēziju;

| O. | tā kā ilgtermiņā ganību lopkopība ir apdraudēta, ņemot vērā iedzīvotāju skaita lielo pieaugumu, lauksaimniecības ekspansiju un ganību, kā arī lopu ceļu zaudēšanu; tā kā tai pat laikā ganību lopkopība nevar izbeigties vai tikt aizliegta, jo tās eksistences pamatā ir spēcīgi kultūras, politiskie un ekonomikas iemesli; |
| --- | --- |

O.

tā kā ilgtermiņā ganību lopkopība ir apdraudēta, ņemot vērā iedzīvotāju skaita lielo pieaugumu, lauksaimniecības ekspansiju un ganību, kā arī lopu ceļu zaudēšanu; tā kā tai pat laikā ganību lopkopība nevar izbeigties vai tikt aizliegta, jo tās eksistences pamatā ir spēcīgi kultūras, politiskie un ekonomikas iemesli;

| P. | tā kā Starptautiskā Krimināltiesa (SKT) ir paziņojusi, ka ir pamats uzskatīt, ka Nigērijā Boku Haram ir pastrādājis noziegumus pret cilvēci, ņemot vērā Romas Statūtu 7. pantu, tostarp slepkavības un vajāšanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā Starptautiskā Krimināltiesa (SKT) ir paziņojusi, ka ir pamats uzskatīt, ka Nigērijā Boku Haram ir pastrādājis noziegumus pret cilvēci, ņemot vērā Romas Statūtu 7. pantu, tostarp slepkavības un vajāšanu;

| Q. | tā kā Nigērijā ir sarežģīta tiesiskā sistēma, kas apvieno vispārējās, paražu un reliģiskās tiesības, kā arī ir daudzlīmeņu valdība, kā rezultātā ir grūti nodrošināt cilvēktiesību aizsardzības pienācīgu izpildi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Nigērijā ir sarežģīta tiesiskā sistēma, kas apvieno vispārējās, paražu un reliģiskās tiesības, kā arī ir daudzlīmeņu valdība, kā rezultātā ir grūti nodrošināt cilvēktiesību aizsardzības pienācīgu izpildi;

| R. | tā kā atbildība par izdarīto, taisnīgums, tiesiskums un cīņa pret nesodāmību ir būtiski elementi, kas nostiprina mieru un konfliktu risināšanas, samierināšanās un atjaunošanas centienus; |
| --- | --- |

R.

tā kā atbildība par izdarīto, taisnīgums, tiesiskums un cīņa pret nesodāmību ir būtiski elementi, kas nostiprina mieru un konfliktu risināšanas, samierināšanās un atjaunošanas centienus;

| S. | tā kā Nigērijā ir spēkā nāves sods; tā kā 2016. gadā Nigērijā nāves sods tika piespriests 527 cilvēkiem, kas ir trīsreiz vairāk nekā 2015. gadā; tā kā kopš 2006. gada nāves sodam ir de facto moratorijs, kaut arī tas tika pārkāpts 2013. un 2016. gadā |
| --- | --- |

S.

tā kā Nigērijā ir spēkā nāves sods; tā kā 2016. gadā Nigērijā nāves sods tika piespriests 527 cilvēkiem, kas ir trīsreiz vairāk nekā 2015. gadā; tā kā kopš 2006. gada nāves sodam ir de facto moratorijs, kaut arī tas tika pārkāpts 2013. un 2016. gadā

| T. | tā kā Nigērijas Neatkarīgā Nacionālā vēlēšanu komisija ir paziņojusi, ka prezidenta un nacionālās asamblejas vēlēšanas notiks 2019. gada 16. februārī; |
| --- | --- |

T.

tā kā Nigērijas Neatkarīgā Nacionālā vēlēšanu komisija ir paziņojusi, ka prezidenta un nacionālās asamblejas vēlēšanas notiks 2019. gada 16. februārī;

| U. | tā kā organizācija Transparency International 2015. gada korupcijas uztveres indeksā Nigēriju ierindoja 136. vietā no 175 valstīm; |
| --- | --- |

U.

tā kā organizācija Transparency International 2015. gada korupcijas uztveres indeksā Nigēriju ierindoja 136. vietā no 175 valstīm;

| V. | tā kā Kotonū nolīguma 8. pants paredz, ka ES iesaistās regulārā politiskā dialogā ar Nigēriju par cilvēktiesībām un demokrātijas principiem, tostarp par etnisko, reliģisko un rasu diskrimināciju, |
| --- | --- |

V.

tā kā Kotonū nolīguma 8. pants paredz, ka ES iesaistās regulārā politiskā dialogā ar Nigēriju par cilvēktiesībām un demokrātijas principiem, tostarp par etnisko, reliģisko un rasu diskrimināciju,

| 1. | pauž dziļas bažas par aizvien pieaugošajiem etniskajiem konfliktiem starp ganību lopkopjiem un lauksaimniekiem Nigērijas vidienē, kas vēl vairāk saasina jau tā samilzušās drošības problēmas Nigērijā, un pauž nožēlu par to, ka nav gūti nekādi būtiski panākumi šo jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | asi nosoda pieaugošo vardarbību pret kristiešiem un musulmaņiem Nigērijā, tostarp uzbrukumus reliģiskām iestādēm un dievlūdzējiem, piemēram, vismaz 48 kristiešu nogalināšanu Plateau štata ciematos un mošejas uzspridzināšanu Mubi, Nigērijas ziemeļaustrumos, kur dzīvību zaudēja vismaz 50 cilvēki; aicina prezidentu M. Buhari un Nigērijas valdību pastiprināt centienus, lai izbeigtu vardarbību, lai aizsargātu nigēriešu tiesības brīvi praktizēt savu reliģiju, un daudz stingrāk aizsargāt visu iedzīvotāju tiesības atbilstīgi valsts likumiem un Konstitūcijai; izsaka līdzjūtību visām tām ģimenēm, kas zaudēja piederīgos šajā pastāvīgajā vardarbībā; turklāt atgādina, ka līdz 1970. gadam ganību lopkopji un lauksaimnieki sadzīvoja mierā un pauž nožēlu par to, ka ir centieni pašreizējo vardarbību, kas saistīta ar zemes pieejamību un kuru saasināja tas, ka izzuda efektīvas starpnieku shēmas, atainot kā reliģisku konfliktu, jo šādi problēma tiek pārlieku vienkāršota; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina Nigērijas valdību visās politikas jomās galveno uzmanību pievērst cilvēktiesību un cilvēka cieņas ievērošanai, lai nodrošinātu iedzīvotāju miermīlīgu līdzāspastāvēšanu neatkarīgi no reliģijas, uzskatiem un politiskās piederības; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Nigērijas valdību vest sarunas par tādu valsts politikas satvaru, kas aizsargātu gan lauksaimnieku, gan ganību lopkopju intereses un aicina starptautiskos partnerus dot lielāku ieguldījumu, lai novērstu un atrisinātu kopienu konfliktus starp ganību lopkopjiem un lauksaimniekiem, atbalstot viņu sadarbību ar kopīgām ekonomisko un dabas resursu pārvaldības iniciatīvām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž sašutumu par pastāvīgo vardarbību un uzbrukumiem Nigērijas ziemeļu daļā, kas vērsti pret kristiešu kopienām; norāda uz to, ka Boko Haram uzbrūk gan musulmaņu, gan kristiešu, gan arī citu ticību pārstāvjiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīmē, ka Nigērijas militārie spēki ir atkarojuši teritoriju no Boko Haram un apcietinājuši dažus šīs organizācijas locekļus, bet valdības nemilitārie centieni apturēt Boko Haram joprojām ir tikai iedīglī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina prezidenta M. Buhari valdību aizsargāt savus pilsoņus no terorisma, bet uzsver, ka šie pasākumi ir jāveic pilnīgi ievērojot cilvēktiesības un tiesiskumu; izsaka atzinību par M. Buhari valdības panākumiem, risinot drošības problēmas, ar kurām saskaras Nigērija, kā arī risinot korupcijas problēmu; piedāvā savu atbalstu šā mērķa sasniegšanai un virzībai uz saiknes starp korumpētām darbībām un terorismu saraušanai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tomēr atgādina, ka valdības darbībām pret Boko Haram un citām teroristu organizācijām nebūtu jāsaasina vardarbība vēl vairāk; šajā sakarā prasa īstenot Nigērijas drošības spēku, tostarp policijas, reformu, kā arī veikt izmeklēšanu attiecībā uz tiem, kas atbildīgi par jebkādiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp par sodīšanu ar nāvi bez tiesas sprieduma, spīdzināšanu, patvaļīgu aizturēšanu un pārkāpumiem, kas saistīti ar izspiešanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Nigērijas valdību risināt problēmas, kas ir vardarbības pamatā, nodrošinot vienlīdzīgas tiesības visiem iedzīvotājiem, kā arī nediskriminējošus tiesību aktus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nosoda seksuālo vardarbību un ar dzimumu saistītu vardarbību pret sievietēm un meitenēm un to, ka Boko Haram un citi teroristu grupējumi par saviem upuriem ir izvēlējušies sievietes un bērnus, nolaupot, piespiežot doties laulībā, izvarojot un izmantojot kā pašnāvniekus spridzinātājus; turklāt pauž bažas, ka nepietiekama humānā palīdzība bēgļu nometnēs arī ir novedusi pie daudziem ekspluatēšanas gadījumiem un ļaunprātīgas seksuālas izmantošanas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Nigērijas varas iestādes pirms reintegrēšanas sabiedrībā nodrošināt nepieciešamo psiholoģisko un sociālo atbalstu cilvēkiem, kas nonākuši radikalizācijas postā, jo īpaši atbalstot sievietes, bērnus un jauniešus; prasa visiem starptautiskajiem dalībniekiem nodrošināt kopīgus centienus radikalizācijas novēršanai, jo tā noved pie vardarbīga ekstrēmisma, kā arī prasa izstrādāt rehabilitācijas un radikalizācijas izbeigšanas programmas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina nodrošināt lielāku progresu cīņā pret korupciju, kas gadu desmitiem ir nomākusi Nigērijas sabiedrību, un uzskata, ka bez stingras rīcības šādu noziegumu apkarošanai M. Buhari valdības plašākā politiskā, ekonomiskā un sociālā programma nevar tikt īstenota; mudina Nigērijas iestādes pastiprināt pasākumus cīņā pret korupciju un uzsver — to nenodrošinot, Nigērija vēl daudzus gadus grims nabadzībā, nevienlīdzībā, tās reputācija joprojām būs apšaubāma, būs mazas ārējās investīcijas un mazāk iespēju dzīvē tās iedzīvotājiem; atgādina, ka korupcija noved pie neapmierinātības ar valsts iestādēm un iedzīvotāju acīs samazinās valdības leģitimitāte; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa uzlabot Nigērijas tiesu sistēmas efektivitāti un neatkarību, lai nodrošinātu iespēju efektīvi izmantot krimināltiesības, apkarojot vardarbību, terorismu un korupciju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Nigērijas iestādes īstenot moratoriju nāves sodam, ar mērķi to pilnībā atcelt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina Nigērijas valdībai — tā ir atbildīga par to, lai tiktu nodrošināts, ka vēlēšanas notiek atbilstīgi starptautiskajām saistībām cilvēktiesību jomā un tai jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu brīvas, pārredzamas un uzticamas vēlēšanas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis uzraudzīt Nigērijā no Lībijas atgriežamo personu reintegrāciju un pārliecināties, ka paredzētais ES finansējums tiek izmantots efektīvi; aicina Komisiju pastāvīgi informēt Parlamentu par šādiem reintegrācijas pasākumiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Nigērijas Federālās Republikas prezidentam, Āfrikas Savienības priekšsēdētājam, ĀKK un ES Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, Panāfrikas parlamentam un Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECOWAS) pārstāvjiem. |
| --- | --- |

17.

---

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/47

---

P8_TA(2018)0014

Cilvēktiesību aktīvistu Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-cheh un Tashi Wangchuk un Tibetas mūka Choekyi lietas

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par cilvēktiesību aktīvistu Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che un Tashi Wangchuk un Tibetas mūka Choekyi lietu (2018/2514(RSP))

(2018/C 458/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ķīnu, jo īpaši 2014. gada 13. marta rezolūciju par ES prioritātēm saistībā ar ANO Cilvēktiesību padomes 25. sesiju (1), 2015. gada 16. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (2), 2016. gada 24. novembra rezolūciju par Ķīnā ieslodzītā izdevēja Gui Minhai lietu (3), 2016. gada 15. decembra rezolūciju par Tibetas budistu akadēmijas Larung Gar un Ilham Tohti lietām (4) un 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par Nobela prēmijas laureāta Liu Xiaobo lietu un Lee Ming-che lietu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ķīnu, jo īpaši 2014. gada 13. marta rezolūciju par ES prioritātēm saistībā ar ANO Cilvēktiesību padomes 25. sesiju (1), 2015. gada 16. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (2), 2016. gada 24. novembra rezolūciju par Ķīnā ieslodzītā izdevēja Gui Minhai lietu (3), 2016. gada 15. decembra rezolūciju par Tibetas budistu akadēmijas Larung Gar un Ilham Tohti lietām (4) un 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par Nobela prēmijas laureāta Liu Xiaobo lietu un Lee Ming-che lietu (5),

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas stratēģisko partnerību, kas tika uzsākta 2003. gadā, un Komisijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2016. gada 22. jūnija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Elementi jaunai ES stratēģijai attiecībā uz Ķīnu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas stratēģisko partnerību, kas tika uzsākta 2003. gadā, un Komisijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2016. gada 22. jūnija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Elementi jaunai ES stratēģijai attiecībā uz Ķīnu”,

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas samitu, kas notika 2017. gada 1. un 2. jūnijā Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas samitu, kas notika 2017. gada 1. un 2. jūnijā Briselē,

| — | ņemot vērā to, ka Ķīnas Nacionālā tautas kongresa Pastāvīgā komiteja 2015. gada 1. jūlijā pieņēma jaunu nacionālās drošības likumu un ka 2015. gada 5. maijā tika publicēts jaunā ārvalstu NVO pārvaldes likuma otrais projekts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Ķīnas Nacionālā tautas kongresa Pastāvīgā komiteja 2015. gada 1. jūlijā pieņēma jaunu nacionālās drošības likumu un ka 2015. gada 5. maijā tika publicēts jaunā ārvalstu NVO pārvaldes likuma otrais projekts,

| — | ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 36. pantu, kurā visiem iedzīvotājiem ir garantētas tiesības uz reliģijas brīvību, un 4. pantu, kurā ir ietvertas “mazākumtautības” tiesības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 36. pantu, kurā visiem iedzīvotājiem ir garantētas tiesības uz reliģijas brīvību, un 4. pantu, kurā ir ietvertas “mazākumtautības” tiesības,

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām, ko uzsāka 1995. gadā, un 35. sarunu kārtu, ko 2017. gada 22. un 23. jūnijā rīkoja Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām, ko uzsāka 1995. gadā, un 35. sarunu kārtu, ko 2017. gada 22. un 23. jūnijā rīkoja Briselē,

| — | ņemot vērā to, ka attiecīgi 1996. un 2008. gadā Eiropas Parlamenta Saharova balva par domas brīvību tika piešķirta Wei Jingsheng un Hu Jia, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka attiecīgi 1996. un 2008. gadā Eiropas Parlamenta Saharova balva par domas brīvību tika piešķirta Wei Jingsheng un Hu Jia,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu jautājumos 2017. gada 27. decembra paziņojumu par spriedumiem Wu Gan un Xie Yang lietā Ķīnā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu jautājumos 2017. gada 27. decembra paziņojumu par spriedumiem Wu Gan un Xie Yang lietā Ķīnā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības delegācijas vietējo paziņojumu Starptautiskajā Cilvēktiesību dienā (2017. gada 8. decembrī), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības delegācijas vietējo paziņojumu Starptautiskajā Cilvēktiesību dienā (2017. gada 8. decembrī),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā vispārējo cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanai un respektēšanai būtu jāpaliek ES un Ķīnas ilgtermiņa partnerības centrālajam aspektam saskaņā ar ES apņemšanos ievērot šīs vērtības ārējās attiecībās un Ķīnas pausto interesi pievienoties šīm svarīgajām vērtībām savā attīstībā un starptautiskajā sadarbībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā vispārējo cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma veicināšanai un respektēšanai būtu jāpaliek ES un Ķīnas ilgtermiņa partnerības centrālajam aspektam saskaņā ar ES apņemšanos ievērot šīs vērtības ārējās attiecībās un Ķīnas pausto interesi pievienoties šīm svarīgajām vērtībām savā attīstībā un starptautiskajā sadarbībā;

| B. | tā kā kopš prezidenta Sji Dzjiņpina nākšanas pie varas cilvēktiesību situācija Ķīnā ir vēl vairāk pasliktinājusies: valdība aizvien naidīgāk vēršas pret miermīlīgu opozīciju, vārda brīvību, ticības brīvību un tiesiskumu, tā kā Ķīnas varasiestādes ir aizturējušas un tiesājušas simtiem cilvēktiesību aizstāvju, advokātu un žurnālistu; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš prezidenta Sji Dzjiņpina nākšanas pie varas cilvēktiesību situācija Ķīnā ir vēl vairāk pasliktinājusies: valdība aizvien naidīgāk vēršas pret miermīlīgu opozīciju, vārda brīvību, ticības brīvību un tiesiskumu, tā kā Ķīnas varasiestādes ir aizturējušas un tiesājušas simtiem cilvēktiesību aizstāvju, advokātu un žurnālistu;

| C. | tā kā 2017. gada 26. decembrī tiesa Tiaņdzjiņā aktīvistam Wu Gan piesprieda astoņu gadu cietumsodu par valsts varas gāšanu; tā kā Wu Gan regulāri rīkoja kampaņas par sensitīviem jautājumiem saistībā ar valdības pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu gan tiešsaistē, gan bezsaistē; tā kā pēc Wu Gan advokāta teiktā Wu Gan nepiekrita vienoties ar varasiestādēm, kas solīja viņam piespriest nosacītu sodu, ja viņš atzītu savu vainu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2017. gada 26. decembrī tiesa Tiaņdzjiņā aktīvistam Wu Gan piesprieda astoņu gadu cietumsodu par valsts varas gāšanu; tā kā Wu Gan regulāri rīkoja kampaņas par sensitīviem jautājumiem saistībā ar valdības pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu gan tiešsaistē, gan bezsaistē; tā kā pēc Wu Gan advokāta teiktā Wu Gan nepiekrita vienoties ar varasiestādēm, kas solīja viņam piespriest nosacītu sodu, ja viņš atzītu savu vainu;

| D. | tā kā tajā pašā dienā Hunanā tika notiesāts arī cilvēktiesību advokāts Xie Yang, bet pēc tam, kad viņš atzina savu vainu valsts varas gāšanā, viņš tika atbrīvots no kriminālatbildības; tā kā Wu Gan tika apcietināts mēnešiem ilgi pirms 2015. gadā sākās bezprecedenta represijas pret cilvēktiesību juristiem un aktīvistiem, kurās visā valstī dažu nedēļu laikā tika nopratināti vai aizturēti simtiem cilvēku, tostarp Xie Yang; tā kā pastāv aizdomas, ka Xie Yang pratināšanā iesaistītās personas viņu ir spīdzinājušas, situšas un viņam draudējušas; |
| --- | --- |

D.

tā kā tajā pašā dienā Hunanā tika notiesāts arī cilvēktiesību advokāts Xie Yang, bet pēc tam, kad viņš atzina savu vainu valsts varas gāšanā, viņš tika atbrīvots no kriminālatbildības; tā kā Wu Gan tika apcietināts mēnešiem ilgi pirms 2015. gadā sākās bezprecedenta represijas pret cilvēktiesību juristiem un aktīvistiem, kurās visā valstī dažu nedēļu laikā tika nopratināti vai aizturēti simtiem cilvēku, tostarp Xie Yang; tā kā pastāv aizdomas, ka Xie Yang pratināšanā iesaistītās personas viņu ir spīdzinājušas, situšas un viņam draudējušas;

| E. | tā kā 2017. gada 28. novembrīYueyang starpposma tiesa atzina demokrātijas aktīvistu Lee Ming-che par vainīgu “valsts varas gāšanā” un notiesāja viņu uz pieciem gadiem cietumā, uz diviem gadiem atņemot viņam visas politiskās tiesības Ķīnā; tā kā ir iespējams, ka Lee Ming-che publiskā atzīšanās tika izdarīta Ķīnas varasiestāžu spiediena rezultātā; tā kā Lee Ming-che pazuda 2017. gada 19. martā pēc tam, kad bija šķērsojis robežu starp Makao un Džuhai Ķīnas Guanduanas provincē; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2017. gada 28. novembrīYueyang starpposma tiesa atzina demokrātijas aktīvistu Lee Ming-che par vainīgu “valsts varas gāšanā” un notiesāja viņu uz pieciem gadiem cietumā, uz diviem gadiem atņemot viņam visas politiskās tiesības Ķīnā; tā kā ir iespējams, ka Lee Ming-che publiskā atzīšanās tika izdarīta Ķīnas varasiestāžu spiediena rezultātā; tā kā Lee Ming-che pazuda 2017. gada 19. martā pēc tam, kad bija šķērsojis robežu starp Makao un Džuhai Ķīnas Guanduanas provincē;

| F. | tā kā Tashi Wangchuk, veikala īpašnieks un valodas tiesību aizstāvis no Tibetas, tika apcietināts 2016. gada 27. janvārī pēc tam, kad viņš bija uzstājies izdevuma “New York Times” videomateriālā, iestājoties par tibetiešu tiesībām mācīties un studēt savā dzimtajā valodā; tā kā 2016. gada martā Tashi Wangchuk tika apsūdzēts par “kūdīšanu uz separātismu” un viņam draud līdz 15 gadus ilgs cietumsods, lai arī viņš videomateriālā nepārprotami paziņoja, ka nepieprasa Tibetas neatkarību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Tashi Wangchuk, veikala īpašnieks un valodas tiesību aizstāvis no Tibetas, tika apcietināts 2016. gada 27. janvārī pēc tam, kad viņš bija uzstājies izdevuma “New York Times” videomateriālā, iestājoties par tibetiešu tiesībām mācīties un studēt savā dzimtajā valodā; tā kā 2016. gada martā Tashi Wangchuk tika apsūdzēts par “kūdīšanu uz separātismu” un viņam draud līdz 15 gadus ilgs cietumsods, lai arī viņš videomateriālā nepārprotami paziņoja, ka nepieprasa Tibetas neatkarību;

| G. | tā kā 2015. gadā Tibetas mūku Choekyi no Phurbu klostera, kas atrodas Sičuaņas provincē, Sedas apgabalā, apcietināja par to, ka viņš svinēja trimdā esošā Tibetas garīgā līdera Dalailamas dzimšanas dienu; tā kā Choekyi pēc apsūdzības izvirzīšanas uz neilgu laiku tika turēts cietumā Ganzi prefektūras Kangding apgabalā, līdz tika nosūtīts uz Mianyang cietumu Sičuaņā izciest četrus gadus ilgu cietumsodu; tā kā plašsaziņas līdzekļu avoti informē, ka Choekyi bija nieru problēmas, dzelte un citas veselības problēmas, kas viņa aizturēšanas dēļ pasliktinājās; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2015. gadā Tibetas mūku Choekyi no Phurbu klostera, kas atrodas Sičuaņas provincē, Sedas apgabalā, apcietināja par to, ka viņš svinēja trimdā esošā Tibetas garīgā līdera Dalailamas dzimšanas dienu; tā kā Choekyi pēc apsūdzības izvirzīšanas uz neilgu laiku tika turēts cietumā Ganzi prefektūras Kangding apgabalā, līdz tika nosūtīts uz Mianyang cietumu Sičuaņā izciest četrus gadus ilgu cietumsodu; tā kā plašsaziņas līdzekļu avoti informē, ka Choekyi bija nieru problēmas, dzelte un citas veselības problēmas, kas viņa aizturēšanas dēļ pasliktinājās;

| H. | tā kā cilvēktiesību juristi joprojām saskaras ar iebiedēšanu un apcietināšanu, piemēram, plaši pazīstamie juristi Li Yuhan, kurš ir apcietinājumā bez saziņas tiesībām kopš 2017. gada novembra, un Wang Quanzhang, kurš tika arestēts 2015. gada jūlijā un tiek turēts apcietinājumā bez saziņas tiesībām ilgāk par 800 dienām, un, kā tiek ziņots, tiek pakļauts spīdzināšanai; tā kā cilvēktiesību aizstāvji, kuri dodas uz lielākām pilsētām, lai vāktu parakstus un aktualizētu provincēs svarīgu jautājumu risināšanu, tiek aizturēti un ieslodzīti, piemēram, Li Xiaoling, kurš ir ieslodzījumā kopš 2017. gada jūnija, kaut gan viņam joprojām ir glaukoma smagā formā; tā kā ir tikuši aizturēti arī cilvēktiesību aizstāvji, kas nodrošina platformu parakstu vācējiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, piemēram, Ding Lingjie, Liu Feiyue un Zhen Jianghua; |
| --- | --- |

H.

tā kā cilvēktiesību juristi joprojām saskaras ar iebiedēšanu un apcietināšanu, piemēram, plaši pazīstamie juristi Li Yuhan, kurš ir apcietinājumā bez saziņas tiesībām kopš 2017. gada novembra, un Wang Quanzhang, kurš tika arestēts 2015. gada jūlijā un tiek turēts apcietinājumā bez saziņas tiesībām ilgāk par 800 dienām, un, kā tiek ziņots, tiek pakļauts spīdzināšanai; tā kā cilvēktiesību aizstāvji, kuri dodas uz lielākām pilsētām, lai vāktu parakstus un aktualizētu provincēs svarīgu jautājumu risināšanu, tiek aizturēti un ieslodzīti, piemēram, Li Xiaoling, kurš ir ieslodzījumā kopš 2017. gada jūnija, kaut gan viņam joprojām ir glaukoma smagā formā; tā kā ir tikuši aizturēti arī cilvēktiesību aizstāvji, kas nodrošina platformu parakstu vācējiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, piemēram, Ding Lingjie, Liu Feiyue un Zhen Jianghua;

| I. | tā kā Ķīnas valdība ir pieņēmusi jaunus tiesību aktus, jo īpaši valsts drošības likumu, terorisma apkarošanas likumu, kiberdrošības likumu, un ārvalstu NVO pārvaldības likumu, kas sabiedrisku aktīvismu un valdības miermīlīgu kritiku traktē kā valsts drošības apdraudējumu, pastiprina cenzūru, uzraudzību un kontroli pār personām un sabiedrības grupām, un attur personas no iesaistes cilvēktiesību aizstāvībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ķīnas valdība ir pieņēmusi jaunus tiesību aktus, jo īpaši valsts drošības likumu, terorisma apkarošanas likumu, kiberdrošības likumu, un ārvalstu NVO pārvaldības likumu, kas sabiedrisku aktīvismu un valdības miermīlīgu kritiku traktē kā valsts drošības apdraudējumu, pastiprina cenzūru, uzraudzību un kontroli pār personām un sabiedrības grupām, un attur personas no iesaistes cilvēktiesību aizstāvībā;

| J. | tā kā ES stratēģiskajā satvarā un rīcības plānā par cilvēktiesībām un demokrātiju Padome apņemas veicināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības “visās ārējās darbības jomās bez izņēmuma” un “izvirzīt cilvēktiesības priekšplānā visās attiecībās ar trešām valstīm, tostarp ES stratēģiskajiem partneriem”, |
| --- | --- |

J.

tā kā ES stratēģiskajā satvarā un rīcības plānā par cilvēktiesībām un demokrātiju Padome apņemas veicināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības “visās ārējās darbības jomās bez izņēmuma” un “izvirzīt cilvēktiesības priekšplānā visās attiecībās ar trešām valstīm, tostarp ES stratēģiskajiem partneriem”,

| 1. | joprojām ir ļoti nobažījies par Ķīnas valdības izturēšanos pret cilvēktiesību aizstāvjiem, aktīvistiem un juristiem; atgādina Ķīnai tās kā pasaules lielvaras atbildību un aicina Pekinas varasiestādes nodrošināt, ka jebkādos apstākļos tiek ievērotas cilvēktiesības un pamatbrīvības saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un citiem starptautiskiem cilvēktiesību instrumentiem, ko Ķīna ir parakstījusi vai ratificējusi; turklāt mudina Ķīnas iestādes izbeigt jebkādu cilvēktiesību aizstāvju vajāšanu valstī, lai viņi varētu veikt savu darbu bez šķēršļiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mudina Ķīnas iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus cilvēktiesību aizstāvjus, aktīvistus, juristus, žurnālistus un parakstu vācējus, kuri aizturēti par darbību cilvēktiesību jomā, un izbeigt pret viņiem pašlaik īstenotās represijas, kas izpaužas kā aizturēšana, tiesu iestāžu īstenota vajāšana un iebiedēšana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Ķīnas Tautas Republikas valdību nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Wu Gan, jo viņš atrodas apcietinājumā tikai par to, ka ir miermīlīgi izmantojis savas tiesības uz vārda un pulcēšanās brīvību, un līdz viņa atbrīvošanai nodrošināt, ka viņam ir neierobežotas iespējas regulāri sazināties ar ģimeni un viņa izvēlētajiem advokātiem, un ka viņš netiek pakļauts spīdzināšanai vai citiem sliktas izturēšanās veidiem; prasa veikt ātru, efektīvu un objektīvu izmeklēšanu par spīdzināšanu Ķīnā, un saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver nepieciešamību izmeklēt apgalvojumus par Xie Yang spīdzināšanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Ķīnas iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Lee Ming-che, un līdz viņa atbrīvošanai nodrošināt, ka viņš ir pasargāts no spīdzināšanas vai citiem sliktas izturēšanās veidiem, sniegt viņam iespējas sazināties ar ģimeni un viņa izvēlētajiem advokātiem, un sniegt viņam pienācīgu medicīnisko aprūpi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž dziļas bažas par Tashi Wangchuk apcietināšanu un ilgstošo turēšanu apcietinājumā, kā arī viņa ierobežotajām tiesībām uz advokātu, pierādījumu trūkumu pret viņu un kriminālizmeklēšanā pieļautajām pretlikumībām; prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Tashi Wangchuk; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Ķīnas iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot tibetiešu mūku Choekyi; mudina Ķīnas valdību atļaut viņa radiniekiem un viņa izvēlētajiem advokātiem viņu apmeklēt, un jo īpaši sniegt viņam pienācīgu medicīnisko aprūpi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Ķīnas valdību ievērot pašai savu konstitūciju, īpaši attiecībā uz 4. pantu, kas aizsargā nacionālās minoritātes, 35. pantu, kas aizsargā vārda brīvību, preses brīvību, pulcēšanās, biedrošanās brīvība, kā arī brīvību piedalīties gājienos un demonstrācijās, 36. pantu, kurā atzītas tiesības uz reliģijas brīvību, un 41. pantu, kas garantē tiesības kritizēt un paust ieteikumus par jebkuru valsts iestādi vai amatpersonu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkārtoti aicina Ķīnas valdību iesaistīties sarunās ar Viņa Svētību Dalailamu un viņa pārstāvjiem, un pauž atbalstu miermīlīgam Tibetas jautājuma risinājumam ar dialoga un sarunu starpniecību, lai sniegtu patiesu autonomiju Tibetai Ķīnas konstitūcijas satvarā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nosoda pret budismu vērstās kampaņas, kurā izmanto “patriotiskās audzināšanas” pieeju, tostarp pasākumus valsts pārvaldības ieviešanai tibetiešu budistu klosteros; pauž bažas par krimināltiesību ļaunprātīgu izmantošanu Ķīnā, lai vajātu tibetiešus un budistus, kuru reliģiskās darbības tiek pielīdzinātas “separātismam”; pauž nožēlu par to, ka apstākļi budisma praktizēšanai Tibetā ir ievērojami pasliktinājušies pēc tur notikušajiem protestiem 2008. gada martā, jo Ķīnas valdība ir sākusi īstenot stingrāku “patriotiskās audzināšanas” pieeju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ir nobažījies par drošības tiesību aktu paketes pieņemšanu un tās ietekmi uz minoritātēm Ķīnā, jo īpaši Pretterorisma likumu, kas varētu izraisīt tibetiešu kultūras un reliģijas miermīlīgu izpausmju sodīšanu, un ārvalstu NVO pārvaldības likumu, kas cilvēktiesību aizsardzības grupas pakļauj stingrai valdības kontrolei, jo tajā ir paredzēta izteikti lejupēja pieeja tā vietā, lai veicinātu partnerību starp vietējo un centrālo valdību un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka Ķīnas iestādēm ir jānodrošina, ka visas personām, kuras tur apcietinājumā bez saziņas tiesībām, nekavējoties tiek dota iespēja sazināties ar ģimenes locekļiem un advokātiem, un visu apcietinājumā turēto personu apstākļiem ir jāatbilst standartiem, kas noteikti “Principu kopumā par visu personu aizsardzību, kurām piemērots jebkāds apcietinājuma vai brīvības atņemšanas veids”, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma ar 1988. gada 9. decembra Rezolūciju 43/173, tostarp viņiem ir jānodrošina piekļuve medicīniskajai aprūpei; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ir ļoti nobažījies, uzzinot par apgalvojumiem par cilvēktiesību aktīvistu spīdzināšanu; aicina Ķīnas valdību pilnībā ievērot absolūto un saistošo aizliegumu attiecībā uz spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu, saskaņā ar 2. un 16. pantu ANO Konvencijā pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem (UNCAT), ko Ķīna ratificēja 1988. gada 4. oktobrī; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina Ķīnas valdību, tuvojoties Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām parakstīšanas 20. gadadienai, ratificēt šo paktu un nodrošināt tā pilnīgu īstenošanu, tostarp izbeidzot ļaunprātīgu praksi un vajadzības gadījumā pielāgojot savus tiesību aktus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka ir svarīgi, lai ES pievērstu uzmanību jautājumam par cilvēktiesību pārkāpumiem Ķīnā, jo īpaši gadījumam ar minoritātēm Tibetā un Siņdzjanā, visos politiskajos un cilvēktiesību dialogos ar Ķīnas iestādēm, tostarp ikgadējos cilvēktiesību dialogos, saskaņā ar ES apņemšanos paust nepārprotamu, skaidru un vienotu nostāju attiecībā uz šo valsti; tomēr pauž nožēlu par to, ka ES un Ķīnas ikgadējiem cilvēktiesību dialogiem trūkst konkrētu rezultātu; turklāt atgādina, ka, ņemot vērā Ķīnas pašreizējo reformu procesu un aizvien lielāko aktivitāti globālajā mērogā, tā ir izdarījusi izvēli iekļauties starptautiskajā cilvēktiesību sistēmā, parakstot vairākus starptautiskos cilvēktiesību līgumus; tāpēc aicina risināt dialogu ar Ķīnu, lai panāktu, ka tā pilda šīs saistības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina visas ES dalībvalstis piekopt stingru, uz vērtībām balstītu pieeju Ķīnai un sagaida, ka tās vienpusēji neiesaistīsies iniciatīvās vai darbībās, kas var mazināt ES rīcības saskaņotību, efektivitāti un konsekvenci; ar lielu nožēlu atgādina, ka 2017. gada jūnijā ANO Cilvēktiesību padomē Ženēvā ES nenāca klajā ar paziņojumu par situāciju cilvēktiesību jomā Ķīnā; atzinīgi vērtē to, ka nākamajā plenārsēdē tika pieņemta deklarācija, un sagaida, ka tik ilgi, kamēr Ķīna atteiksies īstenot jēgpilnas tiesību reformas, ES arī turpmāk norādīs uz to kā uz valsti, kurai nepieciešama Cilvēktiesību padomes uzmanība; prasa ES un tās dalībvalstīm arī gaidāmajā vispārējā regulārajā pārskatā par Ķīnu paust stingras bažas un jo īpaši nodrošināt, ka šajā procesā var brīvi piedalīties Ķīnas pilsoniskā sabiedrība; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina PV/AP un dalībvalstis pieņemt Ārlietu padomes secinājumus par Ķīnu, kuros uzsvērts tas, cik ļoti svarīgs jautājums ES un Ķīnas attiecībās ir cilvēktiesības, skaidri paustas bažas par negatīvajām tendencēm Ķīnā šajā sakarā, kā arī cerību, ka Ķīnas varas iestādes, uz to reaģējot, veiks konkrētus pasākumus; uzsver, ka šādi secinājumi palīdzētu visām 28 ES dalībvalstīm un ES iestādēm vienoties kopīgā nostājā un pieejā attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu Ķīnā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OV C 378, 9.11.2017., 239. lpp.

(2)  OV C 399, 24.11.2017., 92. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0444.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0505.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0308.

---

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/52

---

P8_TA(2018)0015

Kongo Demokrātiskā Republika

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par Kongo Demokrātisko Republiku (2018/2515(RSP))

(2018/C 458/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR) un jo īpaši 2017. gada 14. jūnija (1), 2017. gada 2. februāra (2) un 2016. gada 1. decembra (3) rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku (KDR) un jo īpaši 2017. gada 14. jūnija (1), 2017. gada 2. februāra (2) un 2016. gada 1. decembra (3) rezolūciju,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini un viņas runaspersonas paziņojumus par stāvokli KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini un viņas runaspersonas paziņojumus par stāvokli KDR,

| — | ņemot vērā EĀDD runaspersonas 2017. gada 9. novembra paziņojumu par KDR vēlēšanu grafika publicēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EĀDD runaspersonas 2017. gada 9. novembra paziņojumu par KDR vēlēšanu grafika publicēšanu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2017. gada 29. septembra rezolūciju par tehnisko palīdzību un spēju veidošanu cilvēktiesību jomā KDR un Apvienoto Nāciju Organizācijas Stabilizācijas misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUSCO) ģenerālsekretāra 2017. gada oktobra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2017. gada 29. septembra rezolūciju par tehnisko palīdzību un spēju veidošanu cilvēktiesību jomā KDR un Apvienoto Nāciju Organizācijas Stabilizācijas misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUSCO) ģenerālsekretāra 2017. gada oktobra ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 9. novembrī pieņemtā ceturtā periodiskā ziņojuma par to, kā KDR īsteno ANO Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, galīgos novērojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 9. novembrī pieņemtā ceturtā periodiskā ziņojuma par to, kā KDR īsteno ANO Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, galīgos novērojumus,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2348 (2017) par ANO misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUSCO) mandāta atjaunošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2348 (2017) par ANO misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUSCO) mandāta atjaunošanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 11. decembra Lēmumu (KĀDP) 2017/2282, ar ko līdz 2018. gada 12. decembrim pagarina sankcijas pret personām, kuras ir atbildīgas par vardarbību un nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 11. decembra Lēmumu (KĀDP) 2017/2282, ar ko līdz 2018. gada 12. decembrim pagarina sankcijas pret personām, kuras ir atbildīgas par vardarbību un nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem KDR,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 6. marta un 11. decembra secinājumus par KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 6. marta un 11. decembra secinājumus par KDR,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 19. jūnija secinājumus par ES iesaistīšanos ar pilsonisko sabiedrību ārējās attiecībās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 19. jūnija secinājumus par ES iesaistīšanos ar pilsonisko sabiedrību ārējās attiecībās,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2016. gada 15. jūnija rezolūciju par pirmsvēlēšanu un drošības situāciju KDR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2016. gada 15. jūnija rezolūciju par pirmsvēlēšanu un drošības situāciju KDR,

| — | ņemot vērā, ka 2014. gadā Eiropas Parlamenta Saharova balva par domas brīvību tika piešķirta Denis Mukwege, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2014. gadā Eiropas Parlamenta Saharova balva par domas brīvību tika piešķirta Denis Mukwege,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1981. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā 2017. gadā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas pieņemtās Vadlīnijas par tiesībām uz pulcēšanās un biedrošanās brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gadā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas pieņemtās Vadlīnijas par tiesībām uz pulcēšanās un biedrošanās brīvību,

| — | ņemot vērā KDR Konstitūciju, ko pieņēma 2006. gada 18. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā KDR Konstitūciju, ko pieņēma 2006. gada 18. februārī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā gadu pēc 2016. gada 31. decembrī parakstītās “Vecgada vakara” vienošanās vispārējā situācija KDR joprojām paliek sliktāka, un tai ir raksturīgas vardarbīgas represijas, slepkavības un plaši izplatīti cilvēktiesību pārkāpumi; tā kā 2017. gads ir bijis viens no visvardarbīgākajiem gadiem KDR nesenajā vēsturē; |
| --- | --- |

A.

tā kā gadu pēc 2016. gada 31. decembrī parakstītās “Vecgada vakara” vienošanās vispārējā situācija KDR joprojām paliek sliktāka, un tai ir raksturīgas vardarbīgas represijas, slepkavības un plaši izplatīti cilvēktiesību pārkāpumi; tā kā 2017. gads ir bijis viens no visvardarbīgākajiem gadiem KDR nesenajā vēsturē;

| B. | tā kā ANO ir klasificējusi situāciju KDR kā 3. līmeņa ārkārtas humanitāro situāciju, kas ir augstākais līmenis; tā kā 2017. gada 8. martā ANO augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad Zeid Al Hussein prasīja izveidot izmeklēšanas komisiju, lai izmeklētu Kasai provincē notiekošo vardarbību; |
| --- | --- |

B.

tā kā ANO ir klasificējusi situāciju KDR kā 3. līmeņa ārkārtas humanitāro situāciju, kas ir augstākais līmenis; tā kā 2017. gada 8. martā ANO augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad Zeid Al Hussein prasīja izveidot izmeklēšanas komisiju, lai izmeklētu Kasai provincē notiekošo vardarbību;

| C. | tā kā politiskā krīze padziļinājās pēc prezidenta Joseph Kabila atteikšanās atkāpties no amata 2016. gadā pēc viņa konstitūcijā paredzēto pilnvaru termiņa beigām; tā kā Kongo Nacionālās bīskapu konferences (CENCO) aizgādībā panāktā “Vecgada vakara” vienošanās paredzēja, ka līdz 2017. gada decembrim tiks sarīkotas vēlēšanas; tā kā šis termiņš netika ievērots, un tā kā Neatkarīgā valsts vēlēšanu komisija (CENI) ir paziņojusi, ka vēlēšanas notiks 2018. gada 23. decembrī; |
| --- | --- |

C.

tā kā politiskā krīze padziļinājās pēc prezidenta Joseph Kabila atteikšanās atkāpties no amata 2016. gadā pēc viņa konstitūcijā paredzēto pilnvaru termiņa beigām; tā kā Kongo Nacionālās bīskapu konferences (CENCO) aizgādībā panāktā “Vecgada vakara” vienošanās paredzēja, ka līdz 2017. gada decembrim tiks sarīkotas vēlēšanas; tā kā šis termiņš netika ievērots, un tā kā Neatkarīgā valsts vēlēšanu komisija (CENI) ir paziņojusi, ka vēlēšanas notiks 2018. gada 23. decembrī;

| D. | tā kā CENI īsteno loģistikas sagatavošanas darbus vēlēšanām, tostarp saistībā ar budžeta jautājumiem un vēlētāju reģistru; |
| --- | --- |

D.

tā kā CENI īsteno loģistikas sagatavošanas darbus vēlēšanām, tostarp saistībā ar budžeta jautājumiem un vēlētāju reģistru;

| E. | tā kā protestus pret politisko situāciju ir apslāpējusi ārkārtīgi vardarbīga valdības atbalstīto spēku pretestība; |
| --- | --- |

E.

tā kā protestus pret politisko situāciju ir apslāpējusi ārkārtīgi vardarbīga valdības atbalstīto spēku pretestība;

| F. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra birojs (OHCHR) ir konstatējis tīšu nodomu apspiest pilsoniskās un politiskās tiesības, ko īsteno drošības spēki, tostarp izmantojot šaujamieročus, asaru gāzi un gumijas lodes pret civiliedzīvotājiem, tostarp altāra zēniem, liedzot ANO pārstāvjiem piekļūt slimnīcām, morgiem un ieslodzījuma vietām, un neļauj ANO novērot protestus; |
| --- | --- |

F.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā cilvēktiesību komisāra birojs (OHCHR) ir konstatējis tīšu nodomu apspiest pilsoniskās un politiskās tiesības, ko īsteno drošības spēki, tostarp izmantojot šaujamieročus, asaru gāzi un gumijas lodes pret civiliedzīvotājiem, tostarp altāra zēniem, liedzot ANO pārstāvjiem piekļūt slimnīcām, morgiem un ieslodzījuma vietām, un neļauj ANO novērot protestus;

| G. | tā kā KDR nav ratificējusi Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu; |
| --- | --- |

G.

tā kā KDR nav ratificējusi Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu;

| H. | tā kā joprojām notiek bruņotas sadursmes starp KDR armiju un vietējiem bruņotiem grupējumiem, īpaši Kasai; tā kā tas ir izraisījis smagu humanitāru krīzi, kurā notiek slepkavības, spīdzināšana un izvarošana, ēku, medicīnas iestāžu un skolu sagraušana, kā arī tika atklātas 40 masu kapu vietas Kasai; tā kā nav panākts nekāds progress vainīgo saukšanā pie atbildības; |
| --- | --- |

H.

tā kā joprojām notiek bruņotas sadursmes starp KDR armiju un vietējiem bruņotiem grupējumiem, īpaši Kasai; tā kā tas ir izraisījis smagu humanitāru krīzi, kurā notiek slepkavības, spīdzināšana un izvarošana, ēku, medicīnas iestāžu un skolu sagraušana, kā arī tika atklātas 40 masu kapu vietas Kasai; tā kā nav panākts nekāds progress vainīgo saukšanā pie atbildības;

| I. | tā kā konflikta dēļ KDR ir reģistrēts vislielākais nesen iekšēji pārvietoto personu skaits pasaulē; tā kā kopš 2017. gada janvāra KDR ir iekšēji pārvietoti vairāk nekā 1,9 miljoni cilvēku, valstī, galvenokārt Kasai, Tangaņikas un Kivu provincēs, pārvietotajām personām sasniedzot kopumā 4,25 miljonus; tā kā KDR ir arī uzņēmusi bēgļus no Burundi, Centrālāfrikas Republikas un Dienvidsudānas; tā kā ES ir piešķīrusi EUR 5 miljonus ārkārtas palīdzību Kasai vardarbības upuriem; |
| --- | --- |

I.

tā kā konflikta dēļ KDR ir reģistrēts vislielākais nesen iekšēji pārvietoto personu skaits pasaulē; tā kā kopš 2017. gada janvāra KDR ir iekšēji pārvietoti vairāk nekā 1,9 miljoni cilvēku, valstī, galvenokārt Kasai, Tangaņikas un Kivu provincēs, pārvietotajām personām sasniedzot kopumā 4,25 miljonus; tā kā KDR ir arī uzņēmusi bēgļus no Burundi, Centrālāfrikas Republikas un Dienvidsudānas; tā kā ES ir piešķīrusi EUR 5 miljonus ārkārtas palīdzību Kasai vardarbības upuriem;

| J. | tā kā 2017. gada martā tika samazināts MONUSCO misijas miera uzturēšanas karavīru skaits, un jūnijā tās budžets tika samazināts par 8 %; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2017. gada martā tika samazināts MONUSCO misijas miera uzturēšanas karavīru skaits, un jūnijā tās budžets tika samazināts par 8 %;

| K. | tā kā KDR iestādes sistemātiski vajā pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēktiesību aizstāvjus, tostarp Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, Katoļu baznīcu un Comité Laïc de Coordination (CLC); tā kā saskaņā ar cilvēktiesību aizstāvju grupu datiem KDR pašlaik apcietinājumā atrodas vismaz 358 politieslodzītie; |
| --- | --- |

K.

tā kā KDR iestādes sistemātiski vajā pilsoniskās sabiedrības organizācijas un cilvēktiesību aizstāvjus, tostarp Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, Katoļu baznīcu un Comité Laïc de Coordination (CLC); tā kā saskaņā ar cilvēktiesību aizstāvju grupu datiem KDR pašlaik apcietinājumā atrodas vismaz 358 politieslodzītie;

| L. | tā kā 2017. gada 29. un 30. decembrī tika arestēti un aizturēti bez apcietināšanas ordera septiņi cilvēktiesību aizstāvji — Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji un Arciel Beni, no kuriem visi bija pilsoniskās sabiedrības kustības Filimbi locekļi, un tā kā cita cilvēktiesību aizstāvja Kabeya Palmer atrašanās vieta nav zināma; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2017. gada 29. un 30. decembrī tika arestēti un aizturēti bez apcietināšanas ordera septiņi cilvēktiesību aizstāvji — Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji un Arciel Beni, no kuriem visi bija pilsoniskās sabiedrības kustības Filimbi locekļi, un tā kā cita cilvēktiesību aizstāvja Kabeya Palmer atrašanās vieta nav zināma;

| M. | tā kā aizvien biežākas kļūst cilvēku nolaupīšanas un uzbrukumi palīdzības sniedzējiem un miera uzturēšanas spēkiem, tādējādi piespiežot humānās palīdzības organizācijas atlikt palīdzības sniegšanu vai apturēt savu darbību; |
| --- | --- |

M.

tā kā aizvien biežākas kļūst cilvēku nolaupīšanas un uzbrukumi palīdzības sniedzējiem un miera uzturēšanas spēkiem, tādējādi piespiežot humānās palīdzības organizācijas atlikt palīdzības sniegšanu vai apturēt savu darbību;

| N. | tā kā Kongo Nacionālajā asamblejā ieviestie trīs tiesību aktu projekti, proti, nevalstisko organizāciju, cilvēktiesību aizstāvju un terorisma apkarošanas jomā — to pašreizējā redakcijā ir pretrunā ar reģionālajiem un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un rada nepieredzētus draudus neatkarīgai pilsoniskās sabiedrības darbībai KDR; |
| --- | --- |

N.

tā kā Kongo Nacionālajā asamblejā ieviestie trīs tiesību aktu projekti, proti, nevalstisko organizāciju, cilvēktiesību aizstāvju un terorisma apkarošanas jomā — to pašreizējā redakcijā ir pretrunā ar reģionālajiem un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un rada nepieredzētus draudus neatkarīgai pilsoniskās sabiedrības darbībai KDR;

| O. | tā kā ES līdz 2018. gada decembrim pagarināja personu ierobežojošos pasākumus, kuri tika pieņemti, reaģējot uz vēlēšanu procesa traucēšanu un cilvēktiesību pārkāpumiem, |
| --- | --- |

O.

tā kā ES līdz 2018. gada decembrim pagarināja personu ierobežojošos pasākumus, kuri tika pieņemti, reaģējot uz vēlēšanu procesa traucēšanu un cilvēktiesību pārkāpumiem,

| 1. | atkārto dziļas bažas par KDR humanitārās, politiskās un drošības situācijas pasliktināšanos; stingri nosoda visus cilvēktiesību pārkāpumus un vardarbības aktus, it īpaši pret miermīlīgiem demonstrantiem, tostarp aizliegumu piedalīties miermīlīgās publiskās demonstrācijās, un iebiedēšanas politiku, arestējot un aizturot jebkuru disidentu; aicina KDR iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus ieslodzītos dēļ pārliecības un aicina veikt neatkarīgu izmeklēšanu par 2017. gada decembra demonstrāciju vardarbīgu apspiešanu un atklātajiem masu kapiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka KDR valdība ir galvenā atbildīgā par civiliedzīvotāju aizsardzību valsts teritorijā un tās jurisdikcijā, tostarp par aizsardzību pret noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izsaka lielas bažas par cilvēktiesību organizāciju sniegtajiem pierādījumiem, īpaši Starptautiskās Cilvēktiesību federācijas (FIDH) 2017. gada decembra izmeklēšanas ziņojumu par Kasai masu slepkavībām, saskaņā ar kuru KDR drošības spēku un valdības atbalstīti bruņoti grupējumi Kasai provincē īsteno apzinātu terora un iznīcināšanas stratēģiju, kuras rezultātā ir pastrādāti noziegumi pret cilvēci; mudina Starptautisko Krimināltiesu (ICC) un ANO izmeklēt šos apgalvojumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž bažas par sieviešu un bērnu situāciju KDR; pilnībā nosoda izvarošanas, seksuālās vardarbības un spīdzināšanas izmantošanu; pauž bažas, ka Kongo atbalstīti kaujinieki, iespējams, nelikumīgi vervē un nodarbina bērnus kareivjus, un uzskata, ka bērnu kareivju izmantošanas izbeigšanai ir jābūt KDR iestāžu un starptautiskās sabiedrības prioritātei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž dziļu nožēlu, ka vēlēšanas nenotika līdz paredzētajam termiņam 2017. gada beigās; atgādina par Kongo Demokrātiskās Republikas varas iestāžu un institūciju atbildību efektīvi īstenot jauno vēlēšanu grafiku saskaņā ar Kongo konstitūciju un “Vecgada vakara” vienošanos; uzskata, ka 2018. gada 23. decembrī jārīko pārredzamas, brīvas un taisnīgas prezidenta un parlamenta vēlēšanas; atgādina, ka CENI jābūt neatkarīgai, objektīvai un iekļaujošai institūcijai, un aicina KDR valdību nodrošināt, ka tai tiek piešķirti pietiekami līdzekļi; turklāt aicina CENI un valdību ieviest ceturkšņa termiņus vēlēšanu grafikam, lai uzraudzītu progresu un uzskatāmi parādītu valdības apņemšanos sarīkot vēlēšanas; atgādina, ka vienīgā izeja no krīzes ir ticamu vēlēšanu rīkošana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka opozīcijas pārstāvjiem, kuri ir trimdā, ir jābūt drošas un beznosacījumu atgriešanās iespējai un ka ikvienam pilsonim ir tiesības kandidēt vēlēšanās; atzinīgi vērtē to, ka sadarbībā ar Āfrikas Savienību (ĀS), Starptautisko Frankofonijas organizāciju (OIF), Dienvidāfrikas attīstības kopienu (SADC) un ANO ir izveidota koordinēta ekspertu grupa, kas atbild par atbalstu vēlēšanu procesa īstenošanai un par finanšu, loģistikas un tehniskas palīdzības KDR sniegšanu; atbalsta ES ieguldījumu KDR vēlēšanu procesā un aicina ES paredzēt nosacījumu, ka vēlēšanu finansējumu var piešķirt tikai tad, ja KDR valdība īsteno konkrētus pasākumus, kas parāda politisko gribu rīkot vēlēšanas 2018. gada 23. decembrī, tostarp — jo īpaši — publicē reālistisku vēlēšanu budžetu, kā arī sniedz garantijas attiecībā uz visu politisko partiju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju visu pamattiesību un pamatbrīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | asi nosoda jebkāda veida vajāšanu un draudus, kas vērsti pret pilsonisko sabiedrību un NVO; jo īpaši pauž bažas par nesenajiem nāves draudiem Starptautiskās cilvēktiesību federācijas (FIDH) un ar to saistīto organizāciju pārstāvjiem; mudina KDR iestādes un drošības spēkus pilnībā ievērot Kotonū nolīguma un “Vecgada vakara” vienošanās prasības, jo īpaši personu vārda brīvību, biedrošanās brīvību un brīvību piedalīties demonstrācijās; prasa KDR varas iestādēm vistuvākajā laikā ratificēt Āfrikas Hartu par demokrātiju, vēlēšanām un pārvaldību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nosoda Kongo Nacionālajā asamblejas trīs tiesību aktu projektus, proti, par nevalstisko organizāciju, cilvēktiesību aizstāvju un terorisma apkarošanas regulēšanu; aicina KDR varas iestādes pilnībā ievērot likumdošanas procesu un saskaņot tiesību aktu projektus ar starptautiskajiem un reģionālajiem standartiem attiecībā uz cilvēktiesību aizsardzību un veicināšanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina ES, tās dalībvalstis un starptautisko kopienu sniegt lielāku atbalstu un aizsardzību cilvēktiesību aizstāvjiem; aicina KDR iestādes veikt izmeklēšanu un saukt pie atbildības tos, kuri uzbrūk cilvēktiesību aizstāvjiem un apspiež demokrātiskos protestus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž gandarījumu par ANO ģenerālsekretāra paziņojumu, ka tiek veikta izmeklēšana par 2017. gada 7. decembra Apvienoto demokrātisko spēku kaujinieku uzbrukumu MONUSCO karavīriem, kas izdzēsa 15 miera uzturētāju dzīvības Ziemeļkivu provincē; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž bažas par nesenajiem ANO karaspēka un budžeta samazinājumiem; aicina ANO Drošības padomi un ANO dalībvalstis nodrošināt, ka MONUSCO saņem atbilstošu finansējumu, lai varētu veikt uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar tās pilnvarām; atgādina, ka saskaņā ar MONUSCO mandātu, tai būtu jāpalīdz aizsargāt civiliedzīvotājus un jāsekmē politiskās vienošanās īstenošana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina ES un tās dalībvalstis piešķirt prioritāti cilvēktiesību vērtībām; atgādina, cik svarīgi ir saukt pie atbildības personas, kuras ir veikušas cilvēktiesību pārkāpumus un citas darbības, kas apdraud miermīlīgu KDR konflikta risinājumu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES mērķtiecīgās sankcijas un aicina ES saskaņā ar Kotonū nolīgumu apsvērt papildu līdzekļu izmantošanu, ja stāvoklis turpina pasliktināties un netiek panākts būtisks progress miermīlīga risinājuma rašanā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka ANO vides programmas izpilddirektora vietnieks Ibrahim Thiaw 2015. gada aprīlī norādīja, ka ikgadējie ieņēmumi no derīgo izrakteņu ieguves pārsniedz vienu miljardu dolāru un ka lielāko daļu peļņas (līdz 98 %) saņem starptautiskās korporācijas, savukārt atlikušie 2 % tiek izmantoti bruņoto grupējumu finansēšanai KDR; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus pret tiem Eiropas uzņēmumiem, kas neievēro starptautiskos standartus vai kas cilvēktiesību pārkāpumos cietušajiem nepietiekami atlīdzina nodarījumus, par kuriem šie uzņēmumi ir tieši vai netieši atbildīgi; prasa nekavējoties īstenot dalībvalstu 2016. gada 15. jūnijā panākto vienošanos par ES regulu par konfliktu izrakteņiem (Regula (ES) 2017/821 (4)) un turpināt darbu Eiropas Savienības un Apvienoto Nāciju Organizācijas līmenī, lai paplašinātu starptautiskos tiesību aktus šajā jautājumā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti apliecina atbalstu ĀS, OIF un SADC un īpaši Angolai saistībā ar politiskā dialoga veicināšanu KDR un visā reģionā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž satraukumu par pieaugošo holēras epidēmiju un aicina palielināt humāno palīdzību, lai novērstu šīs slimības izplatīšanos; mudina ES un tās dalībvalstis ar uzticamu organizāciju palīdzību palielināt finansiālo un humāno palīdzību, lai steidzami nodrošinātu iedzīvotāju pamatvajadzības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, ĀKK un ES Ministru padomei un Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam un Kongo Demokrātiskās Republikas prezidentam, premjerministram un parlamentam. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0264.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0017.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0479.

(4)  OV L 130, 19.5.2017., 1. lpp.

---

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/57

---

P8_TA(2018)0018

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īstenošana dalībvalstīs

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īstenošanu dalībvalstīs (2017/2039(INI))

(2018/C 458/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Regulu (ES) 2015/779, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1304/2013 attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstītajām darbības programmām izmaksāto papildu sākotnējo priekšfinansējuma summu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Regulu (ES) 2015/779, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1304/2013 attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstītajām darbības programmām izmaksāto papildu sākotnējo priekšfinansējuma summu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 22. aprīļa ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 22. aprīļa ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. oktobra paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. oktobra paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 3/2015 “ES garantija jauniešiem: sperti pirmie soļi, bet gaidāmi īstenošanas riski”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 3/2015 “ES garantija jauniešiem: sperti pirmie soļi, bet gaidāmi īstenošanas riski”,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2017. gada marta Īpašo ziņojumu Nr. 5/2017 “Jaunatnes nodarbinātība – Vai ES politiku rezultātā ir panāktas pārmaiņas? Garantijas jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas novērtējums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2017. gada marta Īpašo ziņojumu Nr. 5/2017 “Jaunatnes nodarbinātība – Vai ES politiku rezultātā ir panāktas pārmaiņas? Garantijas jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas novērtējums”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūciju par ES garantijas jauniešiem shēmu izdevumu kontroli un šo izdevumu lietderības uzraudzību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūciju par ES garantijas jauniešiem shēmu izdevumu kontroli un šo izdevumu lietderības uzraudzību (4),

| — | ņemot vērā Budžeta jautājumu politikas departamenta 2016. gada 3. februāra padziļināto analīzi “Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas novērtējums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta jautājumu politikas departamenta 2016. gada 3. februāra padziļināto analīzi “Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas novērtējums”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija priekšlikumu Padomes ieteikumam, ar ko izveido Prasmju garantiju (COM(2016)0382), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija priekšlikumu Padomes ieteikumam, ar ko izveido Prasmju garantiju (COM(2016)0382),

| — | ņemot vērā 2012. gada 24. maija rezolūciju par iniciatīvu jauniešu nodarbinātības izredžu palielināšanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 24. maija rezolūciju par iniciatīvu jauniešu nodarbinātības izredžu palielināšanai (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 10. marta Ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 10. marta Ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmu,

| — | ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu, tās papildu protokolu un pārskatīto versiju, kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu, tās papildu protokolu un pārskatīto versiju, kas stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) 2030. gadam, jo īpaši 8. IAM, proti, veicināt noturīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un cilvēka cienīgu darbu visiem, ko ANO pieņēma 2015. gadā un kas piemērojami visā pasaulē, tostarp arī ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) 2030. gadam, jo īpaši 8. IAM, proti, veicināt noturīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un cilvēka cienīgu darbu visiem, ko ANO pieņēma 2015. gadā un kas piemērojami visā pasaulē, tostarp arī ES,

| — | ņemot vērā Jean-Claude Juncker2015. gada 22. jūnija ziņojumu, kas sagatavots ciešā sadarbībā ar Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi un Martin Schulz, par Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu (“Piecu priekšsēdētāju ziņojums”), Komisijas 2017. gada 26. aprīļa pārdomu dokumentu par Eiropas sociālo dimensiju un 2017. gada 31. maija rezolūciju par Eiropas monetārās savienības padziļināšanu, kā arī Komisijas 2017. gada 1. marta Balto grāmatu par Eiropas nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Jean-Claude Juncker2015. gada 22. jūnija ziņojumu, kas sagatavots ciešā sadarbībā ar Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem, Mario Draghi un Martin Schulz, par Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanu (“Piecu priekšsēdētāju ziņojums”), Komisijas 2017. gada 26. aprīļa pārdomu dokumentu par Eiropas sociālo dimensiju un 2017. gada 31. maija rezolūciju par Eiropas monetārās savienības padziļināšanu, kā arī Komisijas 2017. gada 1. marta Balto grāmatu par Eiropas nākotni,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu par Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveidi (COM(2017)0250) un Komisijas 2017. gada 26. aprīļa Ieteikumu (ES) 2017/761 par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu par Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveidi (COM(2017)0250) un Komisijas 2017. gada 26. aprīļa Ieteikumu (ES) 2017/761 par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (6),

| — | ņemot vērā Eurofound, Cedefop, Starptautiskās Darba organizācijas (ILO), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO), Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (ETUC) un Eiropas Arodbiedrību institūta (ETUI), Eiropas Biznesa konfederācijas (BusinessEurope), Eiropas Mazo un vidējo uzņēmumu asociācijas (UEAPME), Eiropas Darba devēju un sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumu centra (CEEP), Eurocities un Eiropas Jaunatnes foruma veikto darbu un pētījumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound, Cedefop, Starptautiskās Darba organizācijas (ILO), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO), Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (ETUC) un Eiropas Arodbiedrību institūta (ETUI), Eiropas Biznesa konfederācijas (BusinessEurope), Eiropas Mazo un vidējo uzņēmumu asociācijas (UEAPME), Eiropas Darba devēju un sabiedrisko pakalpojumu uzņēmumu centra (CEEP), Eurocities un Eiropas Jaunatnes foruma veikto darbu un pētījumus,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker2017. gada 13. septembra runu par stāvokli Savienībā “Ceļvedis virzībai uz vienotāku, spēcīgāku un demokrātiskāku Savienību” (Komisijas 2018. gada darba programmas projekts) un 2017. gada 13. septembra nodomu vēstuli priekšsēdētājam Antonio Tajani un Igaunijas ministru prezidentam Jüri Ratas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker2017. gada 13. septembra runu par stāvokli Savienībā “Ceļvedis virzībai uz vienotāku, spēcīgāku un demokrātiskāku Savienību” (Komisijas 2018. gada darba programmas projekts) un 2017. gada 13. septembra nodomu vēstuli priekšsēdētājam Antonio Tajani un Igaunijas ministru prezidentam Jüri Ratas,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0406/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0406/2017),

| A. | tā kā finanšu un ekonomikas krīze izraisīja jauniešu bezdarba līmeņa pieaugumu no 15 % 2008. gadā līdz maksimāli 24 % 2013. gada sākumā, lai gan šāds vidējais rādītājs neatklāj milzīgās atšķirības starp dalībvalstīm un reģioniem; tā kā jauniešu bezdarbs 2013. gadā saglabājās gandrīz 10 % līmenī Vācijā, Austrijā un Nīderlandē, bet Itālijā, Spānijā, Horvātijā un Grieķijā tas gandrīz sasniedza vai krietni pārsniedza 40 %; |
| --- | --- |

A.

tā kā finanšu un ekonomikas krīze izraisīja jauniešu bezdarba līmeņa pieaugumu no 15 % 2008. gadā līdz maksimāli 24 % 2013. gada sākumā, lai gan šāds vidējais rādītājs neatklāj milzīgās atšķirības starp dalībvalstīm un reģioniem; tā kā jauniešu bezdarbs 2013. gadā saglabājās gandrīz 10 % līmenī Vācijā, Austrijā un Nīderlandē, bet Itālijā, Spānijā, Horvātijā un Grieķijā tas gandrīz sasniedza vai krietni pārsniedza 40 %;

| B. | tā kā pasākumi nolūkā samazināt publiskos izdevumus ir parādījuši, ka tiem ir tieša nelabvēlīga ietekme, jo īpaši uz jauniešiem, jo tiek samazināts finansējums izglītībai, apmācībai, darbvietu radīšanai un atbalsta dienestiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā pasākumi nolūkā samazināt publiskos izdevumus ir parādījuši, ka tiem ir tieša nelabvēlīga ietekme, jo īpaši uz jauniešiem, jo tiek samazināts finansējums izglītībai, apmācībai, darbvietu radīšanai un atbalsta dienestiem;

| C. | tā kā politikas nostādnes, kas ietekmē jauniešus, ir izstrādātas bez pašu jauniešu un viņu pārstāvju līdzdalības; |
| --- | --- |

C.

tā kā politikas nostādnes, kas ietekmē jauniešus, ir izstrādātas bez pašu jauniešu un viņu pārstāvju līdzdalības;

| D. | tā kā ilgstošs jauniešu bezdarbs rada risku, ka jaunieši var tikt atstumti un izslēgti no sabiedrības un var justies izolēti, un tas var izraisīt paliekošu ietekmi, proti, palielināt varbūtību, ka viņi darba dzīves laikā atkārtoti kļūs par bezdarbniekiem un viņu ienākumi būs zemāki un karjeras perspektīvas sliktākas; tā kā jauniešu neiesaistīšanas dēļ tiek zaudēti publiskie un privātie ieguldījumi, kas rada plaši izplatītu nodarbinātības nestabilitāti un prasmju zudumu, ņemot vērā viņos slēpto neizmantoto un nestabilo cilvēkresursu potenciālu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ilgstošs jauniešu bezdarbs rada risku, ka jaunieši var tikt atstumti un izslēgti no sabiedrības un var justies izolēti, un tas var izraisīt paliekošu ietekmi, proti, palielināt varbūtību, ka viņi darba dzīves laikā atkārtoti kļūs par bezdarbniekiem un viņu ienākumi būs zemāki un karjeras perspektīvas sliktākas; tā kā jauniešu neiesaistīšanas dēļ tiek zaudēti publiskie un privātie ieguldījumi, kas rada plaši izplatītu nodarbinātības nestabilitāti un prasmju zudumu, ņemot vērā viņos slēpto neizmantoto un nestabilo cilvēkresursu potenciālu;

| E. | tā kā 2012. gadā trešdaļai darba ņēmēju Eiropā bija konkrētajai darbvietai vai nu pārāk augsta, vai arī pārāk zema kvalifikācija (7) un tā kā jaunākiem darba ņēmējiem parasti ir formāli pārāk augsta kvalifikācija, taču nodarbinātība biežāk ir mazāk atbilstoša viņu prasmēm, nekā tas ir vecāku darba ņēmēju gadījumā; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2012. gadā trešdaļai darba ņēmēju Eiropā bija konkrētajai darbvietai vai nu pārāk augsta, vai arī pārāk zema kvalifikācija (7) un tā kā jaunākiem darba ņēmējiem parasti ir formāli pārāk augsta kvalifikācija, taču nodarbinātība biežāk ir mazāk atbilstoša viņu prasmēm, nekā tas ir vecāku darba ņēmēju gadījumā;

| F. | tā kā gados jauniem darba ņēmējiem ir lielāka iespēja nonākt nestabilas nodarbinātības apstākļos; tā kā darba ņēmējiem, kas jaunāki par 25 gadiem, ir divreiz lielāka iespēja nonākt situācijā ar daudzējādā ziņā nelabvēlīgiem darba apstākļiem nekā darba ņēmējiem, kas ir 50 gadus veci vai vecāki (8); |
| --- | --- |

F.

tā kā gados jauniem darba ņēmējiem ir lielāka iespēja nonākt nestabilas nodarbinātības apstākļos; tā kā darba ņēmējiem, kas jaunāki par 25 gadiem, ir divreiz lielāka iespēja nonākt situācijā ar daudzējādā ziņā nelabvēlīgiem darba apstākļiem nekā darba ņēmējiem, kas ir 50 gadus veci vai vecāki (8);

| G. | tā kā sekmīga pāreja no skolas uz darba dzīvi un no bezdarbības uz darba dzīvi un pirmā kvalitatīvā darba iegūšana stiprina un motivē jauniešus, palīdzot viņiem attīstīt personiskās un profesionālās prasmes, lai viņi kļūtu par neatkarīgiem un pašpārliecinātiem iedzīvotājiem un sekmīgi sāktu savu karjeru; |
| --- | --- |

G.

tā kā sekmīga pāreja no skolas uz darba dzīvi un no bezdarbības uz darba dzīvi un pirmā kvalitatīvā darba iegūšana stiprina un motivē jauniešus, palīdzot viņiem attīstīt personiskās un profesionālās prasmes, lai viņi kļūtu par neatkarīgiem un pašpārliecinātiem iedzīvotājiem un sekmīgi sāktu savu karjeru;

| H. | tā kā jauniešu bezdarba līmenis 28 ES dalībvalstīs maksimālo rādītāju (24 %) sasniedza 2013. gadā, taču kopš tā laika tas ir pastāvīgi samazinājies, 2017. gadā noslīdot zem 17 %; tā kā jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir augsts — tikai dažās dalībvalstīs (Austrija, Čehija, Nīderlande, Malta, Ungārija un Vācija) tas ir zemāks par 11 % — un pastāv nopietnas atšķirības starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

H.

tā kā jauniešu bezdarba līmenis 28 ES dalībvalstīs maksimālo rādītāju (24 %) sasniedza 2013. gadā, taču kopš tā laika tas ir pastāvīgi samazinājies, 2017. gadā noslīdot zem 17 %; tā kā jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir augsts — tikai dažās dalībvalstīs (Austrija, Čehija, Nīderlande, Malta, Ungārija un Vācija) tas ir zemāks par 11 % — un pastāv nopietnas atšķirības starp dalībvalstīm;

| I. | tā kā analīze par dzimumu sadalījumu pilna darba laika un nepilna darba laika nodarbinātībā Eiropā liecina, ka 2007.–2017. gadā joprojām pastāvēja dzimumu nevienlīdzība, jo vīrieši joprojām veido aptuveni 60 % no 15–24 gadus veciem darba ņēmējiem, kas strādā pilnu slodzi, un nemainīgi veido aptuveni 40 % no tās pašas vecuma grupas darba ņēmējiem, kas strādā nepilnu slodzi; |
| --- | --- |

I.

tā kā analīze par dzimumu sadalījumu pilna darba laika un nepilna darba laika nodarbinātībā Eiropā liecina, ka 2007.–2017. gadā joprojām pastāvēja dzimumu nevienlīdzība, jo vīrieši joprojām veido aptuveni 60 % no 15–24 gadus veciem darba ņēmējiem, kas strādā pilnu slodzi, un nemainīgi veido aptuveni 40 % no tās pašas vecuma grupas darba ņēmējiem, kas strādā nepilnu slodzi;

| J. | tā kā diemžēl statistiski jauniešu bezdarba līmenis parasti ir aptuveni divreiz lielāks par vidējo bezdarba līmeni gan ekonomiskās izaugsmes laikā, gan recesijas laikā; |
| --- | --- |

J.

tā kā diemžēl statistiski jauniešu bezdarba līmenis parasti ir aptuveni divreiz lielāks par vidējo bezdarba līmeni gan ekonomiskās izaugsmes laikā, gan recesijas laikā;

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva un garantija jauniešiem

| K. | tā kā 2013. gada 22. aprīlī Padome ar Padomes ieteikumu izveidoja garantiju jauniešiem (GJ), ar kuru dalībvalstis apņēmās nodrošināt jauniešiem kvalitatīvus darba piedāvājumus, tālākizglītību, mācekļa praksi vai stažēšanos četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības pabeigšanas; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2013. gada 22. aprīlī Padome ar Padomes ieteikumu izveidoja garantiju jauniešiem (GJ), ar kuru dalībvalstis apņēmās nodrošināt jauniešiem kvalitatīvus darba piedāvājumus, tālākizglītību, mācekļa praksi vai stažēšanos četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības pabeigšanas;

| L. | tā kā — ņemot vērā to, ka daudzās dalībvalstīs nav gūti lieli panākumi attiecībā uz noteikumiem un iespējām, kas līdz šim bijušas pieejamas cīņā pret jauniešu bezdarbu, tām būtu lielāka uzmanība jāpievērš tā finansējuma un instrumentu efektīvai izmantošanai, kas pieejami saskaņā ar Eiropas Sociālo fondu (ESF); |
| --- | --- |

L.

tā kā — ņemot vērā to, ka daudzās dalībvalstīs nav gūti lieli panākumi attiecībā uz noteikumiem un iespējām, kas līdz šim bijušas pieejamas cīņā pret jauniešu bezdarbu, tām būtu lielāka uzmanība jāpievērš tā finansējuma un instrumentu efektīvai izmantošanai, kas pieejami saskaņā ar Eiropas Sociālo fondu (ESF);

| M. | tā kā Padome 2013. gada februārī vienojās izveidot Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI), kas tika sākta kā galvenais ES budžeta instruments, kurš saistīts ar ESF, lai palīdzētu dalībvalstu reģioniem, kas saskaras ar īpaši augstu jauniešu bezdarba līmeni, jo īpaši ieviešot GJ shēmas; |
| --- | --- |

M.

tā kā Padome 2013. gada februārī vienojās izveidot Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI), kas tika sākta kā galvenais ES budžeta instruments, kurš saistīts ar ESF, lai palīdzētu dalībvalstu reģioniem, kas saskaras ar īpaši augstu jauniešu bezdarba līmeni, jo īpaši ieviešot GJ shēmas;

| N. | tā kā GJ ir ES mēroga apņemšanās, turpretī JNI ir orientēta uz tām dalībvalstīm un reģioniem, kuros jauniešu bezdarba līmenis pārsniedz 25 %, — šādam kritērijam daļēji vai pilnībā atbilst kopā 20 dalībvalstis; |
| --- | --- |

N.

tā kā GJ ir ES mēroga apņemšanās, turpretī JNI ir orientēta uz tām dalībvalstīm un reģioniem, kuros jauniešu bezdarba līmenis pārsniedz 25 %, — šādam kritērijam daļēji vai pilnībā atbilst kopā 20 dalībvalstis;

| O. | tā kā tika īstenoti centieni ātri mobilizēt līdzekļus, paredzot JNI budžetu intensīvāk izmantot 2014. un 2015. gadā, lai maksimāli palielinātu JNI finansēto pasākumu ietekmi; tā kā novēlotas īstenošanas valsts un reģionālā līmenī dēļ priekšlaicīga īstenošana kā pasākums neizdevās; tā kā 2015. gada priekšfinansējuma likme, paredzot nosacījumus, tika palielināta no 1 % līdz 30 % un lielākā daļa dalībvalstu ir veiksmīgi piemērojušas šo pasākumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā tika īstenoti centieni ātri mobilizēt līdzekļus, paredzot JNI budžetu intensīvāk izmantot 2014. un 2015. gadā, lai maksimāli palielinātu JNI finansēto pasākumu ietekmi; tā kā novēlotas īstenošanas valsts un reģionālā līmenī dēļ priekšlaicīga īstenošana kā pasākums neizdevās; tā kā 2015. gada priekšfinansējuma likme, paredzot nosacījumus, tika palielināta no 1 % līdz 30 % un lielākā daļa dalībvalstu ir veiksmīgi piemērojušas šo pasākumu;

| P. | tā kā viens no galvenajiem JNI un GJ mērķiem ir uzrunāt jauniešus, kas nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (NEET) un ko visvairāk apdraud atstumtības risks, vienlaikus ņemot vērā to, ka termins NEET attiecas uz dažādām jauniešu grupām ar dažādām vajadzībām; |
| --- | --- |

P.

tā kā viens no galvenajiem JNI un GJ mērķiem ir uzrunāt jauniešus, kas nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (NEET) un ko visvairāk apdraud atstumtības risks, vienlaikus ņemot vērā to, ka termins NEET attiecas uz dažādām jauniešu grupām ar dažādām vajadzībām;

| Q. | tā kā GJ mērķis ir NEET ilgtspējīga integrācija darba tirgū, piedāvājot individualizētu pieeju, nodrošinot kvalitatīvu piedāvājumu un uzlabojot jauniešu nodarbināmību, vienlaikus plašākā kontekstā sniedzot atbalstu jauniešiem pārejā no skolas uz darba dzīvi un palīdzot novērst prasmju neatbilstību darba tirgū; tā kā šajā sakarā ir nepieciešamas pienācīgas dalībvalstu rīkotas informēšanas stratēģijas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā GJ mērķis ir NEET ilgtspējīga integrācija darba tirgū, piedāvājot individualizētu pieeju, nodrošinot kvalitatīvu piedāvājumu un uzlabojot jauniešu nodarbināmību, vienlaikus plašākā kontekstā sniedzot atbalstu jauniešiem pārejā no skolas uz darba dzīvi un palīdzot novērst prasmju neatbilstību darba tirgū; tā kā šajā sakarā ir nepieciešamas pienācīgas dalībvalstu rīkotas informēšanas stratēģijas;

| R. | tā kā saskaņā ar SDO 2015. gada aplēsēm GJ īstenošanas izmaksas visās ES 28 dalībvalstīs bija EUR 45 miljardi; tā kā JNI 2014.–2020. gada plānošanas periodā tika piešķirts pieticīgs budžets EUR 6,4 miljardu apmērā, lai ar to papildinātu valsts finansējumu, nevis to aizstātu; |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar SDO 2015. gada aplēsēm GJ īstenošanas izmaksas visās ES 28 dalībvalstīs bija EUR 45 miljardi; tā kā JNI 2014.–2020. gada plānošanas periodā tika piešķirts pieticīgs budžets EUR 6,4 miljardu apmērā, lai ar to papildinātu valsts finansējumu, nevis to aizstātu;

| S. | tā kā, pārskatot daudzgadu finanšu shēmu 2017.–2020. gadam, Komisija ierosināja JNI budžetu palielināt par EUR 1 miljardu, kas jāsaskaņo ar ESF saistībām EUR 1 miljarda apmērā; tā kā saskaņā ar Parlamenta un Padomes vienošanos minētā summa tika palielināta līdz EUR 1,2 miljardiem; tā kā Parlaments 2017. gada 5. septembrī pieņēma budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projektu, lai JNI vajadzībām 2017. gadā paredzētu papildu EUR 500 miljonus, ko finansē no vispārējās rezerves saistībām, vienlaikus paužot nožēlu par kavēšanos 2017. gada budžeta procedūrā, jo Padome bloķēja un pārāk vēlu apstiprināja DFS vidusposma pārskatīšanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā, pārskatot daudzgadu finanšu shēmu 2017.–2020. gadam, Komisija ierosināja JNI budžetu palielināt par EUR 1 miljardu, kas jāsaskaņo ar ESF saistībām EUR 1 miljarda apmērā; tā kā saskaņā ar Parlamenta un Padomes vienošanos minētā summa tika palielināta līdz EUR 1,2 miljardiem; tā kā Parlaments 2017. gada 5. septembrī pieņēma budžeta grozījuma Nr. 3/2017 projektu, lai JNI vajadzībām 2017. gadā paredzētu papildu EUR 500 miljonus, ko finansē no vispārējās rezerves saistībām, vienlaikus paužot nožēlu par kavēšanos 2017. gada budžeta procedūrā, jo Padome bloķēja un pārāk vēlu apstiprināja DFS vidusposma pārskatīšanu;

| T. | tā kā savā pirmajā Īpašajā ziņojumā par GJ Revīzijas palāta pauda bažas par iniciatīvas finansējuma (gan ES, gan valstu līmenī) atbilstību “kvalitatīva piedāvājuma” definīcijai, par tādas stratēģijas trūkumu, kurā izvirzīti skaidri atskaites punkti un mērķi, un par uzraudzību un rezultātu paziņošanu; tā kā tā pauda bažas arī par partnerības pieejas piemērošanas panākumu trūkumu GJ izstrādē, kā teikts Padomes 2013. gada 22. aprīļa ieteikumā; |
| --- | --- |

T.

tā kā savā pirmajā Īpašajā ziņojumā par GJ Revīzijas palāta pauda bažas par iniciatīvas finansējuma (gan ES, gan valstu līmenī) atbilstību “kvalitatīva piedāvājuma” definīcijai, par tādas stratēģijas trūkumu, kurā izvirzīti skaidri atskaites punkti un mērķi, un par uzraudzību un rezultātu paziņošanu; tā kā tā pauda bažas arī par partnerības pieejas piemērošanas panākumu trūkumu GJ izstrādē, kā teikts Padomes 2013. gada 22. aprīļa ieteikumā;

| U. | tā kā ir vajadzīgi patiesi efektīvi mehānismi, lai apspriestu un novērstu grūtības, kas radušās GJ garantijas jauniešiem shēmu īstenošanā, un stingra dalībvalstu apņemšanās pilnībā īstenot GJ darbības jomu, jo īpaši ņemot vērā vietējos apstākļus un sekmējot prasmju uzlabošanu, kā arī ieviešot pareizas un elastīgas novērtēšanas struktūras; |
| --- | --- |

U.

tā kā ir vajadzīgi patiesi efektīvi mehānismi, lai apspriestu un novērstu grūtības, kas radušās GJ garantijas jauniešiem shēmu īstenošanā, un stingra dalībvalstu apņemšanās pilnībā īstenot GJ darbības jomu, jo īpaši ņemot vērā vietējos apstākļus un sekmējot prasmju uzlabošanu, kā arī ieviešot pareizas un elastīgas novērtēšanas struktūras;

| V. | tā kā Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā par GJ ir noteikti daži kopīgi kritēriji tam, kas veido “kvalitatīvu piedāvājumu”, un Slovākija ir pieņēmusi juridiski saistošu definīciju, paredzot noteikumus attiecībā uz minimālo darba laiku un nodarbinātības ilgtspēju pēc JNI atbalsta beigām un ņemot vērā saņēmēja veselības stāvokli; |
| --- | --- |

V.

tā kā Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā par GJ ir noteikti daži kopīgi kritēriji tam, kas veido “kvalitatīvu piedāvājumu”, un Slovākija ir pieņēmusi juridiski saistošu definīciju, paredzot noteikumus attiecībā uz minimālo darba laiku un nodarbinātības ilgtspēju pēc JNI atbalsta beigām un ņemot vērā saņēmēja veselības stāvokli;

| W. | tā kā nesen publicētajā otrajā Īpašajā ziņojumā par GJ un JNI, ko sagatavoja, pamatojoties uz atlasītu septiņu dalībvalstu pieredzi, Revīzijas palāta pauda bažas par to, ka ir grūti piekļūt pilnīgiem datiem, ka garantijas jauniešiem īstenošanā ir panākts ierobežots progress un ka rezultāti neattaisno sākotnējās cerības; tā kā JNI un GJ joprojām ir viena no inovatīvākajām un vērienīgākajām politikas atbildēm uz jauniešu bezdarbu ekonomikas krīzes sākumposmā, tādēļ tām turpmākajos gados joprojām būs nepieciešams ES, valstu un reģionālo iestāžu finansiāls un politisks atbalsts; |
| --- | --- |

W.

tā kā nesen publicētajā otrajā Īpašajā ziņojumā par GJ un JNI, ko sagatavoja, pamatojoties uz atlasītu septiņu dalībvalstu pieredzi, Revīzijas palāta pauda bažas par to, ka ir grūti piekļūt pilnīgiem datiem, ka garantijas jauniešiem īstenošanā ir panākts ierobežots progress un ka rezultāti neattaisno sākotnējās cerības; tā kā JNI un GJ joprojām ir viena no inovatīvākajām un vērienīgākajām politikas atbildēm uz jauniešu bezdarbu ekonomikas krīzes sākumposmā, tādēļ tām turpmākajos gados joprojām būs nepieciešams ES, valstu un reģionālo iestāžu finansiāls un politisks atbalsts;

| X. | tā kā JNI rentabilitāti un GJ galīgo mērķi attiecībā uz ilgtspējīgas nodarbinātības nodrošināšanu jauniešiem var sasniegt tikai tad, ja darbības tiek pienācīgi uzraudzītas, pamatojoties uz ticamiem un salīdzināmiem datiem, ja programmas ir orientētas uz rezultātiem un ja pielāgojumi tiek veikti gadījumos, kad tiek konstatēti neefektīvi pasākumi ar augstām izmaksām; |
| --- | --- |

X.

tā kā JNI rentabilitāti un GJ galīgo mērķi attiecībā uz ilgtspējīgas nodarbinātības nodrošināšanu jauniešiem var sasniegt tikai tad, ja darbības tiek pienācīgi uzraudzītas, pamatojoties uz ticamiem un salīdzināmiem datiem, ja programmas ir orientētas uz rezultātiem un ja pielāgojumi tiek veikti gadījumos, kad tiek konstatēti neefektīvi pasākumi ar augstām izmaksām;

| Y. | tā kā dalībvalstīm ir jāīsteno plašāki centieni, lai atbalstītu un sasniegtu jauniešus, kas ir attālināti vai pilnībā nošķirti no darba tirgus, piemēram, jauniešus ar invaliditāti; |
| --- | --- |

Y.

tā kā dalībvalstīm ir jāīsteno plašāki centieni, lai atbalstītu un sasniegtu jauniešus, kas ir attālināti vai pilnībā nošķirti no darba tirgus, piemēram, jauniešus ar invaliditāti;

| Z. | tā kā JNI un GJ ir paredzēta centrālā loma Eiropas sociālo tiesību pīlāra galveno principu īstenošanā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā JNI un GJ ir paredzēta centrālā loma Eiropas sociālo tiesību pīlāra galveno principu īstenošanā;

| AA. | tā kā Komisijas priekšsēdētājs Jean-Claude Juncker savā runā par stāvokli Savienībā 2017. gadā nepieminēja jauniešu bezdarba situāciju Eiropā, kas joprojām ir satraucoša; tā kā nodomu vēstulē, kas pievienota runai par stāvokli Savienībā 2017. gadā, ir atzīta GJ loma, palīdzot veidot darbvietas ES; tā kā cīņai pret bezdarbu un jo īpaši jauniešu bezdarbu joprojām jābūt ES rīcības prioritātei; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Komisijas priekšsēdētājs Jean-Claude Juncker savā runā par stāvokli Savienībā 2017. gadā nepieminēja jauniešu bezdarba situāciju Eiropā, kas joprojām ir satraucoša; tā kā nodomu vēstulē, kas pievienota runai par stāvokli Savienībā 2017. gadā, ir atzīta GJ loma, palīdzot veidot darbvietas ES; tā kā cīņai pret bezdarbu un jo īpaši jauniešu bezdarbu joprojām jābūt ES rīcības prioritātei;

| AB. | tā kā ir saņemtas ziņas par to, ka jaunieši ir saskārušies ar JNI finansēto pasākumu maksājumu kavēšanos, ko bieži vien ir izraisījusi novēlota pārvaldības iestāžu izveide vai arī valsts vai reģionālo iestāžu nepietiekamas administratīvās spējas; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ir saņemtas ziņas par to, ka jaunieši ir saskārušies ar JNI finansēto pasākumu maksājumu kavēšanos, ko bieži vien ir izraisījusi novēlota pārvaldības iestāžu izveide vai arī valsts vai reģionālo iestāžu nepietiekamas administratīvās spējas;

| AC. | tā kā JNI un GJ pasākumiem, piemēram, praksei vai stažēšanās iespējām, būtu jāpalīdz atvieglot iekļaušanos darba tirgū un ar tiem nekādā gadījumā nebūtu jāaizstāj pastāvīgi darba līgumi; |
| --- | --- |

AC.

tā kā JNI un GJ pasākumiem, piemēram, praksei vai stažēšanās iespējām, būtu jāpalīdz atvieglot iekļaušanos darba tirgū un ar tiem nekādā gadījumā nebūtu jāaizstāj pastāvīgi darba līgumi;

| AD. | tā kā nodarbinātības nelegālie apstākļi vai nespēja reģistrēties kā bezdarbniecēm padara statistikas datus par jaunām sievietēm lauku apvidos neprecīzus un tas rada atšķirības viņu pensiju līmenī; tā kā šāda prakse negatīvi ietekmē visu sabiedrību un jo īpaši sieviešu labklājību, cita veida sociālo apdrošināšanu un iespējas mainīt karjeru vai rast turpmākas nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

AD.

tā kā nodarbinātības nelegālie apstākļi vai nespēja reģistrēties kā bezdarbniecēm padara statistikas datus par jaunām sievietēm lauku apvidos neprecīzus un tas rada atšķirības viņu pensiju līmenī; tā kā šāda prakse negatīvi ietekmē visu sabiedrību un jo īpaši sieviešu labklājību, cita veida sociālo apdrošināšanu un iespējas mainīt karjeru vai rast turpmākas nodarbinātības iespējas;

| AE. | tā kā 16 miljoni NEET ir iesaistījušies GJ shēmās un JNI ir nodrošinājusi tiešu atbalstu vairāk nekā 1,6 miljoniem jauniešu ES; |
| --- | --- |

AE.

tā kā 16 miljoni NEET ir iesaistījušies GJ shēmās un JNI ir nodrošinājusi tiešu atbalstu vairāk nekā 1,6 miljoniem jauniešu ES;

| AF. | tā kā saskaņā ar JNI dalībvalstis ir pieņēmušas vairāk nekā 132 darba tirgus pasākumus, kuru mērķauditorija ir jaunieši; |
| --- | --- |

AF.

tā kā saskaņā ar JNI dalībvalstis ir pieņēmušas vairāk nekā 132 darba tirgus pasākumus, kuru mērķauditorija ir jaunieši;

| AG. | tā kā dalībvalstis 75 % kopējā JNI budžeta ir paredzējušas saistībās un 19 % no tā jau ir ieguldījušas, padarot JNI budžeta izpildes līmeni par augstāko salīdzinājumā ar citiem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem); |
| --- | --- |

AG.

tā kā dalībvalstis 75 % kopējā JNI budžeta ir paredzējušas saistībās un 19 % no tā jau ir ieguldījušas, padarot JNI budžeta izpildes līmeni par augstāko salīdzinājumā ar citiem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem);

| AH. | tā kā vairāki ziņojumi par JNI īstenošanu liecina, ka, neraugoties uz bažām par finansējuma atbilstību un kopējā vajadzīgā finansējuma aplēsēm, pieejamie resursi tiek efektīvi novirzīti reģionālā pieprasījuma segšanai, tos paredzot konkrētiem reģioniem un atbalsta saņēmēju grupām, |
| --- | --- |

AH.

tā kā vairāki ziņojumi par JNI īstenošanu liecina, ka, neraugoties uz bažām par finansējuma atbilstību un kopējā vajadzīgā finansējuma aplēsēm, pieejamie resursi tiek efektīvi novirzīti reģionālā pieprasījuma segšanai, tos paredzot konkrētiem reģioniem un atbalsta saņēmēju grupām,

| AI. | tā kā kopš Eiropas nodarbinātības stratēģijas ieviešanas 1997. gadā Komisija ir atbalstījusi vairākus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot jauniešu nodarbinātības un izglītības iespējas (9); tā kā kopš krīzes sākuma ES centieni īpaši ir bijuši vērsti uz GJ un JNI; |
| --- | --- |

AI.

tā kā kopš Eiropas nodarbinātības stratēģijas ieviešanas 1997. gadā Komisija ir atbalstījusi vairākus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot jauniešu nodarbinātības un izglītības iespējas (9); tā kā kopš krīzes sākuma ES centieni īpaši ir bijuši vērsti uz GJ un JNI;

| AJ. | tā kā GJ saņem finansējumu no ESF, valstu budžetiem un JNI, savukārt ar JNI var finansēt šīs iniciatīvas mērķa grupu tiešu nodrošinājumu ar darbvietām, mācekļa prakses un stažēšanās vietām vai tālākizglītības iespējām atbalsttiesīgajos reģionos; tā kā JNI pasākumu ilgums nav iepriekš noteikts, savukārt GJ paredz, ka darba piedāvājums ir jāsniedz četru mēnešu laikā; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā GJ saņem finansējumu no ESF, valstu budžetiem un JNI, savukārt ar JNI var finansēt šīs iniciatīvas mērķa grupu tiešu nodrošinājumu ar darbvietām, mācekļa prakses un stažēšanās vietām vai tālākizglītības iespējām atbalsttiesīgajos reģionos; tā kā JNI pasākumu ilgums nav iepriekš noteikts, savukārt GJ paredz, ka darba piedāvājums ir jāsniedz četru mēnešu laikā;

| AK. | tā kā GJ ir ļāvusi īstenot strukturālas reformas dalībvalstīs, lai galvenokārt pieskaņotu savus izglītības un apmācības modeļus darba tirgum un tā sasniegtu tās mērķus; |
| --- | --- |

AK.

tā kā GJ ir ļāvusi īstenot strukturālas reformas dalībvalstīs, lai galvenokārt pieskaņotu savus izglītības un apmācības modeļus darba tirgum un tā sasniegtu tās mērķus;

| AL. | tā kā GJ noteikto mērķu sasniegšanu ietekmē tādi ārējie faktori kā konkrētā ekonomiskā situācija vai katra reģiona ražošanas modelis, |
| --- | --- |

AL.

tā kā GJ noteikto mērķu sasniegšanu ietekmē tādi ārējie faktori kā konkrētā ekonomiskā situācija vai katra reģiona ražošanas modelis,

Ievads

| 1. | uzskata, ka GJ ir jābūt pirmajam solim virzībā jauniešu nodarbinātības vajadzībām, atgādina, ka darba devējiem ir pienākums piedalīties procesā, kas nodrošina jauniešiem pieejamas profesionālās izglītības programmas, iesācēja darbvietas un kvalitatīvu stažēšanos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka, īstenojot mērķi nodrošināt cilvēka cienīgu darbu jauniešiem, nedrīkst pieļaut nekādas atkāpes attiecībā uz darba kvalitāti; uzsver, ka īstenotajos centienos galvenā uzmanība jāpievērš darba pamatstandartiem un citiem ar darba kvalitāti saistītiem standartiem, piemēram, darba laikam, minimālajai algai, sociālajai drošībai, arodveselībai un darba drošībai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda uz ievērojamām saimnieciskās darbības rezultātu atšķirībām gan ekonomikas, gan nodarbinātības rādītāju izaugsmes ziņā ES 28 dalībvalstīs, un to, ka tam vajadzīga apņēmīga politikas atbildes reakcija; atzīst, ka dažās dalībvalstīs nepieciešamo strukturālo reformu īstenošana kavējas; norāda, ka darbvietas rada tieši stabila ekonomikas politika, kā arī nodarbinātības un investīciju politika, kas galu galā ir dalībvalsts atbildība; pauž bažas par ilgtermiņa ietekmi uz ekonomikas attīstību reģionos, kuri saskaras ar augsti izglītotu cilvēku emigrāciju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka saskaņā ar JNI īstenošanas noteikumiem dalībvalstīm ir jāizvēlas dažādi veidi, kā īstenot šo programmu (kā īpašu programmu, kā pastāvošas darbības programmas prioritāro virzienu vai kā daļu no dažādiem prioritārajiem virzieniem); norāda, ka, ņemot vērā šīs dažādās īstenošanas iespējas un balstoties uz iegūtajiem rezultātiem, ir jāapmainās ar paraugpraksi, lai varētu viņu sekmīgāk iesaistīt programmas nākamajos posmos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ar bažām atzīmē, ka Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 5/2017 ir norādīts, ka pastāv risks, ka ES finansējums varētu vienkārši aizstāt valstu finansējumu, nevis radīt pievienoto vērtību; atgādina, ka saskaņā ar papildināmības principu JNI mērķis ir papildināt valstu finansējumu, nevis aizstāt dalībvalstu īstenoto politiku un finansējumu cīņai pret jauniešu bezdarbu; uzsver, ka JNI budžets nevar uzņemties un nekad tam nebija paredzēts, lai bez citu faktoru palīdzības īstenotu vērienīgo mērķi nodrošināt visiem jauniešiem kvalitatīvu darba, izglītības turpināšanas, apmācības vai prakses piedāvājumu četru mēnešu laikā pēc darba zaudēšanas vai formālās izglītības pabeigšanas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka JNI ir jābūt galvenokārt dzinējspēkam politikas reformām un labākai koordinācijai tādās jomās kā nodarbinātība un izglītība, jo īpaši dalībvalstīs, kurās ir augsts jauniešu bezdarba līmenis, lai nodrošinātu to, ka minētās dalībvalstis ievieš integrētas, visaptverošas un ilgtermiņa pieejas cīņā pret jauniešu bezdarbu, kas veicina jauniešu nodarbināmību, sniedz viņiem labākas izredzes un rada ilgtspējīgu nodarbinātību pretstatā dalībai daudzās sadrumstalotās (esošajās) politikas nostādnēs; uzskata, ka JNI un GJ ir spēcīgi instrumenti cīņā pret visvairāk atstumto jauniešu grupu sociālo atstumtību; uzskata, ka ir būtiski censties sasniegt stratēģijas “Eiropa 2000” mērķus nodarbinātības, skolas priekšlaicīgas pamešanas un sociālās atstumtības jomā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka saskaņā ar Padomes ieteikumiem par GJ izveidi tika noteiktas sešas pamatnostādnes, uz kurām balstīt GJ shēmas: veidot uz partnerību balstītas pieejas, reaģēt agrīni un aktīvi, īstenot pasākumus darba tirgus integrācijas atbalstam, izmantot Savienības fondus, izvērtēt un nepārtraukti uzlabot shēmu un to ātri īstenot; norāda, ka saskaņā ar novērtējuma ziņojumiem šajā ziņā ļoti maz dalībvalstu ir sniegušas datus un pilnīgus izvērtējumus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka vairāk būtu jāinvestē gan iekšzemes, gan pārrobežu mobilitātē, lai samazinātu jauniešu bezdarba rādītāju un novērstu prasmju neatbilstību; prasa darba tirgus un prasmju piedāvājumu labāk pieskaņot pieprasījumam, sekmējot mobilitāti starp reģioniem (tostarp pārrobežu reģioniem); atzīst, ka dalībvalstīm īpaša uzmanība jāvelta tam, lai nodrošinātu labāku saikni starp izglītības sistēmām un darba tirgiem pārrobežu reģionos, piemēram, veicinot izglītību kaimiņvalstu valodās; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka jauniešu augsto bezdarbu rada globālās ekonomikas krīzes ietekme uz darba tirgiem, agrīna skolas pamešana bez pietiekamas kvalifikācijas iegūšanas, vajadzīgo prasmju un darba pieredzes trūkums, nestabilu īstermiņa darba attiecību pieaugošā izplatība, kam seko bezdarba periodi, ierobežotas apmācības iespējas un nepietiekamas vai nepiemērotas aktīvā darba tirgus programmas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka GJ uzraudzība ir jāpamato ar uzticamiem datiem; uzskata, ka pašreiz pieejamie uzraudzības dati un rezultāti nav pietiekami, lai kopumā novērtētu JNI kā galvenā GJ shēmu ES finansēšanas instrumenta īstenošanu un rezultātus, jo īpaši dēļ tā, ka dalībvalstis sākotnēji ir novilcinājušas darba programmu uzsākšanu un vēl joprojām ir gandrīz programmas realizācijas sākumposmā; prasa jauniešu nodarbinātību saglabāt kā vienu no ES darbības prioritātēm; tomēr pauž bažas par atzinumiem, kas pausti Eiropas Revīzijas palātas nesenajā ziņojumā par GJ un JNI Savienības politikas nostādnēm, kuru mērķis ir cīnīties pret jauniešu bezdarbu, vienlaikus paturot prātā tā ierobežoto tvērumu teritorijas un laika ziņā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata — lai jauniešu bezdarba mazināšanai pieņemtā stratēģija būtu patiešām efektīva, tai ir jāparedz apaļā galda diskusijas, iesaistot ieinteresētās personas, jāņem vērā teritoriālais konteksts, kādā šo stratēģiju piemēros, un jāparedz mērķorientēta apmācība, kas atbilst uzņēmumu vajadzībām, tās līdzsvarojot ar jauniešu vēlmēm un prasmēm; uzsver, ka ar šo stratēģiju būtu jānodrošina kvalitatīva apmācība un apmācības aģentūrām piešķirtā finansējuma pilnīga pārredzamība, tostarp cieši uzaugot finansējuma izlietojumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu, ka dalībvalstis ir apņēmušās īstenot vienīgi nesaistošo Padomes ieteikuma instrumentu; norāda, ka daudzās dalībvalstīs GJ mērķis vēl nebūt nav sasniegts; |
| --- | --- |

12.

Izstumtāko jauniešu apzināšana

| 13. | konstatē, ka jaunieši ar invaliditāti neietilpst ne JNI, ne GJ darbības jomā; aicina Komisiju un dalībvalstis pielāgot savas darba programmas, lai JNI un GJ pasākumi būtu reāli pieejami visām personām ar invaliditāti, nodrošinot jauniešiem ar invaliditāti līdzvērtīgas piekļuves iespējas un pielāgot tos katra individuālajām vajadzībām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka NEET problēmu risināšanai ir vajadzīgi spēcīgi un ilgstoši valsts iestāžu centieni un starpnozaru sadarbība, jo NEET ir neviendabīga grupa ar dažādām vajadzībām un prasmēm; tāpēc uzsver, ka ir vajadzīgi precīzāki un saprotamāki dati par visiem NEET kopumā, lai viņus reģistrētu un efektīvāk uzrunātu, jo sīkāk sadalīti dati, tostarp pa reģioniem, ļautu precīzāk identificēt potenciālās mērķgrupas un tām labāk pieskaņot nodarbinātības iniciatīvas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka GJ un JNI nav domāta tam, lai aizstātu makroekonomisko instrumentu pielietošanu un citas rīcībpolitikas jauniešu nodarbinātības veicināšanai; turklāt atzīmē, ka, novērtējot GJ īstenošanu un ietekmi, ir jāpatur prātā atšķirīgā makroekonomiskā un budžeta situācija dalībvalstīs; uzskata — lai GJ darbību varētu pagarināt, ir jāizstrādā ilgtermiņa strukturālo reformu programma; uzsver, ka ir nepieciešama efektīvāka koordinēšana starp dažādām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atbalsta vienas pieturas aģentūru izveidi, kas nodrošinātu, lai jaunieši viegli un bez maksas varētu saņemt visus pakalpojumus un konsultācijas vienā kontaktpunktā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž bažas par sākotnējiem apsvērumiem, kuros norādīts, ka ir jāveic uzlabojumi saistībā ar visu NEET reģistrēšanu un informēšanu, jo īpaši neaktīvo NEET un to personu, kam ir grūti no jauna integrēties; aicina dalībvalstis noteikt atbilstošas un piemērotas informēšanas stratēģijas visu NEET jauniešu apzināšanai un pieņemt integrētu pieeju, lai panāktu individualizētāku atbalstu un pakalpojumu pieejamību, ar kuriem atbalsta jauniešus, kas saskaras ar daudziem šķēršļiem; mudina dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst neaizsargātajiem NEET un novērst aizspriedumus un negatīvo attieksmi pret viņiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka pasākumi jāpielāgo vietējām vajadzībām, lai palielinātu to ietekmi; aicina dalībvalstis īstenot īpašus jaunatnes nodarbinātības pasākumus lauku apvidos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina dalībvalstis strauji uzlabot informēšanu par pieejamām jauniešu atbalsta programmām, jo īpaši no darba tirgus visatstumtāko jauniešu grupu informēšanu, īstenojot informatīvās kampaņas tradicionālajos un modernajos kanālos, piemēram, sociālajos tīklos; |
| --- | --- |

19.

Kvalitatīva piedāvājuma nodrošināšana Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvā

| 20. | atceras aicinājumu definēt, kādam vajadzētu būt “kvalitatīvam piedāvājumam” JNI kontekstā; uzsver, ka ir jāizstrādā jēdziena “kvalitatīvs piedāvājums” visaptveroša un vispārpieņemta definīcija, kurā varētu ņemt vērā EMCO komitejas veikto darbu sadarbībā ar Komisiju, SDO un attiecīgajām ieinteresētajām personām; norāda, ka kvalitatīvs piedāvājums ir daudzpusīgs pasākums, kas darba tirgus dalībniekiem nodrošina ilgtspējīgu, labi pieskaņotu integrāciju, ko panāk ar prasmju veidošanu, un ka tam būtu jāatbilst dalībnieku kvalifikācijas līmenim un profilam un jāņem vērā darbaspēka pieprasījums; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka dalībniekiem tiek piemērota attiecīgā sociālā aizsardzība, noteikumi par darba apstākļiem un atlīdzības līmeņi; vērš uzmanību uz kvalitātes standartiem, kas minēti Komisijas 2015. gadā publicētajos Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas novērtēšanas norādījumos un kas nosaka darba piedāvājumu raksturiezīmes, to atbilsmi programmas dalībnieka vajadzībām, piedāvājumu radīto ietekmi uz darba tirgus rezultātiem un noraidīto vai priekšlaicīgi pamesto darba piedāvājumu īpatsvaru, kas ir labs rādītājs darba kvalitātes novērtēšanai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka SDO terminu “pienācīgas kvalitātes nodarbinātība” definē kā darbu, kas ir produktīvs un nodrošina pienācīgus ienākumus, drošu darba vidi un sociālo aizsardzību, labākas personiskās izaugsmes izredzes un sociālo integrāciju, personu brīvību paust savas raizes, organizēties un piedalīties lēmumu pieņemšanā, kas skar viņu dzīvi, un kas sniedz vienādas iespējas un nodrošina vienādu attieksmi gan pret sievietēm, gan vīriešiem, un ka šis minimālais standarts joprojām netiek ievērots attiecībā uz nodarbinātiem jauniešiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka jaunieši būtu jāiesaista arī piedāvājumu kvalitātes uzraudzībā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka kvalitatīvam prakses līgumam ir jāatbilst kvalitātes shēmai, kas nodrošina garantijas, proti, stažēšanās ir jāreglamentē ar rakstisku līgumu, kas ietver pārredzamu informāciju par līgumslēdzēju pušu tiesībām un pienākumiem, nosakot konkrētus mērķus un kvalitatīvu apmācību; padomdevējam vai uzraugam ir noteikts pienākums stažēšanās perioda beigās izvērtēt stažiera veikumu; stažēšanās ir uz konkrētu laiku, tā ilgums pie viena un tā paša darba devēja ir ierobežots un līgumā ir skaidri noteikumi par sociālā nodrošinājuma segumu un atalgojumu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina dalībvalstis pakāpeniski atjaunināt un pārskatīt savas JNI darba programmas, iesaistot sociālos partnerus un jauniešu organizācijas, lai uzlabotu savas darbības, balstoties uz faktiskajām jauniešu un darba tirgus vajadzībām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver — to, vai JNI budžets ir labi iztērēts un vai iniciatīvas galīgais mērķis attiecībā uz ilgtspējīgas nodarbinātības nodrošināšanu jauniešiem ir sasniegts, var noteikt tikai tad, ja darbības tiek cieši uzraudzītas, pamatojoties uz ticamiem un salīdzināmiem datiem, un ja dalībvalstis, kas nav panākušas progresu, ir sākušas vērienīgāku darbību; aicina dalībvalstis steidzamības kārtā uzlabot uzraudzību, ziņošanu un datu kvalitāti un garantēt, ka uzticami un salīdzināmi dati un radītāji par JNI īstenošanu tiek savākti un darīti pieejami savlaicīgi un biežāk nekā tas prasīts saskaņā ar to pienākumu sniegt gada ziņojumus, kā noteikts ESF regulas 19. panta 2. punktā; aicina Komisiju pārskatīt savas pamatnostādnes par datu vākšanu saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikumiem, lai samazinātu rezultātu pārvērtēšanas risku; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ņem vērā priekšlikumus un dažādu veidu programmas, ko dalībvalstis izstrādājušas saskaņā ar JNI; uzskata, ka atsevišķās dalībvalstīs valsts noteikumi ir pārāk neskaidri mērķu un pieeju ziņā un neprecīzi formulēti un ka tie piedāvā visai ierobežotas nodarbinātības veicināšanas iespējas; uzskata, ka pārāk lielas rīcības brīvības un neskaidru pārraudzības mehānismu dēļ darba līgumi reizēm tiek aizstāti ar JNI piedāvājumu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž bažas par ziņojumiem, kuros norādīts uz JNI finansēto pasākumu nepiemērotu pielietojumu, tostarp nokavētiem maksājumiem jauniešiem vai prakses vai stažēšanās ļaunprātīgu, piemēram, pārmērīgu, izmantojumu; pauž vēlmi cīnīties pret šādu praksi; piekrīt viedoklim, ka nevajadzētu atkārtoti izmantot GJ, ja tas ir pretrunā tirgus aktivizācijas garam un mērķim panākt noturīgāku integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju un dalībvalstis konstatēt un izplatīt labāko praksi un apmainīties ar to, lai veicinātu savstarpēju politikas apgūšanu un sekmētu uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanu un īstenošanu; uzsver, ka pārmaiņas darba tirgū un ekonomikas digitalizācija prasa jaunu pieeju jaunatnes nodarbinātības politikai; norāda, ka JNI ir jāstrādā pie tā, lai, izmantojot efektīvus instrumentus, samazinātu jauniešu bezdarbu un tai nevajadzētu turpināt neefektīvu nodarbinātības politiku; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkārtoti norāda — Padomes ieteikumā par Garantijas jauniešiem ieviešanu ir uzskatīts, ka GJ shēmu īstenošanā un NEET sasniegšanā izšķirīga nozīme ir uz partnerību balstītām pieejamām; aicina dalībvalstis aktīvi piemērot partnerību pieeju, aktīvi konstatējot un iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas, un labāk popularizēt GJ programmu uzņēmumos, jo īpaši MVU un mazos ģimenes uzņēmumos; uzsver, ka to dalībvalstu pieredze, kas jau bija pieņēmušas GJ līdzīgas pieejas pirms minētās programmas ieviešanas, liecina par to, ka sekmīga ieinteresēto personu pieeja ir būtiska veiksmīgai īstenošanai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka jauniešu organizācijām ir ļoti svarīga nozīme kā starpniekiem starp jauniešiem un valsts nodarbinātības dienestiem (VND); šajā sakarā mudina dalībvalstis cieši sadarboties ar jauniešu organizācijām valsts, reģionālā un vietējā līmenī, lai plānotu, īstenotu un novērtētu JNI; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, cik svarīgi ir prasmīgi un modernizēti VND pielāgotu pakalpojumu sniegšanā NEET; aicina dalībvalstis, īstenojot JNI, labāk koordinēt savus valsts nodarbinātības dienestus ES līmenī, tam izmantojot VND tīklu; mudina izstrādāt turpmākas sinerģijas starp valsts un privāto nodarbinātības pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un izglītības sistēmām; mudina plaši izmantot e-pārvaldi, lai samazinātu birokrātiju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju par katru dalībvalsti sniegt gada izmaksu aplēses, lai GJ varētu īstenot efektīvi, ņemot vērā SDO aplēses; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka ir būtiski paplašināt GJ ietvaros piedāvātās prakses iespējas, jo līdz šim aizpildīto prakses vietu īpatsvars ir tikai 4,1 %; |
| --- | --- |

33.

Nobeiguma apsvērumi

| 34. | uzsver, ka ir vajadzīga stratēģija JNI pārveidei no krīzes novēršanas instrumenta par pastāvīgāku ES finanšu instrumentu jauniešu bezdarba novēršanai periodā pēc 2020. gada, vienlaikus nodrošinot ātru un vienkāršu fondu izmantošanu, un ar šo instrumentu noteikt prasību par līdzfinansējumu, lai uzsvērtu dalībvalstu primāro atbildību; norāda, ka, pagarinot JNI, būtu jāņem vērā Revīzijas palātas apsvērumi; uzsver, ka programmas vispārējais mērķis ir jauniešu ilgtspējīga integrācija darba tirgū; uzsver nepieciešamību noteikt skaidrus un mērāmus mērķus; uzsver, ka šie aspekti būtu jāapspriež saistībā ar nākamo DFS, lai nodrošinātu nepārtrauktību, izmaksu efektivitāti un pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkārtoti pauž atbalstu JNI; uzsver, ka ir obligāti vajadzīgi turpmāki centieni un pastāvīga politiskā un finansiālā apņemšanās novērst jauniešu bezdarbu; jo īpaši atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt JNI finansējumu 2018.–2020. gadam vismaz EUR 700 miljonu apmērā, par ko tika panākta vienošanās, veicot DFS vidusposma pārskatīšanu; prasa arī piešķirt pietiekami daudz maksājumu apropriāciju, lai nodrošinātu JNI pienācīgu un laicīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka ir jāuzlabo JNI un GJ piedāvājumu kvalitāte un prasa turpmākas diskusijas par atbalsttiesīgo personu vecuma ierobežojumiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata jauniešu nodarbinātības kvalitātes shēmas darbības sākšanai būtu jāpanāk progress saistībā ar to ieteikumu pieņemšanu, kam juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 292. un 153. pants, un būtu vajadzīgi vairāki informatīvie pasākumi, proti, tādas viegli pieejamas tīmekļa vietnes izveide, kurās tiktu atjaunināta attiecīgā informācija par katrā dalībvalstī piemērojamajiem noteikumiem, ar kuriem reglamentē stažēšanos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzīst, ka JNI ir finanšu instruments, kura mērķis ir papildināt dalībvalstu iniciatīvas, ar kurām novērš jauniešu bezdarba augsto līmeni, un ka no dalībvalstīm ir vajadzīgas lielākas pūles, lai nodrošinātu labāku saikni starp izglītības sistēmām un darba tirgu un jauniešus ilgtspējīgāk integrēšanu darba tirgū; atzinīgi vērtē pasākumus un politiku, kas palīdz risināt prasmju neatbilstības problēmu; atzīst, ka prasmju izmantošana joprojām ir problēma visā Eiropā, un tāpēc uzskata, ka ir nepieciešams nodrošināt, lai pieprasījumā un piedāvājumā esošās prasmes tiek labāk saskaņotas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata, ka JNI un GJ ir būtiski instrumenti, ar ko efektīvi īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāra galvenos principus, jo īpaši 1. principu (vispārīgā un profesionālā izglītība un mūžizglītība), 4. principu (aktīvs atbalsts nodarbinātībai), 5. principu (droši un pielāgojami darba apstākļi), 6. principu (atalgojums), 8. principu (sociālais dialogs un darbinieku dalība), 10. principu (veselīga, droša un labi pielāgota darba vide un datu aizsardzība), 12. principu (sociālā aizsardzība), 13. principu (bezdarbnieka pabalsti) un 14. principu (minimālie ienākumi); |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Komisiju un dalībvalstis divkāršot ar SDO kopīgos centienus, lai sniegtu pielāgotu informāciju un veidotu valstu veiktspēju, ar kuru īstenot un izvērtēt GJ shēmas šādos aspektos, proti, nodrošināt pilnīgu, ilgtspējīgu iniciatīvas īstenošanu, uzlabot tās spējas apzināt nereģistrētos NEET un jauniešus ar zemu prasmju līmeni un uzlabot veiktspēju un piedāvājumu kvalitāti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda — kamēr Komisija nav publicējusi galīgos dalībvalstu sniegtos rādītājus, 2015. gada beigās tika lēsts, ka JNI programmu pabeiguši 203 000 jauniešu, proti, 4 % dalībnieku; pauž bažas par lielo to JNI dalībnieku skaitu, kas atsevišķās dalībvalstīs nespēja pabeigt šo programmu; uzskata, ka ir svarīgi pastiprināt stimulus, lai nodrošinātu, ka jaunieši JNI uzskatītu par noderīgu instrumentu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina, ka GJ būtu finansiāli jāatbalsta pasākumi straujākai NEET integrēšanai darba tirgū, tostarp nodrošinot apmaksātu praksi, stažēšanos un apmācību, taču ar to nedrīkst aizstāt pilnvērtīgu, apmaksātu darbu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ierosina izveidot ES palīdzības telefona līniju jauniešu tiesību aizsardzībai, lai jaunieši varētu tieši informēt Komisiju par jebkādu negatīvu pieredzi saistībā ar dalību JNI un GJ pasākumos, kas ļautu savākt informāciju un izmeklēt iespējamo ļaunprātīgo praksi ES finansēto politikas pasākumu īstenošanā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē priekšsēdētāja Ž. K. Junkera 2017. gada runai par stāvokli Savienībā pievienoto nodomu vēstuli ar priekšlikumu izveidot Eiropas Darba iestādi, lai visos līmeņos nostiprinātu sadarbību starp darba tirgus iestādēm un labāk pārvaldītu pārrobežu situācijas, kā arī turpmākas iniciatīvas godīgas mobilitātes veicināšanai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzīst JNI panākumus, samazinot jauniešu bezdarba līmeni un jo īpaši nodrošinot dzimumu līdzsvaru, un to, ka JNI ir sasniegusi aptuveni 48 % vīriešu un 52 % sieviešu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | prasa JNI kontekstā pilnībā īstenot gan Direktīvu 2000/78/EK par vienlīdzīgu attieksmi pret nodarbinātību un profesiju, gan Direktīvu 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu nākt klajā ar pozitīviem pasākumiem, lai nodrošinātu, ka jaunas sievietes un meitenes saņem labas kvalitātes darba piedāvājumus un netiek nodarbinātas vai neiestieg nestabilās pagaidu darba attiecībās ar pārāk zemu atalgojumu un ierobežotām vai neesošām darba ņēmēja tiesībām; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina dalībvalstis vākt pa dzimumiem sadalītus statistikas datus, lai Komisija varētu uzsākt ietekmes novērtējumu par JNI un tās ietekmi uz dzimumu līdzsvaru, kas ļautu veikt rūpīgu tās īstenošanas izvērtēšanu un analīzi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina dalībvalstis rast veidus, kā atbalstīt jaunu sieviešu atgriešanos darba tirgū vai izglītības un apmācības programmās, nodrošinot dzimumu līdztiesību saistībā ar piekļuvi nodarbinātībai, karjeras virzību, darba un privātās dzīves saskaņošanu, bērnu aprūpes pakalpojumu un pieaugušo aprūpes nodrošināšanu un veicinot vienlīdzīgu darba samaksu vīriešu un sieviešu dzimuma darba ņēmējiem par vienādu darbu vai līdzvērtīgu darbu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mudina dalībvalstis veltīt vairāk pūļu tam, lai uzlabotu izglītības sistēmu pasākumus palīdzības sniegšanai jauniešiem, kuri ir pakļauti aizsardzības zaudēšanas riskam; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ar bažām atzīmē, ka visnesenākajos novērtējuma ziņojumos (10) ir norādīts, ka JNI pirmajā īstenošanas posmā lielākā uzmanība tika veltīta augsti izglītotiem NEET, nevis tiem, kam trūkst iemaņu, kas ir neaktīvi un kas nav reģistrēti bezdarbnieki; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina dalībvalstis novērst šo būtisko trūkumu JNI īstenošanā, cita starpā izstrādājot īpašus papildu pasākumus, lai īstenotu vairāk uz pierādījumiem balstītas, efektīvas un noturīgas jaunatnes politikas nostādnes; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina dalībvalstis pārliecināties, ka to tiesību akti ļauj visiem konkrētās vecuma grupas jauniešiem reģistrēties un efektīvi darboties JNI (11); |
| --- | --- |

53.

| 54. | vērš uzmanību uz to, ka atvērtā tirgū trūkst stažēšanās piedāvājumus reglamentējošu noteikumu attiecībā uz darbā pieņemšanas pārredzamību, ilgumu un atzīšanu, un norāda, ka tikai dažas dalībvalstis ir noteikušas minimālos kvalitātes kritērijus, tostarp nolūkā uzraudzīt GJ un JNI; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzīst, ka ES budžeta ieguldījumi JNI pasākumos ir devuši rezultātus un ir paātrinājuši darba tirgus paplašināšanu jauniešiem; uzskata, ka JNI ir skaidra ES pievienotā vērtība, jo daudzas jauniešu nodarbinātības shēmas nevarētu tikt īstenotas bez ES saistību garantijām; |
| --- | --- |

55.

| 56. | norāda, ka JNI sākotnējais finansiālais piešķīrums DFS 2014.–2020. gadam bija EUR 6,4 miljardi, no kuriem EUR 3,2 miljardi ir no īpašas budžeta pozīcijas, un to papildina tāda pati summa no ESF; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka saistībā ar DFS vidusposma pārskatīšanu 2017.–2020. gada laikposmam tika politiski atbalstīts papildu piešķīrums JNI EUR 1,2 miljardu apmērā, kas jāpapildina ar tādu pašu summu no ESF; tomēr uzsver, ka galīgais piešķīrums šai programmai tiks noteikts nākamajās gada budžeta procedūrās; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta lūguma samierināšanas procedūras saistībā ar ES 2018. gada budžetu rezultātā sākotnēji ierosinātais īpašais piešķīrums JNI tika palielināts par EUR 116,7 miljoniem jaunu apropriāciju veidā, tā rezultātā kopsummai 2018. gadā pieaugot līdz EUR 350 miljoniem; norāda uz Komisijas vienpusējām saistībām, kas paredz ierosināt JNI finansējuma turpmāku palielinājumu, grozot budžetu, ja vien JNI būs līdzekļu apgūšanas spēja, kas pieļauj šādu palielinājumu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzskata, ka kopējais JNI budžets neatbilst faktiskajam pieprasījumam un ka resursi ir vajadzīgi tam, lai programma sasniegtu savus mērķus; atgādina, ka ir iesaistīti vidēji tikai 42 % NEET, vairākās dalībvalstīs šim rādītājam noslīdot zem 20 %; tāpēc prasa būtiski palielināt JNI piešķīrumu saskaņā ar nākamo DEF un prasa dalībvalstīm savos valstu budžetos paredzēt līdzekļus jaunatnes nodarbinātības shēmām; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju nodrošināt ieguldījumu jauniešu nodarbinātībā konsekvenci, veicinot pieejamo avotu sinerģiju un izveidojot vienotus noteikumus, kas iekļauti visaptverošās vadlīnijās, lai tādā veidā nodrošinātu lielāku ietekmi, sinerģiju, efektivitāti un vienkāršotu to izmantojamību uz vietas; atgādina, ka prioritāte ir samazināt pārvaldes iestāžu administratīvo slogu; uzsver konkrētām valstīm adresētu ziņojumu nozīmi GJ shēmu finansēšanā, jo arī tādā veidā uzrauga sinerģiju starp valstu budžetiem un ES budžetu, kā arī uz nepieciešamību procesā nodrošināt labāku koordināciju un ciešāku sadarbību starp galvenajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina Komisiju uzlabot plānošanu, kas attiecas uz ieguldījumiem jaunatnes nodarbinātības jomā laikposmā pēc 2020. gada, šajā jomā pilnībā piemērojot pieeju, ko izmanto ESI fondu plānošanā, kur finansējums ir pakļauts visaptverošai sākotnējai plānošanai un ex ante novērtējumam, pēc kura tiek slēgti partnerības nolīgumi; uzskata, ka šāda pieeja palielina ES budžeta ietekmi; pieņem zināšanai veiksmīgo JNI īstenošanu dalībvalstīs, kurās ir pieņemtas īpašas darbības programmas un paredzēti ievērojami valsts vai reģionālā budžeta ieguldījumi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | turklāt aicina Komisiju pārveidot pašreizējo vērtēšanas mehānismu, gada un nobeiguma ziņojumos koncentrējoties uz vienotiem rezultātu kritērijiem un lietderības revīzijām, lai labāk uzraudzītu ES budžeta ietekmi; prasa ES mērogā piemērot tādus rādītājus kā daļa JNI dalībnieku, kuri uzsāk darbu primārajā darba tirgū ES finansētu pasākumu rezultātā; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tomēr uzsver, ka reformētajai plānošanai un ziņošanai nevajadzētu ne palēnināt budžeta izpildi, ne arī radīt pārmērīgu administratīvo slogu pārvaldes iestādēm un jo īpaši galīgajiem līdzekļu saņēmējiem; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atzīst, ka pašreizējais administratīvais slogs mazina ES budžeta ieguldījumu, jo īpaši instrumentu ar īsāku īstenošanas laiku, piemēram, JNI, jaudu; tādēļ prasa racionalizēt iepirkuma procedūras, uzsvaru liekot uz ātrāku piedāvājumu sagatavošanu un īsākām lēmumu pārsūdzības procedūrām; norāda uz pozitīvo ietekmi, ko rada vienkāršotu izmaksu risinājumu (VIR) piemērošana JNI izdevumiem; prasa attiecībā uz JNI projektiem visā ES ieviest VIR, lai ievērojami samazinātu birokrātiju un paātrinātu budžeta izpildi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka finanšu īstenošanas ziņā JNI pašlaik ir vislabākie rezultāti salīdzinājumā ar visiem citiem ESI fondiem; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atzinīgi vērtē to, ka ar JNI pasākumiem ir sniegts atbalsts vairāk nekā 1,6 miljoniem jauniešu un dalībvalstis ir varējušas veikt atbalsta darbības vairāk nekā EUR 4 miljardu vērtībā; |
| --- | --- |

66.

| 67. | norāda, ka shēmas īstenošanai un tās mērķu sasniegšanai piešķirtais finansējums var būt nepietiekams, jo trūkst informācijas par iespējamām izmaksām saistībā ar shēmas īstenošanu dalībvalstīs; aicina dalībvalstis veikt ex ante analīzi un sagatavot pārskatu par GJ īstenošanas izmaksām; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai izveidotu mazāk administratīvi apgrūtinošas un modernākas uzraudzības sistēmas attiecībā uz atlikušo JNI finansējumu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | prasa koncentrēties uz JNI programmas rezultātiem, nosakot konkrētus rādītājus attiecībā uz programmas ietekmē dalībvalstīs radītajiem jaunajiem pakalpojumiem un atbalsta pasākumiem darba tirgū, kā arī piedāvāto pastāvīgo līgumu skaitu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzskata — lai novērtētu šīs shēmas lietderību, ir jāizvērtē visi aspekti, arī tajā ieguldīto līdzekļu atdeve; pieņem zināšanai SDO un Eurofound sniegtās iepriekšējās aplēses un prasa Komisijai apstiprināt vai atjaunināt šīs prognozes; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt reālistiskus un sasniedzamus mērķus, izvērtēt atšķirības, analizēt tirgu pirms shēmu īstenošanas un uzlabot pārraudzības un ziņošanas sistēmas; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.

(2)  OV L 126, 21.5.2015., 1. lpp.

(3)  OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0390.

(5)  OV C 264 E, 13.9.2013., 69. lpp.

(6)  OV L 113, 29.4.2017., 56. lpp.

(7)  Komisijas 2013. gada decembra ziņojums “Nodarbinātība un sociālās norises Eiropā 2013. gadā”.

(8)  Eurofound 2014. gada augusta dokuments “Occupational profiles in working conditions: Identification of groups with multiple disadvantages” (Nodarbinātības profili un darba apstākļi: grupas ar vairākiem nelabvēlīgiem faktoriem).

(9)  Citi pasākumi ietver 2010. gada septembrī sākto iniciatīvu “Jaunatne kustībā”, 2011. gada decembrī sākto Jaunatnes iespēju iniciatīvu un 2012. gada janvārī sākto iniciatīvu “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai”.

(10)  Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 5/2017 par garantijas jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īstenošanu; Galīgais ziņojums Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātam (2016. gada jūnijs) par jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas pirmajiem rezultātiem; Komisijas 2016. gada 4. oktobra paziņojums “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646); Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2016. gada jūnija padziļinātā analīze “Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — Eiropas īstenošanas novērtējums”.

(11)  Dažu valstu tiesiskajā regulējumā atsevišķi jaunieši, jo īpaši personas ar smagu invaliditāti, tiek definēti kā “strādāt nespējīgi”. Viņi nevar reģistrēties VND un tādēļ nevar piedalīties JNI.

---

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/70

---

P8_TA(2018)0019

Profesionālo kvalifikāciju direktīvas īstenošana un profesionālo pakalpojumu reformas nepieciešamība

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra rezolūcija par Direktīvas 2005/36/EK īstenošanu attiecībā uz profesionālo pakalpojumu regulējumu un reformas nepieciešamību (2017/2073(INI))

(2018/C 458/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 45., 49. un 56. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 45., 49. un 56. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 15. un 16. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 15. un 16. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 10. janvāra paziņojumu par profesionālo pakalpojumu regulējuma reformu ieteikumiem (COM(2016)0820), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 10. janvāra paziņojumu par profesionālo pakalpojumu regulējuma reformu ieteikumiem (COM(2016)0820),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 2. oktobra paziņojumu par valstu noteikumu par piekļuvi profesijām izvērtēšanu (COM(2013)0676), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 2. oktobra paziņojumu par valstu noteikumu par piekļuvi profesijām izvērtēšanu (COM(2013)0676),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. oktobra ziņojumu “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. oktobra ziņojumu “Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (COM(2015)0550),

| — | ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par vienotā tirgus stratēģiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par vienotā tirgus stratēģiju (2),

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. jūnija rezolūciju par Eiropas sadarbīgās ekonomikas programmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. jūnija rezolūciju par Eiropas sadarbīgās ekonomikas programmu (3),

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. februāra rezolūciju par gada ziņojumu par vienotā tirgus pārvaldību saistībā ar 2017. gada Eiropas pusgadu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. februāra rezolūciju par gada ziņojumu par vienotā tirgus pārvaldību saistībā ar 2017. gada Eiropas pusgadu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (5),

| — | ņemot vērā Darba grupas jautājumos par atbalstu brīvo profesiju uzņēmējdarbībai galīgo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Darba grupas jautājumos par atbalstu brīvo profesiju uzņēmējdarbībai galīgo ziņojumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0401/2017),

| A. | tā kā darba ņēmēju brīva pārvietošanās, brīvība veikt uzņēmējdarbību un brīvība sniegt pakalpojumus ES ir vienotā tirgus pamats un nodrošina daudzus ieguvumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā darba ņēmēju brīva pārvietošanās, brīvība veikt uzņēmējdarbību un brīvība sniegt pakalpojumus ES ir vienotā tirgus pamats un nodrošina daudzus ieguvumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem;

| B. | tā kā pakalpojumi veido 71 % no IKP un 68 % no kopējās nodarbinātības, taču joprojām pilnā mērā netiek izmantots pakalpojumu vienotā tirgus potenciāls; |
| --- | --- |

B.

tā kā pakalpojumi veido 71 % no IKP un 68 % no kopējās nodarbinātības, taču joprojām pilnā mērā netiek izmantots pakalpojumu vienotā tirgus potenciāls;

| C. | tā kā, ja netiek veikta saskaņošana, dalībvalstis var brīvi lemt par profesiju regulējumu, ja vien valstu pieņemtie lēmumi ir nediskriminējoši, pamatoti un proporcionāli; |
| --- | --- |

C.

tā kā, ja netiek veikta saskaņošana, dalībvalstis var brīvi lemt par profesiju regulējumu, ja vien valstu pieņemtie lēmumi ir nediskriminējoši, pamatoti un proporcionāli;

| D. | tā kā lietpratīgs regulējums, ko pienācīgi pamato leģitīmu sabiedrības interešu mērķu aizsardzība, var labvēlīgi ietekmēt iekšējo tirgu, nodrošinot augstu patērētāju aizsardzību un labāku sniegto pakalpojumu kvalitāti; tā līdz ar to deregulējumam nav jābūt pašmērķim; |
| --- | --- |

D.

tā kā lietpratīgs regulējums, ko pienācīgi pamato leģitīmu sabiedrības interešu mērķu aizsardzība, var labvēlīgi ietekmēt iekšējo tirgu, nodrošinot augstu patērētāju aizsardzību un labāku sniegto pakalpojumu kvalitāti; tā līdz ar to deregulējumam nav jābūt pašmērķim;

| E. | tā kā daudzos gadījumos profesiju regulējums ir attaisnojams, taču nepamatoti šķēršļi profesionālajiem pakalpojumiem ir pretrunā iedzīvotāju pamattiesībām un kaitē dalībvalstu tautsaimniecībām; tā kā līdz ar to profesiju regulējums ir regulāri jākoriģē, lai ņemtu vērā tehnoloģiju, sabiedrības vai tirgus tendences; |
| --- | --- |

E.

tā kā daudzos gadījumos profesiju regulējums ir attaisnojams, taču nepamatoti šķēršļi profesionālajiem pakalpojumiem ir pretrunā iedzīvotāju pamattiesībām un kaitē dalībvalstu tautsaimniecībām; tā kā līdz ar to profesiju regulējums ir regulāri jākoriģē, lai ņemtu vērā tehnoloģiju, sabiedrības vai tirgus tendences;

| F. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu paredz vairāku profesiju automātisku atzīšanu, pamatojoties uz saskaņotām minimālajām apmācības prasībām, vispārēju sistēmu profesionālās kvalifikācijas atzīšanai, profesionālās pieredzes automātiskas atzīšanas sistēmu, kā arī uz jaunu pārrobežu pakalpojumu sniegšanas sistēmu saistībā ar reglamentētajām profesijām; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu paredz vairāku profesiju automātisku atzīšanu, pamatojoties uz saskaņotām minimālajām apmācības prasībām, vispārēju sistēmu profesionālās kvalifikācijas atzīšanai, profesionālās pieredzes automātiskas atzīšanas sistēmu, kā arī uz jaunu pārrobežu pakalpojumu sniegšanas sistēmu saistībā ar reglamentētajām profesijām;

| G. | tā kā Direktīva 2005/36/EK 2013. gadā tika grozīta ar mērķi panākt proporcionālu tiesisko regulējumu, ko pamatotu vispārējās intereses mērķi, 59. pantā ieviešot noteikumus par pārredzamību un savstarpēju novērtēšanu, kuri attiecas uz visām reglamentētajām profesijām dalībvalstīs neatkarīgi no tā, vai šīs profesijas tiek reglamentētas, pamatojoties uz dalībvalstu noteikumiem vai uz ES līmenī saskaņotiem noteikumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā Direktīva 2005/36/EK 2013. gadā tika grozīta ar mērķi panākt proporcionālu tiesisko regulējumu, ko pamatotu vispārējās intereses mērķi, 59. pantā ieviešot noteikumus par pārredzamību un savstarpēju novērtēšanu, kuri attiecas uz visām reglamentētajām profesijām dalībvalstīs neatkarīgi no tā, vai šīs profesijas tiek reglamentētas, pamatojoties uz dalībvalstu noteikumiem vai uz ES līmenī saskaņotiem noteikumiem;

| H. | tā kā pagaidām dalībvalstīs ne visi Direktīvas 2005/36/EK noteikumi un jo īpaši 59. pants ir tikuši pilnībā īstenoti, lai gan termiņš ir pagājis; |
| --- | --- |

H.

tā kā pagaidām dalībvalstīs ne visi Direktīvas 2005/36/EK noteikumi un jo īpaši 59. pants ir tikuši pilnībā īstenoti, lai gan termiņš ir pagājis;

| I. | tā kā dalībvalstīm līdz 2016. gada 18. janvārim bija jāiesniedz Komisijai valsts rīcības plāni (VRP) ar informāciju par lēmumiem attiecībā uz profesiju regulējuma saglabāšanu vai grozīšanu; tā kā 6 dalībvalstis joprojām nav iesniegušas savus VRP; |
| --- | --- |

I.

tā kā dalībvalstīm līdz 2016. gada 18. janvārim bija jāiesniedz Komisijai valsts rīcības plāni (VRP) ar informāciju par lēmumiem attiecībā uz profesiju regulējuma saglabāšanu vai grozīšanu; tā kā 6 dalībvalstis joprojām nav iesniegušas savus VRP;

| J. | tā kā saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 59. pantu Komisijai līdz 2017. gada 18. janvārim bija jāiesniedz secinājumi par savstarpējo novērtēšanu un vajadzības gadījumā papildus jāiesniedz priekšlikumi turpmākām iniciatīvām; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 59. pantu Komisijai līdz 2017. gada 18. janvārim bija jāiesniedz secinājumi par savstarpējo novērtēšanu un vajadzības gadījumā papildus jāiesniedz priekšlikumi turpmākām iniciatīvām;

| K. | tā kā Komisija 2017. gada 10. janvārī iepazīstināja ar paziņojumu par nepieciešamajām profesionālo pakalpojumu regulējuma reformām, analizējot profesiju regulējumu septiņās darbības jomās un šajā sakarībā sniedzot dalībvalstīm ieteikumus, |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija 2017. gada 10. janvārī iepazīstināja ar paziņojumu par nepieciešamajām profesionālo pakalpojumu regulējuma reformām, analizējot profesiju regulējumu septiņās darbības jomās un šajā sakarībā sniedzot dalībvalstīm ieteikumus,

| L. | tā kā savstarpējās izvērtēšanas procesā tika konstatēts, ka profesiju regulēšanas līmenis dalībvalstīs ievērojami atšķiras; tā kā ir vajadzīgs turpmāks skaidrojums, jo īpaši gadījumos, kad dalībvalstis ir paziņojušas par jaunu profesionālā regulējuma formu ieviešanu pēc izvērtējuma pabeigšanas, |
| --- | --- |

L.

tā kā savstarpējās izvērtēšanas procesā tika konstatēts, ka profesiju regulēšanas līmenis dalībvalstīs ievērojami atšķiras; tā kā ir vajadzīgs turpmāks skaidrojums, jo īpaši gadījumos, kad dalībvalstis ir paziņojušas par jaunu profesionālā regulējuma formu ieviešanu pēc izvērtējuma pabeigšanas,

Profesiju regulējums Eiropas Savienībā un situācija saistībā ar Direktīvas 2005/36/EK 59. panta īstenošanu

| 1. | uzsver, ka reglamentētajām profesijām ir izšķirīga nozīme ES ekonomikā, jo tās ievērojami uzlabo nodarbinātības radītāju, kā arī sekmē darba ņēmēju mobilitāti un rada pievienoto vērtību Savienībā; turklāt uzskata, ka kvalitatīviem profesionālajiem pakalpojumiem un efektīvai regulatīvajai videi ir sevišķi svarīga nozīme, lai saglabātu ES ekonomisko, sociālo un kultūras modeli un stiprinātu ES konkurētspēju izaugsmes, inovācijas un darbvietu radīšanas ziņā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka visā ES ir apmēram 5 500 reglamentēto profesiju, kas ievērojami atšķiras starp dalībvalstīm un pārstāv 22 % darbaspēka visās darbību jomās, tādās kā veselība un sociālie pakalpojumi, uzņēmējdarbības pakalpojumi, būvniecība, tīkla pakalpojumi, transports, tūrisms, nekustamais īpašums, publiskie pakalpojumi un izglītība; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu sniegt norādījumus dalībvalstīm par savstarpējās novērtēšanas procesu, tostarp par padziļinātu apspriežu rīkošanu ar valstu iestādēm, norādot arī, ka valstu iestādēm ir jāiesaista visas attiecīgās personas, lai vāktu būtisku informāciju par regulējuma ietekmi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka Komisijas 2017. gada 10. janvāra paziņojums varētu palīdzēt dalībvalstīm labāk regulēt profesionālos pakalpojumus un apmainīties ar paraugpraksi, lai labāk izprastu citu dalībvalstu regulatīvo izvēli, ņemot vērā, ka dažas dalībvalstis paredz lielāku valsts intervenci profesiju regulējumā nekā citas; tomēr uzsver, ka ir jāizvērtē regulējuma kvalitāte, jo, lai holistiski izvērtētu regulatīvās vides rezultātus katrā dalībvalstī, ir vajadzīga ne vien ekonomiskā analīze, bet arī citi elementi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis nav paziņojušas informāciju par profesijām, ko tās regulē, un par prasībām, kas jāizpilda, lai strādātu šajās profesijās; aicina dalībvalstis būtiski uzlabot paziņošanas procesu saistībā ar Profesionālo kvalifikāciju direktīvu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka, uzlabojot valstu prasību par piekļuvi reglamentētajām profesijām vai to praktizēšanu pārredzamību un salīdzināmību, varētu nodrošināt lielāku profesionālo mobilitāti un ka līdz ar to saskaņā ar Direktīvu 2005/36/EK visas dalībvalstu prasības skaidrā un saprotamā veidā būtu jāpaziņo un jāpublisko reglamentēto profesiju datubāzē; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstatē, ka Komisija ir veikusi uzlabojumus reglamentēto profesiju datubāzē, tostarp izveidojusi interaktīvu karti, kas iedzīvotājiem dod iespēju pārbaudīt prasības par piekļuvi profesijai visā ES un vieglāk izprast, kuras profesijas attiecīgajā dalībvalstī ir reglamentētās profesijas; aicina Komisiju arī turpmāk uzlabot reglamentēto profesiju datubāzi, lai kompetentās iestādes vieglāk varētu laikus un precīzi paziņot informāciju, un līdz ar to ES iedzīvotāji gūtu labāku pārredzamību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda uz atšķirībām, kādas starp dalībvalstīm pastāv attiecībā uz reglamentēto profesiju skaitu un līdzīgu profesiju aptvertajām darbības jomām, kas izskaidro katras dalībvalsts izraudzītos atšķirīgos profesiju regulējuma veidus; aicina Komisiju uzlabot dažādu profesiju salīdzināmību un noteikt vienotu kopumu attiecībā uz darbībām, kādas veicamas saistībā ar katru datubāzē paziņoto profesiju, lai atvieglotu brīvprātīgu saskaņošanu visā ES; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu, ka vairākas dalībvalstis nav iesniegušas valsts rīcības plānu (VRP), kā prasīts Direktīvā 2005/36/EK, un aicina attiecīgās dalībvalstis bez liekas kavēšanās šo plānu iesniegt; atzīmē, ka atšķiras iesniegto VRP dziļums, vērienīgums un detalizētība; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvas 2005/36/EK 59. pantu un pastiprināt centienus, lai garantētu profesiju regulējuma lielāku pārredzamību, kam ir izšķirīga nozīme speciālistu mobilitātes nodrošināšanā ES, jo vienīgi pilnīga informācija no visām dalībvalstīm var sniegt visaptverošu priekšstatu par valsts vai ES līmenī reglamentētajām profesijām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis, sagatavojot VRP, nav pienācīgi apspriedušās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām; uzskata — lai efektīvi risinātu profesijas ietekmējošos jautājumus un problēmas, ir nepieciešama pārredzama informācijas plūsma starp publiskajām iestādēm un ieinteresētajām personām; prasa turpmāk daudz plašāk iesaistīt visas ieinteresētās personas, turklāt ne tikai nolūkā izstrādāt VRP, bet arī pirms profesiju regulējuma reformēšanas, lai visas skartās personas varētu paust savu viedokli; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka efektīvam profesionālo pakalpojumu regulējumam ir jānāk par labu gan patērētājiem, gan speciālistiem; atgādina, ka dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem ieviest jaunus vai grozīt spēkā esošos noteikumus, ar kuriem ierobežo piekļuvi reglamentētajām profesijām vai to praktizēšanu, ņemot vērā savas valsts redzējumu par sabiedrību un valsts sociālekonomisko kontekstu, ja vien šādus noteikumus attaisno sabiedrisko interešu mērķi; uzskata, ka profesionālo pakalpojumu regulējums, kas ir proporcionāls un pielāgots tirgus realitātei, var uzlabot tirgus dinamiku, pazemināt cenas patērētājiem, kā arī uzlabot un padarīt efektīvāku nozares sniegumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vienlaikus uzskata, ka diskriminējošas, nepamatotas un neproporcionālas prasības var būt sevišķi netaisnīgas, jo īpaši pret jauniem speciālistiem, un var ierobežot konkurenci un negatīvi ietekmēt pakalpojumu saņēmējus, tostarp patērētājus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzīst profesiju regulējuma nozīmi nolūkā panākt sabiedrības interešu mērķu augstu aizsardzības līmeni gan attiecībā uz mērķiem, kas skaidri norādīti Līgumā, tādi kā valsts politika, valsts drošība un sabiedrības veselība, gan attiecībā uz mērķiem, kas saistīti ar sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm, tostarp tiem, kas noteikti Tiesas judikatūrā, tādi kā sociālās drošības sistēmas finansiālā līdzsvara saglabāšana, patērētāju, pakalpojumu saņēmēju un darba ņēmēju aizsardzība, pienācīgas tiesu iestāžu administrēšanas nodrošināšana, tirgus darījumu taisnīgums, krāpšanas apkarošana, nodokļu nemaksāšanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas novēršana, ceļu satiksmes drošība, amatniecības izstrādājumu kvalitātes garantēšana, pētniecības un izstrādes veicināšana, vides un pilsētvides aizsardzība, dzīvnieku veselība, intelektuālais īpašums, valsts vēstures un mākslas mantojuma aizsardzība un saglabāšana, sociālās politikas mērķi un kultūrpolitikas mērķi; atzīst, ka dalībvalstīm ir zināma rīcības brīvība noteikt veidus, kā iepriekš minētos mērķus sasniegt, ievērojot nediskriminācijas un proporcionalitātes principus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīmē, ka, ņemot vērā patērētājiem, speciālistiem vai trešām personām radušos riskus, dalībvalstis var atļaut atsevišķas darbības veikt tikai kvalificētiem speciālistiem, jo īpaši gadījumā, ja nepastāv mazāk ierobežojoši līdzekļi viena un tā paša rezultāta sasniegšanai; uzsver, ka šādos gadījumos ar īpašu profesijas regulējumu ir jānodrošina reglamentētās profesijas likumīgas praktizēšanas efektīva uzraudzība un attiecīgā gadījumā ir jāparedz profesionālās ētikas noteikumi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīst, ka šajā ziņā pastāv saistība starp priekšlikuma proporcionalitātes testu, ar ko nosaka noteikumus par kopīgu sistēmu proporcionalitātes novērtējumu veikšanai pirms tiek ieviesti jauni vai grozīti pašreizējie pasākumi, ar kuriem regulē reglamentētās profesijas, un starp reformas ieteikumiem, kas balstīti uz valsts regulējuma novērtējumu septiņās darbības jomās; aicina dalībvalstis izvērtēt un vajadzības gadījumā pielāgot profesiju regulējumu atbilstīgi konkrētajiem reformas ieteikumiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka reformas ieteikumi nevar aizstāt izpildes rīcību, un aicina Komisiju kā Līgumu izpildes uzraudzītāju rīkoties un sākt pienākumu neizpildes procedūras, ja tā konstatē diskriminējošu, nepamatotu vai neproporcionālu regulējumu; |
| --- | --- |

17.

Ierobežotības indikatora lietderība un vajadzība Eiropā veicināt pakalpojumu augstu kvalitāti

| 18. | norāda, ka Komisija ir pieņēmusi jaunu ierobežotības indikatoru, un salīdzinājumā ar ESAO izstrādāto pašreizējo PTR ierobežotības rādītāju atzinīgi vērtē panākto uzlabojumu, veicot attiecīgo nozaru detalizētu analīzi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka šis indikators, kas uzrāda vispārējo regulatīvo intensitāti dalībvalstīs, balstoties vienīgi uz kvantitatīviem datiem saistītiem ar pašreizējiem pārvietošanās brīvības šķēršļiem, ir jāuzskata tikai par indikatīvu instrumentu un nevis tādu, ar ko varētu secināt, vai kāds stingrāks regulējums dažās dalībvalstīs ir uzskatāms par neproporcionālu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka kopējā analīzē par noteikumu ietekmi dalībvalstīs ir jāveic ne tikai kvantitatīvs, bet arī kvalitatīvs novērtējums, ietverot vispārējas intereses mērķus un sniegtā pakalpojuma kvalitāti, tostarp ņemot vērā iespējamās netiešās priekšrocības iedzīvotājiem un darba tirgum; atzīmē, ka ierobežotības indikatoru papildina turpmāka analīze, kas sniedz papildu informāciju par reālo situāciju uz vietas, un mudina dalībvalstis ņemt vērā šo indikatoru kopā ar kvalitatīviem datiem, lai salīdzinātu savus rezultātus atlasītajās darbības jomās; |
| --- | --- |

20.

Reglamentēto profesiju nākotne

| 21. | uzsver, ka ES un dalībvalstīs vajadzīgs ne tikai efektīvs tiesiskais regulējums, bet arī efektīva un koordinēta politika, ar ko Eiropas Savienībā atbalstītu speciālistus un stiprinātu konkurētspēju, inovācijas spēju un profesionālo pakalpojumu kvalitāti Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka speciālisti reglamentētajās profesijās var strādāt gan kā fiziskas personas, gan kā juridiskas personas ar specializēta uzņēmuma starpniecību un ka, īstenojot jaunu rīcībpolitiku, ir svarīgi ņemt vērā abus šos aspektus; līdz ar to ir pārliecināts, ka ekonomikas instrumenti ir jākombinē ar tādu rīcībpolitiku, kuras mērķis ir stiprināt uzņēmējdarbību un cilvēkkapitālu profesionālo pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis kopā ar profesionālajām organizācijām to attiecīgajās kompetences jomās pienācīgi ievērot ieteikumus, kurus sniegusi Darba grupa jautājumos par atbalstu brīvo profesiju uzņēmējdarbībai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver to, cik liela nozīme ir izglītībai, prasmju attīstīšanai un uzņēmējdarbības apmācībai, lai speciālisti Eiropas Savienībā saglabātu konkurētspēju un tiktu galā ar pārmaiņām, kas ietekmē brīvās profesijas inovācijas, digitalizācijas un globalizācijas rezultātā; uzsver ciešo saikni starp profesionāļa zināšanām un sniegto pakalpojumu kvalitāti; norāda uz svarīgo lomu, kas šajā ziņā būtu jāuzņemas augstākās izglītības un pētniecības iestādēm, tostarp realizējot digitālās pratības projektus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka ir jāpanāk profesionālo kvalifikāciju līmeņa labāka salīdzināmība, lai veicinātu kvalifikāciju apliecinošo dokumentu viendabību Eiropas Savienībā un radītu vienlīdzīgākus konkurences apstākļus jaunajiem speciālistiem, kuri pēc izglītības iegūšanas uzsāk darbu profesijā, tādējādi veicinot viņu mobilitāti visā ES; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina dalībvalstis veikt pienācīgu tirgus analīzi, lai nodrošinātu pakalpojumu sniedzēju straujāku pielāgošanos tirgus vajadzībām, kā arī aicina izstrādāt politiku ES profesionālo pakalpojumu globālās konkurētspējas nodrošināšanai turpmākajās desmitgadēs; |
| --- | --- |

26.

Inovācija un digitalizācija profesionālo pakalpojumu jomā

| 27. | atzīmē, ka zinātnes progress, tehnoloģiju inovācija un digitalizācija būtiski ietekmē profesionālos pakalpojumus, gan sniedzot jaunas iespējas speciālistiem, gan arī izvirzot uzdevumus attiecībā uz darba tirgu un pakalpojumu kvalitāti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir atzinusi vajadzību ņemt vērā jauno tehnoloģiju ietekmi uz profesionālajiem pakalpojumiem, jo īpaši juridisko un grāmatvedības pakalpojumu nozarē, kurā procedūras varētu arī uzlabot; īpaši atzīmē, ka liela uzmanība ir jāpievērš riskiem, ko šādas pārmaiņas rada pakalpojumu saņēmējiem, tostarp patērētājiem, kurus nedrīkst izslēgt no jauno tehnoloģiju jomas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka jaunās tehnoloģijas droši vien nevarēs aizstāt cilvēkus ētisku un morālu lēmumu pieņemšanā; šajā ziņā norāda, ka noteikumiem par profesiju organizēšanu, tostarp noteikumiem par publisko iestāžu vai profesionālo asociāciju veikto uzraudzību varētu būt nozīmīga loma un tie varētu palīdzēt taisnīgāk dalīties ar digitalizācijas sniegtajām priekšrocībām; atzīmē, ka atsevišķās jomās arī tirgus noteikti mehānismi, tādi kā patērētāju atsauksmes, var sekmēt konkrētu pakalpojumu kvalitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka profesionālo pakalpojumu regulējumam ir jāatbilst mērķim un tas ir regulāri jāpārskata, lai ņemtu vērā tehnisko inovāciju un digitalizāciju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju arī turpmāk regulāri informēt Parlamentu par tagadējo situāciju saistībā ar to, kā dalībvalstis nodrošina atbilstību Direktīvai 2005/36/EK; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0237.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0271.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0040.

(5)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

ATZINUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2018. gada 18. janvāris

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/76

---

P8_TA(2018)0012

Iebildumu neizteikšana pret īstenošanas aktu: Savienības reģistra izveidošana

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru (D054274-02 – 2017/3013(RPS))

(2018/C 458/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru (D054274-02), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru (D054274-02),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un jo īpaši tās 12. panta 19. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un jo īpaši tās 12. panta 19. punktu,

| — | ņemot vērā minētās direktīvas 23. panta 1. punktā noteiktās komitejas 2017. gada 30. novembra atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā minētās direktīvas 23. panta 1. punktā noteiktās komitejas 2017. gada 30. novembra atzinumu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 5. decembra vēstuli, kurā tā lūdz Parlamentam paziņot, ka tas neizteiks iebildumus pret regulas projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 5. decembra vēstuli, kurā tā lūdz Parlamentam paziņot, ka tas neizteiks iebildumus pret regulas projektu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas 2018. gada 11. janvāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas 2018. gada 11. janvāra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā 5.a pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 5.a pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 4. punkta d) apakšpunktu un 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 4. punkta d) apakšpunktu un 105. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2018. gada 17. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2018. gada 17. janvārī,

| A. | tā kā, lai aizsargātu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (“ES ETS”) ekoloģisko integritāti, gaisa kuģu operatoriem un citiem operatoriem ir aizliegts izmantot ES ETS kvotas, ko izsniegusi dalībvalsts, attiecībā uz kuru beidzas gaisakuģu operatoriem un citiem operatoriem noteikto saistību termiņš un tādēļ būtu jāpieņem vajadzīgie aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

A.

tā kā, lai aizsargātu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (“ES ETS”) ekoloģisko integritāti, gaisa kuģu operatoriem un citiem operatoriem ir aizliegts izmantot ES ETS kvotas, ko izsniegusi dalībvalsts, attiecībā uz kuru beidzas gaisakuģu operatoriem un citiem operatoriem noteikto saistību termiņš un tādēļ būtu jāpieņem vajadzīgie aizsardzības pasākumi;

| B. | tā kā Direktīvas 2003/87/EK 19. pants pilnvaro Komisiju pieņemt pasākumus attiecībā uz standartizētu un drošu reģistru sistēmu saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru (RPS); |
| --- | --- |

B.

tā kā Direktīvas 2003/87/EK 19. pants pilnvaro Komisiju pieņemt pasākumus attiecībā uz standartizētu un drošu reģistru sistēmu saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru (RPS);

| C. | tā kā Komisija 2017. gada 8. decembrī oficiāli iesniedza Parlamentam projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru (turpmāk tekstā — “RPS pasākuma projekts”), tādējādi uzsākot trīs mēnešu pārbaudes periodu, lai Parlaments varētu iebilst pret minētā tiesību akta projektu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija 2017. gada 8. decembrī oficiāli iesniedza Parlamentam projektu Komisijas regulai, ar kuru groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 389/2013, ar ko izveido Savienības reģistru (turpmāk tekstā — “RPS pasākuma projekts”), tādējādi uzsākot trīs mēnešu pārbaudes periodu, lai Parlaments varētu iebilst pret minētā tiesību akta projektu;

| D. | tā kā RPS projektā iekļautajiem aizsardzības pasākumiem būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai pasākumi varētu stāties spēkā un lai kvotas varētu tikt piešķirtas bez maksas, saņemtas apmaiņā pret starptautiskajiem kredītiem vai izsolītas 2018. gadā, un tā kā, Parlamentam pilnībā izmantot pieejamo trīs mēnešu periodu, nepaliktu pietiekami daudz laika, lai RPS pasākuma projekts stātos spēkā pirms 2018. gada kvotu izsniegšanas, |
| --- | --- |

D.

tā kā RPS projektā iekļautajiem aizsardzības pasākumiem būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, lai pasākumi varētu stāties spēkā un lai kvotas varētu tikt piešķirtas bez maksas, saņemtas apmaiņā pret starptautiskajiem kredītiem vai izsolītas 2018. gadā, un tā kā, Parlamentam pilnībā izmantot pieejamo trīs mēnešu periodu, nepaliktu pietiekami daudz laika, lai RPS pasākuma projekts stātos spēkā pirms 2018. gada kvotu izsniegšanas,

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret Komisijas regulas projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Komisijai un informēšanas nolūkā Padomei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

(2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2018. gada 16. janvāris

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/78 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/78

---

P8_TA(2018)0001

Pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumi, kas piemērojami Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) konvencijas apgabalā ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvārī a pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas piemērojami Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) konvencijas apgabalā (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 458/10)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a | Īstenojot SPRFMO pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, Savienībai un dalībvalstīm būtu jācenšas veicināt piekrastes zvejas darbības un tādu zvejas rīku un paņēmienu izmantošanu, kas ir selektīvi un kam ir samazināta ietekme uz vidi, tostarp rīku un paņēmienu, ko izmanto tradicionālajā un nerūpnieciskajā zvejā, tādējādi palīdzot vietējai ekonomikai nodrošināt pienācīgu dzīves līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.a

Īstenojot SPRFMO pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, Savienībai un dalībvalstīm būtu jācenšas veicināt piekrastes zvejas darbības un tādu zvejas rīku un paņēmienu izmantošanu, kas ir selektīvi un kam ir samazināta ietekme uz vidi, tostarp rīku un paņēmienu, ko izmanto tradicionālajā un nerūpnieciskajā zvejā, tādējādi palīdzot vietējai ekonomikai nodrošināt pienācīgu dzīves līmeni.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ar šo regulu nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus attiecībā uz transzonālu sugu zivju zvejošanu Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) konvencijas apgabalā. | Ar šo regulu nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus attiecībā uz transzonālu sugu zivju
  krājumu
  zvejošanu Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) konvencijas apgabalā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ar šo regulu nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus attiecībā uz transzonālu sugu zivju zvejošanu Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) konvencijas apgabalā.

Ar šo regulu nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus attiecībā uz transzonālu sugu zivju
  krājumu
  zvejošanu Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) konvencijas apgabalā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | trešo valstu zvejas kuģiem, kuri lūdz piekļuvi Savienības
  ostai
  vai tiek inspicēti Savienības
  ostā
  un uz kuriem ir SPRFMO konvencijas apgabalā iegūti zvejas produkti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

c)

trešo valstu zvejas kuģiem, kuri lūdz piekļuvi Savienības
  ostai
  vai tiek inspicēti Savienības
  ostā
  un uz kuriem ir SPRFMO konvencijas apgabalā iegūti zvejas produkti.

| c) | trešo valstu zvejas kuģiem, kuri lūdz piekļuvi Savienības
  ostām
  vai tiek inspicēti Savienības
  ostās
  un uz kuriem ir SPRFMO konvencijas apgabalā iegūti zvejas produkti. |
| --- | --- |

c)

trešo valstu zvejas kuģiem, kuri lūdz piekļuvi Savienības
  ostām
  vai tiek inspicēti Savienības
  ostās
  un uz kuriem ir SPRFMO konvencijas apgabalā iegūti zvejas produkti.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | “SPRFMO konvencijas apgabals” ir
  atklātās jūras
  ģeogrāfiskais apgabals, kas
  atrodas uz dienvidiem no 10o ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, kā
  noteikts
  Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvencijā, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā, un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošajiem apgabaliem
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

“SPRFMO konvencijas apgabals” ir
  atklātās jūras
  ģeogrāfiskais apgabals, kas
  atrodas uz dienvidiem no 10o ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, kā
  noteikts
  Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvencijā, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā, un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošajiem apgabaliem
  ;

| (1) | “SPRFMO konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts
  5. pantā Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā
  ; |
| --- | --- |

(1)

“SPRFMO konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts
  5. pantā Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā
  ;

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | “zvejas kuģis” ir
  jebkāda lieluma
  kuģis, ko izmanto vai
  ko ir paredzēts
  izmantot
  zvejas resursu komerciālā apgūšanā; pie šādiem kuģiem pieder arī atbalsta
  kuģi,
  zivju apstrādes
  kuģi un kuģi, kas
  iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kā arī
  zvejas
  produktu pārvadāšanai aprīkoti transportkuģi, izņemot konteinerkuģus
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

“zvejas kuģis” ir
  jebkāda lieluma
  kuģis, ko izmanto vai
  ko ir paredzēts
  izmantot
  zvejas resursu komerciālā apgūšanā; pie šādiem kuģiem pieder arī atbalsta
  kuģi,
  zivju apstrādes
  kuģi un kuģi, kas
  iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kā arī
  zvejas
  produktu pārvadāšanai aprīkoti transportkuģi, izņemot konteinerkuģus
  ;

| (2) | “zvejas kuģis” ir kuģis, ko izmanto vai
  gatavojas
  izmantot
  zvejai, tostarp zivju apstrādes
  kuģi,
  palīgkuģi, kravas
  kuģi un
  jebkuri citi
  kuģi, kas
  ir tieši iesaistīti minētajās
  zvejas
  darbībās
  ; |
| --- | --- |

(2)

“zvejas kuģis” ir kuģis, ko izmanto vai
  gatavojas
  izmantot
  zvejai, tostarp zivju apstrādes
  kuģi,
  palīgkuģi, kravas
  kuģi un
  jebkuri citi
  kuģi, kas
  ir tieši iesaistīti minētajās
  zvejas
  darbībās
  ;

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | “grunts zvejas pēdas nospiedums” ir grunts zvejas telpiskā ietekme
  , kas noteiktu laiku turpinās
  SPRFMO konvencijas apgabalā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

“grunts zvejas pēdas nospiedums” ir grunts zvejas telpiskā ietekme
  , kas noteiktu laiku turpinās
  SPRFMO konvencijas apgabalā;

| (7) | “grunts zvejas pēdas nospiedums” ir grunts zvejas telpiskā ietekme SPRFMO konvencijas apgabalā
  laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim
  ; |
| --- | --- |

(7)

“grunts zvejas pēdas nospiedums” ir grunts zvejas telpiskā ietekme SPRFMO konvencijas apgabalā
  laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim
  ;

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | “iedibināta zvejniecība” ir zvejniecība, kurā iepriekšējos desmit gados nav bijis zvejas aizlieguma un ir notikusi zvejošana vai kurā iepriekšējos desmit gados ir zvejots ar kāda konkrēta tipa zvejas rīku vai zvejas paņēmienu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

svītrots

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 10.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | “lielapjoma pelaģiskajā zvejā izmantots dreifējošs tīkls” (dreifējošs žaunu tīkls) ir žaunu tīkls vai cita veida tīkls vai tīkli, kuru garums pārsniedz 2,5  km un kuru mērķis ir panākt, ka zivis iekļūst, iepinas vai ieķeras šajos tīklos, kuri dreifē uz ūdens virsmas vai ūdenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 10.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10b) | “dziļūdens žaunu tīkli” (vairāksienu tīkli, nostiprināti tīkli, noenkuroti tīkli, nogremdēti tīkli) ir viena, divas vai trīs nostieptas linuma kārtas, kas tiek noturētas vertikāli uz vai pie grunts un kurās zivis ieķeras ar žaunām, iepinas vai iekļūst. Dziļūdens žaunu tīkli sastāv no vienas, retāk divām vai trim linuma kārtām, kas kopā nostiprinātas pie vienām un tām pašām stiprinājuma virvēm. Vairākus tīklu veidus var apvienot vienā zvejas rīkā. Šos tīklus var izmantot atsevišķi pa vienam vai — un tā notiek biežāk — lielu skaitu tīklu novietojot rindā (“tīklu rinda”). Zvejas rīkus var nostiprināt vai noenkurot pie grunts vai ļaut tiem dreifēt vai nu brīvi, vai pievienotiem pie kuģa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10b)

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 11. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | “NNN
  zvejas darbības”
  ir
  nelegālas, nereģistrētas vai neregulētas
  zvejas darbības,
  kas definētas
  Regulas (EK) Nr. 1005/2008 2. 
  pantā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

“NNN
  zvejas darbības”
  ir
  nelegālas, nereģistrētas vai neregulētas
  zvejas darbības,
  kas definētas
  Regulas (EK) Nr. 1005/2008 2. 
  pantā
  ;

| (11) | “NNN
  zveja”
  ir zvejas darbības,
  kā definēts
  Regulas (EK) Nr. 1005/2008 2. 
  panta 1. punktā
  ; |
| --- | --- |

(11)

“NNN
  zveja”
  ir zvejas darbības,
  kā definēts
  Regulas (EK) Nr. 1005/2008 2. 
  panta 1. punktā
  ;

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 16. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | “jutīga jūras ekosistēma” ir jūras ekosistēma, kas saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju un piesardzības principu ir uzskatāma par tādu, kuras integritāti apdraud būtiska nelabvēlīga ietekme, ko normālos zvejas darbību apstākļos rada fiziska saskare ar grunts zvejas rīkiem, un tādas ekosistēmas ir, piemēram, rifi, jūras pacēlumi, hidrotermālie avoti, aukstūdens koraļļi un aukstūdens sūkļu kolonijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

“jutīga jūras ekosistēma” ir jūras ekosistēma, kas saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju un piesardzības principu ir uzskatāma par tādu, kuras integritāti apdraud būtiska nelabvēlīga ietekme, ko normālos zvejas darbību apstākļos rada fiziska saskare ar grunts zvejas rīkiem, un tādas ekosistēmas ir, piemēram, rifi, jūras pacēlumi, hidrotermālie avoti, aukstūdens koraļļi un aukstūdens sūkļu kolonijas.

| (16) | “jutīga jūras ekosistēma” ir jūras ekosistēma, kas saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju un piesardzības principu ir uzskatāma par tādu, kuras integritāti
  (t.i., ekosistēmas struktūru vai darbību)
  apdraud būtiska nelabvēlīga ietekme, ko normālos zvejas darbību apstākļos rada fiziska saskare ar grunts zvejas rīkiem, un tādas ekosistēmas ir, piemēram, rifi, jūras pacēlumi, hidrotermālie avoti, aukstūdens koraļļi un aukstūdens sūkļu kolonijas. |
| --- | --- |

(16)

“jutīga jūras ekosistēma” ir jūras ekosistēma, kas saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju un piesardzības principu ir uzskatāma par tādu, kuras integritāti
  (t.i., ekosistēmas struktūru vai darbību)
  apdraud būtiska nelabvēlīga ietekme, ko normālos zvejas darbību apstākļos rada fiziska saskare ar grunts zvejas rīkiem, un tādas ekosistēmas ir, piemēram, rifi, jūras pacēlumi, hidrotermālie avoti, aukstūdens koraļļi un aukstūdens sūkļu kolonijas.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

6.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a pants




  Čīles stavridas zvejas iespēju piešķiršana




  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantu, piešķirot tām pieejamās Čīles stavridas krājumu zvejas iespējas, dalībvalstis piemēro pārredzamus un objektīvus kritērijus, tostarp kritērijus, kas attiecas uz vidi, sociālo jomu un ekonomiku, un tās arī cenšas gan taisnīgi sadalīt valstu kvotas starp dažādiem flotes segmentiem, īpaši ņemot vērā tradicionālo un nerūpniecisko zveju, gan paredzēt stimulus Savienības zvejas kuģiem, kuri izmanto selektīvus zvejas rīkus vai zvejas paņēmienus ar samazinātu ietekmi uz vidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.a pants

Čīles stavridas zvejas iespēju piešķiršana

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 17. pantu, piešķirot tām pieejamās Čīles stavridas krājumu zvejas iespējas, dalībvalstis piemēro pārredzamus un objektīvus kritērijus, tostarp kritērijus, kas attiecas uz vidi, sociālo jomu un ekonomiku, un tās arī cenšas gan taisnīgi sadalīt valstu kvotas starp dažādiem flotes segmentiem, īpaši ņemot vērā tradicionālo un nerūpniecisko zveju, gan paredzēt stimulus Savienības zvejas kuģiem, kuri izmanto selektīvus zvejas rīkus vai zvejas paņēmienus ar samazinātu ietekmi uz vidi.

Grozījums Nr. 13

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 6. punkts

7. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts izsviest zivju atkritumus zvejas rīku iemešanas un pacelšanas laikā. Ja tas nav praktiski iespējams, kuģi atkritumus uzkrāj un izsviež reizi divās stundās vai retāk. | 6.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts izsviest zivju atkritumus zvejas rīku iemešanas un pacelšanas laikā. Ja tas nav praktiski iespējams
  un ja bioloģiskie atkritumi jāizsviež darbības drošības apsvērumu dēļ
  , kuģi atkritumus uzkrāj un izsviež reizi divās stundās vai retāk. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts izsviest zivju atkritumus zvejas rīku iemešanas un pacelšanas laikā. Ja tas nav praktiski iespējams, kuģi atkritumus uzkrāj un izsviež reizi divās stundās vai retāk.

6.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts izsviest zivju atkritumus zvejas rīku iemešanas un pacelšanas laikā. Ja tas nav praktiski iespējams
  un ja bioloģiskie atkritumi jāizsviež darbības drošības apsvērumu dēļ
  , kuģi atkritumus uzkrāj un izsviež reizi divās stundās vai retāk.

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 4. punkts

8. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts izsviest zivju atkritumus zvejas rīku iemešanas un pacelšanas laikā. | 4.   
  Ja iespējams,
  Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts izsviest zivju atkritumus zvejas rīku iemešanas un pacelšanas laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts izsviest zivju atkritumus zvejas rīku iemešanas un pacelšanas laikā.

4.   
  Ja iespējams,
  Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts izsviest zivju atkritumus zvejas rīku iemešanas un pacelšanas laikā.

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 5. punkts

8. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Savienības zvejas kuģi pārstrādā zivju atkritumus zivju miltos un patur uz kuģa visus atkritummateriālus; vienīgie pieļaujamie izsviedumi ir šķidrumi / pārstrādes ūdens. Ja tas nav praktiski iespējams, zvejas kuģi atkritumus uzkrāj un izsviež reizi divās stundās vai retāk. | 5.   
  Ja tas ir iespējami un lietderīgi,
  Savienības zvejas kuģi pārstrādā zivju atkritumus zivju miltos un patur uz kuģa visus atkritummateriālus; vienīgie pieļaujamie izsviedumi ir šķidrumi / pārstrādes ūdens. Ja tas nav praktiski iespējams, zvejas kuģi atkritumus uzkrāj un izsviež reizi divās stundās vai retāk. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Savienības zvejas kuģi pārstrādā zivju atkritumus zivju miltos un patur uz kuģa visus atkritummateriālus; vienīgie pieļaujamie izsviedumi ir šķidrumi / pārstrādes ūdens. Ja tas nav praktiski iespējams, zvejas kuģi atkritumus uzkrāj un izsviež reizi divās stundās vai retāk.

5.   
  Ja tas ir iespējami un lietderīgi,
  Savienības zvejas kuģi pārstrādā zivju atkritumus zivju miltos un patur uz kuģa visus atkritummateriālus; vienīgie pieļaujamie izsviedumi ir šķidrumi / pārstrādes ūdens. Ja tas nav praktiski iespējams, zvejas kuģi atkritumus uzkrāj un izsviež reizi divās stundās vai retāk.

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 6. punkts

8. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Zvejas rīkus pēc katras zvejas darbības tīra, lai izņemtu iepinušās zivis un grunts materiālus un tādējādi mazinātu iespēju, ka zvejas rīku izmantošanas laikā tiem pietuvosies putni. | 6.   
  Ja iespējams,
  zvejas rīkus pēc katras zvejas darbības tīra, lai izņemtu iepinušās zivis un grunts materiālus un tādējādi mazinātu iespēju, ka zvejas rīku izmantošanas laikā tiem pietuvosies putni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Zvejas rīkus pēc katras zvejas darbības tīra, lai izņemtu iepinušās zivis un grunts materiālus un tādējādi mazinātu iespēju, ka zvejas rīku izmantošanas laikā tiem pietuvosies putni.

6.   
  Ja iespējams,
  zvejas rīkus pēc katras zvejas darbības tīra, lai izņemtu iepinušās zivis un grunts materiālus un tādējādi mazinātu iespēju, ka zvejas rīku izmantošanas laikā tiem pietuvosies putni.

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

9. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | visus datus par novērotajiem jūrasputnu pietuvošanās gadījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

visus datus par novērotajiem jūrasputnu pietuvošanās gadījumiem.

visus datus par novērotajiem jūrasputnu pietuvošanās gadījumiem.

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

10. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | vidējo nozvejas apjomu laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

vidējo nozvejas apjomu laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim;

| b) | vidējo
  ikgadējās
  nozvejas apjomu laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

b)

vidējo
  ikgadējās
  nozvejas apjomu laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim;

ikgadējās

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. sadaļa – II a nodaļa (jauna)

3. sadaļa – II a nodaļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | II a nodaļa |
| | Žaunu tīkli |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

II a nodaļa

II a nodaļa

Žaunu tīkli

Žaunu tīkli

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17.a pants (jauns)

17.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 17.a pants |
| | Žaunu tīkli |
| | 1.
     
  Lielapjoma pelaģiskā zveja ar dreifējošiem tīkliem un jebkādu dziļūdens žaunu tīklu izmantošana ir aizliegta visā SPRFMO konvencijas apgabalā. |
| | 2.
     
  Karoga dalībvalstis, kuru kuģi vēlas šķērsot SPRFMO konvencijas apgabalu ar žaunu tīkliem uz borta: |
| | a) | paziņo par to SPRFMO sekretariātam vismaz 36 stundas pirms iebraukšanas SPRFMO konvencijas apgabalā, tostarp sniedzot ziņas par paredzamo iebraukšanas un izbraukšanas dienu un uz klāja esošā žaunu tīkla garumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

17.a pants

17.a pants

Žaunu tīkli

Žaunu tīkli

1.
     
  Lielapjoma pelaģiskā zveja ar dreifējošiem tīkliem un jebkādu dziļūdens žaunu tīklu izmantošana ir aizliegta visā SPRFMO konvencijas apgabalā.

2.
     
  Karoga dalībvalstis, kuru kuģi vēlas šķērsot SPRFMO konvencijas apgabalu ar žaunu tīkliem uz borta:

a)

a)

paziņo par to SPRFMO sekretariātam vismaz 36 stundas pirms iebraukšanas SPRFMO konvencijas apgabalā, tostarp sniedzot ziņas par paredzamo iebraukšanas un izbraukšanas dienu un uz klāja esošā žaunu tīkla garumu;

paziņo par to SPRFMO sekretariātam vismaz 36 stundas pirms iebraukšanas SPRFMO konvencijas apgabalā, tostarp sniedzot ziņas par paredzamo iebraukšanas un izbraukšanas dienu un uz klāja esošā žaunu tīkla garumu;

| b) | nodrošina, ka to kuģi izmanto kuģu novērošanas sistēmu (VMS) un, atrodoties SPRFMO konvencijas apgabalā, reģistrējas tajā ik pēc divām stundām; |
| --- | --- |

b)

b)

nodrošina, ka to kuģi izmanto kuģu novērošanas sistēmu (VMS) un, atrodoties SPRFMO konvencijas apgabalā, reģistrējas tajā ik pēc divām stundām;

nodrošina, ka to kuģi izmanto kuģu novērošanas sistēmu (VMS) un, atrodoties SPRFMO konvencijas apgabalā, reģistrējas tajā ik pēc divām stundām;

| c) | 30 dienu laikā pēc tam, kad kuģis izbraucis no SPRFMO konvencijas apgabala, iesniedz VMS pozīcijas ziņojumus SPRFMO sekretariātam, un |
| --- | --- |

c)

c)

30 dienu laikā pēc tam, kad kuģis izbraucis no SPRFMO konvencijas apgabala, iesniedz VMS pozīcijas ziņojumus SPRFMO sekretariātam, un

30 dienu laikā pēc tam, kad kuģis izbraucis no SPRFMO konvencijas apgabala, iesniedz VMS pozīcijas ziņojumus SPRFMO sekretariātam, un

| d) | ja žaunu tīkli ir nejauši pazaudēti vai pārkrituši pāri kuģa bortam, šā notikuma datumu, laiku, vietu un pazaudēto žaunu tīklu garumu (metros) paziņo SPRFMO sekretariātam cik drīz vien iespējams un jebkurā gadījumā 48 stundu laikā pēc zvejas rīka pazaudēšanas. |
| --- | --- |

d)

d)

ja žaunu tīkli ir nejauši pazaudēti vai pārkrituši pāri kuģa bortam, šā notikuma datumu, laiku, vietu un pazaudēto žaunu tīklu garumu (metros) paziņo SPRFMO sekretariātam cik drīz vien iespējams un jebkurā gadījumā 48 stundu laikā pēc zvejas rīka pazaudēšanas.

ja žaunu tīkli ir nejauši pazaudēti vai pārkrituši pāri kuģa bortam, šā notikuma datumu, laiku, vietu un pazaudēto žaunu tīklu garumu (metros) paziņo SPRFMO sekretariātam cik drīz vien iespējams un jebkurā gadījumā 48 stundu laikā pēc zvejas rīka pazaudēšanas.

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 5. punkts

18. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta Savienības zvejas kuģiem, kas nav iekļauti SPRFMO kuģu reģistrā, nav atļauts iesaistīties zvejas darbībās attiecībā uz SPRFMO konvencijas apgabalā
  iegūtām zivīm
  . | 5.   Neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta Savienības zvejas kuģiem, kas nav iekļauti SPRFMO kuģu reģistrā, nav atļauts iesaistīties zvejas darbībās attiecībā uz SPRFMO
  pārziņā esošajām sugām
  konvencijas apgabalā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta Savienības zvejas kuģiem, kas nav iekļauti SPRFMO kuģu reģistrā, nav atļauts iesaistīties zvejas darbībās attiecībā uz SPRFMO konvencijas apgabalā
  iegūtām zivīm
  .

5.   Neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta Savienības zvejas kuģiem, kas nav iekļauti SPRFMO kuģu reģistrā, nav atļauts iesaistīties zvejas darbībās attiecībā uz SPRFMO
  pārziņā esošajām sugām
  konvencijas apgabalā.

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 4. punkts

19. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   
  Šo pantu piemēro, neskarot
  Regulas (EK) Nr. 1224/2009 21. un 22. pantu un Regulas (EK) Nr. 1005/2008 4. panta 3. un 4. punktu. | 4.   
  Šā panta piemērošana neskar
  Regulas (EK) Nr. 1224/2009 21. un 22. pantu un Regulas (EK) Nr. 1005/2008 4. panta 3. un 4. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   
  Šo pantu piemēro, neskarot
  Regulas (EK) Nr. 1224/2009 21. un 22. pantu un Regulas (EK) Nr. 1005/2008 4. panta 3. un 4. punktu.

4.   
  Šā panta piemērošana neskar
  Regulas (EK) Nr. 1224/2009 21. un 22. pantu un Regulas (EK) Nr. 1005/2008 4. panta 3. un 4. punktu.

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

25. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | apstiprina kontaktpunktu,
  kuram nosūtāmi
  inspekcijas
  ziņojumi
  saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 11. panta 3. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

apstiprina kontaktpunktu,
  kuram nosūtāmi
  inspekcijas
  ziņojumi
  saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 11. panta 3. punktu.

kuram nosūtāmi

ziņojumi

| c) | apstiprina kontaktpunktu,
  kurš saņem
  inspekcijas
  ziņojumus
  saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 11. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

c)

apstiprina kontaktpunktu,
  kurš saņem
  inspekcijas
  ziņojumus
  saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 11. panta 3. punktu.

kurš saņem

ziņojumus

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts

30. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis vismaz
  120
   dienas pirms gadskārtējās sanāksmes iesniedz Komisijai visu dokumentēto informāciju, kas liecina par jebkura zvejas kuģa iespējamu neatbilstību SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumu prasībām SPRFMO konvencijas apgabalā pēdējo divu gadu laikā. Komisija pārbauda šo informāciju un attiecīgā gadījumā vismaz
  90
   dienas pirms gadskārtējās sanāksmes pārsūta to SPRFMO sekretariātam. | Dalībvalstis vismaz
  150
   dienas pirms gadskārtējās sanāksmes iesniedz Komisijai visu dokumentēto informāciju, kas liecina par jebkura zvejas kuģa iespējamu neatbilstību SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumu prasībām SPRFMO konvencijas apgabalā pēdējo divu gadu laikā. Komisija pārbauda šo informāciju un attiecīgā gadījumā vismaz
  120
   dienas pirms gadskārtējās sanāksmes pārsūta to SPRFMO sekretariātam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis vismaz
  120
   dienas pirms gadskārtējās sanāksmes iesniedz Komisijai visu dokumentēto informāciju, kas liecina par jebkura zvejas kuģa iespējamu neatbilstību SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumu prasībām SPRFMO konvencijas apgabalā pēdējo divu gadu laikā. Komisija pārbauda šo informāciju un attiecīgā gadījumā vismaz
  90
   dienas pirms gadskārtējās sanāksmes pārsūta to SPRFMO sekretariātam.

120

90

Dalībvalstis vismaz
  150
   dienas pirms gadskārtējās sanāksmes iesniedz Komisijai visu dokumentēto informāciju, kas liecina par jebkura zvejas kuģa iespējamu neatbilstību SPRFMO saglabāšanas un pārvaldības pasākumu prasībām SPRFMO konvencijas apgabalā pēdējo divu gadu laikā. Komisija pārbauda šo informāciju un attiecīgā gadījumā vismaz
  120
   dienas pirms gadskārtējās sanāksmes pārsūta to SPRFMO sekretariātam.

150

120

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30.a pants – 2. punkts

30.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Tās zvejas kuģa karoga dalībvalsts iestādes, kurai Komisija ir paziņojusi par kuģa iekļaušanu
  NNN zvejas kuģu saraksta projektā, paziņo kuģa
  īpašniekam
  par kuģa iekļaušanu SPRFMO veidotā NNN zvejas kuģu saraksta projektā un par sekām, kas var rasties, ja kuģa iekļaušanu apstiprinās ar pārvietošanu uz SPRFMO pieņemto NNN zvejas kuģu [oficiālo] sarakstu. | 2.   
  Kad Komisijai ir paziņots, ka zvejas kuģis ar dalībvalsts karogu ir iekļauts SPRFMO
  NNN zvejas kuģu saraksta projektā,
  Komisija par to
  paziņo
  attiecīgās dalībvalsts iestādēm, kuras savukārt informē
  kuģa
  īpašnieku
  par kuģa iekļaušanu SPRFMO veidotā NNN zvejas kuģu saraksta projektā un par sekām, kas var rasties, ja kuģa iekļaušanu apstiprinās ar pārvietošanu uz SPRFMO pieņemto NNN zvejas kuģu [oficiālo] sarakstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Tās zvejas kuģa karoga dalībvalsts iestādes, kurai Komisija ir paziņojusi par kuģa iekļaušanu
  NNN zvejas kuģu saraksta projektā, paziņo kuģa
  īpašniekam
  par kuģa iekļaušanu SPRFMO veidotā NNN zvejas kuģu saraksta projektā un par sekām, kas var rasties, ja kuģa iekļaušanu apstiprinās ar pārvietošanu uz SPRFMO pieņemto NNN zvejas kuģu [oficiālo] sarakstu.

2.   
  Kad Komisijai ir paziņots, ka zvejas kuģis ar dalībvalsts karogu ir iekļauts SPRFMO
  NNN zvejas kuģu saraksta projektā,
  Komisija par to
  paziņo
  attiecīgās dalībvalsts iestādēm, kuras savukārt informē
  kuģa
  īpašnieku
  par kuģa iekļaušanu SPRFMO veidotā NNN zvejas kuģu saraksta projektā un par sekām, kas var rasties, ja kuģa iekļaušanu apstiprinās ar pārvietošanu uz SPRFMO pieņemto NNN zvejas kuģu [oficiālo] sarakstu.

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30.c pants – 1. punkts – e apakšpunkts

30.c pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | kuģa
  pozīcijas
  datums un laiks (UTC); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

kuģa
  pozīcijas
  datums un laiks (UTC);

pozīcijas

| e) | kuģa
  pozīcija (garums un platums),
  datums un laiks (UTC); |
| --- | --- |

e)

kuģa
  pozīcija (garums un platums),
  datums un laiks (UTC);

pozīcija (garums un platums),

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0377/2017).

1

---

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/87

---

P8_TA(2018)0003

Zvejas resursu saglabāšana un jūras ekosistēmu aizsardzība ar tehniskiem pasākumiem ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 16. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 un (ES) Nr. 1380/2013 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 458/11)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

Virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas (ES) Nr. 1343/2011 un
  (ES) Nr. 1380/2013 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 | EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulu
  (ES) Nr. 1380/2013 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005
  un Komisijas Regulu (EK) Nr. 494/2002 |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas (ES) Nr. 1343/2011 un
  (ES) Nr. 1380/2013 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulu
  (ES) Nr. 1380/2013 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005
  un Komisijas Regulu (EK) Nr. 494/2002

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Pastāvošie noteikumi ir jāvienkāršo, lai uzņēmējiem, valstu iestādēm un ieinteresētajām personām uzlabotos izpratne un atbilstība. Būtu jāievēro Regulā (ES) Nr. 1380/2013 paredzētais apspriešanās process ar konsultatīvajām padomēm, un būtu jācenšas nodrošināt, ka pilnībā tiek ievēroti visi mērķi attiecībā uz saglabāšanu un ilgtspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Pastāvošie noteikumi ir jāvienkāršo, lai uzņēmējiem, valstu iestādēm un ieinteresētajām personām uzlabotos izpratne un atbilstība. Būtu jāievēro Regulā (ES) Nr. 1380/2013 paredzētais apspriešanās process ar konsultatīvajām padomēm, un būtu jācenšas nodrošināt, ka pilnībā tiek ievēroti visi mērķi attiecībā uz saglabāšanu un ilgtspēju.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2b) | Vienkāršojot pašreizējos noteikumus par tehniskajiem pasākumiem, nevajadzētu vājināt saglabāšanas un ilgtspējas standartus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2b)

Vienkāršojot pašreizējos noteikumus par tehniskajiem pasākumiem, nevajadzētu vājināt saglabāšanas un ilgtspējas standartus.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Ir jāizstrādā tehnisko pasākumu regulējuma satvars. Minētajā satvarā būtu jāietver vispārīgi noteikumi, kas piemērojami visos Savienības ūdeņos, un jāparedz tādu tehnisko pasākumu izveide, kuros, iedzīvinot ar KZP ieviesto reģionalizācijas procesu, tiek ņemta vērā zvejniecību reģionālā specifika. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Ir jāizstrādā tehnisko pasākumu regulējuma satvars. Minētajā satvarā būtu jāietver vispārīgi noteikumi, kas piemērojami visos Savienības ūdeņos, un jāparedz tādu tehnisko pasākumu izveide, kuros, iedzīvinot ar KZP ieviesto reģionalizācijas procesu, tiek ņemta vērā zvejniecību reģionālā specifika.

| (3) | Ir jāizstrādā tehnisko pasākumu regulējuma satvars. Minētajā satvarā būtu jāietver vispārīgi noteikumi, kas piemērojami visos Savienības ūdeņos, un jāparedz tādu tehnisko pasākumu izveide, kuros, iedzīvinot ar KZP ieviesto reģionalizācijas procesu, tiek ņemta vērā zvejniecību reģionālā specifika.
  Ar minēto procesu būtu jānodrošina iespēja efektīvi apvienot kopējos noteikumus un vietējās situācijas, kā arī situāciju katrā zonā. Tomēr šis process nedrīkstētu radīt sava veida KZP renacionalizāciju, un konsultatīvajām padomēm būtu jāturpina nodrošināt, ka reģionalizācija notiek atbilstoši Savienības pieejai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 14. apsvērumu. |
| --- | --- |

(3)

Ir jāizstrādā tehnisko pasākumu regulējuma satvars. Minētajā satvarā būtu jāietver vispārīgi noteikumi, kas piemērojami visos Savienības ūdeņos, un jāparedz tādu tehnisko pasākumu izveide, kuros, iedzīvinot ar KZP ieviesto reģionalizācijas procesu, tiek ņemta vērā zvejniecību reģionālā specifika.
  Ar minēto procesu būtu jānodrošina iespēja efektīvi apvienot kopējos noteikumus un vietējās situācijas, kā arī situāciju katrā zonā. Tomēr šis process nedrīkstētu radīt sava veida KZP renacionalizāciju, un konsultatīvajām padomēm būtu jāturpina nodrošināt, ka reģionalizācija notiek atbilstoši Savienības pieejai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 14. apsvērumu.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Satvaram būtu jāaptver zvejas resursu ieguve un izkraušana, kā arī zvejas rīku ekspluatācija un zvejas darbību un jūras ekosistēmu mijiedarbība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Satvaram būtu jāaptver zvejas resursu ieguve un izkraušana, kā arī zvejas rīku ekspluatācija un zvejas darbību un jūras ekosistēmu mijiedarbība.

| (4) | Satvaram būtu jāaptver zvejas resursu ieguve un izkraušana, kā arī zvejas rīku ekspluatācija un zvejas darbību un jūras ekosistēmu mijiedarbība
  , kā arī būtu jāņem vērā sociālekonomiskā dinamika
  . |
| --- | --- |

(4)

Satvaram būtu jāaptver zvejas resursu ieguve un izkraušana, kā arī zvejas rīku ekspluatācija un zvejas darbību un jūras ekosistēmu mijiedarbība
  , kā arī būtu jāņem vērā sociālekonomiskā dinamika
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Attiecīgā gadījumā tehniskie pasākumi būtu jāpiemēro atpūtas zvejai
  ,
  kas var būtiski ietekmēt zivju
  un
  gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu krājumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Attiecīgā gadījumā tehniskie pasākumi būtu jāpiemēro atpūtas zvejai
  ,
  kas var būtiski ietekmēt zivju
  un
  gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu krājumus
  .

| (6) | Atpūtas zveja var būtiski ietekmēt jūras vidi
  ,
  zivju un citu sugu krājumus,
  un
  tādēļ tai būtu jāpiemēro tehniskie pasākumi
  . |
| --- | --- |

(6)

Atpūtas zveja var būtiski ietekmēt jūras vidi
  ,
  zivju un citu sugu krājumus,
  un
  tādēļ tai būtu jāpiemēro tehniskie pasākumi
  .

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Zivis, ko nozvejojuši atpūtas makšķernieki (āķu un makšķerēšanas rīku zveja), tiek atlaistas ūdenī ar augstiem izdzīvotības rādītājiem, ja vien zinātniskie pierādījumi nenorāda citādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Zivis, ko nozvejojuši atpūtas makšķernieki (āķu un makšķerēšanas rīku zveja), tiek atlaistas ūdenī ar augstiem izdzīvotības rādītājiem, ja vien zinātniskie pierādījumi nenorāda citādi.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6b) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 izkraušanas pienākums attiecas uz visu tādu sugu nozveju, uz kurām attiecas nozvejas limiti. Tomēr, ja atpūtas zvejā šo sugu īpatņi ir nozvejoti un nekavējoties atbrīvoti un zinātniskie pierādījumi apliecina augstus šo sugu izdzīvotības rādītājus, kā tas var būt to zivju gadījumā, ko nozvejojuši atpūtas zvejnieki, kas izmanto makšķerēšanas aprīkojumu, vajadzētu būt iespējai izslēgt attiecīgo zveju no izkraušanas pienākuma, piemērojot procedūras, kas noteiktas minētajā regulā, īpaši pieņemot pasākumus saskaņā ar daudzgadu plāniem un/vai izmetumu samazināšanas plāniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6b)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 izkraušanas pienākums attiecas uz visu tādu sugu nozveju, uz kurām attiecas nozvejas limiti. Tomēr, ja atpūtas zvejā šo sugu īpatņi ir nozvejoti un nekavējoties atbrīvoti un zinātniskie pierādījumi apliecina augstus šo sugu izdzīvotības rādītājus, kā tas var būt to zivju gadījumā, ko nozvejojuši atpūtas zvejnieki, kas izmanto makšķerēšanas aprīkojumu, vajadzētu būt iespējai izslēgt attiecīgo zveju no izkraušanas pienākuma, piemērojot procedūras, kas noteiktas minētajā regulā, īpaši pieņemot pasākumus saskaņā ar daudzgadu plāniem un/vai izmetumu samazināšanas plāniem.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Tehniskajiem pasākumiem būtu jāpalīdz īstenot KZP mērķus
  , proti, zvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā, samazināt nevēlamas nozvejas un izskaust izmetumus, un jāpalīdz sasniegt labu vides stāvokli, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/56/EK

   (18). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Tehniskajiem pasākumiem būtu jāpalīdz īstenot KZP mērķus
  , proti, zvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā, samazināt nevēlamas nozvejas un izskaust izmetumus, un jāpalīdz sasniegt labu vides stāvokli, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/56/EK

   (18).

| (7) | Tehniskajiem pasākumiem būtu jāpalīdz īstenot KZP mērķus. |
| --- | --- |

(7)

Tehniskajiem pasākumiem būtu jāpalīdz īstenot KZP mērķus.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Tehniskajiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem attiecībā pret noteiktajiem mērķiem. Pirms to pieņemšanas ir jāņem vērā to iespējamā ekonomiskā un sociālā ietekme. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Tehniskajiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem attiecībā pret noteiktajiem mērķiem. Pirms to pieņemšanas ir jāņem vērā to iespējamā ekonomiskā un sociālā ietekme.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7b) | Tehnisko pasākumu, darbības programmu izpildes panākšanai un īstenošanai un attiecīgā gadījumā atļauju izdošanai, konstrukcijas un ekspluatācijas ierobežojumu noteikšanai kuģiem un konkrētiem zvejas rīkiem nevajadzētu traucēt sasniegt labākus veselības un drošības standartus kuģiem, kas veic zvejas darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7b)

Tehnisko pasākumu, darbības programmu izpildes panākšanai un īstenošanai un attiecīgā gadījumā atļauju izdošanai, konstrukcijas un ekspluatācijas ierobežojumu noteikšanai kuģiem un konkrētiem zvejas rīkiem nevajadzētu traucēt sasniegt labākus veselības un drošības standartus kuģiem, kas veic zvejas darbības.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

7.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7c) | Tehniskajiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, būtu jāatbilst Stratēģiskajam plānam bioloģiskās daudzveidības jomā 2011.–2020. gadam, kas pieņemts saskaņā ar ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, un būtu jāpalīdz īstenot ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija laikposmam līdz 2020. gadam, īpaši mērķis nodrošināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un ar to saistītos pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7c)

Tehniskajiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, būtu jāatbilst Stratēģiskajam plānam bioloģiskās daudzveidības jomā 2011.–2020. gadam, kas pieņemts saskaņā ar ANO Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, un būtu jāpalīdz īstenot ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija laikposmam līdz 2020. gadam, īpaši mērķis nodrošināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un ar to saistītos pasākumus.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Tehniskajos pasākumos
  būtu īpaši
  jāparedz
  zivju mazuļu un nārsta baru aizsardzība, ko nodrošina, izmantojot selektīvus zvejas rīkus un pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut nozvejas. Turklāt ar tehniskajiem pasākumiem būtu līdz minimumam
  jāsamazina
  un, kad vien iespējams,
  jānovērš
  zvejas rīku
  ietekme
  uz jūras ekosistēmu un jo īpaši uz jutīgām sugām un dzīvotnēm.
  Tiem
  būtu jāpalīdz arī īstenot pārvaldības pasākumus ar mērķi izpildīt Padomes Direktīvā 92/43/EEK (19), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/147/EK (20) un Direktīvā 2008/56/EK paredzētos pienākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Tehniskajos pasākumos
  būtu īpaši
  jāparedz
  zivju mazuļu un nārsta baru aizsardzība, ko nodrošina, izmantojot selektīvus zvejas rīkus un pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut nozvejas. Turklāt ar tehniskajiem pasākumiem būtu līdz minimumam
  jāsamazina
  un, kad vien iespējams,
  jānovērš
  zvejas rīku
  ietekme
  uz jūras ekosistēmu un jo īpaši uz jutīgām sugām un dzīvotnēm.
  Tiem
  būtu jāpalīdz arī īstenot pārvaldības pasākumus ar mērķi izpildīt Padomes Direktīvā 92/43/EEK (19), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/147/EK (20) un Direktīvā 2008/56/EK paredzētos pienākumus.

| (8) | Tehniskajiem pasākumiem
  būtu īpaši
  jāveicina
  zivju mazuļu un nārsta baru aizsardzība, ko nodrošina, izmantojot selektīvus zvejas rīkus un pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut nozvejas. Turklāt ar tehniskajiem pasākumiem būtu līdz minimumam
  jācenšas samazināt
  un, kad vien iespējams,
  novērst
  zvejas rīku
  negatīvo ietekmi
  uz jūras ekosistēmu un jo īpaši uz jutīgām sugām un dzīvotnēm.
  Būtu jāizveido stimuli, kas veicinātu tādu zvejas rīku un paņēmienu izmantošanu, kuru ietekme uz vidi ir neliela. Tehniskajiem pasākumiem
  būtu jāpalīdz arī īstenot pārvaldības pasākumus ar mērķi izpildīt Padomes Direktīvā 92/43/EEK (19), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/147/EK (20) un Direktīvā 2008/56/EK paredzētos pienākumus. |
| --- | --- |

(8)

Tehniskajiem pasākumiem
  būtu īpaši
  jāveicina
  zivju mazuļu un nārsta baru aizsardzība, ko nodrošina, izmantojot selektīvus zvejas rīkus un pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut nozvejas. Turklāt ar tehniskajiem pasākumiem būtu līdz minimumam
  jācenšas samazināt
  un, kad vien iespējams,
  novērst
  zvejas rīku
  negatīvo ietekmi
  uz jūras ekosistēmu un jo īpaši uz jutīgām sugām un dzīvotnēm.
  Būtu jāizveido stimuli, kas veicinātu tādu zvejas rīku un paņēmienu izmantošanu, kuru ietekme uz vidi ir neliela. Tehniskajiem pasākumiem
  būtu jāpalīdz arī īstenot pārvaldības pasākumus ar mērķi izpildīt Padomes Direktīvā 92/43/EEK (19), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/147/EK (20) un Direktīvā 2008/56/EK paredzētos pienākumus.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Jutīgo sugu nejaušas sagūstīšanas problēma būtu jārisina vispusīgi un saistībā ar visiem zivsaimniecības un zvejas rīku veidiem, ņemot vērā gan stingras aizsardzības līmeni, kas tām nodrošināms atbilstoši Direktīvai 92/43/EEC, Direktīvai 2009/147/EK un Direktīvai 2008/56/EK, gan to lielo neaizsargātību, gan pienākumu sasniegt labu vides stāvokli līdz 2020. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Jutīgo sugu nejaušas sagūstīšanas problēma būtu jārisina vispusīgi un saistībā ar visiem zivsaimniecības un zvejas rīku veidiem, ņemot vērā gan stingras aizsardzības līmeni, kas tām nodrošināms atbilstoši Direktīvai 92/43/EEC, Direktīvai 2009/147/EK un Direktīvai 2008/56/EK, gan to lielo neaizsargātību, gan pienākumu sasniegt labu vides stāvokli līdz 2020. gadam.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Lai izvērtētu tehnisko pasākumu iedarbīgumu, būtu jānosaka
  mērķrādītāji
  ,
  kuri saistīti ar nevēlamu nozveju apjomiem, jutīgu sugu piezveju apjomiem
  un
  jūras gultnes dzīvotņu platībām
  ,
  ko nelabvēlīgi ietekmē zveja, un kuri atspoguļo
  KZP
  mērķus,
  Savienības vides tiesību aktu (jo īpaši
  Padomes Direktīvas
  92/43/
  EEK
  un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas
  2000/60/EK) (21) mērķus
  un starptautisko paraugpraksi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Lai izvērtētu tehnisko pasākumu iedarbīgumu, būtu jānosaka
  mērķrādītāji
  ,
  kuri saistīti ar nevēlamu nozveju apjomiem, jutīgu sugu piezveju apjomiem
  un
  jūras gultnes dzīvotņu platībām
  ,
  ko nelabvēlīgi ietekmē zveja, un kuri atspoguļo
  KZP
  mērķus,
  Savienības vides tiesību aktu (jo īpaši
  Padomes Direktīvas
  92/43/
  EEK
  un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas
  2000/60/EK) (21) mērķus
  un starptautisko paraugpraksi
  .

| (9) | Lai izvērtētu tehnisko pasākumu iedarbīgumu, būtu jānosaka
  snieguma rādītāji par to
  ,
  kā tiek samazināta par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku zivju nozveja
  un
  jutīgu sugu nejauša sagūstīšana
  ,
  kā arī par zvejas darbību radītās negatīvās vidiskās ietekmes uz jūras dzīvotnēm samazināšanu, ievērojot
  KZP
  un
  Savienības vides tiesību aktu (jo īpaši
  Direktīvas
  92/43/
  EEK, Direktīvas 2009/147
  /
  EK
  un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas
  2000/60/EK) (21) mērķus. |
| --- | --- |

(9)

Lai izvērtētu tehnisko pasākumu iedarbīgumu, būtu jānosaka
  snieguma rādītāji par to
  ,
  kā tiek samazināta par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku zivju nozveja
  un
  jutīgu sugu nejauša sagūstīšana
  ,
  kā arī par zvejas darbību radītās negatīvās vidiskās ietekmes uz jūras dzīvotnēm samazināšanu, ievērojot
  KZP
  un
  Savienības vides tiesību aktu (jo īpaši
  Direktīvas
  92/43/
  EEK, Direktīvas 2009/147
  /
  EK
  un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvas
  2000/60/EK) (21) mērķus.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Dalībvalstīm būtu iespējami plašāk jāizmanto Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 508/2014

   (1a)

  pieejamie pasākumi, lai atbalstītu zvejnieku īstenotos tehniskos pasākumus un lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā KZP sociālekonomiskie mērķi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Dalībvalstīm būtu iespējami plašāk jāizmanto Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 508/2014

   (1a)

  pieejamie pasākumi, lai atbalstītu zvejnieku īstenotos tehniskos pasākumus un lai nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā KZP sociālekonomiskie mērķi.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Būtu jāaizliedz konkrēti destruktīvi zvejas rīki vai metodes, kurās izmanto sprāgstvielas, indes, apdullinošas vielas, elektrisko strāvu, pneimatiskos āmurus vai citus atskaldīšanas instrumentus, velkamas ierīces un greiferus, ko izmanto sarkano koraļļu vai cita tipa koraļļu un koraļļveidīgo sugu ieguvei, un harpūnu šautenes, taču jāparedz izņēmums attiecībā uz elektroimpulsa trali, kuru drīkst izmantot saskaņā ar konkrētiem stingriem nosacījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Būtu jāaizliedz konkrēti destruktīvi zvejas rīki vai metodes, kurās izmanto sprāgstvielas, indes, apdullinošas vielas, elektrisko strāvu, pneimatiskos āmurus vai citus atskaldīšanas instrumentus, velkamas ierīces un greiferus, ko izmanto sarkano koraļļu vai cita tipa koraļļu un koraļļveidīgo sugu ieguvei, un harpūnu šautenes, taču jāparedz izņēmums attiecībā uz elektroimpulsa trali, kuru drīkst izmantot saskaņā ar konkrētiem stingriem nosacījumiem.

| (11) | Būtu jāaizliedz konkrēti destruktīvi zvejas rīki vai metodes, kurās izmanto sprāgstvielas, indes, apdullinošas vielas, elektrisko strāvu, pneimatiskos āmurus vai citus atskaldīšanas instrumentus, velkamas ierīces un greiferus, ko izmanto sarkano koraļļu vai cita tipa koraļļu un koraļļveidīgo sugu ieguvei, un harpūnu šautenes.
  Šajā sakarībā ir nepieciešams nodrošināt atbilstošas zināšanas par novatorisku zvejas rīku ietekmi un kumulatīvo ietekmi, pirms šo zvejas rīku izmantošana ir ļoti izplatījusies. Turklāt vajadzētu būt ieviestai uzraudzības, kontroles un novērtēšanas sistēmai, kas būtu paredzēta izpildes un pētniecības, kā arī novērtēšanas mērķiem. Visbeidzot, pašreizējām atļaujām būtu jāveic atkārtots zinātniskais novērtējums, pirms tiek piešķirts “neaizliegtas darbības” statuss. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jāaizliedz konkrēti destruktīvi zvejas rīki vai metodes, kurās izmanto sprāgstvielas, indes, apdullinošas vielas, elektrisko strāvu, pneimatiskos āmurus vai citus atskaldīšanas instrumentus, velkamas ierīces un greiferus, ko izmanto sarkano koraļļu vai cita tipa koraļļu un koraļļveidīgo sugu ieguvei, un harpūnu šautenes.
  Šajā sakarībā ir nepieciešams nodrošināt atbilstošas zināšanas par novatorisku zvejas rīku ietekmi un kumulatīvo ietekmi, pirms šo zvejas rīku izmantošana ir ļoti izplatījusies. Turklāt vajadzētu būt ieviestai uzraudzības, kontroles un novērtēšanas sistēmai, kas būtu paredzēta izpildes un pētniecības, kā arī novērtēšanas mērķiem. Visbeidzot, pašreizējām atļaujām būtu jāveic atkārtots zinātniskais novērtējums, pirms tiek piešķirts “neaizliegtas darbības” statuss.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Ir vajadzīgas precīzas un kvantificētas zināšanas par novatorisku zvejas rīku ietekmi un kumulatīvo ietekmi uz jūras vidi un sugām, pirms to izmantošana ir sasniegusi komerciālu mērogu. Būtu jāizveido efektīva uzraudzības un novērtēšanas programma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Ir vajadzīgas precīzas un kvantificētas zināšanas par novatorisku zvejas rīku ietekmi un kumulatīvo ietekmi uz jūras vidi un sugām, pirms to izmantošana ir sasniegusi komerciālu mērogu. Būtu jāizveido efektīva uzraudzības un novērtēšanas programma.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Dažu
  retu
  zivju sugu,
  piemēram, dažu haizivju un raju sugu
  , saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Lai aizsargātu šādas sugas, būtu jāievieš vispārējs to zvejas aizliegums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Dažu
  retu
  zivju sugu,
  piemēram, dažu haizivju un raju sugu
  , saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Lai aizsargātu šādas sugas, būtu jāievieš vispārējs to zvejas aizliegums.

| (15) | Dažu zivju sugu,
  kuras ir retas vai kuru bioloģiskās īpašības padara tās īpaši jutīgas pret pārzveju
  , saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Lai aizsargātu šādas sugas, būtu jāievieš vispārējs to zvejas aizliegums. |
| --- | --- |

(15)

Dažu zivju sugu,
  kuras ir retas vai kuru bioloģiskās īpašības padara tās īpaši jutīgas pret pārzveju
  , saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Lai aizsargātu šādas sugas, būtu jāievieš vispārējs to zvejas aizliegums.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Lai ieguves sektoram palīdzētu izpildīt izkraušanas pienākumu, dalībvalstīm būtu jāievieš pasākumi, ar kuriem atvieglo par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu uzglabāšanu un noieta tirgu atrašanu. Šiem pasākumiem būtu jāietver atbalsts investīcijām izkraušanas vietu un patvēruma vietu būvniecībā un pielāgošanā vai atbalsts investīcijām zvejas produktu pievienotās vērtības radīšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Lai ieguves sektoram palīdzētu izpildīt izkraušanas pienākumu, dalībvalstīm būtu jāievieš pasākumi, ar kuriem atvieglo par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu uzglabāšanu un noieta tirgu atrašanu. Šiem pasākumiem būtu jāietver atbalsts investīcijām izkraušanas vietu un patvēruma vietu būvniecībā un pielāgošanā vai atbalsts investīcijām zvejas produktu pievienotās vērtības radīšanā.

| (21) | Lai ieguves sektoram palīdzētu izpildīt izkraušanas pienākumu
  un ar pilnīgu šā pienākuma ievērošanu nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus
  , dalībvalstīm būtu jāievieš pasākumi, ar kuriem atvieglo par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu uzglabāšanu un noieta tirgu atrašanu. Šiem pasākumiem būtu jāietver atbalsts investīcijām izkraušanas vietu un patvēruma vietu būvniecībā un pielāgošanā vai atbalsts investīcijām zvejas produktu pievienotās vērtības radīšanā. |
| --- | --- |

(21)

Lai ieguves sektoram palīdzētu izpildīt izkraušanas pienākumu
  un ar pilnīgu šā pienākuma ievērošanu nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus
  , dalībvalstīm būtu jāievieš pasākumi, ar kuriem atvieglo par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu uzglabāšanu un noieta tirgu atrašanu. Šiem pasākumiem būtu jāietver atbalsts investīcijām izkraušanas vietu un patvēruma vietu būvniecībā un pielāgošanā vai atbalsts investīcijām zvejas produktu pievienotās vērtības radīšanā.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Gadījumos, kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka pastāv
  to
  sugu būtiskas nevēlamas nozvejas
  , uz kurām neattiecas nozvejas limiti un tātad arī izkraušanas pienākums
  , dalībvalstīm būtu jāīsteno izmēģinājuma projekti, kuru mērķis ir izpētīt veidus, kā samazināt šādas nozvejas, un ieviest atbilstošus tehniskos pasākumus, lai sasniegtu šo mērķi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Gadījumos, kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka pastāv
  to
  sugu būtiskas nevēlamas nozvejas
  , uz kurām neattiecas nozvejas limiti un tātad arī izkraušanas pienākums
  , dalībvalstīm būtu jāīsteno izmēģinājuma projekti, kuru mērķis ir izpētīt veidus, kā samazināt šādas nozvejas, un ieviest atbilstošus tehniskos pasākumus, lai sasniegtu šo mērķi.

| (23) | Gadījumos, kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka pastāv sugu būtiskas nevēlamas nozvejas, dalībvalstīm būtu jāīsteno izmēģinājuma projekti, kuru mērķis ir izpētīt veidus, kā samazināt šādas nozvejas, un ieviest atbilstošus tehniskos pasākumus, lai sasniegtu šo mērķi. |
| --- | --- |

(23)

Gadījumos, kad zinātniskie ieteikumi liecina, ka pastāv sugu būtiskas nevēlamas nozvejas, dalībvalstīm būtu jāīsteno izmēģinājuma projekti, kuru mērķis ir izpētīt veidus, kā samazināt šādas nozvejas, un ieviest atbilstošus tehniskos pasākumus, lai sasniegtu šo mērķi.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Ja reģionālā līmenī tehniskie pasākumi nav ieviesti, būtu jāpiemēro noteikti atsauces standarti. Minētie atsauces standarti būtu jāatvedina no spēkā esošajiem tehniskajiem pasākumiem, ņemot vērā ZZTEK ieteikumus un ieinteresēto personu viedokļus. Tajos būtu jāietver velkamo zvejas rīku un stacionāro tīklu linuma acs atsauces izmēri, minimālie saglabāšanas references izmēri, zvejas aizlieguma apgabali vai zvejai ierobežotie apgabali, dabas saglabāšanas pasākumi nolūkā
  mazināt
  jūras zīdītāju un jūras putnu
  piezvejas
  konkrētos apgabalos un jebkādi citi reģionāli pasākumi, kuri patlaban ir spēkā un joprojām ir nepieciešami, lai nodrošinātu saglabāšanas mērķu sasniegšanu, kamēr vēl nav ieviesti reģionāli pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Ja reģionālā līmenī tehniskie pasākumi nav ieviesti, būtu jāpiemēro noteikti atsauces standarti. Minētie atsauces standarti būtu jāatvedina no spēkā esošajiem tehniskajiem pasākumiem, ņemot vērā ZZTEK ieteikumus un ieinteresēto personu viedokļus. Tajos būtu jāietver velkamo zvejas rīku un stacionāro tīklu linuma acs atsauces izmēri, minimālie saglabāšanas references izmēri, zvejas aizlieguma apgabali vai zvejai ierobežotie apgabali, dabas saglabāšanas pasākumi nolūkā
  mazināt
  jūras zīdītāju un jūras putnu
  piezvejas
  konkrētos apgabalos un jebkādi citi reģionāli pasākumi, kuri patlaban ir spēkā un joprojām ir nepieciešami, lai nodrošinātu saglabāšanas mērķu sasniegšanu, kamēr vēl nav ieviesti reģionāli pasākumi.

| (24) | Ja reģionālā līmenī tehniskie pasākumi nav ieviesti, būtu jāpiemēro noteikti atsauces standarti. Minētie atsauces standarti būtu jāatvedina no spēkā esošajiem tehniskajiem pasākumiem, ņemot vērā ZZTEK ieteikumus un ieinteresēto personu viedokļus. Tajos būtu jāietver velkamo zvejas rīku un stacionāro tīklu linuma acs atsauces izmēri, minimālie saglabāšanas references izmēri, zvejas aizlieguma apgabali vai zvejai ierobežotie apgabali, dabas saglabāšanas pasākumi nolūkā
  minimizēt un iespēju robežās novērst
  jūras zīdītāju un jūras putnu
  nejaušu sagūstīšanu
  konkrētos apgabalos un jebkādi citi reģionāli pasākumi, kuri patlaban ir spēkā un joprojām ir nepieciešami, lai nodrošinātu saglabāšanas mērķu sasniegšanu, kamēr vēl nav ieviesti reģionāli pasākumi. |
| --- | --- |

(24)

Ja reģionālā līmenī tehniskie pasākumi nav ieviesti, būtu jāpiemēro noteikti atsauces standarti. Minētie atsauces standarti būtu jāatvedina no spēkā esošajiem tehniskajiem pasākumiem, ņemot vērā ZZTEK ieteikumus un ieinteresēto personu viedokļus. Tajos būtu jāietver velkamo zvejas rīku un stacionāro tīklu linuma acs atsauces izmēri, minimālie saglabāšanas references izmēri, zvejas aizlieguma apgabali vai zvejai ierobežotie apgabali, dabas saglabāšanas pasākumi nolūkā
  minimizēt un iespēju robežās novērst
  jūras zīdītāju un jūras putnu
  nejaušu sagūstīšanu
  konkrētos apgabalos un jebkādi citi reģionāli pasākumi, kuri patlaban ir spēkā un joprojām ir nepieciešami, lai nodrošinātu saglabāšanas mērķu sasniegšanu, kamēr vēl nav ieviesti reģionāli pasākumi.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Saskaņā
  ar KZP iestrādāto reģionalizācijas procesu
  dalībvalstis
  sadarbībā ar
  ieinteresētajām personām var
  izstrādāt kopīgus ieteikumus par atbilstošiem tehniskiem pasākumiem, kuri atšķiras no atsauces standartiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Saskaņā
  ar KZP iestrādāto reģionalizācijas procesu
  dalībvalstis
  sadarbībā ar
  ieinteresētajām personām var
  izstrādāt kopīgus ieteikumus par atbilstošiem tehniskiem pasākumiem, kuri atšķiras no atsauces standartiem.

| (25) | Lai pielāgotu tehniskos pasākumus zivsaimniecības reģionālajai specifikai, saskaņā
  ar KZP iestrādāto reģionalizācijas procesu
  dalībvalstīm ciešā
  sadarbībā ar
  attiecīgajām konsultatīvajām padomēm un balstoties uz labākajiem pieejamiem zinātniskiem ieteikumiem būtu jāspēj
  izstrādāt kopīgi ieteikumi par atbilstošiem tehniskiem pasākumiem, kuri atšķiras no atsauces standartiem
  , pat gadījumā, ja nav sagatavots daudzgadu plāns
  . |
| --- | --- |

(25)

Lai pielāgotu tehniskos pasākumus zivsaimniecības reģionālajai specifikai, saskaņā
  ar KZP iestrādāto reģionalizācijas procesu
  dalībvalstīm ciešā
  sadarbībā ar
  attiecīgajām konsultatīvajām padomēm un balstoties uz labākajiem pieejamiem zinātniskiem ieteikumiem būtu jāspēj
  izstrādāt kopīgi ieteikumi par atbilstošiem tehniskiem pasākumiem, kuri atšķiras no atsauces standartiem
  , pat gadījumā, ja nav sagatavots daudzgadu plāns
  .

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Šādiem
  reģionāliem tehniskiem pasākumiem vajadzētu būt vismaz
  līdzvērtīgiem
  atsauces standartiem
  tādos aspektos kā izmantošanas modeļi un jutīgu sugu un dzīvotņu aizsardzība
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Šādiem
  reģionāliem tehniskiem pasākumiem vajadzētu būt vismaz
  līdzvērtīgiem
  atsauces standartiem
  tādos aspektos kā izmantošanas modeļi un jutīgu sugu un dzīvotņu aizsardzība
  .

| (26) | Reģionalizācija būtu jāizmanto, lai radītu īpaši pielāgotus pasākumus, kuros ņemta vērā katra zivsaimniecības apgabala specifika, kā arī aizsargātas tā jutīgās sugas un dzīvotnes. Šādiem
  reģionāliem tehniskiem pasākumiem vajadzētu būt
  ilgtspējīgiem un
  vismaz
  nodrošināt
  atsauces standartiem
  līdzvērtīgus izmantošanas modeļus un aizsardzības līmeni. Visu reģionālo tehnisko pasākumu pieņemšanu vajadzētu balstīt uz labākajiem pieejamiem zinātniskiem ieteikumiem. |
| --- | --- |

(26)

Reģionalizācija būtu jāizmanto, lai radītu īpaši pielāgotus pasākumus, kuros ņemta vērā katra zivsaimniecības apgabala specifika, kā arī aizsargātas tā jutīgās sugas un dzīvotnes. Šādiem
  reģionāliem tehniskiem pasākumiem vajadzētu būt
  ilgtspējīgiem un
  vismaz
  nodrošināt
  atsauces standartiem
  līdzvērtīgus izmantošanas modeļus un aizsardzības līmeni. Visu reģionālo tehnisko pasākumu pieņemšanu vajadzētu balstīt uz labākajiem pieejamiem zinātniskiem ieteikumiem.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

26.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26a) | Lēmumiem, ko pieņem dalībvalstu reģionālās grupas saskaņā ar reģionalizāciju, būtu jāatbilst tādiem pašiem demokrātiskās uzraudzības standartiem, kādi ir iesaistītajās dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26a)

Lēmumiem, ko pieņem dalībvalstu reģionālās grupas saskaņā ar reģionalizāciju, būtu jāatbilst tādiem pašiem demokrātiskās uzraudzības standartiem, kādi ir iesaistītajās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

26.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26b) | Reģionalizācija būtu jāizmanto kā līdzeklis, kas veicina visu attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp nevalstisko organizāciju, dalību un sniegtu iespējas zvejniekiem un sekmētu viņu iesaistīšanos, lai, strādājot ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, konsultatīvajām padomēm un zinātniekiem, viņi varētu radīt īpaši pielāgotus pasākumus, kuros tiktu ņemta vērā katra zvejas apgabala specifika un aizsargāti tā vides apstākļi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26b)

Reģionalizācija būtu jāizmanto kā līdzeklis, kas veicina visu attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp nevalstisko organizāciju, dalību un sniegtu iespējas zvejniekiem un sekmētu viņu iesaistīšanos, lai, strādājot ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, konsultatīvajām padomēm un zinātniekiem, viņi varētu radīt īpaši pielāgotus pasākumus, kuros tiktu ņemta vērā katra zvejas apgabala specifika un aizsargāti tā vides apstākļi.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

27.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (27a) | Ja kādai konkrētai dalībvalstij ir tiešas pārvaldības intereses, var tikt iesniegti priekšlikumi par atsevišķiem tehniskiem pasākumiem, lai grozītu esošos saglabāšanas pasākumus, apspriežoties ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27a)

Ja kādai konkrētai dalībvalstij ir tiešas pārvaldības intereses, var tikt iesniegti priekšlikumi par atsevišķiem tehniskiem pasākumiem, lai grozītu esošos saglabāšanas pasākumus, apspriežoties ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Izstrādājot kopīgus ieteikumus ar mērķi ieviest izmēra un sugu ziņā selektīvus zvejas rīkus, kas būtu alternatīva
  daudzgadu plānos noteiktajiem
  linuma acs atsauces izmēriem, reģionālām dalībvalstu grupām būtu jāpārliecinās par to, ka šādu zvejas rīku izmantošana nodrošina vismaz līdzīgus vai labākus selektivitātes modeļus nekā atsauces zvejas rīki. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Izstrādājot kopīgus ieteikumus ar mērķi ieviest izmēra un sugu ziņā selektīvus zvejas rīkus, kas būtu alternatīva
  daudzgadu plānos noteiktajiem
  linuma acs atsauces izmēriem, reģionālām dalībvalstu grupām būtu jāpārliecinās par to, ka šādu zvejas rīku izmantošana nodrošina vismaz līdzīgus vai labākus selektivitātes modeļus nekā atsauces zvejas rīki.

| (28) | Izstrādājot kopīgus ieteikumus ar mērķi ieviest izmēra un sugu ziņā selektīvus zvejas rīkus, kas būtu alternatīva linuma acs atsauces izmēriem, reģionālām dalībvalstu grupām būtu jāpārliecinās par to, ka šādu zvejas rīku izmantošana nodrošina vismaz līdzīgus vai labākus selektivitātes modeļus nekā atsauces zvejas rīki. |
| --- | --- |

(28)

Izstrādājot kopīgus ieteikumus ar mērķi ieviest izmēra un sugu ziņā selektīvus zvejas rīkus, kas būtu alternatīva linuma acs atsauces izmēriem, reģionālām dalībvalstu grupām būtu jāpārliecinās par to, ka šādu zvejas rīku izmantošana nodrošina vismaz līdzīgus vai labākus selektivitātes modeļus nekā atsauces zvejas rīki.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Izstrādājot kopīgus ieteikumus, lai
  daudzgadu plānos
  grozītu vai noteiktu jaunus zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus, kuru mērķis ir aizsargāt zivju mazuļus un nārsta barus, reģionālām dalībvalstu grupām savos kopīgajos ieteikumos būtu jānosaka specifikācijas, platības, ilgums, zvejas rīku izmantošanas ierobežojumi un kontroles un uzraudzības kārtība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Izstrādājot kopīgus ieteikumus, lai
  daudzgadu plānos
  grozītu vai noteiktu jaunus zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus, kuru mērķis ir aizsargāt zivju mazuļus un nārsta barus, reģionālām dalībvalstu grupām savos kopīgajos ieteikumos būtu jānosaka specifikācijas, platības, ilgums, zvejas rīku izmantošanas ierobežojumi un kontroles un uzraudzības kārtība.

| (29) | Izstrādājot kopīgus ieteikumus, lai grozītu vai noteiktu jaunus zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus, kuru mērķis ir aizsargāt zivju mazuļus un nārsta barus, reģionālām dalībvalstu grupām savos kopīgajos ieteikumos būtu jānosaka specifikācijas, platības, ilgums, zvejas rīku izmantošanas ierobežojumi un kontroles un uzraudzības kārtība. |
| --- | --- |

(29)

Izstrādājot kopīgus ieteikumus, lai grozītu vai noteiktu jaunus zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus, kuru mērķis ir aizsargāt zivju mazuļus un nārsta barus, reģionālām dalībvalstu grupām savos kopīgajos ieteikumos būtu jānosaka specifikācijas, platības, ilgums, zvejas rīku izmantošanas ierobežojumi un kontroles un uzraudzības kārtība.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Izstrādājot kopīgus ieteikumus, lai
  daudzgadu plānos
  grozītu vai noteiktu minimālos saglabāšanas references izmērus, reģionālām dalībvalstu grupām būtu
  jāgarantē tas, ka netiek apdraudēti KZP mērķi, proti, jānodrošina
  jūras sugu
  mazuļu aizsardzība
  , vienlaikus gādājot par to, lai tirgus netiktu izkropļots un netiktu radīts par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku zivju noieta tirgus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Izstrādājot kopīgus ieteikumus, lai
  daudzgadu plānos
  grozītu vai noteiktu minimālos saglabāšanas references izmērus, reģionālām dalībvalstu grupām būtu
  jāgarantē tas, ka netiek apdraudēti KZP mērķi, proti, jānodrošina
  jūras sugu
  mazuļu aizsardzība
  , vienlaikus gādājot par to, lai tirgus netiktu izkropļots un netiktu radīts par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku zivju noieta tirgus.

| (30) | Izstrādājot kopīgus ieteikumus, lai grozītu vai noteiktu minimālos saglabāšanas references izmērus, reģionālām dalībvalstu grupām būtu
  jāpalīdz sasniegt KZP mērķus, nodrošinot, ka tiek pilnībā aizsargāti
  jūras sugu
  mazuļi
  , vienlaikus gādājot par to, lai tirgus netiktu izkropļots un netiktu radīts par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku zivju noieta tirgus. |
| --- | --- |

(30)

Izstrādājot kopīgus ieteikumus, lai grozītu vai noteiktu minimālos saglabāšanas references izmērus, reģionālām dalībvalstu grupām būtu
  jāpalīdz sasniegt KZP mērķus, nodrošinot, ka tiek pilnībā aizsargāti
  jūras sugu
  mazuļi
  , vienlaikus gādājot par to, lai tirgus netiktu izkropļots un netiktu radīts par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku zivju noieta tirgus.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Kā papildu pasākums zivju mazuļu vai nārsta baru aizsardzības nolūkos būtu jāatļauj noteikt reāllaika zvejas aizliegumu noteikšana saistībā ar tiem noteikumiem par zvejas darbību vietas maiņu, kas būtu izstrādājami kopīgu ieteikumu satvarā. Attiecīgajos kopīgajos ieteikumos būtu jānosaka šādu apgabalu noteikšanas un atcelšanas nosacījumi, kā arī kontroles un uzraudzības kārtība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Kā papildu pasākums zivju mazuļu vai nārsta baru aizsardzības nolūkos būtu jāatļauj noteikt reāllaika zvejas aizliegumu noteikšana saistībā ar tiem noteikumiem par zvejas darbību vietas maiņu, kas būtu izstrādājami kopīgu ieteikumu satvarā. Attiecīgajos kopīgajos ieteikumos būtu jānosaka šādu apgabalu noteikšanas un atcelšanas nosacījumi, kā arī kontroles un uzraudzības kārtība.

| (31) | Kā papildu pasākums zivju mazuļu vai nārsta baru
  vai jutīgu sugu
  aizsardzības nolūkos būtu jāatļauj noteikt reāllaika zvejas aizliegumu noteikšana saistībā ar tiem noteikumiem par zvejas darbību vietas maiņu, kas būtu izstrādājami kopīgu ieteikumu satvarā. Attiecīgajos kopīgajos ieteikumos būtu jānosaka šādu apgabalu noteikšanas un atcelšanas nosacījumi
  , tostarp attiecīgā gadījumā izņēmumi
  , kā arī kontroles un uzraudzības kārtība. |
| --- | --- |

(31)

Kā papildu pasākums zivju mazuļu vai nārsta baru
  vai jutīgu sugu
  aizsardzības nolūkos būtu jāatļauj noteikt reāllaika zvejas aizliegumu noteikšana saistībā ar tiem noteikumiem par zvejas darbību vietas maiņu, kas būtu izstrādājami kopīgu ieteikumu satvarā. Attiecīgajos kopīgajos ieteikumos būtu jānosaka šādu apgabalu noteikšanas un atcelšanas nosacījumi
  , tostarp attiecīgā gadījumā izņēmumi
  , kā arī kontroles un uzraudzības kārtība.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Pamatojoties uz novatorisku zvejas rīku ietekmes zinātnisko novērtējumu, ko pienācīgi izvērtējusi ZZTEK, reģionālo dalībvalstu grupu kopīgajos ieteikumos varētu paredzēt šādu novatorisku zvejas rīku,
  piemēram, elektroimpulsa traļa,
  izmantošanu vai izmantošanas paplašināšanu. Novatorisku zvejas rīku izmantošanai nevajadzētu būt atļautai gadījumos, kad zinātniskie novērtējumi liecina, ka to izmantošana radītu nelabvēlīgu ietekmi uz jutīgām dzīvotnēm
  un
  nemērķa sugām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Pamatojoties uz novatorisku zvejas rīku ietekmes zinātnisko novērtējumu, ko pienācīgi izvērtējusi ZZTEK, reģionālo dalībvalstu grupu kopīgajos ieteikumos varētu paredzēt šādu novatorisku zvejas rīku,
  piemēram, elektroimpulsa traļa,
  izmantošanu vai izmantošanas paplašināšanu. Novatorisku zvejas rīku izmantošanai nevajadzētu būt atļautai gadījumos, kad zinātniskie novērtējumi liecina, ka to izmantošana radītu nelabvēlīgu ietekmi uz jutīgām dzīvotnēm
  un
  nemērķa sugām.

| (32) | Pamatojoties uz novatorisku zvejas rīku ietekmes zinātnisko novērtējumu, ko pienācīgi izvērtējusi ZZTEK,
  tostarp dažu zvejas rīku iespējamo negatīvo ietekmi,
  reģionālo dalībvalstu grupu kopīgajos ieteikumos varētu paredzēt šādu novatorisku zvejas rīku izmantošanu vai izmantošanas paplašināšanu. Novatorisku zvejas rīku izmantošanai nevajadzētu būt atļautai gadījumos, kad zinātniskie novērtējumi liecina, ka to izmantošana radītu
  tiešu vai kumulatīvu
  nelabvēlīgu ietekmi uz
  jūras dzīvotnēm, īpaši
  jutīgām dzīvotnēm
  vai
  nemērķa sugām
  , vai arī apdraudētu laba jūras ūdeņu vides stāvokļa panākšanu
  . |
| --- | --- |

(32)

Pamatojoties uz novatorisku zvejas rīku ietekmes zinātnisko novērtējumu, ko pienācīgi izvērtējusi ZZTEK,
  tostarp dažu zvejas rīku iespējamo negatīvo ietekmi,
  reģionālo dalībvalstu grupu kopīgajos ieteikumos varētu paredzēt šādu novatorisku zvejas rīku izmantošanu vai izmantošanas paplašināšanu. Novatorisku zvejas rīku izmantošanai nevajadzētu būt atļautai gadījumos, kad zinātniskie novērtējumi liecina, ka to izmantošana radītu
  tiešu vai kumulatīvu
  nelabvēlīgu ietekmi uz
  jūras dzīvotnēm, īpaši
  jutīgām dzīvotnēm
  vai
  nemērķa sugām
  , vai arī apdraudētu laba jūras ūdeņu vides stāvokļa panākšanu
  .

Grozījums Nr. 268

Regulas priekšlikums

32.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (32a) | Reģionālajām grupām vajadzētu izstrādāt papildus negatīvās ietekmes mazināšanas pasākumus, pamatojoties uz rīku veidu, izmantojot zinātniskos ieteikumus un paraugpraksi, kā arī, ja iespējams, izskaust jūras putnu un jūras zīdītāju piezvejas, ievērojot Padomes Direktīvu 92/43/EEK un Padomes Direktīvu 79/409/EEC

   (1a)

  , kā arī 1992. gada 17. martā pieņemto Vienošanos par mazo vaļveidīgo aizsardzību Baltijas jūrā, Ziemeļaustrumu Atlantijā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūrā (ASCOBANS) saskaņā ar tās grozījumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32a)

Reģionālajām grupām vajadzētu izstrādāt papildus negatīvās ietekmes mazināšanas pasākumus, pamatojoties uz rīku veidu, izmantojot zinātniskos ieteikumus un paraugpraksi, kā arī, ja iespējams, izskaust jūras putnu un jūras zīdītāju piezvejas, ievērojot Padomes Direktīvu 92/43/EEK un Padomes Direktīvu 79/409/EEC

   (1a)

  , kā arī 1992. gada 17. martā pieņemto Vienošanos par mazo vaļveidīgo aizsardzību Baltijas jūrā, Ziemeļaustrumu Atlantijā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūrā (ASCOBANS) saskaņā ar tās grozījumiem.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Lai līdz minimumam samazinātu jutīgu sugu
  piezvejas
  un zvejas rīku ietekmi uz jutīgām dzīvotnēm, reģionālām dalībvalstu grupām būtu jāizstrādā papildu apdraudējuma mazināšanas pasākumi ar mērķi samazināt zvejas ietekmi uz jutīgām sugām un dzīvotnēm. Ja zinātniskie pierādījumi liecina, ka šādu sugu un dzīvotņu saglabāšanās stāvoklis ir nopietni apdraudēts, dalībvalstīm būtu jāievieš papildu ierobežojumi attiecībā uz konkrētu zvejas rīku konstrukciju un ekspluatāciju vai pat pilnīgs to izmantošanas aizliegums attiecīgajā reģionā. Šādus noteikumus jo īpaši varētu piemērot dreifējošu tīklu izmantošanai, jo dažos apgabalos vaļveidīgie un jūras putni tajos tiek sagūstīti ievērojamā skaitā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Lai līdz minimumam samazinātu jutīgu sugu
  piezvejas
  un zvejas rīku ietekmi uz jutīgām dzīvotnēm, reģionālām dalībvalstu grupām būtu jāizstrādā papildu apdraudējuma mazināšanas pasākumi ar mērķi samazināt zvejas ietekmi uz jutīgām sugām un dzīvotnēm. Ja zinātniskie pierādījumi liecina, ka šādu sugu un dzīvotņu saglabāšanās stāvoklis ir nopietni apdraudēts, dalībvalstīm būtu jāievieš papildu ierobežojumi attiecībā uz konkrētu zvejas rīku konstrukciju un ekspluatāciju vai pat pilnīgs to izmantošanas aizliegums attiecīgajā reģionā. Šādus noteikumus jo īpaši varētu piemērot dreifējošu tīklu izmantošanai, jo dažos apgabalos vaļveidīgie un jūras putni tajos tiek sagūstīti ievērojamā skaitā.

| (33) | Lai līdz minimumam samazinātu
  un iespēju robežās novērstu
  jutīgu sugu
  nejaušu sagūstīšanu
  un zvejas rīku ietekmi uz jutīgām dzīvotnēm, reģionālām dalībvalstu grupām būtu jāizstrādā papildu apdraudējuma mazināšanas pasākumi ar mērķi samazināt zvejas ietekmi uz jutīgām sugām un dzīvotnēm. Ja zinātniskie pierādījumi liecina, ka šādu sugu un dzīvotņu saglabāšanās stāvoklis ir nopietni apdraudēts, dalībvalstīm būtu jāievieš papildu ierobežojumi attiecībā uz konkrētu zvejas rīku konstrukciju un ekspluatāciju vai pat pilnīgs to izmantošanas aizliegums attiecīgajā reģionā
  , lai aizsargātu jūras vidi, vietējo zivju krājumus un attiecīgās vietējās krastu kopienas
  . Šādus noteikumus jo īpaši varētu piemērot dreifējošu tīklu izmantošanai, jo dažos apgabalos vaļveidīgie un jūras putni tajos tiek sagūstīti ievērojamā skaitā. |
| --- | --- |

(33)

Lai līdz minimumam samazinātu
  un iespēju robežās novērstu
  jutīgu sugu
  nejaušu sagūstīšanu
  un zvejas rīku ietekmi uz jutīgām dzīvotnēm, reģionālām dalībvalstu grupām būtu jāizstrādā papildu apdraudējuma mazināšanas pasākumi ar mērķi samazināt zvejas ietekmi uz jutīgām sugām un dzīvotnēm. Ja zinātniskie pierādījumi liecina, ka šādu sugu un dzīvotņu saglabāšanās stāvoklis ir nopietni apdraudēts, dalībvalstīm būtu jāievieš papildu ierobežojumi attiecībā uz konkrētu zvejas rīku konstrukciju un ekspluatāciju vai pat pilnīgs to izmantošanas aizliegums attiecīgajā reģionā
  , lai aizsargātu jūras vidi, vietējo zivju krājumus un attiecīgās vietējās krastu kopienas
  . Šādus noteikumus jo īpaši varētu piemērot dreifējošu tīklu izmantošanai, jo dažos apgabalos vaļveidīgie un jūras putni tajos tiek sagūstīti ievērojamā skaitā.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Lai saglabātu pašreizējos detalizētos ieteikumus, par kuriem panākta vienošanās Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā (NEAFC), būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tādus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, kuri attiecas uz jutīgu jūras ekosistēmu sarakstiem, kā arī uz specifiskiem tehniskiem pasākumiem, kas saistīti ar konkrētiem zilās jūras līdakas un sarkanasaru aizsardzības pasākumiem. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar ko Savienības tiesību aktos iestrādā turpmākus grozījumus tajos NEAFC pieņemtajos pasākumos, kuri ir dažu konkrēti noteiktu nebūtisku šīs regulas elementu priekšmets un kuri saskaņā ar NEAFC konvencijas noteikumiem kļūst saistoši Savienībai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Lai saglabātu pašreizējos detalizētos ieteikumus, par kuriem panākta vienošanās Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā (NEAFC), būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tādus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, kuri attiecas uz jutīgu jūras ekosistēmu sarakstiem, kā arī uz specifiskiem tehniskiem pasākumiem, kas saistīti ar konkrētiem zilās jūras līdakas un sarkanasaru aizsardzības pasākumiem. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar ko Savienības tiesību aktos iestrādā turpmākus grozījumus tajos NEAFC pieņemtajos pasākumos, kuri ir dažu konkrēti noteiktu nebūtisku šīs regulas elementu priekšmets un kuri saskaņā ar NEAFC konvencijas noteikumiem kļūst saistoši Savienībai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī,

svītrots

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Lai nekavētu zinātnisko pētniecību, krājumu
  mākslīgu
  atjaunošanu un pārvietošanu, šīs regulas noteikumi nebūtu jāpiemēro operācijām, kas varētu būt vajadzīgas šādu darbību veikšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Lai nekavētu zinātnisko pētniecību, krājumu
  mākslīgu
  atjaunošanu un pārvietošanu, šīs regulas noteikumi nebūtu jāpiemēro operācijām, kas varētu būt vajadzīgas šādu darbību veikšanai.

| (36) | Lai nekavētu zinātnisko pētniecību, krājumu
  tiešu
  atjaunošanu un pārvietošanu, šīs regulas noteikumi nebūtu jāpiemēro operācijām, kas varētu būt vajadzīgas šādu darbību veikšanai. |
| --- | --- |

(36)

Lai nekavētu zinātnisko pētniecību, krājumu
  tiešu
  atjaunošanu un pārvietošanu, šīs regulas noteikumi nebūtu jāpiemēro operācijām, kas varētu būt vajadzīgas šādu darbību veikšanai.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (37) | Ja pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka jūras sugu aizsardzībā ir vajadzīga tūlītēja rīcība, būtu jādod Komisijai iespēja pienācīgi pamatotos gadījumos pieņemt deleģētos aktus, kuri jāpiemēro nekavējoties un ar kuriem nosaka tehniskos pasākumus apdraudējuma mazināšanai, ar šiem aktiem papildinot šo regulu vai citus tehniskos pasākumus, kas noteikti citos Savienības tiesību aktos, vai atkāpjoties no šīs regulas vai minētajiem citiem pasākumiem. Minētie pasākumi būtu jāizstrādā jo īpaši tā, lai reaģētu uz neparedzētām izmaiņām krājumu modeļos, kas radušās, krājumam labi vai slikti papildinoties ar zivju mazuļiem; lai nodrošinātu nārstojošo zivju vai gliemju, vēžveidīgo vai adatādaiņu aizsardzību, kad to krājumi ir ļoti mazi; lai reaģētu uz citām izmaiņām krājumu saglabāšanās stāvoklī, kas varētu apdraudēt krājuma stāvokli.
  Tie
  var ietvert velkamo vai stacionāro zvejas rīku izmantošanas ierobežojumus vai zvejas darbību ierobežojumus konkrētos apgabalos vai konkrētos laikposmos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

Ja pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka jūras sugu aizsardzībā ir vajadzīga tūlītēja rīcība, būtu jādod Komisijai iespēja pienācīgi pamatotos gadījumos pieņemt deleģētos aktus, kuri jāpiemēro nekavējoties un ar kuriem nosaka tehniskos pasākumus apdraudējuma mazināšanai, ar šiem aktiem papildinot šo regulu vai citus tehniskos pasākumus, kas noteikti citos Savienības tiesību aktos, vai atkāpjoties no šīs regulas vai minētajiem citiem pasākumiem. Minētie pasākumi būtu jāizstrādā jo īpaši tā, lai reaģētu uz neparedzētām izmaiņām krājumu modeļos, kas radušās, krājumam labi vai slikti papildinoties ar zivju mazuļiem; lai nodrošinātu nārstojošo zivju vai gliemju, vēžveidīgo vai adatādaiņu aizsardzību, kad to krājumi ir ļoti mazi; lai reaģētu uz citām izmaiņām krājumu saglabāšanās stāvoklī, kas varētu apdraudēt krājuma stāvokli.
  Tie
  var ietvert velkamo vai stacionāro zvejas rīku izmantošanas ierobežojumus vai zvejas darbību ierobežojumus konkrētos apgabalos vai konkrētos laikposmos.

| (37) | Ja
  labākie
  pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka jūras sugu
  un dzīvotņu
  aizsardzībā ir vajadzīga tūlītēja rīcība, būtu jādod Komisijai iespēja pienācīgi pamatotos gadījumos pieņemt deleģētos aktus, kuri jāpiemēro nekavējoties un ar kuriem nosaka tehniskos pasākumus apdraudējuma mazināšanai, ar šiem aktiem papildinot šo regulu vai citus tehniskos pasākumus, kas noteikti citos Savienības tiesību aktos, vai atkāpjoties no šīs regulas vai minētajiem citiem pasākumiem. Minētie pasākumi būtu jāizstrādā jo īpaši tā, lai reaģētu uz neparedzētām izmaiņām krājumu modeļos, kas radušās, krājumam labi vai slikti papildinoties ar zivju mazuļiem
  , vai pēc jutīgu sugu nejaušas sagūstīšanas,
  lai nodrošinātu nārstojošo zivju vai gliemju, vēžveidīgo vai adatādaiņu aizsardzību, kad to krājumi ir ļoti mazi
  , vai
  lai reaģētu uz citām izmaiņām krājumu
  vai jutīgu sugu
  saglabāšanās stāvoklī, kas varētu apdraudēt krājuma stāvokli
  , kā arī lai novērstu zvejas radītu sugu populāciju un dzīvotņu stāvokļa pasliktināšanos un nodrošinātu citus nepieciešamos saglabāšanas pasākumus
  .
  Šādos pasākumos
  var ietvert velkamo vai stacionāro zvejas rīku izmantošanas ierobežojumus vai zvejas darbību ierobežojumus konkrētos apgabalos vai konkrētos laikposmos. |
| --- | --- |

(37)

Ja
  labākie
  pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka jūras sugu
  un dzīvotņu
  aizsardzībā ir vajadzīga tūlītēja rīcība, būtu jādod Komisijai iespēja pienācīgi pamatotos gadījumos pieņemt deleģētos aktus, kuri jāpiemēro nekavējoties un ar kuriem nosaka tehniskos pasākumus apdraudējuma mazināšanai, ar šiem aktiem papildinot šo regulu vai citus tehniskos pasākumus, kas noteikti citos Savienības tiesību aktos, vai atkāpjoties no šīs regulas vai minētajiem citiem pasākumiem. Minētie pasākumi būtu jāizstrādā jo īpaši tā, lai reaģētu uz neparedzētām izmaiņām krājumu modeļos, kas radušās, krājumam labi vai slikti papildinoties ar zivju mazuļiem
  , vai pēc jutīgu sugu nejaušas sagūstīšanas,
  lai nodrošinātu nārstojošo zivju vai gliemju, vēžveidīgo vai adatādaiņu aizsardzību, kad to krājumi ir ļoti mazi
  , vai
  lai reaģētu uz citām izmaiņām krājumu
  vai jutīgu sugu
  saglabāšanās stāvoklī, kas varētu apdraudēt krājuma stāvokli
  , kā arī lai novērstu zvejas radītu sugu populāciju un dzīvotņu stāvokļa pasliktināšanos un nodrošinātu citus nepieciešamos saglabāšanas pasākumus
  .
  Šādos pasākumos
  var ietvert velkamo vai stacionāro zvejas rīku izmantošanas ierobežojumus vai zvejas darbību ierobežojumus konkrētos apgabalos vai konkrētos laikposmos.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai
  tādā veidā
  atjauninātu sarakstu ar zivīm un gliemjiem, vēžveidīgajiem un adatādaiņiem, kuru specializētā zveja ir aizliegta; lai atjauninātu sarakstu ar jutīgiem apgabaliem, kuros zveja būtu jāierobežo; lai pieņemtu tehniskos pasākumus, kas ir daļa no daudzgadu plāniem, un lai pieņemtu tehniskos pasākumus, kas ir daļa no pagaidu izmetumu plāniem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai
  tādā veidā
  atjauninātu sarakstu ar zivīm un gliemjiem, vēžveidīgajiem un adatādaiņiem, kuru specializētā zveja ir aizliegta; lai atjauninātu sarakstu ar jutīgiem apgabaliem, kuros zveja būtu jāierobežo; lai pieņemtu tehniskos pasākumus, kas ir daļa no daudzgadu plāniem, un lai pieņemtu tehniskos pasākumus, kas ir daļa no pagaidu izmetumu plāniem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (38) | Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai
  nolūkā izstrādāt tehnisko pasākumu snieguma rādītājus par tādu zivju nozveju, kuru izmērs ir mazāks par minimālo saglabāšanas references izmēru, definētugalvenās zivsaimniecības jomas un nozveju līmeņus, kas attiecas uz šīm galvenajām zivsaimniecības jomām,
  atjauninātu sarakstu ar zivīm un gliemjiem, vēžveidīgajiem un adatādaiņiem, kuru specializētā zveja ir aizliegta; lai atjauninātu sarakstu ar jutīgiem apgabaliem, kuros zveja būtu jāierobežo; lai pieņemtu tehniskos pasākumus, kas ir daļa no daudzgadu plāniem,
  vai vajadzības gadījumā — neietilpst daudzgadu plānos;
  un lai pieņemtu tehniskos pasākumus, kas ir daļa no pagaidu izmetumu
  samazināšanas
  plāniem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  un balstoties uz ZZTEK novērtējumu.
  Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(38)

Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai
  nolūkā izstrādāt tehnisko pasākumu snieguma rādītājus par tādu zivju nozveju, kuru izmērs ir mazāks par minimālo saglabāšanas references izmēru, definētugalvenās zivsaimniecības jomas un nozveju līmeņus, kas attiecas uz šīm galvenajām zivsaimniecības jomām,
  atjauninātu sarakstu ar zivīm un gliemjiem, vēžveidīgajiem un adatādaiņiem, kuru specializētā zveja ir aizliegta; lai atjauninātu sarakstu ar jutīgiem apgabaliem, kuros zveja būtu jāierobežo; lai pieņemtu tehniskos pasākumus, kas ir daļa no daudzgadu plāniem,
  vai vajadzības gadījumā — neietilpst daudzgadu plānos;
  un lai pieņemtu tehniskos pasākumus, kas ir daļa no pagaidu izmetumu
  samazināšanas
  plāniem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  un balstoties uz ZZTEK novērtējumu.
  Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | Līdz
  2020
  .
  gada beigām
  un pēc tam reizi trijos gados Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu un attiecīgo konsultatīvo padomju sniegto informāciju un tās secīgu izvērtējumu, ko veikusi ZZTEK, būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas īstenošanu. Šajā ziņojumā būtu jānovērtē, kādā mērā tehniskie pasākumi gan reģionālā, gan Savienības līmenī ir palīdzējuši īstenot šīs regulas mērķus un
  sasniegt šīs regulas mērķrādītājus
  . Ja, pamatojoties uz minēto ziņojumu, ir pierādījumi, ka reģionālā līmenī mērķi
  un mērķrādītāji nav sasniegti
  , attiecīgā reģiona dalībvalstīm būtu jāiesniedz plāns, kurā noteiktas korektīvās darbības, kas jāveic, lai nodrošinātu minēto mērķu un
  mērķrādītāju izpildi
  . Pamatojoties uz minēto ziņojumu, Komisijai būtu jāierosina Eiropas Parlamentam un Padomei visi vajadzīgie grozījumi šajā regulā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Līdz
  2020
  .
  gada beigām
  un pēc tam reizi trijos gados Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu un attiecīgo konsultatīvo padomju sniegto informāciju un tās secīgu izvērtējumu, ko veikusi ZZTEK, būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas īstenošanu. Šajā ziņojumā būtu jānovērtē, kādā mērā tehniskie pasākumi gan reģionālā, gan Savienības līmenī ir palīdzējuši īstenot šīs regulas mērķus un
  sasniegt šīs regulas mērķrādītājus
  . Ja, pamatojoties uz minēto ziņojumu, ir pierādījumi, ka reģionālā līmenī mērķi
  un mērķrādītāji nav sasniegti
  , attiecīgā reģiona dalībvalstīm būtu jāiesniedz plāns, kurā noteiktas korektīvās darbības, kas jāveic, lai nodrošinātu minēto mērķu un
  mērķrādītāju izpildi
  . Pamatojoties uz minēto ziņojumu, Komisijai būtu jāierosina Eiropas Parlamentam un Padomei visi vajadzīgie grozījumi šajā regulā.

| (40) | Līdz
  ... [trīs gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas]
  un pēc tam reizi trijos gados Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu un attiecīgo konsultatīvo padomju sniegto informāciju un tās secīgu izvērtējumu, ko veikusi ZZTEK, būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas īstenošanu. Šajā ziņojumā būtu jānovērtē, kādā mērā tehniskie pasākumi gan reģionālā, gan Savienības līmenī ir palīdzējuši īstenot šīs regulas mērķus un
  panākt snieguma rādītāju līmeni
  . Ja, pamatojoties uz minēto ziņojumu, ir pierādījumi, ka reģionālā līmenī mērķi
  nav sasniegti vai ka snieguma rādītāju līmenis ir neapmierinošs
  , attiecīgā reģiona dalībvalstīm būtu jāiesniedz plāns, kurā noteiktas korektīvās darbības, kas jāveic, lai nodrošinātu minēto mērķu
  panākšanu
  un
  uzlabotu snieguma rādītāju līmeni
  . Pamatojoties uz minēto ziņojumu, Komisijai būtu jāierosina Eiropas Parlamentam un Padomei visi vajadzīgie grozījumi šajā regulā. |
| --- | --- |

(40)

Līdz
  ... [trīs gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas]
  un pēc tam reizi trijos gados Komisijai, pamatojoties uz dalībvalstu un attiecīgo konsultatīvo padomju sniegto informāciju un tās secīgu izvērtējumu, ko veikusi ZZTEK, būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas īstenošanu. Šajā ziņojumā būtu jānovērtē, kādā mērā tehniskie pasākumi gan reģionālā, gan Savienības līmenī ir palīdzējuši īstenot šīs regulas mērķus un
  panākt snieguma rādītāju līmeni
  . Ja, pamatojoties uz minēto ziņojumu, ir pierādījumi, ka reģionālā līmenī mērķi
  nav sasniegti vai ka snieguma rādītāju līmenis ir neapmierinošs
  , attiecīgā reģiona dalībvalstīm būtu jāiesniedz plāns, kurā noteiktas korektīvās darbības, kas jāveic, lai nodrošinātu minēto mērķu
  panākšanu
  un
  uzlabotu snieguma rādītāju līmeni
  . Pamatojoties uz minēto ziņojumu, Komisijai būtu jāierosina Eiropas Parlamentam un Padomei visi vajadzīgie grozījumi šajā regulā.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 (29), (EK) Nr. 1098/2007 (30), (EK) Nr. 1224/2009 (31) un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas (ES) Nr. 1343/2011

   (32)

  un
  (ES) Nr. 1380/2013 (33) būtu attiecīgi jāgroza. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 (29), (EK) Nr. 1098/2007 (30), (EK) Nr. 1224/2009 (31) un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regulas (ES) Nr. 1343/2011

   (32)

  un
  (ES) Nr. 1380/2013 (33) būtu attiecīgi jāgroza.

| (42) | Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 (29), (EK) Nr. 1098/2007 (30), (EK) Nr. 1224/2009 (31) un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regula
  (ES) Nr. 1380/2013 (33) būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(42)

Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 (29), (EK) Nr. 1098/2007 (30), (EK) Nr. 1224/2009 (31) un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Regula
  (ES) Nr. 1380/2013 (33) būtu attiecīgi jāgroza.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

43. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (43) | Lai papildinātu vai grozītu spēkā esošos detalizētos noteikumus, ar kuriem transponē ieteikumus, par kuriem panākta vienošanās Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā (GFCM), būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tādus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, kuri attiecas uz Regulā (ES) Nr. 1343/2011 paredzētajiem tehniskajiem pasākumiem. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar ko Savienības tiesību aktos iestrādā turpmākus grozījumus tajos GFCM pieņemtajos pasākumos, kuri ir dažu konkrēti noteiktu nebūtisku šīs regulas elementu priekšmets un kuri saskaņā ar GFCM nolīguma noteikumiem kļūst saistoši Savienībai. Regula (ES) Nr. 1343/2011 būtu attiecīgi jāgroza. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43)

Lai papildinātu vai grozītu spēkā esošos detalizētos noteikumus, ar kuriem transponē ieteikumus, par kuriem panākta vienošanās Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā (GFCM), būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tādus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, kuri attiecas uz Regulā (ES) Nr. 1343/2011 paredzētajiem tehniskajiem pasākumiem. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar ko Savienības tiesību aktos iestrādā turpmākus grozījumus tajos GFCM pieņemtajos pasākumos, kuri ir dažu konkrēti noteiktu nebūtisku šīs regulas elementu priekšmets un kuri saskaņā ar GFCM nolīguma noteikumiem kļūst saistoši Savienībai. Regula (ES) Nr. 1343/2011 būtu attiecīgi jāgroza. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī,

svītrots

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | zvejas rīku ekspluatāciju
  un zvejas darbību un jūras ekosistēmu mijiedarbību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

zvejas rīku ekspluatāciju
  un zvejas darbību un jūras ekosistēmu mijiedarbību
  .

| (b) | zvejas rīku ekspluatāciju. |
| --- | --- |

(b)

zvejas rīku ekspluatāciju.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | minēto zvejas rīku un jūras ekosistēmu mijiedarbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

minēto zvejas rīku un jūras ekosistēmu mijiedarbību.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šo regulu piemēro darbībām, ko Savienības zvejas kuģi un – neskarot karoga valsts primāro atbildību – dalībvalstu valstspiederīgie veic 5. pantā minētajās zvejas zonās, kā arī darbībām, ko zvejas kuģi, kuri peld ar trešo valstu karogu un ir reģistrēti trešās valstīs, veic, zvejojot Savienības ūdeņos. | 1.   
  Neskarot 29. pantu,
  šo regulu piemēro
  visām zvejas
  darbībām
  (atpūtas vai komerciālām)
  , ko Savienības zvejas kuģi un – neskarot karoga valsts primāro atbildību – dalībvalstu valstspiederīgie veic 5. pantā minētajās zvejas zonās, kā arī darbībām, ko zvejas kuģi, kuri peld ar trešo valstu karogu un ir reģistrēti trešās valstīs, veic, zvejojot Savienības ūdeņos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Šo regulu piemēro darbībām, ko Savienības zvejas kuģi un – neskarot karoga valsts primāro atbildību – dalībvalstu valstspiederīgie veic 5. pantā minētajās zvejas zonās, kā arī darbībām, ko zvejas kuģi, kuri peld ar trešo valstu karogu un ir reģistrēti trešās valstīs, veic, zvejojot Savienības ūdeņos.

1.   
  Neskarot 29. pantu,
  šo regulu piemēro
  visām zvejas
  darbībām
  (atpūtas vai komerciālām)
  , ko Savienības zvejas kuģi un – neskarot karoga valsts primāro atbildību – dalībvalstu valstspiederīgie veic 5. pantā minētajās zvejas zonās, kā arī darbībām, ko zvejas kuģi, kuri peld ar trešo valstu karogu un ir reģistrēti trešās valstīs, veic, zvejojot Savienības ūdeņos.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

2. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Regulas 7. un 14. pantu un V–X pielikuma A daļu
  piemēro arī atpūtas zvejai. | 2.   
  Šo regulu
  piemēro arī atpūtas zvejai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Regulas 7. un 14. pantu un V–X pielikuma A daļu
  piemēro arī atpūtas zvejai.

2.   
  Šo regulu
  piemēro arī atpūtas zvejai.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Būdami kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) īstenošanas atbalsta instrumenti, tehniskie
  pasākumi palīdz sasniegt KZP mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā
  un jo īpaši minētā panta 2. un 3. punktā un 5. punkta a) un j) apakšpunktā
  . | 1.   
  Tehniskie
  pasākumi palīdz sasniegt KZP mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Būdami kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) īstenošanas atbalsta instrumenti, tehniskie
  pasākumi palīdz sasniegt KZP mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā
  un jo īpaši minētā panta 2. un 3. punktā un 5. punkta a) un j) apakšpunktā
  .

1.   
  Tehniskie
  pasākumi palīdz sasniegt KZP mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – ievaddaļa

3. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Turklāt tehniskie pasākumi: | 2.   Turklāt tehniskie pasākumi
  sekmē šādu mērķu sasniegšanu
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Turklāt tehniskie pasākumi:

2.   Turklāt tehniskie pasākumi
  sekmē šādu mērķu sasniegšanu
  :

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | optimizē
  izmantošanas modeļus, lai
  nodrošinātu
  jūras sugu mazuļu un nārsta baru aizsardzību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

optimizē
  izmantošanas modeļus, lai
  nodrošinātu
  jūras sugu mazuļu un nārsta baru aizsardzību;

optimizē

nodrošinātu

| (a) | nodrošina ilgtspējīgus
  izmantošanas modeļus, lai
  panāktu
  jūras sugu mazuļu un nārsta baru aizsardzību;
  un nodrošina atbilstošus aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

(a)

nodrošina ilgtspējīgus
  izmantošanas modeļus, lai
  panāktu
  jūras sugu mazuļu un nārsta baru aizsardzību;
  un nodrošina atbilstošus aizsardzības pasākumus;

nodrošina ilgtspējīgus

panāktu

un nodrošina atbilstošus aizsardzības pasākumus;

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nodrošina to, ka Direktīvās 92/43/EEK un 2009/147/EK
  minēto jūras sugu un citu jutīgu sugu īpatņu piezvejas
  ,
  kas rodas zvejojot
  , tiek līdz minimumam
  samazinātas
  un, kad vien iespējams,
  izskaustas, lai tās neapdraudētu šo sugu saglabāšanās stāvokli
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

nodrošina to, ka Direktīvās 92/43/EEK un 2009/147/EK
  minēto jūras sugu un citu jutīgu sugu īpatņu piezvejas
  ,
  kas rodas zvejojot
  , tiek līdz minimumam
  samazinātas
  un, kad vien iespējams,
  izskaustas, lai tās neapdraudētu šo sugu saglabāšanās stāvokli
  ;

minēto jūras sugu un citu jutīgu sugu īpatņu piezvejas

kas rodas zvejojot

samazinātas

izskaustas, lai tās neapdraudētu šo sugu saglabāšanās stāvokli

| (b) | nodrošina to, ka
  jutīgu jūras sugu, jo īpaši to, kas minētas
  Direktīvās 92/43/EEK un 2009/147/EK
  , nejauša sagūstīšana
  ,
  ko izraisa zveja
  , tiek līdz minimumam
  samazināta
  un, kad vien iespējams,
  izskausta
  ; |
| --- | --- |

(b)

nodrošina to, ka
  jutīgu jūras sugu, jo īpaši to, kas minētas
  Direktīvās 92/43/EEK un 2009/147/EK
  , nejauša sagūstīšana
  ,
  ko izraisa zveja
  , tiek līdz minimumam
  samazināta
  un, kad vien iespējams,
  izskausta
  ;

jutīgu jūras sugu, jo īpaši to, kas minētas

, nejauša sagūstīšana

ko izraisa zveja

samazināta

izskausta

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | nodrošina to, ka zvejas vidiskā ietekme uz jūras dzīvotnēm tiek līdz minimumam samazināta un, kad vien iespējams, izskausta
  , lai neapdraudētu minēto dzīvotņu saglabāšanās stāvokli
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

nodrošina to, ka zvejas vidiskā ietekme uz jūras dzīvotnēm tiek līdz minimumam samazināta un, kad vien iespējams, izskausta
  , lai neapdraudētu minēto dzīvotņu saglabāšanās stāvokli
  ;

, lai neapdraudētu minēto dzīvotņu saglabāšanās stāvokli

| (c) | nodrošina to, ka zvejas
  negatīvā
  vidiskā ietekme uz jūras dzīvotnēm tiek līdz minimumam samazināta un, kad vien iespējams, izskausta,
  cita starpā izmantojot piemērotus stimulus
  ; |
| --- | --- |

(c)

nodrošina to, ka zvejas
  negatīvā
  vidiskā ietekme uz jūras dzīvotnēm tiek līdz minimumam samazināta un, kad vien iespējams, izskausta,
  cita starpā izmantojot piemērotus stimulus
  ;

negatīvā

cita starpā izmantojot piemērotus stimulus

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | palīdz ieviest
  zvejniecības pārvaldības pasākumus, lai izpildītu Direktīvās 92/43/EEK, 2009/147/EK, 2008/56/EK un 2000/60/EK paredzētos pienākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

palīdz ieviest
  zvejniecības pārvaldības pasākumus, lai izpildītu Direktīvās 92/43/EEK, 2009/147/EK, 2008/56/EK un 2000/60/EK paredzētos pienākumus.

palīdz ieviest

| (d) | ievieš
  zvejniecības pārvaldības pasākumus, lai izpildītu Direktīvās 92/43/EEK, 2009/147/EK, 2008/56/EK un 2000/60/EK paredzētos pienākumus. |
| --- | --- |

(d)

ievieš
  zvejniecības pārvaldības pasākumus, lai izpildītu Direktīvās 92/43/EEK, 2009/147/EK, 2008/56/EK un 2000/60/EK paredzētos pienākumus.

ievieš

Grozījums Nr. 294 un 300

Grozījums Nr. 294 un 300

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

3. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | nodrošina, ka ir izpildīti nosacījumi, kas paredzēti Komisijas Lēmumā 2010/477/ES izklāstītajā 1., 3., 4. un 6. raksturlielumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

nodrošina, ka ir izpildīti nosacījumi, kas paredzēti Komisijas Lēmumā 2010/477/ES izklāstītajā 1., 3., 4. un 6. raksturlielumā.

nodrošina, ka ir izpildīti nosacījumi, kas paredzēti Komisijas Lēmumā 2010/477/ES izklāstītajā 1., 3., 4. un 6. raksturlielumā.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – virsraksts

4. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – ievaddaļa

4. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Tehnisko pasākumu mērķis ir sasniegt
  šādus
  mērķrādītājus
  : | 1.   
  Lai novērtētu, vai tehniskie pasākumi sekmē 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanu, izmanto
  šādus
  snieguma rādītājus
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Tehnisko pasākumu mērķis ir sasniegt
  šādus
  mērķrādītājus
  :

1.   
  Lai novērtētu, vai tehniskie pasākumi sekmē 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanu, izmanto
  šādus
  snieguma rādītājus
  :

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nodrošināt to
  ,
  ka
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu nozvejas
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktu un 15. pantu nepārsniedz 5 % (pēc tilpuma)
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

nodrošināt to
  ,
  ka
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu nozvejas
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktu un 15. pantu nepārsniedz 5 % (pēc tilpuma)
  ;

nodrošināt to

ka

saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktu un 15. pantu nepārsniedz 5 % (pēc tilpuma)

| (a) | apjomu
  ,
  kādā
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu nozvejas
  tiek pakāpeniski samazinātas līdz konkrētiem līmeņiem attiecībā uz galvenajām zivsaimniecības jomām
  ; |
| --- | --- |

(a)

apjomu
  ,
  kādā
  par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu nozvejas
  tiek pakāpeniski samazinātas līdz konkrētiem līmeņiem attiecībā uz galvenajām zivsaimniecības jomām
  ;

apjomu

kādā

tiek pakāpeniski samazinātas līdz konkrētiem līmeņiem attiecībā uz galvenajām zivsaimniecības jomām

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nodrošināt to
  ,
  ka
  jūras zīdītāju, jūras rāpuļu, jūras putnu un citu komerciāli neizmantojamu sugu
  piezvejas nepārsniedz līmeņus, kas paredzēti Savienības tiesību aktos un starptautiskos nolīgumos
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

nodrošināt to
  ,
  ka
  jūras zīdītāju, jūras rāpuļu, jūras putnu un citu komerciāli neizmantojamu sugu
  piezvejas nepārsniedz līmeņus, kas paredzēti Savienības tiesību aktos un starptautiskos nolīgumos
  ;

nodrošināt to

ka

piezvejas nepārsniedz līmeņus, kas paredzēti Savienības tiesību aktos un starptautiskos nolīgumos

| (b) | apjomu
  ,
  kādā
  jūras zīdītāju, jūras rāpuļu, jūras putnu un citu komerciāli neizmantojamu sugu
  nejauša sagūstīšana tiek pakāpeniski samazināta un, ja iespējams, pilnībā izskausta
  ; |
| --- | --- |

(b)

apjomu
  ,
  kādā
  jūras zīdītāju, jūras rāpuļu, jūras putnu un citu komerciāli neizmantojamu sugu
  nejauša sagūstīšana tiek pakāpeniski samazināta un, ja iespējams, pilnībā izskausta
  ;

apjomu

kādā

nejauša sagūstīšana tiek pakāpeniski samazināta un, ja iespējams, pilnībā izskausta

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | nodrošināt to
  ,
  ka
  zvejas darbību vidiskā ietekme uz jūras gultnes dzīvotnēm nepārsniedz līmeņus, kas vajadzīgi, lai
  katram
  dzīvotņu
  tipam
  ,
  ko novērtē
  saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK,
  sasniegtu labu vides stāvokli
  katrā jūras reģionā vai apakšreģionā, – gan attiecībā uz dzīvotnes kvalitāti, gan uz telpisko apmēru, kura robežās ir jāsasniedz prasītie līmeņi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

nodrošināt to
  ,
  ka
  zvejas darbību vidiskā ietekme uz jūras gultnes dzīvotnēm nepārsniedz līmeņus, kas vajadzīgi, lai
  katram
  dzīvotņu
  tipam
  ,
  ko novērtē
  saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK,
  sasniegtu labu vides stāvokli
  katrā jūras reģionā vai apakšreģionā, – gan attiecībā uz dzīvotnes kvalitāti, gan uz telpisko apmēru, kura robežās ir jāsasniedz prasītie līmeņi.

nodrošināt to

ka

katram

tipam

ko novērtē

sasniegtu labu vides stāvokli

| (c) | apjomu
  ,
  kādā
  zvejas darbību
  negatīvā
  vidiskā ietekme uz jūras
  dzīvotnēm, tostarp jūras
  gultnes
  jutīgām
  dzīvotnēm
  , tiek līdz minimumam samazināta un
  nepārsniedz līmeņus, kas vajadzīgi, lai
  sasniegtu labu vides stāvokli, īpaši attiecībā uz ikvienu
  dzīvotņu
  tipu
  ,
  kas novērtēts
  saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK, katrā jūras reģionā vai apakšreģionā, — gan attiecībā uz dzīvotnes kvalitāti, gan uz telpisko apmēru, kura robežās ir jāsasniedz prasītie līmeņi. |
| --- | --- |

(c)

apjomu
  ,
  kādā
  zvejas darbību
  negatīvā
  vidiskā ietekme uz jūras
  dzīvotnēm, tostarp jūras
  gultnes
  jutīgām
  dzīvotnēm
  , tiek līdz minimumam samazināta un
  nepārsniedz līmeņus, kas vajadzīgi, lai
  sasniegtu labu vides stāvokli, īpaši attiecībā uz ikvienu
  dzīvotņu
  tipu
  ,
  kas novērtēts
  saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK, katrā jūras reģionā vai apakšreģionā, — gan attiecībā uz dzīvotnes kvalitāti, gan uz telpisko apmēru, kura robežās ir jāsasniedz prasītie līmeņi.

apjomu

kādā

negatīvā

dzīvotnēm, tostarp jūras

jutīgām

, tiek līdz minimumam samazināta un

sasniegtu labu vides stāvokli, īpaši attiecībā uz ikvienu

tipu

kas novērtēts

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.a punkts (jauns)

4. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 32. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, kas šo regulu papildinātu, atbilstoši 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam definējot: |
| | (a) | šajā apakšpunktā minētās galvenās zivsaimniecības jomas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 32. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, kas šo regulu papildinātu, atbilstoši 4. panta 1. punkta a) apakšpunktam definējot:

(a)

(a)

šajā apakšpunktā minētās galvenās zivsaimniecības jomas;

šajā apakšpunktā minētās galvenās zivsaimniecības jomas;

| (b) | par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu nozvejas pašreizējos līmeņus katrai no šīm galvenajām zivsaimniecības jomām, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem datiem par 2013.–2015. atsauces gadu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu nozvejas pašreizējos līmeņus katrai no šīm galvenajām zivsaimniecības jomām, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem datiem par 2013.–2015. atsauces gadu;

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu nozvejas pašreizējos līmeņus katrai no šīm galvenajām zivsaimniecības jomām, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem datiem par 2013.–2015. atsauces gadu;

| (c) | konkrētos līmeņus, līdz kuriem katrā no galvenajām zivsaimniecības jomām jāsamazina par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu nozvejas, lai sasniegtu mērķi nodrošināt ilgtspējīgus izmantošanas modeļus un aizsargāt jūras sugu mazuļus. |
| --- | --- |

(c)

(c)

konkrētos līmeņus, līdz kuriem katrā no galvenajām zivsaimniecības jomām jāsamazina par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu nozvejas, lai sasniegtu mērķi nodrošināt ilgtspējīgus izmantošanas modeļus un aizsargāt jūras sugu mazuļus.

konkrētos līmeņus, līdz kuriem katrā no galvenajām zivsaimniecības jomām jāsamazina par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu nozvejas, lai sasniegtu mērķi nodrošināt ilgtspējīgus izmantošanas modeļus un aizsargāt jūras sugu mazuļus.

Nosakot konkrētos līmeņus, kas minēti šā panta 1. punkta c) apakšpunktā, ņem vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, tostarp ZZTEK ieteikumus, kā arī esošās un nākotnes tehniskās iespējas attiecībā uz izvairīšanos no tādu jūras sugu īpatņu nozvejas, kuri ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru.

Nosakot konkrētos līmeņus, kas minēti šā panta 1. punkta c) apakšpunktā, ņem vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, tostarp ZZTEK ieteikumus, kā arī esošās un nākotnes tehniskās iespējas attiecībā uz izvairīšanos no tādu jūras sugu īpatņu nozvejas, kuri ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.b punkts (jauns)

4. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Šā panta 1.a punktā minēto deleģēto aktu mērķiem dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu līdz ... [12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] var iesniegt kopīgu ieteikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Šā panta 1.a punktā minēto deleģēto aktu mērķiem dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu līdz ... [12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] var iesniegt kopīgu ieteikumu.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.c punkts (jauns)

4. pants – 1.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Ja šā panta 1.b punkta noteiktajā termiņā nav iesniegts kopīgs ieteikums vai ja dalībvalstu iesniegtais kopīgais ieteikums nav saderīgs ar šīs regulas mērķiem, Komisija līdz... [18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā], atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 6. punkta, pieņem deleģētos aktus, ar kuriem papildina šo regulu, nosakot elementus, kas minēti šā panta 1.a punkta pirmajā daļā, saskaņā ar šīs regulas 32. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c
     
  Ja šā panta 1.b punkta noteiktajā termiņā nav iesniegts kopīgs ieteikums vai ja dalībvalstu iesniegtais kopīgais ieteikums nav saderīgs ar šīs regulas mērķiem, Komisija līdz... [18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā], atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 6. punkta, pieņem deleģētos aktus, ar kuriem papildina šo regulu, nosakot elementus, kas minēti šā panta 1.a punkta pirmajā daļā, saskaņā ar šīs regulas 32. pantu.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1.d punkts (jauns)

4. pants – 1.d punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.d
     
  Lai panāktu, ka pamazām tiek samazinātas par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu nozvejas, kas nodrošinātu ilgtspējīgas izmantošanas modeļus, šā panta 1.a punkta pirmās daļas c) apakšpunktā minētos konkrētos līmeņus pārskata reizi trijos gados, izmantojot 1.a, 1.b un 1.c punktā izklāstīto procedūru, un līmeņus vajadzības gadījumā vēl vairāk samazina saskaņā ar labākiem pieejamiem zinātniskajiem ieteikumiem un esošajām un nākotnes tehniskajām iespējām attiecībā uz šādu nozveju nepieļaušanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.d
     
  Lai panāktu, ka pamazām tiek samazinātas par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku jūras sugu īpatņu nozvejas, kas nodrošinātu ilgtspējīgas izmantošanas modeļus, šā panta 1.a punkta pirmās daļas c) apakšpunktā minētos konkrētos līmeņus pārskata reizi trijos gados, izmantojot 1.a, 1.b un 1.c punktā izklāstīto procedūru, un līmeņus vajadzības gadījumā vēl vairāk samazina saskaņā ar labākiem pieejamiem zinātniskajiem ieteikumiem un esošajām un nākotnes tehniskajām iespējām attiecībā uz šādu nozveju nepieļaušanu.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Šo mērķrādītāju sasniegšanas apmērs tiks izskatīts
  34. pantā
  paredzētajā
  ziņošanas
  procesā
  . | 2.   
  Šā panta 1. punktā minēto novērtējumu veic saistībā ar
  34. pantā
  paredzēto
  ziņošanas
  procesu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Šo mērķrādītāju sasniegšanas apmērs tiks izskatīts
  34. pantā
  paredzētajā
  ziņošanas
  procesā
  .

2.   
  Šā panta 1. punktā minēto novērtējumu veic saistībā ar
  34. pantā
  paredzēto
  ziņošanas
  procesu
  .

Grozījums Nr. 346

Grozījums Nr. 346

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4.a pants (jauns)

4.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a pants |
| | Sociālekonomiskie mērķi |
| | Lai ņemtu vērā sociālekonomiskos mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punkta c), f) un i) apakšpunktā, pieņemot un īstenojot tehniskos un saglabāšanas pasākumus, dalībvalstis plaši izmanto Regulas (ES) Nr. 508/2014 38., 39. un 40. pantā izklāstītos pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a pants

4.a pants

Sociālekonomiskie mērķi

Sociālekonomiskie mērķi

Lai ņemtu vērā sociālekonomiskos mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punkta c), f) un i) apakšpunktā, pieņemot un īstenojot tehniskos un saglabāšanas pasākumus, dalībvalstis plaši izmanto Regulas (ES) Nr. 508/2014 38., 39. un 40. pantā izklāstītos pasākumus.

Lai ņemtu vērā sociālekonomiskos mērķus, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punkta c), f) un i) apakšpunktā, pieņemot un īstenojot tehniskos un saglabāšanas pasākumus, dalībvalstis plaši izmanto Regulas (ES) Nr. 508/2014 38., 39. un 40. pantā izklāstītos pasākumus.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – a apakšpunkts

5. pants – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | “Ziemeļjūra” ir ICES IIa, IIIa un IV
  rajons

   (34); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

“Ziemeļjūra” ir ICES IIa, IIIa un IV
  rajons

   (34);

rajons

34

| (a) | “Ziemeļjūra” ir
  Savienības ūdeņi
  ICES IIa, IIIa un IV
  rajonā

   (34); |
| --- | --- |

(a)

“Ziemeļjūra” ir
  Savienības ūdeņi
  ICES IIa, IIIa un IV
  rajonā

   (34);

Savienības ūdeņi

rajonā

34

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – c apakšpunkts

5. pants – 1. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | “ziemeļrietumu ūdeņi” ir
  ICES V (izņemot Va zonu un Vb zonas ūdeņus, kas nav
  Savienības ūdeņi), VI un VII
  apakšapgabals
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

“ziemeļrietumu ūdeņi” ir
  ICES V (izņemot Va zonu un Vb zonas ūdeņus, kas nav
  Savienības ūdeņi), VI un VII
  apakšapgabals
  ;

ICES V (izņemot Va zonu un Vb zonas ūdeņus, kas nav

apakšapgabals

| (c) | “ziemeļrietumu ūdeņi” ir Savienības ūdeņi
  ICES V,
  VI un VII
  apakšapgabalā
  ; |
| --- | --- |

(c)

“ziemeļrietumu ūdeņi” ir Savienības ūdeņi
  ICES V,
  VI un VII
  apakšapgabalā
  ;

ICES V,

apakšapgabalā

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – g apakšpunkts

5. pants – 1. daļa – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | “tālākie reģioni” ir
  ūdeņi
  ap Līguma 349. panta pirmajā daļā minētajiem tālākajiem reģioniem, iedalīti trijos jūras baseinos: Atlantijas okeāna rietumu daļa
  ,
  Atlantijas okeāna austrumu daļa un Indijas okeāns; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

“tālākie reģioni” ir
  ūdeņi
  ap Līguma 349. panta pirmajā daļā minētajiem tālākajiem reģioniem, iedalīti trijos jūras baseinos: Atlantijas okeāna rietumu daļa
  ,
  Atlantijas okeāna austrumu daļa un Indijas okeāns;

“tālākie reģioni” ir

ap Līguma 349. panta pirmajā daļā minētajiem tālākajiem reģioniem, iedalīti trijos jūras baseinos: Atlantijas okeāna rietumu daļa

Atlantijas okeāna austrumu daļa un Indijas okeāns;

| (g) | “Savienības
  ūdeņi
  Indijas okeānā un Atlantijas okeāna rietumu daļā” ir kādas dalībvalsts suverenitātei vai jurisdikcijai pakļauti ūdeņi ap Gvadelupu
  ,
  Francijas Gviānu, Martiniku, Majotu, Reinjonu un Senmartēnu. |
| --- | --- |

(g)

“Savienības
  ūdeņi
  Indijas okeānā un Atlantijas okeāna rietumu daļā” ir kādas dalībvalsts suverenitātei vai jurisdikcijai pakļauti ūdeņi ap Gvadelupu
  ,
  Francijas Gviānu, Martiniku, Majotu, Reinjonu un Senmartēnu.

“Savienības

Indijas okeānā un Atlantijas okeāna rietumu daļā” ir kādas dalībvalsts suverenitātei vai jurisdikcijai pakļauti ūdeņi ap Gvadelupu

Francijas Gviānu, Martiniku, Majotu, Reinjonu un Senmartēnu.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – l apakšpunkts

5. pants – 1. daļa – l apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | “izmantošanas modelis” ir zvejas
  noslodzes
  sadalījums pa krājuma vecumsastāva grupām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

“izmantošanas modelis” ir zvejas
  noslodzes
  sadalījums pa krājuma vecumsastāva grupām;

noslodzes

| (1) | “izmantošanas modelis” ir zvejas
  izraisītas zivju mirstības
  sadalījums pa krājuma vecumsastāva
  un izmēra
  grupām; |
| --- | --- |

(1)

“izmantošanas modelis” ir zvejas
  izraisītas zivju mirstības
  sadalījums pa krājuma vecumsastāva
  un izmēra
  grupām;

izraisītas zivju mirstības

un izmēra

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – 2. apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – 2. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | “selektivitāte” ir
  kvantitatīvi izteikta
  varbūtība, ka ar noteikta
  izmēra linuma acīm (vai āķiem)
  tiks nozvejotas konkrēta izmēra zivis; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

“selektivitāte” ir
  kvantitatīvi izteikta
  varbūtība, ka ar noteikta
  izmēra linuma acīm (vai āķiem)
  tiks nozvejotas konkrēta izmēra zivis;

kvantitatīvi izteikta

izmēra linuma acīm (vai āķiem)

| (2) | “selektivitāte” ir varbūtība, ka ar noteikta
  veida zvejas rīkiem
  tiks nozvejotas
  konkrētas sugas vai
  konkrēta izmēra zivis; |
| --- | --- |

(2)

“selektivitāte” ir varbūtība, ka ar noteikta
  veida zvejas rīkiem
  tiks nozvejotas
  konkrētas sugas vai
  konkrēta izmēra zivis;

veida zvejas rīkiem

konkrētas sugas vai

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – 3. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | “selektīvā zveja” ir zvejas metode, kura dod iespēju zvejot un iegūt zivis vai gliemjus, vēžveidīgos un adatādaiņus atkarībā no to izmēra un sugas un zvejas operācijas laikā nepieļaut nemērķa sugu īpatņu piezvejas vai tos neskartus atlaist jūrā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)

(3)

“selektīvā zveja” ir zvejas metode, kura dod iespēju zvejot un iegūt zivis vai gliemjus, vēžveidīgos un adatādaiņus atkarībā no to izmēra un sugas un zvejas operācijas laikā nepieļaut nemērķa sugu īpatņu piezvejas vai tos neskartus atlaist jūrā;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | “specializētā zveja” ir noteiktu sugu vai sugu
  kombināciju zveja, kurā minētās sugas vai sugu kopējā nozveja veido vairāk nekā 50 % nozvejas ekonomiskās vērtības
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

“specializētā zveja” ir noteiktu sugu vai sugu
  kombināciju zveja, kurā minētās sugas vai sugu kopējā nozveja veido vairāk nekā 50 % nozvejas ekonomiskās vērtības
  ;

kombināciju zveja, kurā minētās sugas vai sugu kopējā nozveja veido vairāk nekā 50 % nozvejas ekonomiskās vērtības

| (4) | “specializētā zveja” ir
  zvejas piepūle, kas vērsta uz
  noteiktu sugu vai sugu
  grupu, kuru precīza kombinācija atšķiras zivsaimniecību vidū un konkrēti noteikumi par minimālajām tehniskajām specifikācijām attiecībā uz linuma acs izmēru un selektīvām ierīcēm katrā zivsaimniecībā tiek noteikti reģionālā līmenī
  ; |
| --- | --- |

(4)

“specializētā zveja” ir
  zvejas piepūle, kas vērsta uz
  noteiktu sugu vai sugu
  grupu, kuru precīza kombinācija atšķiras zivsaimniecību vidū un konkrēti noteikumi par minimālajām tehniskajām specifikācijām attiecībā uz linuma acs izmēru un selektīvām ierīcēm katrā zivsaimniecībā tiek noteikti reģionālā līmenī
  ;

zvejas piepūle, kas vērsta uz

grupu, kuru precīza kombinācija atšķiras zivsaimniecību vidū un konkrēti noteikumi par minimālajām tehniskajām specifikācijām attiecībā uz linuma acs izmēru un selektīvām ierīcēm katrā zivsaimniecībā tiek noteikti reģionālā līmenī

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – 5.a apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1. punkts – 5.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | “sugas saglabāšanās stāvoklis” ir sugas saglabāšanās stāvoklis saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 1. panta i) punkta definīciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5a)

(5a)

“sugas saglabāšanās stāvoklis” ir sugas saglabāšanās stāvoklis saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 1. panta i) punkta definīciju;

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – 5.b apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1. punkts – 5.b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | “dzīvotnes saglabāšanās stāvoklis” ir dabiskas dzīvotnes saglabāšanās stāvoklis saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 1. panta e) punkta definīciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5b)

(5b)

“dzīvotnes saglabāšanās stāvoklis” ir dabiskas dzīvotnes saglabāšanās stāvoklis saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 1. panta e) punkta definīciju;

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 7. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 7. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | “jutīga suga” ir suga, kuras saglabāšanās stāvokli, tostarp tās dzīvotni, izplatību, populācijas lielumu
  un
  populācijas stāvokli, nelabvēlīgi ietekmē cilvēka darbību, tostarp zvejas darbību, radītās noslodzes. Jutīgas sugas ir jo īpaši sugas, kas uzskaitītas Direktīvas 92/43/EEK II un IV pielikumā, sugas, uz kurām attiecas Direktīva 2009/147/EK, un sugas, kuru aizsardzība ir vajadzīga, lai sasniegtu labu vides stāvokli, kā paredzēts Direktīvā 2008/56/EK; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(7)

“jutīga suga” ir suga, kuras saglabāšanās stāvokli, tostarp tās dzīvotni, izplatību, populācijas lielumu
  un
  populācijas stāvokli, nelabvēlīgi ietekmē cilvēka darbību, tostarp zvejas darbību, radītās noslodzes. Jutīgas sugas ir jo īpaši sugas, kas uzskaitītas Direktīvas 92/43/EEK II un IV pielikumā, sugas, uz kurām attiecas Direktīva 2009/147/EK, un sugas, kuru aizsardzība ir vajadzīga, lai sasniegtu labu vides stāvokli, kā paredzēts Direktīvā 2008/56/EK;

un

| (7) | “jutīga suga” ir suga, kuras saglabāšanās stāvokli, tostarp tās dzīvotni, izplatību, populācijas lielumu
  vai
  populācijas stāvokli, nelabvēlīgi ietekmē cilvēka darbību, tostarp zvejas darbību, radītās noslodzes. Jutīgas sugas ir jo īpaši sugas, kas uzskaitītas Direktīvas 92/43/EEK II un IV pielikumā, sugas, uz kurām attiecas Direktīva 2009/147/EK, un sugas, kuru aizsardzība ir vajadzīga, lai sasniegtu labu vides stāvokli, kā paredzēts Direktīvā 2008/56/EK; |
| --- | --- |

(7)

“jutīga suga” ir suga, kuras saglabāšanās stāvokli, tostarp tās dzīvotni, izplatību, populācijas lielumu
  vai
  populācijas stāvokli, nelabvēlīgi ietekmē cilvēka darbību, tostarp zvejas darbību, radītās noslodzes. Jutīgas sugas ir jo īpaši sugas, kas uzskaitītas Direktīvas 92/43/EEK II un IV pielikumā, sugas, uz kurām attiecas Direktīva 2009/147/EK, un sugas, kuru aizsardzība ir vajadzīga, lai sasniegtu labu vides stāvokli, kā paredzēts Direktīvā 2008/56/EK;

vai

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 8. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 8. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | “mazās pelaģiskās sugas” ir makrele, siļķe,
  stavridas
  , Eiropas anšovs, sardīne, putasu,
  argentīnas
  , brētliņa, kaproīdas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(8)

“mazās pelaģiskās sugas” ir makrele, siļķe,
  stavridas
  , Eiropas anšovs, sardīne, putasu,
  argentīnas
  , brētliņa, kaproīdas;

stavridas

argentīnas

| (8) | “mazās pelaģiskās sugas”
  cita starpā
  ir
  tādas sugas kā
  makrele, siļķe,
  stavrida
  , Eiropas anšovs, sardīne, putasu,
  argentīna
  , brētliņa, kaproīdas
  , bopsa, zeltainā sardinella un Madeiras sardinella
  ; |
| --- | --- |

(8)

“mazās pelaģiskās sugas”
  cita starpā
  ir
  tādas sugas kā
  makrele, siļķe,
  stavrida
  , Eiropas anšovs, sardīne, putasu,
  argentīna
  , brētliņa, kaproīdas
  , bopsa, zeltainā sardinella un Madeiras sardinella
  ;

cita starpā

tādas sugas kā

stavrida

argentīna

, bopsa, zeltainā sardinella un Madeiras sardinella

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 9.a apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1.punkts – 9.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | “tradicionālā (iztikas) zveja ar pasīviem zvejas rīkiem” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras ūdeņu dzīvie resursi tiek izmantoti ierobežotā vietējā līmenī tikai un vienīgi personiskām vajadzībām un pielietojot tradicionālus zvejas rīkus un paņēmienus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(9a)

(9a)

“tradicionālā (iztikas) zveja ar pasīviem zvejas rīkiem” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras ūdeņu dzīvie resursi tiek izmantoti ierobežotā vietējā līmenī tikai un vienīgi personiskām vajadzībām un pielietojot tradicionālus zvejas rīkus un paņēmienus;

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 10. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 10. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | “konsultatīvās padomes” ir ieinteresēto personu grupas, kas izveidotas saskaņā ar
  KZP, lai veicinātu visu ieinteresēto personu līdzsvarotu pārstāvību un palīdzētu sasniegt KZP mērķus
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(10)

“konsultatīvās padomes” ir ieinteresēto personu grupas, kas izveidotas saskaņā ar
  KZP, lai veicinātu visu ieinteresēto personu līdzsvarotu pārstāvību un palīdzētu sasniegt KZP mērķus
  ;

KZP, lai veicinātu visu ieinteresēto personu līdzsvarotu pārstāvību un palīdzētu sasniegt KZP mērķus

| (10) | “konsultatīvās padomes” ir ieinteresēto personu grupas, kas izveidotas saskaņā ar
  Regulas (ES) Nr. 1380/2013 43. pantu un veic savu darbību saskaņā ar minētās regulas 44. un 45. pantu un III pielikumu
  ; |
| --- | --- |

(10)

“konsultatīvās padomes” ir ieinteresēto personu grupas, kas izveidotas saskaņā ar
  Regulas (ES) Nr. 1380/2013 43. pantu un veic savu darbību saskaņā ar minētās regulas 44. un 45. pantu un III pielikumu
  ;

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 43. pantu un veic savu darbību saskaņā ar minētās regulas 44. un 45. pantu un III pielikumu

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 11. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 11. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | “tralis” ir zvejas rīks, kuru aktīvi velk viens vai vairāki zvejas kuģi un
  kuram ir konusa vai piramīdas formas linuma pamatdaļa (traļa pamatdaļa), ko aizmugurē noslēdz āmis; “velkamie zvejas rīki” ir traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki, kuriem ir konusa vai piramīdas formas pamatdaļa,
  ko aizmugurē noslēdz maiss (āmis)
  , vai kuri sastāv no diviem gariem spārniem, pamatdaļas un maisa (āmja), un kurus ūdenī aktīvi pārvieto
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(11)

“tralis” ir zvejas rīks, kuru aktīvi velk viens vai vairāki zvejas kuģi un
  kuram ir konusa vai piramīdas formas linuma pamatdaļa (traļa pamatdaļa), ko aizmugurē noslēdz āmis; “velkamie zvejas rīki” ir traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki, kuriem ir konusa vai piramīdas formas pamatdaļa,
  ko aizmugurē noslēdz maiss (āmis)
  , vai kuri sastāv no diviem gariem spārniem, pamatdaļas un maisa (āmja), un kurus ūdenī aktīvi pārvieto
  ;

kuram ir konusa vai piramīdas formas linuma pamatdaļa (traļa pamatdaļa), ko aizmugurē noslēdz āmis; “velkamie zvejas rīki” ir traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki, kuriem ir konusa vai piramīdas formas pamatdaļa,

, vai kuri sastāv no diviem gariem spārniem, pamatdaļas un maisa (āmja), un kurus ūdenī aktīvi pārvieto

| (11) | “tralis” ir
  tāds
  zvejas rīks
  ar tīklu
  , kuru aktīvi velk viens vai vairāki zvejas kuģi un ko aizmugurē noslēdz maiss (āmis); |
| --- | --- |

(11)

“tralis” ir
  tāds
  zvejas rīks
  ar tīklu
  , kuru aktīvi velk viens vai vairāki zvejas kuģi un ko aizmugurē noslēdz maiss (āmis);

tāds

ar tīklu

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 11.a apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1.punkts – 11.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | “velkamie zvejas rīki” ir traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki, kurus ūdenī aktīvi pārvieto viens vai vairāki kuģi vai jebkura cita mehanizēta sistēma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(11a)

(11a)

“velkamie zvejas rīki” ir traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki, kurus ūdenī aktīvi pārvieto viens vai vairāki kuģi vai jebkura cita mehanizēta sistēma;

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 12. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 12. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | “grunts tralis” ir tralis, kas ir konstruēts un aprīkots darbībai uz vai tuvu pie jūras gultnes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(12)

“grunts tralis” ir tralis, kas ir konstruēts un aprīkots darbībai uz vai tuvu pie jūras gultnes;

| (12) | “
  gultnes
  grunts tralis” ir tralis, kas ir konstruēts un aprīkots darbībai uz vai tuvu pie jūras gultnes; |
| --- | --- |

(12)

“
  gultnes
  grunts tralis” ir tralis, kas ir konstruēts un aprīkots darbībai uz vai tuvu pie jūras gultnes;

gultnes

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 13. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 13. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | “
  pāru
  grunts tralis” ir grunts tralis, kuru vienlaikus velk divi kuģi, kas katrs velk vienu traļa pusi. Traļa horizontālo atvērumu nodrošina attālums starp abiem kuģiem, kad tie velk zvejas rīku; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(13)

“
  pāru
  grunts tralis” ir grunts tralis, kuru vienlaikus velk divi kuģi, kas katrs velk vienu traļa pusi. Traļa horizontālo atvērumu nodrošina attālums starp abiem kuģiem, kad tie velk zvejas rīku;

pāru

| (13) | “
  gultnes
  grunts
  pāra
  tralis” ir grunts tralis, kuru vienlaikus velk divi kuģi, kas katrs velk vienu traļa pusi. Traļa horizontālo atvērumu nodrošina attālums starp abiem kuģiem, kad tie velk zvejas rīku; |
| --- | --- |

(13)

“
  gultnes
  grunts
  pāra
  tralis” ir grunts tralis, kuru vienlaikus velk divi kuģi, kas katrs velk vienu traļa pusi. Traļa horizontālo atvērumu nodrošina attālums starp abiem kuģiem, kad tie velk zvejas rīku;

gultnes

pāra

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 15. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 15. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | “rāmja tralis” ir zvejas rīks, kura traļa linuma horizontālo atvērumu nodrošina
  tērauda vai koka stienis (
  rāmis),
  kura linums ir aprīkots ar grunts ķēdēm, ķēžu pīteņiem
  vai
  smaguma ķēdēm un kuru aktīvi velk pa grunti
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(15)

“rāmja tralis” ir zvejas rīks, kura traļa linuma horizontālo atvērumu nodrošina
  tērauda vai koka stienis (
  rāmis),
  kura linums ir aprīkots ar grunts ķēdēm, ķēžu pīteņiem
  vai
  smaguma ķēdēm un kuru aktīvi velk pa grunti
  ;

tērauda vai koka stienis (

kura linums ir aprīkots ar grunts ķēdēm, ķēžu pīteņiem

smaguma ķēdēm un kuru aktīvi velk pa grunti

| (15) | “rāmja tralis” ir zvejas rīks, kura traļa linuma horizontālo atvērumu nodrošina rāmis,
  spārni
  vai
  līdzīgs aprīkojums
  ; |
| --- | --- |

(15)

“rāmja tralis” ir zvejas rīks, kura traļa linuma horizontālo atvērumu nodrošina rāmis,
  spārni
  vai
  līdzīgs aprīkojums
  ;

spārni

līdzīgs aprīkojums

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 16. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 16. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | “elektroimpulsa tralis” ir
  zvejas paņēmiens, kurā zivju zvejošanai izmanto elektrisko lauku. Elektroimpulsa
  tralis
  ir aprīkots ar vairākiem elektrodiem
  ,
  kas piestiprināti zvejas rīka vilkšanas virzienā un raida īsus elektroimpulsus
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(16)

“elektroimpulsa tralis” ir
  zvejas paņēmiens, kurā zivju zvejošanai izmanto elektrisko lauku. Elektroimpulsa
  tralis
  ir aprīkots ar vairākiem elektrodiem
  ,
  kas piestiprināti zvejas rīka vilkšanas virzienā un raida īsus elektroimpulsus
  ;

zvejas paņēmiens, kurā zivju zvejošanai izmanto elektrisko lauku. Elektroimpulsa

ir aprīkots ar vairākiem elektrodiem

kas piestiprināti zvejas rīka vilkšanas virzienā un raida īsus elektroimpulsus

| (16) | “elektroimpulsa tralis” ir tralis,
  kurš jūras bioloģisko resursu zvejošanai izmanto elektroimpulsus
  ; |
| --- | --- |

(16)

“elektroimpulsa tralis” ir tralis,
  kurš jūras bioloģisko resursu zvejošanai izmanto elektroimpulsus
  ;

kurš jūras bioloģisko resursu zvejošanai izmanto elektroimpulsus

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 17.a apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1.punkts – 17.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | “no krasta velkami vadi” ir apņemoši vadi un velkami vadi, ko izmet no kuģa un velk no krasta vai no kuģa, kas pietauvots vai noenkurots krastā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(17a)

(17a)

“no krasta velkami vadi” ir apņemoši vadi un velkami vadi, ko izmet no kuģa un velk no krasta vai no kuģa, kas pietauvots vai noenkurots krastā;

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 20. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 20. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | “stacionāri tīkli” ir jebkāda veida žaunu tīkli, iepinējtīkli vai vairāksienu tīkli, kuri ir noenkuroti pie grunts (žaunu tīkli vai nostiprināti tīkli
  ) vai var brīvi peldēt pa straumi (dreifējoši tīkli jeb driftertīkli
  ), lai zivis tajos iepeldētu un iepītos vai ieķertos linuma acīs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(20)

“stacionāri tīkli” ir jebkāda veida žaunu tīkli, iepinējtīkli vai vairāksienu tīkli, kuri ir noenkuroti pie grunts (žaunu tīkli vai nostiprināti tīkli
  ) vai var brīvi peldēt pa straumi (dreifējoši tīkli jeb driftertīkli
  ), lai zivis tajos iepeldētu un iepītos vai ieķertos linuma acīs;

) vai var brīvi peldēt pa straumi (dreifējoši tīkli jeb driftertīkli

| (20) | “stacionāri tīkli” ir jebkāda veida žaunu tīkli, iepinējtīkli vai vairāksienu tīkli, kuri ir noenkuroti pie grunts (žaunu tīkli vai nostiprināti tīkli), lai zivis tajos iepeldētu un iepītos vai ieķertos linuma acīs; |
| --- | --- |

(20)

“stacionāri tīkli” ir jebkāda veida žaunu tīkli, iepinējtīkli vai vairāksienu tīkli, kuri ir noenkuroti pie grunts (žaunu tīkli vai nostiprināti tīkli), lai zivis tajos iepeldētu un iepītos vai ieķertos linuma acīs;

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 21. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 21. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | “dreifējošs tīkls” jeb driftertīkls ir tīkls,
  kas izgatavots no vienas vai vairākām linuma kārtām, kuras savstarpēji paralēli ir piestiprinātas augšējai virvei vai virvēm, un
  ko uz ūdens virsmas vai noteiktā dziļumā notur peldspēju nodrošinošs aprīkojums, un kas brīvi dreifē pa straumi atsevišķi vai kopā ar laivu, pie kuras tas var būt piestiprināts. Tas var būt aprīkots ar ierīcēm, kas stabilizē tīklu vai ierobežo tā dreifēšanu
  , piemēram, ar peldošu enkuru vai gruntī iegremdētu enkuru, kas piestiprināts pie viena tīkla gala; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(21)

“dreifējošs tīkls” jeb driftertīkls ir tīkls,
  kas izgatavots no vienas vai vairākām linuma kārtām, kuras savstarpēji paralēli ir piestiprinātas augšējai virvei vai virvēm, un
  ko uz ūdens virsmas vai noteiktā dziļumā notur peldspēju nodrošinošs aprīkojums, un kas brīvi dreifē pa straumi atsevišķi vai kopā ar laivu, pie kuras tas var būt piestiprināts. Tas var būt aprīkots ar ierīcēm, kas stabilizē tīklu vai ierobežo tā dreifēšanu
  , piemēram, ar peldošu enkuru vai gruntī iegremdētu enkuru, kas piestiprināts pie viena tīkla gala;

kas izgatavots no vienas vai vairākām linuma kārtām, kuras savstarpēji paralēli ir piestiprinātas augšējai virvei vai virvēm, un

, piemēram, ar peldošu enkuru vai gruntī iegremdētu enkuru, kas piestiprināts pie viena tīkla gala;

| (21) | “dreifējošs tīkls” jeb driftertīkls ir tīkls, ko uz ūdens virsmas vai noteiktā dziļumā notur peldspēju nodrošinošs aprīkojums, un kas brīvi dreifē pa straumi atsevišķi vai kopā ar laivu, pie kuras tas var būt piestiprināts. Tas var būt aprīkots ar ierīcēm, kas stabilizē tīklu vai ierobežo tā dreifēšanu; |
| --- | --- |

(21)

“dreifējošs tīkls” jeb driftertīkls ir tīkls, ko uz ūdens virsmas vai noteiktā dziļumā notur peldspēju nodrošinošs aprīkojums, un kas brīvi dreifē pa straumi atsevišķi vai kopā ar laivu, pie kuras tas var būt piestiprināts. Tas var būt aprīkots ar ierīcēm, kas stabilizē tīklu vai ierobežo tā dreifēšanu;

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 22. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 22. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | “
  grunts
  žaunu tīkls” ir
  tīkls
  , kas izgatavots no viena linuma gabala un ko ūdenī vertikāli notur pludiņi un gremdes
  . Ar to nozvejo ūdeņu dzīvos resursus, kas ieķeras linuma acīs,
  un
  tas ir nostiprināts vai arī to var ar dažādiem līdzekļiem nostiprināt pie jūras grunts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(22)

“
  grunts
  žaunu tīkls” ir
  tīkls
  , kas izgatavots no viena linuma gabala un ko ūdenī vertikāli notur pludiņi un gremdes
  . Ar to nozvejo ūdeņu dzīvos resursus, kas ieķeras linuma acīs,
  un
  tas ir nostiprināts vai arī to var ar dažādiem līdzekļiem nostiprināt pie jūras grunts;

grunts

tīkls

. Ar to nozvejo ūdeņu dzīvos resursus, kas ieķeras linuma acīs,

tas ir nostiprināts vai arī to var ar dažādiem līdzekļiem nostiprināt pie jūras grunts;

| (22) | “žaunu tīkls” ir
  stacionārs zvejas rīks
  , kas izgatavots no viena linuma gabala un ko ūdenī vertikāli notur pludiņi un gremdes; |
| --- | --- |

(22)

“žaunu tīkls” ir
  stacionārs zvejas rīks
  , kas izgatavots no viena linuma gabala un ko ūdenī vertikāli notur pludiņi un gremdes;

stacionārs zvejas rīks

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 23. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 23. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | “
  grunts
  iepinējtīkls” ir
  viens
  linuma
  gabals
  , kas
  piesiets
  pie virvēm tā, lai tam būtu vairāk vaļīga linuma nekā žaunu tīklam.
  Iepinējtīkliem parasti ir mazāk pludiņu uz augšējās virves, un zvejas laikā tie neatrodas tik augstu kā grunts žaunu tīkls, un tie ir nostiprināti vai arī tos var ar dažādiem līdzekļiem nostiprināt pie jūras grunts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(23)

“
  grunts
  iepinējtīkls” ir
  viens
  linuma
  gabals
  , kas
  piesiets
  pie virvēm tā, lai tam būtu vairāk vaļīga linuma nekā žaunu tīklam.
  Iepinējtīkliem parasti ir mazāk pludiņu uz augšējās virves, un zvejas laikā tie neatrodas tik augstu kā grunts žaunu tīkls, un tie ir nostiprināti vai arī tos var ar dažādiem līdzekļiem nostiprināt pie jūras grunts;

grunts

viens

gabals

piesiets

Iepinējtīkliem parasti ir mazāk pludiņu uz augšējās virves, un zvejas laikā tie neatrodas tik augstu kā grunts žaunu tīkls, un tie ir nostiprināti vai arī tos var ar dažādiem līdzekļiem nostiprināt pie jūras grunts;

| (23) | “iepinējtīkls” ir
  stacionārs tīkls, ko veido
  linuma
  gabali
  , kas
  piesieti
  pie virvēm tā, lai tam būtu vairāk vaļīga linuma nekā žaunu tīklam. |
| --- | --- |

(23)

“iepinējtīkls” ir
  stacionārs tīkls, ko veido
  linuma
  gabali
  , kas
  piesieti
  pie virvēm tā, lai tam būtu vairāk vaļīga linuma nekā žaunu tīklam.

stacionārs tīkls, ko veido

gabali

piesieti

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 24. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 24. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | “
  grunts
  vairāksienu tīkls” ir tīkls, kas izgatavots no divām vai vairākām linuma kārtām, no kurām abas ārējās kārtas ir ar liela izmēra acīm un starp kurām atrodas kārta ar maza izmēra acīm
  , un tas ir nostiprināts vai arī to var ar dažādiem līdzekļiem nostiprināt pie jūras grunts
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(24)

“
  grunts
  vairāksienu tīkls” ir tīkls, kas izgatavots no divām vai vairākām linuma kārtām, no kurām abas ārējās kārtas ir ar liela izmēra acīm un starp kurām atrodas kārta ar maza izmēra acīm
  , un tas ir nostiprināts vai arī to var ar dažādiem līdzekļiem nostiprināt pie jūras grunts
  ;

grunts

, un tas ir nostiprināts vai arī to var ar dažādiem līdzekļiem nostiprināt pie jūras grunts

| (24) | “vairāksienu tīkls” ir
  stacionārs
  tīkls, kas izgatavots no divām vai vairākām linuma kārtām, no kurām abas ārējās kārtas ir ar liela izmēra acīm un starp kurām atrodas kārta ar maza izmēra acīm; |
| --- | --- |

(24)

“vairāksienu tīkls” ir
  stacionārs
  tīkls, kas izgatavots no divām vai vairākām linuma kārtām, no kurām abas ārējās kārtas ir ar liela izmēra acīm un starp kurām atrodas kārta ar maza izmēra acīm;

stacionārs

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 26. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 26. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | “āķu jeda” ir zvejas rīks, kas sastāv no galvenās jedas, kura var būt
  ļoti gara
  un pie kuras
  regulāros
  attālumos
  ir piestiprinātas auklas
  ar āķiem
  ar ēsmu vai bez tās
  . Galvenā jeda var būt nostiprināta horizontāli pie grunts vai tuvu gruntij, nostiprināta vertikāli vai arī dreifēt ūdens virsējos slāņos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(26)

“āķu jeda” ir zvejas rīks, kas sastāv no galvenās jedas, kura var būt
  ļoti gara
  un pie kuras
  regulāros
  attālumos
  ir piestiprinātas auklas
  ar āķiem
  ar ēsmu vai bez tās
  . Galvenā jeda var būt nostiprināta horizontāli pie grunts vai tuvu gruntij, nostiprināta vertikāli vai arī dreifēt ūdens virsējos slāņos;

ļoti gara

regulāros

ir piestiprinātas auklas

ar ēsmu vai bez tās

| (26) | “āķu jeda” ir zvejas rīks, kas sastāv no galvenās jedas, kura var būt
  mainīga garuma
  un pie kuras attālumos
  , ko nosaka konkrētās mērķa sugas, ir piestiprinātas atzaru auklas
  ar āķiem. Galvenā jeda var būt nostiprināta horizontāli pie grunts vai tuvu gruntij, nostiprināta vertikāli vai arī dreifēt ūdens virsējos slāņos; |
| --- | --- |

(26)

“āķu jeda” ir zvejas rīks, kas sastāv no galvenās jedas, kura var būt
  mainīga garuma
  un pie kuras attālumos
  , ko nosaka konkrētās mērķa sugas, ir piestiprinātas atzaru auklas
  ar āķiem. Galvenā jeda var būt nostiprināta horizontāli pie grunts vai tuvu gruntij, nostiprināta vertikāli vai arī dreifēt ūdens virsējos slāņos;

mainīga garuma

, ko nosaka konkrētās mērķa sugas, ir piestiprinātas atzaru auklas

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 27. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 27. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | “zivju ķeramie grozi un venteri” ir
  no dažādiem materiāliem izgatavotas
  lamatas sprostu vai grozu formā, kas konstruētas vēžveidīgo vai zivju ieguvei un ir novietotas uz jūras gultnes atsevišķi vai rindās un ar virvēm (auklām) savienotas ar stoderēm, kuras virs ūdens norāda to atrašanās vietu, un tām ir viens vai vairāki atvērumi vai ieejas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(27)

“zivju ķeramie grozi un venteri” ir
  no dažādiem materiāliem izgatavotas
  lamatas sprostu vai grozu formā, kas konstruētas vēžveidīgo vai zivju ieguvei un ir novietotas uz jūras gultnes atsevišķi vai rindās un ar virvēm (auklām) savienotas ar stoderēm, kuras virs ūdens norāda to atrašanās vietu, un tām ir viens vai vairāki atvērumi vai ieejas;

no dažādiem materiāliem izgatavotas

| (27) | “zivju ķeramie grozi un venteri” ir lamatas sprostu vai grozu formā, kas konstruētas vēžveidīgo
  , gliemju
  vai zivju ieguvei un ir novietotas uz jūras gultnes
  vai piekarinātas virs tās, vai nu
  atsevišķi, vai rindās un ar virvēm (auklām) savienotas ar stoderēm, kuras virs ūdens norāda to atrašanās vietu, un tām ir viens vai vairāki atvērumi vai ieejas; |
| --- | --- |

(27)

“zivju ķeramie grozi un venteri” ir lamatas sprostu vai grozu formā, kas konstruētas vēžveidīgo
  , gliemju
  vai zivju ieguvei un ir novietotas uz jūras gultnes
  vai piekarinātas virs tās, vai nu
  atsevišķi, vai rindās un ar virvēm (auklām) savienotas ar stoderēm, kuras virs ūdens norāda to atrašanās vietu, un tām ir viens vai vairāki atvērumi vai ieejas;

, gliemju

vai piekarinātas virs tās, vai nu

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 28. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 28. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | “rokas āķu rinda” ir
  zvejas paņēmiens, kurā
  viena zvejas aukla tiek turēta ar rokām. Pie
  auklas ir
  piestiprināts viens vai vairāki mānekļi vai āķi ar ēsmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(28)

“rokas āķu rinda” ir
  zvejas paņēmiens, kurā
  viena zvejas aukla tiek turēta ar rokām. Pie
  auklas ir
  piestiprināts viens vai vairāki mānekļi vai āķi ar ēsmu;

zvejas paņēmiens, kurā

auklas ir

| (28) | “rokas āķu rinda” ir viena zvejas aukla
  , kas
  tiek turēta ar rokām
  un
  pie
  kuras tiek
  piestiprināts viens vai vairāki mānekļi vai āķi ar ēsmu; |
| --- | --- |

(28)

“rokas āķu rinda” ir viena zvejas aukla
  , kas
  tiek turēta ar rokām
  un
  pie
  kuras tiek
  piestiprināts viens vai vairāki mānekļi vai āķi ar ēsmu;

, kas

un

kuras tiek

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 29. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 29. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | “Svētā Andreja krusts” ir greifers, kas
  ar
  šķērveida
  kustībām
  no jūras grunts
  ievāc
  , piemēram, gliemenes vai sarkanos koraļļus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(29)

“Svētā Andreja krusts” ir greifers, kas
  ar
  šķērveida
  kustībām
  no jūras grunts
  ievāc
  , piemēram, gliemenes vai sarkanos koraļļus;

ar

kustībām

ievāc

| (29) | “Svētā Andreja krusts” ir greifers, kas
  var izmantot
  šķērveida
  kustības, lai
  no jūras grunts
  ievāktu
  , piemēram, gliemenes vai sarkanos koraļļus; |
| --- | --- |

(29)

“Svētā Andreja krusts” ir greifers, kas
  var izmantot
  šķērveida
  kustības, lai
  no jūras grunts
  ievāktu
  , piemēram, gliemenes vai sarkanos koraļļus;

var izmantot

kustības, lai

ievāktu

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 30. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 30. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | “āmis” ir traļa pakaļējā daļa, kam ir vai nu cilindra forma, t. i., viscaur vienāds perimetrs, vai arī konusa forma. Tas ir izgatavots no viena vai vairākiem
  vienāda acu izmēra
  linuma paneļiem (linuma gabaliem), kuru malas
  paralēli traļa asij ir
  sastiprinātas
  ar šuvi, pie kuras var būt piestiprināta sānu virve.
  Regulatīvos nolūkos pieņem, ka āmi veido pēdējās 50 linuma acis; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(30)

“āmis” ir traļa pakaļējā daļa, kam ir vai nu cilindra forma, t. i., viscaur vienāds perimetrs, vai arī konusa forma. Tas ir izgatavots no viena vai vairākiem
  vienāda acu izmēra
  linuma paneļiem (linuma gabaliem), kuru malas
  paralēli traļa asij ir
  sastiprinātas
  ar šuvi, pie kuras var būt piestiprināta sānu virve.
  Regulatīvos nolūkos pieņem, ka āmi veido pēdējās 50 linuma acis;

vienāda acu izmēra

paralēli traļa asij ir

ar šuvi, pie kuras var būt piestiprināta sānu virve.

| (30) | “āmis” ir traļa pakaļējā daļa, kam ir vai nu cilindra forma, t. i., viscaur vienāds perimetrs, vai arī konusa forma. Tas ir izgatavots no viena vai vairākiem linuma paneļiem (linuma gabaliem), kuru malas
  ir laterāli
  sastiprinātas. Regulatīvos nolūkos pieņem, ka āmi veido pēdējās 50 linuma acis; |
| --- | --- |

(30)

“āmis” ir traļa pakaļējā daļa, kam ir vai nu cilindra forma, t. i., viscaur vienāds perimetrs, vai arī konusa forma. Tas ir izgatavots no viena vai vairākiem linuma paneļiem (linuma gabaliem), kuru malas
  ir laterāli
  sastiprinātas. Regulatīvos nolūkos pieņem, ka āmi veido pēdējās 50 linuma acis;

ir laterāli

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 31. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 31. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | “linuma acs izmērs” ir
  velkama zvejas rīka āmja linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Regulā (EK) Nr. 517/2008

   (40)

  paredzēto procedūru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(31)

“linuma acs izmērs” ir
  velkama zvejas rīka āmja linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Regulā (EK) Nr. 517/2008

   (40)

  paredzēto procedūru;

velkama zvejas rīka āmja linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Regulā (EK) Nr. 517/2008

40

paredzēto procedūru;

| (31) | “linuma acs izmērs” ir: |
| --- | --- |

(31)

“linuma acs izmērs” ir:

| (a) | mezglotā linumā — lielākais attālums starp pretējiem linuma acs mezgliem, kad linuma acs ir pilnībā nostiepta; |
| --- | --- |

(a)

(a)

mezglotā linumā — lielākais attālums starp pretējiem linuma acs mezgliem, kad linuma acs ir pilnībā nostiepta;

mezglotā linumā — lielākais attālums starp pretējiem linuma acs mezgliem, kad linuma acs ir pilnībā nostiepta;

| (b) | bezmezglu linumā — lielākais attālums starp diviem pretējiem linuma acs stūriem pa visgarāko asi, kad linuma acs ir pilnībā nostiepta; |
| --- | --- |

(b)

(b)

bezmezglu linumā — lielākais attālums starp diviem pretējiem linuma acs stūriem pa visgarāko asi, kad linuma acs ir pilnībā nostiepta;

bezmezglu linumā — lielākais attālums starp diviem pretējiem linuma acs stūriem pa visgarāko asi, kad linuma acs ir pilnībā nostiepta;

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 32. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 32. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | “kvadrātveida linuma acs” ir
  linuma
  acs
  forma
  , ko
  iegūst, piestiprinot linumu ar 45o novirzi no N virziena tā
  ,
  lai linuma acu rindas būtu paralēlas un novietotas 90o leņķī pret traļa asi
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(32)

“kvadrātveida linuma acs” ir
  linuma
  acs
  forma
  , ko
  iegūst, piestiprinot linumu ar 45o novirzi no N virziena tā
  ,
  lai linuma acu rindas būtu paralēlas un novietotas 90o leņķī pret traļa asi
  ;

linuma

forma

iegūst, piestiprinot linumu ar 45o

lai linuma acu rindas būtu paralēlas un novietotas 90o

| (32) | “kvadrātveida linuma acs” ir
  četrstūra
  acs, ko
  veido divi pāri vienāda nominālā garuma paralēlu malu
  ,
  no kurām viens pāris ir paralēls, bet otrs — perpendikulārs tīkla garenvirziena asij
  ; |
| --- | --- |

(32)

“kvadrātveida linuma acs” ir
  četrstūra
  acs, ko
  veido divi pāri vienāda nominālā garuma paralēlu malu
  ,
  no kurām viens pāris ir paralēls, bet otrs — perpendikulārs tīkla garenvirziena asij
  ;

četrstūra

veido divi pāri vienāda nominālā garuma paralēlu malu

no kurām viens pāris ir paralēls, bet otrs — perpendikulārs tīkla garenvirziena asij

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 33. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 33. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | “rombveida linuma acs” ir
  parasta rombveida acs linuma plāksnē
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(33)

“rombveida linuma acs” ir
  parasta rombveida acs linuma plāksnē
  ;

parasta rombveida acs linuma plāksnē

| (33) | “rombveida linuma acs”
  sastāv no četrām vienāda garuma malām, no kurām divas linuma acs diagonāles
  ir
  perpendikulāras un viena diagonāle ir paralēla tīkla garenvirziena asij
  ; |
| --- | --- |

(33)

“rombveida linuma acs”
  sastāv no četrām vienāda garuma malām, no kurām divas linuma acs diagonāles
  ir
  perpendikulāras un viena diagonāle ir paralēla tīkla garenvirziena asij
  ;

sastāv no četrām vienāda garuma malām, no kurām divas linuma acs diagonāles

perpendikulāras un viena diagonāle ir paralēla tīkla garenvirziena asij

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 36. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 36. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | “selektīvais linums” ir ierīce, kas piestiprināta pie visa garneļu traļa perimetra netālu no rāmja un kas konusveidīgi sašaurinās līdz smailam galam, kurš ir piestiprināts pie garneļu traļa apakšējās linuma plāksnes. Vietā, kur selektīvais linums ir savienots ar āmi, tiek izgriezts izejas logs, lai sugas vai īpatņi, kas ir pārāk lieli, lai izietu cauri linuma acīm, varētu izkļūt no zvejas rīka, bet garneles izietu cauri selektīvajam linumam un nokļūtu āmī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(36)

(36)

“selektīvais linums” ir ierīce, kas piestiprināta pie visa garneļu traļa perimetra netālu no rāmja un kas konusveidīgi sašaurinās līdz smailam galam, kurš ir piestiprināts pie garneļu traļa apakšējās linuma plāksnes. Vietā, kur selektīvais linums ir savienots ar āmi, tiek izgriezts izejas logs, lai sugas vai īpatņi, kas ir pārāk lieli, lai izietu cauri linuma acīm, varētu izkļūt no zvejas rīka, bet garneles izietu cauri selektīvajam linumam un nokļūtu āmī;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 38. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 38. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | “ūdenī atrašanās laiks” ir laiks no brīža, kad zvejas
  rīkus
  pirmo reizi ievieto ūdenī, līdz brīdim, kad
  tie
  atkal pilnībā
  ir pacelti
  uz zvejas kuģa; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(38)

“ūdenī atrašanās laiks” ir laiks no brīža, kad zvejas
  rīkus
  pirmo reizi ievieto ūdenī, līdz brīdim, kad
  tie
  atkal pilnībā
  ir pacelti
  uz zvejas kuģa;

rīkus

tie

ir pacelti

| (38) | “ūdenī atrašanās laiks” ir laiks no brīža, kad zvejas
  rīku
  pirmo reizi ievieto ūdenī, līdz brīdim, kad
  tas
  atkal
  ir
  pilnībā
  pacelts
  uz zvejas kuģa; |
| --- | --- |

(38)

“ūdenī atrašanās laiks” ir laiks no brīža, kad zvejas
  rīku
  pirmo reizi ievieto ūdenī, līdz brīdim, kad
  tas
  atkal
  ir
  pilnībā
  pacelts
  uz zvejas kuģa;

rīku

tas

ir

pacelts

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 39. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 39. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (39) | “zvejas rīka monitoringa sensori” ir attāli elektroniski sensori,
  kurus var novietot uz traļa vai riņķvada
  , lai uzraudzītu galvenos darbības parametrus, tādus kā attālums starp traļa durvīm vai nozvejas
  apmērs
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(39)

“zvejas rīka monitoringa sensori” ir attāli elektroniski sensori,
  kurus var novietot uz traļa vai riņķvada
  , lai uzraudzītu galvenos darbības parametrus, tādus kā attālums starp traļa durvīm vai nozvejas
  apmērs
  ;

kurus var novietot uz traļa vai riņķvada

apmērs

| (39) | “zvejas rīka monitoringa sensori” ir attāli elektroniski sensori,
  kuri ir piestiprināti
  , lai uzraudzītu galvenos darbības parametrus, tādus kā attālums starp traļa durvīm vai nozvejas
  apjoms
  ; |
| --- | --- |

(39)

“zvejas rīka monitoringa sensori” ir attāli elektroniski sensori,
  kuri ir piestiprināti
  , lai uzraudzītu galvenos darbības parametrus, tādus kā attālums starp traļa durvīm vai nozvejas
  apjoms
  ;

kuri ir piestiprināti

apjoms

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 39.a apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1.punkts – 39.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (39a) | “āķu jeda ar gremdēm” ir āķu jeda, kuru veido āķi ar ēsmu un kurai piestiprināts papildu svars, lai palielinātu tās iegrimšanas ātrumu un tādējādi tā būtu īsāku laiku piekļūstama jūras putniem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(39a)

(39a)

“āķu jeda ar gremdēm” ir āķu jeda, kuru veido āķi ar ēsmu un kurai piestiprināts papildu svars, lai palielinātu tās iegrimšanas ātrumu un tādējādi tā būtu īsāku laiku piekļūstama jūras putniem;

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 40. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 40. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (40) | “akustiskā atbaidīšanas ierīce” ir attāla ierīce,
  ko izmanto, lai, raidot
  skaņas signālus,
  pievērstu jūras zīdītāju uzmanību un brīdinātu tos par
  zvejas
  rīku klātesību
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(40)

“akustiskā atbaidīšanas ierīce” ir attāla ierīce,
  ko izmanto, lai, raidot
  skaņas signālus,
  pievērstu jūras zīdītāju uzmanību un brīdinātu tos par
  zvejas
  rīku klātesību
  ;

ko izmanto, lai, raidot

pievērstu jūras zīdītāju uzmanību un brīdinātu tos par

rīku klātesību

| (40) | “akustiskā atbaidīšanas ierīce” ir attāla ierīce,
  kas raida
  skaņas signālus,
  lai atturētu tādas sugas kā jūras zīdītājus no
  zvejas
  rīkiem
  ; |
| --- | --- |

(40)

“akustiskā atbaidīšanas ierīce” ir attāla ierīce,
  kas raida
  skaņas signālus,
  lai atturētu tādas sugas kā jūras zīdītājus no
  zvejas
  rīkiem
  ;

kas raida

lai atturētu tādas sugas kā jūras zīdītājus no

rīkiem

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 42. apakšpunkts

6. pants – 1.punkts – 42. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | “augstākas kategorijas zivju atlasīšana” ir prakse, kad mazcenas zivis, uz kurām attiecas nozvejas limiti, tiek izmestas, lai gan tās
  varētu
  likumīgi izkraut, un tādā veidā tiek palielināta ostā ievesto zivju kopējā ekonomiskā vai monetārā vērtība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(42)

“augstākas kategorijas zivju atlasīšana” ir prakse, kad mazcenas zivis, uz kurām attiecas nozvejas limiti, tiek izmestas, lai gan tās
  varētu
  likumīgi izkraut, un tādā veidā tiek palielināta ostā ievesto zivju kopējā ekonomiskā vai monetārā vērtība;

varētu

| (42) | “augstākas kategorijas zivju atlasīšana” ir prakse, kad mazcenas zivis, uz kurām attiecas nozvejas limiti, tiek izmestas, lai gan tās
  būtu vajadzējis
  likumīgi izkraut, un tādā veidā tiek palielināta ostā ievesto zivju kopējā ekonomiskā vai monetārā vērtība; |
| --- | --- |

(42)

“augstākas kategorijas zivju atlasīšana” ir prakse, kad mazcenas zivis, uz kurām attiecas nozvejas limiti, tiek izmestas, lai gan tās
  būtu vajadzējis
  likumīgi izkraut, un tādā veidā tiek palielināta ostā ievesto zivju kopējā ekonomiskā vai monetārā vērtība;

būtu vajadzējis

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 43.a apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1.punkts – 43.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (43a) | “būtiska negatīva ietekme” ir būtiska negatīva ietekme, kas definēta Regulas (EK) Nr. 734/2008 2. panta c) apakšpunktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(43a)

(43a)

“būtiska negatīva ietekme” ir būtiska negatīva ietekme, kas definēta Regulas (EK) Nr. 734/2008 2. panta c) apakšpunktā;

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1.punkts – 45.a apakšpunkts (jauns)

6. pants – 1.punkts – 45.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (45a) | “snieguma rādītāji” ir parametru kopums, kuru mērķis ir novērtēt tehnisko pasākumu efektivitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(45a)

(45a)

“snieguma rādītāji” ir parametru kopums, kuru mērķis ir novērtēt tehnisko pasākumu efektivitāti.

Grozījums Nr. 303 un 349

Grozījums Nr. 303 un 349

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – b punkts

7. pants – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | elektrisko strāvu
  , izņemot elektroimpulsa traļa izmantošanu, kā noteikts 24. pantā un V pielikuma E daļā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

elektrisko strāvu
  , izņemot elektroimpulsa traļa izmantošanu, kā noteikts 24. pantā un V pielikuma E daļā
  ;

, izņemot elektroimpulsa traļa izmantošanu, kā noteikts 24. pantā un V pielikuma E daļā

| (b) | elektrisko strāvu; |
| --- | --- |

(b)

elektrisko strāvu;

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – g apakšpunkts

7. pants – 1. daļa – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | jebkāda veida šāviņus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

jebkāda veida šāviņus;

| (g) | jebkāda veida šāviņus
  , izņemot tos, kurus izmanto, lai nogalinātu sprostā vai lamatās nokļuvušas tunzivis, vai šāviņus no rokā turamiem šķēpiem un žebērkļu šautenēm, kuras izmanto atpūtas zvejā bez akvalanga no rītausmas līdz krēslai
  ; |
| --- | --- |

(g)

jebkāda veida šāviņus
  , izņemot tos, kurus izmanto, lai nogalinātu sprostā vai lamatās nokļuvušas tunzivis, vai šāviņus no rokā turamiem šķēpiem un žebērkļu šautenēm, kuras izmanto atpūtas zvejā bez akvalanga no rītausmas līdz krēslai
  ;

, izņemot tos, kurus izmanto, lai nogalinātu sprostā vai lamatās nokļuvušas tunzivis, vai šāviņus no rokā turamiem šķēpiem un žebērkļu šautenēm, kuras izmanto atpūtas zvejā bez akvalanga no rītausmas līdz krēslai

Grozījums Nr. 296

Grozījums Nr. 296

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. a punkts (jauns)

7. pants – 1. a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Neatkarīgi no 2. panta noteikumiem šo pantu piemēro starptautiskos ūdeņos un trešo valstu ūdeņos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Neatkarīgi no 2. panta noteikumiem šo pantu piemēro starptautiskos ūdeņos un trešo valstu ūdeņos.

Neatkarīgi no 2. panta noteikumiem šo pantu piemēro starptautiskos ūdeņos un trešo valstu ūdeņos.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Neviena velkamā zvejas rīka daļa nav
  izgatavota
  no linuma, kura acs izmērs ir mazāks par āmja linuma acs izmēru. Šis noteikums neattiecas uz ierīcēm, ko izmanto zvejas rīku monitoringa sensoru piestiprināšanai. | 1.   Neviena velkamā zvejas rīka daļa nav no linuma, kura acs izmērs ir mazāks par āmja linuma acs izmēru. Šis noteikums neattiecas uz ierīcēm, ko izmanto zvejas rīku monitoringa sensoru piestiprināšanai,
  vai selektivitātes ierīcēm ar mērķi uzlabot selektivitāti izmēra vai sugas ziņā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Neviena velkamā zvejas rīka daļa nav
  izgatavota
  no linuma, kura acs izmērs ir mazāks par āmja linuma acs izmēru. Šis noteikums neattiecas uz ierīcēm, ko izmanto zvejas rīku monitoringa sensoru piestiprināšanai.

1.   Neviena velkamā zvejas rīka daļa nav no linuma, kura acs izmērs ir mazāks par āmja linuma acs izmēru. Šis noteikums neattiecas uz ierīcēm, ko izmanto zvejas rīku monitoringa sensoru piestiprināšanai,
  vai selektivitātes ierīcēm ar mērķi uzlabot selektivitāti izmēra vai sugas ziņā
  .

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts

9. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Aizliegts izgatavot āmi
  vai
  piestiprināt
  ierīces, kas nosprosto vai citā veidā faktiski samazina āmja vai jebkuras velkama zvejas rīka daļas linuma acs izmēru. Šis noteikums neaizliedz izmantot īpašas ierīces, ko izmanto, lai samazinātu nodilumu, kā arī lai veicinātu vai ierobežotu nozvejoto īpatņu izkļūšanu no zvejas rīka priekšējās daļas. | 3.   
  Uz zvejas kuģiem aizliegts izmantot
  vai
  transportēt
  ierīces, kas nosprosto vai citā veidā faktiski samazina āmja vai jebkuras velkama zvejas rīka daļas linuma acs izmēru. Šis noteikums neaizliedz izmantot īpašas ierīces, ko izmanto, lai samazinātu nodilumu, kā arī lai veicinātu vai ierobežotu nozvejoto īpatņu izkļūšanu no zvejas rīka priekšējās daļas
  , vai pievienot nozvejas kontroles ierīces
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Aizliegts izgatavot āmi
  vai
  piestiprināt
  ierīces, kas nosprosto vai citā veidā faktiski samazina āmja vai jebkuras velkama zvejas rīka daļas linuma acs izmēru. Šis noteikums neaizliedz izmantot īpašas ierīces, ko izmanto, lai samazinātu nodilumu, kā arī lai veicinātu vai ierobežotu nozvejoto īpatņu izkļūšanu no zvejas rīka priekšējās daļas.

3.   
  Uz zvejas kuģiem aizliegts izmantot
  vai
  transportēt
  ierīces, kas nosprosto vai citā veidā faktiski samazina āmja vai jebkuras velkama zvejas rīka daļas linuma acs izmēru. Šis noteikums neaizliedz izmantot īpašas ierīces, ko izmanto, lai samazinātu nodilumu, kā arī lai veicinātu vai ierobežotu nozvejoto īpatņu izkļūšanu no zvejas rīka priekšējās daļas
  , vai pievienot nozvejas kontroles ierīces
  .

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – virsraksts

10. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 4. punkts – 1. ievilkums

10. pants – 4. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | garspuru tunzivs (Thunnus alalunga), |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

garspuru tunzivs (Thunnus alalunga),

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 5. punkts

10. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus un vairāksienu tīklus ir aizliegts izmantot vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz
  600
  metru. | 5.   Grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus un vairāksienu tīklus ir aizliegts izmantot vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz
  200
  metru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus un vairāksienu tīklus ir aizliegts izmantot vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz
  600
  metru.

5.   Grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus un vairāksienu tīklus ir aizliegts izmantot vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz
  200
  metru.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 5.a punkts (jauns)

10. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Neskarot 5. punktu: |
| | (a) | piemēro konkrētas atkāpes, kas noteiktas V pielikuma C daļas 6. punktā, VI pielikuma C daļas 6.–9. punktā un VII pielikuma C daļas 4. punktā, ja jūras kartē norādītais dziļums ir starp 200 un 600 metriem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Neskarot 5. punktu:

(a)

(a)

piemēro konkrētas atkāpes, kas noteiktas V pielikuma C daļas 6. punktā, VI pielikuma C daļas 6.–9. punktā un VII pielikuma C daļas 4. punktā, ja jūras kartē norādītais dziļums ir starp 200 un 600 metriem;

piemēro konkrētas atkāpes, kas noteiktas V pielikuma C daļas 6. punktā, VI pielikuma C daļas 6.–9. punktā un VII pielikuma C daļas 4. punktā, ja jūras kartē norādītais dziļums ir starp 200 un 600 metriem;

| (b) | 5. panta e) punktā definētajā zvejas zonā grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus un vairāksienu tīklus ir atļauts izmantot vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metru. |
| --- | --- |

(b)

(b)

5. panta e) punktā definētajā zvejas zonā grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus un vairāksienu tīklus ir atļauts izmantot vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metru.

5. panta e) punktā definētajā zvejas zonā grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus un vairāksienu tīklus ir atļauts izmantot vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums pārsniedz 200 metru.

Grozījums Nr. 272

Grozījums Nr. 272

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 5.b punkts (jauns)

10. pants – 5.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.b
     
  Aizliegts izmantot grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus vai rāmjtīklus teritorijās, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK, Direktīvu 2009/147/EK un 2008/56/EK, ja tas negatīvi ietekmē jutīgu sugu un dzīvotņu saglabāšanas stāvokli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.b
     
  Aizliegts izmantot grunts žaunu tīklus, iepinējtīklus vai rāmjtīklus teritorijās, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK, Direktīvu 2009/147/EK un 2008/56/EK, ja tas negatīvi ietekmē jutīgu sugu un dzīvotņu saglabāšanas stāvokli.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts

11. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Piezvejā
  iegūtiem
  1. un
  2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atlaiž jūrā. | 3.   
  Nejauši
  iegūtiem 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atlaiž jūrā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Piezvejā
  iegūtiem
  1. un
  2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atlaiž jūrā.

3.   
  Nejauši
  iegūtiem 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atlaiž jūrā.

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3.a punkts (jauns)

11. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Šā panta 3. punktu nepiemēro, ja karoga dalībvalstī tiek īstenota oficiāla programma, ar kuru tiek savākti un zinātniski pētīti I pielikumā uzskaitīto sugu īpatņi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Šā panta 3. punktu nepiemēro, ja karoga dalībvalstī tiek īstenota oficiāla programma, ar kuru tiek savākti un zinātniski pētīti I pielikumā uzskaitīto sugu īpatņi.

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 4. punkts

11. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka I pielikuma sarakstā ir jāizdara grozījums, lai pievienotu jaunas sugas, kurām nepieciešama aizsardzība, Komisija ir pilnvarota šādus grozījumus pieņemt ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar 32. pantu. | 4.   Ja labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka I pielikuma sarakstā ir jāizdara grozījums, lai pievienotu jaunas sugas, kurām nepieciešama aizsardzība,
  vai lai svītrotu sugas, kuras vairs nav jāiekļauj sarakstā,
  Komisija ir pilnvarota šādus grozījumus pieņemt ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar 32. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ja labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka I pielikuma sarakstā ir jāizdara grozījums, lai pievienotu jaunas sugas, kurām nepieciešama aizsardzība, Komisija ir pilnvarota šādus grozījumus pieņemt ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar 32. pantu.

4.   Ja labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka I pielikuma sarakstā ir jāizdara grozījums, lai pievienotu jaunas sugas, kurām nepieciešama aizsardzība,
  vai lai svītrotu sugas, kuras vairs nav jāiekļauj sarakstā,
  Komisija ir pilnvarota šādus grozījumus pieņemt ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar 32. pantu.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 5. punkts

11. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   
  Saskaņā
  ar šā panta 4. punktu
  pieņemto pasākumu mērķis ir sasniegt
  4. panta 1. punkta b) apakšpunktā
  noteikto mērķrādītāju
  . | 5.   
  Pirms saskaņā
  ar šā panta 4. punktu
  pieņemtiem pasākumiem būtu jāveic
  4. panta 1. punkta b) apakšpunktā
  izklāstīto snieguma rādītāju novērtējums
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   
  Saskaņā
  ar šā panta 4. punktu
  pieņemto pasākumu mērķis ir sasniegt
  4. panta 1. punkta b) apakšpunktā
  noteikto mērķrādītāju
  .

5.   
  Pirms saskaņā
  ar šā panta 4. punktu
  pieņemtiem pasākumiem būtu jāveic
  4. panta 1. punkta b) apakšpunktā
  izklāstīto snieguma rādītāju novērtējums
  .

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – virsraksts

12. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts

12. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Piezvejā iegūtiem
  1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atbrīvo. | 2.   
  Nejauši sagūstītiem
  1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atbrīvo.
  Zvejas kuģu operatori reģistrē un nodod attiecīgajām iestādēm informāciju par minētajām nejaušajām sagūstīšanām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1004

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Piezvejā iegūtiem
  1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atbrīvo.

2.   
  Nejauši sagūstītiem
  1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atbrīvo.
  Zvejas kuģu operatori reģistrē un nodod attiecīgajām iestādēm informāciju par minētajām nejaušajām sagūstīšanām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1004

   (1a)

  .

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3. punkts

12. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta ir atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut 1. punktā minēto jūras sugu īpatņus, kas iegūti
  piezvejā
  , ciktāl tādas darbības ir vajadzīgas, lai palīdzētu atsevišķiem dzīvniekiem atgūties, un ar nosacījumu, ka attiecīgās kompetentās valsts iestādes
  iepriekš ir
  pilnībā informētas. | 3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta ir atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut 1. punktā minēto jūras sugu īpatņus, kas iegūti
  nejauši
  , ciktāl tādas darbības ir vajadzīgas, lai palīdzētu atsevišķiem dzīvniekiem atgūties
  . Jūras sugu īpatņu paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī vai izkraušana ir atļauta, ja īpatnis ir miris
  un ar nosacījumu, ka
  tas var tikt izmantots zinātniskiem nolūkiem.
  Attiecīgās kompetentās valsts iestādes
  tiek
  pilnībā informētas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta ir atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut 1. punktā minēto jūras sugu īpatņus, kas iegūti
  piezvejā
  , ciktāl tādas darbības ir vajadzīgas, lai palīdzētu atsevišķiem dzīvniekiem atgūties, un ar nosacījumu, ka attiecīgās kompetentās valsts iestādes
  iepriekš ir
  pilnībā informētas.

3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta ir atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut 1. punktā minēto jūras sugu īpatņus, kas iegūti
  nejauši
  , ciktāl tādas darbības ir vajadzīgas, lai palīdzētu atsevišķiem dzīvniekiem atgūties
  . Jūras sugu īpatņu paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī vai izkraušana ir atļauta, ja īpatnis ir miris
  un ar nosacījumu, ka
  tas var tikt izmantots zinātniskiem nolūkiem.
  Attiecīgās kompetentās valsts iestādes
  tiek
  pilnībā informētas.

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 3.a punkts (jauns)

12. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro, ja karoga dalībvalstī tiek īstenota oficiāla programma, ar kuru tiek savākti un zinātniski pētīti jūras putnu, rāpuļu un zīdītāju īpatņi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro, ja karoga dalībvalstī tiek īstenota oficiāla programma, ar kuru tiek savākti un zinātniski pētīti jūras putnu, rāpuļu un zīdītāju īpatņi.

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 5. punkts

12. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Saskaņā ar šā panta 4. punktu pieņemto pasākumu mērķis ir sasniegt 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā
  noteikto mērķrādītāju
  . | 5.   Saskaņā ar šā panta 4. punktu pieņemto pasākumu mērķis ir sasniegt
  šīs regulas mērķus attiecībā uz
  4. panta 1. punkta b) apakšpunktā
  noteiktajiem snieguma rādītājiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Saskaņā ar šā panta 4. punktu pieņemto pasākumu mērķis ir sasniegt 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā
  noteikto mērķrādītāju
  .

5.   Saskaņā ar šā panta 4. punktu pieņemto pasākumu mērķis ir sasniegt
  šīs regulas mērķus attiecībā uz
  4. panta 1. punkta b) apakšpunktā
  noteiktajiem snieguma rādītājiem
  .

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 5.a punkts (jauns)

12. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Dalībvalstis uzrauga saskaņā ar šo pantu pieņemto nejaušas sagūstīšanas minimizēšanas pasākumu efektivitāti un ziņo Komisijai par progresu līdz... [divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] un pēc tam reizi trijos gados. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Dalībvalstis uzrauga saskaņā ar šo pantu pieņemto nejaušas sagūstīšanas minimizēšanas pasākumu efektivitāti un ziņo Komisijai par progresu līdz... [divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] un pēc tam reizi trijos gados.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   II pielikumā norādītos zvejas rīkus ir aizliegts izmantot attiecīgajos apgabalos, kas noteikti minētajā pielikumā. | 1.   II pielikumā norādītos zvejas rīkus ir aizliegts izmantot attiecīgajos apgabalos, kas noteikti minētajā pielikumā.
  Dalībvalstis veic atbilstošu novērtējumu, ja zvejas rīki ir izmantoti Direktīvā 92/43/EEK paredzētajās īpaši aizsargājamās dabas teritorijās un Direktīvā 2009/147/EK paredzētajās īpaši aizsargājamās teritorijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   II pielikumā norādītos zvejas rīkus ir aizliegts izmantot attiecīgajos apgabalos, kas noteikti minētajā pielikumā.

1.   II pielikumā norādītos zvejas rīkus ir aizliegts izmantot attiecīgajos apgabalos, kas noteikti minētajā pielikumā.
  Dalībvalstis veic atbilstošu novērtējumu, ja zvejas rīki ir izmantoti Direktīvā 92/43/EEK paredzētajās īpaši aizsargājamās dabas teritorijās un Direktīvā 2009/147/EK paredzētajās īpaši aizsargājamās teritorijās.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1.a punkts (jauns)

13. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ir aizliegts tīši traucēt, noplicināt vai iznīcināt jutīgas dzīvotnes un jutīgu sugu vairošanās vai atpūtas vietas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Ir aizliegts tīši traucēt, noplicināt vai iznīcināt jutīgas dzīvotnes un jutīgu sugu vairošanās vai atpūtas vietas.

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos ir ieteikts grozīt II pielikumā iekļauto apgabalu sarakstu
  , arī pievienot jaunus apgabalus
  , Komisija ir pilnvarota pieņemt šādus grozījumus ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 11. panta 2. punktā un 11. panta 3. punktā paredzēto procedūru. Kad Komisija
  pieņem
  šādus grozījumus, tā pievērš īpašu uzmanību tam, lai tiktu mazināta nelabvēlīgā ietekme, ko radītu zvejas darbību pārvietošana uz citiem jutīgiem apgabaliem. | 2.   Ja labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos ir ieteikts
  steidzami
  grozīt II pielikumā iekļauto apgabalu sarakstu, Komisija ir pilnvarota pieņemt šādus grozījumus ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 11. panta 2. punktā un 11. panta 3. punktā paredzēto procedūru. Kad Komisija
  nāk klajā ar priekšlikumu pieņemt
  šādus grozījumus, tā
  iekļauj pilnīgu jutīgā apgabala karti un
  pievērš īpašu uzmanību tam, lai tiktu mazināta nelabvēlīgā
  sociālā, ekonomiskā un vidiskā
  ietekme, ko radītu zvejas darbību pārvietošana uz citiem jutīgiem apgabaliem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos ir ieteikts grozīt II pielikumā iekļauto apgabalu sarakstu
  , arī pievienot jaunus apgabalus
  , Komisija ir pilnvarota pieņemt šādus grozījumus ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 11. panta 2. punktā un 11. panta 3. punktā paredzēto procedūru. Kad Komisija
  pieņem
  šādus grozījumus, tā pievērš īpašu uzmanību tam, lai tiktu mazināta nelabvēlīgā ietekme, ko radītu zvejas darbību pārvietošana uz citiem jutīgiem apgabaliem.

2.   Ja labākajos pieejamajos zinātniskajos ieteikumos ir ieteikts
  steidzami
  grozīt II pielikumā iekļauto apgabalu sarakstu, Komisija ir pilnvarota pieņemt šādus grozījumus ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 11. panta 2. punktā un 11. panta 3. punktā paredzēto procedūru. Kad Komisija
  nāk klajā ar priekšlikumu pieņemt
  šādus grozījumus, tā
  iekļauj pilnīgu jutīgā apgabala karti un
  pievērš īpašu uzmanību tam, lai tiktu mazināta nelabvēlīgā
  sociālā, ekonomiskā un vidiskā
  ietekme, ko radītu zvejas darbību pārvietošana uz citiem jutīgiem apgabaliem.

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 3. punkts

13. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja
  šādas dzīvotnes
  ir
  sastopamas
  ūdeņos, kas ir dalībvalsts suverenitātē vai jurisdikcijā, attiecīgā dalībvalsts ir tiesīga saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 11. pantā paredzēto procedūru noteikt zvejas aizlieguma apgabalus vai citus saglabāšanas pasākumus, lai aizsargātu šādas dzīvotnes. Šādi pasākumi ir saderīgi ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā noteiktajiem mērķiem un ir vismaz tikpat stingri kā Savienības tiesību aktos paredzētie pasākumi. | 3.   Ja
  II pielikumā iekļautie apgabali
  ir ūdeņos, kas ir dalībvalsts suverenitātē vai jurisdikcijā, attiecīgā dalībvalsts ir tiesīga saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 11. pantā paredzēto procedūru noteikt zvejas aizlieguma apgabalus vai citus saglabāšanas pasākumus, lai aizsargātu šādas dzīvotnes. Šādi pasākumi ir saderīgi ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā noteiktajiem mērķiem un ir vismaz tikpat stingri kā Savienības tiesību aktos paredzētie pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja
  šādas dzīvotnes
  ir
  sastopamas
  ūdeņos, kas ir dalībvalsts suverenitātē vai jurisdikcijā, attiecīgā dalībvalsts ir tiesīga saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 11. pantā paredzēto procedūru noteikt zvejas aizlieguma apgabalus vai citus saglabāšanas pasākumus, lai aizsargātu šādas dzīvotnes. Šādi pasākumi ir saderīgi ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā noteiktajiem mērķiem un ir vismaz tikpat stingri kā Savienības tiesību aktos paredzētie pasākumi.

3.   Ja
  II pielikumā iekļautie apgabali
  ir ūdeņos, kas ir dalībvalsts suverenitātē vai jurisdikcijā, attiecīgā dalībvalsts ir tiesīga saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 11. pantā paredzēto procedūru noteikt zvejas aizlieguma apgabalus vai citus saglabāšanas pasākumus, lai aizsargātu šādas dzīvotnes. Šādi pasākumi ir saderīgi ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā noteiktajiem mērķiem un ir vismaz tikpat stingri kā Savienības tiesību aktos paredzētie pasākumi.

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 4.a punkts (jauns)

13. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Dalībvalstis pieņem pasākumus, lai aizsargātu apgabalus, kur to suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņos ir vai, ļoti iespējams, ir Regulas (EK) Nr. 734/2008 2. panta b) punktā definētas trauslas jūras ekosistēmas, un slēdz minētos apgabalus grunts zvejas darbībām, ja vien labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi neliecina, ka šādām darbībām nav būtiskas negatīvas ietekmes uz šīm ekosistēmām. Šādi pasākumi atbilst ANO Ģenerālās asamblejas pieņemtajām rezolūcijām, īpaši Rezolūcijai 61/105 un Rezolūcijai 64/72, un nodrošina aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgas vismaz tam, kāds jutīgām jūras ekosistēmām paredzēts Regulā (EK) Nr. 734/2008. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Dalībvalstis pieņem pasākumus, lai aizsargātu apgabalus, kur to suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņos ir vai, ļoti iespējams, ir Regulas (EK) Nr. 734/2008 2. panta b) punktā definētas trauslas jūras ekosistēmas, un slēdz minētos apgabalus grunts zvejas darbībām, ja vien labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi neliecina, ka šādām darbībām nav būtiskas negatīvas ietekmes uz šīm ekosistēmām. Šādi pasākumi atbilst ANO Ģenerālās asamblejas pieņemtajām rezolūcijām, īpaši Rezolūcijai 61/105 un Rezolūcijai 64/72, un nodrošina aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgas vismaz tam, kāds jutīgām jūras ekosistēmām paredzēts Regulā (EK) Nr. 734/2008.

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

14. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nodrošinātu jūras sugu mazuļu aizsardzību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 11. punktu un 15. panta 12. punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

nodrošinātu jūras sugu mazuļu aizsardzību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 11. punktu un 15. panta 12. punktu;

| (a) | nodrošinātu jūras sugu mazuļu aizsardzību
  tā, lai lielākā nozvejoto zivju daļa pirms to nozvejošanas būtu sasniegusi nārstošanas vecumu, un
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 11. punktu un 15. panta 12. punktu; |
| --- | --- |

(a)

nodrošinātu jūras sugu mazuļu aizsardzību
  tā, lai lielākā nozvejoto zivju daļa pirms to nozvejošanas būtu sasniegusi nārstošanas vecumu, un
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 11. punktu un 15. panta 12. punktu;

tā, lai lielākā nozvejoto zivju daļa pirms to nozvejošanas būtu sasniegusi nārstošanas vecumu, un

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

14. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | aizliegtu jūras sugu mazuļu tirgošanu lietošanai pārtikā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punkta b) apakšpunktu un 15. panta 11. punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

aizliegtu jūras sugu mazuļu tirgošanu lietošanai pārtikā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punkta b) apakšpunktu un 15. panta 11. punktu;

aizliegtu jūras sugu mazuļu tirgošanu lietošanai pārtikā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punkta b) apakšpunktu un 15. panta 11. punktu;

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14.a pants (jauns)

14.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 14.a pants |
| | Importēti zivsaimniecības produkti, kas paredzēti cilvēku pārtikai |
| | Importēti zivsaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā un kas iegūti ārpus Savienības ūdeņiem 5. pantā minētajos apgabalos, apakšapgabalos un rajonos, atbilst minimālajiem saglabāšanas references izmēriem, kas noteikti šīs regulas pielikumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

14.a pants

14.a pants

Importēti zivsaimniecības produkti, kas paredzēti cilvēku pārtikai

Importēti zivsaimniecības produkti, kas paredzēti cilvēku pārtikai

Importēti zivsaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā un kas iegūti ārpus Savienības ūdeņiem 5. pantā minētajos apgabalos, apakšapgabalos un rajonos, atbilst minimālajiem saglabāšanas references izmēriem, kas noteikti šīs regulas pielikumos.

Importēti zivsaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā un kas iegūti ārpus Savienības ūdeņiem 5. pantā minētajos apgabalos, apakšapgabalos un rajonos, atbilst minimālajiem saglabāšanas references izmēriem, kas noteikti šīs regulas pielikumos.

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. daļa

15. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis paredz pasākumus, kuri vajadzīgi, lai atvieglotu uzglabāšanu vai atrastu noieta tirgus tādu īpatņu nozvejām, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru un ir izkrauti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu.
  Minētie pasākumi var ietvert
  atbalstu investīcijām izkraušanas vietu un patvēruma vietu būvniecībā un pielāgošanā
  vai
  atbalstu investīcijām zvejas produktu pievienotās vērtības radīšanā. | Dalībvalstis paredz
  piemērotus
  pasākumus, kuri vajadzīgi, lai atvieglotu uzglabāšanu vai atrastu noieta tirgus tādu īpatņu nozvejām, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru un ir izkrauti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu.
  Minētajos pasākumos ietver
  atbalstu investīcijām izkraušanas vietu un patvēruma vietu būvniecībā un pielāgošanā
  , kā arī
  atbalstu investīcijām zvejas produktu pievienotās vērtības radīšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis paredz pasākumus, kuri vajadzīgi, lai atvieglotu uzglabāšanu vai atrastu noieta tirgus tādu īpatņu nozvejām, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru un ir izkrauti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu.
  Minētie pasākumi var ietvert
  atbalstu investīcijām izkraušanas vietu un patvēruma vietu būvniecībā un pielāgošanā
  vai
  atbalstu investīcijām zvejas produktu pievienotās vērtības radīšanā.

Minētie pasākumi var ietvert

vai

Dalībvalstis paredz
  piemērotus
  pasākumus, kuri vajadzīgi, lai atvieglotu uzglabāšanu vai atrastu noieta tirgus tādu īpatņu nozvejām, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru un ir izkrauti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu.
  Minētajos pasākumos ietver
  atbalstu investīcijām izkraušanas vietu un patvēruma vietu būvniecībā un pielāgošanā
  , kā arī
  atbalstu investīcijām zvejas produktu pievienotās vērtības radīšanā.

piemērotus

Minētajos pasākumos ietver

, kā arī

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 1. punkts

16. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Augstākas kategorijas zivju atlasīšana
  un zivju izlaišana no zvejas rīkiem
  ir aizliegta prakse. | 1.   Augstākas kategorijas zivju atlasīšana ir aizliegta prakse. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Augstākas kategorijas zivju atlasīšana
  un zivju izlaišana no zvejas rīkiem
  ir aizliegta prakse.

1.   Augstākas kategorijas zivju atlasīšana ir aizliegta prakse.

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts

16. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro tādu sugu nozvejām, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu ir brīvas no izkraušanas pienākumu piemērošanas. | 2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro
  zvejas darbībām Vidusjūrā vai
  tādu sugu nozvejām, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu ir brīvas no izkraušanas pienākumu piemērošanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro tādu sugu nozvejām, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu ir brīvas no izkraušanas pienākumu piemērošanas.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro
  zvejas darbībām Vidusjūrā vai
  tādu sugu nozvejām, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu ir brīvas no izkraušanas pienākumu piemērošanas.

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – virsraksts

17. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis var īstenot izmēģinājuma projektus ar mērķi izpētīt metodes, kā nepieļaut, līdz minimumam samazināt un izskaust tādu sugu nevēlamas nozvejas, kurām nav noteikti nozvejas limiti. Minētajos izmēģinājuma projektos ņem vērā attiecīgo konsultatīvo padomju atzinumus, un tie pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem. | 1.   Dalībvalstis var īstenot izmēģinājuma projektus ar mērķi izpētīt metodes, kā nepieļaut, līdz minimumam samazināt un izskaust nevēlamas nozvejas. Minētajos izmēģinājuma projektos ņem vērā attiecīgo konsultatīvo padomju atzinumus, un tie pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis var īstenot izmēģinājuma projektus ar mērķi izpētīt metodes, kā nepieļaut, līdz minimumam samazināt un izskaust tādu sugu nevēlamas nozvejas, kurām nav noteikti nozvejas limiti. Minētajos izmēģinājuma projektos ņem vērā attiecīgo konsultatīvo padomju atzinumus, un tie pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem.

1.   Dalībvalstis var īstenot izmēģinājuma projektus ar mērķi izpētīt metodes, kā nepieļaut, līdz minimumam samazināt un izskaust nevēlamas nozvejas. Minētajos izmēģinājuma projektos ņem vērā attiecīgo konsultatīvo padomju atzinumus, un tie pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem.

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2. punkts

17. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja minēto izmēģinājuma pētījumu rezultāti vai citi zinātniskie ieteikumi liecina, ka to sugu nevēlamas nozvejas, kurām nav noteikti nozvejas limiti, ir ievērojamas, dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 19. pantā
  paredzēto procedūru var noteikt tehniskos pasākumus attiecīgo nevēlamo nozveju samazināšanai. Minētos tehniskos pasākumus piemēro tikai zvejas kuģiem ar attiecīgās dalībvalsts karogu. | 2.   Ja minēto izmēģinājuma pētījumu rezultāti vai citi zinātniskie ieteikumi liecina, ka to sugu nevēlamas nozvejas, kurām nav noteikti nozvejas limiti, ir ievērojamas, dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 19. pantā
  vai šīs regulas 18. pantā paredzēto procedūru nosaka
  tehniskos pasākumus
  , lai novērstu vai pēc iespējas vairāk samazinātu attiecīgo nevēlamo nozveju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja minēto izmēģinājuma pētījumu rezultāti vai citi zinātniskie ieteikumi liecina, ka to sugu nevēlamas nozvejas, kurām nav noteikti nozvejas limiti, ir ievērojamas, dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 19. pantā
  paredzēto procedūru var noteikt tehniskos pasākumus attiecīgo nevēlamo nozveju samazināšanai. Minētos tehniskos pasākumus piemēro tikai zvejas kuģiem ar attiecīgās dalībvalsts karogu.

2.   Ja minēto izmēģinājuma pētījumu rezultāti vai citi zinātniskie ieteikumi liecina, ka to sugu nevēlamas nozvejas, kurām nav noteikti nozvejas limiti, ir ievērojamas, dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 19. pantā
  vai šīs regulas 18. pantā paredzēto procedūru nosaka
  tehniskos pasākumus
  , lai novērstu vai pēc iespējas vairāk samazinātu attiecīgo nevēlamo nozveju
  .

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 2.a punkts (jauns)

17. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja citas dalībvalstis vēlas ieviest līdzīgus tehniskos pasākumus, saskaņā ar 18. pantu var iesniegt kopīgu ieteikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ja citas dalībvalstis vēlas ieviest līdzīgus tehniskos pasākumus, saskaņā ar 18. pantu var iesniegt kopīgu ieteikumu.

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17.a pants (jauns)

17.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 17.a pants |
| | Dokumentācija |
| | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 49. pantu dalībvalstis var ieviest elektroniskos uzraudzības pasākumus, lai dokumentētu nozveju, izmetumus un zvejas darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

17.a pants

17.a pants

Dokumentācija

Dokumentācija

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 49. pantu dalībvalstis var ieviest elektroniskos uzraudzības pasākumus, lai dokumentētu nozveju, izmetumus un zvejas darbību.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 49. pantu dalībvalstis var ieviest elektroniskos uzraudzības pasākumus, lai dokumentētu nozveju, izmetumus un zvejas darbību.

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. nodaļa – 5.a iedaļa (jauna)

2.

nodaļa – 5.a iedaļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a


  IEDAĻA |
| | ZVEJAS KUĢU PIELĀGOŠANA |
| | 17.b pants |
| | Tilpības pielāgošana |
| | Ir atļauts palielināt kuģu tilpību jauniem un esošiem zvejas kuģiem, lai uzlabotu drošību uz kuģa, darba apstākļus, produktu higiēnu un kvalitāti, kā arī palielināt tāda kuģa tilpību, kas paredzēts, lai uzglabātu nevēlamas nozvejas, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu, ja vien tilpības palielināšana nepalielina kuģa nozvejas iespējas. Attiecīgos tilpumus neņem vērā ne zvejas kapacitātes vērtēšanā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 II pielikumā noteiktās maksimālās kapacitātes kontekstā, ne minētās regulas 23. pantā minētajos iekļaušanas/izslēgšanas režīmos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a


  IEDAĻA

5.a

IEDAĻA

ZVEJAS KUĢU PIELĀGOŠANA

ZVEJAS KUĢU PIELĀGOŠANA

17.b pants

17.b pants

Tilpības pielāgošana

Tilpības pielāgošana

Ir atļauts palielināt kuģu tilpību jauniem un esošiem zvejas kuģiem, lai uzlabotu drošību uz kuģa, darba apstākļus, produktu higiēnu un kvalitāti, kā arī palielināt tāda kuģa tilpību, kas paredzēts, lai uzglabātu nevēlamas nozvejas, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu, ja vien tilpības palielināšana nepalielina kuģa nozvejas iespējas. Attiecīgos tilpumus neņem vērā ne zvejas kapacitātes vērtēšanā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 II pielikumā noteiktās maksimālās kapacitātes kontekstā, ne minētās regulas 23. pantā minētajos iekļaušanas/izslēgšanas režīmos.

Ir atļauts palielināt kuģu tilpību jauniem un esošiem zvejas kuģiem, lai uzlabotu drošību uz kuģa, darba apstākļus, produktu higiēnu un kvalitāti, kā arī palielināt tāda kuģa tilpību, kas paredzēts, lai uzglabātu nevēlamas nozvejas, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu, ja vien tilpības palielināšana nepalielina kuģa nozvejas iespējas. Attiecīgos tilpumus neņem vērā ne zvejas kapacitātes vērtēšanā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 II pielikumā noteiktās maksimālās kapacitātes kontekstā, ne minētās regulas 23. pantā minētajos iekļaušanas/izslēgšanas režīmos.

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – virsraksts

18. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

18. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| (g) | XI pielikumā attiecībā uz tālākajiem reģioniem. |
| --- | --- |

(g)

XI pielikumā attiecībā uz tālākajiem reģioniem.

| (g) | XI pielikumā attiecībā uz
  Savienības ūdeņiem Indijas okeānā un Atlantijas okeāna rietumu daļā
  . |
| --- | --- |

(g)

XI pielikumā attiecībā uz
  Savienības ūdeņiem Indijas okeānā un Atlantijas okeāna rietumu daļā
  .

Savienības ūdeņiem Indijas okeānā un Atlantijas okeāna rietumu daļā

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

18. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Tomēr noteikumus par linuma acs izmēriem, kas izklāstīti V–XI pielikuma B daļā piemēro tikai tad, ja līdz ... [18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] ja par to pašu attiecīgās zivsaimniecības jautājumu nav pieņemts neviens deleģētais akts saskaņā ar šā panta 2. punktu. Ja kļūst piemērojama šīs regulas pielikuma B daļa, Komisija neatkarīgi no 6. panta 1. punkta 4. apakšpunkta līdz tai pašai dienai pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 32. pantu nolūkā papildināt šo regulu ar specializētās zvejas definīciju, lai attiecīgajā zvejas zonā un attiecīgajām zivsaimniecībām piemērotu B daļu. |
| | Līdz dienai, kad beidzas termiņš, kas noteikts šā punkta otrajā daļā, vai līdz dienai, kad tiek pieņemts otrajā daļā minētais deleģētais akts, atkarībā no tā, kas notiek agrāk, attiecīgajos zvejas apgabalos ... [diena pirms šīs regulas stāšanās spēkā

   (*1)

  ] joprojām ir spēkā linuma acs izmēriem piemērojamie noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tomēr noteikumus par linuma acs izmēriem, kas izklāstīti V–XI pielikuma B daļā piemēro tikai tad, ja līdz ... [18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] ja par to pašu attiecīgās zivsaimniecības jautājumu nav pieņemts neviens deleģētais akts saskaņā ar šā panta 2. punktu. Ja kļūst piemērojama šīs regulas pielikuma B daļa, Komisija neatkarīgi no 6. panta 1. punkta 4. apakšpunkta līdz tai pašai dienai pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 32. pantu nolūkā papildināt šo regulu ar specializētās zvejas definīciju, lai attiecīgajā zvejas zonā un attiecīgajām zivsaimniecībām piemērotu B daļu.

Tomēr noteikumus par linuma acs izmēriem, kas izklāstīti V–XI pielikuma B daļā piemēro tikai tad, ja līdz ... [18 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] ja par to pašu attiecīgās zivsaimniecības jautājumu nav pieņemts neviens deleģētais akts saskaņā ar šā panta 2. punktu. Ja kļūst piemērojama šīs regulas pielikuma B daļa, Komisija neatkarīgi no 6. panta 1. punkta 4. apakšpunkta līdz tai pašai dienai pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 32. pantu nolūkā papildināt šo regulu ar specializētās zvejas definīciju, lai attiecīgajā zvejas zonā un attiecīgajām zivsaimniecībām piemērotu B daļu.

Līdz dienai, kad beidzas termiņš, kas noteikts šā punkta otrajā daļā, vai līdz dienai, kad tiek pieņemts otrajā daļā minētais deleģētais akts, atkarībā no tā, kas notiek agrāk, attiecīgajos zvejas apgabalos ... [diena pirms šīs regulas stāšanās spēkā

   (*1)

  ] joprojām ir spēkā linuma acs izmēriem piemērojamie noteikumi.

Līdz dienai, kad beidzas termiņš, kas noteikts šā punkta otrajā daļā, vai līdz dienai, kad tiek pieņemts otrajā daļā minētais deleģētais akts, atkarībā no tā, kas notiek agrāk, attiecīgajos zvejas apgabalos ... [diena pirms šīs regulas stāšanās spēkā

*1

] joprojām ir spēkā linuma acs izmēriem piemērojamie noteikumi.

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1.a punkts (jauns)

18. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Lai sasniegtu KZP mērķus un ņemtu vērā katra reģiona īpatnības, vajadzības gadījumā saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantā minēto daudzgadu plānu var pieņemt tehniskos pasākumus, kas atšķiras no šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Lai sasniegtu KZP mērķus un ņemtu vērā katra reģiona īpatnības, vajadzības gadījumā saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantā minēto daudzgadu plānu var pieņemt tehniskos pasākumus, kas atšķiras no šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2. punkts

18. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Dalībvalstis
  saskaņā ar Regulas (ES)
  Nr
  . 1380/2013 18.
  pantā paredzēto procedūru
  var iesniegt
  kopīgus
  ieteikumus,
  kuros reģionālā līmenī noteikti atbilstoši tehniskie pasākumi
  ,
  kas atšķiras no 1
  .
  punktā minētajiem pasākumiem
  . | 2.   
  Ja par attiecīgo zivsaimniecību nav pieņemts daudzgadu plāns vai ja attiecīgajā daudzgadu plānā nav paredzēti tehniskie pasākumi vai šādu tehnisko pasākumu pieņemšanas procedūra, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar
  šīs regulas 32. pantu un
  Regulas (ES) 
  Nr. 1380/2013 18. pantu nolūkā papildināt šo regulu, nosakot atbilstošus reģionālā līmeņa tehniskos pasākumus, kas atšķiras no 1. punktā minētajiem pasākumiem, īpaši nosakot reģionālā līmenī piemērojamus linuma acs izmērus
  .
  Lai pieņemtu minētos deleģētos aktus, dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu līdz ... [12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] var iesniegt kopīgu ieteikumu. Komisija publisko dalībvalstu kopīgos ieteikumus tūlīt pēc to iesniegšanas un publisko visus zinātniskos novērtējumus, kas veikti, lai nodrošinātu to atbilstību Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 5. punktam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Dalībvalstis
  saskaņā ar Regulas (ES)
  Nr
  . 1380/2013 18.
  pantā paredzēto procedūru
  var iesniegt
  kopīgus
  ieteikumus,
  kuros reģionālā līmenī noteikti atbilstoši tehniskie pasākumi
  ,
  kas atšķiras no 1
  .
  punktā minētajiem pasākumiem
  .

2.   
  Ja par attiecīgo zivsaimniecību nav pieņemts daudzgadu plāns vai ja attiecīgajā daudzgadu plānā nav paredzēti tehniskie pasākumi vai šādu tehnisko pasākumu pieņemšanas procedūra, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar
  šīs regulas 32. pantu un
  Regulas (ES) 
  Nr. 1380/2013 18. pantu nolūkā papildināt šo regulu, nosakot atbilstošus reģionālā līmeņa tehniskos pasākumus, kas atšķiras no 1. punktā minētajiem pasākumiem, īpaši nosakot reģionālā līmenī piemērojamus linuma acs izmērus
  .
  Lai pieņemtu minētos deleģētos aktus, dalībvalstis saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu līdz ... [12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] var iesniegt kopīgu ieteikumu. Komisija publisko dalībvalstu kopīgos ieteikumus tūlīt pēc to iesniegšanas un publisko visus zinātniskos novērtējumus, kas veikti, lai nodrošinātu to atbilstību Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 5. punktam.

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 2.a punkts (jauns)

18. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Saskaņā ar 1.a un 2. punktu pieņemtie pasākumi: |
| | (a) | cenšas panākt šīs regulas 3. pantā noteiktos mērķus, īpaši ņemot vērā tās 4. pantā izklāstītos snieguma rādītājus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Saskaņā ar 1.a un 2. punktu pieņemtie pasākumi:

(a)

(a)

cenšas panākt šīs regulas 3. pantā noteiktos mērķus, īpaši ņemot vērā tās 4. pantā izklāstītos snieguma rādītājus;

cenšas panākt šīs regulas 3. pantā noteiktos mērķus, īpaši ņemot vērā tās 4. pantā izklāstītos snieguma rādītājus;

| (b) | atbilst labas pārvaldības principiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 3. pantā; |
| --- | --- |

(b)

(b)

atbilst labas pārvaldības principiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 3. pantā;

atbilst labas pārvaldības principiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 3. pantā;

| (c) | rada zvejas kuģiem stimulus izmantot selektīvus zvejas rīkus vai zvejas paņēmienus ar mazāku ietekmi uz vidi, tostarp ar zvejas iespēju iedalīšanas palīdzību; un |
| --- | --- |

(c)

(c)

rada zvejas kuģiem stimulus izmantot selektīvus zvejas rīkus vai zvejas paņēmienus ar mazāku ietekmi uz vidi, tostarp ar zvejas iespēju iedalīšanas palīdzību; un

rada zvejas kuģiem stimulus izmantot selektīvus zvejas rīkus vai zvejas paņēmienus ar mazāku ietekmi uz vidi, tostarp ar zvejas iespēju iedalīšanas palīdzību; un

| (d) | ir vismaz līdzvērtīgi 1. punktā minētajiem pasākumiem vai — linuma acs izmēra noteikumu gadījumā — ... [diena pirms šīs regulas stāšanās spēkā] piemērojamiem pasākumiem attiecībā uz izmantošanas modeļiem un aizsardzības līmeni, kas paredzēts jutīgām sugām un dzīvotnēm. |
| --- | --- |

(d)

(d)

ir vismaz līdzvērtīgi 1. punktā minētajiem pasākumiem vai — linuma acs izmēra noteikumu gadījumā — ... [diena pirms šīs regulas stāšanās spēkā] piemērojamiem pasākumiem attiecībā uz izmantošanas modeļiem un aizsardzības līmeni, kas paredzēts jutīgām sugām un dzīvotnēm.

ir vismaz līdzvērtīgi 1. punktā minētajiem pasākumiem vai — linuma acs izmēra noteikumu gadījumā — ... [diena pirms šīs regulas stāšanās spēkā] piemērojamiem pasākumiem attiecībā uz izmantošanas modeļiem un aizsardzības līmeni, kas paredzēts jutīgām sugām un dzīvotnēm.

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 3. punkts

18. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Saskaņā ar
  2
  . punktu
  ieteiktie tehniskie pasākumi ir vismaz līdzvērtīgi 1
  . punktā
  minētajiem pasākumiem tādos aspektos kā izmantošanas modeļi un aizsardzības līmenis, kas paredzēts
  jutīgām sugām un dzīvotnēm. | 3.   Saskaņā ar
  Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18
  . 
  panta 5.
   punktu
  dalībvalstis kopīgajiem ieteikumiem, kas minēti šā panta 2
  . punktā
  , ņem par pamatu labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus. Šajos zinātniskajos ieteikumos ņem vērā šo pasākumu ietekmi uz mērķsugām un
  jutīgām sugām un dzīvotnēm
  , pierādot ieguvumus jūras ekosistēmas saglabāšanā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Saskaņā ar
  2
  . punktu
  ieteiktie tehniskie pasākumi ir vismaz līdzvērtīgi 1
  . punktā
  minētajiem pasākumiem tādos aspektos kā izmantošanas modeļi un aizsardzības līmenis, kas paredzēts
  jutīgām sugām un dzīvotnēm.

3.   Saskaņā ar
  Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18
  . 
  panta 5.
   punktu
  dalībvalstis kopīgajiem ieteikumiem, kas minēti šā panta 2
  . punktā
  , ņem par pamatu labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus. Šajos zinātniskajos ieteikumos ņem vērā šo pasākumu ietekmi uz mērķsugām un
  jutīgām sugām un dzīvotnēm
  , pierādot ieguvumus jūras ekosistēmas saglabāšanā
  .

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 3.a punkts (jauns)

18. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1., 3. un 6. punkta Komisija var pieņemt šādus deleģētos aktus arī tad, ja nav sniegts šajos punktos minētais kopīgais ieteikums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1., 3. un 6. punkta Komisija var pieņemt šādus deleģētos aktus arī tad, ja nav sniegts šajos punktos minētais kopīgais ieteikums.

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants

19. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 19. pants | svītrots |
| Reģionāli pasākumi daudzgadu plānos | |
| 1.
     
  Lai sasniegtu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantā minēto daudzgadu plānu mērķus, Komisija ir pilnvarota noteikt reģionāla līmeņa tehniskus pasākumus. Šādus pasākumus nosaka, izmantojot deleģētos aktus, kas pieņemti saskaņā ar šīs regulas 32. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu. | |
| 2.
     
  Saskaņā ar 1. pantu noteiktie pasākumi var: | |
| a) | grozīt vai papildināt V–XI pielikumā noteiktos pasākumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

19. pants

19. pants

svītrots

svītrots

Reģionāli pasākumi daudzgadu plānos

Reģionāli pasākumi daudzgadu plānos

1.
     
  Lai sasniegtu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantā minēto daudzgadu plānu mērķus, Komisija ir pilnvarota noteikt reģionāla līmeņa tehniskus pasākumus. Šādus pasākumus nosaka, izmantojot deleģētos aktus, kas pieņemti saskaņā ar šīs regulas 32. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu.

2.
     
  Saskaņā ar 1. pantu noteiktie pasākumi var:

a)

a)

grozīt vai papildināt V–XI pielikumā noteiktos pasākumus;

grozīt vai papildināt V–XI pielikumā noteiktos pasākumus;

| b) | atkāpties no V–XI pielikumā noteiktajiem pasākumiem attiecībā uz konkrētu apgabalu vai laikposmu, ja vien var pierādīt, ka minētie pasākumi neveicina saglabāšanu attiecīgajā apgabalā vai laikposmā vai ka alternatīvi pasākumi sasniegtu tos pašus mērķus. |
| --- | --- |

b)

b)

atkāpties no V–XI pielikumā noteiktajiem pasākumiem attiecībā uz konkrētu apgabalu vai laikposmu, ja vien var pierādīt, ka minētie pasākumi neveicina saglabāšanu attiecīgajā apgabalā vai laikposmā vai ka alternatīvi pasākumi sasniegtu tos pašus mērķus.

atkāpties no V–XI pielikumā noteiktajiem pasākumiem attiecībā uz konkrētu apgabalu vai laikposmu, ja vien var pierādīt, ka minētie pasākumi neveicina saglabāšanu attiecīgajā apgabalā vai laikposmā vai ka alternatīvi pasākumi sasniegtu tos pašus mērķus.

3.
     
  Daudzgadu plānā var noteikt, kāda veida tehniskos pasākumus attiecībā uz konkrēto reģionu var pieņemt atbilstīgi 1. un 2. punktam.

4.
     
  Saskaņā ar 1. un 2. punktu pieņemtie pasākumi:

| a) | ir paredzēti, lai īstenotu mērķus un sasniegtu mērķrādītājus, kas noteikti šīs regulas 3. un 4. pantā; |
| --- | --- |

a)

a)

ir paredzēti, lai īstenotu mērķus un sasniegtu mērķrādītājus, kas noteikti šīs regulas 3. un 4. pantā;

ir paredzēti, lai īstenotu mērķus un sasniegtu mērķrādītājus, kas noteikti šīs regulas 3. un 4. pantā;

| b) | ir noteikti, vadoties pēc labas pārvaldības principiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 3. pantā, un |
| --- | --- |

b)

b)

ir noteikti, vadoties pēc labas pārvaldības principiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 3. pantā, un

ir noteikti, vadoties pēc labas pārvaldības principiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 3. pantā, un

| c) | ar zvejas iespēju iedalīšanas palīdzību rada zvejas kuģiem stimulus izmantot selektīvus zvejas rīkus vai zvejas paņēmienus ar mazāku ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

c)

c)

ar zvejas iespēju iedalīšanas palīdzību rada zvejas kuģiem stimulus izmantot selektīvus zvejas rīkus vai zvejas paņēmienus ar mazāku ietekmi uz vidi.

ar zvejas iespēju iedalīšanas palīdzību rada zvejas kuģiem stimulus izmantot selektīvus zvejas rīkus vai zvejas paņēmienus ar mazāku ietekmi uz vidi.

5.
     
  Kad dalībvalstis iesniedz kopīgus ieteikumus par tehnisko pasākumu noteikšanu, kā minēts 1. punktā, tās sniedz zinātniskus pierādījumus, kas pamato minēto pasākumu pieņemšanu.

6.
     
  Komisija var lūgt ZZTEK novērtēt 5. punktā minētos kopīgos ieteikumus.

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. punkts – ievaddaļa

20. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kad dalībvalstis saskaņā ar
  19
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai noteiktu izmēra un sugas ziņā selektīvus zvejas rīkus, tās iesniedz pierādījumus, kas apliecina, ka minētie zvejas rīki atbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem: | 1.   Kad dalībvalstis saskaņā ar
  18
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai noteiktu izmēra un sugas ziņā selektīvus zvejas rīkus, tās iesniedz pierādījumus, kas apliecina, ka minētie zvejas rīki atbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kad dalībvalstis saskaņā ar
  19
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai noteiktu izmēra un sugas ziņā selektīvus zvejas rīkus, tās iesniedz pierādījumus, kas apliecina, ka minētie zvejas rīki atbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem:

1.   Kad dalībvalstis saskaņā ar
  18
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai noteiktu izmēra un sugas ziņā selektīvus zvejas rīkus, tās iesniedz pierādījumus, kas apliecina, ka minētie zvejas rīki atbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem:

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. daļa – ievaddaļa

21. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kad dalībvalstis saskaņā ar
  19
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai grozītu zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus, kas minēti V–VIII un X pielikuma C daļā un XI pielikuma B daļā, vai izveidotu jaunus zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus, minētajos kopīgajos ieteikumos attiecībā uz šādiem apgabaliem ietver turpmāk norādītos elementus: | Kad dalībvalstis saskaņā ar
  18
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai grozītu zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus, kas minēti V–VIII un X pielikuma C daļā un XI pielikuma B daļā, vai izveidotu jaunus zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus
  , vai tos svītrotu
  , minētajos kopīgajos ieteikumos attiecībā uz šādiem apgabaliem ietver turpmāk norādītos elementus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kad dalībvalstis saskaņā ar
  19
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai grozītu zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus, kas minēti V–VIII un X pielikuma C daļā un XI pielikuma B daļā, vai izveidotu jaunus zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus, minētajos kopīgajos ieteikumos attiecībā uz šādiem apgabaliem ietver turpmāk norādītos elementus:

19

Kad dalībvalstis saskaņā ar
  18
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai grozītu zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus, kas minēti V–VIII un X pielikuma C daļā un XI pielikuma B daļā, vai izveidotu jaunus zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus
  , vai tos svītrotu
  , minētajos kopīgajos ieteikumos attiecībā uz šādiem apgabaliem ietver turpmāk norādītos elementus:

18

, vai tos svītrotu

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1.a punkts (jauns)

21. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja dalībvalstis nepieņem kopīgus ieteikumus, Komisija saskaņā ar 32. pantu var pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem izveido zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja dalībvalstis nepieņem kopīgus ieteikumus, Komisija saskaņā ar 32. pantu var pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem izveido zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu.

Ja dalībvalstis nepieņem kopīgus ieteikumus, Komisija saskaņā ar 32. pantu var pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem izveido zvejas aizlieguma apgabalus vai zvejai ierobežotos apgabalus, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu.

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. daļa

22. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Kad dalībvalstis saskaņā ar
  19
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai grozītu vai noteiktu minimālos saglabāšanas references izmērus, kas minēti V–X pielikuma A daļā, to mērķis ir nodrošināt jūras sugu mazuļu aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Kad dalībvalstis saskaņā ar
  19
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai grozītu vai noteiktu minimālos saglabāšanas references izmērus, kas minēti V–X pielikuma A daļā, to mērķis ir nodrošināt jūras sugu mazuļu aizsardzību.

19

| 1. | Kad dalībvalstis saskaņā ar
  18
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai grozītu vai noteiktu minimālos saglabāšanas references izmērus, kas minēti V–X pielikuma A daļā, to mērķis ir nodrošināt jūras sugu mazuļu aizsardzību.
  Kopīgu ieteikumu pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie pierādījumi, un tajos ņem vērā bioloģiskais pamatojums, īpaši sugas dzimumgatavību sasniegušu īpatņu izmērs. Kopīgi ieteikumi neapdraud kontroles un izpildes noteikumus, kas attiecas uz zivsaimniecības produktu izkraušanu un tirdzniecību. |
| --- | --- |

1.

Kad dalībvalstis saskaņā ar
  18
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai grozītu vai noteiktu minimālos saglabāšanas references izmērus, kas minēti V–X pielikuma A daļā, to mērķis ir nodrošināt jūras sugu mazuļu aizsardzību.
  Kopīgu ieteikumu pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie pierādījumi, un tajos ņem vērā bioloģiskais pamatojums, īpaši sugas dzimumgatavību sasniegušu īpatņu izmērs. Kopīgi ieteikumi neapdraud kontroles un izpildes noteikumus, kas attiecas uz zivsaimniecības produktu izkraušanu un tirdzniecību.

18

Kopīgu ieteikumu pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie pierādījumi, un tajos ņem vērā bioloģiskais pamatojums, īpaši sugas dzimumgatavību sasniegušu īpatņu izmērs. Kopīgi ieteikumi neapdraud kontroles un izpildes noteikumus, kas attiecas uz zivsaimniecības produktu izkraušanu un tirdzniecību.

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. daļa – ievaddaļa

23. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kad dalībvalstis saskaņā ar
  19
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai varētu noteikt reāllaika zvejas aizliegumus un noteikumus par zvejas darbību vietas maiņu ar mērķi nodrošināt zivju vai gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu mazuļu vai nārsta baru aizsardzību, tās ietver šādus elementus: | Kad dalībvalstis saskaņā ar
  18
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai varētu noteikt reāllaika zvejas aizliegumus un noteikumus par zvejas darbību vietas maiņu ar mērķi nodrošināt zivju vai gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu mazuļu vai nārsta baru
  , vai jutīgu sugu
  aizsardzību, tās ietver šādus elementus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kad dalībvalstis saskaņā ar
  19
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai varētu noteikt reāllaika zvejas aizliegumus un noteikumus par zvejas darbību vietas maiņu ar mērķi nodrošināt zivju vai gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu mazuļu vai nārsta baru aizsardzību, tās ietver šādus elementus:

19

Kad dalībvalstis saskaņā ar
  18
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai varētu noteikt reāllaika zvejas aizliegumus un noteikumus par zvejas darbību vietas maiņu ar mērķi nodrošināt zivju vai gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu mazuļu vai nārsta baru
  , vai jutīgu sugu
  aizsardzību, tās ietver šādus elementus:

18

, vai jutīgu sugu

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1.a punkts (jauns)

23. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Ja reāllaika zvejas liegumi vai zvejas darbību vietas maiņa skar tikai vienas dalībvalsts kuģus, pieņem pasākumus, kas mazina to ietekmi uz skartajiem kuģiem un kas balstās uz labākajiem pieejamiem zinātniskajiem ieteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Ja reāllaika zvejas liegumi vai zvejas darbību vietas maiņa skar tikai vienas dalībvalsts kuģus, pieņem pasākumus, kas mazina to ietekmi uz skartajiem kuģiem un kas balstās uz labākajiem pieejamiem zinātniskajiem ieteikumiem.

Grozījums Nr. 304 un 154

Grozījums Nr. 304 un 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts

24. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kad dalībvalstis saskaņā ar
  19
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai varētu izmantot novatoriskus zvejas rīkus
  , tostarp V pielikuma E daļā aprakstīto elektroimpulsa trali,
  vai paplašināt šādu zvejas rīku izmantošanu konkrētā jūras baseinā, tās iesniedz novērtējumu par šādu zvejas rīku izmantošanas iespējamo ietekmi uz mērķsugām un uz jutīgām sugām un dzīvotnēm. | 1.   Kad dalībvalstis saskaņā ar
  18
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai varētu izmantot novatoriskus zvejas rīkus vai paplašināt šādu zvejas rīku izmantošanu konkrētā jūras baseinā, tās iesniedz novērtējumu par šādu zvejas rīku izmantošanas iespējamo ietekmi uz mērķsugām un uz jutīgām sugām un dzīvotnēm. |
| | Šādu novērtējumu veic, pamatojoties uz novatorisku zvejas rīku izmantošanu izmēģinājuma laikā, kas ilgst vismaz četrus gadus un neaptver vairāk kā 5 % no zvejas kuģiem šajā zvejas veidā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kad dalībvalstis saskaņā ar
  19
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai varētu izmantot novatoriskus zvejas rīkus
  , tostarp V pielikuma E daļā aprakstīto elektroimpulsa trali,
  vai paplašināt šādu zvejas rīku izmantošanu konkrētā jūras baseinā, tās iesniedz novērtējumu par šādu zvejas rīku izmantošanas iespējamo ietekmi uz mērķsugām un uz jutīgām sugām un dzīvotnēm.

1.   Kad dalībvalstis saskaņā ar
  18
  . pantu iesniedz kopīgus ieteikumus, lai varētu izmantot novatoriskus zvejas rīkus vai paplašināt šādu zvejas rīku izmantošanu konkrētā jūras baseinā, tās iesniedz novērtējumu par šādu zvejas rīku izmantošanas iespējamo ietekmi uz mērķsugām un uz jutīgām sugām un dzīvotnēm.

Šādu novērtējumu veic, pamatojoties uz novatorisku zvejas rīku izmantošanu izmēģinājuma laikā, kas ilgst vismaz četrus gadus un neaptver vairāk kā 5 % no zvejas kuģiem šajā zvejas veidā.

Šādu novērtējumu veic, pamatojoties uz novatorisku zvejas rīku izmantošanu izmēģinājuma laikā, kas ilgst vismaz četrus gadus un neaptver vairāk kā 5 % no zvejas kuģiem šajā zvejas veidā.

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 3. punkts

24. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Novatorisku zvejas rīku izmantošana
  netiek
  atļauta, ja
  minētie novērtējumi
  liecina, ka izmantošana
  radītu
  nelabvēlīgu ietekmi uz jutīgām dzīvotnēm
  un
  nemērķa sugām. | 3.   Novatorisku zvejas rīku izmantošana
  ir
  atļauta
  komerciālā mērogā tikai tad
  , ja
  1. punktā minētais novērtējums
  liecina, ka
  salīdzinājumā ar esošajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un paņēmieniem to
  izmantošana
  neradītu tiešu vai kumulatīvu
  nelabvēlīgu ietekmi uz
  jūras dzīvotnēm, tostarp
  jutīgām dzīvotnēm
  , vai
  nemērķa sugām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Novatorisku zvejas rīku izmantošana
  netiek
  atļauta, ja
  minētie novērtējumi
  liecina, ka izmantošana
  radītu
  nelabvēlīgu ietekmi uz jutīgām dzīvotnēm
  un
  nemērķa sugām.

3.   Novatorisku zvejas rīku izmantošana
  ir
  atļauta
  komerciālā mērogā tikai tad
  , ja
  1. punktā minētais novērtējums
  liecina, ka
  salīdzinājumā ar esošajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un paņēmieniem to
  izmantošana
  neradītu tiešu vai kumulatīvu
  nelabvēlīgu ietekmi uz
  jūras dzīvotnēm, tostarp
  jutīgām dzīvotnēm
  , vai
  nemērķa sugām.

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. daļa – 2.a ievilkums (jauns)

25. pants – 1. daļa – 2.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | sniegt informāciju par to, cik efektīvi ir pastāvošie ietekmējuma mazināšanas pasākumi un uzraudzības procedūras; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

sniegt informāciju par to, cik efektīvi ir pastāvošie ietekmējuma mazināšanas pasākumi un uzraudzības procedūras;

sniegt informāciju par to, cik efektīvi ir pastāvošie ietekmējuma mazināšanas pasākumi un uzraudzības procedūras;

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1.a daļa (jauna)

25. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis nodrošina, ka notiek pienācīgas apspriedes ar zvejniekiem, kurus tieši skar šie pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka notiek pienācīgas apspriedes ar zvejniekiem, kurus tieši skar šie pasākumi.

Dalībvalstis nodrošina, ka notiek pienācīgas apspriedes ar zvejniekiem, kurus tieši skar šie pasākumi.

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

26. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | atkāpes, kas pieņemtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

atkāpes, kas pieņemtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu;

atkāpes, kas pieņemtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punktu;

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants – 2. punkts

26. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ar 1. punktā minētajiem pasākumiem tiecas sasniegt 3. pantā noteiktos mērķus un jo īpaši aizsargāt zivju vai gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu mazuļu vai nārsta barus. | 2.   Ar 1. punktā minētajiem pasākumiem tiecas sasniegt 3. pantā noteiktos mērķus un jo īpaši aizsargāt zivju vai gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu mazuļu vai nārsta barus.
  Tie ir vismaz tikpat stingri kā tehniskie pasākumi, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ar 1. punktā minētajiem pasākumiem tiecas sasniegt 3. pantā noteiktos mērķus un jo īpaši aizsargāt zivju vai gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu mazuļu vai nārsta barus.

2.   Ar 1. punktā minētajiem pasākumiem tiecas sasniegt 3. pantā noteiktos mērķus un jo īpaši aizsargāt zivju vai gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu mazuļu vai nārsta barus.
  Tie ir vismaz tikpat stingri kā tehniskie pasākumi, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26.a pants (jauns)

26.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 26.a pants |
| | Izmēģinājuma projekti par nozvejas un izmetumu pilnīgu dokumentāciju |
| | 1.
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 32. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu nolūkā papildināt šo regulu, nosakot izmēģinājuma projektus, ar kuriem tiek izveidota nozveju un izmetumu pilnīgas dokumentācijas sistēma, kuras pamatā ir izmērāmi mērķrādītāji un mērķi, lai panāktu uz rezultātiem balstītu zivsaimniecības pārvaldību. |
| | 2.
     
  Šā panta 1. punktā minētie izmēģinājuma projekti var atkāpties no V–XI pielikumu B daļā izklāstītajiem pasākumiem konkrētā apgabalā uz laiku, kas nepārsniedz vienu gadu, ar noteikumu, ka var pierādīt, ka šie izmēģinājuma projekti tiecas sasniegt 3. pantā noteiktos mērķus un 4. pantā izklāstītos snieguma rādītājus un jo īpaši uzlabot attiecīgo zvejas rīku vai zvejas paņēmienu selektivitāti vai citādi mazināt to vidisko ietekmi. Viena gada periodu var pagarināt uz vēl vienu gadu ar tādiem pašiem nosacījumiem. Izmēģinājuma projektos var iekļaut ne vairāk kā 5 % no katras dalībvalsts zvejas kuģiem attiecīgajā zvejas veidā. |
| | 3.
     
  Ja dalībvalstis iesniedz kopīgus ieteikumus par 1. punktā minēto izmēģinājuma projektu izveidošanu, tās sniedz zinātniskus pierādījumus, kas pamato to pieņemšanu. ZZTEK novērtē minētos kopīgos ieteikumus un šo novērtējumu publisko. Sešu mēnešu laikā pēc projekta beigām dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izklāstīti tā rezultāti, tostarp detalizēts novērtējums par selektivitātes un citādas vidiskās ietekmes izmaiņām. |
| | 4.
     
  ZZTEK novērtē 3. punktā minēto ziņojumu. Ja ZZTEK secina, ka jaunie rīki vai zvejas paņēmieni veiksmīgi panāk 2. punktā noteiktos mērķus, Komisija saskaņā ar LESD var iesniegt priekšlikumu, ar ko vispārīgi atļautu lietot šo rīku vai paņēmienu. ZZTEK novērtējumu publisko. |
| | 5.
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 32. pantu nolūkā papildināt šo regulu, nosakot tehniskās specifikācijas 1. punktā minētajai nozveju un izmetumu pilnīgas dokumentācijas sistēmai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

26.a pants

26.a pants

Izmēģinājuma projekti par nozvejas un izmetumu pilnīgu dokumentāciju

Izmēģinājuma projekti par nozvejas un izmetumu pilnīgu dokumentāciju

1.
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 32. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu nolūkā papildināt šo regulu, nosakot izmēģinājuma projektus, ar kuriem tiek izveidota nozveju un izmetumu pilnīgas dokumentācijas sistēma, kuras pamatā ir izmērāmi mērķrādītāji un mērķi, lai panāktu uz rezultātiem balstītu zivsaimniecības pārvaldību.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minētie izmēģinājuma projekti var atkāpties no V–XI pielikumu B daļā izklāstītajiem pasākumiem konkrētā apgabalā uz laiku, kas nepārsniedz vienu gadu, ar noteikumu, ka var pierādīt, ka šie izmēģinājuma projekti tiecas sasniegt 3. pantā noteiktos mērķus un 4. pantā izklāstītos snieguma rādītājus un jo īpaši uzlabot attiecīgo zvejas rīku vai zvejas paņēmienu selektivitāti vai citādi mazināt to vidisko ietekmi. Viena gada periodu var pagarināt uz vēl vienu gadu ar tādiem pašiem nosacījumiem. Izmēģinājuma projektos var iekļaut ne vairāk kā 5 % no katras dalībvalsts zvejas kuģiem attiecīgajā zvejas veidā.

3.
     
  Ja dalībvalstis iesniedz kopīgus ieteikumus par 1. punktā minēto izmēģinājuma projektu izveidošanu, tās sniedz zinātniskus pierādījumus, kas pamato to pieņemšanu. ZZTEK novērtē minētos kopīgos ieteikumus un šo novērtējumu publisko. Sešu mēnešu laikā pēc projekta beigām dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izklāstīti tā rezultāti, tostarp detalizēts novērtējums par selektivitātes un citādas vidiskās ietekmes izmaiņām.

4.
     
  ZZTEK novērtē 3. punktā minēto ziņojumu. Ja ZZTEK secina, ka jaunie rīki vai zvejas paņēmieni veiksmīgi panāk 2. punktā noteiktos mērķus, Komisija saskaņā ar LESD var iesniegt priekšlikumu, ar ko vispārīgi atļautu lietot šo rīku vai paņēmienu. ZZTEK novērtējumu publisko.

5.
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 32. pantu nolūkā papildināt šo regulu, nosakot tehniskās specifikācijas 1. punktā minētajai nozveju un izmetumu pilnīgas dokumentācijas sistēmai.

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV nodaļa

IV nodaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| IV NODAĻA | svītrots |
| REĢIONĀLAS ZVEJNIECĪBAS PĀRVALDĪBAS ORGANIZĀCIJAS | |
| 28. pants | |
| Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) | |
| Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu, lai tādā veidā: | |
| a) | transponētu Savienības tiesību aktos konkrētus tehniskos pasākumus, par kuriem vienojusies Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC), tostarp jutīgu jūras ekosistēmu sarakstus un īpašus tehniskos pasākumus, kas attiecas uz zilās jūras līdakas un sarkanasaru zvejniecībām un ir noteikti NEAFC Ieteikumos 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

IV NODAĻA

IV NODAĻA

svītrots

svītrots

REĢIONĀLAS ZVEJNIECĪBAS PĀRVALDĪBAS ORGANIZĀCIJAS

REĢIONĀLAS ZVEJNIECĪBAS PĀRVALDĪBAS ORGANIZĀCIJAS

28. pants

28. pants

Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC)

Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC)

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu, lai tādā veidā:

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu, lai tādā veidā:

a)

a)

transponētu Savienības tiesību aktos konkrētus tehniskos pasākumus, par kuriem vienojusies Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC), tostarp jutīgu jūras ekosistēmu sarakstus un īpašus tehniskos pasākumus, kas attiecas uz zilās jūras līdakas un sarkanasaru zvejniecībām un ir noteikti NEAFC Ieteikumos 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015, un

transponētu Savienības tiesību aktos konkrētus tehniskos pasākumus, par kuriem vienojusies Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC), tostarp jutīgu jūras ekosistēmu sarakstus un īpašus tehniskos pasākumus, kas attiecas uz zilās jūras līdakas un sarkanasaru zvejniecībām un ir noteikti NEAFC Ieteikumos 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015, un

| b) | pieņemtu citus tehniskus pasākumus, ar kuriem papildina vai groza dažus nebūtiskus elementus leģislatīvajos aktos, ar kuriem transponē NEAFC ieteikumus. |
| --- | --- |

b)

b)

pieņemtu citus tehniskus pasākumus, ar kuriem papildina vai groza dažus nebūtiskus elementus leģislatīvajos aktos, ar kuriem transponē NEAFC ieteikumus.

pieņemtu citus tehniskus pasākumus, ar kuriem papildina vai groza dažus nebūtiskus elementus leģislatīvajos aktos, ar kuriem transponē NEAFC ieteikumus.

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 1. punkts – ievaddaļa

29. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šajā regulā paredzētos tehniskos pasākumus nepiemēro zvejas operācijām, ko veic
  vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā
  , ja ir izpildīti šādi nosacījumi: | 1.   Šajā regulā paredzētos tehniskos pasākumus nepiemēro zvejas operācijām, ko veic
  saistībā ar zinātnisku izpēti
  , ja ir izpildīti šādi nosacījumi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Šajā regulā paredzētos tehniskos pasākumus nepiemēro zvejas operācijām, ko veic
  vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā
  , ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

1.   Šajā regulā paredzētos tehniskos pasākumus nepiemēro zvejas operācijām, ko veic
  saistībā ar zinātnisku izpēti
  , ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

29. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | tos pārdod citiem mērķiem, nevis tiešai lietošanai pārtikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

tos pārdod citiem mērķiem, nevis tiešai lietošanai pārtikā.

| (b) | par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku zivju gadījumā
  tos pārdod citiem mērķiem, nevis tiešai lietošanai pārtikā. |
| --- | --- |

(b)

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku zivju gadījumā
  tos pārdod citiem mērķiem, nevis tiešai lietošanai pārtikā.

par minimālo saglabāšanas references izmēru mazāku zivju gadījumā

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – virsraksts

30. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts

30. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šajā regulā paredzētos tehniskos pasākumus nepiemēro zvejas operācijām, ko veic vienīgi jūras sugu krājumu
  mākslīgas
  atjaunošanas vai pārvietošanas nolūkā, ja minētās operācijas tiek veiktas ar pārvaldībā tieši ieinteresētas dalībvalsts vai dalībvalstu atļauju un tās (to) pārziņā. | 1.   Šajā regulā paredzētos tehniskos pasākumus nepiemēro zvejas operācijām, ko veic vienīgi jūras sugu krājumu
  tiešas
  atjaunošanas vai pārvietošanas nolūkā, ja minētās operācijas tiek veiktas ar pārvaldībā tieši ieinteresētas dalībvalsts vai dalībvalstu atļauju un tās (to) pārziņā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Šajā regulā paredzētos tehniskos pasākumus nepiemēro zvejas operācijām, ko veic vienīgi jūras sugu krājumu
  mākslīgas
  atjaunošanas vai pārvietošanas nolūkā, ja minētās operācijas tiek veiktas ar pārvaldībā tieši ieinteresētas dalībvalsts vai dalībvalstu atļauju un tās (to) pārziņā.

1.   Šajā regulā paredzētos tehniskos pasākumus nepiemēro zvejas operācijām, ko veic vienīgi jūras sugu krājumu
  tiešas
  atjaunošanas vai pārvietošanas nolūkā, ja minētās operācijas tiek veiktas ar pārvaldībā tieši ieinteresētas dalībvalsts vai dalībvalstu atļauju un tās (to) pārziņā.

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts

30. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja krājumu
  mākslīgu
  atjaunošanu vai pārvietošanu veic citas dalībvalsts vai dalībvalstu ūdeņos, Komisiju un visas attiecīgās dalībvalstis vismaz vienu mēnesi iepriekš informē par nolūku veikt šādas zvejas operācijas. | 2.   Ja krājumu
  tiešu
  atjaunošanu vai pārvietošanu veic citas dalībvalsts vai dalībvalstu ūdeņos, Komisiju un visas attiecīgās dalībvalstis vismaz vienu mēnesi iepriekš informē par nolūku veikt šādas zvejas operācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja krājumu
  mākslīgu
  atjaunošanu vai pārvietošanu veic citas dalībvalsts vai dalībvalstu ūdeņos, Komisiju un visas attiecīgās dalībvalstis vismaz vienu mēnesi iepriekš informē par nolūku veikt šādas zvejas operācijas.

2.   Ja krājumu
  tiešu
  atjaunošanu vai pārvietošanu veic citas dalībvalsts vai dalībvalstu ūdeņos, Komisiju un visas attiecīgās dalībvalstis vismaz vienu mēnesi iepriekš informē par nolūku veikt šādas zvejas operācijas.

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts

31. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka jūras sugu aizsardzībai ir vajadzīga tūlītēja rīcība, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 32. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai mazinātu šādus apdraudējumus. Minētie akti var jo īpaši attiekties uz zvejas rīku izmantošanas ierobežojumiem vai uz zvejas darbību ierobežojumiem konkrētos apgabalos vai konkrētos laikposmos. | 1.   Ja pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka jūras sugu
  vai jūras dzīvotņu
  aizsardzībai ir vajadzīga tūlītēja rīcība, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 32. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai mazinātu šādus apdraudējumus. Minētie akti var jo īpaši attiekties uz zvejas rīku izmantošanas ierobežojumiem vai uz zvejas darbību ierobežojumiem konkrētos apgabalos vai konkrētos laikposmos
  , vai uz jebkuru citu nepieciešamu saglabāšanas pasākumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka jūras sugu aizsardzībai ir vajadzīga tūlītēja rīcība, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 32. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai mazinātu šādus apdraudējumus. Minētie akti var jo īpaši attiekties uz zvejas rīku izmantošanas ierobežojumiem vai uz zvejas darbību ierobežojumiem konkrētos apgabalos vai konkrētos laikposmos.

1.   Ja pieejamie zinātniskie ieteikumi liecina, ka jūras sugu
  vai jūras dzīvotņu
  aizsardzībai ir vajadzīga tūlītēja rīcība, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 32. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai mazinātu šādus apdraudējumus. Minētie akti var jo īpaši attiekties uz zvejas rīku izmantošanas ierobežojumiem vai uz zvejas darbību ierobežojumiem konkrētos apgabalos vai konkrētos laikposmos
  , vai uz jebkuru citu nepieciešamu saglabāšanas pasākumu
  .

Grozījums Nr. 273

Grozījums Nr. 273

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

31. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | nodrošinātu jutīgu sugu un dzīvotņu aizsardzību, ja ir pierādīts, ka to saglabāšana ir nopietni apdraudēta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

nodrošinātu jutīgu sugu un dzīvotņu aizsardzību, ja ir pierādīts, ka to saglabāšana ir nopietni apdraudēta.

nodrošinātu jutīgu sugu un dzīvotņu aizsardzību, ja ir pierādīts, ka to saglabāšana ir nopietni apdraudēta.

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 3. punkts

31. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Neskarot 32. panta 6. punktu, šā panta 1. punktā minētos deleģētos aktus piemēro ne ilgāk kā
  trīs
  gadus. | 3.   Neskarot 32. panta 6. punktu, šā panta 1. punktā minētos deleģētos aktus piemēro ne ilgāk kā
  divus
  gadus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Neskarot 32. panta 6. punktu, šā panta 1. punktā minētos deleģētos aktus piemēro ne ilgāk kā
  trīs
  gadus.

3.   Neskarot 32. panta 6. punktu, šā panta 1. punktā minētos deleģētos aktus piemēro ne ilgāk kā
  divus
  gadus.

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 1. punkts

34. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Līdz
  2020. gada beigām
  un pēc tam katru trešo gadu, pamatojoties uz dalībvalstu un attiecīgo konsultatīvo padomju sniegto informāciju un ņemot vērā ZZTEK veiktu izvērtējumu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Šajā ziņojumā novērtē, kādā mērā tehniskie pasākumi gan reģionālā, gan Savienības līmenī ir palīdzējuši īstenot 3. pantā
  noteiktos
  mērķus
  un sasniegt
  4. pantā
  noteiktos mērķrādītājus
  . | 1.   Līdz
  ...[trīs gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā]
  un pēc tam katru trešo gadu, pamatojoties uz dalībvalstu un attiecīgo konsultatīvo padomju sniegto informāciju un ņemot vērā ZZTEK veiktu izvērtējumu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Šajā ziņojumā novērtē, kādā mērā tehniskie pasākumi gan reģionālā, gan Savienības līmenī ir palīdzējuši īstenot 3. pantā
  minētos
  mērķus
  , pamatojoties uz
  4. pantā
  noteiktajiem snieguma rādītājiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Līdz
  2020. gada beigām
  un pēc tam katru trešo gadu, pamatojoties uz dalībvalstu un attiecīgo konsultatīvo padomju sniegto informāciju un ņemot vērā ZZTEK veiktu izvērtējumu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Šajā ziņojumā novērtē, kādā mērā tehniskie pasākumi gan reģionālā, gan Savienības līmenī ir palīdzējuši īstenot 3. pantā
  noteiktos
  mērķus
  un sasniegt
  4. pantā
  noteiktos mērķrādītājus
  .

1.   Līdz
  ...[trīs gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā]
  un pēc tam katru trešo gadu, pamatojoties uz dalībvalstu un attiecīgo konsultatīvo padomju sniegto informāciju un ņemot vērā ZZTEK veiktu izvērtējumu, Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Šajā ziņojumā novērtē, kādā mērā tehniskie pasākumi gan reģionālā, gan Savienības līmenī ir palīdzējuši īstenot 3. pantā
  minētos
  mērķus
  , pamatojoties uz
  4. pantā
  noteiktajiem snieguma rādītājiem
  .

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 2. punkts

34. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pamatojoties uz minēto ziņojumu, ja reģionālā līmenī ir pierādījumi, ka mērķi
  un mērķrādītāji
  nav sasniegti,
  sešu
  mēnešu laikā pēc 1. punktā minētā ziņojuma iesniegšanas attiecīgā reģiona dalībvalstis iesniedz plānu, kurā noteiktas korektīvās darbības, kas veicamas, lai nodrošinātu minēto mērķu un
  mērķrādītāju sasniegšanu
  . | 2.   Pamatojoties uz minēto ziņojumu, ja reģionālā līmenī ir pierādījumi, ka mērķi nav sasniegti
  vai ka ir pārsniegti 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie konkrētie galveno zivsaimniecības jomu līmeņi attiecībā uz tādu īpatņu nozvejām, kuri ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru
  ,
  divpadsmit
  mēnešu laikā pēc 1. punktā minētā ziņojuma iesniegšanas attiecīgā reģiona dalībvalstis iesniedz plānu, kurā noteiktas korektīvās darbības, kas veicamas, lai nodrošinātu
  3. pantā
  minēto mērķu
  sasniegšanu
  un
  jūras sugu īpatņu, kuri ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru, nozveju samazināšanu līdz līmeņiem, kuri minēti 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pamatojoties uz minēto ziņojumu, ja reģionālā līmenī ir pierādījumi, ka mērķi
  un mērķrādītāji
  nav sasniegti,
  sešu
  mēnešu laikā pēc 1. punktā minētā ziņojuma iesniegšanas attiecīgā reģiona dalībvalstis iesniedz plānu, kurā noteiktas korektīvās darbības, kas veicamas, lai nodrošinātu minēto mērķu un
  mērķrādītāju sasniegšanu
  .

2.   Pamatojoties uz minēto ziņojumu, ja reģionālā līmenī ir pierādījumi, ka mērķi nav sasniegti
  vai ka ir pārsniegti 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie konkrētie galveno zivsaimniecības jomu līmeņi attiecībā uz tādu īpatņu nozvejām, kuri ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru
  ,
  divpadsmit
  mēnešu laikā pēc 1. punktā minētā ziņojuma iesniegšanas attiecīgā reģiona dalībvalstis iesniedz plānu, kurā noteiktas korektīvās darbības, kas veicamas, lai nodrošinātu
  3. pantā
  minēto mērķu
  sasniegšanu
  un
  jūras sugu īpatņu, kuri ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru, nozveju samazināšanu līdz līmeņiem, kuri minēti 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā
  .

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 2.a punkts (jauns)

34. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija palīdz dalībvalstīm izveidot valsts rīcības plānu, kā novērst grūtības, kas konstatētas, īstenojot jaunus tehniskos pasākumus, kuru mērķis ir sasniegt 4. pantā izklāstītās prasības. Dalībvalsts veic visus nepieciešamos pasākumus minētā rīcības plāna īstenošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisija palīdz dalībvalstīm izveidot valsts rīcības plānu, kā novērst grūtības, kas konstatētas, īstenojot jaunus tehniskos pasākumus, kuru mērķis ir sasniegt 4. pantā izklāstītās prasības. Dalībvalsts veic visus nepieciešamos pasākumus minētā rīcības plāna īstenošanai.

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

34. pants – 3.a punkts (jauns)

34. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja ziņojumā norādīts, ka dalībvalsts nav spējusi izpildīt savas saistības attiecībā uz kontroli un datu vākšanu, Komisija var pārtraukt vai apturēt EJZF finansējumu šai dalībvalstij saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 100. un 101. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Ja ziņojumā norādīts, ka dalībvalsts nav spējusi izpildīt savas saistības attiecībā uz kontroli un datu vākšanu, Komisija var pārtraukt vai apturēt EJZF finansējumu šai dalībvalstij saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 508/2014 100. un 101. pantu.

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. daļa – a apakšpunkts

35. pants – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | regulas 3., 8., 9., 10., 11., 12., 14., 15., 16. un 25. pantu svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

regulas 3., 8., 9., 10., 11., 12., 14., 15., 16. un 25. pantu svītro;

| a) | regulas 3., 8., 9., 10., 11., 12.
  pantu, 13. panta 3. punkta otro daļu
  , 14., 15., 16. un 25. pantu svītro; |
| --- | --- |

a)

regulas 3., 8., 9., 10., 11., 12.
  pantu, 13. panta 3. punkta otro daļu
  , 14., 15., 16. un 25. pantu svītro;

pantu, 13. panta 3. punkta otro daļu

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

36. pants

36. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 36. pants | svītrots |
| Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1098/2007 | |
| Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. un 9. pantu svītro. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

36. pants

36. pants

svītrots

svītrots

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1098/2007

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1098/2007

Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. un 9. pantu svītro.

Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. un 9. pantu svītro.

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 1. daļa – b apakšpunkts

37. pants – 1. daļa – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1224/2009

54.c pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | uz kuģa vienlaikus neatrodas un netiek izmantoti velkamie zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par
  80
  milimetriem, vai viens vai vairāki riņķvadi vai tiem līdzīgi zvejas rīki, vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

uz kuģa vienlaikus neatrodas un netiek izmantoti velkamie zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par
  80
  milimetriem, vai viens vai vairāki riņķvadi vai tiem līdzīgi zvejas rīki, vai

80

| (a) | uz kuģa vienlaikus neatrodas un netiek izmantoti velkamie zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par
  70
  milimetriem, vai viens vai vairāki riņķvadi vai tiem līdzīgi zvejas rīki, vai |
| --- | --- |

(a)

uz kuģa vienlaikus neatrodas un netiek izmantoti velkamie zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par
  70
  milimetriem, vai viens vai vairāki riņķvadi vai tiem līdzīgi zvejas rīki, vai

70

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 1. daļa – b apakšpunkts

37. pants – 1. daļa – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1224/2009

54.c pants – 2. punkts – b apakšpunkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| atlasītās zivis tiek sasaldētas
  tūlīt
  pēc atlasīšanas, un neatlasītās zivis tiek atlaistas jūrā, un | atlasītās zivis tiek sasaldētas pēc atlasīšanas, un neatlasītās zivis tiek atlaistas jūrā, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

atlasītās zivis tiek sasaldētas
  tūlīt
  pēc atlasīšanas, un neatlasītās zivis tiek atlaistas jūrā, un

tūlīt

atlasītās zivis tiek sasaldētas pēc atlasīšanas, un neatlasītās zivis tiek atlaistas jūrā, un

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 1. daļa – b apakšpunkts

37. pants – 1. daļa – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1224/2009

54.c pants – 2. punkts – b apakšpunkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iekārta ir uzstādīta un novietota uz kuģa tā, lai nodrošinātu
  tūlītēju
  sasaldēšanu un nepieļautu jūras sugu īpatņu atlaišanu jūrā. | iekārta ir uzstādīta un novietota uz kuģa tā, lai nodrošinātu sasaldēšanu un nepieļautu jūras sugu īpatņu atlaišanu jūrā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iekārta ir uzstādīta un novietota uz kuģa tā, lai nodrošinātu
  tūlītēju
  sasaldēšanu un nepieļautu jūras sugu īpatņu atlaišanu jūrā.

tūlītēju

iekārta ir uzstādīta un novietota uz kuģa tā, lai nodrošinātu sasaldēšanu un nepieļautu jūras sugu īpatņu atlaišanu jūrā.

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 1. daļa – b apakšpunkts

37. pants – 1. daļa – b apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1224/2009

54.c pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Kuģa karoga valsts kompetentā iestāde apstiprina saldētājkuģu plānus, lai nodrošinātu to atbilstību piemērojamiem noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Kuģa karoga valsts kompetentā iestāde apstiprina saldētājkuģu plānus, lai nodrošinātu to atbilstību piemērojamiem noteikumiem.

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Article 38

Article 38

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 38. pants | svītrots |
| Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1343/2011 | |
| Regulas (ES) Nr. 1343/2011 26. pantu groza šādi: | |
| 1) | pievieno šādu punktu:







  “h) | regulas 4., 10., 12., 15., 15.a, 16., 16.b, 16.c, 16.d, 16.f, 16.g, 16.h, 16.i, 16.j un 16.k pantā minētajiem tehniskajiem pasākumiem.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

38. pants

38. pants

svītrots

svītrots

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1343/2011

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1343/2011

Regulas (ES) Nr. 1343/2011 26. pantu groza šādi:

Regulas (ES) Nr. 1343/2011 26. pantu groza šādi:

1)

1)

pievieno šādu punktu:

“h)

regulas 4., 10., 12., 15., 15.a, 16., 16.b, 16.c, 16.d, 16.f, 16.g, 16.h, 16.i, 16.j un 16.k pantā minētajiem tehniskajiem pasākumiem.”;

regulas 4., 10., 12., 15., 15.a, 16., 16.b, 16.c, 16.d, 16.f, 16.g, 16.h, 16.i, 16.j un 16.k pantā minētajiem tehniskajiem pasākumiem.”;

| 2) | pievieno šādu daļu:



  “Turklāt Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. pantu, lai Savienības tiesību aktos transponētu citus tehniskos pasākumus, ko noteikusi GFCM un kas kļuvuši obligāti Savienībai, un lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus elementus leģislatīvajos aktos, ar kuriem transponē GFCM ieteikumus par tehniskiem pasākumiem.” |
| --- | --- |

2)

2)

pievieno šādu daļu:

“Turklāt Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. pantu, lai Savienības tiesību aktos transponētu citus tehniskos pasākumus, ko noteikusi GFCM un kas kļuvuši obligāti Savienībai, un lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus elementus leģislatīvajos aktos, ar kuriem transponē GFCM ieteikumus par tehniskiem pasākumiem.”

“Turklāt Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. pantu, lai Savienības tiesību aktos transponētu citus tehniskos pasākumus, ko noteikusi GFCM un kas kļuvuši obligāti Savienībai, un lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus elementus leģislatīvajos aktos, ar kuriem transponē GFCM ieteikumus par tehniskiem pasākumiem.”

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

40. pants – 1. daļa

40. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004
  un
  (EK) Nr.
  2187
  /
  2005
  atceļ. | Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 
  2187/2005, kā arī Komisijas Regulu
  (EK) Nr. 
  494
  /
  2002

   (1a) atceļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004
  un
  (EK) Nr.
  2187
  /
  2005
  atceļ.

un

2187

2005

Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 
  2187/2005, kā arī Komisijas Regulu
  (EK) Nr. 
  494
  /
  2002

   (1a) atceļ.

2187/2005, kā arī Komisijas Regulu

494

2002

1a

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – na apakšpunkts (jauns)

I pielikums – na apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (na) | Rietumeiropas sīga (Coregonus oxyrinchus) ICES IVb apakšapgabalā (Savienības ūdeņos); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(na)

(na)

Rietumeiropas sīga (Coregonus oxyrinchus) ICES IVb apakšapgabalā (Savienības ūdeņos);

Rietumeiropas sīga (Coregonus oxyrinchus) ICES IVb apakšapgabalā (Savienības ūdeņos);

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – nb apakšpunkts (jauns)

I pielikums – nb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (nb) | Adrijas store (Acipenser naccarii) un Atlantijas store (Acipenser sturio) Savienības ūdeņos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(nb)

(nb)

Adrijas store (Acipenser naccarii) un Atlantijas store (Acipenser sturio) Savienības ūdeņos;

Adrijas store (Acipenser naccarii) un Atlantijas store (Acipenser sturio) Savienības ūdeņos;

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – o apakšpunkts

I pielikums – o apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (o) | langustu (Palinuridae spp.) mātītes ar ikriem un omāra (Homarus gammarus) mātītes ar ikriem visos Savienības ūdeņos, izņemot gadījumus, kad tās izmanto krājumu tiešai atjaunošanai vai pārvietošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(o)

langustu (Palinuridae spp.) mātītes ar ikriem un omāra (Homarus gammarus) mātītes ar ikriem visos Savienības ūdeņos, izņemot gadījumus, kad tās izmanto krājumu tiešai atjaunošanai vai pārvietošanai;

Palinuridae

Homarus gammarus

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – p apakšpunkts

I pielikums – p apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (p) | Eiropas dateļgliemene (Lithophaga lithophaga) un gliemene Pholas dactylus Savienības ūdeņos Vidusjūrā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(p)

Eiropas dateļgliemene (Lithophaga lithophaga) un gliemene Pholas dactylus Savienības ūdeņos Vidusjūrā.

Lithophaga lithophaga

Pholas dactylus

| (p) | Eiropas dateļgliemene (Lithophaga lithophaga)
  , gliemene Pinna nobilis
  un gliemene Pholas dactylus Savienības ūdeņos Vidusjūrā; |
| --- | --- |

(p)

Eiropas dateļgliemene (Lithophaga lithophaga)
  , gliemene Pinna nobilis
  un gliemene Pholas dactylus Savienības ūdeņos Vidusjūrā;

, gliemene Pinna nobilis

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – pa apakšpunkts (jauns)

I pielikums – pa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (pa) | jūrasezis Centrostephanus longispinus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(pa)

(pa)

jūrasezis Centrostephanus longispinus.

jūrasezis Centrostephanus longispinus.

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 5.a punkts (jauns)

IV pielikums – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a | Eiropas zirnekļkrabja izmēru nosaka, kā parādīts 5.a attēlā, mērot galvkrūšu vairoga garumu pa viduslīniju no galvkrūšu vairoga malas starp rostriem līdz galvkrūšu vairoga pretējai malai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a

5.a

Eiropas zirnekļkrabja izmēru nosaka, kā parādīts 5.a attēlā, mērot galvkrūšu vairoga garumu pa viduslīniju no galvkrūšu vairoga malas starp rostriem līdz galvkrūšu vairoga pretējai malai.

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 5.b punkts (jauns)

IV pielikums – 5.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.b | Ēdamā krabja izmēru nosaka, kā parādīts 5.b attēlā, mērot galvkrūšu vairoga maksimālo platumu perpendikulāri garuma viduslīnijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.b

5.b

Ēdamā krabja izmēru nosaka, kā parādīts 5.b attēlā, mērot galvkrūšu vairoga maksimālo platumu perpendikulāri garuma viduslīnijai.

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 5.c punkts (jauns)

IV pielikums – 5.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.c | Buksina izmēru nosaka, kā parādīts 5.c zīmējumā, mērot čaulas garumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.c

5.c

Buksina izmēru nosaka, kā parādīts 5.c zīmējumā, mērot čaulas garumu.

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 5.d punkts (jauns)

IV pielikums – 5.d punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.d | Zobenzivs izmēru nosaka, kā parādīts 5.d attēlā, mērot tās garumu no astes spuras sazarojuma līdz apakšžokļa galam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.d

5.d

Zobenzivs izmēru nosaka, kā parādīts 5.d attēlā, mērot tās garumu no astes spuras sazarojuma līdz apakšžokļa galam.

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 5.a attēls (jauns)

IV pielikums – 5.a attēls (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a att. Eiropas zirnekļkrabis (Maia squinada) |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a att. Eiropas zirnekļkrabis (Maia squinada)

5.a att. Eiropas zirnekļkrabis (Maia squinada)

Image

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 5.b attēls (jauns)

IV pielikums – 5.b attēls (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.b att. Ēdamais krabis (Cancer pagarus) |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.b att. Ēdamais krabis (Cancer pagarus)

5.b att. Ēdamais krabis (Cancer pagarus)

Image

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 5.c attēls (jauns)

IV pielikums – 5.c attēls (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.c att. Buksins (Buccinum spp) |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.c att. Buksins (Buccinum spp)

5.c att. Buksins (Buccinum spp)

Image

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 5.d attēls (jauns)

IV pielikums – 5.d attēls (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.d att. Zobenzivs (Xiphias gladius) |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.d att. Zobenzivs (Xiphias gladius)

5.d att. Zobenzivs (Xiphias gladius)

Image

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 14. rinda

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 14. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Makreles (Scomber spp.) | 20
   cm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Makreles (Scomber spp.)

20
   cm

20

| Grozījums |
| --- |
| Makreles (Scomber spp.) | 30
   cm (1a) |

Grozījums

Grozījums

Makreles (Scomber spp.)

30
   cm (1a)

30

1a

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 15. rinda

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 15. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Siļķe (Clupea harengus) | 20 cm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Siļķe (Clupea harengus)

20 cm

| Grozījums |
| --- |
| Siļķe (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Grozījums

Grozījums

Siļķe (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 16. rinda

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 16. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Stavridas (Trachurus spp.) | 15 cm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Stavridas (Trachurus spp.)

15 cm

| Grozījums |
| --- |
| Stavridas (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Grozījums

Grozījums

Stavridas (Trachurus spp.)

15 cm (1a)

1a

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 17. rinda

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 17. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Eiropas anšovs (Engraulis encrasicolus) | 12 cm vai 90 īpatņi kilogramā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Eiropas anšovs (Engraulis encrasicolus)

12 cm vai 90 īpatņi kilogramā

| Grozījums |
| --- |
| Eiropas anšovs (Engraulis encrasicolus) | 12 cm vai 90 īpatņi kilogramā (1a) |

Grozījums

Grozījums

Eiropas anšovs (Engraulis encrasicolus)

12 cm vai 90 īpatņi kilogramā (1a)

1a

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 19. rinda

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 19. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Sardīne (Sardina pilchardus) | 11 cm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Sardīne (Sardina pilchardus)

11 cm

| Grozījums |
| --- |
| Sardīne (Sardina pilchardus) | 11 cm (1a) |

Grozījums

Grozījums

Sardīne (Sardina pilchardus)

11 cm (1a)

1a

Grozījums Nr. 200

Grozījums Nr. 200

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 20. rinda

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 20. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Omārs (Homarus gammarus) | 87 mm |
| Grozījums |
| Omārs (Homarus gammarus) | 87 mm
  (galvkrūšu vairoga garums) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Omārs (Homarus gammarus)

87 mm

Grozījums

Grozījums

Omārs (Homarus gammarus)

87 mm
  (galvkrūšu vairoga garums)

(galvkrūšu vairoga garums)

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 34. rinda

V pielikums – A daļa – 1. tabula – 34. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Langusti (Palinurus spp.) | 95 mm |
| Grozījums |
| Langusti (Palinurus spp.) | 95 mm
  (galvkrūšu vairoga garums) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Langusti (Palinurus spp.)

95 mm

Grozījums

Grozījums

Langusti (Palinurus spp.)

95 mm
  (galvkrūšu vairoga garums)

(galvkrūšu vairoga garums)

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – A daļa – 2. tabula – 13. rinda

V pielikums – A daļa – 2. tabula – 13. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | Kopējais garums 105 mm |
| | Galvkrūšu vairoga garums 32 mm |
| Grozījums |
| Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | Kopējais garums 105 mm |
| | Galvkrūšu vairoga garums 32 mm |
| | Norvēģijas omāra aste 59 mm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

Kopējais garums 105 mm

Galvkrūšu vairoga garums 32 mm

Grozījums

Grozījums

Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus)

Kopējais garums 105 mm

Galvkrūšu vairoga garums 32 mm

Norvēģijas omāra aste 59 mm

Norvēģijas omāra aste 59 mm

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – A daļa – 2. tabula – 14. rinda

V pielikums – A daļa – 2. tabula – 14. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Makreles (Scomber spp.) | 20 cm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Makreles (Scomber spp.)

20 cm

| Grozījums |
| --- |
| Makreles (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Grozījums

Grozījums

Makreles (Scomber spp.)

20 cm (1a)

1a

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – A daļa – 2. tabula – 15. rinda

V pielikums – A daļa – 2. tabula – 15. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Siļķe (Clupea harengus) | 18 cm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Siļķe (Clupea harengus)

18 cm

| Grozījums |
| --- |
| Siļķe (Clupea harengus) | 18 cm (1a) |

Grozījums

Grozījums

Siļķe (Clupea harengus)

18 cm (1a)

1a

Grozījums Nr. 205

Grozījums Nr. 205

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – A daļa – 2. tabula – 16. rinda

V pielikums – A daļa – 2. tabula – 16. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Stavridas (Trachurus spp.) | 15 cm |
| Grozījums |
| Stavridas (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Stavridas (Trachurus spp.)

15 cm

Grozījums

Grozījums

Stavridas (Trachurus spp.)

15 cm (1a)

1a

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 2.b rinda (jauna)

V pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 2.b rinda (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| | | |
| Grozījums |
| Vismaz 90 mm | Skageraks un Kategats | Aprīko ar augšpusē piestiprinātu linuma plāksni, kuras linuma acs izmērs ir vismaz 270 mm (rombveida acis) vai 140 mm

   (1a)

  (kvadrātveida acis). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Vismaz 90 mm

Vismaz 90 mm

Skageraks un Kategats

Skageraks un Kategats

Aprīko ar augšpusē piestiprinātu linuma plāksni, kuras linuma acs izmērs ir vismaz 270 mm (rombveida acis) vai 140 mm

   (1a)

  (kvadrātveida acis).

Aprīko ar augšpusē piestiprinātu linuma plāksni, kuras linuma acs izmērs ir vismaz 270 mm (rombveida acis) vai 140 mm

1a

(kvadrātveida acis).

Grozījums Nr. 305 un 355

Grozījums Nr. 305 un 355

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 4. rinda

V pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 4. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Vismaz 80 mm | ICES IVb rajons uz dienvidiem no 54o 30'N un ICES IVc rajons | Jūrasmēļu specializētā zveja ar rāmja trali
  [vai elektroimpulsa trali]
  . Linuma priekšējās daļas augšpusē piestiprināta plāksne, kuras linuma acs izmērs ir vismaz 180 mm |
| Grozījums |
| Vismaz 80 mm | ICES IVb rajons uz dienvidiem no 54o 30'N un ICES IVc rajons | Jūrasmēļu specializētā zveja ar rāmja trali. Linuma priekšējās daļas augšpusē piestiprināta plāksne, kuras linuma acs izmērs ir vismaz 180 mm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Vismaz 80 mm

ICES IVb rajons uz dienvidiem no 54o 30'N un ICES IVc rajons

o

Jūrasmēļu specializētā zveja ar rāmja trali
  [vai elektroimpulsa trali]
  . Linuma priekšējās daļas augšpusē piestiprināta plāksne, kuras linuma acs izmērs ir vismaz 180 mm

[vai elektroimpulsa trali]

Grozījums

Grozījums

Vismaz 80 mm

ICES IVb rajons uz dienvidiem no 54o 30'N un ICES IVc rajons

o

Jūrasmēļu specializētā zveja ar rāmja trali. Linuma priekšējās daļas augšpusē piestiprināta plāksne, kuras linuma acs izmērs ir vismaz 180 mm

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 4.b rinda (jauna)

V pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 4.b rinda (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| |
| Grozījums |
| Vismaz 40 mm | Viss apgabals | Kalmāru specializētā zveja (85 % no nozvejas) (Lolignidae, Ommastrephidae). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Vismaz 40 mm

Vismaz 40 mm

Viss apgabals

Viss apgabals

Kalmāru specializētā zveja (85 % no nozvejas) (Lolignidae, Ommastrephidae).

Kalmāru specializētā zveja (85 % no nozvejas) (Lolignidae, Ommastrephidae).

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 6. rinda

V pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 6. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Vismaz 16 mm | Viss apgabals | Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja |
| | | Esmarka mencas specializētā zveja. Esmarka mencas zvejā aprīko ar šķirotājrežģi, kurā attālums starp stieņiem ir
  22
   mm |
| | | Crangon crangon
  specializētā zvejaAprīko
  ar šķirotājrežģi,
  selektīvo linumu
  vai līdzvērtīgu selektivitātes ierīci
  . |
| Grozījums |
| Vismaz 16 mm | Viss apgabals | Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja
  (80 % no nozvejas)
  . |
| | | Esmarka mencu specializētā zveja
  (50 % no nozvejas)
  . Esmarka mencas zvejā aprīko ar šķirotājrežģi, kurā attālums starp stieņiem ir
  35
   mm. |
| | | Brūnās garneles un Ēzopa ziemeļgarneles
  specializētā zveja
  (90 % no nozvejas).
  Aprīko ar selektīvo linumu
  vai šķirotājrežģi atbilstīgi valsts standartiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Vismaz 16 mm

Viss apgabals

Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja

Esmarka mencas specializētā zveja. Esmarka mencas zvejā aprīko ar šķirotājrežģi, kurā attālums starp stieņiem ir
  22
   mm

22

Crangon crangon
  specializētā zvejaAprīko
  ar šķirotājrežģi,
  selektīvo linumu
  vai līdzvērtīgu selektivitātes ierīci
  .

Crangon crangon

ar šķirotājrežģi,

vai līdzvērtīgu selektivitātes ierīci

Grozījums

Grozījums

Vismaz 16 mm

Viss apgabals

Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja
  (80 % no nozvejas)
  .

(80 % no nozvejas)

Esmarka mencu specializētā zveja
  (50 % no nozvejas)
  . Esmarka mencas zvejā aprīko ar šķirotājrežģi, kurā attālums starp stieņiem ir
  35
   mm.

(50 % no nozvejas)

35

Brūnās garneles un Ēzopa ziemeļgarneles
  specializētā zveja
  (90 % no nozvejas).
  Aprīko ar selektīvo linumu
  vai šķirotājrežģi atbilstīgi valsts standartiem.

Brūnās garneles un Ēzopa ziemeļgarneles

(90 % no nozvejas).

vai šķirotājrežģi atbilstīgi valsts standartiem.

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – B daļa – 2. punkts – virsraksts

V pielikums – B daļa – 2. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Stacionāro tīklu linuma acs atsauces izmēri |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

Stacionāro tīklu linuma acs atsauces izmēri

| 2. | Stacionāro tīklu
  un dreifējošo tīklu
  linuma acs atsauces izmēri |
| --- | --- |

2.

Stacionāro tīklu
  un dreifējošo tīklu
  linuma acs atsauces izmēri

un dreifējošo tīklu

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – B daļa – 2. punkts – ievaddaļa

V pielikums – B daļa – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ziemeļjūrā un Skagerakā / Kategatā stacionārajiem tīkliem piemēro šādus linuma acs izmērus. | Ziemeļjūrā un Skagerakā / Kategatā stacionārajiem tīkliem
  un dreifējošajiem tīkliem
  piemēro šādus linuma acs izmērus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ziemeļjūrā un Skagerakā / Kategatā stacionārajiem tīkliem piemēro šādus linuma acs izmērus.

Ziemeļjūrā un Skagerakā / Kategatā stacionārajiem tīkliem
  un dreifējošajiem tīkliem
  piemēro šādus linuma acs izmērus.

un dreifējošajiem tīkliem

Grozījums Nr. 212

Grozījums Nr. 212

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – C daļa – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts

V pielikums – C daļa – 1. punkts – 1.1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.1 | Tūbīšu zveja ar velkamajiem zvejas rīkiem, kuru āmja linuma acs izmērs ir mazāks par
  80 mm, vai ar stacionārajiem tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 100 mm
  , ir aizliegta ģeogrāfiskajā apgabalā, kuru norobežo Anglijas un Skotijas austrumu krasts un pēc tam loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.1

Tūbīšu zveja ar velkamajiem zvejas rīkiem, kuru āmja linuma acs izmērs ir mazāks par
  80 mm, vai ar stacionārajiem tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 100 mm
  , ir aizliegta ģeogrāfiskajā apgabalā, kuru norobežo Anglijas un Skotijas austrumu krasts un pēc tam loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

80 mm, vai ar stacionārajiem tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 100 mm

| 1.1 | Tūbīšu zveja ar velkamajiem zvejas rīkiem, kuru āmja linuma acs izmērs ir mazāks par
  32
   mm, ir aizliegta ģeogrāfiskajā apgabalā, kuru norobežo Anglijas un Skotijas austrumu krasts un loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: |
| --- | --- |

1.1

Tūbīšu zveja ar velkamajiem zvejas rīkiem, kuru āmja linuma acs izmērs ir mazāks par
  32
   mm, ir aizliegta ģeogrāfiskajā apgabalā, kuru norobežo Anglijas un Skotijas austrumu krasts un loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

32

Grozījums Nr. 213

Grozījums Nr. 213

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – C daļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 1. ievilkums

V pielikums – C daļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kuģi, kuru dzinēju jauda nepārsniedz 221 kW un kuri izmanto grunts traļus vai dāņu vadus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kuģi, kuru dzinēju jauda nepārsniedz 221 kW un kuri izmanto grunts traļus vai dāņu vadus;

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 214

Grozījums Nr. 214

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – C daļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2. ievilkums

V pielikums – C daļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | pāru kuģi, kuru apvienotā dzinēju jauda nekad nepārsniedz 221 kW un kuri izmanto pāru grunts traļus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

pāru kuģi, kuru apvienotā dzinēju jauda nekad nepārsniedz 221 kW un kuri izmanto pāru grunts traļus;

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 215

Grozījums Nr. 215

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – C daļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 3. ievilkums

V pielikums – C daļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kuģiem, kuru dzinēja jauda pārsniedz 221 kW, ir atļauts izmantot grunts traļus vai dāņu vadus, un pāru kuģiem, kuru apvienotā dzinēju jauda pārsniedz 221 kW, ir atļauts izmantot pāru grunts traļus, ja šādi kuģi neiesaistās jūras zeltplekstes un jūrasmēles specializētajā zvejā un ievēro attiecīgos noteikumus par linuma acs izmēru, kas iekļauti šā pielikuma B daļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kuģiem, kuru dzinēja jauda pārsniedz 221 kW, ir atļauts izmantot grunts traļus vai dāņu vadus, un pāru kuģiem, kuru apvienotā dzinēju jauda pārsniedz 221 kW, ir atļauts izmantot pāru grunts traļus, ja šādi kuģi neiesaistās jūras zeltplekstes un jūrasmēles specializētajā zvejā un ievēro attiecīgos noteikumus par linuma acs izmēru, kas iekļauti šā pielikuma B daļā.

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – C daļa – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts

V pielikums – C daļa – 6. punkts – 6.2. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.2 | Regulas
  (
  EK
  ) Nr.
  2347
  /
  2002

   (1) I pielikumā minēto dziļūdens haizivju specializētā zveja ir aizliegta vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 m. Nejauši nozvejotas dziļūdens haizivis patur uz kuģa. Šādas nozvejas izkrauj un atskaita no kvotām. Ja dziļūdens haizivju nejaušas nozvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst izmantot 6.1. punktā noteiktās atkāpes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.2

Regulas
  (
  EK
  ) Nr.
  2347
  /
  2002

   (1) I pielikumā minēto dziļūdens haizivju specializētā zveja ir aizliegta vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 m. Nejauši nozvejotas dziļūdens haizivis patur uz kuģa. Šādas nozvejas izkrauj un atskaita no kvotām. Ja dziļūdens haizivju nejaušas nozvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst izmantot 6.1. punktā noteiktās atkāpes.

Regulas

EK

2347

2002

1

| 6.2 | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas
  (
  ES
  )
  2016
  /
  2336

   (1) I pielikumā minēto dziļūdens haizivju specializētā zveja ir aizliegta vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 m. Nejauši nozvejotas dziļūdens haizivis
  , kuru zveja ir skaidri aizliegta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, pēc iespējas drīzāk ielaiž atpakaļ jūrā. Tās nozvejotās dziļūdens haizivis, kuru sugām ir noteikti nozvejas limiti,
  patur uz kuģa. Šādas nozvejas izkrauj un atskaita no kvotām
  . Ja dalībvalstij nav pietiekamas kvotas, Komisija drīkst piemērot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punkta noteikumus
  . Ja dziļūdens haizivju nejaušas nozvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst izmantot 6.1. punktā noteiktās atkāpes. |
| --- | --- |

6.2

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas
  (
  ES
  )
  2016
  /
  2336

   (1) I pielikumā minēto dziļūdens haizivju specializētā zveja ir aizliegta vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 m. Nejauši nozvejotas dziļūdens haizivis
  , kuru zveja ir skaidri aizliegta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, pēc iespējas drīzāk ielaiž atpakaļ jūrā. Tās nozvejotās dziļūdens haizivis, kuru sugām ir noteikti nozvejas limiti,
  patur uz kuģa. Šādas nozvejas izkrauj un atskaita no kvotām
  . Ja dalībvalstij nav pietiekamas kvotas, Komisija drīkst piemērot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punkta noteikumus
  . Ja dziļūdens haizivju nejaušas nozvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst izmantot 6.1. punktā noteiktās atkāpes.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas

ES

2016

2336

1

, kuru zveja ir skaidri aizliegta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, pēc iespējas drīzāk ielaiž atpakaļ jūrā. Tās nozvejotās dziļūdens haizivis, kuru sugām ir noteikti nozvejas limiti,

. Ja dalībvalstij nav pietiekamas kvotas, Komisija drīkst piemērot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punkta noteikumus

Grozījums Nr. 274

Grozījums Nr. 274

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – D daļa – apakšvirsraksts

V pielikums – D daļa – apakšvirsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pasākumi ar mērķi samazināt
  vaļveidīgo
  nejaušu sagūstīšanu ICES IIIa rajonā un IV apakšapgabalā | Pasākumi ar mērķi samazināt
  jūras zīdītāju
  nejaušu sagūstīšanu ICES IIIa rajonā un IV apakšapgabalā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pasākumi ar mērķi samazināt
  vaļveidīgo
  nejaušu sagūstīšanu ICES IIIa rajonā un IV apakšapgabalā

vaļveidīgo

Pasākumi ar mērķi samazināt
  jūras zīdītāju
  nejaušu sagūstīšanu ICES IIIa rajonā un IV apakšapgabalā

jūras zīdītāju

Grozījums Nr. 275

Grozījums Nr. 275

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

V pielikums – D daļa – 1.a punkts (jauns)

V pielikums – D daļa – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Pasākumi ar mērķi samazināt līdz minimumam jūras putnu nejaušu sagūstīšanu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Pasākumi ar mērķi samazināt līdz minimumam jūras putnu nejaušu sagūstīšanu

| 1. | Ziemeļjūrā izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem. |
| --- | --- |

1.

1.

Ziemeļjūrā izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem.

| 2. | Ziemeļjūrā piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti līdz brīdim, kas tos var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem. |
| --- | --- |

2.

2.

Ziemeļjūrā piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti līdz brīdim, kas tos var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem.

| 3. | Kuģi, kas zvejo ar āķu jedām Ziemeļjūrā izmanto zinātniski pārbaudītus tehniskos risinājumus, piemēram, putnu atbaidīšanas auklas, āķu jedas svara izmaiņas, aizsardzību pret āķiem un āķu jedu ievietošanu diennakts tumšajā laikā, izmantojot minimālu klāja apgaismojumu, kas vajadzīgs drošībai. Pasākumu kopumu vajadzētu noteikt, pamatojoties uz zvejas rīku konfigurāciju un uzņēmīgajām sugām, kuras varētu sagūstīt flotes. Specifikācijām vajadzētu atbilst standartiem, kuri izklāstīti starptautiski pieņemtajās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

3.

3.

Kuģi, kas zvejo ar āķu jedām Ziemeļjūrā izmanto zinātniski pārbaudītus tehniskos risinājumus, piemēram, putnu atbaidīšanas auklas, āķu jedas svara izmaiņas, aizsardzību pret āķiem un āķu jedu ievietošanu diennakts tumšajā laikā, izmantojot minimālu klāja apgaismojumu, kas vajadzīgs drošībai. Pasākumu kopumu vajadzētu noteikt, pamatojoties uz zvejas rīku konfigurāciju un uzņēmīgajām sugām, kuras varētu sagūstīt flotes. Specifikācijām vajadzētu atbilst standartiem, kuri izklāstīti starptautiski pieņemtajās pamatnostādnēs.

| 4. | Dalībvalstis uzrauga un novērtē negatīvās ietekmes mazināšanas ieviesto pasākumu efektivitāti, tostarp attiecībā uz nozveju un zvejas piepūli. |
| --- | --- |

4.

4.

Dalībvalstis uzrauga un novērtē negatīvās ietekmes mazināšanas ieviesto pasākumu efektivitāti, tostarp attiecībā uz nozveju un zvejas piepūli.

Grozījums Nr. 306, 314, 315 un 356

Grozījums Nr. 306, 314, 315 un 356

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pielikums – E daļa

5. pielikums – E daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | svītrots |
| Neatkarīgi no 13. panta zveja ar elektroimpulsa trali saskaņā ar nosacījumiem, kas atbilstīgi šīs regulas 27. panta 1. punkta otrajam ievilkumam noteikti attiecībā uz izmantotā elektroimpulsa parametriem un ieviestajiem kontroles un uzraudzības pasākumiem, ir atļauta ICES IVb un IVc rajonā uz dienvidiem no loksodromas, kas novilkta starp turpmāk norādītajiem punktiem, kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu: | |
| — | punkts Apvienotās Karalistes austrumu krastā pie 55oN platuma, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

svītrots

svītrots

Neatkarīgi no 13. panta zveja ar elektroimpulsa trali saskaņā ar nosacījumiem, kas atbilstīgi šīs regulas 27. panta 1. punkta otrajam ievilkumam noteikti attiecībā uz izmantotā elektroimpulsa parametriem un ieviestajiem kontroles un uzraudzības pasākumiem, ir atļauta ICES IVb un IVc rajonā uz dienvidiem no loksodromas, kas novilkta starp turpmāk norādītajiem punktiem, kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

Neatkarīgi no 13. panta zveja ar elektroimpulsa trali saskaņā ar nosacījumiem, kas atbilstīgi šīs regulas 27. panta 1. punkta otrajam ievilkumam noteikti attiecībā uz izmantotā elektroimpulsa parametriem un ieviestajiem kontroles un uzraudzības pasākumiem, ir atļauta ICES IVb un IVc rajonā uz dienvidiem no loksodromas, kas novilkta starp turpmāk norādītajiem punktiem, kurus nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

—

punkts Apvienotās Karalistes austrumu krastā pie 55oN platuma,

punkts Apvienotās Karalistes austrumu krastā pie 55o

| — | uz austrumiem līdz 55oN, 5oE, |
| --- | --- |

—

uz austrumiem līdz 55oN, 5oE,

uz austrumiem līdz 55o

o

| — | uz ziemeļiem līdz 56oN, |
| --- | --- |

—

uz ziemeļiem līdz 56oN,

uz ziemeļiem līdz 56o

| — | uz austrumiem līdz punktam Dānijas rietumu krastā pie 56oN platuma. |
| --- | --- |

—

uz austrumiem līdz punktam Dānijas rietumu krastā pie 56oN platuma.

uz austrumiem līdz punktam Dānijas rietumu krastā pie 56o

Grozījums Nr. 324

Grozījums Nr. 324

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – A sadaļa – tabula – 14. rinda

VI pielikums – A sadaļa – tabula – 14. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Makreles (Scomber spp.) | 20 cm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Makreles (Scomber spp.)

20 cm

| Grozījums |
| --- |
| Makreles (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Grozījums

Grozījums

Makreles (Scomber spp.)

20 cm (1a)

1a

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – A daļa – tabula – 15. rinda

VI pielikums – A daļa – tabula – 15. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Siļķe (Clupea harengus) | 20 cm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Siļķe (Clupea harengus)

20 cm

| Grozījums |
| --- |
| Siļķe (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Grozījums

Grozījums

Siļķe (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – A daļa – tabula – 16. rinda

VI pielikums – A daļa – tabula – 16. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Stavridas (Trachurus spp.) | 15 cm (3) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Stavridas (Trachurus spp.)

15 cm (3)

3

| Grozījums |
| --- |
| Stavridas (Trachurus spp.) | 15 cm (3), (3a) |

Grozījums

Grozījums

Stavridas (Trachurus spp.)

15 cm (3), (3a)

3

3a

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – A daļa – tabula – 17. rinda

VI pielikums – A daļa – tabula – 17. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Eiropas anšovs (Engraulis encrasicolus) | 12 cm vai 90 īpatņi kilogramā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Eiropas anšovs (Engraulis encrasicolus)

12 cm vai 90 īpatņi kilogramā

| Grozījums |
| --- |
| Eiropas anšovs (Engraulis encrasicolus) | 12 cm vai 90 īpatņi kilogramā (1a) |

Grozījums

Grozījums

Eiropas anšovs (Engraulis encrasicolus)

12 cm vai 90 īpatņi kilogramā (1a)

1a

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 2. rinda

VI pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 2. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Vismaz
  120
   mm | Viss apgabals | Nav |
| Grozījums |
| Vismaz
  100
   mm (1a) | Viss apgabals | Nav |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Vismaz
  120
   mm

120

Viss apgabals

Nav

Grozījums

Grozījums

Vismaz
  100
   mm (1a)

100

1a

Viss apgabals

Nav

Grozījums Nr. 223

Grozījums Nr. 223

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – B daļa – 2. punkts – virsraksts

VI pielikums – B daļa – 2. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Stacionāro tīklu linuma acs atsauces izmēri |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

Stacionāro tīklu linuma acs atsauces izmēri

| 2. | Stacionāro tīklu
  un dreifējošo tīklu
  linuma acs atsauces izmēri |
| --- | --- |

2.

Stacionāro tīklu
  un dreifējošo tīklu
  linuma acs atsauces izmēri

un dreifējošo tīklu

Grozījums Nr. 224

Grozījums Nr. 224

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – B daļa – 2. punkts – ievaddaļa

VI pielikums – B daļa – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ziemeļrietumu ūdeņos stacionārajiem tīkliem piemēro šādus linuma acs izmērus. | Ziemeļrietumu ūdeņos stacionārajiem tīkliem
  un dreifējošajiem tīkliem
  piemēro šādus linuma acs izmērus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ziemeļrietumu ūdeņos stacionārajiem tīkliem piemēro šādus linuma acs izmērus.

Ziemeļrietumu ūdeņos stacionārajiem tīkliem
  un dreifējošajiem tīkliem
  piemēro šādus linuma acs izmērus.

un dreifējošajiem tīkliem

Grozījums Nr. 225

Grozījums Nr. 225

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – B daļa – 2. punkts – tabula – 2. rinda

VI pielikums – B daļa – 2. punkts – tabula – 2. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Vismaz 120 mm (1) | Viss apgabals | Nav |
| Grozījums |
| Vismaz 120 mm (1) | Viss apgabals | Nav |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Vismaz 120 mm (1)

1

Viss apgabals

Nav

Grozījums

Grozījums

Vismaz 120 mm (1)

1

Viss apgabals

Nav

Grozījums Nr. 226

Grozījums Nr. 226

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – B daļa – tabula – 4. rinda

VI pielikums – B daļa – tabula – 4. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Vismaz 50 mm | Viss apgabals | Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja |
| Grozījums |
| Vismaz 50 mm | Viss apgabals | Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja
  (80 % no nozvejas)
  . |
| | | Svītraino jūras barbju specializētā zveja (50 % no nozvejas). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Vismaz 50 mm

Viss apgabals

Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja

Grozījums

Grozījums

Vismaz 50 mm

Viss apgabals

Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja
  (80 % no nozvejas)
  .

(80 % no nozvejas)

Svītraino jūras barbju specializētā zveja (50 % no nozvejas).

Svītraino jūras barbju specializētā zveja (50 % no nozvejas).

Grozījums Nr. 227

Grozījums Nr. 227

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – C daļa – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

VI pielikums – C daļa – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Katru gadu no 1. janvāra līdz 31. martam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim ir aizliegts veikt zvejas darbības, kurās izmanto velkamos zvejas rīkus vai stacionāros tīklus, apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu: | Katru gadu no 1. janvāra līdz 31. martam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim ir aizliegts veikt zvejas darbības, kurās izmanto velkamos
  grunts
  zvejas rīkus vai
  grunts
  stacionāros tīklus, apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Katru gadu no 1. janvāra līdz 31. martam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim ir aizliegts veikt zvejas darbības, kurās izmanto velkamos zvejas rīkus vai stacionāros tīklus, apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

Katru gadu no 1. janvāra līdz 31. martam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim ir aizliegts veikt zvejas darbības, kurās izmanto velkamos
  grunts
  zvejas rīkus vai
  grunts
  stacionāros tīklus, apgabalā, kuru norobežo loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:

grunts

grunts

Grozījums Nr. 228

Grozījums Nr. 228

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – C daļa – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts (jauns)

VI pielikums – C daļa – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.2 | Atkāpjoties no 1. punkta, tajā minētajā apgabalā un laikposmā ir atļauts izmantot grunts traļus, ja šādi traļi ir aprīkoti ar selektīvām ierīcēm, kuras novērtējusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).
  Ja mencas piezvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, kas darbojas 3.1. punktā minētajā apgabalā, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst zvejot minētajā apgabalā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.2

Atkāpjoties no 1. punkta, tajā minētajā apgabalā un laikposmā ir atļauts izmantot grunts traļus, ja šādi traļi ir aprīkoti ar selektīvām ierīcēm, kuras novērtējusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).
  Ja mencas piezvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, kas darbojas 3.1. punktā minētajā apgabalā, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst zvejot minētajā apgabalā.

Ja mencas piezvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, kas darbojas 3.1. punktā minētajā apgabalā, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst zvejot minētajā apgabalā.

| 3.2 | Atkāpjoties no 1. punkta, tajā minētajā apgabalā un laikposmā ir atļauts izmantot grunts traļus, ja šādi traļi ir aprīkoti ar selektīvām ierīcēm, kuras novērtējusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). |
| --- | --- |

3.2

Atkāpjoties no 1. punkta, tajā minētajā apgabalā un laikposmā ir atļauts izmantot grunts traļus, ja šādi traļi ir aprīkoti ar selektīvām ierīcēm, kuras novērtējusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).

Grozījums Nr. 229

Grozījums Nr. 229

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – C daļa – 9. punkts – virsraksts

VI pielikums – C daļa – 9. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9. | Stacionāro tīklu izmantošana ICES Vb, VIa, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.

Stacionāro tīklu izmantošana ICES Vb, VIa, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk rajonā

ICES

| 9. | Stacionāro tīklu izmantošana ICES Vb, VIa,
  VIb,
  VIIb, VIIc,
  VIIh,
  VIIj, VIIk rajonā |
| --- | --- |

9.

Stacionāro tīklu izmantošana ICES Vb, VIa,
  VIb,
  VIIb, VIIc,
  VIIh,
  VIIj, VIIk rajonā

VIb,

VIIh,

Grozījums Nr. 230

Grozījums Nr. 230

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – C daļa – 9. punkts – 9.2. apakšpunkts

VI pielikums – C daļa – 9. punkts – 9.2. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.2. | Regulas (
  EK
  ) Nr.
  2347
  /
  2002
  I pielikumā minēto dziļūdens haizivju specializētā zveja ir aizliegta vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 m. Nejauši nozvejotas dziļūdens haizivis patur uz kuģa. Šādas nozvejas izkrauj un atskaita no kvotām. Ja dziļūdens haizivju nejaušas nozvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst izmantot 9.1. punktā noteiktās atkāpes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.2.

Regulas (
  EK
  ) Nr.
  2347
  /
  2002
  I pielikumā minēto dziļūdens haizivju specializētā zveja ir aizliegta vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 m. Nejauši nozvejotas dziļūdens haizivis patur uz kuģa. Šādas nozvejas izkrauj un atskaita no kvotām. Ja dziļūdens haizivju nejaušas nozvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst izmantot 9.1. punktā noteiktās atkāpes.

EK

2347

2002

| 9.2. | Regulas (
  ES
  ) 
  2016
  /
  2336
  I pielikumā minēto dziļūdens haizivju specializētā zveja ir aizliegta vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 m. Nejauši nozvejotas dziļūdens haizivis
  , kuru zveja ir skaidri aizliegta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, pēc iespējas drīzāk ielaiž atpakaļ jūrā. Tās nozvejotās dziļūdens haizivis, kuru sugām ir noteikti nozvejas limiti,
  patur uz kuģa. Šādas nozvejas izkrauj un atskaita no kvotām. Ja
  dalībvalstij nav pietiekamas kvotas, Komisija drīkst piemērot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punkta noteikumus. Ja
  dziļūdens haizivju nejaušas nozvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst izmantot 9.1. punktā noteiktās atkāpes. |
| --- | --- |

9.2.

Regulas (
  ES
  ) 
  2016
  /
  2336
  I pielikumā minēto dziļūdens haizivju specializētā zveja ir aizliegta vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 m. Nejauši nozvejotas dziļūdens haizivis
  , kuru zveja ir skaidri aizliegta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, pēc iespējas drīzāk ielaiž atpakaļ jūrā. Tās nozvejotās dziļūdens haizivis, kuru sugām ir noteikti nozvejas limiti,
  patur uz kuģa. Šādas nozvejas izkrauj un atskaita no kvotām. Ja
  dalībvalstij nav pietiekamas kvotas, Komisija drīkst piemērot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punkta noteikumus. Ja
  dziļūdens haizivju nejaušas nozvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst izmantot 9.1. punktā noteiktās atkāpes.

ES

2016

2336

, kuru zveja ir skaidri aizliegta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, pēc iespējas drīzāk ielaiž atpakaļ jūrā. Tās nozvejotās dziļūdens haizivis, kuru sugām ir noteikti nozvejas limiti,

dalībvalstij nav pietiekamas kvotas, Komisija drīkst piemērot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punkta noteikumus. Ja

Grozījums Nr. 276

Grozījums Nr. 276

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – D daļa – 1. punkts – virsraksts

VI pielikums – D daļa – 1. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Pasākumi ar mērķi samazināt
  vaļveidīgo
  nejaušu sagūstīšanu ICES
  VIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh
  un
  VIIj
  rajonā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Pasākumi ar mērķi samazināt
  vaļveidīgo
  nejaušu sagūstīšanu ICES
  VIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh
  un
  VIIj
  rajonā

vaļveidīgo

VIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh

VIIj

| 1. | Pasākumi ar mērķi samazināt
  jūras zīdītāju
  nejaušu sagūstīšanu ICES
  VI
  un
  VII
  rajonā |
| --- | --- |

1.

Pasākumi ar mērķi samazināt
  jūras zīdītāju
  nejaušu sagūstīšanu ICES
  VI
  un
  VII
  rajonā

jūras zīdītāju

VI

VII

Grozījums Nr. 277

Grozījums Nr. 277

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts (jauns

VI pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts (jauns

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.1. | Ziemeļrietumu ūdeņos izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.1.

2.1.

Ziemeļrietumu ūdeņos izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem.

Grozījums Nr. 278

Grozījums Nr. 278

Regulas priekšlikums

VI pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts (jauns

VI pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts (jauns

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.2. | Ziemeļrietumu ūdeņos piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti līdz brīdim, kas šos pasākumus var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.

2.2.

Ziemeļrietumu ūdeņos piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti līdz brīdim, kas šos pasākumus var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 279

Grozījums Nr. 279

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VI pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.3. apakšpunkts (jauns)

VI pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.3. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.3. | Dalībvalstis uzrauga un novērtē negatīvās ietekmes mazināšanas ieviesto pasākumu efektivitāti, tostarp attiecībā uz nozveju un zvejas piepūli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.3.

2.3.

Dalībvalstis uzrauga un novērtē negatīvās ietekmes mazināšanas ieviesto pasākumu efektivitāti, tostarp attiecībā uz nozveju un zvejas piepūli.

Grozījums Nr. 231

Grozījums Nr. 231

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – A daļa – tabula – 15. rinda

VII pielikums – A daļa – tabula – 15. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Siļķe (Clupea harengus) | 20 cm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Siļķe (Clupea harengus)

20 cm

| Grozījums |
| --- |
| Siļķe (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Grozījums

Grozījums

Siļķe (Clupea harengus)

20 cm (1a)

1a

Grozījums Nr. 232

Grozījums Nr. 232

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – A daļa – tabula – 18. rinda

VII pielikums – A daļa – tabula – 18. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax) | 42
   cm |
| Grozījums |
| Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax) | 36
   cm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)

42
   cm

42

Grozījums

Grozījums

Jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax)

36
   cm

36

Grozījums Nr. 233

Grozījums Nr. 233

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – A daļa – tabula – 23. rinda

VII pielikums – A daļa – tabula – 23. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Karaliskās vēdekļgliemenes (Chlamys spp.) | 40 mm |
| Grozījums |
| Karaliskās vēdekļgliemenes (Chlamys spp.,
  Mimachlamys spp.
  ) | 40 mm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Karaliskās vēdekļgliemenes (Chlamys spp.)

40 mm

Grozījums

Grozījums

Karaliskās vēdekļgliemenes (Chlamys spp.,
  Mimachlamys spp.
  )

Mimachlamys spp.

40 mm

Grozījums Nr. 234

Grozījums Nr. 234

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – A daļa – tabula – 26. rinda

VII pielikums – A daļa – tabula – 26. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Manilas gliemene (
  Venerupis
  philippinarum) | 35 mm |
| Grozījums |
| Manilas gliemene (
  Ruditapes
  philippinarum) | 35 mm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Manilas gliemene (
  Venerupis
  philippinarum)

Venerupis

35 mm

Grozījums

Grozījums

Manilas gliemene (
  Ruditapes
  philippinarum)

Ruditapes

35 mm

Grozījums Nr. 235

Grozījums Nr. 235

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – A daļa – tabula – 34. rinda

VII pielikums – A daļa – tabula – 34. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Parastais astoņkājis (Octopus vulgaris) | 750
   g (3) |
| Grozījums |
| Parastais astoņkājis (Octopus vulgaris) | 1 000
   g (3) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Parastais astoņkājis (Octopus vulgaris)

750
   g (3)

750

3

Grozījums

Grozījums

Parastais astoņkājis (Octopus vulgaris)

1 000
   g (3)

1 000

3

Grozījums Nr. 242

Grozījums Nr. 242

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – C daļa – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts

VII pielikums – C daļa – 4. punkts – 4.2. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.2. | Regulas (
  EK
  ) Nr.
  2347
  /
  2002
  I pielikumā minēto dziļūdens haizivju specializētā zveja ir aizliegta vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 m. Nejauši nozvejotas dziļūdens haizivis patur uz kuģa. Šādas nozvejas izkrauj un atskaita no kvotām. Ja dziļūdens haizivju nejaušas nozvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst izmantot 1. punktā
  noteiktās
  atkāpes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.2.

Regulas (
  EK
  ) Nr.
  2347
  /
  2002
  I pielikumā minēto dziļūdens haizivju specializētā zveja ir aizliegta vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 m. Nejauši nozvejotas dziļūdens haizivis patur uz kuģa. Šādas nozvejas izkrauj un atskaita no kvotām. Ja dziļūdens haizivju nejaušas nozvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst izmantot 1. punktā
  noteiktās
  atkāpes.

EK

2347

2002

noteiktās

| 4.2. | Regulas (
  ES
  )
  2016
  /
  2336
  I pielikumā minēto dziļūdens haizivju specializētā zveja ir aizliegta vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 m. Nejauši nozvejotas dziļūdens haizivis
  , kuru zveja ir skaidri aizliegta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, pēc iespējas drīzāk ielaiž atpakaļ jūrā. Tās nozvejotās dziļūdens haizivis, kuru sugām ir noteikti nozvejas limiti,
  patur uz kuģa. Šādas nozvejas izkrauj un atskaita no kvotām. Ja
  dalībvalstij nav pietiekamas kvotas, Komisija drīkst piemērot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punkta noteikumus. Ja
  dziļūdens haizivju nejaušas nozvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst izmantot 1. punktā
  izklāstītās
  atkāpes. |
| --- | --- |

4.2.

Regulas (
  ES
  )
  2016
  /
  2336
  I pielikumā minēto dziļūdens haizivju specializētā zveja ir aizliegta vietās, kur jūras kartē norādītais dziļums ir mazāks par 600 m. Nejauši nozvejotas dziļūdens haizivis
  , kuru zveja ir skaidri aizliegta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, pēc iespējas drīzāk ielaiž atpakaļ jūrā. Tās nozvejotās dziļūdens haizivis, kuru sugām ir noteikti nozvejas limiti,
  patur uz kuģa. Šādas nozvejas izkrauj un atskaita no kvotām. Ja
  dalībvalstij nav pietiekamas kvotas, Komisija drīkst piemērot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punkta noteikumus. Ja
  dziļūdens haizivju nejaušas nozvejas, ko guvuši jebkuras dalībvalsts kuģi, pārsniedz 10 tonnas, minētie kuģi vairs nedrīkst izmantot 1. punktā
  izklāstītās
  atkāpes.

ES

2016

2336

, kuru zveja ir skaidri aizliegta saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, pēc iespējas drīzāk ielaiž atpakaļ jūrā. Tās nozvejotās dziļūdens haizivis, kuru sugām ir noteikti nozvejas limiti,

dalībvalstij nav pietiekamas kvotas, Komisija drīkst piemērot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. panta 5. punkta noteikumus. Ja

izklāstītās

Grozījums Nr. 243

Grozījums Nr. 243

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – C daļa – 4. punkts – 4.2.a apakšpunkts (jauns)

VII pielikums – C daļa – 4. punkts – 4.2.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.2.a | Komisija, apspriežoties ar ZZTEK, var nolemt izslēgt konkrēta veida zivsaimniecības ICES VIII, IX un X zonā no 4. panta 1. punkta darbības jomas, ja ar dalībvalstu sniegtu informāciju vai īstenojot ar reģionalizāciju saistītu īpašu pārvaldību, kas varētu ietvert arī šajā apgabalā zvejojošo kuģu skaita samazināšanu, zvejas mēnešu skaita samazināšanu u. c. pasākumus, vai ar daudzgadu plāniem tiek pierādīts, ka šīm zivsaimniecībām ir ļoti zems haizivju piezvejas vai izmetumu līmenis. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.2.a

4.2.a

Komisija, apspriežoties ar ZZTEK, var nolemt izslēgt konkrēta veida zivsaimniecības ICES VIII, IX un X zonā no 4. panta 1. punkta darbības jomas, ja ar dalībvalstu sniegtu informāciju vai īstenojot ar reģionalizāciju saistītu īpašu pārvaldību, kas varētu ietvert arī šajā apgabalā zvejojošo kuģu skaita samazināšanu, zvejas mēnešu skaita samazināšanu u. c. pasākumus, vai ar daudzgadu plāniem tiek pierādīts, ka šīm zivsaimniecībām ir ļoti zems haizivju piezvejas vai izmetumu līmenis.

Grozījums Nr. 280

Grozījums Nr. 280

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – D daļa – 1. punkts – virsraksts

VII pielikums – D daļa – 1. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Pasākumi ar mērķi samazināt
  vaļveidīgo
  nejaušu sagūstīšanu ICES VIII un
  IXa
  apakšapgabalā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Pasākumi ar mērķi samazināt
  vaļveidīgo
  nejaušu sagūstīšanu ICES VIII un
  IXa
  apakšapgabalā

vaļveidīgo

IXa

| 1. | Pasākumi ar mērķi samazināt
  jūras zīdītāju
  nejaušu sagūstīšanu ICES VIII un
  IX
  apakšapgabalā |
| --- | --- |

1.

Pasākumi ar mērķi samazināt
  jūras zīdītāju
  nejaušu sagūstīšanu ICES VIII un
  IX
  apakšapgabalā

jūras zīdītāju

IX

Grozījums Nr. 281

Grozījums Nr. 281

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts (jauns)

VII pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.1. | Dienvidrietumu ūdeņos izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.1.

2.1.

Dienvidrietumu ūdeņos izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem.

Grozījums Nr. 282

Grozījums Nr. 282

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts (jauns

VII pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts (jauns

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.2. | Dienvidrietumu ūdeņos piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti, līdz brīdim, kad šos pasākumus var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.

2.2.

Dienvidrietumu ūdeņos piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti, līdz brīdim, kad šos pasākumus var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 283

Grozījums Nr. 283

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.3. apakšpunkts (jauns)

VII pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.3. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.3. | Dalībvalstis uzrauga un novērtē apdraudējuma mazināšanas ieviesto pasākumu efektivitāti, tostarp attiecībā uz nozveju un zvejas piepūli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.3.

2.3.

Dalībvalstis uzrauga un novērtē apdraudējuma mazināšanas ieviesto pasākumu efektivitāti, tostarp attiecībā uz nozveju un zvejas piepūli.

Grozījums Nr. 247

Grozījums Nr. 247

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – B daļa – 2. punkts – tabula – 2. rinda

VIII pielikums – B daļa – 2. punkts – tabula – 2. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Vismaz 157 mm | Viss apgabals | Laša specializētā zveja |
| Grozījums |
| svītrots | | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Vismaz 157 mm

Vismaz 157 mm

Viss apgabals

Viss apgabals

Laša specializētā zveja

Laša specializētā zveja

Grozījums

Grozījums

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 284

Grozījums Nr. 284

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – D daļa – 1. punkts – virsraksts

VIII pielikums – D daļa – 1. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Pasākumi ar mērķi samazināt
  vaļveidīgo
  nejaušu sagūstīšanu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Pasākumi ar mērķi samazināt
  vaļveidīgo
  nejaušu sagūstīšanu

vaļveidīgo

| 1. | Pasākumi ar mērķi samazināt
  jūras zīdītāju
  nejaušu sagūstīšanu |
| --- | --- |

1.

Pasākumi ar mērķi samazināt
  jūras zīdītāju
  nejaušu sagūstīšanu

jūras zīdītāju

Grozījums Nr. 285

Grozījums Nr. 285

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – D daļa – 1.a punkts (jauns

VIII pielikums – D daļa – 1.a punkts (jauns

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Pasākumi ar mērķi līdz minimumam samazināt jūras putnu nejaušu sagūstīšanu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Pasākumi ar mērķi līdz minimumam samazināt jūras putnu nejaušu sagūstīšanu

| 1.1. | Baltijas jūrā izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Baltijas jūrā izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem.

| 1.2. | Baltijas jūrā piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti, līdz brīdim, kas tos var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Baltijas jūrā piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti, līdz brīdim, kas tos var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem.

| 1.3 | Dalībvalstis uzrauga un novērtē apdraudējuma mazināšanas ieviesto pasākumu efektivitāti, tostarp attiecībā uz nozveju un zvejas piepūli. |
| --- | --- |

1.3

1.3

Dalībvalstis uzrauga un novērtē apdraudējuma mazināšanas ieviesto pasākumu efektivitāti, tostarp attiecībā uz nozveju un zvejas piepūli.

Grozījums Nr. 251

Grozījums Nr. 251

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IX pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 2. rinda

IX pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 2. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Āmis ar kvadrātveida acīm2, kuru izmērs ir vismaz 40 mm | Viss apgabals | Pēc kuģa īpašnieka pienācīgi pamatota lūguma āmi ar kvadrātveida acīm, kuru izmērs ir
  44
   mm, drīkst aizstāt ar āmi ar rombveida acīm, kuru izmērs ir 50 mm (2). |
| Grozījums |
| Āmis ar kvadrātveida acīm2, kuru izmērs ir vismaz 40 mm | Viss apgabals | Pēc kuģa īpašnieka pienācīgi pamatota lūguma āmi ar kvadrātveida acīm, kuru izmērs ir
  40
   mm, drīkst aizstāt ar āmi ar rombveida acīm, kuru izmērs ir 50 mm (2). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Āmis ar kvadrātveida acīm2, kuru izmērs ir vismaz 40 mm

2

Viss apgabals

Pēc kuģa īpašnieka pienācīgi pamatota lūguma āmi ar kvadrātveida acīm, kuru izmērs ir
  44
   mm, drīkst aizstāt ar āmi ar rombveida acīm, kuru izmērs ir 50 mm (2).

44

2

Grozījums

Grozījums

Āmis ar kvadrātveida acīm2, kuru izmērs ir vismaz 40 mm

2

Viss apgabals

Pēc kuģa īpašnieka pienācīgi pamatota lūguma āmi ar kvadrātveida acīm, kuru izmērs ir
  40
   mm, drīkst aizstāt ar āmi ar rombveida acīm, kuru izmērs ir 50 mm (2).

40

2

Grozījums Nr. 254

Grozījums Nr. 254

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IX pielikums – B daļa – 2.a punkts (jauns)

IX pielikums – B daļa – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | Pastāvošās atkāpes no šīs daļas 1., 1.a un 2. punkta noteikumiem, kuras attiecas uz apņemošajiem zvejas rīkiem, kuras ietekmē Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. pantā minētais pārvaldības plāns un kuras ir pieņemtas saskaņā ar minētās regulas 9. pantu, paliek spēkā, ja vien saskaņā ar šīs regulas 18. pantu netiek paredzēts citādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

Pastāvošās atkāpes no šīs daļas 1., 1.a un 2. punkta noteikumiem, kuras attiecas uz apņemošajiem zvejas rīkiem, kuras ietekmē Regulas (EK) Nr. 1967/2006 19. pantā minētais pārvaldības plāns un kuras ir pieņemtas saskaņā ar minētās regulas 9. pantu, paliek spēkā, ja vien saskaņā ar šīs regulas 18. pantu netiek paredzēts citādi.

Grozījums Nr. 255

Grozījums Nr. 255

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IX pielikums – C daļa – 5. punkts

IX pielikums – C daļa – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Aizliegts turēt uz kuģa vai ievietot vairāk
  kā
  250 zivju ķeramo grozu vai venteru vienam kuģim, lai zvejotu dziļūdens vēžveidīgos
  (tostarp Plesionika spp., Pasiphaea spp. vai līdzīgas sugas)
  . | Aizliegts turēt uz kuģa vai ievietot vairāk
  nekā
  250 zivju ķeramo grozu vai venteru vienam kuģim, lai zvejotu dziļūdens vēžveidīgos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Aizliegts turēt uz kuģa vai ievietot vairāk
  kā
  250 zivju ķeramo grozu vai venteru vienam kuģim, lai zvejotu dziļūdens vēžveidīgos
  (tostarp Plesionika spp., Pasiphaea spp. vai līdzīgas sugas)
  .

kā

(tostarp Plesionika spp., Pasiphaea spp. vai līdzīgas sugas)

Aizliegts turēt uz kuģa vai ievietot vairāk
  nekā
  250 zivju ķeramo grozu vai venteru vienam kuģim, lai zvejotu dziļūdens vēžveidīgos.

nekā

Grozījums Nr. 256

Grozījums Nr. 256

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IX pielikums – C daļa – 5. punkts – 1.a daļa (jauna)

IX pielikums – C daļa – 5. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ļoti lokalizētas flotes, kuras izmanto nerūpnieciskos zvejas rīkus, drīkst zvejot dziļūdens vēžveidīgos (tostarp Plesionika spp., Pasiphaea spp. vai līdzīgas sugas). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ļoti lokalizētas flotes, kuras izmanto nerūpnieciskos zvejas rīkus, drīkst zvejot dziļūdens vēžveidīgos (tostarp Plesionika spp., Pasiphaea spp. vai līdzīgas sugas).

Ļoti lokalizētas flotes, kuras izmanto nerūpnieciskos zvejas rīkus, drīkst zvejot dziļūdens vēžveidīgos (tostarp Plesionika spp., Pasiphaea spp. vai līdzīgas sugas).

Grozījums Nr. 257

Grozījums Nr. 257

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IX pielikums – C daļa – 6.a punkts (jauns)

IX pielikums – C daļa – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a | Ierobežojumi zemūdens zvejai ar žebērkļu šautenēm



  Ir aizliegts zvejot ar žebērkļu šautenēm, izmantojot akvalangu un naktī no krēslas līdz rītausmai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a

6.a

Ierobežojumi zemūdens zvejai ar žebērkļu šautenēm

Ir aizliegts zvejot ar žebērkļu šautenēm, izmantojot akvalangu un naktī no krēslas līdz rītausmai.

Ir aizliegts zvejot ar žebērkļu šautenēm, izmantojot akvalangu un naktī no krēslas līdz rītausmai.

Grozījums Nr. 286

Grozījums Nr. 286

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IX pielikums – D daļa – 1. punkts – virsraksts

IX pielikums – D daļa – 1. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Pasākumi ar mērķi samazināt
  vaļveidīgo
  nejaušu sagūstīšanu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Pasākumi ar mērķi samazināt
  vaļveidīgo
  nejaušu sagūstīšanu

vaļveidīgo

| 1. | Pasākumi ar mērķi samazināt
  jūras zīdītāju
  nejaušu sagūstīšanu |
| --- | --- |

1.

Pasākumi ar mērķi samazināt
  jūras zīdītāju
  nejaušu sagūstīšanu

jūras zīdītāju

Grozījums Nr. 287

Grozījums Nr. 287

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IX pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts (jauns)

IX pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.1. | Vidusjūrā izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.1.

2.1.

Vidusjūrā izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem.

Grozījums Nr. 288

Grozījums Nr. 288

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IX pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts (jauns)

IX pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.2. | Vidusjūrā piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti, līdz brīdim, kas tos var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.2.

2.2.

Vidusjūrā piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti, līdz brīdim, kas tos var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 289

Grozījums Nr. 289

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IX pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.3. apakšpunkts (jauns)

IX pielikums – D daļa – 2. punkts – 2.3. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.3. | Dalībvalstis uzrauga un novērtē apdraudējuma mazināšanas ieviesto pasākumu efektivitāti, tostarp attiecībā uz nozveju un zvejas piepūli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.3.

2.3.

Dalībvalstis uzrauga un novērtē apdraudējuma mazināšanas ieviesto pasākumu efektivitāti, tostarp attiecībā uz nozveju un zvejas piepūli.

Grozījums Nr. 259

Grozījums Nr. 259

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

X pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 2. rinda

X pielikums – B daļa – 1. punkts – tabula – 2. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Vismaz
  50
   mm | Viss apgabals | Drīkst izmantot arī
  āmi ar kvadrātveida acīm, kuru izmērs ir 40 mm |
| Grozījums |
| Vismaz
  40
   mm | Viss apgabals | Pēc kuģa īpašnieka pienācīgi pamatota lūguma
  āmi ar kvadrātveida acīm, kuru izmērs ir 40 mm,
  drīkst aizstāt ar āmi ar rombveida acīm, kuru izmērs ir 50 mm

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Vismaz
  50
   mm

50

Viss apgabals

Drīkst izmantot arī
  āmi ar kvadrātveida acīm, kuru izmērs ir 40 mm

Drīkst izmantot arī

Grozījums

Grozījums

Vismaz
  40
   mm

40

Viss apgabals

Pēc kuģa īpašnieka pienācīgi pamatota lūguma
  āmi ar kvadrātveida acīm, kuru izmērs ir 40 mm,
  drīkst aizstāt ar āmi ar rombveida acīm, kuru izmērs ir 50 mm

   (1a)

  .

Pēc kuģa īpašnieka pienācīgi pamatota lūguma

drīkst aizstāt ar āmi ar rombveida acīm, kuru izmērs ir 50 mm

1a

.

Grozījums Nr. 260

Grozījums Nr. 260

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

X pielikums – B daļa – 2. punkts – tabula – 2. rinda

X pielikums – B daļa – 2. punkts – tabula – 2. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Vismaz 400 mm | Viss apgabals | Akmeņplekstes
  specializētā
  zveja |
| Grozījums |
| Vismaz 400 mm | Viss apgabals | Akmeņplekstes zveja
  ar grunts žaunu tīkliem |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Vismaz 400 mm

Viss apgabals

Akmeņplekstes
  specializētā
  zveja

specializētā

Grozījums

Grozījums

Vismaz 400 mm

Viss apgabals

Akmeņplekstes zveja
  ar grunts žaunu tīkliem

ar grunts žaunu tīkliem

Grozījums Nr. 261

Grozījums Nr. 261

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

X pielikums – C daļa

X pielikums – C daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| C daļa | svītrots |
| Zvejas aizlieguma apgabali vai zvejai ierobežotie apgabali | |
| Zvejas aizlieguma sezona ar mērķi aizsargāt akmeņpleksti | |
| Akmeņplekstes specializētā zveja, pārkraušana citā kuģī, izkraušana un pirmā pārdošana Savienības ūdeņos Melnajā jūrā ir atļauta katru gadu no 15. aprīļa līdz 15. jūnijam. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

C daļa

C daļa

svītrots

svītrots

Zvejas aizlieguma apgabali vai zvejai ierobežotie apgabali

Zvejas aizlieguma apgabali vai zvejai ierobežotie apgabali

Zvejas aizlieguma sezona ar mērķi aizsargāt akmeņpleksti

Zvejas aizlieguma sezona ar mērķi aizsargāt akmeņpleksti

Akmeņplekstes specializētā zveja, pārkraušana citā kuģī, izkraušana un pirmā pārdošana Savienības ūdeņos Melnajā jūrā ir atļauta katru gadu no 15. aprīļa līdz 15. jūnijam.

Akmeņplekstes specializētā zveja, pārkraušana citā kuģī, izkraušana un pirmā pārdošana Savienības ūdeņos Melnajā jūrā ir atļauta katru gadu no 15. aprīļa līdz 15. jūnijam.

Grozījums Nr. 290

Grozījums Nr. 290

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

X pielikums – D daļa – 1.a punkts (jauns)

X pielikums – D daļa – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Pasākumi ar mērķi līdz minimumam samazināt jūras putnu nejaušu sagūstīšanu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Pasākumi ar mērķi līdz minimumam samazināt jūras putnu nejaušu sagūstīšanu

| 1a.1. | Melnajā jūrā izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem. |
| --- | --- |

1a.1.

1a.1.

Melnajā jūrā izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem.

| 1a.2. | Melnajā jūrā piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti, līdz brīdim, kas tos var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem. |
| --- | --- |

1a.2.

1a.2.

Melnajā jūrā piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti, līdz brīdim, kas tos var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem.

| 1a.3. | Dalībvalstis uzrauga un novērtē negatīvās ietekmes mazināšanas ieviesto pasākumu efektivitāti, tostarp attiecībā uz nozveju un zvejas piepūli. |
| --- | --- |

1a.3.

1a.3.

Dalībvalstis uzrauga un novērtē negatīvās ietekmes mazināšanas ieviesto pasākumu efektivitāti, tostarp attiecībā uz nozveju un zvejas piepūli.

Grozījums Nr. 262

Grozījums Nr. 262

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

XI pielikums – A daļa – virsraksts

XI pielikums – A daļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Velkamo zvejas rīku linuma acs atsauces izmēri | 1. | Velkamo zvejas rīku linuma acs atsauces izmēri |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Velkamo zvejas rīku linuma acs atsauces izmēri

1.

1.

Velkamo zvejas rīku linuma acs atsauces izmēri

Grozījums Nr. 263

Grozījums Nr. 263

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

XI pielikums – A daļa – 1. punkts – ievaddaļa

XI pielikums – A daļa – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tālākajos reģionos
  piemēro šādus āmja linuma acs izmērus. | Savienības ūdeņos Indijas okeānā un Atlantijas okeāna rietumu daļā
  piemēro šādus āmja linuma acs izmērus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tālākajos reģionos
  piemēro šādus āmja linuma acs izmērus.

Tālākajos reģionos

Savienības ūdeņos Indijas okeānā un Atlantijas okeāna rietumu daļā
  piemēro šādus āmja linuma acs izmērus.

Savienības ūdeņos Indijas okeānā un Atlantijas okeāna rietumu daļā

Grozījums Nr. 264

Grozījums Nr. 264

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

XI pielikums – A daļa – tabula – 3. rinda

XI pielikums – A daļa – tabula – 3. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Vismaz 45 mm | Visi ūdeņi Francijas Gviānas atkrastē, kas ir Francijas suverenitātē vai jurisdikcijā | Garneļu (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) specializētā zveja |
| Grozījums |
| Vismaz 45 mm | Visi ūdeņi Francijas Gviānas atkrastē, kas ir Francijas suverenitātē vai jurisdikcijā | Garneļu (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) specializētā zveja
  (15 % no nozvejas)
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Vismaz 45 mm

Visi ūdeņi Francijas Gviānas atkrastē, kas ir Francijas suverenitātē vai jurisdikcijā

Garneļu (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) specializētā zveja

Grozījums

Grozījums

Vismaz 45 mm

Visi ūdeņi Francijas Gviānas atkrastē, kas ir Francijas suverenitātē vai jurisdikcijā

Garneļu (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) specializētā zveja
  (15 % no nozvejas)
  .

(15 % no nozvejas)

Grozījums Nr. 265

Grozījums Nr. 265

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

XI pielikums – A daļa – tabula – 4. rinda

XI pielikums – A daļa – tabula – 4. rinda

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| Vismaz 14 mm | Viss apgabals | Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja ar apņemošajiem vadiem |
| Grozījums |
| svītrots | | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Vismaz 14 mm

Vismaz 14 mm

Viss apgabals

Viss apgabals

Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja ar apņemošajiem vadiem

Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja ar apņemošajiem vadiem

Grozījums

Grozījums

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 266

Grozījums Nr. 266

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

XI pielikums – A daļa – 1.a punkts (jauns)

XI pielikums – A daļa – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Riņķvadu linuma acs atsauces izmēri |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Riņķvadu linuma acs atsauces izmēri

Savienības ūdeņos Indijas okeānā un Atlantijas okeāna rietumu daļā piemēro šādus riņķvadu linuma acs izmērus.

Savienības ūdeņos Indijas okeānā un Atlantijas okeāna rietumu daļā piemēro šādus riņķvadu linuma acs izmērus.

Grozījums Nr. 267

Grozījums Nr. 267

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

XI pielikums – A daļa – 1.a punkts (jauns) – tabula (jauna)

XI pielikums – A daļa – 1.a punkts (jauns) – tabula (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts |
| --- |
| |
| Grozījums |
| Linuma acs izmērs | Ģeogrāfiskie apgabali | Nosacījumi |
| Vismaz 14 mm | Viss apgabals | Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja ar riņķvadiem |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Linuma acs izmērs

Linuma acs izmērs

Ģeogrāfiskie apgabali

Ģeogrāfiskie apgabali

Nosacījumi

Nosacījumi

Vismaz 14 mm

Vismaz 14 mm

Viss apgabals

Viss apgabals

Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja ar riņķvadiem

Mazo pelaģisko sugu specializētā zveja ar riņķvadiem

Grozījums Nr. 291

Grozījums Nr. 291

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

XI pielikums – B.a daļa (jauna)

XI pielikums – B.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ba daļa |
| | Jutīgu sugu apdraudējuma mazināšanas pasākumi |
| | 1. | Pasākumi ar mērķi samazināt jūras zīdītāju nejaušu sagūstīšanu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ba daļa

Ba daļa

Jutīgu sugu apdraudējuma mazināšanas pasākumi

Jutīgu sugu apdraudējuma mazināšanas pasākumi

1.

1.

Pasākumi ar mērķi samazināt jūras zīdītāju nejaušu sagūstīšanu

| 1.1. | Kuģiem aizliegts izmantot stacionāros tīklus, driftertīklus, pelaģiskos traļus vai traļus ar lielu vertikālo atvērumu, kā arī zitus zvejas rīkus, ja ir pierādīta piezveja tālākajos reģionos, vienlaikus neizmantojot pārbaudītas apdraudējuma mazināšanas tehnoloģijas. Atkāpes būtu jāpieļauj tikai tajās zivsaimniecībās, kuras ir pierādījušas nenozīmīgu kumulatīvo piezvejas daudzumu. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Kuģiem aizliegts izmantot stacionāros tīklus, driftertīklus, pelaģiskos traļus vai traļus ar lielu vertikālo atvērumu, kā arī zitus zvejas rīkus, ja ir pierādīta piezveja tālākajos reģionos, vienlaikus neizmantojot pārbaudītas apdraudējuma mazināšanas tehnoloģijas. Atkāpes būtu jāpieļauj tikai tajās zivsaimniecībās, kuras ir pierādījušas nenozīmīgu kumulatīvo piezvejas daudzumu.

| 1.2. | Šīs daļas 1. punktu nepiemēro zvejas operācijām, kuras veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un ar attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu atļauju un tās (to) pārziņā un kuru mērķis ir izstrādāt jaunus tehniskos pasākumus, lai samazinātu vaļveidīgo nejaušu sagūstīšanu vai nogalināšanu. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Šīs daļas 1. punktu nepiemēro zvejas operācijām, kuras veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un ar attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu atļauju un tās (to) pārziņā un kuru mērķis ir izstrādāt jaunus tehniskos pasākumus, lai samazinātu vaļveidīgo nejaušu sagūstīšanu vai nogalināšanu.

| 1.3. | Dalībvalstis, izmantojot īpašas ikgadējas uzraudzības sistēmas, uzrauga un novērtē, izmantojot zinātniskus pētījumus vai izmēģinājuma projektus, apdraudējuma mazināšanas ierīču izmantošanas iedarbīgumu attiecīgajās zvejniecībās un apgabalos, kā aprakstīts 1.1. punktā. |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Dalībvalstis, izmantojot īpašas ikgadējas uzraudzības sistēmas, uzrauga un novērtē, izmantojot zinātniskus pētījumus vai izmēģinājuma projektus, apdraudējuma mazināšanas ierīču izmantošanas iedarbīgumu attiecīgajās zvejniecībās un apgabalos, kā aprakstīts 1.1. punktā.

| 2. | Pasākumi ar mērķi līdz minimumam samazināt jūras putnu nejaušu sagūstīšanu |
| --- | --- |

2.

2.

Pasākumi ar mērķi līdz minimumam samazināt jūras putnu nejaušu sagūstīšanu

| 2.1. | Tālākajos reģionos izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem. |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Tālākajos reģionos izveido zinātniskās pētniecības programmas, lai apzinātu jutīgo sugu pārklāšanos ar zvejas rīkiem un zvejas piepūli un noteiktu tehniskus risinājumus zvejas rīkiem.

| 2.2. | Tālākajos reģionos piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti, līdz brīdim, kas tos var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem. |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Tālākajos reģionos piemēro teritoriālus pasākumus, ja zinātniskā pētniecība ir atklājusi apgabalus, kuros jutīgi jūras putni tiek netīši sagūstīti, līdz brīdim, kas tos var aizstāt ar citiem tehniskiem pasākumiem.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0381/2017).

1

(18)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

18

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

(19)  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

20

(19)  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīva 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

21

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

21

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regula (ES) Nr. 508/2014 par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

(1a)  
  (Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīva (79/409/EEK) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp.)).

1a

(Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīva (79/409/EEK) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp.)).

(29)  Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.).

29

(30)  Padomes 2007. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulu (EK) Nr. 779/97 (OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.).

30

(31)  Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

31

(32)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Regula (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347, 30.12.2001., 44. lpp.).

32

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Regula (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347, 30.12.2001., 44. lpp.).

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

33

(29)  Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.).

29

(30)  Padomes 2007. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulu (EK) Nr. 779/97 (OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.).

30

(31)  Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

31

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

33

(34)  ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) rajoni, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

34

(34)  ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) rajoni, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

34

(40)  
  Komisijas 2008. gada 10. jūnija Regula (EK) Nr. 517/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu (OV L 151, 11.6.2008., 5. lpp.).

40

Komisijas 2008. gada 10. jūnija Regula (EK) Nr. 517/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu (OV L 151, 11.6.2008., 5. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regula (ES) 2017/1004 par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regula (ES) 2017/1004 par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.).

(*1)  
  Ja šī pieeja tiek pieņemta, pēc tam, kad ir noteikti pasākumi, kas būs spēkā līdz šeit norādītajam datumam, sarunās ar Padomi ir jāpielāgo 35–41. pants.

*1

Ja šī pieeja tiek pieņemta, pēc tam, kad ir noteikti pasākumi, kas būs spēkā līdz šeit norādītajam datumam, sarunās ar Padomi ir jāpielāgo 35–41. pants.

(1a)  
  Komisijas 2002. gada 19. marta Regula (EK) Nr. 494/2002, ar ko nosaka tehniskus papildu pasākumus heka krājumu atjaunošanai ICES III, IV, V, VI un VII apakšapgabalā un ICES VIII.a, VIII.b, VIII.d un VIII.e rajonā (OV L 77, 20.3.2002., 8. lpp.).

1a

Komisijas 2002. gada 19. marta Regula (EK) Nr. 494/2002, ar ko nosaka tehniskus papildu pasākumus heka krājumu atjaunošanai ICES III, IV, V, VI un VII apakšapgabalā un ICES VIII.a, VIII.b, VIII.d un VIII.e rajonā (OV L 77, 20.3.2002., 8. lpp.).

(1a)  
  Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

1a

Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

(1a)  
  Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

1a

Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

(1a)  
  Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

1a

Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

(1a)  
  Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

1a

Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

(1a)  
  Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

1a

Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

(1a)  
  Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

1a

Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

(1a)  
  Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

1a

Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

(1a)  
  Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

1a

Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

(1a)  
  Kategata apakšrajonā aprīko ar kvadrātveida acu linuma plāksni, kuras linuma acs izmērs ir 120 mm (traļiem periodā no 1. oktobra līdz 31. decembrim un riņķvadiem periodā no 1. augusta līdz 31. oktobrim).

1a

Kategata apakšrajonā aprīko ar kvadrātveida acu linuma plāksni, kuras linuma acs izmērs ir 120 mm (traļiem periodā no 1. oktobra līdz 31. decembrim un riņķvadiem periodā no 1. augusta līdz 31. oktobrim).

(1)  
  Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.).

1

Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.).

(1)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Regula (ES) 2016/2336, ar ko paredz īpašus nosacījumus zvejai dziļūdens krājumos Ziemeļaustrumu Atlantijā un noteikumus zvejai starptautiskajos ūdeņos Ziemeļaustrumu Atlantijā un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (OV L 354, 23.12.2016., 1. lpp.).

1

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Regula (ES) 2016/2336, ar ko paredz īpašus nosacījumus zvejai dziļūdens krājumos Ziemeļaustrumu Atlantijā un noteikumus zvejai starptautiskajos ūdeņos Ziemeļaustrumu Atlantijā un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (OV L 354, 23.12.2016., 1. lpp.).

(1a)  
  Minimālos saglabāšanas references izmērus nepiemēro sardīnēm, anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm, kuru dzīvsvars nepārsniedz 10 % no katras minētās sugas kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.

1a

Minimālos saglabāšanas references izmērus nepiemēro sardīnēm, anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm, kuru dzīvsvars nepārsniedz 10 % no katras minētās sugas kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.

Mazizmēra sardīņu, anšovu, siļķu, stavridu vai makreļu procentu aprēķina kā īpatsvaru pēc dzīvsvara no visiem jūras organismiem uz kuģa pēc šķirošanas izkraušanas laikā.

Mazizmēra sardīņu, anšovu, siļķu, stavridu vai makreļu procentu aprēķina kā īpatsvaru pēc dzīvsvara no visiem jūras organismiem uz kuģa pēc šķirošanas izkraušanas laikā.

Minēto procentu aprēķina, pamatojoties uz vienu vai vairākām reprezentatīvām izlasēm. Šo 10 % robežu nedrīkst pārsniegt pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izlikšanas apskatei vai pārdošanas laikā.

Minēto procentu aprēķina, pamatojoties uz vienu vai vairākām reprezentatīvām izlasēm. Šo 10 % robežu nedrīkst pārsniegt pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izlikšanas apskatei vai pārdošanas laikā.

(1a)  
  Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

1a

Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

(3)  Savienības ūdeņos ICES V apakšapgabalā, VI apakšapgabalā uz dienvidiem no 56o N un VII apakšapgabalā, izņemot ICES VIId, VIIe, VIIf rajonu, piemēro minimālo saglabāšanas references izmēru 130 mm.

3

o

(3)  Savienības ūdeņos ICES V apakšapgabalā, VI apakšapgabalā uz dienvidiem no 56o N un VII apakšapgabalā, izņemot ICES VIId, VIIe, VIIf rajonu, piemēro minimālo saglabāšanas references izmēru 130 mm.

3

o

(3a)  
  Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

3a

Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

(1a)  
  Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

1a

Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

(1a)  
  Pakāpeniski jāievieš divu gadu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. ICES VIId un VIIe rajonā linuma acs izmēram jābūt vismaz 100 mm.

1a

Pakāpeniski jāievieš divu gadu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. ICES VIId un VIIe rajonā linuma acs izmēram jābūt vismaz 100 mm.

(1)  
  Eiropas jūrasvelnu specializētajā zvejā (30 % no nozvejas) izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 220 mm. ICES VIId un VIIe rajonā pollaku un heku specializētajā zvejā izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 110 mm.

1

Eiropas jūrasvelnu specializētajā zvejā (30 % no nozvejas) izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 220 mm. ICES VIId un VIIe rajonā pollaku un heku specializētajā zvejā izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 110 mm.

(1)  
  Eiropas jūrasvelnu specializētajā zvejā (30 % no nozvejas) izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 220 mm. ICES VIId un VIIe rajonā pollaku un heku specializētajā zvejā izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 110 mm.

1

Eiropas jūrasvelnu specializētajā zvejā (30 % no nozvejas) izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 220 mm. ICES VIId un VIIe rajonā pollaku un heku specializētajā zvejā izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir vismaz 110 mm.

(1a)  
  Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

1a

Minimālos saglabāšanas references izmērus sardīnēm, Eiropas anšoviem, siļķēm, stavridām un makrelēm nepiemēro līdz 10 % no katras minētās sugas kopējās uz kuģa paturētās dzīvsvara nozvejas apmēra.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Mazizmēra sardīņu, Eiropas anšovu, siļķu, stavridu un makreļu procentuālo īpatsvaru aprēķina kā daļu no visu uz kuģa paturēto jūras organismu dzīvsvara nozvejas apmēra pēc šķirošanas vai pie izkraušanas.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina uz viena vai vairāku salīdzināmo paraugu pamata. Minēto 10 % robežu pārkraušanas, izkraušanas, pārvadāšanas, uzglabāšanas, izrādīšanas vai pārdošanas laikā nedrīkst pārsniegt.

(3)  Visos ūdeņos Centrālatlantijas austrumu daļā, kas aptver CECAF reģiona 34. zvejas zonas 34.1.1., 34.1.2. un 34.1.3. rajonu un 34.2.0. apakšapgabalu, piemēro ķidāta īpatņa svaru 450 g.

3

(3)  Visos ūdeņos Centrālatlantijas austrumu daļā, kas aptver CECAF reģiona 34. zvejas zonas 34.1.1., 34.1.2. un 34.1.3. rajonu un 34.2.0. apakšapgabalu, piemēro ķidāta īpatņa svaru 450 g.

3

(2)  Uz kuģa ir atļauts turēt vai izmantot tikai viena veida tīklu (ar 40 mm kvadrātveida acīm vai 50 mm rombveida acīm).

2

(2)  Uz kuģa ir atļauts turēt vai izmantot tikai viena veida tīklu (ar 40 mm kvadrātveida acīm vai 50 mm rombveida acīm).

2

(1a)  
  Uz kuģa ir atļauts turēt vai izmantot tikai viena veida tīklu (vai nu ar 40 mm kvadrātveida acīm vai 50 mm rombveida acīm).

1a

Uz kuģa ir atļauts turēt vai izmantot tikai viena veida tīklu (vai nu ar 40 mm kvadrātveida acīm vai 50 mm rombveida acīm).

---

Trešdiena, 2018. gada 17. janvāris

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/187 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/187

---

P8_TA(2018)0006

Divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības, tehniskās palīdzības un tranzīta kontrole ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības, tehniskās palīdzības un tranzīta kontrolei (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pārstrādāta redakcija)

(2018/C 458/12)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Efektīva kopēja divējāda lietojuma preču eksporta kontroles sistēma tādējādi nepieciešama, lai nodrošinātu dalībvalstu un Savienības starptautisko saistību izpildi, īpaši attiecībā uz kodolieroču neizplatīšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Efektīva kopēja divējāda lietojuma preču eksporta kontroles sistēma tādējādi nepieciešama, lai nodrošinātu dalībvalstu un Savienības starptautisko saistību izpildi, īpaši attiecībā uz kodolieroču neizplatīšanu.

| (3) | Efektīva kopēja divējāda lietojuma preču eksporta kontroles sistēma tādējādi nepieciešama, lai nodrošinātu dalībvalstu un Savienības starptautisko saistību izpildi, īpaši attiecībā uz kodolieroču neizplatīšanu
  un cilvēktiesībām
  . |
| --- | --- |

(3)

Efektīva kopēja divējāda lietojuma preču eksporta kontroles sistēma tādējādi nepieciešama, lai nodrošinātu dalībvalstu un Savienības starptautisko saistību izpildi, īpaši attiecībā uz kodolieroču neizplatīšanu
  un cilvēktiesībām
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Ņemot vērā jaunu
  divējāda lietojuma preču
  kategoriju rašanos
  un reaģējot uz Eiropas Parlamenta aicinājumiem un
  norādēm par to
  , ka konkrētas
  no Savienības eksportētās
  kibernovērošanas
  tehnoloģijas
  ir ļaunprātīgi izmantojušas personas, kuras ir līdzatbildīgas vai atbildīgas par cilvēktiesību
  vai — bruņota konflikta
  vai
  iekšēju represiju apstākļos —
  starptautisko humanitāro tiesību
  smagu
  pārkāpumu vadīšanu vai izdarīšanu,
  lai aizsargātu sabiedrības drošību un morāli
  , ir lietderīgi veikt šādu
  tehnoloģiju
  eksporta kontroli. Šiem pasākumiem nevajadzētu paredzēt neko, kas nav samērīgs. Tiem jo īpaši nevajadzētu kavēt likumīgiem mērķiem izmantotu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju eksportu, tostarp tiesībaizsardzībai un
  interneta
  drošības pētniecībai. Lai atbalstītu minētās kontroles praktisko piemērošanu,
  Komisija
  intensīvās apspriedēs ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām
  izstrādās
  pamatnostādnes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Ņemot vērā jaunu
  divējāda lietojuma preču
  kategoriju rašanos
  un reaģējot uz Eiropas Parlamenta aicinājumiem un
  norādēm par to
  , ka konkrētas
  no Savienības eksportētās
  kibernovērošanas
  tehnoloģijas
  ir ļaunprātīgi izmantojušas personas, kuras ir līdzatbildīgas vai atbildīgas par cilvēktiesību
  vai — bruņota konflikta
  vai
  iekšēju represiju apstākļos —
  starptautisko humanitāro tiesību
  smagu
  pārkāpumu vadīšanu vai izdarīšanu,
  lai aizsargātu sabiedrības drošību un morāli
  , ir lietderīgi veikt šādu
  tehnoloģiju
  eksporta kontroli. Šiem pasākumiem nevajadzētu paredzēt neko, kas nav samērīgs. Tiem jo īpaši nevajadzētu kavēt likumīgiem mērķiem izmantotu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju eksportu, tostarp tiesībaizsardzībai un
  interneta
  drošības pētniecībai. Lai atbalstītu minētās kontroles praktisko piemērošanu,
  Komisija
  intensīvās apspriedēs ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām
  izstrādās
  pamatnostādnes.

| (5) | Kā jauna
  divējāda lietojuma preču
  kategorija ir parādījušās dažas kibernovērošanas preces, kas tikušas izmantotas, lai tieši ietekmētu cilvēktiesības, tostarp tiesības uz privātumu, datu aizsardzību, vārda brīvību
  un
  pulcēšanās un biedrošanās brīvību, uzraugot vai izfiltrējot datus bez īpašas, apzinātas un nepārprotamas atļaujas saņemšanas no datu īpašnieka un/vai paralizējot vai bojājot izvēlēto sistēmu.
  Reaģējot uz Eiropas Parlamenta aicinājumiem un
  pierādījumiem
  , ka konkrētas kibernovērošanas
  preces
  ir ļaunprātīgi izmantojušas personas, kuras ir līdzatbildīgas vai atbildīgas par
  starptautisko
  cilvēktiesību vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu vadīšanu vai izdarīšanu
  valstīs
  ,
  kurās konstatēti šādi cilvēktiesību pārkāpumi
  , ir lietderīgi veikt šādu
  preču
  eksporta kontroli.
  Kontroles pamatā vajadzētu būt skaidri noteiktiem kritērijiem.
  Šiem pasākumiem nevajadzētu paredzēt neko, kas nav
  vajadzīgs un
  samērīgs. Tiem jo īpaši nevajadzētu kavēt likumīgiem mērķiem izmantotu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju eksportu, tostarp tiesībaizsardzībai un
  tīkla un
  drošības pētniecībai
  , lai veiktu informācijas drošības sistēmu atļautu testēšanu vai nodrošinātu to aizsardzību
  . Lai
  pēc šīs regulas stāšanās spēkā
  atbalstītu minētās kontroles praktisko piemērošanu,
  Komisijai
  intensīvās apspriedēs ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām
  būtu jādara pieejamas
  pamatnostādnes.
  Nopietni cilvēktiesību pārkāpumi attiecas uz situācijām, kuras aprakstītas 2. nodaļas 2. iedaļas 2.6. punktā Norādījumos par Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP

   (1a)

  , ko Ārlietu padome apstiprināja 2015. gada 20. jūlijā. |
| --- | --- |

(5)

Kā jauna
  divējāda lietojuma preču
  kategorija ir parādījušās dažas kibernovērošanas preces, kas tikušas izmantotas, lai tieši ietekmētu cilvēktiesības, tostarp tiesības uz privātumu, datu aizsardzību, vārda brīvību
  un
  pulcēšanās un biedrošanās brīvību, uzraugot vai izfiltrējot datus bez īpašas, apzinātas un nepārprotamas atļaujas saņemšanas no datu īpašnieka un/vai paralizējot vai bojājot izvēlēto sistēmu.
  Reaģējot uz Eiropas Parlamenta aicinājumiem un
  pierādījumiem
  , ka konkrētas kibernovērošanas
  preces
  ir ļaunprātīgi izmantojušas personas, kuras ir līdzatbildīgas vai atbildīgas par
  starptautisko
  cilvēktiesību vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu vadīšanu vai izdarīšanu
  valstīs
  ,
  kurās konstatēti šādi cilvēktiesību pārkāpumi
  , ir lietderīgi veikt šādu
  preču
  eksporta kontroli.
  Kontroles pamatā vajadzētu būt skaidri noteiktiem kritērijiem.
  Šiem pasākumiem nevajadzētu paredzēt neko, kas nav
  vajadzīgs un
  samērīgs. Tiem jo īpaši nevajadzētu kavēt likumīgiem mērķiem izmantotu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju eksportu, tostarp tiesībaizsardzībai un
  tīkla un
  drošības pētniecībai
  , lai veiktu informācijas drošības sistēmu atļautu testēšanu vai nodrošinātu to aizsardzību
  . Lai
  pēc šīs regulas stāšanās spēkā
  atbalstītu minētās kontroles praktisko piemērošanu,
  Komisijai
  intensīvās apspriedēs ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām
  būtu jādara pieejamas
  pamatnostādnes.
  Nopietni cilvēktiesību pārkāpumi attiecas uz situācijām, kuras aprakstītas 2. nodaļas 2. iedaļas 2.6. punktā Norādījumos par Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP

   (1a)

  , ko Ārlietu padome apstiprināja 2015. gada 20. jūlijā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Tādēļ arī ir lietderīgi
  pārskatīt divējāda lietojuma preču definīciju un
  ieviest kibernovērošanas
  tehnoloģiju
  definīciju. Būtu arī jāprecizē, ka
  divējāda lietojuma
  preču eksporta kontroles vērtēšanas
  kritēriji ietver apsvērumus par to iespējamo ļaunprātīgu izmantošanu saistībā ar terora aktiem vai cilvēktiesību pārkāpumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Tādēļ arī ir lietderīgi
  pārskatīt divējāda lietojuma preču definīciju un
  ieviest kibernovērošanas
  tehnoloģiju
  definīciju. Būtu arī jāprecizē, ka
  divējāda lietojuma
  preču eksporta kontroles vērtēšanas
  kritēriji ietver apsvērumus par to iespējamo ļaunprātīgu izmantošanu saistībā ar terora aktiem vai cilvēktiesību pārkāpumiem
  .

| (6) | Tādēļ arī ir lietderīgi ieviest kibernovērošanas
  preču
  definīciju. Būtu arī jāprecizē, ka
  kibernovērošanas
  preču eksporta kontroles vērtēšanas
  kritērijos ir ņemta vērā šo preču tiešā un netiešā ietekme uz cilvēktiesībām, kā minēts Norādījumos par Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP. Sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Padomes Cilvēktiesību jautājumu darba grupu (COHOM) būtu jāizveido tehniska darba grupa vērtēšanas kritēriju izstrādei. Turklāt šajā tehniskajā darba grupā būtu jāizveido neatkarīga ekspertu grupa. Vērtēšanas kritērijiem vajadzētu būt publiski un viegli pieejamiem. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ arī ir lietderīgi ieviest kibernovērošanas
  preču
  definīciju. Būtu arī jāprecizē, ka
  kibernovērošanas
  preču eksporta kontroles vērtēšanas
  kritērijos ir ņemta vērā šo preču tiešā un netiešā ietekme uz cilvēktiesībām, kā minēts Norādījumos par Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP. Sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Padomes Cilvēktiesību jautājumu darba grupu (COHOM) būtu jāizveido tehniska darba grupa vērtēšanas kritēriju izstrādei. Turklāt šajā tehniskajā darba grupā būtu jāizveido neatkarīga ekspertu grupa. Vērtēšanas kritērijiem vajadzētu būt publiski un viegli pieejamiem.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Kibernovērošanas tehnoloģiju definēšanas nolūkā precēm, kurām šī regula būtu jāpiemēro, būtu jāietver telesakaru pārtveršanas iekārtas, ielaušanās programmatūra, uzraudzības centri, likumīgas pārtveršanas sistēmas un datu saglabāšanas sistēmas, kas savienotas ar šādām pārtveršanas sistēmām, ierīces šifrēšanas atkodēšanai, cieto disku informācijas atgūšanai, paroļu apiešanai un biometrisko datu analīzei, kā arī IP tīkla uzraudzības sistēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Kibernovērošanas tehnoloģiju definēšanas nolūkā precēm, kurām šī regula būtu jāpiemēro, būtu jāietver telesakaru pārtveršanas iekārtas, ielaušanās programmatūra, uzraudzības centri, likumīgas pārtveršanas sistēmas un datu saglabāšanas sistēmas, kas savienotas ar šādām pārtveršanas sistēmām, ierīces šifrēšanas atkodēšanai, cieto disku informācijas atgūšanai, paroļu apiešanai un biometrisko datu analīzei, kā arī IP tīkla uzraudzības sistēmas.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6b) | Piemērojot cilvēktiesību ievērošanas kritērijus, ir lietderīgi atsaukties uz Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada 23. marta rezolūciju par tiesībām uz privātumu, Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, ar kuriem īsteno ANO programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”, īpašā referenta par tiesībām uz privātumu 2017. gada 24. marta ziņojumu, īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanu un aizsardzību terorisma apkarošanā 2017. gada 21. februāra ziņojumu un Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2015. gada 4. decembra spriedumu lietā Zakharov pret Krieviju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6b)

Piemērojot cilvēktiesību ievērošanas kritērijus, ir lietderīgi atsaukties uz Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada 23. marta rezolūciju par tiesībām uz privātumu, Vadošajiem principiem uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, ar kuriem īsteno ANO programmu “Aizsargāt, ievērot un labot”, īpašā referenta par tiesībām uz privātumu 2017. gada 24. marta ziņojumu, īpašā referenta jautājumos par cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanu un aizsardzību terorisma apkarošanā 2017. gada 21. februāra ziņojumu un Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2015. gada 4. decembra spriedumu lietā Zakharov pret Krieviju.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679

   (1a)

  (Vispārīgā datu aizsardzības regula) uzliek pienākumu datu aizsardzības pārziņiem un datu apstrādātājiem īstenot tehniskus pasākumus, lai nodrošinātu tādu drošības līmeni, kas atbilst apstrādes riskam, tostarp veicot personas datu šifrēšanu. Tā kā minētajā regulā noteikts, ka to piemēro personas datu apstrādei neatkarīgi no tā, vai apstrāde notiek Savienībā vai ārpus tās, Savienībai ir spēcīgs stimuls svītrot kriptogrāfijas preces no kontroles saraksta, lai veicinātu Vispārīgās datu aizsardzības regulas īstenošanu un lai šajā sakarā uzlabotu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. Turklāt pašreizējais šifrēšanas kontroles līmenis ir pretrunā tam, ka šifrēšana ir nozīmīgs risinājums, ar ko nodrošina, ka iedzīvotāji, uzņēmumi un valdības var aizsargāt savus datus no noziedzniekiem un citām ļaunprātīgām personām; ka tiek nodrošināta piekļuve pakalpojumiem, kuriem ir izšķirīga nozīme digitālā vienotā tirgus darbībā; un ka tiek darīta pieejama droša saziņa, kas vajadzīga, lai aizsargātu tiesības uz privātumu, tiesības uz datu aizsardzību un vārda brīvību, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvjiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679

   (1a)

  (Vispārīgā datu aizsardzības regula) uzliek pienākumu datu aizsardzības pārziņiem un datu apstrādātājiem īstenot tehniskus pasākumus, lai nodrošinātu tādu drošības līmeni, kas atbilst apstrādes riskam, tostarp veicot personas datu šifrēšanu. Tā kā minētajā regulā noteikts, ka to piemēro personas datu apstrādei neatkarīgi no tā, vai apstrāde notiek Savienībā vai ārpus tās, Savienībai ir spēcīgs stimuls svītrot kriptogrāfijas preces no kontroles saraksta, lai veicinātu Vispārīgās datu aizsardzības regulas īstenošanu un lai šajā sakarā uzlabotu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. Turklāt pašreizējais šifrēšanas kontroles līmenis ir pretrunā tam, ka šifrēšana ir nozīmīgs risinājums, ar ko nodrošina, ka iedzīvotāji, uzņēmumi un valdības var aizsargāt savus datus no noziedzniekiem un citām ļaunprātīgām personām; ka tiek nodrošināta piekļuve pakalpojumiem, kuriem ir izšķirīga nozīme digitālā vienotā tirgus darbībā; un ka tiek darīta pieejama droša saziņa, kas vajadzīga, lai aizsargātu tiesības uz privātumu, tiesības uz datu aizsardzību un vārda brīvību, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvjiem.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Būtu jāprecizē tādas “
  visaptveroša
  kontroles” tvērums, ko konkrētos apstākļos piemēro sarakstā neuzskaitītām
  divējāda lietojuma
  precēm
  , un tai būtu jāmazina terorisma un cilvēktiesību pārkāpumu risks
  . Atbilstīgai informācijas apmaiņai un apspriedēm par “visaptverošu kontroli” būtu jānodrošina efektīva un konsekventa kontroles piemērošana visā Savienībā.
  Mērķtiecīga visaptveroša kontrole ar konkrētiem nosacījumiem būtu jāpiemēro arī kibernovērošanas tehnoloģiju eksportam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Būtu jāprecizē tādas “
  visaptveroša
  kontroles” tvērums, ko konkrētos apstākļos piemēro sarakstā neuzskaitītām
  divējāda lietojuma
  precēm
  , un tai būtu jāmazina terorisma un cilvēktiesību pārkāpumu risks
  . Atbilstīgai informācijas apmaiņai un apspriedēm par “visaptverošu kontroli” būtu jānodrošina efektīva un konsekventa kontroles piemērošana visā Savienībā.
  Mērķtiecīga visaptveroša kontrole ar konkrētiem nosacījumiem būtu jāpiemēro arī kibernovērošanas tehnoloģiju eksportam.

| (9) | Būtu jāprecizē tādas “
  visaptverošas
  kontroles” tvērums, ko konkrētos apstākļos piemēro sarakstā neuzskaitītām
  kibernovērošanas
  precēm. Atbilstīgai informācijas apmaiņai un apspriedēm par “visaptverošu kontroli” būtu jānodrošina efektīva un konsekventa kontroles piemērošana visā Savienībā.
  Informācijas apmaiņai būtu jāietver atbalsts publiskas platformas izveidei un informācijas vākšanai no privātā sektora, valsts iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

(9)

Būtu jāprecizē tādas “
  visaptverošas
  kontroles” tvērums, ko konkrētos apstākļos piemēro sarakstā neuzskaitītām
  kibernovērošanas
  precēm. Atbilstīgai informācijas apmaiņai un apspriedēm par “visaptverošu kontroli” būtu jānodrošina efektīva un konsekventa kontroles piemērošana visā Savienībā.
  Informācijas apmaiņai būtu jāietver atbalsts publiskas platformas izveidei un informācijas vākšanai no privātā sektora, valsts iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Būtu jāpārskata starpnieka definīcija, lai izvairītos no kontroles apiešanas, Savienības jurisdikcijā esošām personām sniedzot starpniecības pakalpojumus. Starpniecības pakalpojumu sniegšanas kontrole būtu jāsaskaņo, lai nodrošinātu tās efektīvu un konsekventu piemērošanu visā Savienībā, un būtu jāpiemēro arī, lai novērstu
  terora aktus un
  cilvēktiesību pārkāpumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Būtu jāpārskata starpnieka definīcija, lai izvairītos no kontroles apiešanas, Savienības jurisdikcijā esošām personām sniedzot starpniecības pakalpojumus. Starpniecības pakalpojumu sniegšanas kontrole būtu jāsaskaņo, lai nodrošinātu tās efektīvu un konsekventu piemērošanu visā Savienībā, un būtu jāpiemēro arī, lai novērstu
  terora aktus un
  cilvēktiesību pārkāpumus.

| (10) | Būtu jāpārskata starpnieka definīcija, lai izvairītos no kontroles apiešanas, Savienības jurisdikcijā esošām personām sniedzot starpniecības pakalpojumus. Starpniecības pakalpojumu sniegšanas kontrole būtu jāsaskaņo, lai nodrošinātu tās efektīvu un konsekventu piemērošanu visā Savienībā, un būtu jāpiemēro arī, lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jāpārskata starpnieka definīcija, lai izvairītos no kontroles apiešanas, Savienības jurisdikcijā esošām personām sniedzot starpniecības pakalpojumus. Starpniecības pakalpojumu sniegšanas kontrole būtu jāsaskaņo, lai nodrošinātu tās efektīvu un konsekventu piemērošanu visā Savienībā, un būtu jāpiemēro arī, lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, tika precizēts, ka Savienības kompetencē ietilpst tādu tehniskās palīdzības pakalpojumu sniegšana, kas saistīti ar pārrobežu kustību. Tāpēc ir lietderīgi precizēt kontroli, kas piemērojama tehniskās palīdzības pakalpojumiem, un ieviest šādu pakalpojumu definīciju. Lai novērstu
  terora aktus un
  cilvēktiesību pārkāpumus, efektivitātes un konsekvences labad būtu jāsaskaņo un jāpiemēro arī tehniskās palīdzības pakalpojumu sniegšanas
  kontrole
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, tika precizēts, ka Savienības kompetencē ietilpst tādu tehniskās palīdzības pakalpojumu sniegšana, kas saistīti ar pārrobežu kustību. Tāpēc ir lietderīgi precizēt kontroli, kas piemērojama tehniskās palīdzības pakalpojumiem, un ieviest šādu pakalpojumu definīciju. Lai novērstu
  terora aktus un
  cilvēktiesību pārkāpumus, efektivitātes un konsekvences labad būtu jāsaskaņo un jāpiemēro arī tehniskās palīdzības pakalpojumu sniegšanas
  kontrole
  .

| (11) | Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, tika precizēts, ka Savienības kompetencē ietilpst tādu tehniskās palīdzības pakalpojumu sniegšana, kas saistīti ar pārrobežu kustību. Tāpēc ir lietderīgi precizēt kontroli, kas piemērojama tehniskās palīdzības pakalpojumiem, un ieviest šādu pakalpojumu definīciju. Lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus, efektivitātes un konsekvences labad būtu jāsaskaņo un jāpiemēro arī
  kontroles pasākumi pirms
  tehniskās palīdzības pakalpojumu sniegšanas. |
| --- | --- |

(11)

Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, tika precizēts, ka Savienības kompetencē ietilpst tādu tehniskās palīdzības pakalpojumu sniegšana, kas saistīti ar pārrobežu kustību. Tāpēc ir lietderīgi precizēt kontroli, kas piemērojama tehniskās palīdzības pakalpojumiem, un ieviest šādu pakalpojumu definīciju. Lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus, efektivitātes un konsekvences labad būtu jāsaskaņo un jāpiemēro arī
  kontroles pasākumi pirms
  tehniskās palīdzības pakalpojumu sniegšanas.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Regula (EK) Nr. 428/2009 paredz iespēju dalībvalstu iestādēm, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi, aizliegt ārpussavienības divējāda lietojuma preču tranzītu, ja tām, balstoties uz izlūkdatiem vai citiem avotiem, ir pietiekams pamats aizdomām, ka preces kopumā vai daļēji ir vai var būt paredzētas masu iznīcināšanas ieroču vai to piegādes līdzekļu izplatīšanai. Lai novērstu
  terora aktus un
  cilvēktiesību pārkāpumus, efektivitātes un konsekvences labad būtu jāsaskaņo un jāpiemēro arī tranzīta kontrole. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Regula (EK) Nr. 428/2009 paredz iespēju dalībvalstu iestādēm, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi, aizliegt ārpussavienības divējāda lietojuma preču tranzītu, ja tām, balstoties uz izlūkdatiem vai citiem avotiem, ir pietiekams pamats aizdomām, ka preces kopumā vai daļēji ir vai var būt paredzētas masu iznīcināšanas ieroču vai to piegādes līdzekļu izplatīšanai. Lai novērstu
  terora aktus un
  cilvēktiesību pārkāpumus, efektivitātes un konsekvences labad būtu jāsaskaņo un jāpiemēro arī tranzīta kontrole.

| (12) | Regula (EK) Nr. 428/2009 paredz iespēju dalībvalstu iestādēm, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi, aizliegt ārpussavienības divējāda lietojuma preču tranzītu, ja tām, balstoties uz izlūkdatiem vai citiem avotiem, ir pietiekams pamats aizdomām, ka preces kopumā vai daļēji ir vai var būt paredzētas masu iznīcināšanas ieroču vai to piegādes līdzekļu izplatīšanai. Lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus, efektivitātes un konsekvences labad būtu jāsaskaņo un jāpiemēro arī tranzīta kontrole. |
| --- | --- |

(12)

Regula (EK) Nr. 428/2009 paredz iespēju dalībvalstu iestādēm, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi, aizliegt ārpussavienības divējāda lietojuma preču tranzītu, ja tām, balstoties uz izlūkdatiem vai citiem avotiem, ir pietiekams pamats aizdomām, ka preces kopumā vai daļēji ir vai var būt paredzētas masu iznīcināšanas ieroču vai to piegādes līdzekļu izplatīšanai. Lai novērstu cilvēktiesību pārkāpumus, efektivitātes un konsekvences labad būtu jāsaskaņo un jāpiemēro arī tranzīta kontrole.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Lai gan par individuālo, visaptverošo un valsts eksporta atļauju piešķiršanu ir atbildīgas valstu iestādes, efektīvs ES eksporta kontroles režīms nozīmē, ka uzņēmējiem, kas plāno eksportēt preces, uz kurām attiecas šī regula, jārīkojas ar pienācīgu rūpību, kā cita starpā izklāstīts ESAO Pamatnostādnēs daudznacionāliem uzņēmumiem, ESAO Pienācīgas rūpības pamatnostādnēs atbildīgai darījumdarbībai un ANO Vadošajos principos uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Lai gan par individuālo, visaptverošo un valsts eksporta atļauju piešķiršanu ir atbildīgas valstu iestādes, efektīvs ES eksporta kontroles režīms nozīmē, ka uzņēmējiem, kas plāno eksportēt preces, uz kurām attiecas šī regula, jārīkojas ar pienācīgu rūpību, kā cita starpā izklāstīts ESAO Pamatnostādnēs daudznacionāliem uzņēmumiem, ESAO Pienācīgas rūpības pamatnostādnēs atbildīgai darījumdarbībai un ANO Vadošajos principos uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Lai eksportētājiem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un atvieglotu efektīvu kontroles piemērošanu, “iekšējās atbilstības programmas” veidā būtu jāievieš standarta prasība par atbilstību. Proporcionalitātes labad šī prasība būtu jāpiemēro konkrētai kontroles kārtībai visaptverošo atļauju un konkrētu vispārējo eksporta atļauju veidā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Lai eksportētājiem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un atvieglotu efektīvu kontroles piemērošanu, “iekšējās atbilstības programmas” veidā būtu jāievieš standarta prasība par atbilstību. Proporcionalitātes labad šī prasība būtu jāpiemēro konkrētai kontroles kārtībai visaptverošo atļauju un konkrētu vispārējo eksporta atļauju veidā.

| (14) | Lai eksportētājiem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un atvieglotu efektīvu kontroles piemērošanu, “iekšējās atbilstības programmas” veidā būtu jāievieš standarta prasība par atbilstību
  , atbilstības definīcija un apraksts, kā arī iespēja saņemt sertifikāciju ar mērķi atļauju izsniegšanas procesā saņemt stimulus no valsts kompetentajām iestādēm
  . Proporcionalitātes labad šī prasība būtu jāpiemēro konkrētai kontroles kārtībai visaptverošo atļauju un konkrētu vispārējo eksporta atļauju veidā. |
| --- | --- |

(14)

Lai eksportētājiem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un atvieglotu efektīvu kontroles piemērošanu, “iekšējās atbilstības programmas” veidā būtu jāievieš standarta prasība par atbilstību
  , atbilstības definīcija un apraksts, kā arī iespēja saņemt sertifikāciju ar mērķi atļauju izsniegšanas procesā saņemt stimulus no valsts kompetentajām iestādēm
  . Proporcionalitātes labad šī prasība būtu jāpiemēro konkrētai kontroles kārtībai visaptverošo atļauju un konkrētu vispārējo eksporta atļauju veidā.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Lai mazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem un iestādēm, vienlaikus nodrošinot atbilstīga līmeņa kontroli attiecībā uz attiecīgajām precēm, kas nosūtāmas uz attiecīgajiem galamērķiem, būtu jāievieš papildu Savienības vispārējās eksporta atļaujas. Lai nozares īpašajām vajadzībām pielāgotu licencēšanas nosacījumus, būtu jāievieš arī visaptverošā atļauja lieliem projektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Lai mazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem un iestādēm, vienlaikus nodrošinot atbilstīga līmeņa kontroli attiecībā uz attiecīgajām precēm, kas nosūtāmas uz attiecīgajiem galamērķiem, būtu jāievieš papildu Savienības vispārējās eksporta atļaujas. Lai nozares īpašajām vajadzībām pielāgotu licencēšanas nosacījumus, būtu jāievieš arī visaptverošā atļauja lieliem projektiem.

| (15) | Lai mazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem
  , jo īpaši MVU,
  un iestādēm, vienlaikus nodrošinot atbilstīga līmeņa kontroli attiecībā uz attiecīgajām precēm, kas nosūtāmas uz attiecīgajiem galamērķiem, būtu jāievieš papildu Savienības vispārējās eksporta atļaujas. Lai nozares īpašajām vajadzībām pielāgotu licencēšanas nosacījumus, būtu jāievieš arī visaptverošā atļauja lieliem projektiem. |
| --- | --- |

(15)

Lai mazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem
  , jo īpaši MVU,
  un iestādēm, vienlaikus nodrošinot atbilstīga līmeņa kontroli attiecībā uz attiecīgajām precēm, kas nosūtāmas uz attiecīgajiem galamērķiem, būtu jāievieš papildu Savienības vispārējās eksporta atļaujas. Lai nozares īpašajām vajadzībām pielāgotu licencēšanas nosacījumus, būtu jāievieš arī visaptverošā atļauja lieliem projektiem.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Ņemot vērā straujo tehnoloģiju attīstību, Savienībai ir lietderīgi ieviest konkrētu kibernovēršanas tehnoloģiju veidu kontroli, pamatojoties uz vienotu sarakstu, kas paredzēts I pielikuma B sadaļā. Ņemot vērā daudzpusējās eksporta kontroles sistēmas nozīmību, I pielikuma B sadaļas darbības jomā būtu jāietver tikai kibernovērošanas tehnoloģijas, un tai nebūtu jādublē I pielikuma A sadaļā minētais. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Ņemot vērā straujo tehnoloģiju attīstību, Savienībai ir lietderīgi ieviest konkrētu kibernovēršanas tehnoloģiju veidu kontroli, pamatojoties uz vienotu sarakstu, kas paredzēts I pielikuma B sadaļā. Ņemot vērā daudzpusējās eksporta kontroles sistēmas nozīmību, I pielikuma B sadaļas darbības jomā būtu jāietver tikai kibernovērošanas tehnoloģijas, un tai nebūtu jādublē I pielikuma A sadaļā minētais.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Lēmumiem par eksporta kontrolei pakļauto divējāda lietojuma preču saraksta atjaunināšanu I pielikuma A sadaļā būtu jāatbilst dalībvalstu un Savienības saistībām un pienākumiem, kurus tās uzņēmušās kā attiecīgu starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai ratificējot attiecīgus starptautiskos līgumus. Lēmumi par eksporta kontrolei pakļauto
  divējāda lietojuma
  preču kopējā saraksta atjaunināšanu I pielikuma B sadaļā
  , piemēram, attiecībā uz kibernovērošanas tehnoloģijām,
  būtu jāpieņem, ņemot vērā riskus, ko šādu preču eksports var radīt saistībā ar
  nopietnu
  cilvēktiesību
  pārkāpumu
  vai starptautisko humanitāro tiesību
  pārkāpumu izdarīšanu
  vai Savienības un tās dalībvalstu būtiskajām drošības interesēm. Lēmumi par eksporta kontrolei pakļauto divējāda lietojuma preču kopējā saraksta atjaunināšanu IV pielikuma B sadaļā būtu jāpieņem, ņemot vērā dalībvalstu sabiedriskās kārtības un sabiedrības drošības intereses saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. pantu. Lēmumi par tādu preču un galamērķu kopējo sarakstu atjaunināšanu, kas izklāstīti II pielikuma A–J sadaļā, būtu jāpieņem, ņemot vērā vērtēšanas kritērijus, kuri noteikti šajā regulā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Lēmumiem par eksporta kontrolei pakļauto divējāda lietojuma preču saraksta atjaunināšanu I pielikuma A sadaļā būtu jāatbilst dalībvalstu un Savienības saistībām un pienākumiem, kurus tās uzņēmušās kā attiecīgu starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai ratificējot attiecīgus starptautiskos līgumus. Lēmumi par eksporta kontrolei pakļauto
  divējāda lietojuma
  preču kopējā saraksta atjaunināšanu I pielikuma B sadaļā
  , piemēram, attiecībā uz kibernovērošanas tehnoloģijām,
  būtu jāpieņem, ņemot vērā riskus, ko šādu preču eksports var radīt saistībā ar
  nopietnu
  cilvēktiesību
  pārkāpumu
  vai starptautisko humanitāro tiesību
  pārkāpumu izdarīšanu
  vai Savienības un tās dalībvalstu būtiskajām drošības interesēm. Lēmumi par eksporta kontrolei pakļauto divējāda lietojuma preču kopējā saraksta atjaunināšanu IV pielikuma B sadaļā būtu jāpieņem, ņemot vērā dalībvalstu sabiedriskās kārtības un sabiedrības drošības intereses saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. pantu. Lēmumi par tādu preču un galamērķu kopējo sarakstu atjaunināšanu, kas izklāstīti II pielikuma A–J sadaļā, būtu jāpieņem, ņemot vērā vērtēšanas kritērijus, kuri noteikti šajā regulā.

| (17) | Lēmumiem par eksporta kontrolei pakļauto divējāda lietojuma preču saraksta atjaunināšanu I pielikuma A sadaļā būtu jāatbilst dalībvalstu un Savienības saistībām un pienākumiem, kurus tās uzņēmušās kā attiecīgu starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai ratificējot attiecīgus starptautiskos līgumus. Lēmumi par eksporta kontrolei pakļauto
  kibernovērošanas
  preču kopējā saraksta atjaunināšanu I pielikuma B sadaļā būtu jāpieņem, ņemot vērā riskus, ko šādu preču eksports var radīt saistībā ar
  to izmantošanu, lai izdarītu nopietnus starptautisko
  cilvēktiesību
  pārkāpumus
  vai starptautisko humanitāro tiesību
  pārkāpumus valstīs, kurās konstatēti šādi pārkāpumi, jo īpaši attiecībā uz vārda brīvību, pulcēšanās brīvību un tiesībām uz privātumu,
  vai
  arī saistībā ar
  Savienības un tās dalībvalstu būtiskajām drošības interesēm. Lēmumi par eksporta kontrolei pakļauto divējāda lietojuma preču kopējā saraksta atjaunināšanu IV pielikuma B sadaļā būtu jāpieņem, ņemot vērā dalībvalstu sabiedriskās kārtības un sabiedrības drošības intereses saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. pantu. Lēmumi par tādu preču un galamērķu kopējo sarakstu atjaunināšanu, kas izklāstīti II pielikuma A–J sadaļā, būtu jāpieņem, ņemot vērā vērtēšanas kritērijus, kuri noteikti šajā regulā.
  Lēmumi svītrot veselas apakškategorijas attiecībā uz kriptogrāfiju un šifrēšanu, piemēram, I pielikuma A sadaļas 5. kategorijā vai II pielikuma I sadaļā, būtu jāpieņem, ņemot vērā ESAO Padomes 1997. gada 27. marta ieteikumu par kriptogrāfijas politikas pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(17)

Lēmumiem par eksporta kontrolei pakļauto divējāda lietojuma preču saraksta atjaunināšanu I pielikuma A sadaļā būtu jāatbilst dalībvalstu un Savienības saistībām un pienākumiem, kurus tās uzņēmušās kā attiecīgu starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai ratificējot attiecīgus starptautiskos līgumus. Lēmumi par eksporta kontrolei pakļauto
  kibernovērošanas
  preču kopējā saraksta atjaunināšanu I pielikuma B sadaļā būtu jāpieņem, ņemot vērā riskus, ko šādu preču eksports var radīt saistībā ar
  to izmantošanu, lai izdarītu nopietnus starptautisko
  cilvēktiesību
  pārkāpumus
  vai starptautisko humanitāro tiesību
  pārkāpumus valstīs, kurās konstatēti šādi pārkāpumi, jo īpaši attiecībā uz vārda brīvību, pulcēšanās brīvību un tiesībām uz privātumu,
  vai
  arī saistībā ar
  Savienības un tās dalībvalstu būtiskajām drošības interesēm. Lēmumi par eksporta kontrolei pakļauto divējāda lietojuma preču kopējā saraksta atjaunināšanu IV pielikuma B sadaļā būtu jāpieņem, ņemot vērā dalībvalstu sabiedriskās kārtības un sabiedrības drošības intereses saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. pantu. Lēmumi par tādu preču un galamērķu kopējo sarakstu atjaunināšanu, kas izklāstīti II pielikuma A–J sadaļā, būtu jāpieņem, ņemot vērā vērtēšanas kritērijus, kuri noteikti šajā regulā.
  Lēmumi svītrot veselas apakškategorijas attiecībā uz kriptogrāfiju un šifrēšanu, piemēram, I pielikuma A sadaļas 5. kategorijā vai II pielikuma I sadaļā, būtu jāpieņem, ņemot vērā ESAO Padomes 1997. gada 27. marta ieteikumu par kriptogrāfijas politikas pamatnostādnēm.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Lai Savienība varētu ātri reaģēt uz apstākļu maiņu saistībā ar tā eksporta sensitivitātes novērtējumu, kurš notiek ar Savienības vispārējām eksporta atļaujām, kā arī uz tehnoloģisko un komerciālo attīstību, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt tādus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, kuri attiecas uz I pielikuma A sadaļas, II pielikuma un šīs regulas IV pielikuma B sadaļas grozīšanu. Sevišķi svarīgi ir Komisijai sagatavošanas darba gaitā pienācīgi apspriesties, tostarp ar ekspertiem, un šo apspriešanos īstenot saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem būtu vajadzīga sistemātiska piekļuve to Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kuras nodarbojas ar deleģēto aktu sagatavošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Lai Savienība varētu ātri reaģēt uz apstākļu maiņu saistībā ar tā eksporta sensitivitātes novērtējumu, kurš notiek ar Savienības vispārējām eksporta atļaujām, kā arī uz tehnoloģisko un komerciālo attīstību, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt tādus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, kuri attiecas uz I pielikuma A sadaļas, II pielikuma un šīs regulas IV pielikuma B sadaļas grozīšanu. Sevišķi svarīgi ir Komisijai sagatavošanas darba gaitā pienācīgi apspriesties, tostarp ar ekspertiem, un šo apspriešanos īstenot saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem būtu vajadzīga sistemātiska piekļuve to Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kuras nodarbojas ar deleģēto aktu sagatavošanu.

| (18) | Lai Savienība varētu ātri reaģēt uz apstākļu maiņu saistībā ar tā eksporta sensitivitātes novērtējumu, kurš notiek ar Savienības vispārējām eksporta atļaujām, kā arī uz tehnoloģisko un komerciālo attīstību, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt tādus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, kuri attiecas uz I pielikuma A 
  un B
   sadaļas, II pielikuma un šīs regulas IV pielikuma B sadaļas grozīšanu. Sevišķi svarīgi ir Komisijai sagatavošanas darba gaitā pienācīgi apspriesties, tostarp ar ekspertiem, un šo apspriešanos īstenot saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem būtu vajadzīga sistemātiska piekļuve to Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kuras nodarbojas ar deleģēto aktu sagatavošanu. |
| --- | --- |

(18)

Lai Savienība varētu ātri reaģēt uz apstākļu maiņu saistībā ar tā eksporta sensitivitātes novērtējumu, kurš notiek ar Savienības vispārējām eksporta atļaujām, kā arī uz tehnoloģisko un komerciālo attīstību, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt tādus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, kuri attiecas uz I pielikuma A 
  un B
   sadaļas, II pielikuma un šīs regulas IV pielikuma B sadaļas grozīšanu. Sevišķi svarīgi ir Komisijai sagatavošanas darba gaitā pienācīgi apspriesties, tostarp ar ekspertiem, un šo apspriešanos īstenot saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem būtu vajadzīga sistemātiska piekļuve to Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kuras nodarbojas ar deleģēto aktu sagatavošanu.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | Pastāv kiberzādzību un reeksporta uz trešām valstīm risks, kā minēts Padomes Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, tādēļ noteikumi par divējāda lietojuma precēm būtu jāpadara stingrāki. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Pastāv kiberzādzību un reeksporta uz trešām valstīm risks, kā minēts Padomes Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, tādēļ noteikumi par divējāda lietojuma precēm būtu jāpadara stingrāki.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. pantu un tā kompetences robežās, kā arī līdz lielākas saskaņotības panākšanai dalībvalstis patur tiesības veikt kontroles pasākumus konkrētu divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Savienībā, lai nodrošinātu sabiedrisko kārtību vai sabiedrisko drošību. Lai mazinātu slogu uzņēmumiem un iestādēm, proporcionalitātes labad būtu jāpārskata divējāda lietojuma preču pārvadājumu kontrole Savienībā. Turklāt saraksts ar tādām precēm IV pielikuma B sadaļā, uz kurām attiecas kontrole, ko piemēro pārvadājumiem ES iekšienē, būtu periodiski jāpārskata, ņemot vērā tehnoloģisko un komerciālo attīstību un pārvadājumu sensitivitātes novērtējumu . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. pantu un tā kompetences robežās, kā arī līdz lielākas saskaņotības panākšanai dalībvalstis patur tiesības veikt kontroles pasākumus konkrētu divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Savienībā, lai nodrošinātu sabiedrisko kārtību vai sabiedrisko drošību. Lai mazinātu slogu uzņēmumiem un iestādēm, proporcionalitātes labad būtu jāpārskata divējāda lietojuma preču pārvadājumu kontrole Savienībā. Turklāt saraksts ar tādām precēm IV pielikuma B sadaļā, uz kurām attiecas kontrole, ko piemēro pārvadājumiem ES iekšienē, būtu periodiski jāpārskata, ņemot vērā tehnoloģisko un komerciālo attīstību un pārvadājumu sensitivitātes novērtējumu .

| (21) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. pantu un tā kompetences robežās, kā arī līdz lielākas saskaņotības panākšanai dalībvalstis patur tiesības veikt kontroles pasākumus konkrētu divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Savienībā, lai nodrošinātu sabiedrisko kārtību vai sabiedrisko drošību. Lai mazinātu slogu uzņēmumiem
  , jo īpaši MVU,
  un iestādēm, proporcionalitātes labad būtu jāpārskata divējāda lietojuma preču pārvadājumu kontrole Savienībā. Turklāt saraksts ar tādām precēm IV pielikuma B sadaļā, uz kurām attiecas kontrole, ko piemēro pārvadājumiem ES iekšienē, būtu periodiski jāpārskata, ņemot vērā tehnoloģisko un komerciālo attīstību un pārvadājumu sensitivitātes novērtējumu. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. pantu un tā kompetences robežās, kā arī līdz lielākas saskaņotības panākšanai dalībvalstis patur tiesības veikt kontroles pasākumus konkrētu divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Savienībā, lai nodrošinātu sabiedrisko kārtību vai sabiedrisko drošību. Lai mazinātu slogu uzņēmumiem
  , jo īpaši MVU,
  un iestādēm, proporcionalitātes labad būtu jāpārskata divējāda lietojuma preču pārvadājumu kontrole Savienībā. Turklāt saraksts ar tādām precēm IV pielikuma B sadaļā, uz kurām attiecas kontrole, ko piemēro pārvadājumiem ES iekšienē, būtu periodiski jāpārskata, ņemot vērā tehnoloģisko un komerciālo attīstību un pārvadājumu sensitivitātes novērtējumu.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

22.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (22a) | Ņemot vērā to, cik nozīmīga ir pārskatatbildība un publiskā kontrole attiecībā uz eksporta kontroles darbībām, dalībvalstīm būtu jādara publiski pieejami visi attiecīgie licencēšanas dati. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22a)

Ņemot vērā to, cik nozīmīga ir pārskatatbildība un publiskā kontrole attiecībā uz eksporta kontroles darbībām, dalībvalstīm būtu jādara publiski pieejami visi attiecīgie licencēšanas dati.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Būtiski efektīvas eksporta kontroles režīma elementi ir saziņa ar privāto sektoru un pārredzamība. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt pamatnostādņu turpmāku izstrādi, lai palīdzētu piemērot šo regulu un publicētu gada ziņojumu par kontroles īstenošanu atbilstīgi pašreizējai praksei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Būtiski efektīvas eksporta kontroles režīma elementi ir saziņa ar privāto sektoru un pārredzamība. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt pamatnostādņu turpmāku izstrādi, lai palīdzētu piemērot šo regulu un publicētu gada ziņojumu par kontroles īstenošanu atbilstīgi pašreizējai praksei.

| (25) | Būtiski efektīvas eksporta kontroles režīma elementi ir saziņa ar privāto sektoru
  , jo īpaši ar MVU,
  un pārredzamība. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt pamatnostādņu turpmāku izstrādi, lai palīdzētu piemērot šo regulu un publicētu gada ziņojumu par kontroles īstenošanu atbilstīgi pašreizējai praksei.
  Ņemot vērā to, cik nozīmīgas ir pamatnostādnes par dažu šīs regulas elementu interpretāciju, minētās pamatnostādnes būtu jādara publiski pieejamas šīs regulas spēkā stāšanās brīdī. |
| --- | --- |

(25)

Būtiski efektīvas eksporta kontroles režīma elementi ir saziņa ar privāto sektoru
  , jo īpaši ar MVU,
  un pārredzamība. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt pamatnostādņu turpmāku izstrādi, lai palīdzētu piemērot šo regulu un publicētu gada ziņojumu par kontroles īstenošanu atbilstīgi pašreizējai praksei.
  Ņemot vērā to, cik nozīmīgas ir pamatnostādnes par dažu šīs regulas elementu interpretāciju, minētās pamatnostādnes būtu jādara publiski pieejamas šīs regulas spēkā stāšanās brīdī.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Būtu jānodrošina, lai šajā regulā paredzētās definīcijas atbilstu definīcijām, kas noteiktas Savienības Muitas kodeksā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Būtu jānodrošina, lai šajā regulā paredzētās definīcijas atbilstu definīcijām, kas noteiktas Savienības Muitas kodeksā.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (27) | Visām dalībvalstīm būtu jānosaka iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas, kas piemērojamas gadījumā, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi. Lai atbalstītu kontroles efektīvu izpildi, ir lietderīgi arī ieviest noteikumus, kas attiektos uz konkrētiem gadījumiem saistībā ar divējāda lietojuma preču nelikumīgu tirdzniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Visām dalībvalstīm būtu jānosaka iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas, kas piemērojamas gadījumā, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi. Lai atbalstītu kontroles efektīvu izpildi, ir lietderīgi arī ieviest noteikumus, kas attiektos uz konkrētiem gadījumiem saistībā ar divējāda lietojuma preču nelikumīgu tirdzniecību.

| (27) | Visām dalībvalstīm būtu jānosaka iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas, kas piemērojamas gadījumā, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi.
  Būtu jāsekmē vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšana Savienības eksportētājiem. Minētā iemesla dēļ par šīs regulas pārkāpumiem visās dalībvalstīs būtu jāpiemēro līdzīga veida un iedarbības sankcijas.
  Lai atbalstītu kontroles efektīvu izpildi, ir lietderīgi arī ieviest noteikumus, kas attiektos uz konkrētiem gadījumiem saistībā ar divējāda lietojuma preču nelikumīgu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(27)

Visām dalībvalstīm būtu jānosaka iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas, kas piemērojamas gadījumā, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi.
  Būtu jāsekmē vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšana Savienības eksportētājiem. Minētā iemesla dēļ par šīs regulas pārkāpumiem visās dalībvalstīs būtu jāpiemēro līdzīga veida un iedarbības sankcijas.
  Lai atbalstītu kontroles efektīvu izpildi, ir lietderīgi arī ieviest noteikumus, kas attiektos uz konkrētiem gadījumiem saistībā ar divējāda lietojuma preču nelikumīgu tirdzniecību.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (29) | Eksporta kontrole ietekmē starptautisko drošību un tirdzniecību ar trešām valstīm, un tāpēc ir lietderīgi izvērst dialogu un sadarbību ar trešām valstīm, lai atbalstītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē un uzlabotu starptautisko drošību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(29)

Eksporta kontrole ietekmē starptautisko drošību un tirdzniecību ar trešām valstīm, un tāpēc ir lietderīgi izvērst dialogu un sadarbību ar trešām valstīm, lai atbalstītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē un uzlabotu starptautisko drošību.

| (29) | Eksporta kontrole ietekmē starptautisko drošību un tirdzniecību ar trešām valstīm, un tāpēc ir lietderīgi izvērst dialogu un sadarbību ar trešām valstīm, lai atbalstītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē
  , sekmētu augšupēju konverģenci
  un uzlabotu starptautisko drošību.
  Virzoties uz šiem mērķiem, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar EĀDD būtu proaktīvi jāiesaistās attiecīgajos starptautiskajos forumos, tostarp Vasenāras vienošanās mehānismā, lai I pielikuma B sadaļā iekļauto kibernovērošanas preču sarakstu noteiktu par starptautisku standartu. Turklāt būtu jāpastiprina un jāpaplašina palīdzība trešām valstīm attiecībā uz divējāda lietojuma preču eksporta kontroles režīma un attiecīgo administratīvo spēju izveidi, it īpaši attiecībā uz muitu. |
| --- | --- |

(29)

Eksporta kontrole ietekmē starptautisko drošību un tirdzniecību ar trešām valstīm, un tāpēc ir lietderīgi izvērst dialogu un sadarbību ar trešām valstīm, lai atbalstītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē
  , sekmētu augšupēju konverģenci
  un uzlabotu starptautisko drošību.
  Virzoties uz šiem mērķiem, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar EĀDD būtu proaktīvi jāiesaistās attiecīgajos starptautiskajos forumos, tostarp Vasenāras vienošanās mehānismā, lai I pielikuma B sadaļā iekļauto kibernovērošanas preču sarakstu noteiktu par starptautisku standartu. Turklāt būtu jāpastiprina un jāpaplašina palīdzība trešām valstīm attiecībā uz divējāda lietojuma preču eksporta kontroles režīma un attiecīgo administratīvo spēju izveidi, it īpaši attiecībā uz muitu.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Ar šo direktīvu tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas ir jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  , īpaši uzņēmējdarbības brīvība
  , |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Ar šo direktīvu tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas ir jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  , īpaši uzņēmējdarbības brīvība
  ,

| (31) | Ar šo regulu tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas ir jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, |
| --- | --- |

(31)

Ar šo regulu tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas ir jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | preces, kuras var izmantot kodolieroču, ķīmisko ieroču un bioloģisko ieroču un to piegādes līdzekļu izstrādē, projektēšanā, ražošanā vai lietošanā, ieskaitot visas preces, ko var izmantot gan civiliem mērķiem, gan kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču ražošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

preces, kuras var izmantot kodolieroču, ķīmisko ieroču un bioloģisko ieroču un to piegādes līdzekļu izstrādē, projektēšanā, ražošanā vai lietošanā, ieskaitot visas preces, ko var izmantot gan civiliem mērķiem, gan kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču ražošanai;

| (a) | tradicionālas divējāda lietojuma
  preces
  , proti, preces, tostarp programmatūra un aparatūra
  , kuras var izmantot kodolieroču, ķīmisko ieroču un bioloģisko ieroču un to piegādes līdzekļu izstrādē, projektēšanā, ražošanā vai lietošanā, ieskaitot visas preces, ko var izmantot gan civiliem mērķiem, gan kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču ražošanai; |
| --- | --- |

(a)

tradicionālas divējāda lietojuma
  preces
  , proti, preces, tostarp programmatūra un aparatūra
  , kuras var izmantot kodolieroču, ķīmisko ieroču un bioloģisko ieroču un to piegādes līdzekļu izstrādē, projektēšanā, ražošanā vai lietošanā, ieskaitot visas preces, ko var izmantot gan civiliem mērķiem, gan kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču ražošanai;

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | kibernovērošanas tehnoloģijas, ko var izmantot nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu izdarīšanai vai kas var radīt draudus Savienības un tās dalībvalstu
  būtiskajām drošības interesēm
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

kibernovērošanas tehnoloģijas, ko var izmantot nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu izdarīšanai vai kas var radīt draudus Savienības un tās dalībvalstu
  būtiskajām drošības interesēm
  ;

| (b) | kibernovērošanas
  preces, tostarp programmatūra, aparatūra un
  tehnoloģijas,
  kas ir īpaši veidotas, lai ļautu slepeni ielauzties informācijas un telesakaru sistēmās un/vai uzraudzīt, izfiltrēt, vākt un analizēt datus un/vai paralizēt vai bojāt izvēlēto sistēmu bez īpašas, apzinātas un nepārprotamas atļaujas saņemšanas no datu īpašnieka, un ko var izmantot saistībā ar cilvēktiesību, tostarp tiesību uz privātumu, vārda brīvību, pulcēšanās un biedrošanās brīvību, pārkāpumiem, vai
  ko var izmantot nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu izdarīšanai, vai kas var radīt draudus Savienības un tās dalībvalstu
  drošībai
  ;
  šo definīciju nepiemēro tīklu un IKT drošības pētniecībai, kas tiek veikta atļautas testēšanas vai informācijas drošības sistēmu aizsardzības nolūkā; |
| --- | --- |

(b)

kibernovērošanas
  preces, tostarp programmatūra, aparatūra un
  tehnoloģijas,
  kas ir īpaši veidotas, lai ļautu slepeni ielauzties informācijas un telesakaru sistēmās un/vai uzraudzīt, izfiltrēt, vākt un analizēt datus un/vai paralizēt vai bojāt izvēlēto sistēmu bez īpašas, apzinātas un nepārprotamas atļaujas saņemšanas no datu īpašnieka, un ko var izmantot saistībā ar cilvēktiesību, tostarp tiesību uz privātumu, vārda brīvību, pulcēšanās un biedrošanās brīvību, pārkāpumiem, vai
  ko var izmantot nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu izdarīšanai, vai kas var radīt draudus Savienības un tās dalībvalstu
  drošībai
  ;
  šo definīciju nepiemēro tīklu un IKT drošības pētniecībai, kas tiek veikta atļautas testēšanas vai informācijas drošības sistēmu aizsardzības nolūkā;

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  “tiešais lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona vai subjekts, kas ir divējāda lietojuma preces galīgais saņēmējs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.a
     
  “tiešais lietotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona vai subjekts, kas ir divējāda lietojuma preces galīgais saņēmējs;

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 13. punkts

2. pants – 1. daļa – 13. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 13. | “atļauja lieliem projektiem” ir visaptverošā eksporta atļauja, ko piešķir vienam konkrētam eksportētājam attiecībā uz divējāda lietojuma preču veidu vai kategoriju un kas var būt derīga eksportam vienam vai vairākiem konkrētiem tiešajiem lietotājiem vienā vai vairākās konkrētās trešās valstīs uz
  tāda
  konkrētā projekta laiku
  , kura realizācija ilgst vairāk nekā gadu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.

“atļauja lieliem projektiem” ir visaptverošā eksporta atļauja, ko piešķir vienam konkrētam eksportētājam attiecībā uz divējāda lietojuma preču veidu vai kategoriju un kas var būt derīga eksportam vienam vai vairākiem konkrētiem tiešajiem lietotājiem vienā vai vairākās konkrētās trešās valstīs uz
  tāda
  konkrētā projekta laiku
  , kura realizācija ilgst vairāk nekā gadu
  ;

tāda

, kura realizācija ilgst vairāk nekā gadu

| 13. | “atļauja lieliem projektiem” ir visaptverošā eksporta atļauja, ko piešķir vienam konkrētam eksportētājam attiecībā uz divējāda lietojuma preču veidu vai kategoriju un kas var būt derīga eksportam vienam vai vairākiem konkrētiem tiešajiem lietotājiem vienā vai vairākās konkrētās trešās valstīs uz konkrētā projekta
  īstenošanas
  laiku;
  tā, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, ir derīga no viena līdz četriem gadiem, pamatojoties uz projekta īstenošanas laiku, un kompetentā iestāde to var atjaunot; |
| --- | --- |

13.

“atļauja lieliem projektiem” ir visaptverošā eksporta atļauja, ko piešķir vienam konkrētam eksportētājam attiecībā uz divējāda lietojuma preču veidu vai kategoriju un kas var būt derīga eksportam vienam vai vairākiem konkrētiem tiešajiem lietotājiem vienā vai vairākās konkrētās trešās valstīs uz konkrētā projekta
  īstenošanas
  laiku;
  tā, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, ir derīga no viena līdz četriem gadiem, pamatojoties uz projekta īstenošanas laiku, un kompetentā iestāde to var atjaunot;

īstenošanas

tā, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, ir derīga no viena līdz četriem gadiem, pamatojoties uz projekta īstenošanas laiku, un kompetentā iestāde to var atjaunot;

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 22. punkts

2. pants – 1. daļa – 22. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 22. | “iekšējā atbilstības programma” ir efektīvi, piemēroti un samērīgi līdzekļi un procedūras, tostarp projektēšanas, īstenošanas un standarta ekspluatācijas atbilstības politika, procedūras, standarti un garantijas, ko eksportētāji izstrādājuši, lai nodrošinātu atbilstību tādu atļauju noteikumiem un nosacījumiem, kas noteiktas šajā regulā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

22.

“iekšējā atbilstības programma” ir efektīvi, piemēroti un samērīgi līdzekļi un procedūras, tostarp projektēšanas, īstenošanas un standarta ekspluatācijas atbilstības politika, procedūras, standarti un garantijas, ko eksportētāji izstrādājuši, lai nodrošinātu atbilstību tādu atļauju noteikumiem un nosacījumiem, kas noteiktas šajā regulā;

| 22. | “iekšējā atbilstības programma”
  (IAP)
  ir efektīvi, piemēroti un samērīgi līdzekļi un procedūras
  (uz risku balstīta pieeja)
  , tostarp projektēšanas, īstenošanas un standarta ekspluatācijas atbilstības politika, procedūras, standarti un garantijas, ko eksportētāji izstrādājuši, lai nodrošinātu atbilstību tādu atļauju noteikumiem un nosacījumiem, kas noteiktas šajā regulā;
  eksportētājam ir iespēja brīvprātīgi un bez maksas prasīt, lai kompetentās iestādes veic tā IAP sertifikāciju, pamatojoties uz Komisijas izveidotu atsauces IAP, lai atļauju izsniegšanas procesā saņemtu stimulus no valsts kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

22.

“iekšējā atbilstības programma”
  (IAP)
  ir efektīvi, piemēroti un samērīgi līdzekļi un procedūras
  (uz risku balstīta pieeja)
  , tostarp projektēšanas, īstenošanas un standarta ekspluatācijas atbilstības politika, procedūras, standarti un garantijas, ko eksportētāji izstrādājuši, lai nodrošinātu atbilstību tādu atļauju noteikumiem un nosacījumiem, kas noteiktas šajā regulā;
  eksportētājam ir iespēja brīvprātīgi un bez maksas prasīt, lai kompetentās iestādes veic tā IAP sertifikāciju, pamatojoties uz Komisijas izveidotu atsauces IAP, lai atļauju izsniegšanas procesā saņemtu stimulus no valsts kompetentajām iestādēm;

(IAP)

(uz risku balstīta pieeja)

eksportētājam ir iespēja brīvprātīgi un bez maksas prasīt, lai kompetentās iestādes veic tā IAP sertifikāciju, pamatojoties uz Komisijas izveidotu atsauces IAP, lai atļauju izsniegšanas procesā saņemtu stimulus no valsts kompetentajām iestādēm;

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 23. punkts

2. pants – 1. daļa – 23. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 23. | “terora akts” ir terora akts Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 3. punkta nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

23.

23.

“terora akts” ir terora akts Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 3. punkta nozīmē.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 23.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 23.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 23.a | “pienācīga rūpība” ir process, kas ir neatņemama daļa no uzņēmumu lēmumu pieņemšanas un riska pārvaldības sistēmām un ar ko uzņēmumi var atklāt, novērst un mazināt to darbības faktisko un potenciāli nelabvēlīgo ietekmi un atskaitīties par to; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

23.a

23.a

“pienācīga rūpība” ir process, kas ir neatņemama daļa no uzņēmumu lēmumu pieņemšanas un riska pārvaldības sistēmām un ar ko uzņēmumi var atklāt, novērst un mazināt to darbības faktisko un potenciāli nelabvēlīgo ietekmi un atskaitīties par to;

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | lietošanai personām, kuras ir līdzatbildīgas
  vai
  atbildīgas par cilvēktiesību vai — bruņota konflikta
  vai
  iekšēju represiju apstākļos —
  starptautisko humanitāro tiesību
  smagu
  pārkāpumu
  vadīšanu vai
  izdarīšanu
  galamērķa valstī
  ,
  kurus identificējušas attiecīgas starpvalstu starptautiskas organizācijas vai Eiropas
  vai
  valsts
  kompetentās iestādes, un, ja ir
  pierādījumi
  , ka ierosinātais tiešais lietotājs šīs preces vai līdzīgas preces
  izmantojis
  , lai
  norīkotu
  vai
  īstenotu
  šādus
  nopietnus
  pārkāpumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

lietošanai personām, kuras ir līdzatbildīgas
  vai
  atbildīgas par cilvēktiesību vai — bruņota konflikta
  vai
  iekšēju represiju apstākļos —
  starptautisko humanitāro tiesību
  smagu
  pārkāpumu
  vadīšanu vai
  izdarīšanu
  galamērķa valstī
  ,
  kurus identificējušas attiecīgas starpvalstu starptautiskas organizācijas vai Eiropas
  vai
  valsts
  kompetentās iestādes, un, ja ir
  pierādījumi
  , ka ierosinātais tiešais lietotājs šīs preces vai līdzīgas preces
  izmantojis
  , lai
  norīkotu
  vai
  īstenotu
  šādus
  nopietnus
  pārkāpumus;

lietošanai personām, kuras ir līdzatbildīgas

atbildīgas par cilvēktiesību vai — bruņota konflikta

iekšēju represiju apstākļos —

smagu

vadīšanu vai

galamērķa valstī

kurus identificējušas attiecīgas starpvalstu starptautiskas organizācijas vai Eiropas

valsts

pierādījumi

izmantojis

norīkotu

īstenotu

nopietnus

| (d) | attiecībā uz kibernovērošanas precēm — lietošanai fiziskām
  vai
  juridiskām personām saistībā ar starptautisko cilvēktiesību
  vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu izdarīšanu
  valstīs
  ,
  kurās ANO, Eiropas Padomes un Savienības kompetentās iestādes
  vai
  dalībvalstu
  kompetentās iestādes
  ir konstatējušas nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus
  , un, ja ir
  pamats uzskatīt
  , ka ierosinātais tiešais lietotājs šīs preces vai līdzīgas preces
  var izmantot
  , lai
  vadītu
  vai
  izdarītu
  šādus pārkāpumus; |
| --- | --- |

(d)

attiecībā uz kibernovērošanas precēm — lietošanai fiziskām
  vai
  juridiskām personām saistībā ar starptautisko cilvēktiesību
  vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu izdarīšanu
  valstīs
  ,
  kurās ANO, Eiropas Padomes un Savienības kompetentās iestādes
  vai
  dalībvalstu
  kompetentās iestādes
  ir konstatējušas nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus
  , un, ja ir
  pamats uzskatīt
  , ka ierosinātais tiešais lietotājs šīs preces vai līdzīgas preces
  var izmantot
  , lai
  vadītu
  vai
  izdarītu
  šādus pārkāpumus;

attiecībā uz kibernovērošanas precēm — lietošanai fiziskām

juridiskām personām saistībā ar starptautisko cilvēktiesību

valstīs

kurās ANO, Eiropas Padomes un Savienības kompetentās iestādes

dalībvalstu

ir konstatējušas nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus

pamats uzskatīt

var izmantot

vadītu

izdarītu

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | paredzētas izmantošanai saistībā ar terora aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

(e)

paredzētas izmantošanai saistībā ar terora aktiem.

paredzētas izmantošanai saistībā ar terora aktiem.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja eksportētājs
  atbilstīgi savam pienākumam rīkoties
  ar pienācīgu rūpību
  zina
  , ka I pielikumā neminētas divējāda lietojuma preces, ko tas gatavojas eksportēt, pilnībā vai daļēji paredzēts izmantot 1. punktā minētajā veidā, viņam tas jāpaziņo kompetentajai iestādei,
  kura
  pieņems lēmumu par to, vai konkrēto preču eksportam ir lietderīgi noteikt prasību iegūt attiecīgu atļauju. | 2.   Ja eksportētājs
  , rīkojoties
  ar pienācīgu rūpību
  , uzzina
  , ka I pielikumā neminētas divējāda lietojuma preces, ko tas gatavojas eksportēt,
  var būt
  pilnībā vai daļēji paredzēts izmantot 1. punktā minētajā veidā, viņam tas jāpaziņo
  tās dalībvalsts
  kompetentajai iestādei,
  kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību vai kuras rezidents viņš ir, un šī kompetentā iestāde
  pieņems lēmumu par to, vai konkrēto preču eksportam ir lietderīgi noteikt prasību iegūt attiecīgu atļauju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja eksportētājs
  atbilstīgi savam pienākumam rīkoties
  ar pienācīgu rūpību
  zina
  , ka I pielikumā neminētas divējāda lietojuma preces, ko tas gatavojas eksportēt, pilnībā vai daļēji paredzēts izmantot 1. punktā minētajā veidā, viņam tas jāpaziņo kompetentajai iestādei,
  kura
  pieņems lēmumu par to, vai konkrēto preču eksportam ir lietderīgi noteikt prasību iegūt attiecīgu atļauju.

2.   Ja eksportētājs
  , rīkojoties
  ar pienācīgu rūpību
  , uzzina
  , ka I pielikumā neminētas divējāda lietojuma preces, ko tas gatavojas eksportēt,
  var būt
  pilnībā vai daļēji paredzēts izmantot 1. punktā minētajā veidā, viņam tas jāpaziņo
  tās dalībvalsts
  kompetentajai iestādei,
  kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību vai kuras rezidents viņš ir, un šī kompetentā iestāde
  pieņems lēmumu par to, vai konkrēto preču eksportam ir lietderīgi noteikt prasību iegūt attiecīgu atļauju.

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts

4. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eksporta atļaujas sarakstā neuzskaitītām precēm piešķir konkrētām precēm un tiešajiem lietotājiem. Atļaujas piešķir tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā eksportētājs ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, vai, ja eksportētājs ir persona, kura ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas preces. Atļaujas ir derīgas visā Savienībā. Atļaujas ir derīgas
  vienu gadu
  , un kompetentā iestāde tās var atjaunot. | 3.   Eksporta atļaujas sarakstā neuzskaitītām precēm piešķir konkrētām precēm un tiešajiem lietotājiem. Atļaujas piešķir tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā eksportētājs ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, vai, ja eksportētājs ir persona, kura ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas preces. Atļaujas ir derīgas visā Savienībā. Atļaujas ir derīgas
  divus gadus
  , un kompetentā iestāde tās var atjaunot. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eksporta atļaujas sarakstā neuzskaitītām precēm piešķir konkrētām precēm un tiešajiem lietotājiem. Atļaujas piešķir tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā eksportētājs ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, vai, ja eksportētājs ir persona, kura ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas preces. Atļaujas ir derīgas visā Savienībā. Atļaujas ir derīgas
  vienu gadu
  , un kompetentā iestāde tās var atjaunot.

3.   Eksporta atļaujas sarakstā neuzskaitītām precēm piešķir konkrētām precēm un tiešajiem lietotājiem. Atļaujas piešķir tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā eksportētājs ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, vai, ja eksportētājs ir persona, kura ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā atrodas preces. Atļaujas ir derīgas visā Savienībā. Atļaujas ir derīgas
  divus gadus
  , un kompetentā iestāde tās var atjaunot.

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts – 2. daļa

4. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja iebildumi netiek saņemti, uzskata, ka dalībvalstīm, pie kurām vēršas, iebildumu nav, un atļauju prasības nosaka visiem “pēc būtības līdzīgiem darījumiem”. Tās par atļauju prasībām paziņo savām muitas pārvaldēm un citām attiecīgajām valsts iestādēm. | Ja iebildumi netiek saņemti, uzskata, ka dalībvalstīm, pie kurām vēršas, iebildumu nav, un atļauju prasības nosaka visiem “pēc būtības līdzīgiem darījumiem”
  , proti, precei ar pēc būtības identiskiem parametriem vai tehniskajām īpašībām, kas paredzēta tam pašam tiešajam lietotājam vai saņēmējam
  . Tās par atļauju prasībām paziņo savām muitas pārvaldēm un citām attiecīgajām valsts iestādēm.
  Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē īsu lietas aprakstu un lēmuma pamatojumu un attiecīgā gadījumā norāda jauno prasību par atļaujas saņemšanu, iekļaujot to II pielikuma jaunā E sadaļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja iebildumi netiek saņemti, uzskata, ka dalībvalstīm, pie kurām vēršas, iebildumu nav, un atļauju prasības nosaka visiem “pēc būtības līdzīgiem darījumiem”. Tās par atļauju prasībām paziņo savām muitas pārvaldēm un citām attiecīgajām valsts iestādēm.

Ja iebildumi netiek saņemti, uzskata, ka dalībvalstīm, pie kurām vēršas, iebildumu nav, un atļauju prasības nosaka visiem “pēc būtības līdzīgiem darījumiem”
  , proti, precei ar pēc būtības identiskiem parametriem vai tehniskajām īpašībām, kas paredzēta tam pašam tiešajam lietotājam vai saņēmējam
  . Tās par atļauju prasībām paziņo savām muitas pārvaldēm un citām attiecīgajām valsts iestādēm.
  Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē īsu lietas aprakstu un lēmuma pamatojumu un attiecīgā gadījumā norāda jauno prasību par atļaujas saņemšanu, iekļaujot to II pielikuma jaunā E sadaļā.

, proti, precei ar pēc būtības identiskiem parametriem vai tehniskajām īpašībām, kas paredzēta tam pašam tiešajam lietotājam vai saņēmējam

Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē īsu lietas aprakstu un lēmuma pamatojumu un attiecīgā gadījumā norāda jauno prasību par atļaujas saņemšanu, iekļaujot to II pielikuma jaunā E sadaļā.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts – 3. daļa

4. pants – 4. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja
  no kādas dalībvalsts
  ,
  pie kuras vēršas
  , saņemti iebildumi, prasību atsauc, ja vien dalībvalsts, kas izvirza prasību saņemt atļauju, neuzskata, ka eksports var skart tās būtiskas drošības intereses. Tādā gadījumā šī dalībvalsts var lemt saglabāt prasību saņemt atļauju. Tas nekavējoties būtu jāpaziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm. | Ja
  ir
  saņemti iebildumi
  no vismaz četrām dalībvalstīm, kuras pārstāv vismaz 35 % no Savienības iedzīvotājiem
  , prasību atsauc, ja vien dalībvalsts, kas izvirza prasību saņemt atļauju, neuzskata, ka eksports var skart tās būtiskas drošības intereses
  vai saistības cilvēktiesību jomā
  . Tādā gadījumā šī dalībvalsts var lemt saglabāt prasību saņemt atļauju. Tas nekavējoties būtu jāpaziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja
  no kādas dalībvalsts
  ,
  pie kuras vēršas
  , saņemti iebildumi, prasību atsauc, ja vien dalībvalsts, kas izvirza prasību saņemt atļauju, neuzskata, ka eksports var skart tās būtiskas drošības intereses. Tādā gadījumā šī dalībvalsts var lemt saglabāt prasību saņemt atļauju. Tas nekavējoties būtu jāpaziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

no kādas dalībvalsts

pie kuras vēršas

Ja
  ir
  saņemti iebildumi
  no vismaz četrām dalībvalstīm, kuras pārstāv vismaz 35 % no Savienības iedzīvotājiem
  , prasību atsauc, ja vien dalībvalsts, kas izvirza prasību saņemt atļauju, neuzskata, ka eksports var skart tās būtiskas drošības intereses
  vai saistības cilvēktiesību jomā
  . Tādā gadījumā šī dalībvalsts var lemt saglabāt prasību saņemt atļauju. Tas nekavējoties būtu jāpaziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

ir

no vismaz četrām dalībvalstīm, kuras pārstāv vismaz 35 % no Savienības iedzīvotājiem

vai saistības cilvēktiesību jomā

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts – 4. daļa

4. pants – 4. punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija un dalībvalstis
  uzturēs
  atjauninātu reģistru ar spēkā esošajām prasībām saņemt atļaujas. | Komisija un dalībvalstis
  uztur
  atjauninātu reģistru ar spēkā esošajām prasībām saņemt atļaujas.
  Minētajā reģistrā pieejamos datus iekļauj 24. panta 2. punktā minētajā ziņojumā Eiropas Parlamentam, un tie ir publiski pieejami. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija un dalībvalstis
  uzturēs
  atjauninātu reģistru ar spēkā esošajām prasībām saņemt atļaujas.

uzturēs

Komisija un dalībvalstis
  uztur
  atjauninātu reģistru ar spēkā esošajām prasībām saņemt atļaujas.
  Minētajā reģistrā pieejamos datus iekļauj 24. panta 2. punktā minētajā ziņojumā Eiropas Parlamentam, un tie ir publiski pieejami.

uztur

Minētajā reģistrā pieejamos datus iekļauj 24. panta 2. punktā minētajā ziņojumā Eiropas Parlamentam, un tie ir publiski pieejami.

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja starpnieks zina, ka divējāda lietojuma preces, par kurām viņš gatavojas sniegt starpniecības pakalpojumus, ir paredzētas pilnībā vai daļēji izmantot jebkādam 4. panta 1. punktā minētajam mērķim vai mērķiem, viņam tas jāpaziņo kompetentajai iestādei, kura
  pieņems lēmumu par to, vai ir lietderīgi, ka
  uz šādiem starpniecības pakalpojumiem attiecina prasību saņemt atļaujas. | 2.   Ja starpnieks zina, ka divējāda lietojuma preces, par kurām viņš gatavojas sniegt starpniecības pakalpojumus, ir paredzētas pilnībā vai daļēji izmantot jebkādam 4. panta 1. punktā minētajam mērķim vai mērķiem, viņam tas jāpaziņo kompetentajai iestādei, kura uz šādiem starpniecības pakalpojumiem attiecina prasību saņemt atļaujas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja starpnieks zina, ka divējāda lietojuma preces, par kurām viņš gatavojas sniegt starpniecības pakalpojumus, ir paredzētas pilnībā vai daļēji izmantot jebkādam 4. panta 1. punktā minētajam mērķim vai mērķiem, viņam tas jāpaziņo kompetentajai iestādei, kura
  pieņems lēmumu par to, vai ir lietderīgi, ka
  uz šādiem starpniecības pakalpojumiem attiecina prasību saņemt atļaujas.

2.   Ja starpnieks zina, ka divējāda lietojuma preces, par kurām viņš gatavojas sniegt starpniecības pakalpojumus, ir paredzētas pilnībā vai daļēji izmantot jebkādam 4. panta 1. punktā minētajam mērķim vai mērķiem, viņam tas jāpaziņo kompetentajai iestādei, kura uz šādiem starpniecības pakalpojumiem attiecina prasību saņemt atļaujas.

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai tieši vai netieši sniegtu tehnisko palīdzību saistībā ar divējāda lietojuma precēm vai saistībā ar divējāda lietojuma preču nodrošināšanu, ražošanu, uzturēšanu (apkopi) un izmantošanu, ir vajadzīga atļauja, ja tehniskās palīdzības sniedzējs ir informējis kompetento iestādi par to, ka konkrētās preces pilnībā vai daļēji ir vai var būt paredzētas jebkādam 4. 
  pantā
  minētajam mērķim vai mērķiem. | 1.   Lai tieši vai netieši sniegtu tehnisko palīdzību saistībā ar divējāda lietojuma precēm vai saistībā ar divējāda lietojuma preču nodrošināšanu, ražošanu, uzturēšanu (apkopi) un izmantošanu, ir vajadzīga atļauja, ja tehniskās palīdzības sniedzējs ir informējis kompetento iestādi par to, ka konkrētās preces pilnībā vai daļēji ir vai var būt paredzētas jebkādam 4. 
  panta 1. punktā
  minētajam mērķim vai mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lai tieši vai netieši sniegtu tehnisko palīdzību saistībā ar divējāda lietojuma precēm vai saistībā ar divējāda lietojuma preču nodrošināšanu, ražošanu, uzturēšanu (apkopi) un izmantošanu, ir vajadzīga atļauja, ja tehniskās palīdzības sniedzējs ir informējis kompetento iestādi par to, ka konkrētās preces pilnībā vai daļēji ir vai var būt paredzētas jebkādam 4. 
  pantā
  minētajam mērķim vai mērķiem.

1.   Lai tieši vai netieši sniegtu tehnisko palīdzību saistībā ar divējāda lietojuma precēm vai saistībā ar divējāda lietojuma preču nodrošināšanu, ražošanu, uzturēšanu (apkopi) un izmantošanu, ir vajadzīga atļauja, ja tehniskās palīdzības sniedzējs ir informējis kompetento iestādi par to, ka konkrētās preces pilnībā vai daļēji ir vai var būt paredzētas jebkādam 4. 
  panta 1. punktā
  minētajam mērķim vai mērķiem.

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja tehniskās palīdzības sniedzējs zina, ka divējāda lietojuma preces, par kurām viņš gatavojas sniegt tehnisko palīdzību, ir
  paredzētas
  pilnībā vai daļēji izmantot jebkādam 4. 
  pantā
  minētajam mērķim vai mērķiem, viņam tas jāpaziņo kompetentajai iestādei, kura
  pieņems lēmumu par to, vai ir lietderīgi, ka
  uz šādu tehnisko palīdzību attiecina prasību saņemt atļauju. | Ja tehniskās palīdzības sniedzējs zina, ka divējāda lietojuma preces, par kurām viņš gatavojas sniegt tehnisko palīdzību, ir
  paredzēts
  pilnībā vai daļēji izmantot jebkādam 4. panta
  1. punktā
  minētajam mērķim vai mērķiem, viņam tas jāpaziņo kompetentajai iestādei, kura uz šādu tehnisko palīdzību attiecina prasību saņemt atļauju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja tehniskās palīdzības sniedzējs zina, ka divējāda lietojuma preces, par kurām viņš gatavojas sniegt tehnisko palīdzību, ir
  paredzētas
  pilnībā vai daļēji izmantot jebkādam 4. 
  pantā
  minētajam mērķim vai mērķiem, viņam tas jāpaziņo kompetentajai iestādei, kura
  pieņems lēmumu par to, vai ir lietderīgi, ka
  uz šādu tehnisko palīdzību attiecina prasību saņemt atļauju.

paredzētas

pantā

pieņems lēmumu par to, vai ir lietderīgi, ka

Ja tehniskās palīdzības sniedzējs zina, ka divējāda lietojuma preces, par kurām viņš gatavojas sniegt tehnisko palīdzību, ir
  paredzēts
  pilnībā vai daļēji izmantot jebkādam 4. panta
  1. punktā
  minētajam mērķim vai mērķiem, viņam tas jāpaziņo kompetentajai iestādei, kura uz šādu tehnisko palīdzību attiecina prasību saņemt atļauju.

paredzēts

1. punktā

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis, pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, var aizliegt I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportu vai izvirzīt prasību saņemt atļauju, lai veiktu šo eksportu. | 1.   Dalībvalstis, pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem
  vai mērķi novērst terorisma aktus
  , var aizliegt I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportu vai izvirzīt prasību saņemt atļauju, lai veiktu šo eksportu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis, pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem, var aizliegt I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportu vai izvirzīt prasību saņemt atļauju, lai veiktu šo eksportu.

1.   Dalībvalstis, pamatojoties uz sabiedriskās drošības vai cilvēktiesību apsvērumiem
  vai mērķi novērst terorisma aktus
  , var aizliegt I pielikumā neminētu divējāda lietojuma preču eksportu vai izvirzīt prasību saņemt atļauju, lai veiktu šo eksportu.

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 7. punkts

9. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Attiecīgajos komercdokumentos, kas saistīti ar I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Savienības iekšienē, skaidri norāda, ka gadījumā, ja šīs preces eksportē no Savienības, uz tām attiecas kontroles pasākumi. Attiecīgie komercdokumenti ietver, konkrēti, visus pārdošanas līgumus, pasūtījuma apstiprinājumus, rēķinus vai pavadzīmes. | 7.   Attiecīgajos komercdokumentos, kas saistīti ar
  eksportu uz trešām valstīm un
  I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Savienības iekšienē, skaidri norāda, ka gadījumā, ja šīs preces eksportē no Savienības, uz tām attiecas kontroles pasākumi. Attiecīgie komercdokumenti ietver, konkrēti, visus pārdošanas līgumus, pasūtījuma apstiprinājumus, rēķinus vai pavadzīmes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Attiecīgajos komercdokumentos, kas saistīti ar I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Savienības iekšienē, skaidri norāda, ka gadījumā, ja šīs preces eksportē no Savienības, uz tām attiecas kontroles pasākumi. Attiecīgie komercdokumenti ietver, konkrēti, visus pārdošanas līgumus, pasūtījuma apstiprinājumus, rēķinus vai pavadzīmes.

7.   Attiecīgajos komercdokumentos, kas saistīti ar
  eksportu uz trešām valstīm un
  I pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumiem Savienības iekšienē, skaidri norāda, ka gadījumā, ja šīs preces eksportē no Savienības, uz tām attiecas kontroles pasākumi. Attiecīgie komercdokumenti ietver, konkrēti, visus pārdošanas līgumus, pasūtījuma apstiprinājumus, rēķinus vai pavadzīmes.

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 3. punkts

10. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Individuālās eksporta atļaujas un visaptverošās eksporta atļaujas ir derīgas
  vienu gadu
  , un kompetentā iestāde tās var atjaunot. Visaptverošās eksporta atļaujas lieliem projektiem ir derīgas
  uz termiņu
  ,
  ko nosaka kompetentā iestāde
  . | 3.   Individuālās eksporta atļaujas un visaptverošās eksporta atļaujas ir derīgas
  divus gadus
  , un kompetentā iestāde tās var atjaunot. Visaptverošās eksporta atļaujas lieliem projektiem ir derīgas
  ne ilgāk kā četrus gadus, izņemot pienācīgi pamatotus apstākļus
  ,
  atbilstīgi projekta īstenošanas ilgumam. Tas neliedz kompetentajām iestādēm individuālās vai visaptverošās eksporta atļaujas jebkurā laikā anulēt, apturēt, grozīt vai atcelt
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Individuālās eksporta atļaujas un visaptverošās eksporta atļaujas ir derīgas
  vienu gadu
  , un kompetentā iestāde tās var atjaunot. Visaptverošās eksporta atļaujas lieliem projektiem ir derīgas
  uz termiņu
  ,
  ko nosaka kompetentā iestāde
  .

3.   Individuālās eksporta atļaujas un visaptverošās eksporta atļaujas ir derīgas
  divus gadus
  , un kompetentā iestāde tās var atjaunot. Visaptverošās eksporta atļaujas lieliem projektiem ir derīgas
  ne ilgāk kā četrus gadus, izņemot pienācīgi pamatotus apstākļus
  ,
  atbilstīgi projekta īstenošanas ilgumam. Tas neliedz kompetentajām iestādēm individuālās vai visaptverošās eksporta atļaujas jebkurā laikā anulēt, apturēt, grozīt vai atcelt
  .

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 4. punkts – 1. daļa

10. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eksportētāji kompetentajai iestādei iesniedz visu atbilstīgo informāciju, kas vajadzīga pieteikumam individuālās un visaptverošās eksporta atļaujas saņemšanai, lai informācija būtu pilnīga, jo īpaši par tiešo lietotāju, galamērķa valsti un eksportētās preces tiešo lietojumu. | Eksportētāji kompetentajai iestādei iesniedz visu atbilstīgo informāciju, kas vajadzīga pieteikumam individuālās un visaptverošās eksporta atļaujas saņemšanai, lai informācija būtu pilnīga, jo īpaši par tiešo lietotāju, galamērķa valsti un eksportētās preces tiešo lietojumu.
  Attiecībā uz valdības tiešajiem lietotājiem sniedzamajā informācijā precizē, kurš departaments, aģentūra, vienība vai apakšvienība būs eksportētās preces tiešais galalietotājs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Eksportētāji kompetentajai iestādei iesniedz visu atbilstīgo informāciju, kas vajadzīga pieteikumam individuālās un visaptverošās eksporta atļaujas saņemšanai, lai informācija būtu pilnīga, jo īpaši par tiešo lietotāju, galamērķa valsti un eksportētās preces tiešo lietojumu.

Eksportētāji kompetentajai iestādei iesniedz visu atbilstīgo informāciju, kas vajadzīga pieteikumam individuālās un visaptverošās eksporta atļaujas saņemšanai, lai informācija būtu pilnīga, jo īpaši par tiešo lietotāju, galamērķa valsti un eksportētās preces tiešo lietojumu.
  Attiecībā uz valdības tiešajiem lietotājiem sniedzamajā informācijā precizē, kurš departaments, aģentūra, vienība vai apakšvienība būs eksportētās preces tiešais galalietotājs.

Attiecībā uz valdības tiešajiem lietotājiem sniedzamajā informācijā precizē, kurš departaments, aģentūra, vienība vai apakšvienība būs eksportētās preces tiešais galalietotājs.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 4. punkts – 2. daļa

10. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Gadījumos
  ,
  kad tas vajadzīgs
  , atļaujas var
  piešķirt saskaņā
  ar deklarāciju par tiešo lietojumu. | Visas atļaujas kibernovērošanas precēm, kā arī individuālās eksporta atļaujas precēm, kuru gadījumā pastāv liels risks
  ,
  ka tās var tikt novirzītas vai reeksportētas ar nevēlamiem nosacījumiem
  ,
  piešķir saskaņā ar deklarāciju par tiešo lietojumu.
  Atļaujas
  citām precēm
  var
  attiecīgā gadījumā saistīt
  ar deklarāciju par tiešo lietojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Gadījumos
  ,
  kad tas vajadzīgs
  , atļaujas var
  piešķirt saskaņā
  ar deklarāciju par tiešo lietojumu.

Gadījumos

kad tas vajadzīgs

piešķirt saskaņā

Visas atļaujas kibernovērošanas precēm, kā arī individuālās eksporta atļaujas precēm, kuru gadījumā pastāv liels risks
  ,
  ka tās var tikt novirzītas vai reeksportētas ar nevēlamiem nosacījumiem
  ,
  piešķir saskaņā ar deklarāciju par tiešo lietojumu.
  Atļaujas
  citām precēm
  var
  attiecīgā gadījumā saistīt
  ar deklarāciju par tiešo lietojumu.

Visas atļaujas kibernovērošanas precēm, kā arī individuālās eksporta atļaujas precēm, kuru gadījumā pastāv liels risks

ka tās var tikt novirzītas vai reeksportētas ar nevēlamiem nosacījumiem

piešķir saskaņā ar deklarāciju par tiešo lietojumu.

citām precēm

attiecīgā gadījumā saistīt

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 4. punkts – 3. daļa – ievaddaļa

10. pants – 4. punkts – 3. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Uz visaptverošajām eksporta atļaujām lieliem projektiem attiecas eksportētāja īstenota efektīva iekšējā atbilstības programma. Eksportētājs vismaz reizi gadā
  arī
  ziņo kompetentajai iestādei par šīs atļaujas izmantošanu; ziņojumā ietver vismaz šādu informāciju: | Uz visaptverošajām eksporta atļaujām lieliem projektiem attiecas eksportētāja īstenota efektīva iekšējā atbilstības programma.
  Eksportētājam ir iespēja brīvprātīgi un bez maksas prasīt, lai kompetentās iestādes veic tā IAP sertifikāciju, pamatojoties uz Komisijas izveidotu atsauces IAP, lai atļauju izsniegšanas procesā saņemtu stimulus no valsts kompetentajām iestādēm.
  Eksportētājs vismaz reizi gadā
  vai pēc kompetentās iestādes pieprasījuma
  ziņo kompetentajai iestādei par šīs atļaujas izmantošanu; ziņojumā ietver vismaz šādu informāciju: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Uz visaptverošajām eksporta atļaujām lieliem projektiem attiecas eksportētāja īstenota efektīva iekšējā atbilstības programma. Eksportētājs vismaz reizi gadā
  arī
  ziņo kompetentajai iestādei par šīs atļaujas izmantošanu; ziņojumā ietver vismaz šādu informāciju:

arī

Uz visaptverošajām eksporta atļaujām lieliem projektiem attiecas eksportētāja īstenota efektīva iekšējā atbilstības programma.
  Eksportētājam ir iespēja brīvprātīgi un bez maksas prasīt, lai kompetentās iestādes veic tā IAP sertifikāciju, pamatojoties uz Komisijas izveidotu atsauces IAP, lai atļauju izsniegšanas procesā saņemtu stimulus no valsts kompetentajām iestādēm.
  Eksportētājs vismaz reizi gadā
  vai pēc kompetentās iestādes pieprasījuma
  ziņo kompetentajai iestādei par šīs atļaujas izmantošanu; ziņojumā ietver vismaz šādu informāciju:

Eksportētājam ir iespēja brīvprātīgi un bez maksas prasīt, lai kompetentās iestādes veic tā IAP sertifikāciju, pamatojoties uz Komisijas izveidotu atsauces IAP, lai atļauju izsniegšanas procesā saņemtu stimulus no valsts kompetentajām iestādēm.

vai pēc kompetentās iestādes pieprasījuma

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 4. punkts – 3. daļa – d apakšpunkts

10. pants – 4. punkts – 3. daļa – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | divējāda lietojuma preču tiešās izmantošanas veidu un tiešo lietotāju
  gadījumos, kad tas ir zināms
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

divējāda lietojuma preču tiešās izmantošanas veidu un tiešo lietotāju
  gadījumos, kad tas ir zināms
  .

gadījumos, kad tas ir zināms

| (d) | divējāda lietojuma preču tiešās izmantošanas veidu un tiešo lietotāju. |
| --- | --- |

(d)

divējāda lietojuma preču tiešās izmantošanas veidu un tiešo lietotāju.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 4. punkts – 3. daļa – da apakšpunkts (jauns)

10. pants – 4. punkts – 3. daļa – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | ja zināms, tiešā lietotāja nosaukumu (vārdu un uzvārdu) un adresi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

ja zināms, tiešā lietotāja nosaukumu (vārdu un uzvārdu) un adresi;

ja zināms, tiešā lietotāja nosaukumu (vārdu un uzvārdu) un adresi;

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 4. punkts – 3. daļa – db apakšpunkts (jauns)

10. pants – 4. punkts – 3. daļa – db apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (db) | datumu, kad ir veikts eksports. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(db)

(db)

datumu, kad ir veikts eksports.

datumu, kad ir veikts eksports.

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 5. punkts

10. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Dalībvalstu kompetentās iestādes izskata pieteikumus individuālās vai visaptverošās atļaujas saņemšanai
  termiņā, ko nosaka atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei. Kompetentās iestādes sniedz Komisijai visu informāciju
  par
  tādu vidējo laiku, kas nepieciešams pieteikumu apstrādei atļauju saņemšanai un kas attiecas uz gada ziņojumu, kurš minēts 24. panta 2. punktā
  . | 5.   Dalībvalstu kompetentās iestādes izskata pieteikumus individuālās vai visaptverošās atļaujas saņemšanai
  30 dienu laikā pēc pieteikuma pienācīgas iesniegšanas. Ja kompetentajai iestādei pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ ir nepieciešams vairāk laika pieteikuma izskatīšanai, tā par to paziņo pieteikuma iesniedzējam 30 dienu laikā. Katrā ziņā kompetentā iestāde pieņem lēmumu par pieteikumiem individuālās vai visaptverošās atļaujas saņemšanai ne vēlāk kā 60 dienu laikā pēc pieteikuma pienācīgas iesniegšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Dalībvalstu kompetentās iestādes izskata pieteikumus individuālās vai visaptverošās atļaujas saņemšanai
  termiņā, ko nosaka atbilstīgi valstu tiesību aktiem un praksei. Kompetentās iestādes sniedz Komisijai visu informāciju
  par
  tādu vidējo laiku, kas nepieciešams pieteikumu apstrādei atļauju saņemšanai un kas attiecas uz gada ziņojumu, kurš minēts 24. panta 2. punktā
  .

5.   Dalībvalstu kompetentās iestādes izskata pieteikumus individuālās vai visaptverošās atļaujas saņemšanai
  30 dienu laikā pēc pieteikuma pienācīgas iesniegšanas. Ja kompetentajai iestādei pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ ir nepieciešams vairāk laika pieteikuma izskatīšanai, tā par to paziņo pieteikuma iesniedzējam 30 dienu laikā. Katrā ziņā kompetentā iestāde pieņem lēmumu par pieteikumiem individuālās vai visaptverošās atļaujas saņemšanai ne vēlāk kā 60 dienu laikā pēc pieteikuma pienācīgas iesniegšanas.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – 2. daļa

11. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja starpnieks vai tehniskās palīdzības sniedzējs nav rezidents vai neveic uzņēmējdarbību Savienības teritorijā, starpniecības pakalpojumu un tehniskās palīdzības sniegšanas atļaujas saskaņā ar šo regulu
  alternatīvi
  piešķir tās dalībvalsts kompetentā iestāde,
  kurā veic uzņēmējdarbību starpnieka vai tehniskās palīdzības mātesuzņēmums vai
  no kuras tiks sniegti starpniecības pakalpojumi vai tehniskā palīdzība. | Ja starpnieks vai tehniskās palīdzības sniedzējs nav rezidents vai neveic uzņēmējdarbību Savienības teritorijā, starpniecības pakalpojumu un tehniskās palīdzības sniegšanas atļaujas saskaņā ar šo regulu piešķir tās dalībvalsts kompetentā iestāde, no kuras tiks sniegti starpniecības pakalpojumi vai tehniskā palīdzība.
  Tas ietver tādu meitasuzņēmumu vai kopuzņēmumu starpniecības pakalpojumus un tehniskās palīdzības sniegšanu, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, bet kas pieder uzņēmumiem vai ko kontrolē uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību Savienības teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja starpnieks vai tehniskās palīdzības sniedzējs nav rezidents vai neveic uzņēmējdarbību Savienības teritorijā, starpniecības pakalpojumu un tehniskās palīdzības sniegšanas atļaujas saskaņā ar šo regulu
  alternatīvi
  piešķir tās dalībvalsts kompetentā iestāde,
  kurā veic uzņēmējdarbību starpnieka vai tehniskās palīdzības mātesuzņēmums vai
  no kuras tiks sniegti starpniecības pakalpojumi vai tehniskā palīdzība.

alternatīvi

kurā veic uzņēmējdarbību starpnieka vai tehniskās palīdzības mātesuzņēmums vai

Ja starpnieks vai tehniskās palīdzības sniedzējs nav rezidents vai neveic uzņēmējdarbību Savienības teritorijā, starpniecības pakalpojumu un tehniskās palīdzības sniegšanas atļaujas saskaņā ar šo regulu piešķir tās dalībvalsts kompetentā iestāde, no kuras tiks sniegti starpniecības pakalpojumi vai tehniskā palīdzība.
  Tas ietver tādu meitasuzņēmumu vai kopuzņēmumu starpniecības pakalpojumus un tehniskās palīdzības sniegšanu, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, bet kas pieder uzņēmumiem vai ko kontrolē uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību Savienības teritorijā.

Tas ietver tādu meitasuzņēmumu vai kopuzņēmumu starpniecības pakalpojumus un tehniskās palīdzības sniegšanu, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, bet kas pieder uzņēmumiem vai ko kontrolē uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību Savienības teritorijā.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – ievaddaļa

14. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pieņemot lēmumu par individuālās vai visaptverošās eksporta atļaujas vai starpniecības pakalpojumu vai tehniskās palīdzības sniegšanas atļaujas piešķiršanas iespējām saskaņā ar šo regulu vai tranzīta aizliegumu, dalībvalstu kompetentās iestādes ņem vērā
  šādus kritērijus
  : | 1.   Pieņemot lēmumu par individuālās vai visaptverošās eksporta atļaujas vai starpniecības pakalpojumu vai tehniskās palīdzības sniegšanas atļaujas piešķiršanas iespējām saskaņā ar šo regulu vai tranzīta aizliegumu, dalībvalstu kompetentās iestādes ņem vērā
  visus attiecīgos apsvērumus, tostarp
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Pieņemot lēmumu par individuālās vai visaptverošās eksporta atļaujas vai starpniecības pakalpojumu vai tehniskās palīdzības sniegšanas atļaujas piešķiršanas iespējām saskaņā ar šo regulu vai tranzīta aizliegumu, dalībvalstu kompetentās iestādes ņem vērā
  šādus kritērijus
  :

1.   Pieņemot lēmumu par individuālās vai visaptverošās eksporta atļaujas vai starpniecības pakalpojumu vai tehniskās palīdzības sniegšanas atļaujas piešķiršanas iespējām saskaņā ar šo regulu vai tranzīta aizliegumu, dalībvalstu kompetentās iestādes ņem vērā
  visus attiecīgos apsvērumus, tostarp
  :

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

14. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības un pienākumus, īpaši saistības un pienākumus, ko tās uzņēmušās kā attiecīgo starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai arī ratificējot atbilstīgus starptautiskos līgumus
  , un savas saistības sakarā ar sankcijām, kas noteiktas ar Padomes pieņemtu 2 lēmumu vai kopējo nostāju vai ar EDSO lēmumu, vai ANO Drošības padomes saistošu rezolūciju
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības un pienākumus, īpaši saistības un pienākumus, ko tās uzņēmušās kā attiecīgo starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai arī ratificējot atbilstīgus starptautiskos līgumus
  , un savas saistības sakarā ar sankcijām, kas noteiktas ar Padomes pieņemtu 2 lēmumu vai kopējo nostāju vai ar EDSO lēmumu, vai ANO Drošības padomes saistošu rezolūciju
  ;

, un savas saistības sakarā ar sankcijām, kas noteiktas ar Padomes pieņemtu 2 lēmumu vai kopējo nostāju vai ar EDSO lēmumu, vai ANO Drošības padomes saistošu rezolūciju

| (a) | Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības un pienākumus, īpaši saistības un pienākumus, ko tās uzņēmušās kā attiecīgo starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai arī ratificējot atbilstīgus starptautiskos līgumus; |
| --- | --- |

(a)

Savienības un dalībvalstu starptautiskās saistības un pienākumus, īpaši saistības un pienākumus, ko tās uzņēmušās kā attiecīgo starptautisko kodolieroču neizplatīšanas režīmu un eksporta kontroles pasākumu dalībnieces vai arī ratificējot atbilstīgus starptautiskos līgumus;

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

14. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | savas saistības saskaņā ar sankcijām, kas noteiktas ar Padomes lēmumu vai kopēju nostāju, vai ar EDSO lēmumu, vai ANO Drošības padomes saistošu rezolūciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

savas saistības saskaņā ar sankcijām, kas noteiktas ar Padomes lēmumu vai kopēju nostāju, vai ar EDSO lēmumu, vai ANO Drošības padomes saistošu rezolūciju;

savas saistības saskaņā ar sankcijām, kas noteiktas ar Padomes lēmumu vai kopēju nostāju, vai ar EDSO lēmumu, vai ANO Drošības padomes saistošu rezolūciju;

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

14. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | ANO, Eiropas Padomes un Savienības kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka galamērķa valstī tiek pārkāptas cilvēktiesības, pamatbrīvības un starptautiskās humanitārās tiesības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

ANO, Eiropas Padomes un Savienības kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka galamērķa valstī tiek pārkāptas cilvēktiesības, pamatbrīvības un starptautiskās humanitārās tiesības;

ANO, Eiropas Padomes un Savienības kompetentās iestādes ir konstatējušas, ka galamērķa valstī tiek pārkāptas cilvēktiesības, pamatbrīvības un starptautiskās humanitārās tiesības;

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

14. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | iekšējais stāvoklis
  galamērķa valstī — kompetentās iestādes
  neatļaus
  eksportu, kas galamērķa valstī provocētu vai paildzinātu bruņotus konfliktus vai saasinātu esošos saspīlējumus vai konfliktus tajā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

iekšējais stāvoklis
  galamērķa valstī — kompetentās iestādes
  neatļaus
  eksportu, kas galamērķa valstī provocētu vai paildzinātu bruņotus konfliktus vai saasinātu esošos saspīlējumus vai konfliktus tajā;

iekšējais stāvoklis

neatļaus

| (c) | iekšējo stāvokli
  galamērķa valstī — kompetentās iestādes
  neatļauj
  eksportu, kas galamērķa valstī provocētu vai paildzinātu bruņotus konfliktus vai saasinātu esošos saspīlējumus vai konfliktus tajā; |
| --- | --- |

(c)

iekšējo stāvokli
  galamērķa valstī — kompetentās iestādes
  neatļauj
  eksportu, kas galamērķa valstī provocētu vai paildzinātu bruņotus konfliktus vai saasinātu esošos saspīlējumus vai konfliktus tajā;

iekšējo stāvokli

neatļauj

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

14. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | galamērķa valsts izturēšanos pret starptautisko sabiedrību, jo īpaši tās attieksmi pret terorismu un to, kādās aliansēs tā ietilpst un kā ievēro starptautiskās tiesības; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

galamērķa valsts izturēšanos pret starptautisko sabiedrību, jo īpaši tās attieksmi pret terorismu un to, kādās aliansēs tā ietilpst un kā ievēro starptautiskās tiesības;

galamērķa valsts izturēšanos pret starptautisko sabiedrību, jo īpaši tās attieksmi pret terorismu un to, kādās aliansēs tā ietilpst un kā ievēro starptautiskās tiesības;

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – db apakšpunkts (jauns)

14. pants – 1. punkts – db apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (db) | preču eksporta atbilstību saņēmējvalsts tehniskajām un ekonomiskajām spējām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(db)

(db)

preču eksporta atbilstību saņēmējvalsts tehniskajām un ekonomiskajām spējām;

preču eksporta atbilstību saņēmējvalsts tehniskajām un ekonomiskajām spējām;

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

14. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | apsvērumus par paredzēto tiešo lietojumu un diversiju risku, ietverot riska pastāvēšanu, ka divējāda lietojuma preces tiks novirzītas vai reeksportētas ar nevēlamiem nosacījumiem . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

apsvērumus par paredzēto tiešo lietojumu un diversiju risku, ietverot riska pastāvēšanu, ka divējāda lietojuma preces tiks novirzītas vai reeksportētas ar nevēlamiem nosacījumiem .

| (f) | apsvērumus par paredzēto tiešo lietojumu un diversiju risku, ietverot riska pastāvēšanu, ka divējāda lietojuma preces
  , jo īpaši kibernovērošanas preces,
  tiks novirzītas vai reeksportētas ar nevēlamiem nosacījumiem
  vai tiks novirzītas nevēlamam militāram tiešajam lietojumam vai terorismam
  . |
| --- | --- |

(f)

apsvērumus par paredzēto tiešo lietojumu un diversiju risku, ietverot riska pastāvēšanu, ka divējāda lietojuma preces
  , jo īpaši kibernovērošanas preces,
  tiks novirzītas vai reeksportētas ar nevēlamiem nosacījumiem
  vai tiks novirzītas nevēlamam militāram tiešajam lietojumam vai terorismam
  .

, jo īpaši kibernovērošanas preces,

vai tiks novirzītas nevēlamam militāram tiešajam lietojumam vai terorismam

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1.a punkts (jauns)

14. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Pieņemot lēmumu par to, vai piešķirt individuālās vai visaptverošās eksporta atļaujas vai arī atļaujas sniegt starpniecības pakalpojumus vai tehnisko palīdzību attiecībā uz kibernovērošanas precēm, dalībvalstu kompetentās iestādes jo īpaši apsver, cik liels ir risks, ka var tikt pārkāptas tiesības uz privātumu, datu aizsardzību, vārda brīvību un pulcēšanās un biedrošanās brīvību, kā arī riski saistībā ar tiesiskumu un tiesisko regulējumu eksportējamo preču izmantošanai un potenciālie drošības riski Savienībai un dalībvalstīm. |
| | Ja dalībvalsts kompetentās iestādes secina, ka šādu risku esamība var izraisīt nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, dalībvalstis nepiešķir eksporta atļaujas vai anulē, aptur, groza vai atceļ spēkā esošās atļaujas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Pieņemot lēmumu par to, vai piešķirt individuālās vai visaptverošās eksporta atļaujas vai arī atļaujas sniegt starpniecības pakalpojumus vai tehnisko palīdzību attiecībā uz kibernovērošanas precēm, dalībvalstu kompetentās iestādes jo īpaši apsver, cik liels ir risks, ka var tikt pārkāptas tiesības uz privātumu, datu aizsardzību, vārda brīvību un pulcēšanās un biedrošanās brīvību, kā arī riski saistībā ar tiesiskumu un tiesisko regulējumu eksportējamo preču izmantošanai un potenciālie drošības riski Savienībai un dalībvalstīm.

Ja dalībvalsts kompetentās iestādes secina, ka šādu risku esamība var izraisīt nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, dalībvalstis nepiešķir eksporta atļaujas vai anulē, aptur, groza vai atceļ spēkā esošās atļaujas.

Ja dalībvalsts kompetentās iestādes secina, ka šādu risku esamība var izraisīt nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, dalībvalstis nepiešķir eksporta atļaujas vai anulē, aptur, groza vai atceļ spēkā esošās atļaujas.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts

14. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija un Padome dara pieejamas pamatnostādnes
  un/vai ieteikumus
  ,
  kā nodrošināt
  kopējus riska novērtējumus, ko šo kritēriju īstenošanai veic dalībvalstu kompetentās iestādes. | 2.   
  Stājoties spēkā šai regulai,
  Komisija un Padome dara pieejamas pamatnostādnes,
  lai nodrošinātu
  kopējus riska novērtējumus, ko šo kritēriju īstenošanai veic dalībvalstu kompetentās iestādes
  , un lai nodrošinātu vienotus kritērijus licencēšanas lēmumu pieņemšanai. Komisija sagatavo pamatnostādnes rokasgrāmatas veidā, kurā sīki aprakstīti pasākumi, kas dalībvalsts kompetentajām licencēšanas iestādēm un eksportētājiem jāveic, rīkojoties ar pienācīgu rūpību, un sniegti praktiski ieteikumi par to kontroles pasākumu īstenošanu un ievērošanu, ko veic saskaņā ar 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu, un par 14. panta 1. punktā uzskaitīto kritēriju ievērošanu, tostarp paraugprakses piemēri. Šo rokasgrāmatu izstrādā ciešā sadarbībā ar EĀDD un divējāda lietojuma preču koordinācijas grupu, piesaistot ārējus ekspertus no akadēmiskajām aprindām, eksportētājiem, starpniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas 21. panta 3. punktā, un atjaunina tik bieži, cik uzskata par vajadzīgu un lietderīgu. |
| | Komisija izveido spēju veidošanas programmu, izstrādājot kopīgas apmācību programmas licencēšanas un muitas iestāžu amatpersonām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija un Padome dara pieejamas pamatnostādnes
  un/vai ieteikumus
  ,
  kā nodrošināt
  kopējus riska novērtējumus, ko šo kritēriju īstenošanai veic dalībvalstu kompetentās iestādes.

2.   
  Stājoties spēkā šai regulai,
  Komisija un Padome dara pieejamas pamatnostādnes,
  lai nodrošinātu
  kopējus riska novērtējumus, ko šo kritēriju īstenošanai veic dalībvalstu kompetentās iestādes
  , un lai nodrošinātu vienotus kritērijus licencēšanas lēmumu pieņemšanai. Komisija sagatavo pamatnostādnes rokasgrāmatas veidā, kurā sīki aprakstīti pasākumi, kas dalībvalsts kompetentajām licencēšanas iestādēm un eksportētājiem jāveic, rīkojoties ar pienācīgu rūpību, un sniegti praktiski ieteikumi par to kontroles pasākumu īstenošanu un ievērošanu, ko veic saskaņā ar 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu, un par 14. panta 1. punktā uzskaitīto kritēriju ievērošanu, tostarp paraugprakses piemēri. Šo rokasgrāmatu izstrādā ciešā sadarbībā ar EĀDD un divējāda lietojuma preču koordinācijas grupu, piesaistot ārējus ekspertus no akadēmiskajām aprindām, eksportētājiem, starpniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas 21. panta 3. punktā, un atjaunina tik bieži, cik uzskata par vajadzīgu un lietderīgu.

Komisija izveido spēju veidošanas programmu, izstrādājot kopīgas apmācību programmas licencēšanas un muitas iestāžu amatpersonām.

Komisija izveido spēju veidošanas programmu, izstrādājot kopīgas apmācību programmas licencēšanas un muitas iestāžu amatpersonām.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

16. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | divējāda lietojuma
  preču sarakstu, kas noteikts I pielikuma B sadaļā,
  var grozīt
  , ja tas ir vajadzīgs, ņemot vērā riskus, ko šādu preču eksports var radīt saistībā ar nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu izdarīšanu vai Savienības un tās dalībvalstu būtiskajām drošības interesēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

divējāda lietojuma
  preču sarakstu, kas noteikts I pielikuma B sadaļā,
  var grozīt
  , ja tas ir vajadzīgs, ņemot vērā riskus, ko šādu preču eksports var radīt saistībā ar nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu izdarīšanu vai Savienības un tās dalībvalstu būtiskajām drošības interesēm.

divējāda lietojuma

var grozīt

| (b) | kibernovērošanas
  preču sarakstu, kas noteikts I pielikuma B sadaļā,
  groza
  , ja tas ir vajadzīgs, ņemot vērā riskus, ko šādu preču eksports var radīt saistībā ar nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu izdarīšanu vai Savienības un tās dalībvalstu būtiskajām drošības interesēm
  , vai ja saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu ir sākti kontroles pasākumi attiecībā uz ievērojamu daudzumu sarakstā neiekļautu preču. Grozījumi var arī attiekties uz lēmumiem izslēgt konkrētas preces no saraksta.



  Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ ir nepieciešams I pielikuma B sadaļā svītrot vai tai pievienot konkrētas preces, deleģētajiem aktiem, ko pieņem saskaņā ar šo punktu, piemēro 17. pantā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(b)

kibernovērošanas
  preču sarakstu, kas noteikts I pielikuma B sadaļā,
  groza
  , ja tas ir vajadzīgs, ņemot vērā riskus, ko šādu preču eksports var radīt saistībā ar nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu izdarīšanu vai Savienības un tās dalībvalstu būtiskajām drošības interesēm
  , vai ja saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu ir sākti kontroles pasākumi attiecībā uz ievērojamu daudzumu sarakstā neiekļautu preču. Grozījumi var arī attiekties uz lēmumiem izslēgt konkrētas preces no saraksta.

kibernovērošanas

groza

, vai ja saskaņā ar šīs regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu ir sākti kontroles pasākumi attiecībā uz ievērojamu daudzumu sarakstā neiekļautu preču. Grozījumi var arī attiekties uz lēmumiem izslēgt konkrētas preces no saraksta.

Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ ir nepieciešams I pielikuma B sadaļā svītrot vai tai pievienot konkrētas preces, deleģētajiem aktiem, ko pieņem saskaņā ar šo punktu, piemēro 17. pantā paredzēto procedūru.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

16. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | Komisija var no saraksta izslēgt preces, jo īpaši tad, ja strauji mainīgajā tehnoloģiju vidē šādas preces laika gaitā ir kļuvušas par plaši pieejamiem vai masveidā ražotiem produktiem, kuri ir viegli pieejami vai kuriem viegli veikt tehniskas izmaiņas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

Komisija var no saraksta izslēgt preces, jo īpaši tad, ja strauji mainīgajā tehnoloģiju vidē šādas preces laika gaitā ir kļuvušas par plaši pieejamiem vai masveidā ražotiem produktiem, kuri ir viegli pieejami vai kuriem viegli veikt tehniskas izmaiņas.

Komisija var no saraksta izslēgt preces, jo īpaši tad, ja strauji mainīgajā tehnoloģiju vidē šādas preces laika gaitā ir kļuvušas par plaši pieejamiem vai masveidā ražotiem produktiem, kuri ir viegli pieejami vai kuriem viegli veikt tehniskas izmaiņas.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

16. pants – 2.a punkts (jauns)

16. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Regulas I pielikuma B sadaļas darbības joma attiecas tikai uz kibernovērošanas precēm un neietver preces, kas uzskaitītas I pielikuma A sadaļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Regulas I pielikuma B sadaļas darbības joma attiecas tikai uz kibernovērošanas precēm un neietver preces, kas uzskaitītas I pielikuma A sadaļā.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 5. punkts

18. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, izstrādā pamatnostādnes, lai atbalstītu starpiestāžu sadarbību starp licencēšanas iestādēm un muitas dienestiem. | (Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, izstrādā pamatnostādnes, lai atbalstītu starpiestāžu sadarbību starp licencēšanas iestādēm un muitas dienestiem.

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

20. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | informāciju par kontroles piemērošanu
  , tostarp licencēšanas datus (numurs, vērtība un licenču veidi un saistītie galamērķi, vispārējo vai visaptverošo atļauju lietotāju skaits, ekonomikas dalībnieku skaits ar ICP, apstrādes laiks, tādas tirdzniecības apjoms un vērtība, uz ko attiecas pārvadājumi ES iekšienē) un, ja pieejami, datus par divējāda lietojuma preču eksportu, ko veic citās dalībvalstīs
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

informāciju par kontroles piemērošanu
  , tostarp licencēšanas datus (numurs, vērtība un licenču veidi un saistītie galamērķi, vispārējo vai visaptverošo atļauju lietotāju skaits, ekonomikas dalībnieku skaits ar ICP, apstrādes laiks, tādas tirdzniecības apjoms un vērtība, uz ko attiecas pārvadājumi ES iekšienē) un, ja pieejami, datus par divējāda lietojuma preču eksportu, ko veic citās dalībvalstīs
  ;

, tostarp licencēšanas datus (numurs, vērtība un licenču veidi un saistītie galamērķi, vispārējo vai visaptverošo atļauju lietotāju skaits, ekonomikas dalībnieku skaits ar ICP, apstrādes laiks, tādas tirdzniecības apjoms un vērtība, uz ko attiecas pārvadājumi ES iekšienē) un, ja pieejami, datus par divējāda lietojuma preču eksportu, ko veic citās dalībvalstīs

| (a) | visu
  informāciju par kontroles piemērošanu; |
| --- | --- |

(a)

visu
  informāciju par kontroles piemērošanu;

visu

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

20. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | informāciju par izpildes kontroli, tostarp ziņas par eksportētājiem, kuriem ir atņemtas tiesības izmantot valsts vai Savienības vispārējās eksporta atļaujas, ziņojumus par pārkāpumiem, konfiskācijām un citu sankciju piemērošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

informāciju par izpildes kontroli, tostarp ziņas par eksportētājiem, kuriem ir atņemtas tiesības izmantot valsts vai Savienības vispārējās eksporta atļaujas, ziņojumus par pārkāpumiem, konfiskācijām un citu sankciju piemērošanu;

| (b) | visu
  informāciju par izpildes kontroli, tostarp ziņas par eksportētājiem, kuriem ir atņemtas tiesības izmantot valsts vai Savienības vispārējās eksporta atļaujas,
  visus
  ziņojumus par pārkāpumiem, konfiskācijām un citu sankciju piemērošanu; |
| --- | --- |

(b)

visu
  informāciju par izpildes kontroli, tostarp ziņas par eksportētājiem, kuriem ir atņemtas tiesības izmantot valsts vai Savienības vispārējās eksporta atļaujas,
  visus
  ziņojumus par pārkāpumiem, konfiskācijām un citu sankciju piemērošanu;

visu

visus

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

20. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | datus par aizdomīgiem tiešajiem lietotājiem, aizdomīgās piegādes darbībās iesaistītajiem un
  , ja tādi ir zināmi,
  par izmantotajiem maršrutiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

datus par aizdomīgiem tiešajiem lietotājiem, aizdomīgās piegādes darbībās iesaistītajiem un
  , ja tādi ir zināmi,
  par izmantotajiem maršrutiem;

, ja tādi ir zināmi,

| (c) | visus
  datus par aizdomīgiem tiešajiem lietotājiem, aizdomīgās piegādes darbībās iesaistītajiem un par izmantotajiem maršrutiem; |
| --- | --- |

(c)

visus
  datus par aizdomīgiem tiešajiem lietotājiem, aizdomīgās piegādes darbībās iesaistītajiem un par izmantotajiem maršrutiem;

visus

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 2. punkts

21. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Gadījumos, kad divējāda lietojuma preču koordinācijas
  grupas priekšsēdētājs
  uzskata par vajadzīgu, tā apspriežas ar eksportētājiem, starpniekiem un citām ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas šī regula. | 2.   Gadījumos, kad divējāda lietojuma preču koordinācijas
  grupa
  uzskata par vajadzīgu, tā apspriežas ar eksportētājiem, starpniekiem un citām ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas šī regula. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Gadījumos, kad divējāda lietojuma preču koordinācijas
  grupas priekšsēdētājs
  uzskata par vajadzīgu, tā apspriežas ar eksportētājiem, starpniekiem un citām ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas šī regula.

2.   Gadījumos, kad divējāda lietojuma preču koordinācijas
  grupa
  uzskata par vajadzīgu, tā apspriežas ar eksportētājiem, starpniekiem un citām ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas šī regula.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 3. punkts

21. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Lai izskatītu konkrētus jautājumus, kas saistīti ar kontroles īstenošanu, tostarp attiecībā uz jautājumiem, kuri saistīti ar I 
  pielikumā
  ietverto Savienības kontroles sarakstu atjaunināšanu, divējāda lietojuma preču koordinācijas grupa vajadzības gadījumā izveido tehnisko ekspertu grupas, kuras sastāv no dalībvalstu ekspertiem. Tehnisko ekspertu grupas
  vajadzības gadījumā
  apspriežas ar eksportētājiem, starpniekiem un citām ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas šī regula. | 3.   Lai izskatītu konkrētus jautājumus, kas saistīti ar kontroles īstenošanu, tostarp attiecībā uz jautājumiem, kuri saistīti ar I 
  pielikuma B sadaļā
  ietverto Savienības kontroles sarakstu atjaunināšanu, divējāda lietojuma preču koordinācijas grupa vajadzības gadījumā izveido tehnisko ekspertu grupas, kuras sastāv no dalībvalstu ekspertiem. Tehnisko ekspertu grupas apspriežas ar eksportētājiem, starpniekiem
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  un citām ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas šī regula.
  Divējāda lietojuma preču koordinācijas grupa, apspriežoties ar neatkarīgu ekspertu grupu, akadēmisko aprindu pārstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, izveido tehnisku darba grupu attiecībā uz vērtēšanas kritērijiem, kas minēti 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 14. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un pienācīgas rūpības pamatnostādņu izstrādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Lai izskatītu konkrētus jautājumus, kas saistīti ar kontroles īstenošanu, tostarp attiecībā uz jautājumiem, kuri saistīti ar I 
  pielikumā
  ietverto Savienības kontroles sarakstu atjaunināšanu, divējāda lietojuma preču koordinācijas grupa vajadzības gadījumā izveido tehnisko ekspertu grupas, kuras sastāv no dalībvalstu ekspertiem. Tehnisko ekspertu grupas
  vajadzības gadījumā
  apspriežas ar eksportētājiem, starpniekiem un citām ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas šī regula.

3.   Lai izskatītu konkrētus jautājumus, kas saistīti ar kontroles īstenošanu, tostarp attiecībā uz jautājumiem, kuri saistīti ar I 
  pielikuma B sadaļā
  ietverto Savienības kontroles sarakstu atjaunināšanu, divējāda lietojuma preču koordinācijas grupa vajadzības gadījumā izveido tehnisko ekspertu grupas, kuras sastāv no dalībvalstu ekspertiem. Tehnisko ekspertu grupas apspriežas ar eksportētājiem, starpniekiem
  , pilsoniskās sabiedrības organizācijām
  un citām ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas šī regula.
  Divējāda lietojuma preču koordinācijas grupa, apspriežoties ar neatkarīgu ekspertu grupu, akadēmisko aprindu pārstāvjiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, izveido tehnisku darba grupu attiecībā uz vērtēšanas kritērijiem, kas minēti 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā un 14. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un pienācīgas rūpības pamatnostādņu izstrādei.

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. punkts

22. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katra
  dalībvalstis
  veic atbilstīgus pasākumus visu šīs regulas noteikumu pilnīgas izpildes nodrošināšanai. Konkrēti,
  tās
  nosaka sankcijas par šīs regulas, kā arī tās izpildes nodrošināšanai pieņemto noteikumu pārkāpumiem. Šīm sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. | 1.   Katra
  dalībvalsts
  veic atbilstīgus pasākumus visu šīs regulas noteikumu pilnīgas izpildes nodrošināšanai. Konkrēti,
  tā
  nosaka sankcijas par šīs regulas, kā arī tās izpildes nodrošināšanai pieņemto noteikumu pārkāpumiem
  , pārkāpumu veicināšanu un noteikumu apiešanu
  . Šīm sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.
  Minētie pasākumi ietver regulāras uz risku balstītas eksportētāju revīzijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Katra
  dalībvalstis
  veic atbilstīgus pasākumus visu šīs regulas noteikumu pilnīgas izpildes nodrošināšanai. Konkrēti,
  tās
  nosaka sankcijas par šīs regulas, kā arī tās izpildes nodrošināšanai pieņemto noteikumu pārkāpumiem. Šīm sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.

1.   Katra
  dalībvalsts
  veic atbilstīgus pasākumus visu šīs regulas noteikumu pilnīgas izpildes nodrošināšanai. Konkrēti,
  tā
  nosaka sankcijas par šīs regulas, kā arī tās izpildes nodrošināšanai pieņemto noteikumu pārkāpumiem
  , pārkāpumu veicināšanu un noteikumu apiešanu
  . Šīm sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.
  Minētie pasākumi ietver regulāras uz risku balstītas eksportētāju revīzijas.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 2. punkts

22. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Divējāda lietojuma preču koordinācijas grupa izveido izpildes koordinācijas mehānismu, lai nodrošinātu tiešu sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un izpildes aģentūrām. | 2.   Divējāda lietojuma preču koordinācijas grupa izveido izpildes koordinācijas mehānismu, lai nodrošinātu tiešu sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un izpildes aģentūrām
  un nodrošinātu vienotus kritērijus licencēšanas lēmumu pieņemšanai. Pēc tam, kad Komisija ir izvērtējusi noteikumus par dalībvalstu paredzētajām sankcijām, minētajā mehānismā paredz par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem piemērojamās sankcijas padarīt līdzīgas pēc veida un iedarbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Divējāda lietojuma preču koordinācijas grupa izveido izpildes koordinācijas mehānismu, lai nodrošinātu tiešu sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un izpildes aģentūrām.

2.   Divējāda lietojuma preču koordinācijas grupa izveido izpildes koordinācijas mehānismu, lai nodrošinātu tiešu sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm un izpildes aģentūrām
  un nodrošinātu vienotus kritērijus licencēšanas lēmumu pieņemšanai. Pēc tam, kad Komisija ir izvērtējusi noteikumus par dalībvalstu paredzētajām sankcijām, minētajā mehānismā paredz par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem piemērojamās sankcijas padarīt līdzīgas pēc veida un iedarbības.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 1. punkts

24. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija un Padome vajadzības gadījumā dara pieejamas pamatnostādnes
  un/vai ieteikumus
  attiecībā uz paraugpraksi par šajā regulā minētajiem jautājumiem, lai nodrošinātu Savienības eksporta kontroles režīma efektivitāti un tā konsekventu īstenošanu . Dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā dara pieejamas papildu pamatnostādnes eksportētājiem, starpniekiem un tranzītā iesaistītiem ekonomikas dalībniekiem, kuri ir rezidenti vai veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī. | 1.   Komisija un Padome vajadzības gadījumā dara pieejamas pamatnostādnes attiecībā uz paraugpraksi par šajā regulā minētajiem jautājumiem, lai nodrošinātu Savienības eksporta kontroles režīma efektivitāti un tā konsekventu īstenošanu. Dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā dara pieejamas papildu pamatnostādnes eksportētājiem,
  jo īpaši MVU,
  starpniekiem un tranzītā iesaistītiem ekonomikas dalībniekiem, kuri ir rezidenti vai veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija un Padome vajadzības gadījumā dara pieejamas pamatnostādnes
  un/vai ieteikumus
  attiecībā uz paraugpraksi par šajā regulā minētajiem jautājumiem, lai nodrošinātu Savienības eksporta kontroles režīma efektivitāti un tā konsekventu īstenošanu . Dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā dara pieejamas papildu pamatnostādnes eksportētājiem, starpniekiem un tranzītā iesaistītiem ekonomikas dalībniekiem, kuri ir rezidenti vai veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī.

1.   Komisija un Padome vajadzības gadījumā dara pieejamas pamatnostādnes attiecībā uz paraugpraksi par šajā regulā minētajiem jautājumiem, lai nodrošinātu Savienības eksporta kontroles režīma efektivitāti un tā konsekventu īstenošanu. Dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā dara pieejamas papildu pamatnostādnes eksportētājiem,
  jo īpaši MVU,
  starpniekiem un tranzītā iesaistītiem ekonomikas dalībniekiem, kuri ir rezidenti vai veic uzņēmējdarbību šajā dalībvalstī.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 2. punkts – 2. daļa

24. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai. Gada ziņojums ir publiski pieejams. | Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai. Gada ziņojums ir publiski pieejams.
  Dalībvalstis vismaz reizi ceturksnī viegli pieejamā formā publisko arī lietderīgu informāciju par katru licenci attiecībā uz licences veidu, vērtību, apjomu, iekārtu veidu, produkta aprakstu, tiešo lietotāju un tiešo lietojumu, galamērķa valsti, kā arī informāciju par licences pieteikuma apstiprinājumu vai noraidījumu. Komisija un dalībvalstis ņem vērā attiecīgo fizisko un juridisko personu likumīgās intereses neatklāt to komercnoslēpumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai. Gada ziņojums ir publiski pieejams.

Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai. Gada ziņojums ir publiski pieejams.
  Dalībvalstis vismaz reizi ceturksnī viegli pieejamā formā publisko arī lietderīgu informāciju par katru licenci attiecībā uz licences veidu, vērtību, apjomu, iekārtu veidu, produkta aprakstu, tiešo lietotāju un tiešo lietojumu, galamērķa valsti, kā arī informāciju par licences pieteikuma apstiprinājumu vai noraidījumu. Komisija un dalībvalstis ņem vērā attiecīgo fizisko un juridisko personu likumīgās intereses neatklāt to komercnoslēpumus.

Dalībvalstis vismaz reizi ceturksnī viegli pieejamā formā publisko arī lietderīgu informāciju par katru licenci attiecībā uz licences veidu, vērtību, apjomu, iekārtu veidu, produkta aprakstu, tiešo lietotāju un tiešo lietojumu, galamērķa valsti, kā arī informāciju par licences pieteikuma apstiprinājumu vai noraidījumu. Komisija un dalībvalstis ņem vērā attiecīgo fizisko un juridisko personu likumīgās intereses neatklāt to komercnoslēpumus.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants – 3. punkts – 1. daļa

24. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Laikā no pieciem līdz septiņiem gadiem no šīs regulas piemērošanas dienas Komisija veic šīs regulas izvērtējumu un ziņo par galvenajiem konstatējumiem Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai. | Laikā no pieciem līdz septiņiem gadiem no šīs regulas piemērošanas dienas Komisija veic šīs regulas izvērtējumu un ziņo par galvenajiem konstatējumiem Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
  Minētais izvērtējums ietver priekšlikumu par kriptogrāfijas svītrošanu I pielikuma A sadaļas 5. kategorijas 2. daļā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Laikā no pieciem līdz septiņiem gadiem no šīs regulas piemērošanas dienas Komisija veic šīs regulas izvērtējumu un ziņo par galvenajiem konstatējumiem Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.

Laikā no pieciem līdz septiņiem gadiem no šīs regulas piemērošanas dienas Komisija veic šīs regulas izvērtējumu un ziņo par galvenajiem konstatējumiem Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.
  Minētais izvērtējums ietver priekšlikumu par kriptogrāfijas svītrošanu I pielikuma A sadaļas 5. kategorijas 2. daļā.

Minētais izvērtējums ietver priekšlikumu par kriptogrāfijas svītrošanu I pielikuma A sadaļas 5. kategorijas 2. daļā.

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

25. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | divējāda lietojuma preču tiešās izmantošanas veidu un tiešo lietotāju
  gadījumos, kad tas ir zināms
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

divējāda lietojuma preču tiešās izmantošanas veidu un tiešo lietotāju
  gadījumos, kad tas ir zināms
  .

gadījumos, kad tas ir zināms

| (d) | divējāda lietojuma preču tiešās izmantošanas veidu un tiešo lietotāju. |
| --- | --- |

(d)

divējāda lietojuma preču tiešās izmantošanas veidu un tiešo lietotāju.

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 3. punkts

25. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Reģistrus vai uzskaites dokumentus, kā arī 1. un 2. punktā minētos dokumentus glabā vismaz
  trīs
  gadus pēc tā
  kalendāra
  gada beigām, kurā veikts eksports vai sniegti starpniecības vai tehniskās palīdzības sniegšanas pakalpojumi. Tos pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajai iestādei . | 3.   Reģistrus vai uzskaites dokumentus, kā arī 1. un 2. punktā minētos dokumentus glabā vismaz
  piecus
  gadus pēc tā
  kalendārā
  gada beigām, kurā veikts eksports vai sniegti starpniecības vai tehniskās palīdzības sniegšanas pakalpojumi. Tos pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajai iestādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Reģistrus vai uzskaites dokumentus, kā arī 1. un 2. punktā minētos dokumentus glabā vismaz
  trīs
  gadus pēc tā
  kalendāra
  gada beigām, kurā veikts eksports vai sniegti starpniecības vai tehniskās palīdzības sniegšanas pakalpojumi. Tos pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajai iestādei .

3.   Reģistrus vai uzskaites dokumentus, kā arī 1. un 2. punktā minētos dokumentus glabā vismaz
  piecus
  gadus pēc tā
  kalendārā
  gada beigām, kurā veikts eksports vai sniegti starpniecības vai tehniskās palīdzības sniegšanas pakalpojumi. Tos pēc pieprasījuma iesniedz kompetentajai iestādei.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 1. punkts

27. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā uztur regulāru un savstarpēju informācijas apmaiņu ar trešām valstīm. | 1.   Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes
  attiecīgā gadījumā iesaistās atbilstīgu starptautisko organizāciju, piemēram, ESAO, darbā un īsteno daudzpusējās eksporta kontroles režīmus, kuros tās piedalās, lai sekmētu to, ka starptautiskā mērogā tiek ievērota prasība veikt I pielikuma B sadaļā paredzētajā kibernovērošanas preču sarakstā ietverto preču eksporta kontroli, un
  vajadzības gadījumā uztur regulāru un savstarpēju informācijas apmaiņu ar trešām valstīm
  , tostarp iesaistās spēju veidošanā un veicina augšupēju konverģenci saistībā ar Savienības partnerības un sadarbības nolīgumos un stratēģiskās partnerības nolīgumos paredzēto dialogu par divējāda lietojuma precēm
  .
  Komisija katru gadu ziņo Eiropas Parlamentam par šādām informētības veicināšanas darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā uztur regulāru un savstarpēju informācijas apmaiņu ar trešām valstīm.

1.   Komisija un dalībvalstu kompetentās iestādes
  attiecīgā gadījumā iesaistās atbilstīgu starptautisko organizāciju, piemēram, ESAO, darbā un īsteno daudzpusējās eksporta kontroles režīmus, kuros tās piedalās, lai sekmētu to, ka starptautiskā mērogā tiek ievērota prasība veikt I pielikuma B sadaļā paredzētajā kibernovērošanas preču sarakstā ietverto preču eksporta kontroli, un
  vajadzības gadījumā uztur regulāru un savstarpēju informācijas apmaiņu ar trešām valstīm
  , tostarp iesaistās spēju veidošanā un veicina augšupēju konverģenci saistībā ar Savienības partnerības un sadarbības nolīgumos un stratēģiskās partnerības nolīgumos paredzēto dialogu par divējāda lietojuma precēm
  .
  Komisija katru gadu ziņo Eiropas Parlamentam par šādām informētības veicināšanas darbībām.

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – A sadaļa – ŠAJĀ PIELIKUMĀ LIETOTIE DEFINĒTIE TERMINI

I pielikums – A sadaļa – ŠAJĀ PIELIKUMĀ LIETOTIE DEFINĒTIE TERMINI

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “Ielaušanās programmatūra” (4) ir “programmatūra”, kas speciāli izstrādāta vai pārveidota, lai
  izvairītos no tā, ka to atklāj 'novērošanas instrumenti',
  vai
  lai pārvarētu datora
  vai
  tīkla ierīces 'aizsardzības pretpasākumus'
  , un ar ko veic kādu no šādām darbībām: | “Ielaušanās programmatūra” (4) ir “programmatūra”, kas speciāli izstrādāta vai pārveidota, lai
  to varētu palaist vai instalēt, nesaņemot datoru
  vai
  tīkla ierīču īpašnieku
  vai
  administratoru atļauju
  , un ar ko veic kādu no šādām darbībām: |
| a. | datu vai informācijas iegūšana no datora vai tīkla ierīces vai sistēmas vai lietotāja datu pārveidošana;
  vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“Ielaušanās programmatūra” (4) ir “programmatūra”, kas speciāli izstrādāta vai pārveidota, lai
  izvairītos no tā, ka to atklāj 'novērošanas instrumenti',
  vai
  lai pārvarētu datora
  vai
  tīkla ierīces 'aizsardzības pretpasākumus'
  , un ar ko veic kādu no šādām darbībām:

izvairītos no tā, ka to atklāj 'novērošanas instrumenti',

lai pārvarētu datora

tīkla ierīces 'aizsardzības pretpasākumus'

“Ielaušanās programmatūra” (4) ir “programmatūra”, kas speciāli izstrādāta vai pārveidota, lai
  to varētu palaist vai instalēt, nesaņemot datoru
  vai
  tīkla ierīču īpašnieku
  vai
  administratoru atļauju
  , un ar ko veic kādu no šādām darbībām:

to varētu palaist vai instalēt, nesaņemot datoru

tīkla ierīču īpašnieku

administratoru atļauju

a.

datu vai informācijas iegūšana no datora vai tīkla ierīces vai sistēmas vai lietotāja datu pārveidošana;
  vai

vai

| a. | datu vai informācijas
  neatļauta
  iegūšana no datora vai tīkla ierīces vai sistēmas vai lietotāja datu pārveidošana; |
| --- | --- |

a.

datu vai informācijas
  neatļauta
  iegūšana no datora vai tīkla ierīces vai sistēmas vai lietotāja datu pārveidošana;

neatļauta

| b. | programmas vai procesa standarta izpildes ceļa
  pārveidošana,
  lai dotu iespēju izpildīt no ārienes dotas instrukcijas
  . |
| --- | --- |

b.

programmas vai procesa standarta izpildes ceļa
  pārveidošana,
  lai dotu iespēju izpildīt no ārienes dotas instrukcijas
  .

programmas vai procesa standarta izpildes ceļa

lai dotu iespēju izpildīt no ārienes dotas instrukcijas

| b. | sistēmas vai lietotāja datu
  pārveidošana,
  lai atvieglotu piekļuvi datorā vai tīkla ierīcē glabātiem datiem personām
  ,
  kurām datora vai tīkla ierīces īpašnieks nav devis atļauju tiem piekļūt
  . |
| --- | --- |

b.

sistēmas vai lietotāja datu
  pārveidošana,
  lai atvieglotu piekļuvi datorā vai tīkla ierīcē glabātiem datiem personām
  ,
  kurām datora vai tīkla ierīces īpašnieks nav devis atļauju tiem piekļūt
  .

sistēmas vai lietotāja datu

lai atvieglotu piekļuvi datorā vai tīkla ierīcē glabātiem datiem personām

kurām datora vai tīkla ierīces īpašnieks nav devis atļauju tiem piekļūt

Piezīmes:

Piezīmes:

| 1. | “Ielaušanās programmatūra” neietver šādas preces: |
| --- | --- |

1.

“Ielaušanās programmatūra” neietver šādas preces:

| 1. | “Ielaušanās programmatūra” neietver šādas preces: |
| --- | --- |

1.

“Ielaušanās programmatūra” neietver šādas preces:

| | a. | hipervizorus, atkļūdotājus un programmatūras reversās izstrādes (SRE) instrumentus; |
| --- | --- | --- |

a.

hipervizorus, atkļūdotājus un programmatūras reversās izstrādes (SRE) instrumentus;

| | a. | hipervizorus, atkļūdotājus un programmatūras reversās izstrādes (SRE) instrumentus; |
| --- | --- | --- |

a.

hipervizorus, atkļūdotājus un programmatūras reversās izstrādes (SRE) instrumentus;

| | b. | digitālās satura tiesību pārvaldības (DRM) “programmatūru” un |
| --- | --- | --- |

b.

digitālās satura tiesību pārvaldības (DRM) “programmatūru” un

| | b. | digitālās satura tiesību pārvaldības (DRM) “programmatūru” un |
| --- | --- | --- |

b.

digitālās satura tiesību pārvaldības (DRM) “programmatūru” un

| | c. | “programmatūru”, kas izstrādāta, lai to instalētu
  ražotāji,
  administratori vai lietotāji preces izsekošanas
  vai
  atgūšanas nolūkā. |
| --- | --- | --- |

c.

“programmatūru”, kas izstrādāta, lai to instalētu
  ražotāji,
  administratori vai lietotāji preces izsekošanas
  vai
  atgūšanas nolūkā.

ražotāji,

vai

| | c. | “programmatūru”, kas izstrādāta, lai to instalētu administratori vai lietotāji preces izsekošanas
  , aktīvu
  atgūšanas
  vai IKT drošības testēšanas
  nolūkā; |
| --- | --- | --- |

c.

“programmatūru”, kas izstrādāta, lai to instalētu administratori vai lietotāji preces izsekošanas
  , aktīvu
  atgūšanas
  vai IKT drošības testēšanas
  nolūkā;

, aktīvu

vai IKT drošības testēšanas

| | ca. | “programmatūru”, ko izplata ar konkrētu mērķi palīdzēt atklāt, atinstalēt vai novērst tās izpildi tādu personu datoros vai tīkla ierīcēs, kurām nav piekļuves atļaujas. |
| --- | --- | --- |

ca.

ca.

“programmatūru”, ko izplata ar konkrētu mērķi palīdzēt atklāt, atinstalēt vai novērst tās izpildi tādu personu datoros vai tīkla ierīcēs, kurām nav piekļuves atļaujas.

“programmatūru”, ko izplata ar konkrētu mērķi palīdzēt atklāt, atinstalēt vai novērst tās izpildi tādu personu datoros vai tīkla ierīcēs, kurām nav piekļuves atļaujas.

| 2. | Tīkla ierīces ietver arī mobilās ierīces un viedos skaitītājus. |
| --- | --- |

2.

Tīkla ierīces ietver arī mobilās ierīces un viedos skaitītājus.

| 2. | Tīkla ierīces ietver arī mobilās ierīces un viedos skaitītājus. |
| --- | --- |

2.

Tīkla ierīces ietver arī mobilās ierīces un viedos skaitītājus.

Tehniskas piezīmes:

Tehniskas piezīmes:

| 1. | “Novērošanas instrumenti”
  :
  “programmatūra” vai datortehnikas ierīces, ar kurām uzrauga sistēmas darbību vai procesus, kas norisinās ierīcē. Tas ietver antivīrusu (AV) produktus, termināļu drošības izstrādājumus, personiskās drošības izstrādājumus (PSP), ielaušanās atklāšanas sistēmas (IDS), ielaušanās novēršanas sistēmas (IPS) un ugunsmūrus. |
| --- | --- |

1.

“Novērošanas instrumenti”
  :
  “programmatūra” vai datortehnikas ierīces, ar kurām uzrauga sistēmas darbību vai procesus, kas norisinās ierīcē. Tas ietver antivīrusu (AV) produktus, termināļu drošības izstrādājumus, personiskās drošības izstrādājumus (PSP), ielaušanās atklāšanas sistēmas (IDS), ielaušanās novēršanas sistēmas (IPS) un ugunsmūrus.

“Novērošanas instrumenti”

“programmatūra” vai datortehnikas ierīces, ar kurām uzrauga sistēmas darbību vai procesus, kas norisinās ierīcē. Tas ietver antivīrusu (AV) produktus, termināļu drošības izstrādājumus, personiskās drošības izstrādājumus (PSP), ielaušanās atklāšanas sistēmas (IDS), ielaušanās novēršanas sistēmas (IPS) un ugunsmūrus.

| 1. | “Atļauja”: lietotāja informēta piekrišana (proti, apstiprinoša norāde par to, ka lietotājs apzinās darbības veidu, apstākļus un turpmākās sekas un sniedz piekrišanu šīs darbības veikšanai). |
| --- | --- |

1.

“Atļauja”: lietotāja informēta piekrišana (proti, apstiprinoša norāde par to, ka lietotājs apzinās darbības veidu, apstākļus un turpmākās sekas un sniedz piekrišanu šīs darbības veikšanai).

| 2. | “Aizsardzības pretpasākumi”: paņēmieni, kas izstrādāti, lai nodrošinātu drošu koda izpildi, piemēram, aizsardzība pret datu izpildi (DEP), datu atrašanās vietas maiņa pēc nejaušības principa (ASLR) un drošības mehānisms darbojošos programmu nodalīšanai. |
| --- | --- |

2.

2.

“Aizsardzības pretpasākumi”: paņēmieni, kas izstrādāti, lai nodrošinātu drošu koda izpildi, piemēram, aizsardzība pret datu izpildi (DEP), datu atrašanās vietas maiņa pēc nejaušības principa (ASLR) un drošības mehānisms darbojošos programmu nodalīšanai.

| 2. | “IKT drošības testēšana”: ar programmatūru, tīkliem, datoriem, tīkla ierīcēm un to komponentiem vai atkarīgiem elementiem saistītā statiskā vai dinamiskā riska, ievainojamības, kļūdu vai nepilnību atklāšana un novērtēšana, ko veic tādēļ, lai mazinātu tādu faktoru ietekmi, kuri ir būtiski svarīgi drošai un aizsargātai to darbībai, lietošanai vai ieviešanai. |
| --- | --- |

2.

2.

“IKT drošības testēšana”: ar programmatūru, tīkliem, datoriem, tīkla ierīcēm un to komponentiem vai atkarīgiem elementiem saistītā statiskā vai dinamiskā riska, ievainojamības, kļūdu vai nepilnību atklāšana un novērtēšana, ko veic tādēļ, lai mazinātu tādu faktoru ietekmi, kuri ir būtiski svarīgi drošai un aizsargātai to darbībai, lietošanai vai ieviešanai.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – B sadaļa – virsraksts

I pielikums – B sadaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| B. | CITU DIVĒJĀDA LIETOJUMA
  PREČU SARAKSTS |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

B.

CITU DIVĒJĀDA LIETOJUMA
  PREČU SARAKSTS

CITU DIVĒJĀDA LIETOJUMA

| B. | KIBERNOVĒROŠANAS
  PREČU SARAKSTS |
| --- | --- |

B.

KIBERNOVĒROŠANAS
  PREČU SARAKSTS

KIBERNOVĒROŠANAS

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – B sadaļa – 10. kategorija – 10A001 punkts – Tehniska piezīme – ea apakšpunkts (jauns)

I pielikums – B sadaļa – 10. kategorija – 10A001 punkts – Tehniska piezīme – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | ar tīkliem un to drošību saistīta pētniecība, ko veic atļautas testēšanas vai informācijas drošības sistēmu aizsardzības nolūkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

ar tīkliem un to drošību saistīta pētniecība, ko veic atļautas testēšanas vai informācijas drošības sistēmu aizsardzības nolūkā.

ar tīkliem un to drošību saistīta pētniecība, ko veic atļautas testēšanas vai informācijas drošības sistēmu aizsardzības nolūkā.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – A sadaļa – 3. daļa – 3. punkts

II pielikums – A sadaļa – 3. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Ikviens eksportētājs
  ,
  kas plāno izmantot atļauju
  , pirms atļaujas pirmreizējās izmantošanas reģistrējas
  tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību
  . Reģistrācija notiek automātiski, un
  kompetentā iestāde desmit
   darba dienu laikā pēc reģistrācijas to apliecina eksportētājam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

Ikviens eksportētājs
  ,
  kas plāno izmantot atļauju
  , pirms atļaujas pirmreizējās izmantošanas reģistrējas
  tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību
  . Reģistrācija notiek automātiski, un
  kompetentā iestāde desmit
   darba dienu laikā pēc reģistrācijas to apliecina eksportētājam.

Ikviens eksportētājs

kas plāno izmantot atļauju

tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību

kompetentā iestāde desmit

| 3. | Dalībvalsts var pieprasīt, lai eksportētāji
  ,
  kuri attiecīgajā dalībvalstī veic uzņēmējdarbību
  , pirms atļaujas pirmreizējās izmantošanas reģistrējas. Reģistrācija notiek automātiski, un
  kompetentās iestādes nekavējoties un katrā ziņā 10
   darba dienu laikā pēc reģistrācijas to apliecina eksportētājam. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalsts var pieprasīt, lai eksportētāji
  ,
  kuri attiecīgajā dalībvalstī veic uzņēmējdarbību
  , pirms atļaujas pirmreizējās izmantošanas reģistrējas. Reģistrācija notiek automātiski, un
  kompetentās iestādes nekavējoties un katrā ziņā 10
   darba dienu laikā pēc reģistrācijas to apliecina eksportētājam.

Dalībvalsts var pieprasīt, lai eksportētāji

kuri attiecīgajā dalībvalstī veic uzņēmējdarbību

kompetentās iestādes nekavējoties un katrā ziņā 10

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – A sadaļa – 3. daļa – 4. punkts

II pielikums – A sadaļa – 3. daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | Par atļaujas pirmreizējo izmantošanu reģistrētais eksportētājs informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ne vēlāk kā
  10
   dienas
  pirms
  dienas, kad
  notiek
  pirmreizējā eksportēšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

Par atļaujas pirmreizējo izmantošanu reģistrētais eksportētājs informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ne vēlāk kā
  10
   dienas
  pirms
  dienas, kad
  notiek
  pirmreizējā eksportēšana.

10

pirms

notiek

| 4. | Par atļaujas pirmreizējo izmantošanu reģistrētais eksportētājs informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ne vēlāk kā
  30
   dienas
  pēc
  dienas, kad
  notikusi
  pirmreizējā eksportēšana. |
| --- | --- |

4.

Par atļaujas pirmreizējo izmantošanu reģistrētais eksportētājs informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ne vēlāk kā
  30
   dienas
  pēc
  dienas, kad
  notikusi
  pirmreizējā eksportēšana.

30

pēc

notikusi

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – A sadaļa – 3. daļa – 5. punkts – 4. apakšpunkts

II pielikums – A sadaļa – 3. daļa – 5. punkts – 4. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

ja zināms —

| (4) | divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |
| --- | --- |

(4)

divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – B sadaļa – 3. daļa – 3. punkts

II pielikums – B sadaļa – 3. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Ikviens eksportētājs
  ,
  kas plāno izmantot atļauju
  , pirms atļaujas pirmreizējās izmantošanas reģistrējas
  tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību
  . Reģistrācija notiek automātiski, un
  kompetentā iestāde
  10 darba dienu laikā pēc reģistrācijas to apliecina eksportētājam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

Ikviens eksportētājs
  ,
  kas plāno izmantot atļauju
  , pirms atļaujas pirmreizējās izmantošanas reģistrējas
  tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību
  . Reģistrācija notiek automātiski, un
  kompetentā iestāde
  10 darba dienu laikā pēc reģistrācijas to apliecina eksportētājam.

Ikviens eksportētājs

kas plāno izmantot atļauju

tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību

kompetentā iestāde

| 3. | Dalībvalsts var pieprasīt
  ,
  lai eksportētāji, kuri attiecīgajā dalībvalstī veic uzņēmējdarbību
  , pirms atļaujas pirmreizējās izmantošanas reģistrējas. Reģistrācija notiek automātiski, un
  kompetentās iestādes nekavējoties un katrā ziņā
  10 darba dienu laikā pēc reģistrācijas to apliecina eksportētājam. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalsts var pieprasīt
  ,
  lai eksportētāji, kuri attiecīgajā dalībvalstī veic uzņēmējdarbību
  , pirms atļaujas pirmreizējās izmantošanas reģistrējas. Reģistrācija notiek automātiski, un
  kompetentās iestādes nekavējoties un katrā ziņā
  10 darba dienu laikā pēc reģistrācijas to apliecina eksportētājam.

Dalībvalsts var pieprasīt

lai eksportētāji, kuri attiecīgajā dalībvalstī veic uzņēmējdarbību

kompetentās iestādes nekavējoties un katrā ziņā

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – B sadaļa – 3. daļa – 5. punkts – 4. apakšpunkts

II pielikums – B sadaļa – 3. daļa – 5. punkts – 4. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

ja zināms —

| (4) | divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |
| --- | --- |

(4)

divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – C sadaļa – 3. daļa – 5. punkts

II pielikums – C sadaļa – 3. daļa – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. | Par atļaujas pirmreizējo izmantošanu reģistrētais eksportētājs informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ne vēlāk kā
  10
   dienas
  pirms
  dienas, kad
  notiek
  pirmreizējā eksportēšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.

Par atļaujas pirmreizējo izmantošanu reģistrētais eksportētājs informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ne vēlāk kā
  10
   dienas
  pirms
  dienas, kad
  notiek
  pirmreizējā eksportēšana.

10

pirms

notiek

| 5. | Par atļaujas pirmreizējo izmantošanu reģistrētais eksportētājs informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ne vēlāk kā
  30
   dienas
  pēc
  dienas, kad
  notikusi
  pirmreizējā eksportēšana
  , vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasībām, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas pirmreizējās izmantošanas. Dalībvalstis paziņo Komisijai informēšanas mehānismu, kas izvēlēts attiecībā uz konkrēto atļauju. Komisija tai paziņoto informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā
  . |
| --- | --- |

5.

Par atļaujas pirmreizējo izmantošanu reģistrētais eksportētājs informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ne vēlāk kā
  30
   dienas
  pēc
  dienas, kad
  notikusi
  pirmreizējā eksportēšana
  , vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasībām, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas pirmreizējās izmantošanas. Dalībvalstis paziņo Komisijai informēšanas mehānismu, kas izvēlēts attiecībā uz konkrēto atļauju. Komisija tai paziņoto informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā
  .

30

pēc

notikusi

, vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasībām, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas pirmreizējās izmantošanas. Dalībvalstis paziņo Komisijai informēšanas mehānismu, kas izvēlēts attiecībā uz konkrēto atļauju. Komisija tai paziņoto informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – C sadaļa – 3. daļa – 6. punkts – 4. apakšpunkts

II pielikums – C sadaļa – 3. daļa – 6. punkts – 4. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

ja zināms —

| (4) | divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |
| --- | --- |

(4)

divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – D sadaļa – 3. daļa – 6. punkts

II pielikums – D sadaļa – 3. daļa – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. | Par atļaujas pirmreizējo izmantošanu reģistrētais eksportētājs informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ne vēlāk kā
  10
   dienas
  pirms
  dienas, kad
  notiek
  pirmreizējā eksportēšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.

Par atļaujas pirmreizējo izmantošanu reģistrētais eksportētājs informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ne vēlāk kā
  10
   dienas
  pirms
  dienas, kad
  notiek
  pirmreizējā eksportēšana.

10

pirms

notiek

| 6. | Par atļaujas pirmreizējo izmantošanu reģistrētais eksportētājs informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ne vēlāk kā
  30
   dienas
  pēc
  dienas, kad
  notikusi
  pirmreizējā eksportēšana
  , vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasībām, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas pirmreizējās izmantošanas. Dalībvalstis paziņo Komisijai informēšanas mehānismu, kas izvēlēts attiecībā uz konkrēto atļauju. Komisija tai paziņoto informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā
  . |
| --- | --- |

6.

Par atļaujas pirmreizējo izmantošanu reģistrētais eksportētājs informē tās dalībvalsts kompetento iestādi, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību, ne vēlāk kā
  30
   dienas
  pēc
  dienas, kad
  notikusi
  pirmreizējā eksportēšana
  , vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasībām, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas pirmreizējās izmantošanas. Dalībvalstis paziņo Komisijai informēšanas mehānismu, kas izvēlēts attiecībā uz konkrēto atļauju. Komisija tai paziņoto informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā
  .

30

pēc

notikusi

, vai arī saskaņā ar tās dalībvalsts kompetentās iestādes prasībām, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, pirms šīs atļaujas pirmreizējās izmantošanas. Dalībvalstis paziņo Komisijai informēšanas mehānismu, kas izvēlēts attiecībā uz konkrēto atļauju. Komisija tai paziņoto informāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – D sadaļa – 3. daļa – 7. punkts – 4. apakšpunkts

II pielikums – D sadaļa – 3. daļa – 7. punkts – 4. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

ja zināms —

| (4) | divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |
| --- | --- |

(4)

divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – F sadaļa – 3. daļa – 5. punkts – 4. apakšpunkts

II pielikums – F sadaļa – 3. daļa – 5. punkts – 4. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

ja zināms —

| (4) | divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |
| --- | --- |

(4)

divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – G sadaļa – 3. daļa – 8. punkts – 4. apakšpunkts

II pielikums – G sadaļa – 3. daļa – 8. punkts – 4. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

ja zināms —

| (4) | divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |
| --- | --- |

(4)

divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – H sadaļa – 3. daļa – 1. punkts – ievaddaļa un 1. apakšpunkts

II pielikums – H sadaļa – 3. daļa – 1. punkts – ievaddaļa un 1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Šī
  atļauja piešķir tiesības
  eksportētājam
  , kas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību
  Savienības dalībvalstī
  , nodot 1. daļā uzskaitīto programmatūru un tehnoloģijas, ja paredzēts, ka preci lietos
  tikai: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Šī
  atļauja piešķir tiesības
  eksportētājam
  , kas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību
  Savienības dalībvalstī
  , nodot 1. daļā uzskaitīto programmatūru un tehnoloģijas, ja paredzēts, ka preci lietos
  tikai:

Šī

eksportētājam

Savienības dalībvalstī

tikai:

| 1. | Minētā
  atļauja piešķir tiesības
  jebkuram uzņēmumam
  , kas ir
  eksportētājs un kas ir
  rezidents vai veic uzņēmējdarbību
  kādā no dalībvalstīm
  , nodot 1. daļā uzskaitīto programmatūru un tehnoloģijas
  māsasuzņēmumam, meitasuzņēmumam vai mātesuzņēmumam, ja minētie subjekti pieder vienam mātesuzņēmumam, ir viena mātesuzņēmuma kontrolē vai veic uzņēmējdarbību kādā no dalībvalstīm un
  ja paredzēts, ka
  konkrēto
  preci lietos
  uzņēmuma sadarbības projektos, tostarp komercproduktu izstrādē, pētniecībā, apkalpošanā, ražošanā un ekspluatācijā, un darbinieku un pasūtījumu izpildītāju gadījumā — saskaņā ar līgumu, kas regulē nodarbinātības attiecības. |
| --- | --- |

1.

Minētā
  atļauja piešķir tiesības
  jebkuram uzņēmumam
  , kas ir
  eksportētājs un kas ir
  rezidents vai veic uzņēmējdarbību
  kādā no dalībvalstīm
  , nodot 1. daļā uzskaitīto programmatūru un tehnoloģijas
  māsasuzņēmumam, meitasuzņēmumam vai mātesuzņēmumam, ja minētie subjekti pieder vienam mātesuzņēmumam, ir viena mātesuzņēmuma kontrolē vai veic uzņēmējdarbību kādā no dalībvalstīm un
  ja paredzēts, ka
  konkrēto
  preci lietos
  uzņēmuma sadarbības projektos, tostarp komercproduktu izstrādē, pētniecībā, apkalpošanā, ražošanā un ekspluatācijā, un darbinieku un pasūtījumu izpildītāju gadījumā — saskaņā ar līgumu, kas regulē nodarbinātības attiecības.

Minētā

jebkuram uzņēmumam

eksportētājs un kas ir

kādā no dalībvalstīm

māsasuzņēmumam, meitasuzņēmumam vai mātesuzņēmumam, ja minētie subjekti pieder vienam mātesuzņēmumam, ir viena mātesuzņēmuma kontrolē vai veic uzņēmējdarbību kādā no dalībvalstīm un

konkrēto

uzņēmuma sadarbības projektos, tostarp komercproduktu izstrādē, pētniecībā, apkalpošanā, ražošanā un ekspluatācijā, un darbinieku un pasūtījumu izpildītāju gadījumā — saskaņā ar līgumu, kas regulē nodarbinātības attiecības.

| | 1) | eksportētājs vai subjekts, kas pieder eksportētājam vai ko kontrolē eksportētājs; |
| --- | --- | --- |

1)

1)

eksportētājs vai subjekts, kas pieder eksportētājam vai ko kontrolē eksportētājs;

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – H sadaļa – 3. daļa – 1. punkts – 2. apakšpunkts

II pielikums – H sadaļa – 3. daļa – 1. punkts – 2. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | eksportētāja vai subjekta, kas pieder eksportētājam vai ko kontrolē eksportētājs, darbinieki, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

(2)

eksportētāja vai subjekta, kas pieder eksportētājam vai ko kontrolē eksportētājs, darbinieki,

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – H sadaļa – 3. daļa – 1. punkts – 2. daļa

II pielikums – H sadaļa – 3. daļa – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| savās komercproduktu projektēšanas darbībās un, ciktāl tas attiecas uz darbiniekiem, ievērojot līgumu, kas izveido darba tiesiskās attiecības. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

savās komercproduktu projektēšanas darbībās un, ciktāl tas attiecas uz darbiniekiem, ievērojot līgumu, kas izveido darba tiesiskās attiecības.

savās komercproduktu projektēšanas darbībās un, ciktāl tas attiecas uz darbiniekiem, ievērojot līgumu, kas izveido darba tiesiskās attiecības.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – I sadaļa – 3. daļa – 3. punkts – 1. daļa

II pielikums – I sadaļa – 3. daļa – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ikviens eksportētājs
  ,
  kas plāno izmantot atļauju
  , pirms atļaujas pirmreizējās izmantošanas reģistrējas
  tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību
  . Reģistrācija notiek automātiski, un
  kompetentā iestāde
  10 darba dienu laikā pēc reģistrācijas to apliecina eksportētājam. | Dalībvalsts var pieprasīt
  ,
  lai eksportētāji, kuri attiecīgajā dalībvalstī veic uzņēmējdarbību
  , pirms atļaujas pirmreizējās izmantošanas reģistrējas. Reģistrācija notiek automātiski, un
  kompetentās iestādes nekavējoties un katrā ziņā
  10 darba dienu laikā pēc reģistrācijas to apliecina eksportētājam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ikviens eksportētājs
  ,
  kas plāno izmantot atļauju
  , pirms atļaujas pirmreizējās izmantošanas reģistrējas
  tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību
  . Reģistrācija notiek automātiski, un
  kompetentā iestāde
  10 darba dienu laikā pēc reģistrācijas to apliecina eksportētājam.

Ikviens eksportētājs

kas plāno izmantot atļauju

tās dalībvalsts kompetentajā iestādē, kurā tas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību

kompetentā iestāde

Dalībvalsts var pieprasīt
  ,
  lai eksportētāji, kuri attiecīgajā dalībvalstī veic uzņēmējdarbību
  , pirms atļaujas pirmreizējās izmantošanas reģistrējas. Reģistrācija notiek automātiski, un
  kompetentās iestādes nekavējoties un katrā ziņā
  10 darba dienu laikā pēc reģistrācijas to apliecina eksportētājam.

Dalībvalsts var pieprasīt

lai eksportētāji, kuri attiecīgajā dalībvalstī veic uzņēmējdarbību

kompetentās iestādes nekavējoties un katrā ziņā

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – J sadaļa – 3. daļa – 5. punkts – 4. apakšpunkts

II pielikums – J sadaļa – 3. daļa – 5. punkts – 4. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

ja zināms —
  divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

ja zināms —

| (4) | divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs. |
| --- | --- |

(4)

divējāda lietojuma preču tiešais lietojums un tiešais lietotājs.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0390/2017).

1

(1a)  
  Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).

1a

Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula).

---

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/224 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/224

---

P8_TA(2018)0007

Revīzijas palātas locekļa iecelšana — Eva Lindström

Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvāra lēmums par priekšlikumu iecelt Eva Lindström par Revīzijas palātas locekli (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

(Apspriešanās)

(2018/C 458/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0401/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 121. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 121. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0003/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0003/2018),

| A. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidātes atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidātes atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības;

| B. | tā kā Budžeta kontroles komiteja 2018. gada 11. janvāra sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidāti, |
| --- | --- |

B.

tā kā Budžeta kontroles komiteja 2018. gada 11. janvāra sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidāti,

| 1. | sniedz labvēlīgu atzinumu par Padomes priekšlikumu iecelt Eva Lindström par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/225 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/225

---

P8_TA(2018)0008

Revīzijas palātas locekļa iecelšana — Tony James Murphya

Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvāra lēmums par priekšlikumu iecelt Tony James Murphy par Revīzijas palātas locekli (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

(Apspriešanās)

(2018/C 458/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0402/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0402/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 121. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 121. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0002/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0002/2018),

| A. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības;

| B. | tā kā Budžeta kontroles komiteja 2018. gada 11. janvāra sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu, |
| --- | --- |

B.

tā kā Budžeta kontroles komiteja 2018. gada 11. janvāra sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

| 1. | sniedz labvēlīgu atzinumu par Padomes priekšlikumu iecelt Tony James Murphy par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina dalībvalstis, izvēloties savu kandidātu, pieņemt zināšanai un, ja iespējams, ņemt par paraugu atklāta konkursa modeli, ko izmanto Īrija. |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

3.

---

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/226 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/226

---

P8_TA(2018)0009

Atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšana ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pārstrādāta redakcija)

(2018/C 458/15)

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Viens no Savienības enerģētikas politikas mērķiem ir dažādu atjaunojamo energoresursu enerģijas formu popularizēšana. Intensīvāka atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana, kā arī enerģijas taupīšana un energoefektivitātes palielināšana ieņem būtisku vietu to pasākumu kopumā, kuri jāveic, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un izpildītu 2015. gada Parīzes klimata
  nolīguma prasības
  un
  Savienības enerģētikas un klimata politikas satvaru 2030. gadam, tostarp sasniegtu saistošo mērķrādītāju līdz 2030. gadam emisijas Savienībā samazināt par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni
  . Tam ir
  liela
  nozīme
  arī
  energoapgādes
  drošības
  un tehnoloģiju
  attīstības
  un
  inovācijas veicināšanā
  ,
  kā arī nodarbinātības iespēju un reģionālās attīstības nodrošināšanā
  , jo īpaši lauku apvidos un izolētos apvidos
  vai
  mazapdzīvotās teritorijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Viens no Savienības enerģētikas politikas mērķiem ir dažādu atjaunojamo energoresursu enerģijas formu popularizēšana. Intensīvāka atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana, kā arī enerģijas taupīšana un energoefektivitātes palielināšana ieņem būtisku vietu to pasākumu kopumā, kuri jāveic, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un izpildītu 2015. gada Parīzes klimata
  nolīguma prasības
  un
  Savienības enerģētikas un klimata politikas satvaru 2030. gadam, tostarp sasniegtu saistošo mērķrādītāju līdz 2030. gadam emisijas Savienībā samazināt par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni
  . Tam ir
  liela
  nozīme
  arī
  energoapgādes
  drošības
  un tehnoloģiju
  attīstības
  un
  inovācijas veicināšanā
  ,
  kā arī nodarbinātības iespēju un reģionālās attīstības nodrošināšanā
  , jo īpaši lauku apvidos un izolētos apvidos
  vai
  mazapdzīvotās teritorijās.

| (2) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 194. panta 1. punktu
  viens no Savienības enerģētikas politikas mērķiem ir dažādu atjaunojamo energoresursu enerģijas formu popularizēšana. Intensīvāka atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana, kā arī enerģijas taupīšana un energoefektivitātes palielināšana ieņem būtisku vietu to pasākumu kopumā, kuri jāveic, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un izpildītu
  saistības, ko Savienība ir uzņēmusies saskaņā ar
  2015. gada Parīzes klimata
  nolīgumu,
  un
  lai ne vēlāk kā līdz 2050
  . 
  gadam panāktu nulles līmeņa neto emisijas apjomu Savienības teritorijā
  . Tam ir
  arī būtiska
  nozīme
  , lai veicinātu
  energoapgādes
  drošību, ilgtspējīgas enerģijas piedāvājumu par pieņemamām cenām,
  tehnoloģiju
  attīstību
  un
  inovāciju, kā arī līderpozīcijas tehnoloģiju un rūpniecības jomā
  ,
  vienlaikus sniedzot labumu videi, sabiedrībai un veselībai un nodrošinot arī nodarbinātībai un reģionālajai attīstībai svarīgas iespējas
  , jo īpaši lauku apvidos un izolētos apvidos, mazapdzīvotās teritorijās
  un teritorijās, kurās notiek daļēja deindustrializācija
  . |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 194. panta 1. punktu
  viens no Savienības enerģētikas politikas mērķiem ir dažādu atjaunojamo energoresursu enerģijas formu popularizēšana. Intensīvāka atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana, kā arī enerģijas taupīšana un energoefektivitātes palielināšana ieņem būtisku vietu to pasākumu kopumā, kuri jāveic, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un izpildītu
  saistības, ko Savienība ir uzņēmusies saskaņā ar
  2015. gada Parīzes klimata
  nolīgumu,
  un
  lai ne vēlāk kā līdz 2050
  . 
  gadam panāktu nulles līmeņa neto emisijas apjomu Savienības teritorijā
  . Tam ir
  arī būtiska
  nozīme
  , lai veicinātu
  energoapgādes
  drošību, ilgtspējīgas enerģijas piedāvājumu par pieņemamām cenām,
  tehnoloģiju
  attīstību
  un
  inovāciju, kā arī līderpozīcijas tehnoloģiju un rūpniecības jomā
  ,
  vienlaikus sniedzot labumu videi, sabiedrībai un veselībai un nodrošinot arī nodarbinātībai un reģionālajai attīstībai svarīgas iespējas
  , jo īpaši lauku apvidos un izolētos apvidos, mazapdzīvotās teritorijās
  un teritorijās, kurās notiek daļēja deindustrializācija
  .

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Ar Parīzes nolīgumu ir paredzēts sasniegt krietni vērienīgāku pasaules mēroga mērķi klimata pārmaiņu mazināšanas jomā, un tā parakstītāji ir apņēmušies temperatūras paaugstināšanos pasaulē ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un turpināt tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. Savienībai ir jābūt gatavai daudz vairāk un ātrāk samazināt emisiju apjomu, nekā tas bija paredzēts iepriekš, lai ne vēlāk kā līdz 2050. gadam pārietu uz energosistēmu, kas ir ļoti energoefektīva un balstīta uz atjaunojamiem energoresursiem. Ņemot vērā attīstības gaitu un atjaunojamo energoresursu — piemēram, vēja un saules enerģijas — tehnoloģiju ieviešanu, šādu samazinājumu tomēr ir iespējams panākt ar mazākām izmaksām, nekā tika lēsts iepriekš. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Ar Parīzes nolīgumu ir paredzēts sasniegt krietni vērienīgāku pasaules mēroga mērķi klimata pārmaiņu mazināšanas jomā, un tā parakstītāji ir apņēmušies temperatūras paaugstināšanos pasaulē ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un turpināt tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. Savienībai ir jābūt gatavai daudz vairāk un ātrāk samazināt emisiju apjomu, nekā tas bija paredzēts iepriekš, lai ne vēlāk kā līdz 2050. gadam pārietu uz energosistēmu, kas ir ļoti energoefektīva un balstīta uz atjaunojamiem energoresursiem. Ņemot vērā attīstības gaitu un atjaunojamo energoresursu — piemēram, vēja un saules enerģijas — tehnoloģiju ieviešanu, šādu samazinājumu tomēr ir iespējams panākt ar mazākām izmaksām, nekā tika lēsts iepriekš.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Konkrēti, arvien plašāki tehnoloģiskie uzlabojumi,
  stimuli
  sabiedriskā transporta tīkla
  plašākai izmantošanai un paplašināšanai
  , energoefektivitātes tehnoloģiju izmantošana un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojuma veicināšana elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā, kā arī transporta nozarē ir ļoti efektīvi paņēmieni, kā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas Savienībā un Savienības
  atkarību no gāzes un naftas importa
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Konkrēti, arvien plašāki tehnoloģiskie uzlabojumi,
  stimuli
  sabiedriskā transporta tīkla
  plašākai izmantošanai un paplašināšanai
  , energoefektivitātes tehnoloģiju izmantošana un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojuma veicināšana elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā, kā arī transporta nozarē ir ļoti efektīvi paņēmieni, kā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas Savienībā un Savienības
  atkarību no gāzes un naftas importa
  .

| (3) | Konkrēti,
  enerģijas patēriņa samazināšana,
  arvien plašāki tehnoloģiskie uzlabojumi, sabiedriskā transporta tīkla
  paplašināšana
  , energoefektivitātes tehnoloģiju izmantošana un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojuma veicināšana elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā, kā arī transporta nozarē ir ļoti efektīvi paņēmieni, kā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas Savienībā un
  samazināt
  Savienības
  energoatkarību
  . |
| --- | --- |

(3)

Konkrēti,
  enerģijas patēriņa samazināšana,
  arvien plašāki tehnoloģiskie uzlabojumi, sabiedriskā transporta tīkla
  paplašināšana
  , energoefektivitātes tehnoloģiju izmantošana un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojuma veicināšana elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā, kā arī transporta nozarē ir ļoti efektīvi paņēmieni, kā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas Savienībā un
  samazināt
  Savienības
  energoatkarību
  .

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Ar Direktīvu 2009/28/EK tika izveidots regulatīvais satvars atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojuma veicināšanai, un tajā tika noteikti līdz 2020. gadam sasniedzami saistoši nacionālie mērķrādītāji attiecībā uz atjaunojamo energoresursu īpatsvaru energopatēriņā un transportā.
  Komisijas 2014. gada 22. janvāra paziņojumā

   (12)

  tika noteikts gaidāmo Savienības enerģētikas un klimata rīcībpolitiku satvars un veicināta kopīga izpratne par to, kā šīs rīcībpolitikas attīstīt pēc 2020. gada. Komisija pauda viedokli, ka Savienības 2030. gada mērķrādītājam attiecībā uz Savienībā patērētās atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru vajadzētu būt vismaz 27 %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Ar Direktīvu 2009/28/EK tika izveidots regulatīvais satvars atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojuma veicināšanai, un tajā tika noteikti līdz 2020. gadam sasniedzami saistoši nacionālie mērķrādītāji attiecībā uz atjaunojamo energoresursu īpatsvaru energopatēriņā un transportā.
  Komisijas 2014. gada 22. janvāra paziņojumā

   (12)

  tika noteikts gaidāmo Savienības enerģētikas un klimata rīcībpolitiku satvars un veicināta kopīga izpratne par to, kā šīs rīcībpolitikas attīstīt pēc 2020. gada. Komisija pauda viedokli, ka Savienības 2030. gada mērķrādītājam attiecībā uz Savienībā patērētās atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru vajadzētu būt vismaz 27 %.

| (4) | Ar Direktīvu 2009/28/EK tika izveidots regulatīvais satvars atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojuma veicināšanai, un tajā tika noteikti līdz 2020. gadam sasniedzami saistoši nacionālie mērķrādītāji attiecībā uz atjaunojamo energoresursu īpatsvaru energopatēriņā un transportā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Direktīvu 2009/28/EK tika izveidots regulatīvais satvars atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojuma veicināšanai, un tajā tika noteikti līdz 2020. gadam sasniedzami saistoši nacionālie mērķrādītāji attiecībā uz atjaunojamo energoresursu īpatsvaru energopatēriņā un transportā.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | 2014. gada oktobra Eiropadome šo mērķrādītāju atbalstīja, norādot, ka dalībvalstis var noteikt vērienīgākus nacionālos mērķrādītājus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

2014. gada oktobra Eiropadome šo mērķrādītāju atbalstīja, norādot, ka dalībvalstis var noteikt vērienīgākus nacionālos mērķrādītājus.

svītrots

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Eiropas Parlaments
  savās rezolūcijās “Klimata
  un enerģētikas politikas
  satvars
  2030. gadam
  ” un “Progresa ziņojums par atjaunojamo enerģiju”
  atzinīgi izteicies par saistošu Savienības 2030. gada mērķrādītāju, kas paredzētu vismaz 30 % kopējā enerģijas galapatēriņa nodrošināt no atjaunojamiem energoresursiem, uzsverot, ka šis mērķrādītājs būtu jāīsteno, izvirzot atsevišķus nacionālos mērķrādītājus, kuru nospraušanā tiktu ņemti vērā katras dalībvalsts apstākļi un iespējas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Eiropas Parlaments
  savās rezolūcijās “Klimata
  un enerģētikas politikas
  satvars
  2030. gadam
  ” un “Progresa ziņojums par atjaunojamo enerģiju”
  atzinīgi izteicies par saistošu Savienības 2030. gada mērķrādītāju, kas paredzētu vismaz 30 % kopējā enerģijas galapatēriņa nodrošināt no atjaunojamiem energoresursiem, uzsverot, ka šis mērķrādītājs būtu jāīsteno, izvirzot atsevišķus nacionālos mērķrādītājus, kuru nospraušanā tiktu ņemti vērā katras dalībvalsts apstākļi un iespējas.

| (6) | Eiropas Parlaments
  savā 2014. gada 5. februāra rezolūcijā par klimata
  un enerģētikas politikas
  satvaru
  2030. gadam atzinīgi izteicies par saistošu Savienības 2030. gada mērķrādītāju, kas paredzētu vismaz 30 % kopējā enerģijas galapatēriņa nodrošināt no atjaunojamiem energoresursiem, uzsverot, ka šis mērķrādītājs būtu jāīsteno, izvirzot atsevišķus nacionālos mērķrādītājus, kuru nospraušanā tiktu ņemti vērā katras dalībvalsts apstākļi un iespējas.
  Savā 2016. gada 23. jūnija rezolūcijā par progresa ziņojumu par atjaunojamo enerģiju Eiropas Parlaments spēra soli tālāk, norādot uz savu iepriekšējo nostāju attiecībā uz Savienībai noteiktu vismaz 30 % īpatsvara mērķrādītāju un uzsverot, ka Parīzes nolīguma kontekstā un ņemot vērā, kā pēdējā laikā ir samazinājušās atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas izmaksas, būtu vēlams rīkoties ar krietni lielāku vērienu. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments
  savā 2014. gada 5. februāra rezolūcijā par klimata
  un enerģētikas politikas
  satvaru
  2030. gadam atzinīgi izteicies par saistošu Savienības 2030. gada mērķrādītāju, kas paredzētu vismaz 30 % kopējā enerģijas galapatēriņa nodrošināt no atjaunojamiem energoresursiem, uzsverot, ka šis mērķrādītājs būtu jāīsteno, izvirzot atsevišķus nacionālos mērķrādītājus, kuru nospraušanā tiktu ņemti vērā katras dalībvalsts apstākļi un iespējas.
  Savā 2016. gada 23. jūnija rezolūcijā par progresa ziņojumu par atjaunojamo enerģiju Eiropas Parlaments spēra soli tālāk, norādot uz savu iepriekšējo nostāju attiecībā uz Savienībai noteiktu vismaz 30 % īpatsvara mērķrādītāju un uzsverot, ka Parīzes nolīguma kontekstā un ņemot vērā, kā pēdējā laikā ir samazinājušās atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas izmaksas, būtu vēlams rīkoties ar krietni lielāku vērienu.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Tāpēc būtu jāņem vērā vērienīgais Parīzes nolīgumā izklāstītais mērķis un tehnoloģiju attīstība, tostarp ņemot vērā arī izmaksu samazināšanos investīcijām atjaunojamo energoresursu enerģijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Tāpēc būtu jāņem vērā vērienīgais Parīzes nolīgumā izklāstītais mērķis un tehnoloģiju attīstība, tostarp ņemot vērā arī izmaksu samazināšanos investīcijām atjaunojamo energoresursu enerģijā.

Grozījums Nr. 324

Direktīvas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Tāpēc ir lietderīgi
  Savienībai
  noteikt saistošu mērķrādītāju — vismaz
  27
   % atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru. Dalībvalstīm
  savs devums šā mērķrādītāja sasniegšanā būtu jānosaka savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu ietvaros atbilstoši Regulā [par pārvaldību] noteiktajam pārvaldības procesam
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Tāpēc ir lietderīgi
  Savienībai
  noteikt saistošu mērķrādītāju — vismaz
  27
   % atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru. Dalībvalstīm
  savs devums šā mērķrādītāja sasniegšanā būtu jānosaka savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu ietvaros atbilstoši Regulā [par pārvaldību] noteiktajam pārvaldības procesam
  .

| (7) | Tāpēc ir lietderīgi
  papildus nacionālajiem mērķrādītājiem
  noteikt
  Savienībai
  saistošu mērķrādītāju — vismaz
  35
   % atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru. Dalībvalstīm
  tikai izņēmuma kārtā pienācīgi pamatotos apstākļos, kas ir izmērāmi un pārbaudāmi, un pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem būtu jāļauj atkāpties no tām paredzētā mērķrādītāja, bet ne vairāk kā par 10 %
  . |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc ir lietderīgi
  papildus nacionālajiem mērķrādītājiem
  noteikt
  Savienībai
  saistošu mērķrādītāju — vismaz
  35
   % atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru. Dalībvalstīm
  tikai izņēmuma kārtā pienācīgi pamatotos apstākļos, kas ir izmērāmi un pārbaudāmi, un pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem būtu jāļauj atkāpties no tām paredzētā mērķrādītāja, bet ne vairāk kā par 10 %
  .

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Dalībvalstu atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvara mērķrādītāji būtu jānosaka, ņemot vērā Parīzes nolīgumā par klimata pārmaiņām izklāstītos pienākumus, milzīgo potenciālu, kas attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju vēl aizvien nav izmantots, un investīciju apjomu, kurš ir nepieciešams, lai īstenotu enerģētikas pārkārtošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Dalībvalstu atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvara mērķrādītāji būtu jānosaka, ņemot vērā Parīzes nolīgumā par klimata pārmaiņām izklāstītos pienākumus, milzīgo potenciālu, kas attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju vēl aizvien nav izmantots, un investīciju apjomu, kurš ir nepieciešams, lai īstenotu enerģētikas pārkārtošanu.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7b) | Savienībai noteiktajam 35 % īpatsvara mērķrādītājam būtu jāpārtop par individuāliem mērķrādītājiem katrai dalībvalstij, un tas būtu jāpanāk ar taisnīgu un atbilstīgu sadalījumu, ņemot vērā katras dalībvalsts IKP un atšķirīgās starta pozīcijas un potenciālu, cita starpā arī to, kāds atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars attiecīgajai dalībvalstij ir jāsasniedz līdz 2020. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7b)

Savienībai noteiktajam 35 % īpatsvara mērķrādītājam būtu jāpārtop par individuāliem mērķrādītājiem katrai dalībvalstij, un tas būtu jāpanāk ar taisnīgu un atbilstīgu sadalījumu, ņemot vērā katras dalībvalsts IKP un atšķirīgās starta pozīcijas un potenciālu, cita starpā arī to, kāds atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars attiecīgajai dalībvalstij ir jāsasniedz līdz 2020. gadam.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Saistoša Savienības
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  mērķrādītāja noteikšana 2030. gadam aizvien mudinātu izstrādāt tehnoloģijas, kas ražo atjaunojamo energoresursu enerģiju, un radītu noteiktību investoriem.
  Savienības līmenī nosprausts mērķrādītājs dalībvalstīm dotu lielāku elastību savus siltumnīcefekta gāzu samazināšanas mērķrādītājus sasniegt pēc iespējas izmaksefektīvāk, ņemot vērā to apstākļus, energoresursu struktūru un iespējas ražot atjaunojamo energoresursu enerģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Saistoša Savienības
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  mērķrādītāja noteikšana 2030. gadam aizvien mudinātu izstrādāt tehnoloģijas, kas ražo atjaunojamo energoresursu enerģiju, un radītu noteiktību investoriem.
  Savienības līmenī nosprausts mērķrādītājs dalībvalstīm dotu lielāku elastību savus siltumnīcefekta gāzu samazināšanas mērķrādītājus sasniegt pēc iespējas izmaksefektīvāk, ņemot vērā to apstākļus, energoresursu struktūru un iespējas ražot atjaunojamo energoresursu enerģiju.

| (8) | Saistoša Savienības mērķrādītāja noteikšana 2030. gadam
  attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru
  aizvien mudinātu izstrādāt tehnoloģijas, kas ražo atjaunojamo energoresursu enerģiju, un radītu noteiktību investoriem. |
| --- | --- |

(8)

Saistoša Savienības mērķrādītāja noteikšana 2030. gadam
  attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru
  aizvien mudinātu izstrādāt tehnoloģijas, kas ražo atjaunojamo energoresursu enerģiju, un radītu noteiktību investoriem.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Dalībvalstīm būtu jāapsver, ciktāl dažādu energoresursu izmantošana ir noderīga, lai sasniegtu mērķi temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un lai sasniegtu mērķi izveidot nefosilu ekonomiku, kas tomēr būtu arī mazoglekļa ekonomika. Komisijai būtu jāizvērtē, pamatojoties uz atmaksāšanās periodu un rezultātiem, kas sasniegti salīdzinājumā ar fosilā kurināmā veidiem, cik lielā mērā dažādi atjaunojamie energoresursi palīdz īstenot minētos mērķus, un jāapsvēr iespēja piedāvāt maksimālo pieļaujamo atmaksāšanās periodu kā ilgtspējības kritēriju, jo īpaši attiecībā uz lignocelulozes biomasu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Dalībvalstīm būtu jāapsver, ciktāl dažādu energoresursu izmantošana ir noderīga, lai sasniegtu mērķi temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un lai sasniegtu mērķi izveidot nefosilu ekonomiku, kas tomēr būtu arī mazoglekļa ekonomika. Komisijai būtu jāizvērtē, pamatojoties uz atmaksāšanās periodu un rezultātiem, kas sasniegti salīdzinājumā ar fosilā kurināmā veidiem, cik lielā mērā dažādi atjaunojamie energoresursi palīdz īstenot minētos mērķus, un jāapsvēr iespēja piedāvāt maksimālo pieļaujamo atmaksāšanās periodu kā ilgtspējības kritēriju, jo īpaši attiecībā uz lignocelulozes biomasu.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Ja atjaunojamo energoresursu īpatsvars Savienības līmenī neatbilst Savienības trajektorijai virzībā uz vismaz 27 % atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītāju, dalībvalstīm būtu jāveic papildu pasākumi. Kā noteikts Regulā [par pārvaldību], ja Komisija, vērtējot integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, konstatē vēriena nepietiekamību, tā var Savienības līmenī veikt pasākumus minētā mērķrādītāja garantētai sasniegšanai. Ja Komisija integrēto nacionālo enerģētikas un klimata progresa ziņojumu novērtēšanas laikā konstatē progresa nepietiekamību, dalībvalstīm būtu jāveic Regulā [par pārvaldību] izklāstītie pasākumi, kas tām dod pietiekamu izvēles brīvību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Ja atjaunojamo energoresursu īpatsvars Savienības līmenī neatbilst Savienības trajektorijai virzībā uz vismaz 27 % atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītāju, dalībvalstīm būtu jāveic papildu pasākumi. Kā noteikts Regulā [par pārvaldību], ja Komisija, vērtējot integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, konstatē vēriena nepietiekamību, tā var Savienības līmenī veikt pasākumus minētā mērķrādītāja garantētai sasniegšanai. Ja Komisija integrēto nacionālo enerģētikas un klimata progresa ziņojumu novērtēšanas laikā konstatē progresa nepietiekamību, dalībvalstīm būtu jāveic Regulā [par pārvaldību] izklāstītie pasākumi, kas tām dod pietiekamu izvēles brīvību.

svītrots

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | No atjaunojamajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas atbalsta shēmas izrādījušās efektīvs līdzeklis, kā sekmēt atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas plašāku izmantošanu. Ja un kad dalībvalstis nolems ieviest atbalsta shēmas, šāds atbalsts būtu jāsniedz tādā veidā, kas pēc iespējas mazāk kropļotu elektroenerģijas tirgu darbību. Tādēļ aizvien
  lielāks skaits
  dalībvalstu atbalstu piešķir papildus tirgus ieņēmumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

No atjaunojamajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas atbalsta shēmas izrādījušās efektīvs līdzeklis, kā sekmēt atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas plašāku izmantošanu. Ja un kad dalībvalstis nolems ieviest atbalsta shēmas, šāds atbalsts būtu jāsniedz tādā veidā, kas pēc iespējas mazāk kropļotu elektroenerģijas tirgu darbību. Tādēļ aizvien
  lielāks skaits
  dalībvalstu atbalstu piešķir papildus tirgus ieņēmumiem.

| (15) | No atjaunojamajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas atbalsta shēmas izrādījušās efektīvs līdzeklis, kā sekmēt atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas plašāku izmantošanu. Ja un kad dalībvalstis nolems ieviest atbalsta shēmas, šāds atbalsts būtu jāsniedz tādā veidā, kas pēc iespējas mazāk kropļotu elektroenerģijas tirgu darbību. Tādēļ aizvien
  vairāk
  dalībvalstu atbalstu piešķir papildus tirgus ieņēmumiem
  , tomēr ņemot vērā dažādu tehnoloģiju specifiku un to, ka spēja reaģēt uz tirgus signāliem maziem un lieliem ražotājiem ir atšķirīga
  . |
| --- | --- |

(15)

No atjaunojamajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas atbalsta shēmas izrādījušās efektīvs līdzeklis, kā sekmēt atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas plašāku izmantošanu. Ja un kad dalībvalstis nolems ieviest atbalsta shēmas, šāds atbalsts būtu jāsniedz tādā veidā, kas pēc iespējas mazāk kropļotu elektroenerģijas tirgu darbību. Tādēļ aizvien
  vairāk
  dalībvalstu atbalstu piešķir papildus tirgus ieņēmumiem
  , tomēr ņemot vērā dažādu tehnoloģiju specifiku un to, ka spēja reaģēt uz tirgus signāliem maziem un lieliem ražotājiem ir atšķirīga
  .

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Elektroenerģijas
  ražošanai
  no atjaunojamiem energoresursiem būtu
  jānorit
  ,
  radot pēc iespējas mazākas
  izmaksas patērētājiem un nodokļu maksātājiem. Izstrādājot atbalsta shēmas un piešķirot atbalstu, dalībvalstīm būtu jātiecas līdz minimumam
  mazināt
  kopējās sistēmiskās ieviešanas izmaksas, pilnīgi ņemot vērā tīkla un sistēmas attīstīšanas vajadzības, tādējādi iegūto energoresursu struktūru un tehnoloģiju ilgtermiņa potenciālu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Elektroenerģijas
  ražošanai
  no atjaunojamiem energoresursiem būtu
  jānorit
  ,
  radot pēc iespējas mazākas
  izmaksas patērētājiem un nodokļu maksātājiem. Izstrādājot atbalsta shēmas un piešķirot atbalstu, dalībvalstīm būtu jātiecas līdz minimumam
  mazināt
  kopējās sistēmiskās ieviešanas izmaksas, pilnīgi ņemot vērā tīkla un sistēmas attīstīšanas vajadzības, tādējādi iegūto energoresursu struktūru un tehnoloģiju ilgtermiņa potenciālu.

| (16) | Elektroenerģijas
  ražošana
  no atjaunojamiem energoresursiem
  , cita starpā arī enerģijas uzkrāšana,
  būtu
  jāievieš tā
  ,
  lai ar enerģētikas pārkārtošanu saistītās ilgtermiņa
  izmaksas patērētājiem un nodokļu maksātājiem
  būtu samazinātas līdz minimumam
  . Izstrādājot atbalsta shēmas un piešķirot atbalstu, dalībvalstīm būtu jātiecas līdz minimumam
  samazināt
  kopējās sistēmiskās ieviešanas izmaksas, pilnīgi ņemot vērā tīkla un sistēmas attīstīšanas vajadzības, tādējādi iegūto energoresursu struktūru un tehnoloģiju ilgtermiņa potenciālu.
  Turklāt dalībvalstīm būtu jāsniedz atbalsts iekārtām, izmantojot piedāvājumu konkursus, kurus var rīkot par konkrētu tehnoloģiju vai kuru priekšmets var būt arī tehnoloģiski neitrāls. |
| --- | --- |

(16)

Elektroenerģijas
  ražošana
  no atjaunojamiem energoresursiem
  , cita starpā arī enerģijas uzkrāšana,
  būtu
  jāievieš tā
  ,
  lai ar enerģētikas pārkārtošanu saistītās ilgtermiņa
  izmaksas patērētājiem un nodokļu maksātājiem
  būtu samazinātas līdz minimumam
  . Izstrādājot atbalsta shēmas un piešķirot atbalstu, dalībvalstīm būtu jātiecas līdz minimumam
  samazināt
  kopējās sistēmiskās ieviešanas izmaksas, pilnīgi ņemot vērā tīkla un sistēmas attīstīšanas vajadzības, tādējādi iegūto energoresursu struktūru un tehnoloģiju ilgtermiņa potenciālu.
  Turklāt dalībvalstīm būtu jāsniedz atbalsts iekārtām, izmantojot piedāvājumu konkursus, kurus var rīkot par konkrētu tehnoloģiju vai kuru priekšmets var būt arī tehnoloģiski neitrāls.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Savos 2014. gada 24. oktobra secinājumos par klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam Eiropadome 2014. gada oktobrī uzsvēra, ka ir būtiski veidot savstarpēji ciešāk savienotu iekšējo enerģijas tirgu un ka ir vajadzīgs pienācīgs atbalsts, lai iekļautu aizvien lielāku dažādas atjaunojamo energoresursu enerģijas apjomu un lai Savienība šādi varētu pārkārtot savu enerģētiku ar līdera cienīgu vērienu. Tāpēc ir svarīgi nevilcinoties palielināt starpsavienojumu īpatsvaru un panākt progresu ceļā uz Eiropadomes atbalstīto mērķu sasniegšanu, lai tādējādi maksimāli izmantotu visu Enerģētikas savienības potenciālu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Savos 2014. gada 24. oktobra secinājumos par klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam Eiropadome 2014. gada oktobrī uzsvēra, ka ir būtiski veidot savstarpēji ciešāk savienotu iekšējo enerģijas tirgu un ka ir vajadzīgs pienācīgs atbalsts, lai iekļautu aizvien lielāku dažādas atjaunojamo energoresursu enerģijas apjomu un lai Savienība šādi varētu pārkārtot savu enerģētiku ar līdera cienīgu vērienu. Tāpēc ir svarīgi nevilcinoties palielināt starpsavienojumu īpatsvaru un panākt progresu ceļā uz Eiropadomes atbalstīto mērķu sasniegšanu, lai tādējādi maksimāli izmantotu visu Enerģētikas savienības potenciālu.

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

16.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16b) | Izstrādājot atjaunojamo energoresursu enerģijas atbalsta shēmas, dalībvalstīm būtu jāņem vērā aprites ekonomikas un ES atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK

   (1a)

  . Priekšroka būtu jādod risinājumam, ar ko novērš atkritumu rašanos un nodrošina atkritumu pārstrādi. Dalībvalstīm vajadzētu atturēties no tādu atbalsta shēmu veidošanas, kuras ir pretrunā atkritumu apsaimniekošanas mērķiem un kuru dēļ neefektīvi tiek izmantoti pārstrādājami atkritumi. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka saskaņā ar šo direktīvu ieviestie pasākumi nav pretrunā Direktīvā 2008/98/EK noteiktajiem mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16b)

Izstrādājot atjaunojamo energoresursu enerģijas atbalsta shēmas, dalībvalstīm būtu jāņem vērā aprites ekonomikas un ES atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK

   (1a)

  . Priekšroka būtu jādod risinājumam, ar ko novērš atkritumu rašanos un nodrošina atkritumu pārstrādi. Dalībvalstīm vajadzētu atturēties no tādu atbalsta shēmu veidošanas, kuras ir pretrunā atkritumu apsaimniekošanas mērķiem un kuru dēļ neefektīvi tiek izmantoti pārstrādājami atkritumi. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka saskaņā ar šo direktīvu ieviestie pasākumi nav pretrunā Direktīvā 2008/98/EK noteiktajiem mērķiem.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

16.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16c) | Attiecībā uz biotisku energoresursu izmantošanu dalībvalstīm būtu jāievieš drošības mehānismi, lai aizsargātu bioloģisko daudzveidību un nepieļautu ekosistēmu noplicināšanos un izzušanu un lai nepieļautu šo resursu izmantošanu citā nolūkā, kas atšķiras no to pašreizējā izmantošanas veida, ja šāda izmantošanas veida maiņa var tieši vai netieši nelabvēlīgi ietekmēt bioloģisko daudzveidību, augsnes sastāvu vai kopējo siltumnīcefekta gāzu bilanci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16c)

Attiecībā uz biotisku energoresursu izmantošanu dalībvalstīm būtu jāievieš drošības mehānismi, lai aizsargātu bioloģisko daudzveidību un nepieļautu ekosistēmu noplicināšanos un izzušanu un lai nepieļautu šo resursu izmantošanu citā nolūkā, kas atšķiras no to pašreizējā izmantošanas veida, ja šāda izmantošanas veida maiņa var tieši vai netieši nelabvēlīgi ietekmēt bioloģisko daudzveidību, augsnes sastāvu vai kopējo siltumnīcefekta gāzu bilanci.

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

16.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16d) | Ciktāl tas iespējams, dalībvalstīm būtu jāveicina vietējo atjaunojamo energoresursu izmantošana un jādod tiem priekšroka, turklāt nepieļaujot, ka veidojas kropļojošas situācijas, kuru rezultātā pārāk daudz resursu tiek importēts no trešām valstīm. Šajā ziņā būtu jāizvērtē pilna aprites cikla pieeja un jāveicina šādas pieejas īstenošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16d)

Ciktāl tas iespējams, dalībvalstīm būtu jāveicina vietējo atjaunojamo energoresursu izmantošana un jādod tiem priekšroka, turklāt nepieļaujot, ka veidojas kropļojošas situācijas, kuru rezultātā pārāk daudz resursu tiek importēts no trešām valstīm. Šajā ziņā būtu jāizvērtē pilna aprites cikla pieeja un jāveicina šādas pieejas īstenošana.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

16.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16e) | Būtu jānodrošina, lai atjaunojamo energoresursu energokopienas, pilsētas un vietējās pašpārvaldes iestādes atbalsta shēmās, kuras ir pieejamas, varētu piedalīties ar tādām pašām tiesībām, kādas ir citiem lieliem dalībniekiem. Tāpēc būtu jāļauj dalībvalstīm veikt attiecīgus pasākumus, tostarp arī sniegt informāciju, tehnisku un finansiālu atbalstu ar vienoto administratīvo kontaktpunktu starpniecību, samazināt administratīvās prasības, iekļaut uz kopienu vērstus solīšanas kritērijus, veidot atjaunojamo energoresursu energokopienu vajadzībām atbilstošus solīšanas periodus vai arī nodrošināt tām iespēju saņemt atlīdzību tiešā atbalsta veidā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16e)

Būtu jānodrošina, lai atjaunojamo energoresursu energokopienas, pilsētas un vietējās pašpārvaldes iestādes atbalsta shēmās, kuras ir pieejamas, varētu piedalīties ar tādām pašām tiesībām, kādas ir citiem lieliem dalībniekiem. Tāpēc būtu jāļauj dalībvalstīm veikt attiecīgus pasākumus, tostarp arī sniegt informāciju, tehnisku un finansiālu atbalstu ar vienoto administratīvo kontaktpunktu starpniecību, samazināt administratīvās prasības, iekļaut uz kopienu vērstus solīšanas kritērijus, veidot atjaunojamo energoresursu energokopienu vajadzībām atbilstošus solīšanas periodus vai arī nodrošināt tām iespēju saņemt atlīdzību tiešā atbalsta veidā.

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

16.f apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16f) | Projektējot infrastruktūru, kura ir vajadzīga elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamiem energoresursiem, būtu jāņem vērā politikas nostādnes attiecībā uz to, lai nodrošinātu līdzdalību projektos cilvēkiem, tostarp pirmiedzīvotājiem, kurus ietekmē šādu projektu īstenošana, pienācīgi ievērojot viņu tiesības uz zemi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16f)

Projektējot infrastruktūru, kura ir vajadzīga elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamiem energoresursiem, būtu jāņem vērā politikas nostādnes attiecībā uz to, lai nodrošinātu līdzdalību projektos cilvēkiem, tostarp pirmiedzīvotājiem, kurus ietekmē šādu projektu īstenošana, pienācīgi ievērojot viņu tiesības uz zemi.

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

16.g apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16 g) | Būtu jāsniedz patērētājiem vispusīga informācija, tostarp informācija par ieguvumiem, ko energoefektivitātes ziņā sniedz siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas, un par zemākām elektrotransportlīdzekļu ekspluatācijas izmaksām, tā nodrošinot katram patērētājam iespēju pašam izvēlēties atjaunojamo energoresursu enerģiju un nepieļaujot, ka patērētāji tiek tehnoloģiski norobežoti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16 g)

Būtu jāsniedz patērētājiem vispusīga informācija, tostarp informācija par ieguvumiem, ko energoefektivitātes ziņā sniedz siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas, un par zemākām elektrotransportlīdzekļu ekspluatācijas izmaksām, tā nodrošinot katram patērētājam iespēju pašam izvēlēties atjaunojamo energoresursu enerģiju un nepieļaujot, ka patērētāji tiek tehnoloģiski norobežoti.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

16.h apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16h) | Veicinot atjaunojamo energoresursu tirgus attīstību, būtu jāņem vērā nelabvēlīgā ietekme uz citiem tirgus dalībniekiem. Tāpēc ar atbalsta shēmām būtu jāsamazina tirgus izkropļojumu un konkurences izkropļojumu risks. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16h)

Veicinot atjaunojamo energoresursu tirgus attīstību, būtu jāņem vērā nelabvēlīgā ietekme uz citiem tirgus dalībniekiem. Tāpēc ar atbalsta shēmām būtu jāsamazina tirgus izkropļojumu un konkurences izkropļojumu risks.

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Būtu jāprasa dalībvalstīm nodrošināt, lai tās savas atbalsta shēmas pakāpeniski un daļēji atvērtu citās dalībvalstīs īstenojamiem projektiem tiktāl, cik tas atspoguļo faktiskās plūsmas starp dalībvalstīm, bet atbalsta shēmu plašākai atvēršanai, pārsniedzot šo obligāto slieksni, arī turpmāk vajadzētu būt brīvprātīgai. Dalībvalstīm ir atšķirīgs atjaunojamo energoresursu potenciāls, un tās izmanto dažādas atbalsta shēmas atjaunojamo energoresursu atbalstam valsts mērogā. Lielākā daļa dalībvalstu piemēro atbalsta shēmas, ar kurām nodrošina priekšrocības vienīgi tai enerģijai, kas no atjaunojamiem energoresursiem tiek saražota attiecīgās valsts teritorijā. Valsts atbalsta shēmu pareizai darbībai ir būtiski, lai dalībvalstis varētu kontrolēt savu valsts atbalsta shēmu ietekmi un izmaksas, ņemot vērā savu atšķirīgo potenciālu. Svarīgs līdzeklis, kā panākt šajā direktīvā noteikto mērķi, ir garantēt Direktīvā 2001/77/EK un 2009/28/EK paredzēto valsts atbalsta shēmu pareizu darbību saskaņā ar prasībām, lai tādējādi nezaudētu investoru uzticēšanos un ļautu dalībvalstīm izstrādāt efektīvus pasākumus, kas mērķu sasniegšanai īstenojami valsts līmenī. Šīs direktīvas mērķis ir veicināt pārrobežu atbalstu atjaunojamo energoresursu enerģijai, nepieļaujot nesamērīgu ietekmi uz valsts atbalsta shēmām. Tādēļ līdz ar prasību dalībvalstīm daļēji atvērt savas atbalsta shēmas ar šo direktīvu ievieš brīvprātīgus dalībvalstu sadarbības mehānismus, kas ļauj dalībvalstīm vienoties par to, cik lielā mērā viena dalībvalsts atbalsta enerģijas ražošanu citā dalībvalstī un cik daudz no atjaunojamiem energoresursiem saražotās enerģijas tiek ņemts vērā, nosakot, ciktāl viena vai otra dalībvalsts ir sasniegusi savu vispārējo mērķi. Lai nodrošinātu, ka abi mērķa sasniegšanai paredzētie pasākumi — proti, valsts atbalsta shēmas un sadarbības mehānismi — tiek efektīvi īstenoti, ir būtiski, lai dalībvalstis spētu noteikt, vai un cik lielā mērā — pārsniedzot obligāto atvēršanas minimumu, — to valsts atbalsta shēmas attiecas uz enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem citās dalībvalstīs, un lai dalībvalstis par to varētu vienoties, piemērojot šajā direktīvā noteiktos sadarbības mehānismus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Būtu jāprasa dalībvalstīm nodrošināt, lai tās savas atbalsta shēmas pakāpeniski un daļēji atvērtu citās dalībvalstīs īstenojamiem projektiem tiktāl, cik tas atspoguļo faktiskās plūsmas starp dalībvalstīm, bet atbalsta shēmu plašākai atvēršanai, pārsniedzot šo obligāto slieksni, arī turpmāk vajadzētu būt brīvprātīgai. Dalībvalstīm ir atšķirīgs atjaunojamo energoresursu potenciāls, un tās izmanto dažādas atbalsta shēmas atjaunojamo energoresursu atbalstam valsts mērogā. Lielākā daļa dalībvalstu piemēro atbalsta shēmas, ar kurām nodrošina priekšrocības vienīgi tai enerģijai, kas no atjaunojamiem energoresursiem tiek saražota attiecīgās valsts teritorijā. Valsts atbalsta shēmu pareizai darbībai ir būtiski, lai dalībvalstis varētu kontrolēt savu valsts atbalsta shēmu ietekmi un izmaksas, ņemot vērā savu atšķirīgo potenciālu. Svarīgs līdzeklis, kā panākt šajā direktīvā noteikto mērķi, ir garantēt Direktīvā 2001/77/EK un 2009/28/EK paredzēto valsts atbalsta shēmu pareizu darbību saskaņā ar prasībām, lai tādējādi nezaudētu investoru uzticēšanos un ļautu dalībvalstīm izstrādāt efektīvus pasākumus, kas mērķu sasniegšanai īstenojami valsts līmenī. Šīs direktīvas mērķis ir veicināt pārrobežu atbalstu atjaunojamo energoresursu enerģijai, nepieļaujot nesamērīgu ietekmi uz valsts atbalsta shēmām. Tādēļ līdz ar prasību dalībvalstīm daļēji atvērt savas atbalsta shēmas ar šo direktīvu ievieš brīvprātīgus dalībvalstu sadarbības mehānismus, kas ļauj dalībvalstīm vienoties par to, cik lielā mērā viena dalībvalsts atbalsta enerģijas ražošanu citā dalībvalstī un cik daudz no atjaunojamiem energoresursiem saražotās enerģijas tiek ņemts vērā, nosakot, ciktāl viena vai otra dalībvalsts ir sasniegusi savu vispārējo mērķi. Lai nodrošinātu, ka abi mērķa sasniegšanai paredzētie pasākumi — proti, valsts atbalsta shēmas un sadarbības mehānismi — tiek efektīvi īstenoti, ir būtiski, lai dalībvalstis spētu noteikt, vai un cik lielā mērā — pārsniedzot obligāto atvēršanas minimumu, — to valsts atbalsta shēmas attiecas uz enerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem citās dalībvalstīs, un lai dalībvalstis par to varētu vienoties, piemērojot šajā direktīvā noteiktos sadarbības mehānismus.

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Neskarot atbalsta shēmu pielāgošanu nolūkā tās pieskaņot noteikumiem par valsts atbalstu
  , atjaunojamo energoresursu atbalsta
  rīcībpolitikām vajadzētu būt stabilām
  un
  būtu jāizvairās tās
  bieži
  mainīt. Šādas izmaiņas
  tieši ietekmē kapitāla finansēšanas izmaksas, projektu īstenošanas izmaksas un līdz ar to kopējās izmaksas par atjaunojamo energoresursu plašākas izmantošanas pasākumiem Savienībā. Dalībvalstīm būtu
  jānovērš tas
  , ka kāda atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu atbalsta izmaiņas
  varētu
  negatīvi
  ietekmēt
  to ekonomisko dzīvotspēju. Šādā kontekstā dalībvalstīm būtu jāveicina izmaksefektīvas atbalsta rīcībpolitikas un jānodrošina to finansiālā ilgtspēja. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Neskarot atbalsta shēmu pielāgošanu nolūkā tās pieskaņot noteikumiem par valsts atbalstu
  , atjaunojamo energoresursu atbalsta
  rīcībpolitikām vajadzētu būt stabilām
  un
  būtu jāizvairās tās
  bieži
  mainīt. Šādas izmaiņas
  tieši ietekmē kapitāla finansēšanas izmaksas, projektu īstenošanas izmaksas un līdz ar to kopējās izmaksas par atjaunojamo energoresursu plašākas izmantošanas pasākumiem Savienībā. Dalībvalstīm būtu
  jānovērš tas
  , ka kāda atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu atbalsta izmaiņas
  varētu
  negatīvi
  ietekmēt
  to ekonomisko dzīvotspēju. Šādā kontekstā dalībvalstīm būtu jāveicina izmaksefektīvas atbalsta rīcībpolitikas un jānodrošina to finansiālā ilgtspēja.

| (18) | Ievērojot LESD 107. un 108. pantu, būtu jānodrošina
  ,
  ka
  atjaunojamo energoresursu atbalsta
  rīcībpolitikas ir prognozējamas un stabilas,
  un
  nevajadzētu pieļaut, ka tās
  bieži
  mainās vai ka izmaiņas ir ar atpakaļejošu spēku. Neprognozējama un nestabila politika
  tieši ietekmē kapitāla finansēšanas izmaksas, projektu īstenošanas izmaksas un līdz ar to kopējās izmaksas par atjaunojamo energoresursu plašākas izmantošanas pasākumiem Savienībā.
  Dalībvalstīm būtu savlaicīgi jāpaziņo par jebkādām izmaiņām atbalsta politikā pirms plānoto izmaiņu veikšanas un tām būtu pienācīgi jāapspriežas ar ieinteresētajām personām. Jebkurā gadījumā dalībvalstis nedrīkstētu pieļaut
  , ka kāda atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu atbalsta izmaiņas negatīvi
  ietekmē
  to ekonomisko dzīvotspēju. Šādā kontekstā dalībvalstīm būtu jāveicina izmaksefektīvas atbalsta rīcībpolitikas un jānodrošina to finansiālā ilgtspēja. |
| --- | --- |

(18)

Ievērojot LESD 107. un 108. pantu, būtu jānodrošina
  ,
  ka
  atjaunojamo energoresursu atbalsta
  rīcībpolitikas ir prognozējamas un stabilas,
  un
  nevajadzētu pieļaut, ka tās
  bieži
  mainās vai ka izmaiņas ir ar atpakaļejošu spēku. Neprognozējama un nestabila politika
  tieši ietekmē kapitāla finansēšanas izmaksas, projektu īstenošanas izmaksas un līdz ar to kopējās izmaksas par atjaunojamo energoresursu plašākas izmantošanas pasākumiem Savienībā.
  Dalībvalstīm būtu savlaicīgi jāpaziņo par jebkādām izmaiņām atbalsta politikā pirms plānoto izmaiņu veikšanas un tām būtu pienācīgi jāapspriežas ar ieinteresētajām personām. Jebkurā gadījumā dalībvalstis nedrīkstētu pieļaut
  , ka kāda atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu atbalsta izmaiņas negatīvi
  ietekmē
  to ekonomisko dzīvotspēju. Šādā kontekstā dalībvalstīm būtu jāveicina izmaksefektīvas atbalsta rīcībpolitikas un jānodrošina to finansiālā ilgtspēja.

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Attiecībā uz pārredzamības palielināšanu, lielāku skaidrību investoriem un patērētājiem un efektīvas pārraudzības iespējām liela nozīme ir dalībvalstu pienākumam sagatavot atjaunojamo energoresursu enerģijas rīcības plānus un progresa ziņojumus un Komisijas pienākumam ziņot par dalībvalstu progresu. Regula [par pārvaldību] šos pienākumus integrē Enerģētikas savienības pārvaldības sistēmā, kurā racionalizēti plānošanas, ziņošanas un uzraudzības pienākumi enerģētikas un klimata jomā. Plašākajā e-platformā, kas izveidota ar Regulu [par pārvaldību], integrēta arī atjaunojamo energoresursu enerģijas pārredzamības platforma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Attiecībā uz pārredzamības palielināšanu, lielāku skaidrību investoriem un patērētājiem un efektīvas pārraudzības iespējām liela nozīme ir dalībvalstu pienākumam sagatavot atjaunojamo energoresursu enerģijas rīcības plānus un progresa ziņojumus un Komisijas pienākumam ziņot par dalībvalstu progresu. Regula [par pārvaldību] šos pienākumus integrē Enerģētikas savienības pārvaldības sistēmā, kurā racionalizēti plānošanas, ziņošanas un uzraudzības pienākumi enerģētikas un klimata jomā. Plašākajā e-platformā, kas izveidota ar Regulu [par pārvaldību], integrēta arī atjaunojamo energoresursu enerģijas pārredzamības platforma.

| (19) | Attiecībā uz pārredzamības palielināšanu, lielāku skaidrību investoriem un patērētājiem un efektīvas pārraudzības iespējām liela nozīme ir dalībvalstu pienākumam sagatavot atjaunojamo energoresursu enerģijas rīcības plānus un progresa ziņojumus un Komisijas pienākumam ziņot par dalībvalstu progresu.
  Lai nodrošinātu, ka galvenā uzmanība enerģētikas pārkārtošanas procesā ir pievērsta iedzīvotājiem, dalībvalstīm savos atjaunojamo energoresursu enerģijas rīcības plānos būtu jāiestrādā ilgtermiņa stratēģijas, ar ko rosina pilsētas, atjaunojamu energoresursu energokopienas un pašpatērētājus ražot enerģiju no atjaunojamiem energoresursiem. Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regula
  [par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību,
  2016/0375(COD)
  ] šos pienākumus integrē Enerģētikas savienības pārvaldības sistēmā, kurā racionalizēti
  ilgtermiņa stratēģiju izstrādāšanas,
  plānošanas, ziņošanas un uzraudzības pienākumi enerģētikas un klimata jomā. Plašākajā e-platformā, kas izveidota ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu
  [par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību,
  2016/0375(COD)
  ], integrēta arī atjaunojamo energoresursu enerģijas pārredzamības platforma. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz pārredzamības palielināšanu, lielāku skaidrību investoriem un patērētājiem un efektīvas pārraudzības iespējām liela nozīme ir dalībvalstu pienākumam sagatavot atjaunojamo energoresursu enerģijas rīcības plānus un progresa ziņojumus un Komisijas pienākumam ziņot par dalībvalstu progresu.
  Lai nodrošinātu, ka galvenā uzmanība enerģētikas pārkārtošanas procesā ir pievērsta iedzīvotājiem, dalībvalstīm savos atjaunojamo energoresursu enerģijas rīcības plānos būtu jāiestrādā ilgtermiņa stratēģijas, ar ko rosina pilsētas, atjaunojamu energoresursu energokopienas un pašpatērētājus ražot enerģiju no atjaunojamiem energoresursiem. Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regula
  [par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību,
  2016/0375(COD)
  ] šos pienākumus integrē Enerģētikas savienības pārvaldības sistēmā, kurā racionalizēti
  ilgtermiņa stratēģiju izstrādāšanas,
  plānošanas, ziņošanas un uzraudzības pienākumi enerģētikas un klimata jomā. Plašākajā e-platformā, kas izveidota ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu
  [par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību,
  2016/0375(COD)
  ], integrēta arī atjaunojamo energoresursu enerģijas pārredzamības platforma.

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Atjaunojamie jūras energoresursi sniedz Savienībai unikālu iespēju mazināt savu atkarību no fosilā kurināmā, palīdz sasniegt mērķus, kurus tā nospraudusi attiecībā uz CO2 emisiju samazināšanu, un izveidot jaunu darījumdarbības nozari, kas rada darbvietas plašā tās teritorijā, tostarp tālākajos reģionos. Tāpēc Savienībai ir jātiecas radīt tādu ekonomisko un normatīvo vidi, kas rosina sākt šo energoresursu izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Atjaunojamie jūras energoresursi sniedz Savienībai unikālu iespēju mazināt savu atkarību no fosilā kurināmā, palīdz sasniegt mērķus, kurus tā nospraudusi attiecībā uz CO2 emisiju samazināšanu, un izveidot jaunu darījumdarbības nozari, kas rada darbvietas plašā tās teritorijā, tostarp tālākajos reģionos. Tāpēc Savienībai ir jātiecas radīt tādu ekonomisko un normatīvo vidi, kas rosina sākt šo energoresursu izmantošanu.

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

24.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (24a) | Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumā “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” ir uzsvērts, cik ļoti svarīgas vidējā termiņā aviācijas nozarei ir modernās biodegvielas. Komerciālā aviācija ir pilnībā atkarīga no šķidrās degvielas, jo civilās aviācijas gaisa kuģu nozarē tai nav nedz drošu, nedz sertificētu alternatīvu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24a)

Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumā “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” ir uzsvērts, cik ļoti svarīgas vidējā termiņā aviācijas nozarei ir modernās biodegvielas. Komerciālā aviācija ir pilnībā atkarīga no šķidrās degvielas, jo civilās aviācijas gaisa kuģu nozarē tai nav nedz drošu, nedz sertificētu alternatīvu.

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Lai nodrošinātu, ka IX pielikumā ņemti vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (17) noteiktie atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principi, Savienības ilgtspējas kritēriji un vajadzība nodrošināt, ka pielikums, sekmējot atkritumu un atlikumu izmantošanu, nerada papildu pieprasījumu pēc zemes, Komisijai
  , pielikumu
  regulāri
  izvērtējot, būtu
  jāapsver
  iespēja tajā iekļaut papildu sākvielas, kas nerada ievērojamus
  (blakus)produktu, atkritumu vai atlikumu
  tirgu izkropļojumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Lai nodrošinātu, ka IX pielikumā ņemti vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (17) noteiktie atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principi, Savienības ilgtspējas kritēriji un vajadzība nodrošināt, ka pielikums, sekmējot atkritumu un atlikumu izmantošanu, nerada papildu pieprasījumu pēc zemes, Komisijai
  , pielikumu
  regulāri
  izvērtējot, būtu
  jāapsver
  iespēja tajā iekļaut papildu sākvielas, kas nerada ievērojamus
  (blakus)produktu, atkritumu vai atlikumu
  tirgu izkropļojumus
  .

| (25) | Lai nodrošinātu, ka IX pielikumā
  ir
  ņemti vērā
  aprites ekonomikas principi,
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (17) noteiktie atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principi, Savienības ilgtspējas kritēriji
  , emisiju aprites cikla izvērtējums
  un vajadzība nodrošināt, ka pielikums, sekmējot atkritumu un atlikumu izmantošanu, nerada papildu pieprasījumu pēc zemes, Komisijai
  būtu pielikums
  regulāri
  jāizvērtē un grozījumos, kurus tā ierosina, jāapsver ietekme uz
  (blakus)produktu, atkritumu vai atlikumu
  tirgiem
  . |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu, ka IX pielikumā
  ir
  ņemti vērā
  aprites ekonomikas principi,
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/98/EK (17) noteiktie atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principi, Savienības ilgtspējas kritēriji
  , emisiju aprites cikla izvērtējums
  un vajadzība nodrošināt, ka pielikums, sekmējot atkritumu un atlikumu izmantošanu, nerada papildu pieprasījumu pēc zemes, Komisijai
  būtu pielikums
  regulāri
  jāizvērtē un grozījumos, kurus tā ierosina, jāapsver ietekme uz
  (blakus)produktu, atkritumu vai atlikumu
  tirgiem
  .

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. aprīļa rezolūcijā par palmu eļļu un lietus mežu izciršanu pausts aicinājums Komisijai, vēlams līdz 2020. gadam, veikt pasākumus, lai izbeigtu biodegvielu sastāvā izmantot tās augu eļļas, tostarp palmu eļļu, kuru dēļ tiek izcirsti meži. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. aprīļa rezolūcijā par palmu eļļu un lietus mežu izciršanu pausts aicinājums Komisijai, vēlams līdz 2020. gadam, veikt pasākumus, lai izbeigtu biodegvielu sastāvā izmantot tās augu eļļas, tostarp palmu eļļu, kuru dēļ tiek izcirsti meži.

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Nosakot dalībvalstu atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru, vajadzētu būt iespējai ņemt vērā importēto elektroenerģiju, ko iegūst no atjaunojamajiem energoresursiem ārpus Savienības. Lai garantētu tradicionālās enerģijas efektīvu aizstāšanu ar atjaunojamo energoresursu enerģiju Savienībā un trešās valstīs, jānodrošina uzticama šādas enerģijas importa izsekojamība un uzskaite. Tiks apsvērta iespēja slēgt nolīgumus ar trešām valstīm par iespējām organizēt šādu tirdzniecību ar elektroenerģiju, kas iegūta no atjaunojamajiem energoresursiem. Ja saskaņā ar lēmumu, kas šajā sakarā pieņemts, ievērojot Enerģētikas kopienas līgumu (18), attiecīgie šīs direktīvas noteikumi uzliek saistības minētā līguma līgumslēdzējām pusēm, tām būtu jāpiemēro šajā direktīvā paredzētie dalībvalstu savstarpējas sadarbības pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Nosakot dalībvalstu atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru, vajadzētu būt iespējai ņemt vērā importēto elektroenerģiju, ko iegūst no atjaunojamajiem energoresursiem ārpus Savienības. Lai garantētu tradicionālās enerģijas efektīvu aizstāšanu ar atjaunojamo energoresursu enerģiju Savienībā un trešās valstīs, jānodrošina uzticama šādas enerģijas importa izsekojamība un uzskaite. Tiks apsvērta iespēja slēgt nolīgumus ar trešām valstīm par iespējām organizēt šādu tirdzniecību ar elektroenerģiju, kas iegūta no atjaunojamajiem energoresursiem. Ja saskaņā ar lēmumu, kas šajā sakarā pieņemts, ievērojot Enerģētikas kopienas līgumu (18), attiecīgie šīs direktīvas noteikumi uzliek saistības minētā līguma līgumslēdzējām pusēm, tām būtu jāpiemēro šajā direktīvā paredzētie dalībvalstu savstarpējas sadarbības pasākumi.

| (28) | Nosakot dalībvalstu atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru, vajadzētu būt iespējai ņemt vērā importēto elektroenerģiju, ko iegūst no atjaunojamajiem energoresursiem ārpus Savienības. Lai garantētu tradicionālās enerģijas efektīvu aizstāšanu ar atjaunojamo energoresursu enerģiju Savienībā un trešās valstīs, jānodrošina uzticama šādas enerģijas importa izsekojamība un uzskaite
  un jāpanāk, ka šāds imports pilnībā atbilst starptautisko tiesību normām
  . Tiks apsvērta iespēja slēgt nolīgumus ar trešām valstīm par iespējām organizēt šādu tirdzniecību ar elektroenerģiju, kas iegūta no atjaunojamajiem energoresursiem. Ja saskaņā ar lēmumu, kas šajā sakarā pieņemts, ievērojot Enerģētikas kopienas līgumu (18), attiecīgie šīs direktīvas noteikumi uzliek saistības minētā līguma līgumslēdzējām pusēm, tām būtu jāpiemēro šajā direktīvā paredzētie dalībvalstu savstarpējas sadarbības pasākumi. |
| --- | --- |

(28)

Nosakot dalībvalstu atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru, vajadzētu būt iespējai ņemt vērā importēto elektroenerģiju, ko iegūst no atjaunojamajiem energoresursiem ārpus Savienības. Lai garantētu tradicionālās enerģijas efektīvu aizstāšanu ar atjaunojamo energoresursu enerģiju Savienībā un trešās valstīs, jānodrošina uzticama šādas enerģijas importa izsekojamība un uzskaite
  un jāpanāk, ka šāds imports pilnībā atbilst starptautisko tiesību normām
  . Tiks apsvērta iespēja slēgt nolīgumus ar trešām valstīm par iespējām organizēt šādu tirdzniecību ar elektroenerģiju, kas iegūta no atjaunojamajiem energoresursiem. Ja saskaņā ar lēmumu, kas šajā sakarā pieņemts, ievērojot Enerģētikas kopienas līgumu (18), attiecīgie šīs direktīvas noteikumi uzliek saistības minētā līguma līgumslēdzējām pusēm, tām būtu jāpiemēro šajā direktīvā paredzētie dalībvalstu savstarpējas sadarbības pasākumi.

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

28.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28a) | Ja dalībvalstis apņemas īstenot kopīgus projektus ar vienu vai vairākām trešām valstīm saistībā ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem, tad šādus kopīgus projektus ir lietderīgi attiecināt tikai uz nesen būvētām iekārtām vai iekārtām, kuru jauda ir nesen palielināta. Tas palīdzēs nodrošināt, lai no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas īpatsvars trešo valstu kopējā energopatēriņa apjomā nesamazinātos tādēļ, ka no atjaunojamiem energoresursiem iegūtā enerģija tiek importēta Savienībā. Dalībvalstīm, kas šādus projektus īsteno, būtu arī jāpanāk, lai daļu no elektroenerģijas, kas saražota iekārtās, uz kurām attiecas kopīgais projekts, attiecīgā trešā valsts patērētu savām vajadzībām. Turklāt Komisijai un dalībvalstīm būtu jāmudina attiecīgā trešā valsts izstrādāt atjaunojamo energoresursu politiku, iekļaujot tajā vērienīgus mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28a)

Ja dalībvalstis apņemas īstenot kopīgus projektus ar vienu vai vairākām trešām valstīm saistībā ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamiem energoresursiem, tad šādus kopīgus projektus ir lietderīgi attiecināt tikai uz nesen būvētām iekārtām vai iekārtām, kuru jauda ir nesen palielināta. Tas palīdzēs nodrošināt, lai no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas īpatsvars trešo valstu kopējā energopatēriņa apjomā nesamazinātos tādēļ, ka no atjaunojamiem energoresursiem iegūtā enerģija tiek importēta Savienībā. Dalībvalstīm, kas šādus projektus īsteno, būtu arī jāpanāk, lai daļu no elektroenerģijas, kas saražota iekārtās, uz kurām attiecas kopīgais projekts, attiecīgā trešā valsts patērētu savām vajadzībām. Turklāt Komisijai un dalībvalstīm būtu jāmudina attiecīgā trešā valsts izstrādāt atjaunojamo energoresursu politiku, iekļaujot tajā vērienīgus mērķus.

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

28.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28b) | Ar šo direktīvu ne vien izveido Savienības sistēmu, kura veicina atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu, bet arī palielina iespējamo labvēlīgo ietekmi, ko Savienība un dalībvalstis varētu just, veicinot atjaunojamo energoresursu nozares straujāku attīstību trešās valstīs. Savienībai un dalībvalstīm būtu jāveicina pētniecība, izstrāde un investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas nozarē jaunattīstības valstīs un citās partnervalstīs, tā stiprinot šo valstu vides un ekonomikas ilgtspēju un spēju eksportēt atjaunojamo energoresursu enerģiju. Turklāt atjaunojamo energoresursu enerģijas imports no partnervalstīm var palīdzēt Savienībai un dalībvalstīm sasniegt pašu noteiktos vērienīgos oglekļa emisiju samazināšanas mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28b)

Ar šo direktīvu ne vien izveido Savienības sistēmu, kura veicina atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu, bet arī palielina iespējamo labvēlīgo ietekmi, ko Savienība un dalībvalstis varētu just, veicinot atjaunojamo energoresursu nozares straujāku attīstību trešās valstīs. Savienībai un dalībvalstīm būtu jāveicina pētniecība, izstrāde un investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas nozarē jaunattīstības valstīs un citās partnervalstīs, tā stiprinot šo valstu vides un ekonomikas ilgtspēju un spēju eksportēt atjaunojamo energoresursu enerģiju. Turklāt atjaunojamo energoresursu enerģijas imports no partnervalstīm var palīdzēt Savienībai un dalībvalstīm sasniegt pašu noteiktos vērienīgos oglekļa emisiju samazināšanas mērķus.

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

28.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28c) | Aizvien vairāk jaunattīstības valstu ir pieņēmušas atjaunojamo energoresursu politiku, kas īstenojama valsts līmenī, jo vēlas ražot enerģiju no atjaunojamiem energoresursiem, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc enerģijas. Vairāk nekā 173 valstis, tostarp 117 jaunattīstības un jaunietekmes valstis, līdz 2015. gada beigām bija noteikušas sev mērķrādītājus attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28c)

Aizvien vairāk jaunattīstības valstu ir pieņēmušas atjaunojamo energoresursu politiku, kas īstenojama valsts līmenī, jo vēlas ražot enerģiju no atjaunojamiem energoresursiem, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc enerģijas. Vairāk nekā 173 valstis, tostarp 117 jaunattīstības un jaunietekmes valstis, līdz 2015. gada beigām bija noteikušas sev mērķrādītājus attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju.

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

28.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28d) | Enerģijas izmantošana jaunattīstības valstīs ir cieši saistīta ar vairākiem sociāliem jautājumiem: nabadzības mazināšana, izglītība, veselība, iedzīvotāju skaita pieaugums, nodarbinātība, uzņēmējdarbība, sakari, urbanizācija un iespēju trūkums sievietēm. Atjaunojamo energoresursu enerģijai ir tas svarīgais potenciāls, kas ļauj kopīgi risināt gan attīstībai, gan videi problemātiskus jautājumus. Pēdējos gados alternatīvo energotehnoloģiju attīstība gan darbības rezultātu, gan izmaksu samazināšanās ziņā ir bijusi iespaidīga. Turklāt daudzām jaunattīstības valstīm ir īpaši izdevīgas starta pozīcijas, lai varētu izstrādāt jaunas paaudzes energotehnoloģijas. Atjaunojamo energoresursu enerģija var dot labumu ne vien attīstībai un videi, bet ar to var arī panākt lielāku drošību un ekonomisko stabilitāti. Ja biežāk tiktu izmantoti atjaunojamie energoresursi, tad samazinātos atkarība no dārga fosilā kurināmā importa un tas palīdzētu daudzām valstīm uzlabot savu maksājumu bilanci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28d)

Enerģijas izmantošana jaunattīstības valstīs ir cieši saistīta ar vairākiem sociāliem jautājumiem: nabadzības mazināšana, izglītība, veselība, iedzīvotāju skaita pieaugums, nodarbinātība, uzņēmējdarbība, sakari, urbanizācija un iespēju trūkums sievietēm. Atjaunojamo energoresursu enerģijai ir tas svarīgais potenciāls, kas ļauj kopīgi risināt gan attīstībai, gan videi problemātiskus jautājumus. Pēdējos gados alternatīvo energotehnoloģiju attīstība gan darbības rezultātu, gan izmaksu samazināšanās ziņā ir bijusi iespaidīga. Turklāt daudzām jaunattīstības valstīm ir īpaši izdevīgas starta pozīcijas, lai varētu izstrādāt jaunas paaudzes energotehnoloģijas. Atjaunojamo energoresursu enerģija var dot labumu ne vien attīstībai un videi, bet ar to var arī panākt lielāku drošību un ekonomisko stabilitāti. Ja biežāk tiktu izmantoti atjaunojamie energoresursi, tad samazinātos atkarība no dārga fosilā kurināmā importa un tas palīdzētu daudzām valstīm uzlabot savu maksājumu bilanci.

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

31.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (31a) | Atkarībā no teritorijas ģeoloģiskajām īpatnībām ģeotermālās enerģijas ražošanas procesā no pazemes šķidrajiem iežiem un citiem dziļāku ģeoloģisku formāciju slāņiem gaisā var nonākt siltumnīcefekta gāzes un citas vielas. Investīcijas būtu jānovirza tikai uz tādiem ģeotermālās enerģijas ražošanas projektiem, kuriem ir maza ietekme uz vidi un kuru īstenošanas rezultātā tiek iegūts siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījums salīdzinājumā ar tradicionālo resursu izmantošanu. Tāpēc Komisijai līdz 2018. gada decembrim būtu jāapsver, vai ir jāizstrādā likumdošanas priekšlikums, lai reglamentētu jebkādu veselībai un videi kaitīgu vielu, tostarp CO2, emisijas no ģeotermālās enerģijas ražotnēm gan dzīļu izpētes, gan ražotņu ekspluatācijas posmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31a)

Atkarībā no teritorijas ģeoloģiskajām īpatnībām ģeotermālās enerģijas ražošanas procesā no pazemes šķidrajiem iežiem un citiem dziļāku ģeoloģisku formāciju slāņiem gaisā var nonākt siltumnīcefekta gāzes un citas vielas. Investīcijas būtu jānovirza tikai uz tādiem ģeotermālās enerģijas ražošanas projektiem, kuriem ir maza ietekme uz vidi un kuru īstenošanas rezultātā tiek iegūts siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījums salīdzinājumā ar tradicionālo resursu izmantošanu. Tāpēc Komisijai līdz 2018. gada decembrim būtu jāapsver, vai ir jāizstrādā likumdošanas priekšlikums, lai reglamentētu jebkādu veselībai un videi kaitīgu vielu, tostarp CO2, emisijas no ģeotermālās enerģijas ražotnēm gan dzīļu izpētes, gan ražotņu ekspluatācijas posmā.

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Valsts un
  reģionālajā
  mērogā pieņemtie noteikumi un saistības attiecībā uz minimālajām prasībām atjaunojamo energoresursu enerģijas lietošanai jaunās un atjaunotās ēkās ir būtiski sekmējuši atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu. Šie pasākumi Savienībā būtu jāsekmē plašākā mērogā, vienlaikus ar būvniecības noteikumiem un būvnormatīviem veicinot atjaunojamo energoresursu enerģijas energoefektīvāku izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Valsts un
  reģionālajā
  mērogā pieņemtie noteikumi un saistības attiecībā uz minimālajām prasībām atjaunojamo energoresursu enerģijas lietošanai jaunās un atjaunotās ēkās ir būtiski sekmējuši atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu. Šie pasākumi Savienībā būtu jāsekmē plašākā mērogā, vienlaikus ar būvniecības noteikumiem un būvnormatīviem veicinot atjaunojamo energoresursu enerģijas energoefektīvāku izmantošanu.

| (33) | Valsts
  , reģionālā
  un
  vietējā
  mērogā pieņemtie noteikumi un saistības attiecībā uz minimālajām prasībām atjaunojamo energoresursu enerģijas lietošanai jaunās un atjaunotās ēkās ir būtiski sekmējuši atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu. Šie pasākumi Savienībā būtu jāsekmē plašākā mērogā, vienlaikus ar būvniecības noteikumiem un būvnormatīviem veicinot atjaunojamo energoresursu enerģijas energoefektīvāku izmantošanu
  līdz ar energotaupības un energoefektivitātes pasākumu īstenošanu
  . |
| --- | --- |

(33)

Valsts
  , reģionālā
  un
  vietējā
  mērogā pieņemtie noteikumi un saistības attiecībā uz minimālajām prasībām atjaunojamo energoresursu enerģijas lietošanai jaunās un atjaunotās ēkās ir būtiski sekmējuši atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu. Šie pasākumi Savienībā būtu jāsekmē plašākā mērogā, vienlaikus ar būvniecības noteikumiem un būvnormatīviem veicinot atjaunojamo energoresursu enerģijas energoefektīvāku izmantošanu
  līdz ar energotaupības un energoefektivitātes pasākumu īstenošanu
  .

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Lai nodrošinātu, ka nacionālie atjaunojamo energoresursu siltumapgādes un aukstumapgādes attīstīšanas pasākumi ir balstīti uz visaptverošu valsts atjaunojamo energoresursu un atkritumu enerģijas potenciāla kartēšanu un analīzi un paredz aizvien pilnvērtīgāk izmantot atjaunojamo energoresursu enerģiju un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma avotus, ir lietderīgi prasīt, lai dalībvalstis novērtē savu valsts atjaunojamo energoresursu potenciālu un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantojumu siltumapgādē un aukstumapgādē, jo īpaši nolūkā veicināt atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes iekārtās un atbalstīt efektīvu un konkurētspējīgu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (21) 2. panta 41. punktā. Lai nodrošinātu saskanību ar siltumapgādei un aukstumapgādei
  piemērojamajām
  energoefektivitātes prasībām un mazinātu administratīvo slogu, šis novērtējums būtu jāietver visaptverošajos novērtējumos, ko veic un paziņo saskaņā ar minētās direktīvas 14. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Lai nodrošinātu, ka nacionālie atjaunojamo energoresursu siltumapgādes un aukstumapgādes attīstīšanas pasākumi ir balstīti uz visaptverošu valsts atjaunojamo energoresursu un atkritumu enerģijas potenciāla kartēšanu un analīzi un paredz aizvien pilnvērtīgāk izmantot atjaunojamo energoresursu enerģiju un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma avotus, ir lietderīgi prasīt, lai dalībvalstis novērtē savu valsts atjaunojamo energoresursu potenciālu un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantojumu siltumapgādē un aukstumapgādē, jo īpaši nolūkā veicināt atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes iekārtās un atbalstīt efektīvu un konkurētspējīgu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (21) 2. panta 41. punktā. Lai nodrošinātu saskanību ar siltumapgādei un aukstumapgādei
  piemērojamajām
  energoefektivitātes prasībām un mazinātu administratīvo slogu, šis novērtējums būtu jāietver visaptverošajos novērtējumos, ko veic un paziņo saskaņā ar minētās direktīvas 14. pantu.

| (35) | Lai nodrošinātu, ka nacionālie atjaunojamo energoresursu siltumapgādes un aukstumapgādes attīstīšanas pasākumi ir balstīti uz visaptverošu valsts atjaunojamo energoresursu un atkritumu enerģijas potenciāla kartēšanu un analīzi un paredz aizvien pilnvērtīgāk izmantot atjaunojamo energoresursu enerģiju 
  — šajā nolūkā jo īpaši atbalstot inovatīvas tehnoloģijas, piemēram, siltumsūkņu, ģeotermālās un saules siltumenerģijas tehnoloģijas, —
  un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma avotus, ir lietderīgi prasīt, lai dalībvalstis novērtē savu valsts atjaunojamo energoresursu potenciālu un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantojumu siltumapgādē un aukstumapgādē, jo īpaši nolūkā veicināt atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes iekārtās un atbalstīt efektīvu un konkurētspējīgu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (21) 2. panta 41. punktā. Lai nodrošinātu saskanību ar siltumapgādei un aukstumapgādei
  piemērojamām
  energoefektivitātes prasībām un mazinātu administratīvo slogu, šis novērtējums būtu jāietver visaptverošajos novērtējumos, ko veic un paziņo saskaņā ar minētās direktīvas 14. pantu. |
| --- | --- |

(35)

Lai nodrošinātu, ka nacionālie atjaunojamo energoresursu siltumapgādes un aukstumapgādes attīstīšanas pasākumi ir balstīti uz visaptverošu valsts atjaunojamo energoresursu un atkritumu enerģijas potenciāla kartēšanu un analīzi un paredz aizvien pilnvērtīgāk izmantot atjaunojamo energoresursu enerģiju 
  — šajā nolūkā jo īpaši atbalstot inovatīvas tehnoloģijas, piemēram, siltumsūkņu, ģeotermālās un saules siltumenerģijas tehnoloģijas, —
  un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma avotus, ir lietderīgi prasīt, lai dalībvalstis novērtē savu valsts atjaunojamo energoresursu potenciālu un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantojumu siltumapgādē un aukstumapgādē, jo īpaši nolūkā veicināt atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes iekārtās un atbalstīt efektīvu un konkurētspējīgu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES (21) 2. panta 41. punktā. Lai nodrošinātu saskanību ar siltumapgādei un aukstumapgādei
  piemērojamām
  energoefektivitātes prasībām un mazinātu administratīvo slogu, šis novērtējums būtu jāietver visaptverošajos novērtējumos, ko veic un paziņo saskaņā ar minētās direktīvas 14. pantu.

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (36) | Pieredze liecina, ka pārredzamu noteikumu trūkums, kā arī neefektīva dažādu atļauju piešķiršanas iestāžu koordinācija kavē atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku ieviešanos. Tāda vienota administratīvā kontaktpunkta izveidei, kas integrētu vai koordinētu visus atļauju piešķiršanas procesus, vajadzētu mazināt sarežģītību un palielināt efektivitāti un pārredzamību. Būtu jāoptimizē administratīvās apstiprināšanas procedūras, nosakot pārredzamus grafikus iekārtām, kurās izmanto atjaunojamo energoresursu enerģiju. Plānošanas noteikumi un vadlīnijas būtu jāpielāgo tā, lai ņemtu vērā rentablu un videi labvēlīgu atjaunojamo energoresursu siltumapgādes un aukstumapgādes un elektroenerģijas aprīkojumu. Šī direktīva, jo īpaši noteikumi par atļauju piešķiršanas procesa organizāciju un ilgumu, būtu jāpiemēro, neskarot starptautiskās un Savienības tiesības, tostarp noteikumus vides un cilvēka veselības aizsardzībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Pieredze liecina, ka pārredzamu noteikumu trūkums, kā arī neefektīva dažādu atļauju piešķiršanas iestāžu koordinācija kavē atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku ieviešanos. Tāda vienota administratīvā kontaktpunkta izveidei, kas integrētu vai koordinētu visus atļauju piešķiršanas procesus, vajadzētu mazināt sarežģītību un palielināt efektivitāti un pārredzamību. Būtu jāoptimizē administratīvās apstiprināšanas procedūras, nosakot pārredzamus grafikus iekārtām, kurās izmanto atjaunojamo energoresursu enerģiju. Plānošanas noteikumi un vadlīnijas būtu jāpielāgo tā, lai ņemtu vērā rentablu un videi labvēlīgu atjaunojamo energoresursu siltumapgādes un aukstumapgādes un elektroenerģijas aprīkojumu. Šī direktīva, jo īpaši noteikumi par atļauju piešķiršanas procesa organizāciju un ilgumu, būtu jāpiemēro, neskarot starptautiskās un Savienības tiesības, tostarp noteikumus vides un cilvēka veselības aizsardzībai.

| (36) | Pieredze liecina, ka pārredzamu noteikumu trūkums, kā arī neefektīva dažādu atļauju piešķiršanas iestāžu koordinācija kavē atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku ieviešanos. Tāda vienota administratīvā kontaktpunkta izveidei, kas integrētu vai koordinētu visus atļauju piešķiršanas procesus, vajadzētu mazināt sarežģītību un palielināt efektivitāti un pārredzamību
  , cita starpā arī atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem un atjaunojamo energoresursu energokopienām
  . Būtu jāoptimizē administratīvās apstiprināšanas procedūras, nosakot pārredzamus grafikus iekārtām, kurās izmanto atjaunojamo energoresursu enerģiju. Plānošanas noteikumi un vadlīnijas būtu jāpielāgo tā, lai ņemtu vērā rentablu un videi labvēlīgu atjaunojamo energoresursu siltumapgādes un aukstumapgādes un elektroenerģijas aprīkojumu. Šī direktīva, jo īpaši noteikumi par atļauju piešķiršanas procesa organizāciju un ilgumu, būtu jāpiemēro, neskarot starptautiskās un Savienības tiesības, tostarp noteikumus vides un cilvēka veselības aizsardzībai. |
| --- | --- |

(36)

Pieredze liecina, ka pārredzamu noteikumu trūkums, kā arī neefektīva dažādu atļauju piešķiršanas iestāžu koordinācija kavē atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku ieviešanos. Tāda vienota administratīvā kontaktpunkta izveidei, kas integrētu vai koordinētu visus atļauju piešķiršanas procesus, vajadzētu mazināt sarežģītību un palielināt efektivitāti un pārredzamību
  , cita starpā arī atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem un atjaunojamo energoresursu energokopienām
  . Būtu jāoptimizē administratīvās apstiprināšanas procedūras, nosakot pārredzamus grafikus iekārtām, kurās izmanto atjaunojamo energoresursu enerģiju. Plānošanas noteikumi un vadlīnijas būtu jāpielāgo tā, lai ņemtu vērā rentablu un videi labvēlīgu atjaunojamo energoresursu siltumapgādes un aukstumapgādes un elektroenerģijas aprīkojumu. Šī direktīva, jo īpaši noteikumi par atļauju piešķiršanas procesa organizāciju un ilgumu, būtu jāpiemēro, neskarot starptautiskās un Savienības tiesības, tostarp noteikumus vides un cilvēka veselības aizsardzībai.

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

43. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (43) | Vienīgā funkcija izcelsmes apliecinājumiem, kas izdoti, piemērojot šo direktīvu, ir parādīt galalietotājiem, ka dotā enerģijas daļa vai daudzums ir ražots no atjaunojamajiem energoresursiem. Izcelsmes apliecinājumu var nodot no viena turētāja citam neatkarīgi no enerģijas, uz kuru tas attiecas. Tomēr, lai nodrošinātu
  to
  , ka atjaunojamo energoresursu enerģijas vienība lietotājam tiek norādīta tikai vienreiz, būtu jānovērš divkārša izcelsmes apliecinājumu uzskaite un norādīšana. Atjaunojamo energoresursu enerģiju, kuras izcelsmes apliecinājumu ražotājs pārdevis atsevišķi, nevajadzētu galalietotājam norādīt vai pārdot kā atjaunojamo energoresursu enerģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43)

Vienīgā funkcija izcelsmes apliecinājumiem, kas izdoti, piemērojot šo direktīvu, ir parādīt galalietotājiem, ka dotā enerģijas daļa vai daudzums ir ražots no atjaunojamajiem energoresursiem. Izcelsmes apliecinājumu var nodot no viena turētāja citam neatkarīgi no enerģijas, uz kuru tas attiecas. Tomēr, lai nodrošinātu
  to
  , ka atjaunojamo energoresursu enerģijas vienība lietotājam tiek norādīta tikai vienreiz, būtu jānovērš divkārša izcelsmes apliecinājumu uzskaite un norādīšana. Atjaunojamo energoresursu enerģiju, kuras izcelsmes apliecinājumu ražotājs pārdevis atsevišķi, nevajadzētu galalietotājam norādīt vai pārdot kā atjaunojamo energoresursu enerģiju.

| (43) | Vienīgā funkcija izcelsmes apliecinājumiem, kas izdoti, piemērojot šo direktīvu, ir parādīt galalietotājiem, ka dotā enerģijas daļa vai daudzums ir ražots no atjaunojamajiem energoresursiem. Izcelsmes apliecinājumu var nodot no viena turētāja citam neatkarīgi no enerģijas, uz kuru tas attiecas. Tomēr, lai nodrošinātu, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas vienība lietotājam tiek norādīta tikai vienreiz, būtu jānovērš divkārša izcelsmes apliecinājumu uzskaite un norādīšana. Atjaunojamo energoresursu enerģiju, kuras izcelsmes apliecinājumu ražotājs pārdevis atsevišķi, nevajadzētu galalietotājam norādīt vai pārdot kā atjaunojamo energoresursu enerģiju.
  “Zaļos sertifikātus”, ko izmanto atbalsta shēmām, ir svarīgi nošķirt no izcelsmes apliecinājumiem. |
| --- | --- |

(43)

Vienīgā funkcija izcelsmes apliecinājumiem, kas izdoti, piemērojot šo direktīvu, ir parādīt galalietotājiem, ka dotā enerģijas daļa vai daudzums ir ražots no atjaunojamajiem energoresursiem. Izcelsmes apliecinājumu var nodot no viena turētāja citam neatkarīgi no enerģijas, uz kuru tas attiecas. Tomēr, lai nodrošinātu, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas vienība lietotājam tiek norādīta tikai vienreiz, būtu jānovērš divkārša izcelsmes apliecinājumu uzskaite un norādīšana. Atjaunojamo energoresursu enerģiju, kuras izcelsmes apliecinājumu ražotājs pārdevis atsevišķi, nevajadzētu galalietotājam norādīt vai pārdot kā atjaunojamo energoresursu enerģiju.
  “Zaļos sertifikātus”, ko izmanto atbalsta shēmām, ir svarīgi nošķirt no izcelsmes apliecinājumiem.

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

45. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (45) | Svarīgi nodrošināt informāciju par to, kā atbalstāmo elektroenerģiju piešķir galalietotājiem. Lai uzlabotu šīs patērētājiem sniedzamās informācijas kvalitāti, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka par visām saražotās atjaunojamo energoresursu enerģijas vienībām tiek izdoti izcelsmes apliecinājumi.
  Turklāt, lai nepieļautu dubultu kompensāciju, izcelsmes apliecinājumus nevajadzētu piešķirt atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotājiem, kuri jau saņem finansiālu atbalstu. Tomēr šie izcelsmes apliecinājumi būtu jāizmanto informēšanai, lai galapatērētāji varētu saņemt skaidrus, uzticamus un pietiekamus pierādījumus, ka attiecīgās enerģijas vienības ir atjaunojamas izcelsmes. Turklāt tādas elektroenerģijas izcelsmes apliecinājumi, par kuru saņemts atbalsts, būtu jāizsola tirgū un ieņēmumi būtu jāizlieto publisko atjaunojamo energoresursu enerģijas subsīdiju mazināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(45)

Svarīgi nodrošināt informāciju par to, kā atbalstāmo elektroenerģiju piešķir galalietotājiem. Lai uzlabotu šīs patērētājiem sniedzamās informācijas kvalitāti, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka par visām saražotās atjaunojamo energoresursu enerģijas vienībām tiek izdoti izcelsmes apliecinājumi.
  Turklāt, lai nepieļautu dubultu kompensāciju, izcelsmes apliecinājumus nevajadzētu piešķirt atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotājiem, kuri jau saņem finansiālu atbalstu. Tomēr šie izcelsmes apliecinājumi būtu jāizmanto informēšanai, lai galapatērētāji varētu saņemt skaidrus, uzticamus un pietiekamus pierādījumus, ka attiecīgās enerģijas vienības ir atjaunojamas izcelsmes. Turklāt tādas elektroenerģijas izcelsmes apliecinājumi, par kuru saņemts atbalsts, būtu jāizsola tirgū un ieņēmumi būtu jāizlieto publisko atjaunojamo energoresursu enerģijas subsīdiju mazināšanai.

| (45) | Svarīgi nodrošināt informāciju par to, kā atbalstāmo elektroenerģiju piešķir galalietotājiem. Lai uzlabotu šīs patērētājiem sniedzamās informācijas kvalitāti, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka par visām saražotās atjaunojamo energoresursu enerģijas vienībām tiek izdoti izcelsmes apliecinājumi. |
| --- | --- |

(45)

Svarīgi nodrošināt informāciju par to, kā atbalstāmo elektroenerģiju piešķir galalietotājiem. Lai uzlabotu šīs patērētājiem sniedzamās informācijas kvalitāti, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka par visām saražotās atjaunojamo energoresursu enerģijas vienībām tiek izdoti izcelsmes apliecinājumi.

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

49. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (49) | Ir apzinātas iespējas nodrošināt ekonomisko izaugsmi ar inovācijām un ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas politiku. Bieži vien atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošana ir atkarīga no vietējiem vai reģionāliem MVU. Ir svarīgas tās izaugsmes un nodarbinātības iespējas, ko dalībvalstīm un to reģioniem dod investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijas reģionālajā un vietējā ražošanā. Tādēļ Komisijai un dalībvalstīm būtu jāatbalsta valsts un
  reģionālā
  līmeņa attīstības pasākumi šajās jomās, jāveicina apmaiņa ar paraugpraksi atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā starp vietējām un
  reģionālām
  iniciatīvām un šajā jomā
  jāsekmē
  kohēzijas politikas
  finansējuma izmantošana
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49)

Ir apzinātas iespējas nodrošināt ekonomisko izaugsmi ar inovācijām un ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas politiku. Bieži vien atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošana ir atkarīga no vietējiem vai reģionāliem MVU. Ir svarīgas tās izaugsmes un nodarbinātības iespējas, ko dalībvalstīm un to reģioniem dod investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijas reģionālajā un vietējā ražošanā. Tādēļ Komisijai un dalībvalstīm būtu jāatbalsta valsts un
  reģionālā
  līmeņa attīstības pasākumi šajās jomās, jāveicina apmaiņa ar paraugpraksi atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā starp vietējām un
  reģionālām
  iniciatīvām un šajā jomā
  jāsekmē
  kohēzijas politikas
  finansējuma izmantošana
  .

| (49) | Ir apzinātas iespējas nodrošināt ekonomisko izaugsmi ar inovācijām un ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas politiku. Bieži vien atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošana ir atkarīga no vietējiem vai reģionāliem MVU. Ir svarīgas tās
  vietējo uzņēmumu veidošanās, ilgtspējīgas
  izaugsmes un
  kvalitatīvas
  nodarbinātības iespējas, ko dalībvalstīm un to reģioniem dod investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijas reģionālajā un vietējā ražošanā. Tādēļ Komisijai un dalībvalstīm būtu
  jāveicina un
  jāatbalsta valsts un
  reģionāla
  līmeņa attīstības pasākumi šajās jomās, jāveicina apmaiņa ar paraugpraksi atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā starp vietējām un
  reģionālajām
  iniciatīvām un
  jānodrošina vairāk tehniskās palīdzības un apmācības programmu, lai vietējiem speciālistiem būtu pamatīgākas zināšanas normatīvu, tehnikas un finanšu jomā un lai palīdzētu viņiem vairāk uzzināt par finansēšanas iespējām, kas ir pieejamas, cita starpā arī par to, kā mērķtiecīgāk izmantot Savienības finansējumu, piemēram, kā
  šajā jomā
  izmantot
  kohēzijas politikas
  finansējumu
  . |
| --- | --- |

(49)

Ir apzinātas iespējas nodrošināt ekonomisko izaugsmi ar inovācijām un ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas politiku. Bieži vien atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošana ir atkarīga no vietējiem vai reģionāliem MVU. Ir svarīgas tās
  vietējo uzņēmumu veidošanās, ilgtspējīgas
  izaugsmes un
  kvalitatīvas
  nodarbinātības iespējas, ko dalībvalstīm un to reģioniem dod investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijas reģionālajā un vietējā ražošanā. Tādēļ Komisijai un dalībvalstīm būtu
  jāveicina un
  jāatbalsta valsts un
  reģionāla
  līmeņa attīstības pasākumi šajās jomās, jāveicina apmaiņa ar paraugpraksi atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā starp vietējām un
  reģionālajām
  iniciatīvām un
  jānodrošina vairāk tehniskās palīdzības un apmācības programmu, lai vietējiem speciālistiem būtu pamatīgākas zināšanas normatīvu, tehnikas un finanšu jomā un lai palīdzētu viņiem vairāk uzzināt par finansēšanas iespējām, kas ir pieejamas, cita starpā arī par to, kā mērķtiecīgāk izmantot Savienības finansējumu, piemēram, kā
  šajā jomā
  izmantot
  kohēzijas politikas
  finansējumu
  .

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

49.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (49a) | Vietējās un reģionālās pašpārvaldes iestādes bieži vien ir noteikušas vērienīgākus atjaunojamo energoresursu mērķrādītājus, kas pārsniedz valsts mērķrādītājus. Reģionālo un vietējo pašpārvaldes iestāžu apņemšanās stimulēt atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes attīstību pašlaik tiek atbalstīta ar dažādu tīklu starpniecību, piemēram, ar Pilsētas mēru paktu, Eiropas Viedo pilsētu vai Viedo kopienu iniciatīvu, un ar ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plānu izstrādāšanu. Šādi tīkli ir neaizstājami un būtu jāpaplašina, jo tie palielina informētību un veicina apmaiņu ar paraugpraksi un finansiālā atbalsta pieejamību. Minētajā kontekstā Komisijai būtu jāatbalsta arī tie reģioni un vietējās pašpārvaldes iestādes, kas ir kļuvuši par līderiem un ir ieinteresēti sadarboties pārrobežu mērogā, un tādēļ jāpalīdz tiem veidot sadarbības mehānismus, piemēram, Eiropas teritoriālās sadarbības grupu, kurā dažādu dalībvalstu valsts iestādes var apvienoties un kopīgi sniegt pakalpojumus un īstenot projektus bez prasības vispirms noslēgt starptautisku vienošanos, kas jāratificē valstu parlamentiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49a)

Vietējās un reģionālās pašpārvaldes iestādes bieži vien ir noteikušas vērienīgākus atjaunojamo energoresursu mērķrādītājus, kas pārsniedz valsts mērķrādītājus. Reģionālo un vietējo pašpārvaldes iestāžu apņemšanās stimulēt atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes attīstību pašlaik tiek atbalstīta ar dažādu tīklu starpniecību, piemēram, ar Pilsētas mēru paktu, Eiropas Viedo pilsētu vai Viedo kopienu iniciatīvu, un ar ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plānu izstrādāšanu. Šādi tīkli ir neaizstājami un būtu jāpaplašina, jo tie palielina informētību un veicina apmaiņu ar paraugpraksi un finansiālā atbalsta pieejamību. Minētajā kontekstā Komisijai būtu jāatbalsta arī tie reģioni un vietējās pašpārvaldes iestādes, kas ir kļuvuši par līderiem un ir ieinteresēti sadarboties pārrobežu mērogā, un tādēļ jāpalīdz tiem veidot sadarbības mehānismus, piemēram, Eiropas teritoriālās sadarbības grupu, kurā dažādu dalībvalstu valsts iestādes var apvienoties un kopīgi sniegt pakalpojumus un īstenot projektus bez prasības vispirms noslēgt starptautisku vienošanos, kas jāratificē valstu parlamentiem.

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

49.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (49b) | Vietējās pašpārvaldes iestādes un pilsētas ir vadošais dzinējspēks, kas rosina īstenot enerģētikas pārkārtošanu un palielināt atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu. Vietējās pašvaldības ir iedzīvotājiem tuvākais pārvaldes līmenis, tāpēc to darbībai ir izšķiroša nozīme, lai panāktu sabiedrības atbalstu mērķiem, kurus Savienība nospraudusi enerģētikas un klimata jomā, un arī lai ieviestu decentralizētākas un integrētākas energosistēmas. Ir svarīgi nodrošināt pilsētām, mazpilsētām un reģioniem vieglāk pieejamu finansējumu, tā veicinot investīcijas vietējā atjaunojamo energoresursu enerģijas nozarē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49b)

Vietējās pašpārvaldes iestādes un pilsētas ir vadošais dzinējspēks, kas rosina īstenot enerģētikas pārkārtošanu un palielināt atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu. Vietējās pašvaldības ir iedzīvotājiem tuvākais pārvaldes līmenis, tāpēc to darbībai ir izšķiroša nozīme, lai panāktu sabiedrības atbalstu mērķiem, kurus Savienība nospraudusi enerģētikas un klimata jomā, un arī lai ieviestu decentralizētākas un integrētākas energosistēmas. Ir svarīgi nodrošināt pilsētām, mazpilsētām un reģioniem vieglāk pieejamu finansējumu, tā veicinot investīcijas vietējā atjaunojamo energoresursu enerģijas nozarē.

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

49.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (49c) | Būtu jāapsver arī citi inovatīvi pasākumi, ar ko piesaistīt vairāk investīciju jaunām tehnoloģijām, piemēram, energoefektivitātes līgumi un standartizācijas procesi publiskā finansējuma jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49c)

Būtu jāapsver arī citi inovatīvi pasākumi, ar ko piesaistīt vairāk investīciju jaunām tehnoloģijām, piemēram, energoefektivitātes līgumi un standartizācijas procesi publiskā finansējuma jomā.

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

50. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (50) | Veicinot atjaunojamo energoresursu tirgus attīstību, jāņem vērā tā labvēlīgā ietekme uz reģionu un vietējas attīstības iespējām, eksporta iespējām, sociālo kohēziju un nodarbinātības iespējām, jo īpaši attiecībā uz MVU, kā arī neatkarīgiem enerģijas ražotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50)

Veicinot atjaunojamo energoresursu tirgus attīstību, jāņem vērā tā labvēlīgā ietekme uz reģionu un vietējas attīstības iespējām, eksporta iespējām, sociālo kohēziju un nodarbinātības iespējām, jo īpaši attiecībā uz MVU, kā arī neatkarīgiem enerģijas ražotājiem.

| (50) | Veicinot atjaunojamo energoresursu tirgus attīstību, jāņem vērā tā labvēlīgā ietekme uz reģionu un vietējas attīstības iespējām, eksporta iespējām, sociālo kohēziju un nodarbinātības iespējām, jo īpaši attiecībā uz MVU, kā arī neatkarīgiem enerģijas ražotājiem
  , tostarp atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem un atjaunojamo energoresursu energokopienām
  . |
| --- | --- |

(50)

Veicinot atjaunojamo energoresursu tirgus attīstību, jāņem vērā tā labvēlīgā ietekme uz reģionu un vietējas attīstības iespējām, eksporta iespējām, sociālo kohēziju un nodarbinātības iespējām, jo īpaši attiecībā uz MVU, kā arī neatkarīgiem enerģijas ražotājiem
  , tostarp atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem un atjaunojamo energoresursu energokopienām
  .

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

51. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (51) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā ir atzīta tālāko reģionu īpašā situācija. Tālāko reģionu enerģētikas sektoram bieži vien raksturīga izolētība, ierobežots piedāvājums un atkarība no fosilajiem kurināmajiem, tomēr tiem ir svarīgi vietēji atjaunojamie energoresursi. Tādējādi tālākie reģioni varētu rādīt piemēru, kā Savienībā var izmantot inovatīvas energotehnoloģijas. Tāpēc
  ir jāveicina
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  plašāka izmantošana
  , lai šie reģioni iegūtu lielāku enerģētisko neatkarību, un jāatzīst to īpašā situācija atjaunojamo energoresursu enerģijas potenciāla un publiskā atbalsta nepieciešamības ziņā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā ir atzīta tālāko reģionu īpašā situācija. Tālāko reģionu enerģētikas sektoram bieži vien raksturīga izolētība, ierobežots piedāvājums un atkarība no fosilajiem kurināmajiem, tomēr tiem ir svarīgi vietēji atjaunojamie energoresursi. Tādējādi tālākie reģioni varētu rādīt piemēru, kā Savienībā var izmantot inovatīvas energotehnoloģijas. Tāpēc
  ir jāveicina
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  plašāka izmantošana
  , lai šie reģioni iegūtu lielāku enerģētisko neatkarību, un jāatzīst to īpašā situācija atjaunojamo energoresursu enerģijas potenciāla un publiskā atbalsta nepieciešamības ziņā.

| (51) | LESD
  349. pantā ir atzīta tālāko reģionu īpašā situācija. Tālāko reģionu enerģētikas sektoram bieži vien raksturīga izolētība, ierobežots
  un dārgāks
  piedāvājums un atkarība no fosilajiem kurināmajiem, tomēr tiem ir svarīgi vietēji atjaunojamie energoresursi
  , jo īpaši biomasa, un jūras energoresursi
  . Tādējādi tālākie reģioni varētu rādīt piemēru, kā Savienībā var izmantot inovatīvas energotehnoloģijas
  , un kļūt par teritorijām, kurās 100 % enerģijas tiek ražota no atjaunojamiem energoresursiem.
  Tāpēc atjaunojamo energoresursu enerģijas
  stratēģija ir jāpielāgo
  , lai šie reģioni iegūtu lielāku enerģētisko neatkarību,
  jānostiprina energoapgādes drošība
  un jāatzīst to īpašā situācija atjaunojamo energoresursu enerģijas potenciāla un publiskā atbalsta nepieciešamības ziņā.
  Turklāt būtu jānodrošina, ka tālākie reģioni spēj pilnībā izmantot savus resursus, ievērojot stingrus ilgtspējas kritērijus un vietējos apstākļus un vajadzības, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu un nostiprinātu savu enerģētisko neatkarību. |
| --- | --- |

(51)

LESD
  349. pantā ir atzīta tālāko reģionu īpašā situācija. Tālāko reģionu enerģētikas sektoram bieži vien raksturīga izolētība, ierobežots
  un dārgāks
  piedāvājums un atkarība no fosilajiem kurināmajiem, tomēr tiem ir svarīgi vietēji atjaunojamie energoresursi
  , jo īpaši biomasa, un jūras energoresursi
  . Tādējādi tālākie reģioni varētu rādīt piemēru, kā Savienībā var izmantot inovatīvas energotehnoloģijas
  , un kļūt par teritorijām, kurās 100 % enerģijas tiek ražota no atjaunojamiem energoresursiem.
  Tāpēc atjaunojamo energoresursu enerģijas
  stratēģija ir jāpielāgo
  , lai šie reģioni iegūtu lielāku enerģētisko neatkarību,
  jānostiprina energoapgādes drošība
  un jāatzīst to īpašā situācija atjaunojamo energoresursu enerģijas potenciāla un publiskā atbalsta nepieciešamības ziņā.
  Turklāt būtu jānodrošina, ka tālākie reģioni spēj pilnībā izmantot savus resursus, ievērojot stingrus ilgtspējas kritērijus un vietējos apstākļus un vajadzības, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu un nostiprinātu savu enerģētisko neatkarību.

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

52. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (52) | Ir piemēroti dot iespēju izstrādāt decentralizētas atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģijas nediskriminējošos apstākļos un nekavējot finansiālas investīcijas infrastruktūrā. Pārejai uz decentralizētu enerģijas ražošanu ir daudz priekšrocību, tostarp tā ļauj izmantot vietējos energoresursus, palielināt vietējo energoapgādes drošību, samazināt transportēšanas attālumus un enerģijas zudumus sakarā ar enerģijas pārvadi. Šāda decentralizācija arī veicina kopienu attīstību un kohēziju, nodrošinot ienākumu avotus un radot darbvietas vietējā mērogā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(52)

Ir piemēroti dot iespēju izstrādāt decentralizētas atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģijas nediskriminējošos apstākļos un nekavējot finansiālas investīcijas infrastruktūrā. Pārejai uz decentralizētu enerģijas ražošanu ir daudz priekšrocību, tostarp tā ļauj izmantot vietējos energoresursus, palielināt vietējo energoapgādes drošību, samazināt transportēšanas attālumus un enerģijas zudumus sakarā ar enerģijas pārvadi. Šāda decentralizācija arī veicina kopienu attīstību un kohēziju, nodrošinot ienākumu avotus un radot darbvietas vietējā mērogā.

| (52) | Ir piemēroti dot iespēju izstrādāt decentralizētas atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģijas
  un uzkrāšanas sistēmas
  nediskriminējošos apstākļos un nekavējot finansiālas investīcijas infrastruktūrā. Pārejai uz decentralizētu enerģijas ražošanu ir daudz priekšrocību, tostarp tā ļauj izmantot vietējos energoresursus, palielināt vietējo energoapgādes drošību, samazināt transportēšanas attālumus un enerģijas zudumus sakarā ar enerģijas pārvadi. Šāda decentralizācija arī veicina kopienu attīstību un kohēziju, nodrošinot ienākumu avotus un radot darbvietas vietējā mērogā. |
| --- | --- |

(52)

Ir piemēroti dot iespēju izstrādāt decentralizētas atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģijas
  un uzkrāšanas sistēmas
  nediskriminējošos apstākļos un nekavējot finansiālas investīcijas infrastruktūrā. Pārejai uz decentralizētu enerģijas ražošanu ir daudz priekšrocību, tostarp tā ļauj izmantot vietējos energoresursus, palielināt vietējo energoapgādes drošību, samazināt transportēšanas attālumus un enerģijas zudumus sakarā ar enerģijas pārvadi. Šāda decentralizācija arī veicina kopienu attīstību un kohēziju, nodrošinot ienākumu avotus un radot darbvietas vietējā mērogā.

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

53. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (53) | Atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas pašpatēriņam kļūstot aizvien nozīmīgākam, ir jādefinē, kas ir atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāji, un ir vajadzīgs tiesiskais regulējums, kas ļautu pašpatērētājiem ražot, uzkrāt, patērēt un pārdot elektroenerģiju, nesaskaroties ar nesamērīgiem šķēršļiem.
  Dažos gadījumos būtu jāatļauj kolektīvais pašpatēriņš, lai, piemēram, daudzdzīvokļu māju iemītnieki varētu gūt labumu no patērētāju iespēcinātības tādā pašā apmērā kā savrupmājās dzīvojošas ģimenes
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53)

Atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas pašpatēriņam kļūstot aizvien nozīmīgākam, ir jādefinē, kas ir atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāji, un ir vajadzīgs tiesiskais regulējums, kas ļautu pašpatērētājiem ražot, uzkrāt, patērēt un pārdot elektroenerģiju, nesaskaroties ar nesamērīgiem šķēršļiem.
  Dažos gadījumos būtu jāatļauj kolektīvais pašpatēriņš, lai, piemēram, daudzdzīvokļu māju iemītnieki varētu gūt labumu no patērētāju iespēcinātības tādā pašā apmērā kā savrupmājās dzīvojošas ģimenes
  .

| (53) | Atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas pašpatēriņam kļūstot aizvien nozīmīgākam, ir jādefinē, kas ir atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāji, un ir vajadzīgs tiesiskais regulējums, kas ļautu pašpatērētājiem ražot, uzkrāt, patērēt un pārdot elektroenerģiju, nesaskaroties ar nesamērīgiem šķēršļiem.
  Ar tarifiem un atlīdzību par pašpatēriņu vajadzētu stimulēt viedāku tehnoloģiju izmantošanu atjaunojamo energoresursu integrācijai un motivēt atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājus pieņemt patērētājam un tīklam abpusēji izdevīgus lēmumus investēt. Lai rastu šādu līdzsvaru, ir jānodrošina atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem un atjaunojamo energoresursu kopienām tiesības par elektroenerģiju, ko tie paši no atjaunojamiem energoresursiem ir saražojuši un ievada tīklā, saņemt atlīdzību, kura atspoguļo vismaz ievadītās elektroenerģijas tirgus vērtību un arī vērtību, kas ilgtermiņā nodrošināta tīklam, videi un sabiedrībai. Šāda vērtība ir jānosaka, ņemot vērā gan pašpatēriņa ilgtermiņa izmaksas, gan ieguvumus, kas nodrošināti tīklam, sabiedrībai un videi, jo nav radušās izmaksas, sevišķi tad, ja klāt nāk arī citi izkliedētie energoresursi, piemēram, energoefektivitāte, enerģijas uzkrāšana, pieprasījumreakcija un kopienas tīkli. Šī atlīdzība būtu jānosaka, pamatojoties uz izkliedēto energoresursu izmaksu un ieguvumu analīzi, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvas [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), 2016/0380(COD)] 59. pantu
  . |
| --- | --- |

(53)

Atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas pašpatēriņam kļūstot aizvien nozīmīgākam, ir jādefinē, kas ir atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāji, un ir vajadzīgs tiesiskais regulējums, kas ļautu pašpatērētājiem ražot, uzkrāt, patērēt un pārdot elektroenerģiju, nesaskaroties ar nesamērīgiem šķēršļiem.
  Ar tarifiem un atlīdzību par pašpatēriņu vajadzētu stimulēt viedāku tehnoloģiju izmantošanu atjaunojamo energoresursu integrācijai un motivēt atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājus pieņemt patērētājam un tīklam abpusēji izdevīgus lēmumus investēt. Lai rastu šādu līdzsvaru, ir jānodrošina atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem un atjaunojamo energoresursu kopienām tiesības par elektroenerģiju, ko tie paši no atjaunojamiem energoresursiem ir saražojuši un ievada tīklā, saņemt atlīdzību, kura atspoguļo vismaz ievadītās elektroenerģijas tirgus vērtību un arī vērtību, kas ilgtermiņā nodrošināta tīklam, videi un sabiedrībai. Šāda vērtība ir jānosaka, ņemot vērā gan pašpatēriņa ilgtermiņa izmaksas, gan ieguvumus, kas nodrošināti tīklam, sabiedrībai un videi, jo nav radušās izmaksas, sevišķi tad, ja klāt nāk arī citi izkliedētie energoresursi, piemēram, energoefektivitāte, enerģijas uzkrāšana, pieprasījumreakcija un kopienas tīkli. Šī atlīdzība būtu jānosaka, pamatojoties uz izkliedēto energoresursu izmaksu un ieguvumu analīzi, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvas [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), 2016/0380(COD)] 59. pantu
  .

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

53.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (53a) | Dažos gadījumos būtu jāatļauj kolektīvais pašpatēriņš, lai, piemēram, daudzdzīvokļu māju iemītnieki varētu gūt labumu no patērētāju iespēcinātības tādā pašā apmērā kā savrupmājās dzīvojošas ģimenes. Ja ir iespējams kolektīvais pašpatēriņš, tad atjaunojamo energoresursu energokopienas ar mazāku patēriņu un zemākiem piegādes tarifiem var arī palielināt energoefektivitāti mājsaimniecības līmenī un palīdzēt cīnīties pret enerģētisko nabadzību. Dalībvalstīm būtu jāizmanto šī iespēja un tādēļ cita starpā jāizvērtē, cik lielā mērā ir iespējams nodrošināt, ka energokopienai var pievienoties mājsaimniecības, kas citādi to nevarētu izdarīt, tostarp neaizsargāti patērētāji un īrnieki. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53a)

Dažos gadījumos būtu jāatļauj kolektīvais pašpatēriņš, lai, piemēram, daudzdzīvokļu māju iemītnieki varētu gūt labumu no patērētāju iespēcinātības tādā pašā apmērā kā savrupmājās dzīvojošas ģimenes. Ja ir iespējams kolektīvais pašpatēriņš, tad atjaunojamo energoresursu energokopienas ar mazāku patēriņu un zemākiem piegādes tarifiem var arī palielināt energoefektivitāti mājsaimniecības līmenī un palīdzēt cīnīties pret enerģētisko nabadzību. Dalībvalstīm būtu jāizmanto šī iespēja un tādēļ cita starpā jāizvērtē, cik lielā mērā ir iespējams nodrošināt, ka energokopienai var pievienoties mājsaimniecības, kas citādi to nevarētu izdarīt, tostarp neaizsargāti patērētāji un īrnieki.

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

53.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (53b) | Dalībvalstīm ir jāpanāk, ka tiek ievēroti patēriņa noteikumi un ka tiek īstenoti jauni vai spēcīgāki pasākumi, ar ko apkaro piespiedu pārdošanu, negodīgu tirgošanos un maldinošus paziņojumus par atjaunojamo energoresursu enerģijas aprīkojuma uzstādīšanu, jo tas galvenokārt ietekmē pašas neaizsargātākās iedzīvotāju grupas (piem., vecos ļaudis, lauku iedzīvotājus u. c.). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(53b)

Dalībvalstīm ir jāpanāk, ka tiek ievēroti patēriņa noteikumi un ka tiek īstenoti jauni vai spēcīgāki pasākumi, ar ko apkaro piespiedu pārdošanu, negodīgu tirgošanos un maldinošus paziņojumus par atjaunojamo energoresursu enerģijas aprīkojuma uzstādīšanu, jo tas galvenokārt ietekmē pašas neaizsargātākās iedzīvotāju grupas (piem., vecos ļaudis, lauku iedzīvotājus u. c.).

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

54. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (54) | Vietējo iedzīvotāju iesaistīšanās atjaunojamo energoresursu enerģijas projektos ar atjaunojamo energoresursu energokopienu starpniecību ir devusi ievērojamu pievienoto vērtību, kas izpaužas kā atjaunojamo energoresursu enerģijas noderīguma atzīšana vietējā mērogā un papildu privātā kapitāla pieejamība. Nākotnē aizvien palielinoties atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jaudai, šāda vietējās sabiedrības iesaistīšanās kļūs vēl izšķirošāka. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(54)

Vietējo iedzīvotāju iesaistīšanās atjaunojamo energoresursu enerģijas projektos ar atjaunojamo energoresursu energokopienu starpniecību ir devusi ievērojamu pievienoto vērtību, kas izpaužas kā atjaunojamo energoresursu enerģijas noderīguma atzīšana vietējā mērogā un papildu privātā kapitāla pieejamība. Nākotnē aizvien palielinoties atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jaudai, šāda vietējās sabiedrības iesaistīšanās kļūs vēl izšķirošāka.

| (54) | Vietējo iedzīvotāju
  un vietējo pašpārvaldes iestāžu
  dalība atjaunojamo energoresursu enerģijas projektos ar atjaunojamo energoresursu energokopienu starpniecību ir devusi ievērojamu pievienoto vērtību, kas izpaužas kā atjaunojamo energoresursu enerģijas noderīguma atzīšana vietējā mērogā un papildu privātā kapitāla pieejamība
  , un tas savukārt nozīmē vietējas investīcijas, plašāku izvēli patērētājiem un iedzīvotāju lielāku dalību enerģētikas pārkārtošanas procesā, proti, uz līdzdalību tiek rosinātas mājsaimniecības, kuras citādi to nevarētu izdarīt, tiek palielināta energoefektivitāte mājsaimniecības līmenī, un mazāks patēriņš un zemāki piegādes tarifi palīdz cīnīties pret enerģētisko nabadzību
  . Nākotnē aizvien palielinoties atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jaudai, šāda vietējās sabiedrības iesaistīšanās kļūs vēl izšķirošāka. |
| --- | --- |

(54)

Vietējo iedzīvotāju
  un vietējo pašpārvaldes iestāžu
  dalība atjaunojamo energoresursu enerģijas projektos ar atjaunojamo energoresursu energokopienu starpniecību ir devusi ievērojamu pievienoto vērtību, kas izpaužas kā atjaunojamo energoresursu enerģijas noderīguma atzīšana vietējā mērogā un papildu privātā kapitāla pieejamība
  , un tas savukārt nozīmē vietējas investīcijas, plašāku izvēli patērētājiem un iedzīvotāju lielāku dalību enerģētikas pārkārtošanas procesā, proti, uz līdzdalību tiek rosinātas mājsaimniecības, kuras citādi to nevarētu izdarīt, tiek palielināta energoefektivitāte mājsaimniecības līmenī, un mazāks patēriņš un zemāki piegādes tarifi palīdz cīnīties pret enerģētisko nabadzību
  . Nākotnē aizvien palielinoties atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jaudai, šāda vietējās sabiedrības iesaistīšanās kļūs vēl izšķirošāka.

Grozījums Nr. 54

Direktīvas priekšlikums

55.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (55a) | Ir svarīgi, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka tīkla izmaksas un nodevas visiem elektroenerģijas sistēmas lietotājiem ir sadalītas taisnīgi, neradot izkropļojumus. Visiem tīkla tarifiem būtu jāatspoguļo izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(55a)

Ir svarīgi, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka tīkla izmaksas un nodevas visiem elektroenerģijas sistēmas lietotājiem ir sadalītas taisnīgi, neradot izkropļojumus. Visiem tīkla tarifiem būtu jāatspoguļo izmaksas.

Grozījums Nr. 55

Direktīvas priekšlikums

57. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (57) | Vairākas dalībvalstis siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā īstenojušas pasākumus nolūkā sasniegt savu 2020. gadam izvirzīto atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītāju.
  Tomēr, tā kā nav saistošu nacionālo mērķrādītāju laikposmam pēc 2020. gada, ar atlikušajiem valstīs nodrošinātajiem stimuliem vien var nepietikt, lai īstenotu dekarbonizācijas ilgtermiņa mērķus, kas izvirzīti 2030. gadam un 2050. gadam.
  Lai nodrošinātu virzību uz šiem mērķiem, stiprinātu investoriem vajadzīgo noteiktību un veicinātu to, ka Savienības mērogā tiek izveidots tirgus siltumapgādei un aukstumapgādei no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem, vienlaikus ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, ir lietderīgi sekmēt dalībvalstu centienus nodrošināt siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem, tiecoties panākt atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvara pakāpenisku palielināšanos. Ņemot vērā dažu siltumapgādes un aukstumapgādes tirgu sadrumstalotību, ļoti svarīgi ir šādu centienu plānošanā nodrošināt elastīgumu. Svarīgi ir arī nodrošināt, lai, iespējams, aizvien plašāk ieviešot siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem, netiktu radīta nelabvēlīga blakusietekme uz vidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(57)

Vairākas dalībvalstis siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā īstenojušas pasākumus nolūkā sasniegt savu 2020. gadam izvirzīto atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītāju.
  Tomēr, tā kā nav saistošu nacionālo mērķrādītāju laikposmam pēc 2020. gada, ar atlikušajiem valstīs nodrošinātajiem stimuliem vien var nepietikt, lai īstenotu dekarbonizācijas ilgtermiņa mērķus, kas izvirzīti 2030. gadam un 2050. gadam.
  Lai nodrošinātu virzību uz šiem mērķiem, stiprinātu investoriem vajadzīgo noteiktību un veicinātu to, ka Savienības mērogā tiek izveidots tirgus siltumapgādei un aukstumapgādei no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem, vienlaikus ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, ir lietderīgi sekmēt dalībvalstu centienus nodrošināt siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem, tiecoties panākt atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvara pakāpenisku palielināšanos. Ņemot vērā dažu siltumapgādes un aukstumapgādes tirgu sadrumstalotību, ļoti svarīgi ir šādu centienu plānošanā nodrošināt elastīgumu. Svarīgi ir arī nodrošināt, lai, iespējams, aizvien plašāk ieviešot siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem, netiktu radīta nelabvēlīga blakusietekme uz vidi.

| (57) | Vairākas dalībvalstis siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā īstenojušas pasākumus nolūkā sasniegt savu 2020. gadam izvirzīto atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītāju. Lai nodrošinātu virzību uz šiem mērķiem, stiprinātu investoriem vajadzīgo noteiktību un veicinātu to, ka Savienības mērogā tiek izveidots tirgus siltumapgādei un aukstumapgādei no
  atjaunojamiem
  energoresursiem, vienlaikus ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, ir lietderīgi sekmēt dalībvalstu centienus nodrošināt siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamiem
  energoresursiem, tiecoties panākt atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvara pakāpenisku palielināšanos. Ņemot vērā dažu siltumapgādes un aukstumapgādes tirgu sadrumstalotību, ļoti svarīgi ir šādu centienu plānošanā nodrošināt elastīgumu. Svarīgi ir arī nodrošināt, lai, iespējams, aizvien plašāk ieviešot siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamiem
  energoresursiem, netiktu radīta nelabvēlīga blakusietekme uz vidi
  un sabiedrības veselību
  . |
| --- | --- |

(57)

Vairākas dalībvalstis siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā īstenojušas pasākumus nolūkā sasniegt savu 2020. gadam izvirzīto atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītāju. Lai nodrošinātu virzību uz šiem mērķiem, stiprinātu investoriem vajadzīgo noteiktību un veicinātu to, ka Savienības mērogā tiek izveidots tirgus siltumapgādei un aukstumapgādei no
  atjaunojamiem
  energoresursiem, vienlaikus ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, ir lietderīgi sekmēt dalībvalstu centienus nodrošināt siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamiem
  energoresursiem, tiecoties panākt atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvara pakāpenisku palielināšanos. Ņemot vērā dažu siltumapgādes un aukstumapgādes tirgu sadrumstalotību, ļoti svarīgi ir šādu centienu plānošanā nodrošināt elastīgumu. Svarīgi ir arī nodrošināt, lai, iespējams, aizvien plašāk ieviešot siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamiem
  energoresursiem, netiktu radīta nelabvēlīga blakusietekme uz vidi
  un sabiedrības veselību
  .

Grozījums Nr. 56

Direktīvas priekšlikums

59.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (59a) | Mājsaimniecību lietotāji un kopienas, kas tirgojas ar savu elastīgumu, īsteno pašpatēriņu vai pārdod pašu saražoto elektroenerģiju, saglabā savas patērētāju tiesības, tostarp tiesības slēgt līgumu ar pašu izvēlētu piegādātāju un tiesības mainīt piegādātāju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(59a)

Mājsaimniecību lietotāji un kopienas, kas tirgojas ar savu elastīgumu, īsteno pašpatēriņu vai pārdod pašu saražoto elektroenerģiju, saglabā savas patērētāju tiesības, tostarp tiesības slēgt līgumu ar pašu izvēlētu piegādātāju un tiesības mainīt piegādātāju.

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

60. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (60) | Būtu jāuzsver iespējamā sinerģija starp
  centieniem
  aizvien plašāk ieviest siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem un Direktīvās 2010/31/ES un 2012/27/ES paredzētajām esošajām shēmām. Lai samazinātu administratīvo slogu, dalībvalstīm vajadzētu būt maksimāli plašām iespējām šādu centienu īstenošanai izmantot esošās administratīvās struktūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(60)

Būtu jāuzsver iespējamā sinerģija starp
  centieniem
  aizvien plašāk ieviest siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem un Direktīvās 2010/31/ES un 2012/27/ES paredzētajām esošajām shēmām. Lai samazinātu administratīvo slogu, dalībvalstīm vajadzētu būt maksimāli plašām iespējām šādu centienu īstenošanai izmantot esošās administratīvās struktūras.

| (60) | Lai izmantotu efektīvas, uz atjaunojamo energoresursu bāzes veidotas siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas, vienlaikus būtu jāveic arī pamatīga ēku renovācija, tā nodrošinot, ka samazinās pieprasījums pēc enerģijas un arī izmaksas, kas rodas patērētājiem, un ka samazinās enerģētiskā nabadzība, turklāt tiek radītas kvalificētas vietējās darbvietas. Tāpēc
  būtu jāuzsver iespējamā sinerģija starp
  nepieciešamību
  aizvien plašāk ieviest siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamiem
  energoresursiem un Direktīvās 2010/31/ES un 2012/27/ES paredzētajām esošajām shēmām. Lai samazinātu administratīvo slogu, dalībvalstīm vajadzētu būt maksimāli plašām iespējām šādu centienu īstenošanai izmantot esošās administratīvās struktūras. |
| --- | --- |

(60)

Lai izmantotu efektīvas, uz atjaunojamo energoresursu bāzes veidotas siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmas, vienlaikus būtu jāveic arī pamatīga ēku renovācija, tā nodrošinot, ka samazinās pieprasījums pēc enerģijas un arī izmaksas, kas rodas patērētājiem, un ka samazinās enerģētiskā nabadzība, turklāt tiek radītas kvalificētas vietējās darbvietas. Tāpēc
  būtu jāuzsver iespējamā sinerģija starp
  nepieciešamību
  aizvien plašāk ieviest siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamiem
  energoresursiem un Direktīvās 2010/31/ES un 2012/27/ES paredzētajām esošajām shēmām. Lai samazinātu administratīvo slogu, dalībvalstīm vajadzētu būt maksimāli plašām iespējām šādu centienu īstenošanai izmantot esošās administratīvās struktūras.

Grozījums Nr. 58

Direktīvas priekšlikums

61.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (61a) | Intelektiska transporta jomā ir svarīgi panākt, ka tiek izstrādāts un ieviests vairāk elektromobilitātes autotransporta un ka ātrāk notiek moderno tehnoloģiju integrācija inovatīvā dzelzceļa transportā, straujāk īstenojot pārejai uz dzelzceļu (Shift2Rail) izstrādāto iniciatīvu, kas veicina videi saudzīgāku sabiedrisko transportu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(61a)

Intelektiska transporta jomā ir svarīgi panākt, ka tiek izstrādāts un ieviests vairāk elektromobilitātes autotransporta un ka ātrāk notiek moderno tehnoloģiju integrācija inovatīvā dzelzceļa transportā, straujāk īstenojot pārejai uz dzelzceļu (Shift2Rail) izstrādāto iniciatīvu, kas veicina videi saudzīgāku sabiedrisko transportu.

Grozījums Nr. 59

Direktīvas priekšlikums

62. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (62) | 2016. gada jūlijā klajā nākušajā Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā norādīts, ka no pārtikas kultūraugiem ražotu biodegvielu loma transporta sektora dekarbonizācijā ir ierobežota un ka šīs degvielas būtu pakāpeniski jāizņem no apgrozības un jāaizstāj ar modernajām biodegvielām. Lai sagatavotos pārejai uz modernajām biodegvielām un samazinātu kopējo netiešas zemes izmantošanas maiņas ietekmi, ir lietderīgi samazināt no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražoto biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo daudzumu, ko var ieskaitīt šajā direktīvā noteiktā Savienības mērķrādītāja sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(62)

2016. gada jūlijā klajā nākušajā Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā norādīts, ka no pārtikas kultūraugiem ražotu biodegvielu loma transporta sektora dekarbonizācijā ir ierobežota un ka šīs degvielas būtu pakāpeniski jāizņem no apgrozības un jāaizstāj ar modernajām biodegvielām. Lai sagatavotos pārejai uz modernajām biodegvielām un samazinātu kopējo netiešas zemes izmantošanas maiņas ietekmi, ir lietderīgi samazināt no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražoto biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo daudzumu, ko var ieskaitīt šajā direktīvā noteiktā Savienības mērķrādītāja sasniegšanai.

| (62) | Ja ganības vai lauksaimniecībā izmantojamo zemi, kas iepriekš izmantota pārtikas un barības ražošanai, sāk izmantot biodegvielas ražošanai, pieprasījums pēc minētajiem produktiem, kas nav biodegviela, saglabājas un ir jāapmierina citādi — ar intensīvāku ražošanu vai atvēlot ražošanai iepriekš lauksaimniecībā neizmantotu zemi citā vietā. Pēdējais no minētajiem piemēriem ir netieša zemes izmantošanas maiņa, un gadījumos, kad tiek izmantota zeme ar lielu oglekļa uzkrājumu, var rasties ievērojamas siltumnīcefekta gāzu emisijas.
  2016. gada jūlijā klajā nākušajā Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā norādīts, ka no pārtikas kultūraugiem ražotu biodegvielu loma transporta sektora dekarbonizācijā ir ierobežota un ka šīs degvielas būtu pakāpeniski jāizņem no apgrozības un jāaizstāj ar modernajām biodegvielām. Lai sagatavotos pārejai uz modernajām biodegvielām un samazinātu kopējo netiešas zemes izmantošanas maiņas ietekmi, ir lietderīgi samazināt no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražoto biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo daudzumu, ko var ieskaitīt šajā direktīvā noteiktā Savienības mērķrādītāja sasniegšanai
  , tomēr nošķirot tās no kultūraugiem iegūtās biodegvielas, kurām ir augsta siltumnīcefekta gāzu efektivitāte un zems netiešas zemes izmantošanas maiņas risks
  .
  Būtu jāpanāk, ka ātrāk tiek ieviestas modernās biodegvielas un elektromobilitāte. |
| --- | --- |

(62)

Ja ganības vai lauksaimniecībā izmantojamo zemi, kas iepriekš izmantota pārtikas un barības ražošanai, sāk izmantot biodegvielas ražošanai, pieprasījums pēc minētajiem produktiem, kas nav biodegviela, saglabājas un ir jāapmierina citādi — ar intensīvāku ražošanu vai atvēlot ražošanai iepriekš lauksaimniecībā neizmantotu zemi citā vietā. Pēdējais no minētajiem piemēriem ir netieša zemes izmantošanas maiņa, un gadījumos, kad tiek izmantota zeme ar lielu oglekļa uzkrājumu, var rasties ievērojamas siltumnīcefekta gāzu emisijas.
  2016. gada jūlijā klajā nākušajā Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā norādīts, ka no pārtikas kultūraugiem ražotu biodegvielu loma transporta sektora dekarbonizācijā ir ierobežota un ka šīs degvielas būtu pakāpeniski jāizņem no apgrozības un jāaizstāj ar modernajām biodegvielām. Lai sagatavotos pārejai uz modernajām biodegvielām un samazinātu kopējo netiešas zemes izmantošanas maiņas ietekmi, ir lietderīgi samazināt no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem ražoto biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo daudzumu, ko var ieskaitīt šajā direktīvā noteiktā Savienības mērķrādītāja sasniegšanai
  , tomēr nošķirot tās no kultūraugiem iegūtās biodegvielas, kurām ir augsta siltumnīcefekta gāzu efektivitāte un zems netiešas zemes izmantošanas maiņas risks
  .
  Būtu jāpanāk, ka ātrāk tiek ieviestas modernās biodegvielas un elektromobilitāte.

Grozījums Nr. 60

Direktīvas priekšlikums

63.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (63a) | Savienībai un dalībvalstīm būtu jātiecas dažādot no atjaunojamiem energoresursiem iegūtās enerģijas struktūru, samazināt kopējo transporta energopatēriņu un palielināt energoefektivitāti visās transporta nozarēs. Varētu veicināt šā mērķa sasniegšanai vajadzīgo pasākumu īstenošanu transporta plānošanā, kā arī energoefektīvāku automobiļu ražošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(63a)

Savienībai un dalībvalstīm būtu jātiecas dažādot no atjaunojamiem energoresursiem iegūtās enerģijas struktūru, samazināt kopējo transporta energopatēriņu un palielināt energoefektivitāti visās transporta nozarēs. Varētu veicināt šā mērķa sasniegšanai vajadzīgo pasākumu īstenošanu transporta plānošanā, kā arī energoefektīvāku automobiļu ražošanā.

Grozījums Nr. 61

Direktīvas priekšlikums

63.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (63b) | Autotransporta degvielas patēriņa efektivitātes standarti būtu efektīvs veids, kā veicināt alternatīvu atjaunojamo energoresursu ieviešanu transporta nozarē un ilgtermiņā panākt vēl lielākus siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus un transporta nozares dekarbonizāciju. Degvielas patēriņa efektivitātes standarti būtu jāpilnveido, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību un mērķrādītājus, kas noteikti klimata un enerģētikas jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(63b)

Autotransporta degvielas patēriņa efektivitātes standarti būtu efektīvs veids, kā veicināt alternatīvu atjaunojamo energoresursu ieviešanu transporta nozarē un ilgtermiņā panākt vēl lielākus siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus un transporta nozares dekarbonizāciju. Degvielas patēriņa efektivitātes standarti būtu jāpilnveido, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību un mērķrādītājus, kas noteikti klimata un enerģētikas jomā.

Grozījums Nr. 286

Direktīvas priekšlikums

63.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (63c) | Sagaidāms, ka modernās biodegvielas būs svarīgas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai aviācijas nozarē, un tāpēc iekļaušanas pienākums jo īpaši būtu arī jāpilda tieši attiecībā uz degvielām, ko piegādā aviācijai. Gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī būtu jāizstrādā politikas nostādnes, ar ko rosina īstenot operatīvus pasākumus degvielas taupīšanai pārvadājumos, un jāveic arī pētniecība un izstrāde, cenšoties palielināt ar vēja un saules enerģiju darbināma jūras transporta īpatsvaru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(63c)

Sagaidāms, ka modernās biodegvielas būs svarīgas siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai aviācijas nozarē, un tāpēc iekļaušanas pienākums jo īpaši būtu arī jāpilda tieši attiecībā uz degvielām, ko piegādā aviācijai. Gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī būtu jāizstrādā politikas nostādnes, ar ko rosina īstenot operatīvus pasākumus degvielas taupīšanai pārvadājumos, un jāveic arī pētniecība un izstrāde, cenšoties palielināt ar vēja un saules enerģiju darbināma jūras transporta īpatsvaru.

Grozījums Nr. 63

Direktīvas priekšlikums

65.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (65a) | Lai precīzāk aprēķinātu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru transporta nozarē, būtu jāizstrādā piemērota metodika un jāizpēta dažādi šim nolūkam atbilstoši tehniski un tehnoloģiski risinājumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(65a)

Lai precīzāk aprēķinātu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru transporta nozarē, būtu jāizstrādā piemērota metodika un jāizpēta dažādi šim nolūkam atbilstoši tehniski un tehnoloģiski risinājumi.

Grozījums Nr. 64

Direktīvas priekšlikums

66. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (66) | Būtu jāveicina tādu sākvielu izmantošana biodegvielu ražošanai, kuru netiešas zemes izmantošanas maiņas ietekme ir neliela, jo tās veicina ekonomikas dekarbonizāciju. Šīs direktīvas pielikumā it sevišķi būtu jāiekļauj sākvielas, ko izmanto moderno biodegvielu ražošanai, kuras tehnoloģija ir inovatīvāka un mazāk pilnveidota, tāpēc tai nepieciešams lielāks atbalsts. Lai nodrošinātu, ka šis pielikums iet roku rokā ar jaunāko tehnoloģiju izstrādi, vienlaikus izvairoties no negribētas nelabvēlīgas ietekmes,
  pēc direktīvas pieņemšanas būtu jāveic izvērtēšana, kuras mērķis ir novērtēt iespēju paplašināt pielikumu, iekļaujot tajā jaunas sākvielas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(66)

Būtu jāveicina tādu sākvielu izmantošana biodegvielu ražošanai, kuru netiešas zemes izmantošanas maiņas ietekme ir neliela, jo tās veicina ekonomikas dekarbonizāciju. Šīs direktīvas pielikumā it sevišķi būtu jāiekļauj sākvielas, ko izmanto moderno biodegvielu ražošanai, kuras tehnoloģija ir inovatīvāka un mazāk pilnveidota, tāpēc tai nepieciešams lielāks atbalsts. Lai nodrošinātu, ka šis pielikums iet roku rokā ar jaunāko tehnoloģiju izstrādi, vienlaikus izvairoties no negribētas nelabvēlīgas ietekmes,
  pēc direktīvas pieņemšanas būtu jāveic izvērtēšana, kuras mērķis ir novērtēt iespēju paplašināt pielikumu, iekļaujot tajā jaunas sākvielas
  .

| (66) | Būtu jāveicina tādu sākvielu izmantošana biodegvielu ražošanai, kuru netiešas zemes izmantošanas maiņas ietekme ir neliela, jo tās veicina ekonomikas dekarbonizāciju. Šīs direktīvas pielikumā it sevišķi būtu jāiekļauj sākvielas, ko izmanto moderno biodegvielu ražošanai, kuras tehnoloģija ir inovatīvāka un mazāk pilnveidota, tāpēc tai nepieciešams lielāks atbalsts. Lai nodrošinātu, ka šis pielikums iet roku rokā ar jaunāko tehnoloģiju izstrādi, vienlaikus izvairoties no negribētas nelabvēlīgas ietekmes,
  tas būtu regulāri jāizvērtē
  . |
| --- | --- |

(66)

Būtu jāveicina tādu sākvielu izmantošana biodegvielu ražošanai, kuru netiešas zemes izmantošanas maiņas ietekme ir neliela, jo tās veicina ekonomikas dekarbonizāciju. Šīs direktīvas pielikumā it sevišķi būtu jāiekļauj sākvielas, ko izmanto moderno biodegvielu ražošanai, kuras tehnoloģija ir inovatīvāka un mazāk pilnveidota, tāpēc tai nepieciešams lielāks atbalsts. Lai nodrošinātu, ka šis pielikums iet roku rokā ar jaunāko tehnoloģiju izstrādi, vienlaikus izvairoties no negribētas nelabvēlīgas ietekmes,
  tas būtu regulāri jāizvērtē
  .

Grozījums Nr. 65

Direktīvas priekšlikums

68. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (68) | Lai izmantotu visu biomasas potenciālu veicināt ekonomikas dekarbonizāciju, izmantojot biomasu materiālu un enerģijas ražošanai, Savienībai un dalībvalstīm būtu jāveicina
  labāka
  esošo koksnes un lauksaimniecības resursu
  ilgtspējīga mobilizācija
  un jaunu mežsaimniecības un lauksaimniecības ražošanas sistēmu
  izveide
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(68)

Lai izmantotu visu biomasas potenciālu veicināt ekonomikas dekarbonizāciju, izmantojot biomasu materiālu un enerģijas ražošanai, Savienībai un dalībvalstīm būtu jāveicina
  labāka
  esošo koksnes un lauksaimniecības resursu
  ilgtspējīga mobilizācija
  un jaunu mežsaimniecības un lauksaimniecības ražošanas sistēmu
  izveide
  .

| (68) | Lai izmantotu visu biomasas potenciālu veicināt ekonomikas dekarbonizāciju, izmantojot biomasu materiālu un enerģijas ražošanai, Savienībai un dalībvalstīm būtu jāveicina
  tikai tādas enerģijas patēriņš, kas iegūta, nodrošinot
  esošo koksnes un lauksaimniecības resursu
  ilgtspējīgāku mobilizāciju
  un jaunu mežsaimniecības un lauksaimniecības ražošanas sistēmu
  izveidi, ar nosacījumu, ka ir ievēroti ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma kritēriji
  . |
| --- | --- |

(68)

Lai izmantotu visu biomasas potenciālu veicināt ekonomikas dekarbonizāciju, izmantojot biomasu materiālu un enerģijas ražošanai, Savienībai un dalībvalstīm būtu jāveicina
  tikai tādas enerģijas patēriņš, kas iegūta, nodrošinot
  esošo koksnes un lauksaimniecības resursu
  ilgtspējīgāku mobilizāciju
  un jaunu mežsaimniecības un lauksaimniecības ražošanas sistēmu
  izveidi, ar nosacījumu, ka ir ievēroti ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma kritēriji
  .

Grozījums Nr. 287

Direktīvas priekšlikums

68.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (68a) | Būtu vēl vairāk jāuzsver sinerģija starp aprites ekonomiku, bioekonomiku un atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšanu, tā tiecoties panākt, ka izejvielas tiek izmantotas visvērtīgākajā veidā un ar vislabāko rezultātu attiecībā uz vidi. Politikas pasākumos, ko Savienība un dalībvalstis pieņem atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas atbalstam, vienmēr būtu jāņem vērā resursu efektīvas izmantošanas un biomasas optimālas izmantošanas princips. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(68a)

Būtu vēl vairāk jāuzsver sinerģija starp aprites ekonomiku, bioekonomiku un atjaunojamo energoresursu enerģijas veicināšanu, tā tiecoties panākt, ka izejvielas tiek izmantotas visvērtīgākajā veidā un ar vislabāko rezultātu attiecībā uz vidi. Politikas pasākumos, ko Savienība un dalībvalstis pieņem atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas atbalstam, vienmēr būtu jāņem vērā resursu efektīvas izmantošanas un biomasas optimālas izmantošanas princips.

Grozījums Nr. 66

Direktīvas priekšlikums

69. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (69) | Biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas
  vienmēr vajadzētu ražot ilgtspējīgā veidā. Tāpēc būtu jāprasa, lai biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, ko izmanto šajā direktīvā
  noteiktā Savienības mērķrādītāja
  sasniegšanai un par
  ko
  saņem līdzekļus no atbalsta shēmām, atbilstu ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(69)

Biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas
  vienmēr vajadzētu ražot ilgtspējīgā veidā. Tāpēc būtu jāprasa, lai biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, ko izmanto šajā direktīvā
  noteiktā Savienības mērķrādītāja
  sasniegšanai un par
  ko
  saņem līdzekļus no atbalsta shēmām, atbilstu ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem.

| (69) | Atjaunojamo energoresursu enerģiju
  vienmēr vajadzētu ražot ilgtspējīgā veidā. Tāpēc būtu jāprasa, lai biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, ko izmanto šajā direktīvā
  noteikto mērķrādītāju
  sasniegšanai, un
  tie atjaunojamo energoresursu enerģijas veidi,
  par
  kuriem
  saņem līdzekļus no atbalsta shēmām, atbilstu ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem. |
| --- | --- |

(69)

Atjaunojamo energoresursu enerģiju
  vienmēr vajadzētu ražot ilgtspējīgā veidā. Tāpēc būtu jāprasa, lai biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, ko izmanto šajā direktīvā
  noteikto mērķrādītāju
  sasniegšanai, un
  tie atjaunojamo energoresursu enerģijas veidi,
  par
  kuriem
  saņem līdzekļus no atbalsta shēmām, atbilstu ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem.

Grozījums Nr. 67

Direktīvas priekšlikums

71. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (71) | Lauksaimniecisko izejvielu ražošanai biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu vajadzībām un šajā direktīvā paredzētajiem stimuliem to izmantošanai nevajadzētu veicināt
  bioloģiski daudzveidīgu platību iznīcināšanu
  . Šādi ierobežoti resursi, kas dažādos starptautiskos dokumentos ir atzīti par vērtīgiem visai cilvēcei, būtu jāsaglabā. Tāpēc ir jāparedz ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritēriji, kas nodrošina, ka biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām stimulus var piemērot tikai tad, ja tiek garantēts, ka lauksaimniecisko izejvielu izcelsme nav bioloģiski daudzveidīgās platībās, vai tad, ja gadījumā, kad platības ir paredzētas dabas aizsardzības mērķiem vai reti sastopamu, apdraudētu un izzūdošu ekosistēmu vai sugu aizsardzībai, attiecīgā kompetentā iestāde apliecina, ka lauksaimniecisko izejvielu ražošana netraucē šādiem mērķiem. Meži būtu jāuzskata par bioloģiski daudzveidīgiem saskaņā ar ilgtspējas kritērijiem, ja tie ir pirmatnēji meži saskaņā ar definīciju, ko izmanto Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) vispārējā mežu resursu novērtējumā, vai ja tos aizsargā valsts tiesību akti dabas aizsardzības jomā. Platības, kurās iegūst meža nekoksnes produktus, būtu jāuzskata par bioloģiski daudzveidīgiem mežiem, ja cilvēku darbības ietekme nav liela. Citu veidu meži, ko definējusi FAO, piemēram, pārveidoti dabiskie meži, pusdabiskie meži un plantāciju meži, nebūtu jāuzskata par pirmatnējiem mežiem. Turklāt, ņemot vērā lielo bioloģisko daudzveidību dažos gan mērena, gan tropiska klimata zālājos, arī savannās, stepēs, krūmāju platībās un prērijās, kurās valda liela bioloģiskā daudzveidība, biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām, kas ražoti no lauksaimnieciskajām izejvielām, kuru izcelsme ir šādās platībās, nevajadzētu piemērot šajā direktīvā paredzētos stimulus. Komisijai būtu jānosaka pienācīgi kritēriji, lai šādus zālājus, kuros valda liela bioloģiskā daudzveidība, definētu saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem un attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(71)

Lauksaimniecisko izejvielu ražošanai biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu vajadzībām un šajā direktīvā paredzētajiem stimuliem to izmantošanai nevajadzētu veicināt
  bioloģiski daudzveidīgu platību iznīcināšanu
  . Šādi ierobežoti resursi, kas dažādos starptautiskos dokumentos ir atzīti par vērtīgiem visai cilvēcei, būtu jāsaglabā. Tāpēc ir jāparedz ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritēriji, kas nodrošina, ka biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām stimulus var piemērot tikai tad, ja tiek garantēts, ka lauksaimniecisko izejvielu izcelsme nav bioloģiski daudzveidīgās platībās, vai tad, ja gadījumā, kad platības ir paredzētas dabas aizsardzības mērķiem vai reti sastopamu, apdraudētu un izzūdošu ekosistēmu vai sugu aizsardzībai, attiecīgā kompetentā iestāde apliecina, ka lauksaimniecisko izejvielu ražošana netraucē šādiem mērķiem. Meži būtu jāuzskata par bioloģiski daudzveidīgiem saskaņā ar ilgtspējas kritērijiem, ja tie ir pirmatnēji meži saskaņā ar definīciju, ko izmanto Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) vispārējā mežu resursu novērtējumā, vai ja tos aizsargā valsts tiesību akti dabas aizsardzības jomā. Platības, kurās iegūst meža nekoksnes produktus, būtu jāuzskata par bioloģiski daudzveidīgiem mežiem, ja cilvēku darbības ietekme nav liela. Citu veidu meži, ko definējusi FAO, piemēram, pārveidoti dabiskie meži, pusdabiskie meži un plantāciju meži, nebūtu jāuzskata par pirmatnējiem mežiem. Turklāt, ņemot vērā lielo bioloģisko daudzveidību dažos gan mērena, gan tropiska klimata zālājos, arī savannās, stepēs, krūmāju platībās un prērijās, kurās valda liela bioloģiskā daudzveidība, biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām, kas ražoti no lauksaimnieciskajām izejvielām, kuru izcelsme ir šādās platībās, nevajadzētu piemērot šajā direktīvā paredzētos stimulus. Komisijai būtu jānosaka pienācīgi kritēriji, lai šādus zālājus, kuros valda liela bioloģiskā daudzveidība, definētu saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem un attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.

| (71) | Lauksaimniecisko izejvielu ražošanai biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu vajadzībām un šajā direktīvā paredzētajiem stimuliem to izmantošanai nevajadzētu
  nedz radīt, nedz arī
  veicināt
  , nelabvēlīgu ietekmi uz bioloģisko daudzveidību nedz Savienībā, nedz ārpus tās
  . Šādi ierobežoti resursi, kas dažādos starptautiskos dokumentos ir atzīti par vērtīgiem visai cilvēcei, būtu jāsaglabā. Tāpēc ir jāparedz ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritēriji, kas nodrošina, ka biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām stimulus var piemērot tikai tad, ja tiek garantēts, ka lauksaimniecisko izejvielu izcelsme nav bioloģiski daudzveidīgās platībās, vai tad, ja gadījumā, kad platības ir paredzētas dabas aizsardzības mērķiem vai reti sastopamu, apdraudētu un izzūdošu ekosistēmu vai sugu aizsardzībai, attiecīgā kompetentā iestāde apliecina, ka lauksaimniecisko izejvielu ražošana netraucē šādiem mērķiem. Meži būtu jāuzskata par bioloģiski daudzveidīgiem saskaņā ar ilgtspējas kritērijiem, ja tie ir pirmatnēji meži saskaņā ar definīciju, ko izmanto Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) vispārējā mežu resursu novērtējumā, vai ja tos aizsargā valsts tiesību akti dabas aizsardzības jomā. Platības, kurās iegūst meža nekoksnes produktus, būtu jāuzskata par bioloģiski daudzveidīgiem mežiem, ja cilvēku darbības ietekme nav liela. Citu veidu meži, ko definējusi FAO, piemēram, pārveidoti dabiskie meži, pusdabiskie meži un plantāciju meži, nebūtu jāuzskata par pirmatnējiem mežiem.
  Tomēr būtu jāgarantē šādu mežu bioloģiskā daudzveidība, kā arī kvalitāte, veselība, dzīvotspēja un vitalitāte.
  Turklāt, ņemot vērā lielo bioloģisko daudzveidību dažos gan mērena, gan tropiska klimata zālājos, arī savannās, stepēs, krūmāju platībās un prērijās, kurās valda liela bioloģiskā daudzveidība, biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām, kas ražoti no lauksaimnieciskajām izejvielām, kuru izcelsme ir šādās platībās, nevajadzētu piemērot šajā direktīvā paredzētos stimulus. Komisijai būtu jānosaka pienācīgi kritēriji, lai šādus zālājus, kuros valda liela bioloģiskā daudzveidība, definētu saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem un attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

(71)

Lauksaimniecisko izejvielu ražošanai biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu vajadzībām un šajā direktīvā paredzētajiem stimuliem to izmantošanai nevajadzētu
  nedz radīt, nedz arī
  veicināt
  , nelabvēlīgu ietekmi uz bioloģisko daudzveidību nedz Savienībā, nedz ārpus tās
  . Šādi ierobežoti resursi, kas dažādos starptautiskos dokumentos ir atzīti par vērtīgiem visai cilvēcei, būtu jāsaglabā. Tāpēc ir jāparedz ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritēriji, kas nodrošina, ka biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām stimulus var piemērot tikai tad, ja tiek garantēts, ka lauksaimniecisko izejvielu izcelsme nav bioloģiski daudzveidīgās platībās, vai tad, ja gadījumā, kad platības ir paredzētas dabas aizsardzības mērķiem vai reti sastopamu, apdraudētu un izzūdošu ekosistēmu vai sugu aizsardzībai, attiecīgā kompetentā iestāde apliecina, ka lauksaimniecisko izejvielu ražošana netraucē šādiem mērķiem. Meži būtu jāuzskata par bioloģiski daudzveidīgiem saskaņā ar ilgtspējas kritērijiem, ja tie ir pirmatnēji meži saskaņā ar definīciju, ko izmanto Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) vispārējā mežu resursu novērtējumā, vai ja tos aizsargā valsts tiesību akti dabas aizsardzības jomā. Platības, kurās iegūst meža nekoksnes produktus, būtu jāuzskata par bioloģiski daudzveidīgiem mežiem, ja cilvēku darbības ietekme nav liela. Citu veidu meži, ko definējusi FAO, piemēram, pārveidoti dabiskie meži, pusdabiskie meži un plantāciju meži, nebūtu jāuzskata par pirmatnējiem mežiem.
  Tomēr būtu jāgarantē šādu mežu bioloģiskā daudzveidība, kā arī kvalitāte, veselība, dzīvotspēja un vitalitāte.
  Turklāt, ņemot vērā lielo bioloģisko daudzveidību dažos gan mērena, gan tropiska klimata zālājos, arī savannās, stepēs, krūmāju platībās un prērijās, kurās valda liela bioloģiskā daudzveidība, biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām, kas ražoti no lauksaimnieciskajām izejvielām, kuru izcelsme ir šādās platībās, nevajadzētu piemērot šajā direktīvā paredzētos stimulus. Komisijai būtu jānosaka pienācīgi kritēriji, lai šādus zālājus, kuros valda liela bioloģiskā daudzveidība, definētu saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem un attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem.

Grozījums Nr. 68

Direktīvas priekšlikums

72.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (72a) | Ar Savienības noteiktajiem biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas ilgtspējas kritērijiem būtu jānodrošina, ka pāreja uz mazoglekļa ekonomiku palīdz sasniegt mērķus, kas nosprausti Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumā “Noslēgt aprites loku – ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku”, un ka šāda pāreja notiek, stingri ievērojot Savienības atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju saskaņā ar Direktīvu 2008/98/EK.. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(72a)

Ar Savienības noteiktajiem biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas ilgtspējas kritērijiem būtu jānodrošina, ka pāreja uz mazoglekļa ekonomiku palīdz sasniegt mērķus, kas nosprausti Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumā “Noslēgt aprites loku – ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku”, un ka šāda pāreja notiek, stingri ievērojot Savienības atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju saskaņā ar Direktīvu 2008/98/EK..

Grozījums Nr. 69

Direktīvas priekšlikums

73. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (73) | Lauksaimnieciskās sākvielas biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai nevajadzētu audzēt kūdrājā, jo sākvielu audzēšana kūdrājā radītu ievērojamus oglekļa uzkrājuma zudumus, ja zeme tiktu papildus drenēta šādam nolūkam
  , bet nav vienkārši pārliecināties, ka šāda drenēšana nav notikusi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(73)

Lauksaimnieciskās sākvielas biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai nevajadzētu audzēt kūdrājā, jo sākvielu audzēšana kūdrājā radītu ievērojamus oglekļa uzkrājuma zudumus, ja zeme tiktu papildus drenēta šādam nolūkam
  , bet nav vienkārši pārliecināties, ka šāda drenēšana nav notikusi
  .

| (73) | Lauksaimnieciskās sākvielas biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai nevajadzētu audzēt kūdrājā
  vai mitrājā, ja tādēļ nāktos nosusināt augsni
  , jo sākvielu audzēšana kūdrājā
  vai mitrājā
  radītu ievērojamus oglekļa uzkrājuma zudumus, ja zeme tiktu papildus drenēta šādam nolūkam. |
| --- | --- |

(73)

Lauksaimnieciskās sākvielas biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai nevajadzētu audzēt kūdrājā
  vai mitrājā, ja tādēļ nāktos nosusināt augsni
  , jo sākvielu audzēšana kūdrājā
  vai mitrājā
  radītu ievērojamus oglekļa uzkrājuma zudumus, ja zeme tiktu papildus drenēta šādam nolūkam.

Grozījums Nr. 70

Direktīvas priekšlikums

74.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (74a) | Biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai vajadzīgās lauksaimnieciskās sākvielas būtu jāražo, izmantojot tādu praksi, kas nodrošina augsnes kvalitātes un augsnes organiskā oglekļa uzkrājumu aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(74a)

Biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu ražošanai vajadzīgās lauksaimnieciskās sākvielas būtu jāražo, izmantojot tādu praksi, kas nodrošina augsnes kvalitātes un augsnes organiskā oglekļa uzkrājumu aizsardzību.

Grozījums Nr. 71

Direktīvas priekšlikums

75. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (75) | Lai arī turpmāk nodrošinātu lielu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu salīdzinājumā ar fosilajiem kurināmajiem kā alternatīvu, izvairītos no negribētas ietekmes uz ilgtspēju un veicinātu iekšējā tirgus pilnveidi, ir lietderīgi ieviest Savienības mēroga ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma kritērijus biomasas kurināmajiem, ko izmanto elektroenerģijas, siltuma un aukstuma ražošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(75)

Lai arī turpmāk nodrošinātu lielu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu salīdzinājumā ar fosilajiem kurināmajiem kā alternatīvu, izvairītos no negribētas ietekmes uz ilgtspēju un veicinātu iekšējā tirgus pilnveidi, ir lietderīgi ieviest Savienības mēroga ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma kritērijus biomasas kurināmajiem, ko izmanto elektroenerģijas, siltuma un aukstuma ražošanai.

| (75) | Lai arī turpmāk nodrošinātu lielu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu salīdzinājumā ar fosilajiem kurināmajiem kā alternatīvu, izvairītos no negribētas ietekmes uz ilgtspēju un veicinātu iekšējā tirgus pilnveidi, ir lietderīgi ieviest Savienības mēroga ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma kritērijus biomasas kurināmajiem, ko izmanto elektroenerģijas, siltuma un aukstuma ražošanai.
  Neskarot prasību stingri aizsargāt primāros resursus ar augstu vides vērtību, būtu jānodrošina, ka tālākie reģioni spēj pilnībā izmantot savu resursu potenciālu, lai tādējādi palielinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu un savu enerģētisko neatkarību. |
| --- | --- |

(75)

Lai arī turpmāk nodrošinātu lielu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu salīdzinājumā ar fosilajiem kurināmajiem kā alternatīvu, izvairītos no negribētas ietekmes uz ilgtspēju un veicinātu iekšējā tirgus pilnveidi, ir lietderīgi ieviest Savienības mēroga ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma kritērijus biomasas kurināmajiem, ko izmanto elektroenerģijas, siltuma un aukstuma ražošanai.
  Neskarot prasību stingri aizsargāt primāros resursus ar augstu vides vērtību, būtu jānodrošina, ka tālākie reģioni spēj pilnībā izmantot savu resursu potenciālu, lai tādējādi palielinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu un savu enerģētisko neatkarību.

Grozījums Nr. 73

Direktīvas priekšlikums

76. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (76) | Lai gādātu par to, ka, neraugoties uz aizvien lielāko pieprasījumu pēc meža biomasas, tās izstrāde tiek ilgtspējīgi veikta mežos, kur nodrošināta atjaunošana, ka īpaša uzmanība tiek pievērsta bioloģiskās daudzveidības, ainavu un konkrētu dabas elementu aizsardzībai paredzētajām teritorijām, ka tiek aizsargāti bioloģiskās daudzveidības resursi un ka tiek nodrošināta oglekļa uzkrājumu izsekojamība, kokaugu izejvielas būtu jāiegūst tikai mežos, kur izstrāde notiek saskaņā ar ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas principiem, kas izstrādāti starptautiskos procesos mežsaimniecības jomā, piemēram, Ministru konferencē par mežu aizsardzību Eiropā (Forest Europe), un
  meža tiesiskā valdījuma
  līmenī īstenoti ar valstu tiesību aktu vai apsaimniekošanas paraugprakses palīdzību. Uzņēmējiem būtu
  jāveic attiecīgi pasākumi nolūkā līdz minimumam samazināt risku
  ,
  ka bioenerģijas ražošanai tiktu izmantota meža biomasa, kas neatbilst ilgtspējas principiem
  . Tālab uzņēmējiem būtu jāievieš uz risku balstīta pieeja. Šajā kontekstā ir lietderīgi Komisijai pēc apspriešanās ar Enerģētikas savienības pārvaldības komiteju un Pastāvīgo mežsaimniecības komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/367/EEK24, izstrādāt darbības vadlīnijas par to, kā verificēt atbilstību uz risku balstītai pieejai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(76)

Lai gādātu par to, ka, neraugoties uz aizvien lielāko pieprasījumu pēc meža biomasas, tās izstrāde tiek ilgtspējīgi veikta mežos, kur nodrošināta atjaunošana, ka īpaša uzmanība tiek pievērsta bioloģiskās daudzveidības, ainavu un konkrētu dabas elementu aizsardzībai paredzētajām teritorijām, ka tiek aizsargāti bioloģiskās daudzveidības resursi un ka tiek nodrošināta oglekļa uzkrājumu izsekojamība, kokaugu izejvielas būtu jāiegūst tikai mežos, kur izstrāde notiek saskaņā ar ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas principiem, kas izstrādāti starptautiskos procesos mežsaimniecības jomā, piemēram, Ministru konferencē par mežu aizsardzību Eiropā (Forest Europe), un
  meža tiesiskā valdījuma
  līmenī īstenoti ar valstu tiesību aktu vai apsaimniekošanas paraugprakses palīdzību. Uzņēmējiem būtu
  jāveic attiecīgi pasākumi nolūkā līdz minimumam samazināt risku
  ,
  ka bioenerģijas ražošanai tiktu izmantota meža biomasa, kas neatbilst ilgtspējas principiem
  . Tālab uzņēmējiem būtu jāievieš uz risku balstīta pieeja. Šajā kontekstā ir lietderīgi Komisijai pēc apspriešanās ar Enerģētikas savienības pārvaldības komiteju un Pastāvīgo mežsaimniecības komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/367/EEK24, izstrādāt darbības vadlīnijas par to, kā verificēt atbilstību uz risku balstītai pieejai.

| (76) | Lai gādātu par to, ka, neraugoties uz aizvien lielāko pieprasījumu pēc meža biomasas, tās izstrāde tiek ilgtspējīgi veikta mežos, kur nodrošināta atjaunošana, ka īpaša uzmanība tiek pievērsta bioloģiskās daudzveidības, ainavu un konkrētu dabas elementu aizsardzībai paredzētajām teritorijām, ka tiek aizsargāti bioloģiskās daudzveidības resursi un ka tiek nodrošināta oglekļa uzkrājumu izsekojamība, kokaugu izejvielas būtu jāiegūst tikai mežos, kur izstrāde notiek saskaņā ar ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas principiem, kas izstrādāti starptautiskos procesos mežsaimniecības jomā, piemēram, Ministru konferencē par mežu aizsardzību Eiropā (Forest Europe), un
  piegādes bāzes
  līmenī īstenoti ar valstu tiesību aktu vai apsaimniekošanas paraugprakses palīdzību. Uzņēmējiem būtu
  jānodrošina, ka tiek veikti pasākumi
  ,
  ar ko nepieļauj vai mazina izstrādes nelabvēlīgo ietekmi uz vidi
  . Tālab uzņēmējiem būtu jāievieš uz risku balstīta pieeja. Šajā kontekstā ir lietderīgi Komisijai pēc apspriešanās ar Enerģētikas savienības pārvaldības komiteju un Pastāvīgo mežsaimniecības komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/367/EEK24,
  izstrādāt kārtību, kādā īstenojamas prasības, kuru pamatā ir dalībvalstu paraugprakse, un
  izstrādāt darbības vadlīnijas par to, kā verificēt atbilstību uz risku balstītai pieejai. |
| --- | --- |

(76)

Lai gādātu par to, ka, neraugoties uz aizvien lielāko pieprasījumu pēc meža biomasas, tās izstrāde tiek ilgtspējīgi veikta mežos, kur nodrošināta atjaunošana, ka īpaša uzmanība tiek pievērsta bioloģiskās daudzveidības, ainavu un konkrētu dabas elementu aizsardzībai paredzētajām teritorijām, ka tiek aizsargāti bioloģiskās daudzveidības resursi un ka tiek nodrošināta oglekļa uzkrājumu izsekojamība, kokaugu izejvielas būtu jāiegūst tikai mežos, kur izstrāde notiek saskaņā ar ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas principiem, kas izstrādāti starptautiskos procesos mežsaimniecības jomā, piemēram, Ministru konferencē par mežu aizsardzību Eiropā (Forest Europe), un
  piegādes bāzes
  līmenī īstenoti ar valstu tiesību aktu vai apsaimniekošanas paraugprakses palīdzību. Uzņēmējiem būtu
  jānodrošina, ka tiek veikti pasākumi
  ,
  ar ko nepieļauj vai mazina izstrādes nelabvēlīgo ietekmi uz vidi
  . Tālab uzņēmējiem būtu jāievieš uz risku balstīta pieeja. Šajā kontekstā ir lietderīgi Komisijai pēc apspriešanās ar Enerģētikas savienības pārvaldības komiteju un Pastāvīgo mežsaimniecības komiteju, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/367/EEK24,
  izstrādāt kārtību, kādā īstenojamas prasības, kuru pamatā ir dalībvalstu paraugprakse, un
  izstrādāt darbības vadlīnijas par to, kā verificēt atbilstību uz risku balstītai pieejai.

Grozījums Nr. 74

Direktīvas priekšlikums

76.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (76a) | Ja tiek konstatēts, ka dalībvalsts valsts līmeņa tiesību aktos vai praksē nav izpildīts kaut viens kritērijs, kas saistīts ar meža biomasas ilgtspēju, piegādes bāzes līmenī būtu jāsniedz plašāka informācija par attiecīgo kritēriju, neprasot sniegt plašāku informāciju par kritērijiem, kas dalībvalsts līmenī jau ir izpildīti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(76a)

Ja tiek konstatēts, ka dalībvalsts valsts līmeņa tiesību aktos vai praksē nav izpildīts kaut viens kritērijs, kas saistīts ar meža biomasas ilgtspēju, piegādes bāzes līmenī būtu jāsniedz plašāka informācija par attiecīgo kritēriju, neprasot sniegt plašāku informāciju par kritērijiem, kas dalībvalsts līmenī jau ir izpildīti.

Grozījums Nr. 75

Direktīvas priekšlikums

76.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (76b) | Uz risku balstītu pieeju vajadzētu īstenot, jau sākot ar valsts līmeni. Ja viena kritērija prasības nav noteiktas valsts tiesību aktos vai uzraudzības procesā, informācija par atbilstību attiecīgajam kritērijam būtu jāsniedz piegādes bāzes līmenī, lai samazinātu risku, ka meža biomasas ražošana nav ilgtspējīga. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(76b)

Uz risku balstītu pieeju vajadzētu īstenot, jau sākot ar valsts līmeni. Ja viena kritērija prasības nav noteiktas valsts tiesību aktos vai uzraudzības procesā, informācija par atbilstību attiecīgajam kritērijam būtu jāsniedz piegādes bāzes līmenī, lai samazinātu risku, ka meža biomasas ražošana nav ilgtspējīga.

Grozījums Nr. 76

Direktīvas priekšlikums

76.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (76c) | Izstrādes apjoms enerģijas ražošanas vajadzībām ir palielinājies, un sagaidāms, ka tas turpinās pieaugt, un tāpēc vairāk izejvielu tiks importēts no trešām valstīm un palielināsies arī šo izejvielu ražošana Savienībā. Uzņēmējiem būtu jānodrošina, ka izstrāde notiek saskaņā ar ilgtspējas kritērijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(76c)

Izstrādes apjoms enerģijas ražošanas vajadzībām ir palielinājies, un sagaidāms, ka tas turpinās pieaugt, un tāpēc vairāk izejvielu tiks importēts no trešām valstīm un palielināsies arī šo izejvielu ražošana Savienībā. Uzņēmējiem būtu jānodrošina, ka izstrāde notiek saskaņā ar ilgtspējas kritērijiem.

Grozījums Nr. 77

Direktīvas priekšlikums

78. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (78) | Lai maksimāli palielinātu enerģētisko drošību un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījumu, kā arī ierobežotu gaisu piesārņojošo vielu emisijas un līdz minimumam samazinātu ietekmi uz ierobežotajiem biomasas resursiem, elektroenerģija un siltumenerģija no biomasas kurināmajiem būtu jāražo efektīvi. Šādā nolūkā atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem iekārtām, kuru ieejas jauda ir 20 MW vai lielāka, ja tāds ir vajadzīgs, būtu jāsniedz tikai augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtām, kas definētas Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā. Esošās atbalsta shēmas no biomasas ražotai elektroenerģijai tomēr būtu jāatļauj piemērot līdz to beigu termiņam attiecībā uz visām biomasas iekārtām. Turklāt elektroenerģija, kas no biomasas ražota jaunās iekārtās, kuru ieejas jauda ir 20 MW vai lielāka, atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītāju un pienākumu izpildē būtu jāieskaita tikai tad, ja tās ir augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtas. Lai nepieļautu lielāku atkarību no fosilajiem kurināmajiem, kuri vairāk ietekmē klimatu un vidi, saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu tomēr būtu jāatļauj dalībvalstīm piešķirt iekārtām atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai un šajās iekārtās saražoto elektroenerģiju ieskaitīt enerģijas mērķrādītāju un pienākumu izpildē, ja pēc tam, kad ir izsmeltas visas tehniskās un ekonomiskās iespējas uzstādīt augstas efektivitātes koģenerācijas biomasas iekārtas, dalībvalstis saskartos ar pamatotu elektroapgādes drošības apdraudējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(78)

Lai maksimāli palielinātu enerģētisko drošību un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījumu, kā arī ierobežotu gaisu piesārņojošo vielu emisijas un līdz minimumam samazinātu ietekmi uz ierobežotajiem biomasas resursiem, elektroenerģija un siltumenerģija no biomasas kurināmajiem būtu jāražo efektīvi. Šādā nolūkā atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem iekārtām, kuru ieejas jauda ir 20 MW vai lielāka, ja tāds ir vajadzīgs, būtu jāsniedz tikai augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtām, kas definētas Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā. Esošās atbalsta shēmas no biomasas ražotai elektroenerģijai tomēr būtu jāatļauj piemērot līdz to beigu termiņam attiecībā uz visām biomasas iekārtām. Turklāt elektroenerģija, kas no biomasas ražota jaunās iekārtās, kuru ieejas jauda ir 20 MW vai lielāka, atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītāju un pienākumu izpildē būtu jāieskaita tikai tad, ja tās ir augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtas. Lai nepieļautu lielāku atkarību no fosilajiem kurināmajiem, kuri vairāk ietekmē klimatu un vidi, saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu tomēr būtu jāatļauj dalībvalstīm piešķirt iekārtām atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai un šajās iekārtās saražoto elektroenerģiju ieskaitīt enerģijas mērķrādītāju un pienākumu izpildē, ja pēc tam, kad ir izsmeltas visas tehniskās un ekonomiskās iespējas uzstādīt augstas efektivitātes koģenerācijas biomasas iekārtas, dalībvalstis saskartos ar pamatotu elektroapgādes drošības apdraudējumu.

| (78) | Lai maksimāli palielinātu enerģētisko drošību un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījumu, kā arī ierobežotu gaisu piesārņojošo vielu emisijas un līdz minimumam samazinātu ietekmi uz ierobežotajiem biomasas resursiem, elektroenerģija un siltumenerģija no biomasas kurināmajiem būtu jāražo efektīvi. Šādā nolūkā atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem iekārtām, kuru ieejas jauda ir 20 MW vai lielāka, ja tāds ir vajadzīgs, būtu jāsniedz tikai augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtām, kas definētas Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā. Esošās atbalsta shēmas no biomasas ražotai elektroenerģijai tomēr būtu jāatļauj piemērot līdz to beigu termiņam attiecībā uz visām biomasas iekārtām. Turklāt elektroenerģija, kas no biomasas ražota jaunās iekārtās, kuru ieejas jauda ir 20 MW vai lielāka, atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītāju un pienākumu izpildē būtu jāieskaita tikai tad, ja tās ir augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtas. Lai nepieļautu lielāku atkarību no fosilajiem kurināmajiem, kuri vairāk ietekmē klimatu un vidi, saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu tomēr būtu jāatļauj dalībvalstīm piešķirt iekārtām atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai un šajās iekārtās saražoto elektroenerģiju ieskaitīt enerģijas mērķrādītāju un pienākumu izpildē, ja pēc tam, kad ir izsmeltas visas tehniskās un ekonomiskās iespējas uzstādīt augstas efektivitātes koģenerācijas biomasas iekārtas, dalībvalstis saskartos ar pamatotu elektroapgādes drošības apdraudējumu.
  Spēcīgāks atbalsts jo īpaši būtu jāsniedz no biomasas iegūtas atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotnēm tālākajos reģionos, jo tie ir ļoti lielā mērā atkarīgi no enerģijas importa, tomēr atbalsts ir jāsniedz ar nosacījumu, ka ir ievēroti šādas atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai noteiktie ilgtspējas kritēriji, kas pielāgoti šo reģionu īpatnībām. |
| --- | --- |

(78)

Lai maksimāli palielinātu enerģētisko drošību un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījumu, kā arī ierobežotu gaisu piesārņojošo vielu emisijas un līdz minimumam samazinātu ietekmi uz ierobežotajiem biomasas resursiem, elektroenerģija un siltumenerģija no biomasas kurināmajiem būtu jāražo efektīvi. Šādā nolūkā atbalsts no publiskā sektora līdzekļiem iekārtām, kuru ieejas jauda ir 20 MW vai lielāka, ja tāds ir vajadzīgs, būtu jāsniedz tikai augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtām, kas definētas Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā. Esošās atbalsta shēmas no biomasas ražotai elektroenerģijai tomēr būtu jāatļauj piemērot līdz to beigu termiņam attiecībā uz visām biomasas iekārtām. Turklāt elektroenerģija, kas no biomasas ražota jaunās iekārtās, kuru ieejas jauda ir 20 MW vai lielāka, atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītāju un pienākumu izpildē būtu jāieskaita tikai tad, ja tās ir augstas efektivitātes koģenerācijas iekārtas. Lai nepieļautu lielāku atkarību no fosilajiem kurināmajiem, kuri vairāk ietekmē klimatu un vidi, saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu tomēr būtu jāatļauj dalībvalstīm piešķirt iekārtām atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai un šajās iekārtās saražoto elektroenerģiju ieskaitīt enerģijas mērķrādītāju un pienākumu izpildē, ja pēc tam, kad ir izsmeltas visas tehniskās un ekonomiskās iespējas uzstādīt augstas efektivitātes koģenerācijas biomasas iekārtas, dalībvalstis saskartos ar pamatotu elektroapgādes drošības apdraudējumu.
  Spēcīgāks atbalsts jo īpaši būtu jāsniedz no biomasas iegūtas atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotnēm tālākajos reģionos, jo tie ir ļoti lielā mērā atkarīgi no enerģijas importa, tomēr atbalsts ir jāsniedz ar nosacījumu, ka ir ievēroti šādas atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai noteiktie ilgtspējas kritēriji, kas pielāgoti šo reģionu īpatnībām.

Grozījums Nr. 78

Direktīvas priekšlikums

80. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (80) | Pamatojoties uz Savienības mēroga ilgtspējas kritēriju praktiskajā īstenošanā gūto pieredzi, ir lietderīgi
  palielināt
  tādu brīvprātīgu starptautisku un valsts sertifikācijas shēmu nozīmi, kuras izmanto, lai saskaņoti verificētu atbilstību ilgtspējas kritērijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(80)

Pamatojoties uz Savienības mēroga ilgtspējas kritēriju praktiskajā īstenošanā gūto pieredzi, ir lietderīgi
  palielināt
  tādu brīvprātīgu starptautisku un valsts sertifikācijas shēmu nozīmi, kuras izmanto, lai saskaņoti verificētu atbilstību ilgtspējas kritērijiem.

| (80) | Pamatojoties uz Savienības mēroga ilgtspējas kritēriju praktiskajā īstenošanā gūto pieredzi, ir lietderīgi
  ņemt vērā
  tādu brīvprātīgu starptautisku un valsts sertifikācijas shēmu nozīmi, kuras izmanto, lai saskaņoti verificētu atbilstību ilgtspējas kritērijiem. |
| --- | --- |

(80)

Pamatojoties uz Savienības mēroga ilgtspējas kritēriju praktiskajā īstenošanā gūto pieredzi, ir lietderīgi
  ņemt vērā
  tādu brīvprātīgu starptautisku un valsts sertifikācijas shēmu nozīmi, kuras izmanto, lai saskaņoti verificētu atbilstību ilgtspējas kritērijiem.

Grozījums Nr. 79

Direktīvas priekšlikums

82. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (82) | Brīvprātīgām shēmām
  ir aizvien lielāka
  nozīme
  pierādīšanā
  , ka biodegvielas, bioloģiskais šķidrais kurināmais un biomasas kurināmais/degviela atbilst ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem. Tāpēc ir lietderīgi, lai Komisija prasītu brīvprātīgajām shēmām, tostarp Komisijas jau atzītajām brīvprātīgajām shēmām, regulāri ziņot par savu darbību. Šādi ziņojumi būtu jāpublisko, lai palielinātu pārredzamību un uzlabotu Komisijas veikto uzraudzību. Turklāt šādas ziņošanas rezultātā Komisijai tiktu nodrošināta informācija, kas tai nepieciešama, lai ziņotu par brīvprātīgo shēmu darbību nolūkā apzināt paraugpraksi un vajadzības gadījumā iesniegt priekšlikumu par šādas paraugprakses turpmāku sekmēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(82)

Brīvprātīgām shēmām
  ir aizvien lielāka
  nozīme
  pierādīšanā
  , ka biodegvielas, bioloģiskais šķidrais kurināmais un biomasas kurināmais/degviela atbilst ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem. Tāpēc ir lietderīgi, lai Komisija prasītu brīvprātīgajām shēmām, tostarp Komisijas jau atzītajām brīvprātīgajām shēmām, regulāri ziņot par savu darbību. Šādi ziņojumi būtu jāpublisko, lai palielinātu pārredzamību un uzlabotu Komisijas veikto uzraudzību. Turklāt šādas ziņošanas rezultātā Komisijai tiktu nodrošināta informācija, kas tai nepieciešama, lai ziņotu par brīvprātīgo shēmu darbību nolūkā apzināt paraugpraksi un vajadzības gadījumā iesniegt priekšlikumu par šādas paraugprakses turpmāku sekmēšanu.

| (82) | Brīvprātīgām shēmām
  var būt svarīga
  nozīme
  , lai pierādītu
  , ka biodegvielas, bioloģiskais šķidrais kurināmais un biomasas kurināmais/degviela atbilst ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma
  minimālajiem
  kritērijiem. Tāpēc ir lietderīgi, lai Komisija prasītu brīvprātīgajām shēmām, tostarp Komisijas jau atzītajām brīvprātīgajām shēmām, regulāri ziņot par savu darbību. Šādi ziņojumi būtu jāpublisko, lai palielinātu pārredzamību un uzlabotu Komisijas veikto uzraudzību. Turklāt šādas ziņošanas rezultātā Komisijai tiktu nodrošināta informācija, kas tai nepieciešama, lai ziņotu par brīvprātīgo shēmu darbību nolūkā apzināt paraugpraksi un vajadzības gadījumā iesniegt priekšlikumu par šādas paraugprakses turpmāku sekmēšanu. |
| --- | --- |

(82)

Brīvprātīgām shēmām
  var būt svarīga
  nozīme
  , lai pierādītu
  , ka biodegvielas, bioloģiskais šķidrais kurināmais un biomasas kurināmais/degviela atbilst ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma
  minimālajiem
  kritērijiem. Tāpēc ir lietderīgi, lai Komisija prasītu brīvprātīgajām shēmām, tostarp Komisijas jau atzītajām brīvprātīgajām shēmām, regulāri ziņot par savu darbību. Šādi ziņojumi būtu jāpublisko, lai palielinātu pārredzamību un uzlabotu Komisijas veikto uzraudzību. Turklāt šādas ziņošanas rezultātā Komisijai tiktu nodrošināta informācija, kas tai nepieciešama, lai ziņotu par brīvprātīgo shēmu darbību nolūkā apzināt paraugpraksi un vajadzības gadījumā iesniegt priekšlikumu par šādas paraugprakses turpmāku sekmēšanu.

Grozījums Nr. 80

Direktīvas priekšlikums

84. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (84) | Lai novērstu nesamērīgu administratīvo slogu, būtu jānosaka noklusējuma vērtību saraksts izplatītākajām biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā/degvielas ražošanas metodēm, un to vajadzētu atjaunināt un paplašināt, līdzko ir pieejama jauna droša informācija. Uzņēmējiem vienmēr vajadzētu būt tiesībām atsaukties uz minētajā sarakstā noteikto siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma līmeni attiecībā uz biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām. Ja ražošanas metodes radītā siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma noklusējuma vērtība ir zemāka par prasīto siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma minimālo līmeni, būtu jāpieprasa ražotājiem, kuri vēlas pierādīt atbilstību minētajam minimālajam līmenim, pierādīt, ka faktiskās ražošanas procesa emisijas ir zemākas par tām, kuras izmantotas noklusējuma vērtību aprēķināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(84)

Lai novērstu nesamērīgu administratīvo slogu, būtu jānosaka noklusējuma vērtību saraksts izplatītākajām biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā/degvielas ražošanas metodēm, un to vajadzētu atjaunināt un paplašināt, līdzko ir pieejama jauna droša informācija. Uzņēmējiem vienmēr vajadzētu būt tiesībām atsaukties uz minētajā sarakstā noteikto siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma līmeni attiecībā uz biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām. Ja ražošanas metodes radītā siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma noklusējuma vērtība ir zemāka par prasīto siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma minimālo līmeni, būtu jāpieprasa ražotājiem, kuri vēlas pierādīt atbilstību minētajam minimālajam līmenim, pierādīt, ka faktiskās ražošanas procesa emisijas ir zemākas par tām, kuras izmantotas noklusējuma vērtību aprēķināšanai.

| (84) | Lai novērstu nesamērīgu administratīvo slogu, būtu jānosaka noklusējuma vērtību saraksts izplatītākajām biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā/degvielas ražošanas metodēm, un to vajadzētu atjaunināt un paplašināt, līdzko ir pieejama jauna droša informācija. Uzņēmējiem vienmēr vajadzētu būt tiesībām atsaukties uz minētajā sarakstā noteikto
  tiešās
  siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma līmeni attiecībā uz biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām. Ja ražošanas metodes radītā
  tiešās
  siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma noklusējuma vērtība ir zemāka par prasīto siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma minimālo līmeni, būtu jāpieprasa ražotājiem, kuri vēlas pierādīt atbilstību minētajam minimālajam līmenim, pierādīt, ka faktiskās ražošanas procesa emisijas ir zemākas par tām, kuras izmantotas noklusējuma vērtību aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(84)

Lai novērstu nesamērīgu administratīvo slogu, būtu jānosaka noklusējuma vērtību saraksts izplatītākajām biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā/degvielas ražošanas metodēm, un to vajadzētu atjaunināt un paplašināt, līdzko ir pieejama jauna droša informācija. Uzņēmējiem vienmēr vajadzētu būt tiesībām atsaukties uz minētajā sarakstā noteikto
  tiešās
  siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma līmeni attiecībā uz biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām. Ja ražošanas metodes radītā
  tiešās
  siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma noklusējuma vērtība ir zemāka par prasīto siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma minimālo līmeni, būtu jāpieprasa ražotājiem, kuri vēlas pierādīt atbilstību minētajam minimālajam līmenim, pierādīt, ka faktiskās ražošanas procesa emisijas ir zemākas par tām, kuras izmantotas noklusējuma vērtību aprēķināšanai.

Grozījums Nr. 81

Direktīvas priekšlikums

85. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (85) | precīzi noteikumi biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma un to fosilo kurināmo komparatoru aprēķināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(85)

precīzi noteikumi biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma un to fosilo kurināmo komparatoru aprēķināšanai.

| (85) | Pēc objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem ir jānosaka
  precīzi noteikumi biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma un to fosilo kurināmo komparatoru aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(85)

Pēc objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem ir jānosaka
  precīzi noteikumi biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma un to fosilo kurināmo komparatoru aprēķināšanai.

Grozījums Nr. 72

Direktīvas priekšlikums

99. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (99) | Lai grozītu vai papildinātu nebūtiskus šīs direktīvas noteikumu elementus, būtu Komisijai jādeleģē pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus attiecībā uz sākvielu sarakstu tādu moderno biodegvielu ražošanai, kuru devums degvielas piegādātāju pienākuma izpildē transporta jomā ir ierobežots; transporta degvielu enerģijas satura pielāgošanu zinātnes un tehnikas attīstībai; metodiku, ar kuru nosaka, kāda biodegvielu daļa saražota procesā, kurā biomasu pārstrādā kopā ar fosilajiem resursiem; to, kā īstenojami nolīgumi par izcelsmes apliecinājumu savstarpēju atzīšanu; izcelsmes apliecinājumu sistēmas darbības uzraudzības noteikumu izveidi un noteikumiem, saskaņā ar kuriem aprēķina biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un to fosilo kurināmo komparatorus. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbu, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai nodrošinātu vienādu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(99)

Lai grozītu vai papildinātu nebūtiskus šīs direktīvas noteikumu elementus, būtu Komisijai jādeleģē pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus attiecībā uz sākvielu sarakstu tādu moderno biodegvielu ražošanai, kuru devums degvielas piegādātāju pienākuma izpildē transporta jomā ir ierobežots; transporta degvielu enerģijas satura pielāgošanu zinātnes un tehnikas attīstībai; metodiku, ar kuru nosaka, kāda biodegvielu daļa saražota procesā, kurā biomasu pārstrādā kopā ar fosilajiem resursiem; to, kā īstenojami nolīgumi par izcelsmes apliecinājumu savstarpēju atzīšanu; izcelsmes apliecinājumu sistēmas darbības uzraudzības noteikumu izveidi un noteikumiem, saskaņā ar kuriem aprēķina biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un to fosilo kurināmo komparatorus. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbu, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai nodrošinātu vienādu dalību deleģēto aktu sagatavošanā, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana

| (99) | Lai grozītu vai papildinātu nebūtiskus šīs direktīvas noteikumu elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz sākvielu sarakstu tādu moderno biodegvielu ražošanai, kuru devums degvielas piegādātāju pienākuma izpildē transporta jomā ir ierobežots; transporta degvielu enerģijas satura pielāgošanu zinātnes un tehnikas attīstībai; metodiku, ar kuru nosaka, kāda biodegvielu daļa saražota procesā, kurā biomasu pārstrādā kopā ar fosilajiem resursiem; to, kā īstenojami nolīgumi par izcelsmes apliecinājumu savstarpēju atzīšanu; izcelsmes apliecinājumu sistēmas darbības uzraudzības noteikumu izveidi un noteikumiem, saskaņā ar kuriem aprēķina biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un to fosilo kurināmo komparatorus;
  maksimālā pieļaujamā atmaksāšanās perioda kā ilgtspējības kritērija noteikšanu, jo īpaši attiecībā uz lignocelulozes biomasu; un, lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību visās enerģijas ražošanas nozarēs līdz 2018. gada 31. decembrim, fosilā kurināmā un fosilās enerģijas ražošanas kritērija noteikšanu.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(99)

Lai grozītu vai papildinātu nebūtiskus šīs direktīvas noteikumu elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz sākvielu sarakstu tādu moderno biodegvielu ražošanai, kuru devums degvielas piegādātāju pienākuma izpildē transporta jomā ir ierobežots; transporta degvielu enerģijas satura pielāgošanu zinātnes un tehnikas attīstībai; metodiku, ar kuru nosaka, kāda biodegvielu daļa saražota procesā, kurā biomasu pārstrādā kopā ar fosilajiem resursiem; to, kā īstenojami nolīgumi par izcelsmes apliecinājumu savstarpēju atzīšanu; izcelsmes apliecinājumu sistēmas darbības uzraudzības noteikumu izveidi un noteikumiem, saskaņā ar kuriem aprēķina biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisijām un to fosilo kurināmo komparatorus;
  maksimālā pieļaujamā atmaksāšanās perioda kā ilgtspējības kritērija noteikšanu, jo īpaši attiecībā uz lignocelulozes biomasu; un, lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību visās enerģijas ražošanas nozarēs līdz 2018. gada 31. decembrim, fosilā kurināmā un fosilās enerģijas ražošanas kritērija noteikšanu.
  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 288

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | “atjaunojamo energoresursu enerģija” ir enerģija no atjaunojamiem nefosilajiem energoresursiem, proti, vēja, saules (saules siltumenerģija un saules fotoelementu enerģija) un ģeotermālā enerģija, apkārtējās vides
  siltums
  , plūdmaiņu, viļņu un cita jūras enerģija, hidroenerģija, biomasas enerģija, atkritumu poligonu gāzes, notekūdeņu attīrīšanas staciju gāzes un biogāzu enerģija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

a)

“atjaunojamo energoresursu enerģija” ir enerģija no atjaunojamiem nefosilajiem energoresursiem, proti, vēja, saules (saules siltumenerģija un saules fotoelementu enerģija) un ģeotermālā enerģija, apkārtējās vides
  siltums
  , plūdmaiņu, viļņu un cita jūras enerģija, hidroenerģija, biomasas enerģija, atkritumu poligonu gāzes, notekūdeņu attīrīšanas staciju gāzes un biogāzu enerģija;

| a) | “atjaunojamo energoresursu enerģija” ir enerģija no atjaunojamiem nefosilajiem energoresursiem, proti, vēja, saules (saules siltumenerģija un saules fotoelementu enerģija) un ģeotermālā enerģija, apkārtējās vides
  enerģija
  , plūdmaiņu, viļņu un cita jūras enerģija, hidroenerģija, biomasas enerģija
  , biometāns
  , atkritumu poligonu gāzes, notekūdeņu attīrīšanas staciju gāzes un biogāzu enerģija; |
| --- | --- |

a)

“atjaunojamo energoresursu enerģija” ir enerģija no atjaunojamiem nefosilajiem energoresursiem, proti, vēja, saules (saules siltumenerģija un saules fotoelementu enerģija) un ģeotermālā enerģija, apkārtējās vides
  enerģija
  , plūdmaiņu, viļņu un cita jūras enerģija, hidroenerģija, biomasas enerģija
  , biometāns
  , atkritumu poligonu gāzes, notekūdeņu attīrīšanas staciju gāzes un biogāzu enerģija;

Grozījums Nr. 85

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | “apkārtējās vides
  siltums
  ” ir lietderīga temperatūras līmeņa
  siltumnesēja
  siltumenerģija, ko
  iegūst vai uztver ar siltumsūkņiem, kuru darbībai vajadzīga elektroenerģija vai cita papildu enerģija, un ko
  var uzkrāt apkārtējā gaisā,
  zem cietās zemes virskārtas vai
  virszemes ūdeņos. Paziņojamās vērtības jānosaka, izmantojot to pašu metodiku, ko izmanto ar siltumsūkņiem iegūtās vai uztvertās siltumenerģijas paziņošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

b)

“apkārtējās vides
  siltums
  ” ir lietderīga temperatūras līmeņa
  siltumnesēja
  siltumenerģija, ko
  iegūst vai uztver ar siltumsūkņiem, kuru darbībai vajadzīga elektroenerģija vai cita papildu enerģija, un ko
  var uzkrāt apkārtējā gaisā,
  zem cietās zemes virskārtas vai
  virszemes ūdeņos. Paziņojamās vērtības jānosaka, izmantojot to pašu metodiku, ko izmanto ar siltumsūkņiem iegūtās vai uztvertās siltumenerģijas paziņošanai;

| b) | “apkārtējās vides
  enerģija
  ” ir lietderīga temperatūras līmeņa siltumenerģija, ko var uzkrāt apkārtējā gaisā,
  bet ne izplūdes gaisā,
  virszemes ūdeņos
  vai notekūdeņos;
  Paziņojamās vērtības jānosaka, izmantojot to pašu metodiku, ko izmanto ar siltumsūkņiem iegūtās vai uztvertās siltumenerģijas paziņošanai; |
| --- | --- |

b)

“apkārtējās vides
  enerģija
  ” ir lietderīga temperatūras līmeņa siltumenerģija, ko var uzkrāt apkārtējā gaisā,
  bet ne izplūdes gaisā,
  virszemes ūdeņos
  vai notekūdeņos;
  Paziņojamās vērtības jānosaka, izmantojot to pašu metodiku, ko izmanto ar siltumsūkņiem iegūtās vai uztvertās siltumenerģijas paziņošanai;

Grozījums Nr. 86

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – ba punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | “ģeotermālā enerģija” ir enerģija, kas siltumenerģijas veidā atrodas zem zemes garozas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ba)

“ģeotermālā enerģija” ir enerģija, kas siltumenerģijas veidā atrodas zem zemes garozas;

Grozījums Nr. 289

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | “biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru, arī zvejniecības un akvakultūras, produktu, bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlikumu bioloģiski noārdāmā frakcija, tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas, kā arī atkritumu, tostarp bioloģiskas izcelsmes rūpniecības un sadzīves atkritumu, bioloģiski noārdāmā frakcija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

c)

“biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru, arī zvejniecības un akvakultūras, produktu, bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlikumu bioloģiski noārdāmā frakcija, tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas, kā arī atkritumu, tostarp bioloģiskas izcelsmes rūpniecības un sadzīves atkritumu, bioloģiski noārdāmā frakcija;

| c) | “biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru, arī zvejniecības un akvakultūras, produktu, bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlikumu bioloģiski noārdāmā frakcija — tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas,
  bet ne kūdra un ģeoloģisko veidojumu un/vai fosilizējies materiāls —,
  kā arī atkritumu, tostarp bioloģiskas izcelsmes rūpniecības
  , komerciālu
  un sadzīves atkritumu, bioloģiski noārdāmā frakcija
  un baktērijas
  ; |
| --- | --- |

c)

“biomasa” ir lauksaimniecības, mežsaimniecības un saistīto nozaru, arī zvejniecības un akvakultūras, produktu, bioloģiskas izcelsmes atkritumu un atlikumu bioloģiski noārdāmā frakcija — tostarp augu un dzīvnieku izcelsmes vielas,
  bet ne kūdra un ģeoloģisko veidojumu un/vai fosilizējies materiāls —,
  kā arī atkritumu, tostarp bioloģiskas izcelsmes rūpniecības
  , komerciālu
  un sadzīves atkritumu, bioloģiski noārdāmā frakcija
  un baktērijas
  ;

Grozījums Nr. 88

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – d punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | “enerģijas bruto galapatēriņš” ir energopreces, ko enerģētiskām vajadzībām piegādā rūpniecības nozarei, transporta nozarei, mājsaimniecībām, pakalpojumu, arī publisko pakalpojumu, lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības nozarei, tostarp elektroenerģijas un siltumenerģijas patēriņš elektroenerģijas
  un
  siltumenerģijas ražošanai enerģētikas nozarē, kā arī elektroenerģijas un siltumenerģijas zudumi sadales un pārvades laikā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

d)

“enerģijas bruto galapatēriņš” ir energopreces, ko enerģētiskām vajadzībām piegādā rūpniecības nozarei, transporta nozarei, mājsaimniecībām, pakalpojumu, arī publisko pakalpojumu, lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības nozarei, tostarp elektroenerģijas un siltumenerģijas patēriņš elektroenerģijas
  un
  siltumenerģijas ražošanai enerģētikas nozarē, kā arī elektroenerģijas un siltumenerģijas zudumi sadales un pārvades laikā;

| d) | “enerģijas bruto galapatēriņš” ir energopreces, ko enerģētiskām vajadzībām piegādā rūpniecības nozarei, transporta nozarei, mājsaimniecībām, pakalpojumu, arī publisko pakalpojumu, lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības nozarei, tostarp elektroenerģijas un siltumenerģijas patēriņš elektroenerģijas, siltumenerģijas
  un transporta degvielas
  ražošanai enerģētikas nozarē, kā arī elektroenerģijas un siltumenerģijas zudumi sadales un pārvades laikā; |
| --- | --- |

d)

“enerģijas bruto galapatēriņš” ir energopreces, ko enerģētiskām vajadzībām piegādā rūpniecības nozarei, transporta nozarei, mājsaimniecībām, pakalpojumu, arī publisko pakalpojumu, lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības nozarei, tostarp elektroenerģijas un siltumenerģijas patēriņš elektroenerģijas, siltumenerģijas
  un transporta degvielas
  ražošanai enerģētikas nozarē, kā arī elektroenerģijas un siltumenerģijas zudumi sadales un pārvades laikā;

Grozījums Nr. 89

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – e punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | “centralizēta siltumapgāde” vai “centralizēta aukstumapgāde” ir siltumenerģijas sadale, izmantojot tvaika, karsta ūdens vai atdzesētu šķidrumu tīklu, kas savieno centrālo ražotni ar daudzām ēkām vai vietām, telpas vai procesu siltumapgādei vai aukstumapgādei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

e)

“centralizēta siltumapgāde” vai “centralizēta aukstumapgāde” ir siltumenerģijas sadale, izmantojot tvaika, karsta ūdens vai atdzesētu šķidrumu tīklu, kas savieno centrālo ražotni ar daudzām ēkām vai vietām, telpas vai procesu siltumapgādei vai aukstumapgādei;

| e) | “centralizēta siltumapgāde” vai “centralizēta aukstumapgāde” ir siltumenerģijas sadale, izmantojot tvaika, karsta ūdens vai atdzesētu šķidrumu tīklu, kas savieno centrālo
  vai decentralizēto
  ražotni ar daudzām ēkām vai vietām, telpas vai procesu siltumapgādei vai aukstumapgādei; |
| --- | --- |

e)

“centralizēta siltumapgāde” vai “centralizēta aukstumapgāde” ir siltumenerģijas sadale, izmantojot tvaika, karsta ūdens vai atdzesētu šķidrumu tīklu, kas savieno centrālo
  vai decentralizēto
  ražotni ar daudzām ēkām vai vietām, telpas vai procesu siltumapgādei vai aukstumapgādei;

Grozījums Nr. 90

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – f punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| f) | “bioloģiskais šķidrais kurināmais” ir no biomasas iegūts šķidrais kurināmais, ko izmanto ar transportu nesaistītām enerģētiskām vajadzībām, tostarp elektroenerģijas ražošanai un siltumapgādei un aukstumapgādei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

f)

“bioloģiskais šķidrais kurināmais” ir no biomasas iegūts šķidrais kurināmais, ko izmanto ar transportu nesaistītām enerģētiskām vajadzībām, tostarp elektroenerģijas ražošanai un siltumapgādei un aukstumapgādei;

| f) | “bioloģiskais šķidrais kurināmais” ir no biomasas iegūts šķidrais kurināmais
  vai pati biomasa
  , ko izmanto ar transportu nesaistītām enerģētiskām vajadzībām, tostarp elektroenerģijas ražošanai un siltumapgādei un aukstumapgādei; |
| --- | --- |

f)

“bioloģiskais šķidrais kurināmais” ir no biomasas iegūts šķidrais kurināmais
  vai pati biomasa
  , ko izmanto ar transportu nesaistītām enerģētiskām vajadzībām, tostarp elektroenerģijas ražošanai un siltumapgādei un aukstumapgādei;

Grozījums Nr. 290

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| g) | “biodegviela” ir šķidrā degviela, ko izmanto transportā un iegūst no biomasas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

g)

“biodegviela” ir šķidrā degviela, ko izmanto transportā un iegūst no biomasas;

| g) | “biodegviela” ir šķidrā
  vai gāzveida
  degviela, ko izmanto transportā un iegūst no biomasas
  vai ar biomasu
  ; |
| --- | --- |

g)

“biodegviela” ir šķidrā
  vai gāzveida
  degviela, ko izmanto transportā un iegūst no biomasas
  vai ar biomasu
  ;

Grozījums Nr. 91

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | “atbalsta shēma” ir jebkāds instruments, shēma vai mehānisms, ko piemēro dalībvalsts vai dalībvalstu grupa un kas veicina atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu, samazinot šādas enerģijas izmaksas, palielinot tās pārdošanas cenu vai šādas enerģijas iegādes apjomu, izmantojot atjaunojamo energoresursu enerģijas pienākumu vai citādi. Tas ietver arī (bet ne tikai) atbalstu investīcijām, atbrīvojumu no nodokļiem vai nodokļu samazināšanu, nodokļu atmaksu, atbalsta shēmas, kas paredz atjaunojamo energoresursu enerģijas pienākumu, arī shēmas, kurās izmanto “zaļos sertifikātus”, kā arī tiešās cenu atbalsta shēmas, tostarp regulētos tarifus un piemaksas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

i)

“atbalsta shēma” ir jebkāds instruments, shēma vai mehānisms, ko piemēro dalībvalsts vai dalībvalstu grupa un kas veicina atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu, samazinot šādas enerģijas izmaksas, palielinot tās pārdošanas cenu vai šādas enerģijas iegādes apjomu, izmantojot atjaunojamo energoresursu enerģijas pienākumu vai citādi. Tas ietver arī (bet ne tikai) atbalstu investīcijām, atbrīvojumu no nodokļiem vai nodokļu samazināšanu, nodokļu atmaksu, atbalsta shēmas, kas paredz atjaunojamo energoresursu enerģijas pienākumu, arī shēmas, kurās izmanto “zaļos sertifikātus”, kā arī tiešās cenu atbalsta shēmas, tostarp regulētos tarifus un piemaksas;

| i) | “atbalsta shēma” ir jebkāds instruments, shēma vai mehānisms, ko piemēro dalībvalsts vai dalībvalstu grupa un kas veicina atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu, samazinot šādas enerģijas izmaksas, palielinot tās pārdošanas cenu vai šādas enerģijas iegādes apjomu, izmantojot atjaunojamo energoresursu enerģijas pienākumu vai citādi. Tas ietver arī (bet ne tikai) atbalstu
  pētniecībai un
  investīcijām, atbrīvojumu no nodokļiem vai nodokļu samazināšanu, nodokļu atmaksu, atbalsta shēmas, kas paredz atjaunojamo energoresursu enerģijas pienākumu, arī shēmas, kurās izmanto “zaļos sertifikātus”, kā arī tiešās cenu atbalsta shēmas, tostarp regulētos tarifus un piemaksas; |
| --- | --- |

i)

“atbalsta shēma” ir jebkāds instruments, shēma vai mehānisms, ko piemēro dalībvalsts vai dalībvalstu grupa un kas veicina atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanu, samazinot šādas enerģijas izmaksas, palielinot tās pārdošanas cenu vai šādas enerģijas iegādes apjomu, izmantojot atjaunojamo energoresursu enerģijas pienākumu vai citādi. Tas ietver arī (bet ne tikai) atbalstu
  pētniecībai un
  investīcijām, atbrīvojumu no nodokļiem vai nodokļu samazināšanu, nodokļu atmaksu, atbalsta shēmas, kas paredz atjaunojamo energoresursu enerģijas pienākumu, arī shēmas, kurās izmanto “zaļos sertifikātus”, kā arī tiešās cenu atbalsta shēmas, tostarp regulētos tarifus un piemaksas;

Grozījums Nr. 93

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – q punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| q) | “nepārtikas celulozes materiāls” ir sākvielas, kas galvenokārt sastāv no celulozes un hemicelulozes un kam ir zemāks lignīna saturs nekā lignocelulozes materiālam; tas ietver pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugu atlikumus (piemēram, dažādu graudaugu salmus, sēnalas un čaumalas), enerģētiskās zālaugu kultūras ar zemu cietes saturu (piemēram, aireni, klūdziņprosu, miskanti, Spānijas niedri un virsaugus pirms un pēc galvenajiem kultūraugiem), rūpniecības atlikumus (tostarp no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem pēc augu eļļu, cukuru, cietes un proteīnu ekstrakcijas) un materiālus no bioatkritumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

q)

“nepārtikas celulozes materiāls” ir sākvielas, kas galvenokārt sastāv no celulozes un hemicelulozes un kam ir zemāks lignīna saturs nekā lignocelulozes materiālam; tas ietver pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugu atlikumus (piemēram, dažādu graudaugu salmus, sēnalas un čaumalas), enerģētiskās zālaugu kultūras ar zemu cietes saturu (piemēram, aireni, klūdziņprosu, miskanti, Spānijas niedri un virsaugus pirms un pēc galvenajiem kultūraugiem), rūpniecības atlikumus (tostarp no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem pēc augu eļļu, cukuru, cietes un proteīnu ekstrakcijas) un materiālus no bioatkritumiem;

| q) | “nepārtikas celulozes materiāls” ir sākvielas, kas galvenokārt sastāv no celulozes un hemicelulozes un kam ir zemāks lignīna saturs nekā lignocelulozes materiālam; tas ietver pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugu atlikumus (piemēram, dažādu graudaugu salmus, sēnalas un čaumalas), enerģētiskās zālaugu kultūras ar zemu cietes saturu (piemēram, aireni, klūdziņprosu, miskanti, Spānijas niedri un virsaugus pirms un pēc galvenajiem kultūraugiem
  , kā arī augsnes saglabāšanas kultūraugus, piemēram, zāli, āboliņu un sējas lucernu
  ), rūpniecības atlikumus (tostarp no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem pēc augu eļļu, cukuru, cietes un proteīnu ekstrakcijas) un materiālus no bioatkritumiem; |
| --- | --- |

q)

“nepārtikas celulozes materiāls” ir sākvielas, kas galvenokārt sastāv no celulozes un hemicelulozes un kam ir zemāks lignīna saturs nekā lignocelulozes materiālam; tas ietver pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugu atlikumus (piemēram, dažādu graudaugu salmus, sēnalas un čaumalas), enerģētiskās zālaugu kultūras ar zemu cietes saturu (piemēram, aireni, klūdziņprosu, miskanti, Spānijas niedri un virsaugus pirms un pēc galvenajiem kultūraugiem
  , kā arī augsnes saglabāšanas kultūraugus, piemēram, zāli, āboliņu un sējas lucernu
  ), rūpniecības atlikumus (tostarp no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem pēc augu eļļu, cukuru, cietes un proteīnu ekstrakcijas) un materiālus no bioatkritumiem;

Grozījums Nr. 291

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. punkts – s apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| s) | “nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrā vai gāzveida transporta degviela” ir šķidrā vai gāzveida degviela, kura nav biodegviela un kuras enerģijas saturu veido atjaunojamie energoresursi, izņemot biomasu, un
  kuru izmanto transportā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

s)

“nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrā vai gāzveida transporta degviela” ir šķidrā vai gāzveida degviela, kura nav biodegviela un kuras enerģijas saturu veido atjaunojamie energoresursi, izņemot biomasu, un
  kuru izmanto transportā
  ;

| s) | “nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrā vai gāzveida transporta degviela” ir šķidrā vai gāzveida degviela,
  kuru izmanto transportā,
  kura nav biodegviela un kuras enerģijas saturu veido atjaunojamie energoresursi, izņemot biomasu, un
  kurai katra oglekļa sākviela ir iegūta no apkārtējā gaisa
  ; |
| --- | --- |

s)

“nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrā vai gāzveida transporta degviela” ir šķidrā vai gāzveida degviela,
  kuru izmanto transportā,
  kura nav biodegviela un kuras enerģijas saturu veido atjaunojamie energoresursi, izņemot biomasu, un
  kurai katra oglekļa sākviela ir iegūta no apkārtējā gaisa
  ;

Grozījums Nr. 95

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – z punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| z) | “energoatjaunināšana” ir atjaunojamo energoresursu enerģijas elektrostaciju modernizēšana, arī iekārtu vai ekspluatācijas sistēmu un aprīkojuma pilnīga vai daļēja nomaiņa, lai nomainītu jaudu
  vai
  palielinātu efektivitāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

z)

“energoatjaunināšana” ir atjaunojamo energoresursu enerģijas elektrostaciju modernizēšana, arī iekārtu vai ekspluatācijas sistēmu un aprīkojuma pilnīga vai daļēja nomaiņa, lai nomainītu jaudu
  vai
  palielinātu efektivitāti;

| z) | “energoatjaunināšana” ir atjaunojamo energoresursu enerģijas elektrostaciju modernizēšana, arī iekārtu vai ekspluatācijas sistēmu un aprīkojuma pilnīga vai daļēja nomaiņa, lai
  palielinātu vai
  nomainītu jaudu
  vai
  palielinātu efektivitāti; |
| --- | --- |

z)

“energoatjaunināšana” ir atjaunojamo energoresursu enerģijas elektrostaciju modernizēšana, arī iekārtu vai ekspluatācijas sistēmu un aprīkojuma pilnīga vai daļēja nomaiņa, lai
  palielinātu vai
  nomainītu jaudu
  vai
  palielinātu efektivitāti;

Grozījums Nr. 96

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – y punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| y) | “atlikumsiltums vai atlikumaukstums” ir siltums vai aukstums, kas kā blakusprodukts radies rūpnieciskās iekārtās vai elektrostacijās un kas, ja nebūtu centralizētas siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas, neizmantots zustu gaisā vai ūdenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

y)

“atlikumsiltums vai atlikumaukstums” ir siltums vai aukstums, kas kā blakusprodukts radies rūpnieciskās iekārtās vai elektrostacijās un kas, ja nebūtu centralizētas siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas, neizmantots zustu gaisā vai ūdenī;

| y) | “atlikumsiltums vai atlikumaukstums” ir
  nenovēršams
  siltums vai aukstums, kas kā blakusprodukts radies rūpnieciskās iekārtās vai elektrostacijās
  (augstas efektivitātes koģenerācijas procesa rezultātā vai gadījumos, kad koģenerācija nav īstenojama), vai terciārajā sektorā
  un kas, ja nebūtu centralizētas siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas, neizmantots zustu gaisā vai ūdenī; |
| --- | --- |

y)

“atlikumsiltums vai atlikumaukstums” ir
  nenovēršams
  siltums vai aukstums, kas kā blakusprodukts radies rūpnieciskās iekārtās vai elektrostacijās
  (augstas efektivitātes koģenerācijas procesa rezultātā vai gadījumos, kad koģenerācija nav īstenojama), vai terciārajā sektorā
  un kas, ja nebūtu centralizētas siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas, neizmantots zustu gaisā vai ūdenī;

Grozījums Nr. 97

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – aa punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| aa) | “atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājs” ir Direktīvā [MDI direktīva] definētais aktīvais lietotājs,
  kurš
  patērē un var uzkrāt un pārdot atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju,
  kas
  saražota
  tā
  teritorijā, tostarp daudzdzīvokļu namā, komerciālā vai koplietojuma pakalpojumu vietā vai
  slēgtā
  sadales sistēmā, ja vien — attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, — šīs darbības nav lietotāja primārā saimnieciskā vai profesionālā darbība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

aa)

“atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājs” ir Direktīvā [MDI direktīva] definētais aktīvais lietotājs,
  kurš
  patērē un var uzkrāt un pārdot atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju,
  kas
  saražota
  tā
  teritorijā, tostarp daudzdzīvokļu namā, komerciālā vai koplietojuma pakalpojumu vietā vai
  slēgtā
  sadales sistēmā, ja vien — attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, — šīs darbības nav lietotāja primārā saimnieciskā vai profesionālā darbība;

| aa) | “atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājs” ir
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvā [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), 2016/0380(COD)]
  definētais aktīvais lietotājs
  vai kolektīva lietotāju grupa
  ,
  kas
  patērē un var uzkrāt un pārdot atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju,
  kura
  saražota
  attiecīgā lietotāja vai grupas
  teritorijā, tostarp daudzdzīvokļu namā,
  dzīvojamā rajonā,
  komerciālā
  , rūpnieciskā
  vai koplietojuma pakalpojumu vietā vai
  tajā pašā slēgtajā
  sadales sistēmā, ja vien — attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, — šīs darbības nav lietotāja primārā saimnieciskā vai profesionālā darbība; |
| --- | --- |

aa)

“atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājs” ir
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvā [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), 2016/0380(COD)]
  definētais aktīvais lietotājs
  vai kolektīva lietotāju grupa
  ,
  kas
  patērē un var uzkrāt un pārdot atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju,
  kura
  saražota
  attiecīgā lietotāja vai grupas
  teritorijā, tostarp daudzdzīvokļu namā,
  dzīvojamā rajonā,
  komerciālā
  , rūpnieciskā
  vai koplietojuma pakalpojumu vietā vai
  tajā pašā slēgtajā
  sadales sistēmā, ja vien — attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, kas nav mājsaimniecību lietotāji, — šīs darbības nav lietotāja primārā saimnieciskā vai profesionālā darbība;

Grozījums Nr. 98

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – aaa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aaa) | “atjaunojamo energoresursu energokopiena” ir vietēja energokopiena, kā tā definēta Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvas [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija) (2016/0380(COD))] 2. pantā un kas atbilst šīs direktīvas 22. panta 1. punkta prasībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

aaa)

“atjaunojamo energoresursu energokopiena” ir vietēja energokopiena, kā tā definēta Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvas [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija) (2016/0380(COD))] 2. pantā un kas atbilst šīs direktīvas 22. panta 1. punkta prasībām;

Grozījums Nr. 99

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – bb punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| bb) | “atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatēriņš” ir atjaunojamo energoresursu
  elektroenerģijas
  ražošana un patēriņš, kā arī attiecīgā gadījumā uzkrāšana, ko veic atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

bb)

“atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatēriņš” ir atjaunojamo energoresursu
  elektroenerģijas
  ražošana un patēriņš, kā arī attiecīgā gadījumā uzkrāšana, ko veic atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāji;

| bb) | “atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatēriņš” ir atjaunojamo energoresursu
  enerģijas
  ražošana un patēriņš, kā arī attiecīgā gadījumā uzkrāšana, ko veic atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāji; |
| --- | --- |

bb)

“atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatēriņš” ir atjaunojamo energoresursu
  enerģijas
  ražošana un patēriņš, kā arī attiecīgā gadījumā uzkrāšana, ko veic atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāji;

Grozījums Nr. 100

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – cc punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| cc) | “elektroenerģijas pirkuma līgums” ir līgums, kurā juridiska persona vienojas atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju pirkt tieši no enerģijas ražotāja; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

cc)

“elektroenerģijas pirkuma līgums” ir līgums, kurā juridiska persona vienojas atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju pirkt tieši no enerģijas ražotāja;

| cc) | “
  atjaunojamo energoresursu
  elektroenerģijas pirkuma līgums” ir līgums, kurā juridiska
  vai fiziska
  persona vienojas atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju pirkt tieši no enerģijas ražotāja; |
| --- | --- |

cc)

“
  atjaunojamo energoresursu
  elektroenerģijas pirkuma līgums” ir līgums, kurā juridiska
  vai fiziska
  persona vienojas atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju pirkt tieši no enerģijas ražotāja;

Grozījums Nr. 305

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – ee punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ee) | “modernas biodegvielas” ir no IX pielikuma A daļā uzskaitītajām sākvielām saražotas biodegvielas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ee)

“modernas biodegvielas” ir no IX pielikuma A daļā uzskaitītajām sākvielām saražotas biodegvielas;

| ee) | “modernas biodegvielas” ir no IX pielikuma A daļā uzskaitītajām sākvielām saražotas biodegvielas
  un biodegvielas, kuras saražotas no atkritumiem un biomasas atlikuma, kas nav radušies no pārtikas un/vai barības kultūraugiem, ja šāda biomasa atbilst 26. pantā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem
  ; |
| --- | --- |

ee)

“modernas biodegvielas” ir no IX pielikuma A daļā uzskaitītajām sākvielām saražotas biodegvielas
  un biodegvielas, kuras saražotas no atkritumiem un biomasas atlikuma, kas nav radušies no pārtikas un/vai barības kultūraugiem, ja šāda biomasa atbilst 26. pantā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem
  ;

Grozījums Nr. 103

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – ff punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ff) | “no atkritumiem iegūts fosilais kurināmais/degviela” ir šķidrais un gāzveida kurināmais/degviela, kas saražots no neatjaunojamas izcelsmes atkritumiem, arī atkritumu apstrādes gāzes un atgāzes; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ff)

“no atkritumiem iegūts fosilais kurināmais/degviela” ir šķidrais un gāzveida kurināmais/degviela, kas saražots no neatjaunojamas izcelsmes atkritumiem, arī atkritumu apstrādes gāzes un atgāzes;

svītrots

Grozījums Nr. 104

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – ffa punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ffa) | “no oglekļa pārstrādes iegūts kurināmais/degviela” ir šķidrais un gāzveida kurināmais/degviela, kas saražots no nenovēršamiem neatjaunojamas izcelsmes atkritumiem, arī atkritumu apstrādes gāzes un atgāzes, un kas visā savā aprites ciklā ļauj būtiski aiztaupīt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Ja šādu kurināmo/degvielu ražo no cieto atkritumu plūsmas, izmanto tikai tos atkritumus, ko vairs nevar izmantot atkārtoti, nedz arī mehāniski pārstrādāt, un pilnībā ievēro atkritumu hierarhiju, kas noteikta Direktīvā 2008/98/EK. Ja šādu kurināmo/degvielu ražo no gāzveida emisijām, kas radušās izgatavošanas procesā, tām jābūt emisijām, kuru izplūde ir izgatavošanas procesa nenovēršamas un neplānotas sekas. Gāzveida atkritumu daļu, kas izmantota no oglekļa pārstrādes iegūta kurināmā/degvielas ražošanai, nevar ņemt vērā citās emisiju samazināšanas shēmās, piemēram, ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ffa)

“no oglekļa pārstrādes iegūts kurināmais/degviela” ir šķidrais un gāzveida kurināmais/degviela, kas saražots no nenovēršamiem neatjaunojamas izcelsmes atkritumiem, arī atkritumu apstrādes gāzes un atgāzes, un kas visā savā aprites ciklā ļauj būtiski aiztaupīt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Ja šādu kurināmo/degvielu ražo no cieto atkritumu plūsmas, izmanto tikai tos atkritumus, ko vairs nevar izmantot atkārtoti, nedz arī mehāniski pārstrādāt, un pilnībā ievēro atkritumu hierarhiju, kas noteikta Direktīvā 2008/98/EK. Ja šādu kurināmo/degvielu ražo no gāzveida emisijām, kas radušās izgatavošanas procesā, tām jābūt emisijām, kuru izplūde ir izgatavošanas procesa nenovēršamas un neplānotas sekas. Gāzveida atkritumu daļu, kas izmantota no oglekļa pārstrādes iegūta kurināmā/degvielas ražošanai, nevar ņemt vērā citās emisiju samazināšanas shēmās, piemēram, ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā;

Grozījums Nr. 105

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – jj punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| jj) | “izstrādes atļauja” ir
  oficiāls dokuments, kas dod
  tiesības iegūt meža biomasu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

jj)

“izstrādes atļauja” ir
  oficiāls dokuments, kas dod
  tiesības iegūt meža biomasu;

| jj) | “izstrādes atļauja” ir
  juridiska atļauja vai līdzīgas valsts un/vai reģionālajos tiesību aktos paredzētas
  tiesības iegūt meža biomasu; |
| --- | --- |

jj)

“izstrādes atļauja” ir
  juridiska atļauja vai līdzīgas valsts un/vai reģionālajos tiesību aktos paredzētas
  tiesības iegūt meža biomasu;

Grozījums Nr. 106

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – mm punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| mm) | “meža tiesiskais valdījums”
  ir
  viens vai vairāki meža un citu kokaugiem klātu zemju gabali, kas no apsaimniekošanas vai izmantošanas viedokļa veido vienu vienību
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

mm)

“meža tiesiskais valdījums”
  ir
  viens vai vairāki meža un citu kokaugiem klātu zemju gabali, kas no apsaimniekošanas vai izmantošanas viedokļa veido vienu vienību
  ;

| mm) | “piegādes bāze”
  ir
  no biomasas iegūto sākvielu izcelsmes ģeogrāfiskais reģions
  ; |
| --- | --- |

mm)

“piegādes bāze”
  ir
  no biomasas iegūto sākvielu izcelsmes ģeogrāfiskais reģions
  ;

Grozījums Nr. 107

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – nn punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| nn) | “bioatkritumi” ir bioloģiski
  noārdāmi dārzu un parku
  atkritumi,
  mājsaimniecību, restorānu, sabiedriskās ēdināšanas iestāžu un veikalu pārtikas un virtuves atkritumi un tiem pielīdzināmi pārtikas rūpniecības uzņēmumu atkritumi
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

nn)

“bioatkritumi” ir bioloģiski
  noārdāmi dārzu un parku
  atkritumi,
  mājsaimniecību, restorānu, sabiedriskās ēdināšanas iestāžu un veikalu pārtikas un virtuves atkritumi un tiem pielīdzināmi pārtikas rūpniecības uzņēmumu atkritumi
  ;

| nn) | “bioatkritumi” ir bioloģiski atkritumi,
  kā tie definēti Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 4. punktā
  ; |
| --- | --- |

nn)

“bioatkritumi” ir bioloģiski atkritumi,
  kā tie definēti Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 4. punktā
  ;

Grozījums Nr. 108

Direktīvas priekšlikums

3. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Savienības saistošais vispārējais mērķrādītājs 2030. gadam | Savienības saistošais vispārējais mērķrādītājs
  un nacionālie mērķrādītāji
  2030. gadam |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Savienības saistošais vispārējais mērķrādītājs 2030. gadam

Savienības saistošais vispārējais mērķrādītājs
  un nacionālie mērķrādītāji
  2030. gadam

Grozījums Nr. 109

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis kopīgi nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars Savienības enerģijas bruto galapatēriņā līdz 2030. gadam sasniedz vismaz
  27
   %. | 1.   Dalībvalstis kopīgi nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars Savienības enerģijas bruto galapatēriņā līdz 2030. gadam sasniedz vismaz
  35
   %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstis kopīgi nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars Savienības enerģijas bruto galapatēriņā līdz 2030. gadam sasniedz vismaz
  27
   %.

1.   Dalībvalstis kopīgi nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars Savienības enerģijas bruto galapatēriņā līdz 2030. gadam sasniedz vismaz
  35
   %.

Grozījums Nr. 306

Grozījums Nr. 306

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1.a punkts (jauns)

3. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Katra dalībvalsts nodrošina, ka no atjaunojamiem energoresursiem saražotas enerģijas patēriņa īpatsvars visos transporta veidos 2030. gadā ir vismaz 12 % no enerģijas galapatēriņa visā attiecīgās dalībvalsts transporta nozarē. Lai sasniegtu mērķi — 12 % no enerģijas galapatēriņa nodrošināt no atjaunojamiem energoresursiem, dalībvalstis no 2021. gada 1. janvāra prasa degvielas piegādātājiem panākt atjaunojamo energoresursu enerģijas minimālo īpatsvaru, kas noteikts 25. pantā. |
| | No biodegvielu un biogāzes izmantošanas iegūtos siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījumus var ņemt vērā, nosakot, ciktāl šis mērķis ir sasniegts, ja aiztaupījumi ir nodrošināti atbilstoši 26. panta 7. punktā noteiktajiem kritērijiem, salīdzinot ar fosilo kurināmo/degvielu pēc 28. panta 1. punktā izklāstītās metodes. |
| | Ja no pārtikas un barības kultūraugiem ražotas biodegvielas īpatsvars dalībvalstī nesasniedz 2 % un tāpēc ar to nepietiek, lai segtu starpību starp īpatsvaru, kas obligāti jāpanāk degvielas piegādātājam, un transporta nozarei noteikto 12 % īpatsvara mērķi, dalībvalsts var attiecīgi pielāgot savu 7. panta 1. punktā norādīto limitu, to samazinot ne vairāk kā līdz 2 %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Katra dalībvalsts nodrošina, ka no atjaunojamiem energoresursiem saražotas enerģijas patēriņa īpatsvars visos transporta veidos 2030. gadā ir vismaz 12 % no enerģijas galapatēriņa visā attiecīgās dalībvalsts transporta nozarē. Lai sasniegtu mērķi — 12 % no enerģijas galapatēriņa nodrošināt no atjaunojamiem energoresursiem, dalībvalstis no 2021. gada 1. janvāra prasa degvielas piegādātājiem panākt atjaunojamo energoresursu enerģijas minimālo īpatsvaru, kas noteikts 25. pantā.

No biodegvielu un biogāzes izmantošanas iegūtos siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījumus var ņemt vērā, nosakot, ciktāl šis mērķis ir sasniegts, ja aiztaupījumi ir nodrošināti atbilstoši 26. panta 7. punktā noteiktajiem kritērijiem, salīdzinot ar fosilo kurināmo/degvielu pēc 28. panta 1. punktā izklāstītās metodes.

No biodegvielu un biogāzes izmantošanas iegūtos siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījumus var ņemt vērā, nosakot, ciktāl šis mērķis ir sasniegts, ja aiztaupījumi ir nodrošināti atbilstoši 26. panta 7. punktā noteiktajiem kritērijiem, salīdzinot ar fosilo kurināmo/degvielu pēc 28. panta 1. punktā izklāstītās metodes.

Ja no pārtikas un barības kultūraugiem ražotas biodegvielas īpatsvars dalībvalstī nesasniedz 2 % un tāpēc ar to nepietiek, lai segtu starpību starp īpatsvaru, kas obligāti jāpanāk degvielas piegādātājam, un transporta nozarei noteikto 12 % īpatsvara mērķi, dalībvalsts var attiecīgi pielāgot savu 7. panta 1. punktā norādīto limitu, to samazinot ne vairāk kā līdz 2 %.

Ja no pārtikas un barības kultūraugiem ražotas biodegvielas īpatsvars dalībvalstī nesasniedz 2 % un tāpēc ar to nepietiek, lai segtu starpību starp īpatsvaru, kas obligāti jāpanāk degvielas piegādātājam, un transporta nozarei noteikto 12 % īpatsvara mērķi, dalībvalsts var attiecīgi pielāgot savu 7. panta 1. punktā norādīto limitu, to samazinot ne vairāk kā līdz 2 %.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Katras dalībvalsts devumu šā vispārējā
  2030. gadam
  nospraustā mērķrādītāja sasniegšanā nosaka un Komisijai paziņo
  integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu ietvaros saskaņā ar Regulas [par pārvaldību] 3. līdz 5. un 9. līdz
  11
  . pantu. | 2.   
  Lai sasniegtu šo vispārējo
  2030. gadam
  nosprausto mērķrādītāju, dalībvalstis nosaka savus mērķrādītājus
  integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu ietvaros saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas
  [par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību,
  2016/0375(COD)
  ] 3. līdz 5. un 9. līdz
  13
  . pantu.
  Ja pēc tam, kad ir izvērtēti galīgie integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni, kas iesniegti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas
  [par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību,
  2016/0375(COD)
  ]
  3. pantu, Komisija secina, ka dalībvalstu mērķrādītāji nav pietiekami augsti, lai kopīgi izdotos sasniegt Savienības saistošo vispārējo mērķrādītāju, tad dalībvalstis, kuru mērķrādītāji, aprēķinot tos pēc Ia pielikumā izklāstītās formulas, izrādās par zemu, savus mērķrādītājus attiecīgi paaugstina. |
| | Ja kāda no dalībvalstīm ārkārtēju un pienācīgi pamatotu apstākļu nevar sasniegt pašas nosprausto mērķrādītāju, tā no iecerētā mērķrādītāja drīkst atkāpties, bet ne vairāk kā par 10 %, līdz 2025. gadam par to paziņojot Komisijai. Ja tas apdraud iespēju sasniegt Savienības saistošo vispārējo mērķrādītāju, Komisija un dalībvalstis veic korektīvus pasākumus, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas
  [par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību,
  2016/0375(COD)
  ]
  27. panta 4. punktā minētos pasākumus, lai šo trūkumu efektīvi novērstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Katras dalībvalsts devumu šā vispārējā
  2030. gadam
  nospraustā mērķrādītāja sasniegšanā nosaka un Komisijai paziņo
  integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu ietvaros saskaņā ar Regulas [par pārvaldību] 3. līdz 5. un 9. līdz
  11
  . pantu.

2.   
  Lai sasniegtu šo vispārējo
  2030. gadam
  nosprausto mērķrādītāju, dalībvalstis nosaka savus mērķrādītājus
  integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu ietvaros saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas
  [par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību,
  2016/0375(COD)
  ] 3. līdz 5. un 9. līdz
  13
  . pantu.
  Ja pēc tam, kad ir izvērtēti galīgie integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni, kas iesniegti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas
  [par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību,
  2016/0375(COD)
  ]
  3. pantu, Komisija secina, ka dalībvalstu mērķrādītāji nav pietiekami augsti, lai kopīgi izdotos sasniegt Savienības saistošo vispārējo mērķrādītāju, tad dalībvalstis, kuru mērķrādītāji, aprēķinot tos pēc Ia pielikumā izklāstītās formulas, izrādās par zemu, savus mērķrādītājus attiecīgi paaugstina.

Ja kāda no dalībvalstīm ārkārtēju un pienācīgi pamatotu apstākļu nevar sasniegt pašas nosprausto mērķrādītāju, tā no iecerētā mērķrādītāja drīkst atkāpties, bet ne vairāk kā par 10 %, līdz 2025. gadam par to paziņojot Komisijai. Ja tas apdraud iespēju sasniegt Savienības saistošo vispārējo mērķrādītāju, Komisija un dalībvalstis veic korektīvus pasākumus, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas
  [par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību,
  2016/0375(COD)
  ]
  27. panta 4. punktā minētos pasākumus, lai šo trūkumu efektīvi novērstu.

Ja kāda no dalībvalstīm ārkārtēju un pienācīgi pamatotu apstākļu nevar sasniegt pašas nosprausto mērķrādītāju, tā no iecerētā mērķrādītāja drīkst atkāpties, bet ne vairāk kā par 10 %, līdz 2025. gadam par to paziņojot Komisijai. Ja tas apdraud iespēju sasniegt Savienības saistošo vispārējo mērķrādītāju, Komisija un dalībvalstis veic korektīvus pasākumus, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas

Enerģētikas savienības

2016/0375(COD)

27. panta 4. punktā minētos pasākumus, lai šo trūkumu efektīvi novērstu.

Grozījums Nr. 321

Grozījums Nr. 321

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 2.a punkts (jauns)

3. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka nacionālā rīcībpolitika un cita starpā arī atbalsta shēmas, ko tās izstrādā, atbilst atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai, kā tā ir noteikta Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā, un ka nav būtiskas kropļojošas ietekmes uz (blakus)produktu, atkritumu vai atlikumu tirgiem. Tādēļ dalībvalstis regulāri izvērtē savu nacionālo rīcībpolitiku un pamato jebkādas atkāpes, sniedzot ziņojumus saskaņā ar ... Regulas [par Enerģētikas savienības pārvaldību
  ,
  2016/0375(COD)] 18. panta c) punkta prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka nacionālā rīcībpolitika un cita starpā arī atbalsta shēmas, ko tās izstrādā, atbilst atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai, kā tā ir noteikta Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā, un ka nav būtiskas kropļojošas ietekmes uz (blakus)produktu, atkritumu vai atlikumu tirgiem. Tādēļ dalībvalstis regulāri izvērtē savu nacionālo rīcībpolitiku un pamato jebkādas atkāpes, sniedzot ziņojumus saskaņā ar ... Regulas [par Enerģētikas savienības pārvaldību
  ,
  2016/0375(COD)] 18. panta c) punkta prasībām.

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 4. punkts

3. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija dalībvalstu ieceru lielo vērienu atbalsta ar veicinošu satvaru, kas aptver Savienības līdzekļu, jo īpaši finanšu instrumentu, pastiprinātu izmantošanu, it sevišķi nolūkā mazināt atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu kapitāla izmaksas. | 4.   Komisija dalībvalstu ieceru lielo vērienu atbalsta ar veicinošu satvaru, kas aptver Savienības līdzekļu, jo īpaši finanšu instrumentu, pastiprinātu izmantošanu, it sevišķi nolūkā mazināt atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu kapitāla izmaksas
  un atbalstīt atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai paredzētus projektus ar pārrobežu dimensiju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija dalībvalstu ieceru lielo vērienu atbalsta ar veicinošu satvaru, kas aptver Savienības līdzekļu, jo īpaši finanšu instrumentu, pastiprinātu izmantošanu, it sevišķi nolūkā mazināt atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu kapitāla izmaksas.

4.   Komisija dalībvalstu ieceru lielo vērienu atbalsta ar veicinošu satvaru, kas aptver Savienības līdzekļu, jo īpaši finanšu instrumentu, pastiprinātu izmantošanu, it sevišķi nolūkā mazināt atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu kapitāla izmaksas
  un atbalstīt atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai paredzētus projektus ar pārrobežu dimensiju
  .

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – virsraksts

4. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Finansiāls
  atbalsts atjaunojamo energoresursu
  elektroenerģijai | Atbalsts atjaunojamo energoresursu
  enerģijai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Finansiāls
  atbalsts atjaunojamo energoresursu
  elektroenerģijai

Finansiāls

elektroenerģijai

Atbalsts atjaunojamo energoresursu
  enerģijai

enerģijai

Grozījums Nr. 322/rev

Grozījums Nr. 322/rev

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai sasniegtu
  3. panta 1. punktā
  nosprausto Savienības mērķrādītāju, dalībvalstis, ievērojot
  valsts atbalsta noteikumus
  , var izmantot atbalsta shēmas. Atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas atbalsta shēmas
  izstrādā tā
  , lai
  izvairītos no liekas
  elektroenerģijas tirgu
  kropļošanas
  un
  nodrošinātu
  , ka ražotāji ņem vērā elektroenerģijas pieprasījumu un piedāvājumu, kā arī
  iespējamos
  tīkla ierobežojumus. | 1.   Lai sasniegtu Savienības mērķrādītāju
  un nacionālos mērķrādītājus, kas nosprausti 3. pantā, vai lai sasniegtu augstākus mērķrādītājus
  , dalībvalstis,
  saskaņā ar LESD 195. pantu un
  ievērojot
  tā 107. un 108. pantu
  , var izmantot atbalsta shēmas.
  Tiecoties nepieļaut liekus izkropļojumus izejvielu tirgos, atbalsta shēmas atjaunojamo energoresursu enerģijas ieguvei no biomasas izstrādā tā, lai šīs shēmas neveicinātu biomasas nevēlamu izmantošanu galvenokārt enerģijas ražošanai, ja attiecīgo biomasu var izmantot rūpnieciskām vajadzībām vai materiāliem, tā nodrošinot augstāku pievienoto vērtību, un tas cita starpā nozīmē, ka priekšroku varētu dot atkritumu un atlikumu izmantošanai. Dalībvalstīm būtu jāņem vērā pieejamais biomasas ilgtspējīga piedāvājuma apjoms.
  Atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas atbalsta shēmas
  ir balstītas uz tirgu
  , lai
  nepieļautu
  elektroenerģijas tirgu
  izkropļošanu,
  un
  tās nodrošina
  , ka ražotāji ņem vērā elektroenerģijas pieprasījumu un piedāvājumu, kā arī
  iespējamās sistēmas integrācijas izmaksas vai
  tīkla ierobežojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lai sasniegtu
  3. panta 1. punktā
  nosprausto Savienības mērķrādītāju, dalībvalstis, ievērojot
  valsts atbalsta noteikumus
  , var izmantot atbalsta shēmas. Atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas atbalsta shēmas
  izstrādā tā
  , lai
  izvairītos no liekas
  elektroenerģijas tirgu
  kropļošanas
  un
  nodrošinātu
  , ka ražotāji ņem vērā elektroenerģijas pieprasījumu un piedāvājumu, kā arī
  iespējamos
  tīkla ierobežojumus.

1.   Lai sasniegtu Savienības mērķrādītāju
  un nacionālos mērķrādītājus, kas nosprausti 3. pantā, vai lai sasniegtu augstākus mērķrādītājus
  , dalībvalstis,
  saskaņā ar LESD 195. pantu un
  ievērojot
  tā 107. un 108. pantu
  , var izmantot atbalsta shēmas.
  Tiecoties nepieļaut liekus izkropļojumus izejvielu tirgos, atbalsta shēmas atjaunojamo energoresursu enerģijas ieguvei no biomasas izstrādā tā, lai šīs shēmas neveicinātu biomasas nevēlamu izmantošanu galvenokārt enerģijas ražošanai, ja attiecīgo biomasu var izmantot rūpnieciskām vajadzībām vai materiāliem, tā nodrošinot augstāku pievienoto vērtību, un tas cita starpā nozīmē, ka priekšroku varētu dot atkritumu un atlikumu izmantošanai. Dalībvalstīm būtu jāņem vērā pieejamais biomasas ilgtspējīga piedāvājuma apjoms.
  Atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas atbalsta shēmas
  ir balstītas uz tirgu
  , lai
  nepieļautu
  elektroenerģijas tirgu
  izkropļošanu,
  un
  tās nodrošina
  , ka ražotāji ņem vērā elektroenerģijas pieprasījumu un piedāvājumu, kā arī
  iespējamās sistēmas integrācijas izmaksas vai
  tīkla ierobežojumus.

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 1.a punkts (jauns)

4. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dalībvalstis var piemērot tehnoloģiju ziņā neitrālas atbalsta shēmas vai arī konkrētas tehnoloģijas atbalsta shēmas. Konkrētas tehnoloģijas atbalsta shēmas var piemērot jo īpaši tad, ja to pamato viens vai vairāki šādi iemesli: |
| | a) | konkrētās tehnoloģijas ilgtermiņa potenciāls; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Dalībvalstis var piemērot tehnoloģiju ziņā neitrālas atbalsta shēmas vai arī konkrētas tehnoloģijas atbalsta shēmas. Konkrētas tehnoloģijas atbalsta shēmas var piemērot jo īpaši tad, ja to pamato viens vai vairāki šādi iemesli:

a)

a)

konkrētās tehnoloģijas ilgtermiņa potenciāls;

konkrētās tehnoloģijas ilgtermiņa potenciāls;

| b) | nepieciešamība tehnoloģiski vai ģeogrāfiski dažādot energoresursu struktūru; |
| --- | --- |

b)

b)

nepieciešamība tehnoloģiski vai ģeogrāfiski dažādot energoresursu struktūru;

nepieciešamība tehnoloģiski vai ģeogrāfiski dažādot energoresursu struktūru;

| c) | efektīva sistēmas plānošana un tīkla integrācija; |
| --- | --- |

c)

c)

efektīva sistēmas plānošana un tīkla integrācija;

efektīva sistēmas plānošana un tīkla integrācija;

| d) | tīkla ierobežojumi un tīkla stabilitāte; |
| --- | --- |

d)

d)

tīkla ierobežojumi un tīkla stabilitāte;

tīkla ierobežojumi un tīkla stabilitāte;

| e) | ar vidi saistīti ierobežojumi. |
| --- | --- |

e)

e)

ar vidi saistīti ierobežojumi.

ar vidi saistīti ierobežojumi.

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Atbalstu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai izstrādā tā, lai atjaunojamo energoresursu
  elektroenerģiju integrētu
  elektroenerģijas tirgū un nodrošinātu, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotāji reaģē uz tirgus cenas signāliem un gūst maksimālus tirgus ieņēmumus. | 2.   Atbalstu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai izstrādā tā, lai
  panāktu
  atjaunojamo energoresursu
  elektroenerģijas maksimālu integrāciju
  elektroenerģijas tirgū un nodrošinātu, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotāji reaģē uz tirgus cenas signāliem un gūst maksimālus tirgus ieņēmumus
  , tomēr piedāvājot atjaunojamo energoresursu avotiem kompensāciju par tirgus izkropļojumiem
  . |
| | Mazām iekārtām, kuru jauda nesasniedz 500 kW, un demonstrējumu projektiem dalībvalstis var noteikt šādām iekārtām un projektiem izdevīgas atkāpes. Tomēr no vēja enerģijas saražotai elektroenerģijai ir noteikts ierobežojums — uzstādītā elektroenerģijas ražošanas jauda nepārsniedz 3 MW jeb 3 vēja ģeneratoru vienības. |
| | Neskarot otrajā daļā noteiktos ierobežojumus, atjaunojamo energoresursu energokopienu atbalstam dalībvalstis var izmantot citus mehānismus un procedūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Atbalstu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai izstrādā tā, lai atjaunojamo energoresursu
  elektroenerģiju integrētu
  elektroenerģijas tirgū un nodrošinātu, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotāji reaģē uz tirgus cenas signāliem un gūst maksimālus tirgus ieņēmumus.

2.   Atbalstu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai izstrādā tā, lai
  panāktu
  atjaunojamo energoresursu
  elektroenerģijas maksimālu integrāciju
  elektroenerģijas tirgū un nodrošinātu, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotāji reaģē uz tirgus cenas signāliem un gūst maksimālus tirgus ieņēmumus
  , tomēr piedāvājot atjaunojamo energoresursu avotiem kompensāciju par tirgus izkropļojumiem
  .

Mazām iekārtām, kuru jauda nesasniedz 500 kW, un demonstrējumu projektiem dalībvalstis var noteikt šādām iekārtām un projektiem izdevīgas atkāpes. Tomēr no vēja enerģijas saražotai elektroenerģijai ir noteikts ierobežojums — uzstādītā elektroenerģijas ražošanas jauda nepārsniedz 3 MW jeb 3 vēja ģeneratoru vienības.

Mazām iekārtām, kuru jauda nesasniedz 500 kW, un demonstrējumu projektiem dalībvalstis var noteikt šādām iekārtām un projektiem izdevīgas atkāpes. Tomēr no vēja enerģijas saražotai elektroenerģijai ir noteikts ierobežojums — uzstādītā elektroenerģijas ražošanas jauda nepārsniedz 3 MW jeb 3 vēja ģeneratoru vienības.

Neskarot otrajā daļā noteiktos ierobežojumus, atjaunojamo energoresursu energokopienu atbalstam dalībvalstis var izmantot citus mehānismus un procedūras.

Neskarot otrajā daļā noteiktos ierobežojumus, atjaunojamo energoresursu energokopienu atbalstam dalībvalstis var izmantot citus mehānismus un procedūras.

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

4. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja atbalstu atjaunojamo energoresursu enerģijai sniedz, rīkojot piedāvājumu konkursu, piemēro šā panta 3.a punktā noteiktās prasības, ja vien minētais atbalsts nav paredzēts mazām iekārtām, kuru jauda nepārsniedz 1 MW, vēja enerģijas projektiem, kas nodrošina ne vairāk kā 6 vēja ģeneratoru vienības jeb 6 MW jaudu, un demonstrējumu projektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja atbalstu atjaunojamo energoresursu enerģijai sniedz, rīkojot piedāvājumu konkursu, piemēro šā panta 3.a punktā noteiktās prasības, ja vien minētais atbalsts nav paredzēts mazām iekārtām, kuru jauda nepārsniedz 1 MW, vēja enerģijas projektiem, kas nodrošina ne vairāk kā 6 vēja ģeneratoru vienības jeb 6 MW jaudu, un demonstrējumu projektiem.

Ja atbalstu atjaunojamo energoresursu enerģijai sniedz, rīkojot piedāvājumu konkursu, piemēro šā panta 3.a punktā noteiktās prasības, ja vien minētais atbalsts nav paredzēts mazām iekārtām, kuru jauda nepārsniedz 1 MW, vēja enerģijas projektiem, kas nodrošina ne vairāk kā 6 vēja ģeneratoru vienības jeb 6 MW jaudu, un demonstrējumu projektiem.

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 3.a punkts (jauns)

4. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja atbalstu atjaunojamo energoresursu enerģijai sniedz, rīkojot piedāvājumu konkursu, lai nodrošinātu augstus projekta izpildes rādītājus, dalībvalstis: |
| | a) | nosaka un publicē nediskriminējošus un pārredzamus priekškvalifikācijas kritērijus un noteikumus par projekta izpildes ilgumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Ja atbalstu atjaunojamo energoresursu enerģijai sniedz, rīkojot piedāvājumu konkursu, lai nodrošinātu augstus projekta izpildes rādītājus, dalībvalstis:

a)

a)

nosaka un publicē nediskriminējošus un pārredzamus priekškvalifikācijas kritērijus un noteikumus par projekta izpildes ilgumu;

nosaka un publicē nediskriminējošus un pārredzamus priekškvalifikācijas kritērijus un noteikumus par projekta izpildes ilgumu;

| b) | apspriežas ar ieinteresētajām personām, lai izskatītu konkursa specifikāciju projektu; |
| --- | --- |

b)

b)

apspriežas ar ieinteresētajām personām, lai izskatītu konkursa specifikāciju projektu;

apspriežas ar ieinteresētajām personām, lai izskatītu konkursa specifikāciju projektu;

| c) | publicē informāciju par iepriekšējiem konkursiem, cita starpā norādot arī attiecīgo projektu izpildes rādītājus. |
| --- | --- |

c)

c)

publicē informāciju par iepriekšējiem konkursiem, cita starpā norādot arī attiecīgo projektu izpildes rādītājus.

publicē informāciju par iepriekšējiem konkursiem, cita starpā norādot arī attiecīgo projektu izpildes rādītājus.

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 3.b punkts (jauns)

4. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Dalībvalstis publicē ilgtermiņa grafiku attiecībā uz plānoto atbalsta piešķiršanu vismaz nākamo piecu gadu laikposmam un tajā norāda orientējošus termiņus (attiecīgā gadījumā cita starpā norādot arī konkursu rīkošanas biežumu), jaudu, budžetu vai maksimālo atbalstu, ko ir paredzēts piešķirt vienam projektam, kā arī konkursa kritērijiem atbilstošās tehnoloģijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Dalībvalstis publicē ilgtermiņa grafiku attiecībā uz plānoto atbalsta piešķiršanu vismaz nākamo piecu gadu laikposmam un tajā norāda orientējošus termiņus (attiecīgā gadījumā cita starpā norādot arī konkursu rīkošanas biežumu), jaudu, budžetu vai maksimālo atbalstu, ko ir paredzēts piešķirt vienam projektam, kā arī konkursa kritērijiem atbilstošās tehnoloģijas.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 3.c punkts (jauns)

4. pants – 3.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.c
     
  Izstrādājot atbalsta shēmas, dalībvalstis ņem vērā atjaunojamo energoresursu energokopienu un pašpatērētāju specifiku, lai dotu šādām kopienām un patērētājiem iespēju kā vienlīdzīgiem pretendentiem konkurēt ar citiem dalībniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.c
     
  Izstrādājot atbalsta shēmas, dalībvalstis ņem vērā atjaunojamo energoresursu energokopienu un pašpatērētāju specifiku, lai dotu šādām kopienām un patērētājiem iespēju kā vienlīdzīgiem pretendentiem konkurēt ar citiem dalībniekiem.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 3.d punkts (jauns)

4. pants – 3.d punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.d
     
  Lai no atjaunojamiem energoresursiem tiktu saražots vairāk enerģijas tālākajos reģionos un uz mazām salām, finansiālo atbalstu projektiem, ko šādos reģionos īsteno, dalībvalstis var pielāgot, ņemot vērā ražošanas izmaksas, kuras rodas tieši tādēļ, ka šie reģioni ir izolēti un atkarīgi no ārējiem resursiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.d
     
  Lai no atjaunojamiem energoresursiem tiktu saražots vairāk enerģijas tālākajos reģionos un uz mazām salām, finansiālo atbalstu projektiem, ko šādos reģionos īsteno, dalībvalstis var pielāgot, ņemot vērā ražošanas izmaksas, kuras rodas tieši tādēļ, ka šie reģioni ir izolēti un atkarīgi no ārējiem resursiem.

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 4. punkts

4. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis vismaz reizi četros gados novērtē, cik rezultatīvs ir to atbalsts atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai.
  Lēmumus par
  atbalsta
  turpināšanu vai paildzināšanu
  un jauna atbalsta
  izstrādi balsta
  uz novērtējumu
  rezultātiem
  . | 4.   Dalībvalstis vismaz reizi četros gados novērtē, cik rezultatīvs ir to atbalsts atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai
  un novērtē šā atbalsta ietekmes izplatīšanos uz dažādām patērētāju grupām, cita starpā arī uz rūpniecības konkurētspēju
  . |
| | Novērtējumā ņem vērā arī iespējamo izmaiņu ietekmi uz atbalsta shēmām un investīcijām. Šo novērtējumu dalībvalstis iekļauj savos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un to atjauninātajās versijās, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu [par Enerģētikas savienības pārvaldību, 2016/0375(COD)]. |
| | Ilgtermiņa plānošana attiecībā uz
  atbalsta
  lēmumu pieņemšanu
  un jauna atbalsta
  izstrāde tiek īstenota
  uz novērtējumu
  rezultātu pamata, ņemot vērā to, cik veiksmīgi kopumā izdodas sasniegt atjaunojamo energoresursu mērķrādītājus un citus mērķus, piemēram, tos, kuri attiecas uz cenas pieņemamību un energokopienu attīstību, un ņemot vērā arī atbalsta ietekmes izplatīšanos uz dažādām patērētāju grupām, cita starpā arī uz rūpniecības konkurētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dalībvalstis vismaz reizi četros gados novērtē, cik rezultatīvs ir to atbalsts atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai.
  Lēmumus par
  atbalsta
  turpināšanu vai paildzināšanu
  un jauna atbalsta
  izstrādi balsta
  uz novērtējumu
  rezultātiem
  .

4.   Dalībvalstis vismaz reizi četros gados novērtē, cik rezultatīvs ir to atbalsts atjaunojamo energoresursu elektroenerģijai
  un novērtē šā atbalsta ietekmes izplatīšanos uz dažādām patērētāju grupām, cita starpā arī uz rūpniecības konkurētspēju
  .

Novērtējumā ņem vērā arī iespējamo izmaiņu ietekmi uz atbalsta shēmām un investīcijām. Šo novērtējumu dalībvalstis iekļauj savos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un to atjauninātajās versijās, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu [par Enerģētikas savienības pārvaldību, 2016/0375(COD)].

Novērtējumā ņem vērā arī iespējamo izmaiņu ietekmi uz atbalsta shēmām un investīcijām. Šo novērtējumu dalībvalstis iekļauj savos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos un to atjauninātajās versijās, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu [par Enerģētikas savienības pārvaldību, 2016/0375(COD)].

Ilgtermiņa plānošana attiecībā uz
  atbalsta
  lēmumu pieņemšanu
  un jauna atbalsta
  izstrāde tiek īstenota
  uz novērtējumu
  rezultātu pamata, ņemot vērā to, cik veiksmīgi kopumā izdodas sasniegt atjaunojamo energoresursu mērķrādītājus un citus mērķus, piemēram, tos, kuri attiecas uz cenas pieņemamību un energokopienu attīstību, un ņemot vērā arī atbalsta ietekmes izplatīšanos uz dažādām patērētāju grupām, cita starpā arī uz rūpniecības konkurētspēju.

Ilgtermiņa plānošana attiecībā uz

lēmumu pieņemšanu

izstrāde tiek īstenota

rezultātu pamata, ņemot vērā to, cik veiksmīgi kopumā izdodas sasniegt atjaunojamo energoresursu mērķrādītājus un citus mērķus, piemēram, tos, kuri attiecas uz cenas pieņemamību un energokopienu attīstību, un ņemot vērā arī atbalsta ietekmes izplatīšanos uz dažādām patērētāju grupām, cita starpā arī uz rūpniecības konkurētspēju.

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 4.a punkts (jauns)

4. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Līdz [2021. gada] ... un pēc tam reizi trijos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par sniegtā atbalsta, izmantojot piedāvājumu konkursu, īstenošanas rezultātiem Savienībā, ziņojumā cita starpā analizējot to, vai ar piedāvājumu konkursiem izdodas: |
| | a) | panākt izmaksu samazināšanos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Līdz [2021. gada] ... un pēc tam reizi trijos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par sniegtā atbalsta, izmantojot piedāvājumu konkursu, īstenošanas rezultātiem Savienībā, ziņojumā cita starpā analizējot to, vai ar piedāvājumu konkursiem izdodas:

a)

a)

panākt izmaksu samazināšanos;

panākt izmaksu samazināšanos;

| b) | panākt tehnoloģiskus uzlabojumus; |
| --- | --- |

b)

b)

panākt tehnoloģiskus uzlabojumus;

panākt tehnoloģiskus uzlabojumus;

| c) | sasniegt augstus izpildes rādītājus; |
| --- | --- |

c)

c)

sasniegt augstus izpildes rādītājus;

sasniegt augstus izpildes rādītājus;

| d) | nodrošināt mazu dalībnieku un vietējo pārvaldes iestāžu nediskriminējošu līdzdalību. |
| --- | --- |

d)

d)

nodrošināt mazu dalībnieku un vietējo pārvaldes iestāžu nediskriminējošu līdzdalību.

nodrošināt mazu dalībnieku un vietējo pārvaldes iestāžu nediskriminējošu līdzdalību.

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 4.b punkts (jauns)

4. pants – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Līdz ... [seši mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] Komisija pārskata Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (2014/C 200/01), lai pilnībā iekļautu šīs direktīvas 4. pantā noteiktos pamatprincipus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.b
     
  Līdz ... [seši mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] Komisija pārskata Pamatnostādnes par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (2014/C 200/01), lai pilnībā iekļautu šīs direktīvas 4. pantā noteiktos pamatprincipus.

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 4.c punkts (jauns)

4. pants – 4.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.c
     
  Atkāpjoties no šā panta 1. punkta noteikumiem, dalībvalstis nodrošina, ka neviena atjaunojamo energoresursu enerģijas atbalsta shēma netiek piemērota tiem sadzīves atkritumiem, attiecībā uz kuriem netiek pildīti Direktīvā 2008/98/EK noteiktie dalītas savākšanas pienākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.c
     
  Atkāpjoties no šā panta 1. punkta noteikumiem, dalībvalstis nodrošina, ka neviena atjaunojamo energoresursu enerģijas atbalsta shēma netiek piemērota tiem sadzīves atkritumiem, attiecībā uz kuriem netiek pildīti Direktīvā 2008/98/EK noteiktie dalītas savākšanas pienākumi.

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis atbalstu no atjaunojamiem energoresursiem saražotai elektroenerģijai atver ražotājiem citās dalībvalstīs atbilstoši šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem. | 1.   Dalībvalstis atbalstu no atjaunojamiem energoresursiem saražotai elektroenerģijai atver ražotājiem citās dalībvalstīs atbilstoši šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem.
  Dalībvalstis var noteikt, ka tās savu atbalstu sniedz tikai iekārtām tajās dalībvalstīs, ar kurām tām ir tiešs savienojums, ko nodrošina starpsavienojumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis atbalstu no atjaunojamiem energoresursiem saražotai elektroenerģijai atver ražotājiem citās dalībvalstīs atbilstoši šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem.

1.   Dalībvalstis atbalstu no atjaunojamiem energoresursiem saražotai elektroenerģijai atver ražotājiem citās dalībvalstīs atbilstoši šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem.
  Dalībvalstis var noteikt, ka tās savu atbalstu sniedz tikai iekārtām tajās dalībvalstīs, ar kurām tām ir tiešs savienojums, ko nodrošina starpsavienojumi.

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, kas atbilst vismaz
  10
   % jaunatbalstītās jaudas katru gadu no 2021. līdz 2025. gadam un vismaz
  15
   % jaunatbalstītās jaudas katru gadu no 2026. līdz 2030. gadam, ir atvērts iekārtām, kas atrodas citās dalībvalstīs. | 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, kas atbilst vismaz
  8
   % jaunatbalstītās jaudas katru gadu no 2021. līdz 2025. gadam un vismaz
  13
   % jaunatbalstītās jaudas katru gadu no 2026. līdz 2030. gadam, ir atvērts iekārtām, kas atrodas citās dalībvalstīs.
  Ja minētie minimālie līmeņi ir pārsniegti, dalībvalstīm ir tiesības saskaņā ar šīs direktīvas 7. līdz 13. pantu pašām izlemt, cik lielā mērā tās atbalsta enerģiju, ko no atjaunojamiem energoresursiem ražo citā dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, kas atbilst vismaz
  10
   % jaunatbalstītās jaudas katru gadu no 2021. līdz 2025. gadam un vismaz
  15
   % jaunatbalstītās jaudas katru gadu no 2026. līdz 2030. gadam, ir atvērts iekārtām, kas atrodas citās dalībvalstīs.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka atbalsts, kas atbilst vismaz
  8
   % jaunatbalstītās jaudas katru gadu no 2021. līdz 2025. gadam un vismaz
  13
   % jaunatbalstītās jaudas katru gadu no 2026. līdz 2030. gadam, ir atvērts iekārtām, kas atrodas citās dalībvalstīs.
  Ja minētie minimālie līmeņi ir pārsniegti, dalībvalstīm ir tiesības saskaņā ar šīs direktīvas 7. līdz 13. pantu pašām izlemt, cik lielā mērā tās atbalsta enerģiju, ko no atjaunojamiem energoresursiem ražo citā dalībvalstī.

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 2.a punkts (jauns)

5. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis var prasīt Komisijai atbrīvojumu no šajā pantā noteikto pienākumu izpildes, tostarp arī lēmumu neļaut attiecīgās valsts teritorijā izvietotajām iekārtām piedalīties citās dalībvalstīs organizētās atbalsta shēmās, ja to pamato viens vai vairāki šādi iemesli: |
| | a) | nepietiekama starpsavienojumu jauda; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis var prasīt Komisijai atbrīvojumu no šajā pantā noteikto pienākumu izpildes, tostarp arī lēmumu neļaut attiecīgās valsts teritorijā izvietotajām iekārtām piedalīties citās dalībvalstīs organizētās atbalsta shēmās, ja to pamato viens vai vairāki šādi iemesli:

a)

a)

nepietiekama starpsavienojumu jauda;

nepietiekama starpsavienojumu jauda;

| b) | dabas resursu nepietiekamība; |
| --- | --- |

b)

b)

dabas resursu nepietiekamība;

dabas resursu nepietiekamība;

| c) | nelabvēlīga ietekme uz tās dalībvalsts energoapgādes drošību, kura pieprasa atbrīvojumu, vai nelabvēlīga ietekme uz šīs dalībvalsts enerģijas tirgus netraucētu darbību. |
| --- | --- |

c)

c)

nelabvēlīga ietekme uz tās dalībvalsts energoapgādes drošību, kura pieprasa atbrīvojumu, vai nelabvēlīga ietekme uz šīs dalībvalsts enerģijas tirgus netraucētu darbību.

nelabvēlīga ietekme uz tās dalībvalsts energoapgādes drošību, kura pieprasa atbrīvojumu, vai nelabvēlīga ietekme uz šīs dalībvalsts enerģijas tirgus netraucētu darbību.

Katru šādu atbrīvojumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un to pārskata līdz 2025. gada 31. decembrim.

Katru šādu atbrīvojumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un to pārskata līdz 2025. gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 3. punkts

5. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Atbalsta shēmas var atvērt pārrobežu dalībai
  inter alia
  ar atvērtiem konkursiem, kopīgiem konkursiem, atvērtām sertifikācijas shēmām vai kopīgām atbalsta shēmām. To, kā atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, par kuru piešķirts atbalsts atvērtos konkursos, kopīgos konkursos
  vai
  atvērtās sertifikācijas shēmās, ieskaita dalībvalstu attiecīgajā devumā, nosaka sadarbības nolīgumā, kurš ietver noteikumus par līdzekļu
  pārrobežu
  izmaksāšanu, ievērojot principu, ka enerģija būtu jāieskaita tās valsts devumā, kura iekārtu finansē. | 3.   Atbalsta shēmas var atvērt pārrobežu dalībai
  cita starpā
  ar atvērtiem konkursiem, kopīgiem konkursiem, atvērtām sertifikācijas shēmām vai kopīgām atbalsta shēmām. To, kā atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, par kuru piešķirts atbalsts atvērtos konkursos, kopīgos konkursos, atvērtās sertifikācijas shēmās, ieskaita dalībvalstu attiecīgajā devumā, nosaka sadarbības nolīgumā, kurš ietver noteikumus par
  pārrobežu shēmu, tostarp nosacījumus par dalību un
  līdzekļu izmaksāšanu,
  ņemot vērā dažādus nodokļus un maksas un
  ievērojot principu, ka enerģija būtu jāieskaita tās valsts devumā, kura iekārtu finansē.
  Ar sadarbības nolīgumu tiecas saskaņot administratīvā satvara nosacījumus sadarbības valstīs, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Atbalsta shēmas var atvērt pārrobežu dalībai
  inter alia
  ar atvērtiem konkursiem, kopīgiem konkursiem, atvērtām sertifikācijas shēmām vai kopīgām atbalsta shēmām. To, kā atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, par kuru piešķirts atbalsts atvērtos konkursos, kopīgos konkursos
  vai
  atvērtās sertifikācijas shēmās, ieskaita dalībvalstu attiecīgajā devumā, nosaka sadarbības nolīgumā, kurš ietver noteikumus par līdzekļu
  pārrobežu
  izmaksāšanu, ievērojot principu, ka enerģija būtu jāieskaita tās valsts devumā, kura iekārtu finansē.

3.   Atbalsta shēmas var atvērt pārrobežu dalībai
  cita starpā
  ar atvērtiem konkursiem, kopīgiem konkursiem, atvērtām sertifikācijas shēmām vai kopīgām atbalsta shēmām. To, kā atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, par kuru piešķirts atbalsts atvērtos konkursos, kopīgos konkursos, atvērtās sertifikācijas shēmās, ieskaita dalībvalstu attiecīgajā devumā, nosaka sadarbības nolīgumā, kurš ietver noteikumus par
  pārrobežu shēmu, tostarp nosacījumus par dalību un
  līdzekļu izmaksāšanu,
  ņemot vērā dažādus nodokļus un maksas un
  ievērojot principu, ka enerģija būtu jāieskaita tās valsts devumā, kura iekārtu finansē.
  Ar sadarbības nolīgumu tiecas saskaņot administratīvā satvara nosacījumus sadarbības valstīs, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus.

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 4. punkts

5. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija līdz 2025. gadam novērtē, kāda ir šā panta noteikumu pozitīvā ietekme uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas izmantošanas izmaksefektīvu paplašināšanu Savienībā. Pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisija var ierosināt
  palielināt
  2. punktā noteiktās procentuālās vērtības. | 4.   
  Komisija palīdz dalībvalstīm īstenot sarunu procesu un noteikt sadarbības kārtību un tādēļ sniedz informāciju un veic analīzi, cita starpā arī kvantitatīvus un kvalitatīvus datus par tiešām un netiešām sadarbības izmaksām un ieguvumiem, kā arī norādījumus un tehnisko ekspertu zināšanas visa procesa gaitā. Minētajā nolūkā Komisija rosina paraugprakses apmaiņu un izstrādā sadarbības nolīgumu paraugus, tā veicinot procesa raitu norisi. |
| | Komisija līdz 2025. gadam novērtē, kāda ir šā panta noteikumu pozitīvā ietekme uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas izmantošanas izmaksefektīvu paplašināšanu Savienībā. Pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisija var ierosināt
  mainīt
  2. punktā noteiktās procentuālās vērtības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija līdz 2025. gadam novērtē, kāda ir šā panta noteikumu pozitīvā ietekme uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas izmantošanas izmaksefektīvu paplašināšanu Savienībā. Pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisija var ierosināt
  palielināt
  2. punktā noteiktās procentuālās vērtības.

4.   
  Komisija palīdz dalībvalstīm īstenot sarunu procesu un noteikt sadarbības kārtību un tādēļ sniedz informāciju un veic analīzi, cita starpā arī kvantitatīvus un kvalitatīvus datus par tiešām un netiešām sadarbības izmaksām un ieguvumiem, kā arī norādījumus un tehnisko ekspertu zināšanas visa procesa gaitā. Minētajā nolūkā Komisija rosina paraugprakses apmaiņu un izstrādā sadarbības nolīgumu paraugus, tā veicinot procesa raitu norisi.

Komisija līdz 2025. gadam novērtē, kāda ir šā panta noteikumu pozitīvā ietekme uz atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas izmantošanas izmaksefektīvu paplašināšanu Savienībā. Pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisija var ierosināt
  mainīt
  2. punktā noteiktās procentuālās vērtības.

mainīt

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 1. daļa

6. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Neskarot pielāgojumus
  ,
  kas vajadzīgi, lai izpildītu valsts atbalsta noteikumus,
  dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas projektiem piešķirtā atbalsta līmenis un nosacījumi netiek pārskatīti tā, ka tie negatīvi
  ietekmētu
  šādi piešķirtās tiesības un atbalstīto projektu saimniecisko aspektu. | Dalībvalstis nodrošina, ka
  jauniem vai jau esošiem
  atjaunojamo energoresursu enerģijas projektiem piešķirtā atbalsta līmenis un nosacījumi netiek pārskatīti tā, ka tie negatīvi
  ietekmē
  šādi piešķirtās tiesības un
  valsts ekonomiku. |
| | Ja tiek mainīti citi tiesiskā regulējuma instrumenti un ja šīs izmaiņas skar atbalstītos atjaunojamo energoresursu enerģijas projektus, dalībvalstis nodrošina, lai šīm tiesiskā regulējuma izmaiņām nebūtu nelabvēlīgas ietekmes uz
  atbalstīto projektu saimniecisko aspektu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Neskarot pielāgojumus
  ,
  kas vajadzīgi, lai izpildītu valsts atbalsta noteikumus,
  dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas projektiem piešķirtā atbalsta līmenis un nosacījumi netiek pārskatīti tā, ka tie negatīvi
  ietekmētu
  šādi piešķirtās tiesības un atbalstīto projektu saimniecisko aspektu.

Neskarot pielāgojumus

kas vajadzīgi, lai izpildītu valsts atbalsta noteikumus,

ietekmētu

Dalībvalstis nodrošina, ka
  jauniem vai jau esošiem
  atjaunojamo energoresursu enerģijas projektiem piešķirtā atbalsta līmenis un nosacījumi netiek pārskatīti tā, ka tie negatīvi
  ietekmē
  šādi piešķirtās tiesības un
  valsts ekonomiku.

jauniem vai jau esošiem

ietekmē

valsts ekonomiku.

Ja tiek mainīti citi tiesiskā regulējuma instrumenti un ja šīs izmaiņas skar atbalstītos atjaunojamo energoresursu enerģijas projektus, dalībvalstis nodrošina, lai šīm tiesiskā regulējuma izmaiņām nebūtu nelabvēlīgas ietekmes uz
  atbalstīto projektu saimniecisko aspektu.

Ja tiek mainīti citi tiesiskā regulējuma instrumenti un ja šīs izmaiņas skar atbalstītos atjaunojamo energoresursu enerģijas projektus, dalībvalstis nodrošina, lai šīm tiesiskā regulējuma izmaiņām nebūtu nelabvēlīgas ietekmes uz

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 1.a daļa (jauna)

6. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis nodrošina, ka jebkādas izmaiņas atbalsta shēmās tiek veiktas, pamatojoties uz ilgtermiņa plānošanu, kas īstenojama saskaņā ar 4. panta 4. punktu, ka par to tiek publiski paziņots vismaz deviņus mēnešus pirms to stāšanās spēkā, turklāt dalībvalstis nodrošina, ka šajā sakarībā ir īstenots pārredzams un iekļaujošs sabiedriskās apspriešanas process. Būtiskas izmaiņas jau izveidotā atbalsta shēmā veic, nosakot pienācīgu pārejas periodu līdz brīdim, kad stājas spēkā jaunā atbalsta shēma. |
| | Ja mainās tiesiskais regulējums vai tīkla ekspluatācijas kārtība un šādu izmaiņu nelabvēlīgā ietekme uz atbalstīto projektu saimniecisko aspektu ir būtiska vai diskriminējoša, dalībvalstis nodrošina, lai atbalstītie projekti saņemtu kompensāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka jebkādas izmaiņas atbalsta shēmās tiek veiktas, pamatojoties uz ilgtermiņa plānošanu, kas īstenojama saskaņā ar 4. panta 4. punktu, ka par to tiek publiski paziņots vismaz deviņus mēnešus pirms to stāšanās spēkā, turklāt dalībvalstis nodrošina, ka šajā sakarībā ir īstenots pārredzams un iekļaujošs sabiedriskās apspriešanas process. Būtiskas izmaiņas jau izveidotā atbalsta shēmā veic, nosakot pienācīgu pārejas periodu līdz brīdim, kad stājas spēkā jaunā atbalsta shēma.

Dalībvalstis nodrošina, ka jebkādas izmaiņas atbalsta shēmās tiek veiktas, pamatojoties uz ilgtermiņa plānošanu, kas īstenojama saskaņā ar 4. panta 4. punktu, ka par to tiek publiski paziņots vismaz deviņus mēnešus pirms to stāšanās spēkā, turklāt dalībvalstis nodrošina, ka šajā sakarībā ir īstenots pārredzams un iekļaujošs sabiedriskās apspriešanas process. Būtiskas izmaiņas jau izveidotā atbalsta shēmā veic, nosakot pienācīgu pārejas periodu līdz brīdim, kad stājas spēkā jaunā atbalsta shēma.

Ja mainās tiesiskais regulējums vai tīkla ekspluatācijas kārtība un šādu izmaiņu nelabvēlīgā ietekme uz atbalstīto projektu saimniecisko aspektu ir būtiska vai diskriminējoša, dalībvalstis nodrošina, lai atbalstītie projekti saņemtu kompensāciju.

Ja mainās tiesiskais regulējums vai tīkla ekspluatācijas kārtība un šādu izmaiņu nelabvēlīgā ietekme uz atbalstīto projektu saimniecisko aspektu ir būtiska vai diskriminējoša, dalībvalstis nodrošina, lai atbalstītie projekti saņemtu kompensāciju.

Grozījums Nr. 307

Grozījums Nr. 307

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – 4. daļa

7. pants – 1. punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Aprēķinot dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas bruto galapatēriņu, biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo, kā arī biomasas degvielu daļa, ko patērē transportā, ja to ražo no pārtikas vai dzīvnieku barības kultūraugiem, nepārsniedz 7 % no
  enerģijas
  galapatēriņa attiecīgās dalībvalsts autotransportā un dzelzceļa transportā.
  Šo limitu samazina līdz 3,8  % 2030. gadā pēc X pielikuma A daļā noteiktās trajektorijas
  . Dalībvalstis var noteikt zemāku limitu un nošķirt dažādu veidu biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas degvielas, kas saražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, piemēram, nosakot zemāku limitu tai pārtikas vai dzīvnieku barības kultūraugu biodegvielu daļai, ko saražo no eļļas kultūraugiem, ņemot vērā netiešo zemes izmantošanas maiņu. | Aprēķinot dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas bruto galapatēriņu, biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo, kā arī biomasas degvielu daļa, ko patērē transportā, ja to ražo no pārtikas vai dzīvnieku barības kultūraugiem,
  nav lielāka par šādu degvielu/kurināmā īpatsvaru attiecīgās dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas 2017. gada bruto galapatēriņā un
  nepārsniedz 7 % no
  bruto
  galapatēriņa attiecīgās dalībvalsts autotransportā un dzelzceļa transportā.
  No palmu eļļas ražotas biodegvielas un bioloģiskā šķidrā kurināmā īpatsvars no 2021. gada ir 0 %
  . Dalībvalstis var noteikt zemāku limitu un nošķirt dažādu veidu biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas degvielas, kas saražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, piemēram, nosakot zemāku limitu tai pārtikas vai dzīvnieku barības kultūraugu biodegvielu daļai, ko saražo no eļļas kultūraugiem, ņemot vērā netiešo zemes izmantošanas maiņu
  un citu neplānotu ietekmi uz ilgtspēju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Aprēķinot dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas bruto galapatēriņu, biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo, kā arī biomasas degvielu daļa, ko patērē transportā, ja to ražo no pārtikas vai dzīvnieku barības kultūraugiem, nepārsniedz 7 % no
  enerģijas
  galapatēriņa attiecīgās dalībvalsts autotransportā un dzelzceļa transportā.
  Šo limitu samazina līdz 3,8  % 2030. gadā pēc X pielikuma A daļā noteiktās trajektorijas
  . Dalībvalstis var noteikt zemāku limitu un nošķirt dažādu veidu biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas degvielas, kas saražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, piemēram, nosakot zemāku limitu tai pārtikas vai dzīvnieku barības kultūraugu biodegvielu daļai, ko saražo no eļļas kultūraugiem, ņemot vērā netiešo zemes izmantošanas maiņu.

enerģijas

Šo limitu samazina līdz 3,8  % 2030. gadā pēc X pielikuma A daļā noteiktās trajektorijas

Aprēķinot dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas bruto galapatēriņu, biodegvielu un bioloģisko šķidro kurināmo, kā arī biomasas degvielu daļa, ko patērē transportā, ja to ražo no pārtikas vai dzīvnieku barības kultūraugiem,
  nav lielāka par šādu degvielu/kurināmā īpatsvaru attiecīgās dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas 2017. gada bruto galapatēriņā un
  nepārsniedz 7 % no
  bruto
  galapatēriņa attiecīgās dalībvalsts autotransportā un dzelzceļa transportā.
  No palmu eļļas ražotas biodegvielas un bioloģiskā šķidrā kurināmā īpatsvars no 2021. gada ir 0 %
  . Dalībvalstis var noteikt zemāku limitu un nošķirt dažādu veidu biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas degvielas, kas saražotas no pārtikas un dzīvnieku barības kultūraugiem, piemēram, nosakot zemāku limitu tai pārtikas vai dzīvnieku barības kultūraugu biodegvielu daļai, ko saražo no eļļas kultūraugiem, ņemot vērā netiešo zemes izmantošanas maiņu
  un citu neplānotu ietekmi uz ilgtspēju
  .

nav lielāka par šādu degvielu/kurināmā īpatsvaru attiecīgās dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas 2017. gada bruto galapatēriņā un

bruto

No palmu eļļas ražotas biodegvielas un bioloģiskā šķidrā kurināmā īpatsvars no 2021. gada ir 0 %

un citu neplānotu ietekmi uz ilgtspēju

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 2. punkts – 1. daļa

7. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta izpildei atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas bruto galapatēriņš ir dalībvalstī no atjaunojamajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas daudzums, ieskaitot atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāju un energokopienu saražoto elektroenerģiju, bet izslēdzot to elektroenerģijas daudzumu, kas saražots hidroakumulācijas blokos, izmantojot ūdeni, kas iepriekš bijis sūknēts kalnup. | Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta izpildei atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas bruto galapatēriņš ir dalībvalstī no atjaunojamajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas daudzums, ieskaitot atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāju un
  atjaunojamo energoresursu
  energokopienu saražoto elektroenerģiju, bet izslēdzot to elektroenerģijas daudzumu, kas saražots hidroakumulācijas blokos, izmantojot ūdeni, kas iepriekš bijis sūknēts kalnup. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta izpildei atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas bruto galapatēriņš ir dalībvalstī no atjaunojamajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas daudzums, ieskaitot atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāju un energokopienu saražoto elektroenerģiju, bet izslēdzot to elektroenerģijas daudzumu, kas saražots hidroakumulācijas blokos, izmantojot ūdeni, kas iepriekš bijis sūknēts kalnup.

Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta izpildei atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas bruto galapatēriņš ir dalībvalstī no atjaunojamajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas daudzums, ieskaitot atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāju un
  atjaunojamo energoresursu
  energokopienu saražoto elektroenerģiju, bet izslēdzot to elektroenerģijas daudzumu, kas saražots hidroakumulācijas blokos, izmantojot ūdeni, kas iepriekš bijis sūknēts kalnup.

atjaunojamo energoresursu

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 3. punkts – 3. daļa

7. pants – 3. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Piemērojot 1. panta b) apakšpunktu,
  siltumsūkņu uztverto
  apkārtējās vides
  siltumenerģiju
  ņem vērā ar noteikumu, ka galīgā saražotā enerģija būtiski pārsniedz ievadīto primāro enerģiju, kas nepieciešama, lai darbinātu siltumsūkņus. Piemērojot šo direktīvu, siltumenerģijas daudzumu, ko uzskata par atjaunojamo energoresursu enerģiju, aprēķina saskaņā ar VII pielikumā noteikto metodoloģiju. | Piemērojot 1. panta b) apakšpunktu,
  siltumapgādes vai aukstumapgādes vajadzībām ar siltumsūkņiem pārveidoto
  apkārtējās vides
  enerģiju un ģeotermālo enerģiju
  ņem vērā ar noteikumu, ka galīgā saražotā enerģija būtiski pārsniedz ievadīto primāro enerģiju, kas nepieciešama, lai darbinātu siltumsūkņus. Piemērojot šo direktīvu, siltumenerģijas daudzumu, ko uzskata par atjaunojamo energoresursu enerģiju, aprēķina saskaņā ar VII pielikumā noteikto metodoloģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Piemērojot 1. panta b) apakšpunktu,
  siltumsūkņu uztverto
  apkārtējās vides
  siltumenerģiju
  ņem vērā ar noteikumu, ka galīgā saražotā enerģija būtiski pārsniedz ievadīto primāro enerģiju, kas nepieciešama, lai darbinātu siltumsūkņus. Piemērojot šo direktīvu, siltumenerģijas daudzumu, ko uzskata par atjaunojamo energoresursu enerģiju, aprēķina saskaņā ar VII pielikumā noteikto metodoloģiju.

siltumsūkņu uztverto

siltumenerģiju

Piemērojot 1. panta b) apakšpunktu,
  siltumapgādes vai aukstumapgādes vajadzībām ar siltumsūkņiem pārveidoto
  apkārtējās vides
  enerģiju un ģeotermālo enerģiju
  ņem vērā ar noteikumu, ka galīgā saražotā enerģija būtiski pārsniedz ievadīto primāro enerģiju, kas nepieciešama, lai darbinātu siltumsūkņus. Piemērojot šo direktīvu, siltumenerģijas daudzumu, ko uzskata par atjaunojamo energoresursu enerģiju, aprēķina saskaņā ar VII pielikumā noteikto metodoloģiju.

siltumapgādes vai aukstumapgādes vajadzībām ar siltumsūkņiem pārveidoto

enerģiju un ģeotermālo enerģiju

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 3. punkts – 4.a daļa (jauna)

7. pants – 3. punkts – 4.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu attiecībā uz to, lai papildinātu šo Direktīvu, nosakot metodiku, pēc kuras aprēķina atjaunojamo energoresursu enerģijas daudzumu, kurš izmantots siltumapgādei un aukstumapgādei, arī centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei, un ar ko pārskata VII pielikumu par siltumsūkņu saražotās enerģijas uzskaiti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu attiecībā uz to, lai papildinātu šo Direktīvu, nosakot metodiku, pēc kuras aprēķina atjaunojamo energoresursu enerģijas daudzumu, kurš izmantots siltumapgādei un aukstumapgādei, arī centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei, un ar ko pārskata VII pielikumu par siltumsūkņu saražotās enerģijas uzskaiti.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu attiecībā uz to, lai papildinātu šo Direktīvu, nosakot metodiku, pēc kuras aprēķina atjaunojamo energoresursu enerģijas daudzumu, kurš izmantots siltumapgādei un aukstumapgādei, arī centralizētai siltumapgādei un aukstumapgādei, un ar ko pārskata VII pielikumu par siltumsūkņu saražotās enerģijas uzskaiti.

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 4. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

7. pants – 4. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | lai sasniegtu 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto mērķrādītāju, aviācijas un jūrniecības nozarēs piegādāto degvielu daļu nosaka, degvielu enerģijas saturu reizinot attiecīgi ar 2 (aviācijai) un 1,2 (jūrniecībai), un autotransporta līdzekļiem piegādātās atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas daļu nosaka, tās enerģijas saturu reizinot ar 2,5 . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

lai sasniegtu 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto mērķrādītāju, aviācijas un jūrniecības nozarēs piegādāto degvielu daļu nosaka, degvielu enerģijas saturu reizinot attiecīgi ar 2 (aviācijai) un 1,2 (jūrniecībai), un autotransporta līdzekļiem piegādātās atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas daļu nosaka, tās enerģijas saturu reizinot ar 2,5 .

lai sasniegtu 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto mērķrādītāju, aviācijas un jūrniecības nozarēs piegādāto degvielu daļu nosaka, degvielu enerģijas saturu reizinot attiecīgi ar 2 (aviācijai) un 1,2 (jūrniecībai), un autotransporta līdzekļiem piegādātās atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas daļu nosaka, tās enerģijas saturu reizinot ar 2,5 .

Grozījums Nr. 140 un 308

Grozījums Nr. 140 un 308

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 5. punkts – 2. daļa

7. pants – 5. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 32. pantu pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt IX pielikuma A un B daļā sniegto sākvielu sarakstu
  , lai sākvielas pievienotu, bet ne tāpēc, lai tās svītrotu
  . Ikviena deleģētā akta pamatā ir jaunāko zinātnisko un tehnisko sasniegumu analīze, kurā pienācīgi ņemti vērā Direktīvā 2008/98/EK
  noteiktie
  atkritumu apsaimniekošanas
  hierarhijas principi
  , ievērojot Savienības ilgtspējas kritērijus, un kura pamato atzinumu, ka attiecīgā sākviela nerada papildu pieprasījumu pēc zemes un veicina atkritumu un atlikumu izmantošanu,
  reizē neatstājot
  būtisku negatīvu ietekmi uz (blakus)produktu, atkritumu vai atlikumu tirgu,
  sniedzot
  būtiskus siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus salīdzinājumā ar fosilajiem kurināmajiem/degvielām un
  neradot risku negatīvi ietekmēt vidi
  un
  bioloģisko daudzveidību
  . | Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu attiecībā uz to, lai grozītu IX pielikuma A un B daļā sniegto sākvielu sarakstu. Ikviena deleģētā akta pamatā ir jaunāko zinātnisko un tehnisko sasniegumu analīze, kurā pienācīgi ņemti vērā
  aprites ekonomikas principi un
  Direktīvā 2008/98/EK
  noteiktā
  atkritumu apsaimniekošanas
  hierarhija
  , ievērojot Savienības ilgtspējas kritērijus, un kura pamato atzinumu, ka attiecīgā sākviela nerada papildu pieprasījumu pēc zemes un veicina atkritumu un atlikumu izmantošanu,
  un vienlaikus neatstāj
  būtisku negatīvu ietekmi uz (blakus)produktu, atkritumu vai atlikumu tirgu,
  sniedz
  būtiskus siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus salīdzinājumā ar fosilajiem kurināmajiem/degvielām
  , ko apliecina emisiju aprites cikla izvērtējums,
  un
  nerada videi
  un
  bioloģiskajai daudzveidībai nelabvēlīgas ietekmes risku
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 32. pantu pieņemt deleģētos aktus nolūkā grozīt IX pielikuma A un B daļā sniegto sākvielu sarakstu
  , lai sākvielas pievienotu, bet ne tāpēc, lai tās svītrotu
  . Ikviena deleģētā akta pamatā ir jaunāko zinātnisko un tehnisko sasniegumu analīze, kurā pienācīgi ņemti vērā Direktīvā 2008/98/EK
  noteiktie
  atkritumu apsaimniekošanas
  hierarhijas principi
  , ievērojot Savienības ilgtspējas kritērijus, un kura pamato atzinumu, ka attiecīgā sākviela nerada papildu pieprasījumu pēc zemes un veicina atkritumu un atlikumu izmantošanu,
  reizē neatstājot
  būtisku negatīvu ietekmi uz (blakus)produktu, atkritumu vai atlikumu tirgu,
  sniedzot
  būtiskus siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus salīdzinājumā ar fosilajiem kurināmajiem/degvielām un
  neradot risku negatīvi ietekmēt vidi
  un
  bioloģisko daudzveidību
  .

, lai sākvielas pievienotu, bet ne tāpēc, lai tās svītrotu

noteiktie

hierarhijas principi

reizē neatstājot

sniedzot

neradot risku negatīvi ietekmēt vidi

bioloģisko daudzveidību

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu attiecībā uz to, lai grozītu IX pielikuma A un B daļā sniegto sākvielu sarakstu. Ikviena deleģētā akta pamatā ir jaunāko zinātnisko un tehnisko sasniegumu analīze, kurā pienācīgi ņemti vērā
  aprites ekonomikas principi un
  Direktīvā 2008/98/EK
  noteiktā
  atkritumu apsaimniekošanas
  hierarhija
  , ievērojot Savienības ilgtspējas kritērijus, un kura pamato atzinumu, ka attiecīgā sākviela nerada papildu pieprasījumu pēc zemes un veicina atkritumu un atlikumu izmantošanu,
  un vienlaikus neatstāj
  būtisku negatīvu ietekmi uz (blakus)produktu, atkritumu vai atlikumu tirgu,
  sniedz
  būtiskus siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumus salīdzinājumā ar fosilajiem kurināmajiem/degvielām
  , ko apliecina emisiju aprites cikla izvērtējums,
  un
  nerada videi
  un
  bioloģiskajai daudzveidībai nelabvēlīgas ietekmes risku
  .

aprites ekonomikas principi un

noteiktā

hierarhija

un vienlaikus neatstāj

sniedz

, ko apliecina emisiju aprites cikla izvērtējums,

nerada videi

bioloģiskajai daudzveidībai nelabvēlīgas ietekmes risku

Grozījums Nr. 309

Grozījums Nr. 309

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 5. punkts – 3. daļa

7. pants – 5. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ik pēc diviem gadiem
  Komisija izvērtē IX pielikuma A un B daļā iekļauto sākvielu sarakstu, lai tam pievienotu sākvielas, saskaņā ar šajā punktā noteiktajiem principiem. Pirmo izvērtēšanu veic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc [šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas]. Komisija attiecīgā gadījumā pieņem deleģētos aktus, ar kuriem groza IX pielikuma A un B daļā sniegto sākvielu sarakstu, lai sākvielas pievienotu
  , bet ne tāpēc, lai tās svītrotu
  . | Reizi divos gados
  Komisija izvērtē IX pielikuma A un B daļā iekļauto sākvielu sarakstu, lai tam pievienotu sākvielas, saskaņā ar šajā punktā noteiktajiem principiem. Pirmo izvērtēšanu veic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc [šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas]. Komisija attiecīgā gadījumā pieņem deleģētos aktus, ar kuriem groza IX pielikuma A un B daļā sniegto sākvielu sarakstu, lai sākvielas pievienotu.
  Komisija 2025. gadā veic īpašu novērtējumu, lai svītrotu IX pielikumā iekļautās sākvielas, un tā rezultātā attiecīgu deleģēto aktu Komisija pieņem viena gada laikā pēc novērtējuma veikšanas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ik pēc diviem gadiem
  Komisija izvērtē IX pielikuma A un B daļā iekļauto sākvielu sarakstu, lai tam pievienotu sākvielas, saskaņā ar šajā punktā noteiktajiem principiem. Pirmo izvērtēšanu veic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc [šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas]. Komisija attiecīgā gadījumā pieņem deleģētos aktus, ar kuriem groza IX pielikuma A un B daļā sniegto sākvielu sarakstu, lai sākvielas pievienotu
  , bet ne tāpēc, lai tās svītrotu
  .

Ik pēc diviem gadiem

, bet ne tāpēc, lai tās svītrotu

Reizi divos gados
  Komisija izvērtē IX pielikuma A un B daļā iekļauto sākvielu sarakstu, lai tam pievienotu sākvielas, saskaņā ar šajā punktā noteiktajiem principiem. Pirmo izvērtēšanu veic ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc [šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas]. Komisija attiecīgā gadījumā pieņem deleģētos aktus, ar kuriem groza IX pielikuma A un B daļā sniegto sākvielu sarakstu, lai sākvielas pievienotu.
  Komisija 2025. gadā veic īpašu novērtējumu, lai svītrotu IX pielikumā iekļautās sākvielas, un tā rezultātā attiecīgu deleģēto aktu Komisija pieņem viena gada laikā pēc novērtējuma veikšanas
  .

Reizi divos gados

Komisija 2025. gadā veic īpašu novērtējumu, lai svītrotu IX pielikumā iekļautās sākvielas, un tā rezultātā attiecīgu deleģēto aktu Komisija pieņem viena gada laikā pēc novērtējuma veikšanas

Grozījums Nr. 310

Grozījums Nr. 310

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 5. punkts – 3.a daļa (jauna)

7. pants – 5. punkts – 3.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Sākvielas no IX pielikuma svītro tikai pēc tam, kad ir notikusi sabiedriskā apspriešana, un ievērojot 6. pantā noteiktos finansiālā atbalsta stabilitātes principus. Neskarot 26. panta noteikumus, gadījumā, ja sākvielas tiek svītrotas, būtu jāļauj jau uzstādītajām iekārtām, kuras ražo biodegvielu no attiecīgajām sākvielām, šādi saražotās enerģijas daudzumu uzskatīt par atjaunojamo energoresursu enerģiju un ņemt to vērā, nosakot, ciktāl ir izpildīts pienākums, kas degvielas piegādātājam noteikts 25. pantā, un tomēr nepārsniedzot to vēsturisko ražošanas līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Sākvielas no IX pielikuma svītro tikai pēc tam, kad ir notikusi sabiedriskā apspriešana, un ievērojot 6. pantā noteiktos finansiālā atbalsta stabilitātes principus. Neskarot 26. panta noteikumus, gadījumā, ja sākvielas tiek svītrotas, būtu jāļauj jau uzstādītajām iekārtām, kuras ražo biodegvielu no attiecīgajām sākvielām, šādi saražotās enerģijas daudzumu uzskatīt par atjaunojamo energoresursu enerģiju un ņemt to vērā, nosakot, ciktāl ir izpildīts pienākums, kas degvielas piegādātājam noteikts 25. pantā, un tomēr nepārsniedzot to vēsturisko ražošanas līmeni.

Sākvielas no IX pielikuma svītro tikai pēc tam, kad ir notikusi sabiedriskā apspriešana, un ievērojot 6. pantā noteiktos finansiālā atbalsta stabilitātes principus. Neskarot 26. panta noteikumus, gadījumā, ja sākvielas tiek svītrotas, būtu jāļauj jau uzstādītajām iekārtām, kuras ražo biodegvielu no attiecīgajām sākvielām, šādi saražotās enerģijas daudzumu uzskatīt par atjaunojamo energoresursu enerģiju un ņemt to vērā, nosakot, ciktāl ir izpildīts pienākums, kas degvielas piegādātājam noteikts 25. pantā, un tomēr nepārsniedzot to vēsturisko ražošanas līmeni.

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 5.a punkts (jauns)

7. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Izstrādājot politiku, kura veicina degvielu ražošanu no IX pielikumā uzskaitītajām izejvielām, dalībvalstis pienācīgi ņem vērā atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kas noteikta Direktīvā 2008/98/EK, tostarp tās noteikumus attiecībā uz apsvērumiem par aprites ciklu dažādu atkritumu plūsmu radīšanas un šo plūsmu apsaimniekošanas vispārējo ietekmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Izstrādājot politiku, kura veicina degvielu ražošanu no IX pielikumā uzskaitītajām izejvielām, dalībvalstis pienācīgi ņem vērā atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kas noteikta Direktīvā 2008/98/EK, tostarp tās noteikumus attiecībā uz apsvērumiem par aprites ciklu dažādu atkritumu plūsmu radīšanas un šo plūsmu apsaimniekošanas vispārējo ietekmi.

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 5.a punkts (jauns)

9. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Komisija nodrošina, lai dalībvalstīm būtu vieglāk sagatavot kopīgus projektus, un tādēļ jo īpaši sniedz mērķtiecīgu tehnisko palīdzību un palīdzību projektu izstrādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Komisija nodrošina, lai dalībvalstīm būtu vieglāk sagatavot kopīgus projektus, un tādēļ jo īpaši sniedz mērķtiecīgu tehnisko palīdzību un palīdzību projektu izstrādei.

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 1. punkts

11. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Viena vai vairākas dalībvalstis var sadarboties ar vienu vai vairākām trešām valstīm visu veidu kopprojektos, kas saistīti ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem. Šajā sadarbībā drīkst piedalīties privātuzņēmēji. | 1.   Viena vai vairākas dalībvalstis var sadarboties ar vienu vai vairākām trešām valstīm visu veidu kopprojektos, kas saistīti ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem. Šajā sadarbībā drīkst piedalīties privātuzņēmēji
  , un tā notiek pilnīgā saskaņā ar starptautisko tiesību normām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Viena vai vairākas dalībvalstis var sadarboties ar vienu vai vairākām trešām valstīm visu veidu kopprojektos, kas saistīti ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem. Šajā sadarbībā drīkst piedalīties privātuzņēmēji.

1.   Viena vai vairākas dalībvalstis var sadarboties ar vienu vai vairākām trešām valstīm visu veidu kopprojektos, kas saistīti ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem. Šajā sadarbībā drīkst piedalīties privātuzņēmēji
  , un tā notiek pilnīgā saskaņā ar starptautisko tiesību normām
  .

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

11. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | elektroenerģija ir ražota saskaņā ar starptautisko tiesību normām, īpašu uzmanību pievēršot cilvēktiesību normām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

elektroenerģija ir ražota saskaņā ar starptautisko tiesību normām, īpašu uzmanību pievēršot cilvēktiesību normām.

elektroenerģija ir ražota saskaņā ar starptautisko tiesību normām, īpašu uzmanību pievēršot cilvēktiesību normām.

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

11. pants – 3. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | pieteikums attiecas uz kopprojektu, kurš atbilst 2. punkta b)
  un
  c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem un kurā starpsavienotāju izmantos pēc tā nodošanas ekspluatācijā, kā arī uz elektroenerģijas apjomu, kas nav lielāks par to apjomu, kuru eksportēs uz Savienību pēc starpsavienotāja nodošanas ekspluatācijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

pieteikums attiecas uz kopprojektu, kurš atbilst 2. punkta b)
  un
  c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem un kurā starpsavienotāju izmantos pēc tā nodošanas ekspluatācijā, kā arī uz elektroenerģijas apjomu, kas nav lielāks par to apjomu, kuru eksportēs uz Savienību pēc starpsavienotāja nodošanas ekspluatācijā.

un

| e) | pieteikums attiecas uz kopprojektu, kurš atbilst 2. punkta b), c)
  un ca)
   apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem un kurā starpsavienotāju izmantos pēc tā nodošanas ekspluatācijā, kā arī uz elektroenerģijas apjomu, kas nav lielāks par to apjomu, kuru eksportēs uz Savienību pēc starpsavienotāja nodošanas ekspluatācijā. |
| --- | --- |

e)

pieteikums attiecas uz kopprojektu, kurš atbilst 2. punkta b), c)
  un ca)
   apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem un kurā starpsavienotāju izmantos pēc tā nodošanas ekspluatācijā, kā arī uz elektroenerģijas apjomu, kas nav lielāks par to apjomu, kuru eksportēs uz Savienību pēc starpsavienotāja nodošanas ekspluatācijā.

un ca)

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 5. punkts – d apakšpunkts

11. pants – 5. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | iekļauj rakstisku tās trešās valsts izdotu apliecinājumu par b)
  un
  c) apakšpunktu, kuras teritorijā iekārtu ir paredzēts nodot ekspluatācijā, un norāda to iekārtas saražotās elektroenerģijas daļu vai daudzumu, ko šī trešā valsts lietos iekšzemē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

iekļauj rakstisku tās trešās valsts izdotu apliecinājumu par b)
  un
  c) apakšpunktu, kuras teritorijā iekārtu ir paredzēts nodot ekspluatācijā, un norāda to iekārtas saražotās elektroenerģijas daļu vai daudzumu, ko šī trešā valsts lietos iekšzemē.

un

| d) | iekļauj rakstisku tās trešās valsts izdotu apliecinājumu par
  2. punkta
  b), c)
  un ca)
   apakšpunktu, kuras teritorijā iekārtu ir paredzēts nodot ekspluatācijā, un norāda to iekārtas saražotās elektroenerģijas daļu vai daudzumu, ko šī trešā valsts lietos iekšzemē. |
| --- | --- |

d)

iekļauj rakstisku tās trešās valsts izdotu apliecinājumu par
  2. punkta
  b), c)
  un ca)
   apakšpunktu, kuras teritorijā iekārtu ir paredzēts nodot ekspluatācijā, un norāda to iekārtas saražotās elektroenerģijas daļu vai daudzumu, ko šī trešā valsts lietos iekšzemē.

2. punkta

un ca)

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants – 3.a punkts (jauns)

13. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija nodrošina, lai dalībvalstīm būtu vieglāk izveidot kopīgas atbalsta shēmas, un tādēļ jo īpaši izplata informāciju ar norādījumiem un paraugpraksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Komisija nodrošina, lai dalībvalstīm būtu vieglāk izveidot kopīgas atbalsta shēmas, un tādēļ jo īpaši izplata informāciju ar norādījumiem un paraugpraksi.

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 1. punkts – 1. daļa

15. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka visi valsts noteikumi attiecībā uz atļauju izsniegšanas, sertificēšanas un licencēšanas procedūrām, kuras piemēro atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas, siltumapgādei vai aukstumapgādei izmantojamās enerģijas ražošanas stacijām un
  attiecīgajām
  pārvades un sadales
  tīkla infrastruktūrām
  , kā arī biomasas pārveidošanai par
  biodegvielām
  vai citiem energoproduktiem, ir samērīgi un vajadzīgi. | Dalībvalstis nodrošina, ka visi valsts noteikumi attiecībā uz atļauju izsniegšanas, sertificēšanas un licencēšanas procedūrām, kuras piemēro atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas, siltumapgādei vai aukstumapgādei izmantojamās enerģijas ražošanas stacijām un
  attiecīgajiem
  pārvades un sadales
  tīkliem
  , kā arī biomasas pārveidošanai par
  biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu
  vai citiem energoproduktiem,
  un kuras piemēro attiecībā uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu,
  ir samērīgi un vajadzīgi
  un ka ir ievērots princips ,,energoefektivitāte pirmajā vietā”
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka visi valsts noteikumi attiecībā uz atļauju izsniegšanas, sertificēšanas un licencēšanas procedūrām, kuras piemēro atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas, siltumapgādei vai aukstumapgādei izmantojamās enerģijas ražošanas stacijām un
  attiecīgajām
  pārvades un sadales
  tīkla infrastruktūrām
  , kā arī biomasas pārveidošanai par
  biodegvielām
  vai citiem energoproduktiem, ir samērīgi un vajadzīgi.

attiecīgajām

tīkla infrastruktūrām

biodegvielām

Dalībvalstis nodrošina, ka visi valsts noteikumi attiecībā uz atļauju izsniegšanas, sertificēšanas un licencēšanas procedūrām, kuras piemēro atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas, siltumapgādei vai aukstumapgādei izmantojamās enerģijas ražošanas stacijām un
  attiecīgajiem
  pārvades un sadales
  tīkliem
  , kā arī biomasas pārveidošanai par
  biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu
  vai citiem energoproduktiem,
  un kuras piemēro attiecībā uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu,
  ir samērīgi un vajadzīgi
  un ka ir ievērots princips ,,energoefektivitāte pirmajā vietā”
  .

attiecīgajiem

tīkliem

biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu

un kuras piemēro attiecībā uz nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu,

un ka ir ievērots princips ,,energoefektivitāte pirmajā vietā”

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 1. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

15. pants – 1. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | administratīvās procedūras vienkāršo un paātrina attiecīgajā administratīvajā līmenī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

administratīvās procedūras vienkāršo un paātrina attiecīgajā administratīvajā līmenī;

| a) | administratīvās procedūras vienkāršo un paātrina attiecīgajā administratīvajā līmenī
  , un tajās paredz prognozējamus termiņus vajadzīgo atļauju un licenču izsniegšanai
  ; |
| --- | --- |

a)

administratīvās procedūras vienkāršo un paātrina attiecīgajā administratīvajā līmenī
  , un tajās paredz prognozējamus termiņus vajadzīgo atļauju un licenču izsniegšanai
  ;

, un tajās paredz prognozējamus termiņus vajadzīgo atļauju un licenču izsniegšanai

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 1. punkts – 2. daļa – d apakšpunkts

15. pants – 1. punkts – 2. daļa – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | decentralizētām atjaunojamo energoresursu enerģiju ražojošām iekārtām nosaka vienkāršotas un mazāk apgrūtinošas atļauju izsniegšanas procedūras, tostarp vienkāršu paziņošanu
  , ja to atļauj attiecīgais tiesiskais regulējums
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

decentralizētām atjaunojamo energoresursu enerģiju ražojošām iekārtām nosaka vienkāršotas un mazāk apgrūtinošas atļauju izsniegšanas procedūras, tostarp vienkāršu paziņošanu
  , ja to atļauj attiecīgais tiesiskais regulējums
  .

, ja to atļauj attiecīgais tiesiskais regulējums

| d) | maziem projektiem un
  decentralizētām atjaunojamo energoresursu enerģiju ražojošām
  un uzkrājošām
  iekārtām
  , cita starpā arī atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem un atjaunojamo energoresursu energokopienām,
  nosaka vienkāršotas un mazāk apgrūtinošas atļauju izsniegšanas procedūras, tostarp vienkāršu paziņošanu. |
| --- | --- |

d)

maziem projektiem un
  decentralizētām atjaunojamo energoresursu enerģiju ražojošām
  un uzkrājošām
  iekārtām
  , cita starpā arī atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem un atjaunojamo energoresursu energokopienām,
  nosaka vienkāršotas un mazāk apgrūtinošas atļauju izsniegšanas procedūras, tostarp vienkāršu paziņošanu.

maziem projektiem un

un uzkrājošām

, cita starpā arī atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem un atjaunojamo energoresursu energokopienām,

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 3. punkts

15. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka investori var pietiekamā mērā paredzēt plānoto atbalstu atjaunojamo energoresursu enerģijai. Tādēļ dalībvalstis nosaka un publicē ilgtermiņa grafiku ar plānotajiem piešķīrumiem atbalstam, aptverot vismaz nākamos trīs gadus un katrai shēmai norādot indikatīvo laiku, jaudu, līdzekļus, ko paredzēts piešķirt, kā arī apspriešanos ar ieinteresētajām personām par atbalsta modeli. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka investori var pietiekamā mērā paredzēt plānoto atbalstu atjaunojamo energoresursu enerģijai. Tādēļ dalībvalstis nosaka un publicē ilgtermiņa grafiku ar plānotajiem piešķīrumiem atbalstam, aptverot vismaz nākamos trīs gadus un katrai shēmai norādot indikatīvo laiku, jaudu, līdzekļus, ko paredzēts piešķirt, kā arī apspriešanos ar ieinteresētajām personām par atbalsta modeli.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 4. punkts

15. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts, reģionālā un vietējā līmeņa kompetentās iestādes, plānojot, projektējot, būvējot un atjaunojot pilsētu infrastruktūru, rūpnieciskos vai dzīvojamos rajonus un energoinfrastruktūru, tostarp elektroenerģijas, centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes, dabasgāzes un alternatīvo kurināmo/degvielu tīklus, paredz noteikumus
  par
  atjaunojamo energoresursu enerģijas integrēšanu un ieviešanu
  un
  nenovēršama atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma izmantošanu. | 4.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts, reģionālā un vietējā līmeņa kompetentās iestādes, plānojot, projektējot, būvējot un atjaunojot pilsētu infrastruktūru, rūpnieciskos
  , komerciālos
  vai dzīvojamos rajonus un energoinfrastruktūru, tostarp elektroenerģijas, centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes, dabasgāzes un alternatīvo kurināmo/degvielu tīklus, paredz noteikumus
  , ar kuriem nodrošina
  atjaunojamo energoresursu enerģijas integrēšanu un ieviešanu
  , cita starpā arī agrīnu telpisko plānošanu, vajadzību un atbilstības izvērtējumu, kas īstenojams, ņemot vērā energoefektivitāti un pieprasījumreakciju, un ka ir paredzēti īpaši noteikumi par energoresursu enerģijas pašpatēriņu un atjaunojamo energoresursu energokopienām, kā arī par
  nenovēršama atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma izmantošanu.
  Dalībvalstis jo īpaši mudina vietējās un reģionālās administratīvās iestādes, plānojot infrastruktūru pilsētās, attiecīgā gadījumā iekļaut arī siltumapgādi un aukstumapgādi no atjaunojamiem energoresursiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts, reģionālā un vietējā līmeņa kompetentās iestādes, plānojot, projektējot, būvējot un atjaunojot pilsētu infrastruktūru, rūpnieciskos vai dzīvojamos rajonus un energoinfrastruktūru, tostarp elektroenerģijas, centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes, dabasgāzes un alternatīvo kurināmo/degvielu tīklus, paredz noteikumus
  par
  atjaunojamo energoresursu enerģijas integrēšanu un ieviešanu
  un
  nenovēršama atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma izmantošanu.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka valsts, reģionālā un vietējā līmeņa kompetentās iestādes, plānojot, projektējot, būvējot un atjaunojot pilsētu infrastruktūru, rūpnieciskos
  , komerciālos
  vai dzīvojamos rajonus un energoinfrastruktūru, tostarp elektroenerģijas, centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes, dabasgāzes un alternatīvo kurināmo/degvielu tīklus, paredz noteikumus
  , ar kuriem nodrošina
  atjaunojamo energoresursu enerģijas integrēšanu un ieviešanu
  , cita starpā arī agrīnu telpisko plānošanu, vajadzību un atbilstības izvērtējumu, kas īstenojams, ņemot vērā energoefektivitāti un pieprasījumreakciju, un ka ir paredzēti īpaši noteikumi par energoresursu enerģijas pašpatēriņu un atjaunojamo energoresursu energokopienām, kā arī par
  nenovēršama atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma izmantošanu.
  Dalībvalstis jo īpaši mudina vietējās un reģionālās administratīvās iestādes, plānojot infrastruktūru pilsētās, attiecīgā gadījumā iekļaut arī siltumapgādi un aukstumapgādi no atjaunojamiem energoresursiem.

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 5. punkts – 2. daļa

15. pants – 5. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izstrādājot šādus pasākumus vai atbalsta shēmās dalībvalstis var ņemt vērā arī nacionālos pasākumus, kas attiecas uz energoefektivitātes ievērojamu palielināšanu un koģenerāciju un uz ēkām, kurās enerģijas izmantojums ir pasīvs, mazs vai līdzinās nullei. | Izstrādājot šādus pasākumus vai atbalsta shēmās dalībvalstis var ņemt vērā arī nacionālos pasākumus, kas attiecas uz
  atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatēriņa, vietējās enerģijas uzkrāšanas,
  energoefektivitātes ievērojamu palielināšanu un koģenerāciju un uz ēkām, kurās enerģijas izmantojums ir pasīvs, mazs vai līdzinās nullei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izstrādājot šādus pasākumus vai atbalsta shēmās dalībvalstis var ņemt vērā arī nacionālos pasākumus, kas attiecas uz energoefektivitātes ievērojamu palielināšanu un koģenerāciju un uz ēkām, kurās enerģijas izmantojums ir pasīvs, mazs vai līdzinās nullei.

Izstrādājot šādus pasākumus vai atbalsta shēmās dalībvalstis var ņemt vērā arī nacionālos pasākumus, kas attiecas uz
  atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatēriņa, vietējās enerģijas uzkrāšanas,
  energoefektivitātes ievērojamu palielināšanu un koģenerāciju un uz ēkām, kurās enerģijas izmantojums ir pasīvs, mazs vai līdzinās nullei.

atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatēriņa, vietējās enerģijas uzkrāšanas,

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 5. punkts – 3. daļa

15. pants – 5. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis savos būvniecības noteikumos un būvnormatīvos vai ar citiem līdzvērtīgiem paņēmieniem pieprasa visās jaunajās ēkās un esošajās ēkās, kurās veic kapitālremontu, nodrošināt minimālos atjaunojamo energoresursu enerģijas pielietojuma līmeņus, atspoguļojot saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES 5. panta 2. punktu veiktā izmaksu ziņā optimālo līmeņu aprēķina rezultātus. Dalībvalstis ļauj šos minimālos līmeņus ievērot,
  inter alia izmantojot
  ievērojamu atjaunojamo energoresursu proporciju. | Dalībvalstis savos būvniecības noteikumos un būvnormatīvos vai ar citiem līdzvērtīgiem paņēmieniem pieprasa visās jaunajās ēkās un esošajās ēkās, kurās veic kapitālremontu, nodrošināt minimālos atjaunojamo energoresursu enerģijas
  vai atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas iekārtu
  pielietojuma līmeņus, atspoguļojot saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES 5. panta 2. punktu veiktā izmaksu ziņā optimālo līmeņu aprēķina rezultātus. Dalībvalstis ļauj šos minimālos līmeņus ievērot,
  tostarp ņemot vērā ar
  ievērojamu atjaunojamo energoresursu proporciju
  nodrošinātu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi, ņemot vērā individuālo vai kolektīvu pašpatēriņu saskaņā ar 21. pantu, vai ņemot vērā uz atjaunojamajiem energoresursiem balstītu koģenerāciju, kā arī atlikumsiltumu un atlikumaukstumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis savos būvniecības noteikumos un būvnormatīvos vai ar citiem līdzvērtīgiem paņēmieniem pieprasa visās jaunajās ēkās un esošajās ēkās, kurās veic kapitālremontu, nodrošināt minimālos atjaunojamo energoresursu enerģijas pielietojuma līmeņus, atspoguļojot saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES 5. panta 2. punktu veiktā izmaksu ziņā optimālo līmeņu aprēķina rezultātus. Dalībvalstis ļauj šos minimālos līmeņus ievērot,
  inter alia izmantojot
  ievērojamu atjaunojamo energoresursu proporciju.

inter alia izmantojot

Dalībvalstis savos būvniecības noteikumos un būvnormatīvos vai ar citiem līdzvērtīgiem paņēmieniem pieprasa visās jaunajās ēkās un esošajās ēkās, kurās veic kapitālremontu, nodrošināt minimālos atjaunojamo energoresursu enerģijas
  vai atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas iekārtu
  pielietojuma līmeņus, atspoguļojot saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES 5. panta 2. punktu veiktā izmaksu ziņā optimālo līmeņu aprēķina rezultātus. Dalībvalstis ļauj šos minimālos līmeņus ievērot,
  tostarp ņemot vērā ar
  ievērojamu atjaunojamo energoresursu proporciju
  nodrošinātu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi, ņemot vērā individuālo vai kolektīvu pašpatēriņu saskaņā ar 21. pantu, vai ņemot vērā uz atjaunojamajiem energoresursiem balstītu koģenerāciju, kā arī atlikumsiltumu un atlikumaukstumu
  .

vai atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas iekārtu

tostarp ņemot vērā ar

nodrošinātu centralizēto siltumapgādi un aukstumapgādi, ņemot vērā individuālo vai kolektīvu pašpatēriņu saskaņā ar 21. pantu, vai ņemot vērā uz atjaunojamajiem energoresursiem balstītu koģenerāciju, kā arī atlikumsiltumu un atlikumaukstumu

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 6. punkts

15. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Dalībvalstis nodrošina, ka no 2012. gada 1. janvāra jaunas valstu, reģionu un vietējas nozīmes publiskās ēkas un šādas esošas ēkas, kurās veic kapitālremontu, šīs direktīvas nozīmē noderētu par paraugu. Dalībvalstis cita starpā var īstenot šo pienākumu, nosakot, ka trešās personas var izmantot publisko vai jaukto publisko un privāto ēku jumtus atjaunojamo energoresursu enerģiju ražojošu iekārtu uzstādīšanai. | 6.   Dalībvalstis nodrošina, ka no 2012. gada 1. janvāra jaunas valstu, reģionu un vietējas nozīmes publiskās ēkas un šādas esošas ēkas, kurās veic kapitālremontu, šīs direktīvas nozīmē noderētu par paraugu. Dalībvalstis cita starpā var
  ļaut
  īstenot šo pienākumu,
  panākot atbilstību standartiem, kas noteikti gandrīz nulles enerģijas ēkām, kā prasīts Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvā [par ēku energoefektivitāti, 2016/0381(COD)], vai
  nosakot, ka trešās personas var izmantot publisko vai jaukto publisko un privāto ēku jumtus atjaunojamo energoresursu enerģiju ražojošu iekārtu uzstādīšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka no 2012. gada 1. janvāra jaunas valstu, reģionu un vietējas nozīmes publiskās ēkas un šādas esošas ēkas, kurās veic kapitālremontu, šīs direktīvas nozīmē noderētu par paraugu. Dalībvalstis cita starpā var īstenot šo pienākumu, nosakot, ka trešās personas var izmantot publisko vai jaukto publisko un privāto ēku jumtus atjaunojamo energoresursu enerģiju ražojošu iekārtu uzstādīšanai.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka no 2012. gada 1. janvāra jaunas valstu, reģionu un vietējas nozīmes publiskās ēkas un šādas esošas ēkas, kurās veic kapitālremontu, šīs direktīvas nozīmē noderētu par paraugu. Dalībvalstis cita starpā var
  ļaut
  īstenot šo pienākumu,
  panākot atbilstību standartiem, kas noteikti gandrīz nulles enerģijas ēkām, kā prasīts Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvā [par ēku energoefektivitāti, 2016/0381(COD)], vai
  nosakot, ka trešās personas var izmantot publisko vai jaukto publisko un privāto ēku jumtus atjaunojamo energoresursu enerģiju ražojošu iekārtu uzstādīšanai.

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 7. punkts

15. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Būvniecības noteikumos un būvnormatīvos dalībvalstis veicina tādu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu un aprīkojuma izmantošanu, kas izmanto atjaunojamo energoresursu enerģiju un kas ievērojami samazina energopatēriņu. Dalībvalstis izmanto energomarķējumu, ekomarķējumu vai citus attiecīgus sertifikātus vai standartus, ko izstrādā
  attiecīgas
  valsts vai Savienības līmenī, ja tādi ir,
  lai rosinātu izmantot šādas sistēmas un aprīkojumu
  . | 7.   Būvniecības noteikumos un būvnormatīvos dalībvalstis veicina tādu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu un aprīkojuma izmantošanu, kas izmanto atjaunojamo energoresursu enerģiju un kas ievērojami samazina energopatēriņu.
  Tādēļ
  dalībvalstis izmanto energomarķējumu, ekomarķējumu vai citus attiecīgus sertifikātus vai standartus, ko izstrādā
  attiecīgās
  valsts vai Savienības līmenī, ja tādi ir,
  un arī nodrošina, ka tiek sniegta atbilstoša informācija un ieteikumi par īpaši energoefektīvām alternatīvām, kuru pamatā ir atjaunojamie energoresursi, kā arī par iespējamiem finanšu instrumentiem un stimuliem, kas ir pieejami nomaiņas gadījumā, un tādējādi cenšas panākt, ka tiek nomainīts vairāk veco apkures sistēmu un ka plašāka ir pāreja uz risinājumiem, kuru pamatā ir atjaunojamo energoresursu enerģija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvu [par ēku energoefektivitāti, 2016/0381(COD)],
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Būvniecības noteikumos un būvnormatīvos dalībvalstis veicina tādu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu un aprīkojuma izmantošanu, kas izmanto atjaunojamo energoresursu enerģiju un kas ievērojami samazina energopatēriņu. Dalībvalstis izmanto energomarķējumu, ekomarķējumu vai citus attiecīgus sertifikātus vai standartus, ko izstrādā
  attiecīgas
  valsts vai Savienības līmenī, ja tādi ir,
  lai rosinātu izmantot šādas sistēmas un aprīkojumu
  .

7.   Būvniecības noteikumos un būvnormatīvos dalībvalstis veicina tādu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu un aprīkojuma izmantošanu, kas izmanto atjaunojamo energoresursu enerģiju un kas ievērojami samazina energopatēriņu.
  Tādēļ
  dalībvalstis izmanto energomarķējumu, ekomarķējumu vai citus attiecīgus sertifikātus vai standartus, ko izstrādā
  attiecīgās
  valsts vai Savienības līmenī, ja tādi ir,
  un arī nodrošina, ka tiek sniegta atbilstoša informācija un ieteikumi par īpaši energoefektīvām alternatīvām, kuru pamatā ir atjaunojamie energoresursi, kā arī par iespējamiem finanšu instrumentiem un stimuliem, kas ir pieejami nomaiņas gadījumā, un tādējādi cenšas panākt, ka tiek nomainīts vairāk veco apkures sistēmu un ka plašāka ir pāreja uz risinājumiem, kuru pamatā ir atjaunojamo energoresursu enerģija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvu [par ēku energoefektivitāti, 2016/0381(COD)],
  .

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 8. punkts

15. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Dalībvalstis novērtē savu atjaunojamo energoresursu potenciālu un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantojumu siltumapgādē un aukstumapgādē. Šo novērtējumu iekļauj otrajā visaptverošajā izvērtējumā, kas saskaņā Direktīvas 2012/27/ES 14. panta 1. punktu pirmoreiz jāiesniedz līdz 2020. gada 31. decembrim, un vēlākajos visaptverošo izvērtējumu atjauninājumos. | 8.   Dalībvalstis novērtē savu atjaunojamo energoresursu potenciālu un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantojumu siltumapgādē un aukstumapgādē.
  Novērtējumā veic tieši to teritoriju telpisko analīzi, kurās attiecīgus projektus varētu īstenot ar zemu vides apdraudējuma risku, un apsver iespējas īstenot mazus mājsaimniecības līmeņa projektus.
  Minēto novērtējumu iekļauj otrajā visaptverošajā izvērtējumā, kas saskaņā
  ar
  Direktīvas 2012/27/ES 14. panta 1. punktu pirmoreiz jāiesniedz līdz 2020. gada 31. decembrim, un vēlākajos visaptverošo izvērtējumu atjauninājumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Dalībvalstis novērtē savu atjaunojamo energoresursu potenciālu un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantojumu siltumapgādē un aukstumapgādē. Šo novērtējumu iekļauj otrajā visaptverošajā izvērtējumā, kas saskaņā Direktīvas 2012/27/ES 14. panta 1. punktu pirmoreiz jāiesniedz līdz 2020. gada 31. decembrim, un vēlākajos visaptverošo izvērtējumu atjauninājumos.

8.   Dalībvalstis novērtē savu atjaunojamo energoresursu potenciālu un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma izmantojumu siltumapgādē un aukstumapgādē.
  Novērtējumā veic tieši to teritoriju telpisko analīzi, kurās attiecīgus projektus varētu īstenot ar zemu vides apdraudējuma risku, un apsver iespējas īstenot mazus mājsaimniecības līmeņa projektus.
  Minēto novērtējumu iekļauj otrajā visaptverošajā izvērtējumā, kas saskaņā
  ar
  Direktīvas 2012/27/ES 14. panta 1. punktu pirmoreiz jāiesniedz līdz 2020. gada 31. decembrim, un vēlākajos visaptverošo izvērtējumu atjauninājumos.

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 8.a punkts (jauns)

15. pants – 8.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai to valsts, reģionālā un vietējā līmeņa kompetentās iestādes savos mobilitātes un transporta plānos iekļautu noteikumus, ar ko tiek integrēti un ieviesti ar atjaunojamo energoresursu enerģiju darbināma transporta veidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai to valsts, reģionālā un vietējā līmeņa kompetentās iestādes savos mobilitātes un transporta plānos iekļautu noteikumus, ar ko tiek integrēti un ieviesti ar atjaunojamo energoresursu enerģiju darbināma transporta veidi.

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 9. punkts

15. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Dalībvalstis
  likvidē
  administratīvos šķēršļus korporatīviem ilgtermiņa
  elektroenerģijas
  pirkuma līgumiem
  , ar kuriem tiek finansēti atjaunojamie energoresursi
  un
  veicināta
  to
  ieviešanās
  . | 9.   Dalībvalstis
  izvērtē normatīvos un
  administratīvos šķēršļus
  un korporatīvo klientu iespējas iegādāties atjaunojamo energoresursu enerģiju valsts teritorijā un izveido regulatīvu un administratīvu shēmu, kas ļauj ar
  korporatīviem ilgtermiņa
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  pirkuma līgumiem
  vēl vairāk finansēt atjaunojamos energoresursus
  un
  veicināt
  to
  ieviešanos, nodrošinot, ka minētajiem līgumiem netiek piemērotas izmaksu atspoguļojuma kontekstā nesamērīgas procedūras un maksas. Noslēdzot šādus līgumus, korporatīvā klienta vārdā tiek atcelts attiecīgs daudzums izcelsmes apliecinājumu, kas izsniegti saskaņā ar 19. pantu. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu [par Enerģētikas savienības pārvaldību, 2016/0375(COD)
  ]
  šāds veicinošs satvars ir daļa no integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   Dalībvalstis
  likvidē
  administratīvos šķēršļus korporatīviem ilgtermiņa
  elektroenerģijas
  pirkuma līgumiem
  , ar kuriem tiek finansēti atjaunojamie energoresursi
  un
  veicināta
  to
  ieviešanās
  .

9.   Dalībvalstis
  izvērtē normatīvos un
  administratīvos šķēršļus
  un korporatīvo klientu iespējas iegādāties atjaunojamo energoresursu enerģiju valsts teritorijā un izveido regulatīvu un administratīvu shēmu, kas ļauj ar
  korporatīviem ilgtermiņa
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  pirkuma līgumiem
  vēl vairāk finansēt atjaunojamos energoresursus
  un
  veicināt
  to
  ieviešanos, nodrošinot, ka minētajiem līgumiem netiek piemērotas izmaksu atspoguļojuma kontekstā nesamērīgas procedūras un maksas. Noslēdzot šādus līgumus, korporatīvā klienta vārdā tiek atcelts attiecīgs daudzums izcelsmes apliecinājumu, kas izsniegti saskaņā ar 19. pantu. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu [par Enerģētikas savienības pārvaldību, 2016/0375(COD)
  ]
  šāds veicinošs satvars ir daļa no integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna.

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

16. pants – 2. punkts

16. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Vienotais administratīvais kontaktpunkts pieteikuma iesniedzējam pārredzami palīdz iziet pieteikšanās procesu, tam sniedz visu vajadzīgo informāciju, nodarbojas ar koordinēšanu un vajadzības gadījumā iesaista citas iestādes un procesa beigās pieņem juridiski saistošu lēmumu. | 2.   Vienotais administratīvais kontaktpunkts pieteikuma iesniedzējam pārredzami palīdz iziet pieteikšanās procesu, tam sniedz visu vajadzīgo informāciju, nodarbojas ar koordinēšanu un vajadzības gadījumā iesaista citas iestādes un procesa beigās pieņem juridiski saistošu lēmumu.
  Būtu jānodrošina pieteikuma iesniedzējiem iespēja visus attiecīgos dokumentus iesniegt digitālā formātā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Vienotais administratīvais kontaktpunkts pieteikuma iesniedzējam pārredzami palīdz iziet pieteikšanās procesu, tam sniedz visu vajadzīgo informāciju, nodarbojas ar koordinēšanu un vajadzības gadījumā iesaista citas iestādes un procesa beigās pieņem juridiski saistošu lēmumu.

2.   Vienotais administratīvais kontaktpunkts pieteikuma iesniedzējam pārredzami palīdz iziet pieteikšanās procesu, tam sniedz visu vajadzīgo informāciju, nodarbojas ar koordinēšanu un vajadzības gadījumā iesaista citas iestādes un procesa beigās pieņem juridiski saistošu lēmumu.
  Būtu jānodrošina pieteikuma iesniedzējiem iespēja visus attiecīgos dokumentus iesniegt digitālā formātā.

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

16. pants – 3. punkts

16. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Vienotais administratīvais kontaktpunkts sadarbībā ar pārvades un sadales sistēmu operatoriem
  publicē procedūru rokasgrāmatu
  atjaunojamo energoresursu projektu — arī nelielu projektu
  un
  atjaunojamo energoresursu pašpatērētāju projektu — izstrādātājiem. | 3.   
  Lai vajadzīgā informācija būtu vieglāk pieejama, vienotais
  administratīvais kontaktpunkts
  vai dalībvalsts
  sadarbībā ar pārvades un sadales sistēmu operatoriem
  izveido vienotu tiešsaistes informācijas platformu, kurā ir paskaidrots, kā jārīkojas
  atjaunojamo energoresursu projektu — arī nelielu projektu, atjaunojamo energoresursu pašpatērētāju projektu
  un atjaunojamo energoresursu energokopienu projektu
   — izstrādātājiem.
  Ja dalībvalsts nolemj izveidot vairākus vienotos administratīvos kontaktpunktus, tad informācijas platformā pieteikuma iesniedzējam norāda, kurā no šiem kontaktpunktiem tam ir jāiesniedz savs pieteikums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Vienotais administratīvais kontaktpunkts sadarbībā ar pārvades un sadales sistēmu operatoriem
  publicē procedūru rokasgrāmatu
  atjaunojamo energoresursu projektu — arī nelielu projektu
  un
  atjaunojamo energoresursu pašpatērētāju projektu — izstrādātājiem.

3.   
  Lai vajadzīgā informācija būtu vieglāk pieejama, vienotais
  administratīvais kontaktpunkts
  vai dalībvalsts
  sadarbībā ar pārvades un sadales sistēmu operatoriem
  izveido vienotu tiešsaistes informācijas platformu, kurā ir paskaidrots, kā jārīkojas
  atjaunojamo energoresursu projektu — arī nelielu projektu, atjaunojamo energoresursu pašpatērētāju projektu
  un atjaunojamo energoresursu energokopienu projektu
   — izstrādātājiem.
  Ja dalībvalsts nolemj izveidot vairākus vienotos administratīvos kontaktpunktus, tad informācijas platformā pieteikuma iesniedzējam norāda, kurā no šiem kontaktpunktiem tam ir jāiesniedz savs pieteikums.

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

16. pants – 4. punkts

16. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Šā panta 1. punktā minētais atļauju piešķiršanas process nepārsniedz trīs gadus, izņemot 16. panta 5. punktā un 17. pantā noteiktajos gadījumos. | 4.   Šā panta 1. punktā minētais atļauju piešķiršanas process nepārsniedz trīs gadus, izņemot 16. panta
  4.a un
  5. punktā un 17. pantā noteiktajos gadījumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Šā panta 1. punktā minētais atļauju piešķiršanas process nepārsniedz trīs gadus, izņemot 16. panta 5. punktā un 17. pantā noteiktajos gadījumos.

4.   Šā panta 1. punktā minētais atļauju piešķiršanas process nepārsniedz trīs gadus, izņemot 16. panta
  4.a un
  5. punktā un 17. pantā noteiktajos gadījumos.

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

16. pants – 4.a punkts (jauns)

16. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Iekārtām ar elektroenerģijas ražošanas jaudu diapazonā no 50 kW līdz 1 MW atļaujas piešķiršanas procesa ilgums nepārsniedz vienu gadu. Ārkārtējos apstākļos, kuriem vajadzētu būt pienācīgi pamatotiem, attiecīgo laikposmu var pagarināt vēl par trim mēnešiem. |
| | Šā panta 4. un 4.a punktā minētie laikposmi neskar tiesības vērsties tiesā ar apelācijas sūdzību un izmantot citus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, un šādos gadījumos attiecīgos laikposmus var pagarināt, bet ne ilgāk kā uz apelācijas tiesvedības vai tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanas procesa ilgumu. |
| | Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējiem ir pieejams ārpustiesas strīdu izšķiršanas mehānisms vai vienkārša un pieejama kārtība strīdu izšķiršanai tiesā, ja ir radies strīds par atļaujas piešķiršanas procesu vai par atļaujas izsniegšanu atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotnes būvniecībai un ekspluatācijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Iekārtām ar elektroenerģijas ražošanas jaudu diapazonā no 50 kW līdz 1 MW atļaujas piešķiršanas procesa ilgums nepārsniedz vienu gadu. Ārkārtējos apstākļos, kuriem vajadzētu būt pienācīgi pamatotiem, attiecīgo laikposmu var pagarināt vēl par trim mēnešiem.

Šā panta 4. un 4.a punktā minētie laikposmi neskar tiesības vērsties tiesā ar apelācijas sūdzību un izmantot citus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, un šādos gadījumos attiecīgos laikposmus var pagarināt, bet ne ilgāk kā uz apelācijas tiesvedības vai tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanas procesa ilgumu.

Šā panta 4. un 4.a punktā minētie laikposmi neskar tiesības vērsties tiesā ar apelācijas sūdzību un izmantot citus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, un šādos gadījumos attiecīgos laikposmus var pagarināt, bet ne ilgāk kā uz apelācijas tiesvedības vai tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanas procesa ilgumu.

Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējiem ir pieejams ārpustiesas strīdu izšķiršanas mehānisms vai vienkārša un pieejama kārtība strīdu izšķiršanai tiesā, ja ir radies strīds par atļaujas piešķiršanas procesu vai par atļaujas izsniegšanu atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotnes būvniecībai un ekspluatācijai.

Dalībvalstis nodrošina, ka pieteikuma iesniedzējiem ir pieejams ārpustiesas strīdu izšķiršanas mehānisms vai vienkārša un pieejama kārtība strīdu izšķiršanai tiesā, ja ir radies strīds par atļaujas piešķiršanas procesu vai par atļaujas izsniegšanu atjaunojamo energoresursu enerģijas ražotnes būvniecībai un ekspluatācijai.

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

16. pants – 5. punkts

16. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Dalībvalstis atvieglo esošu atjaunojamo energoresursu enerģijas staciju energoatjaunināšanu,
  inter alia
  nodrošinot vienkāršotu un ātru atļauju piešķiršanas procesu, kas ilgst ne vairāk kā vienu gadu no dienas, kurā vienotajam administratīvajam kontaktpunktam iesniegts energoatjaunināšanas pieprasījums. | 5.   Dalībvalstis atvieglo esošu atjaunojamo energoresursu enerģijas staciju energoatjaunināšanu,
  cita starpā
  nodrošinot vienkāršotu un ātru atļauju piešķiršanas procesu, kas ilgst ne vairāk kā vienu gadu no dienas, kurā vienotajam administratīvajam kontaktpunktam iesniegts energoatjaunināšanas pieprasījums.
  Neskarot Elektroenerģijas Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas
  [
  par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), 2016/0379(COD)
  ] [
  11. panta 4. punktu
  ]
  , dalībvalstis nodrošina, lai energoatjaunināšanas projektu gadījumā saglabātos tiesības piekļūt un pieslēgties tīklam vismaz tad, ja jauda nav mainījusies. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Dalībvalstis atvieglo esošu atjaunojamo energoresursu enerģijas staciju energoatjaunināšanu,
  inter alia
  nodrošinot vienkāršotu un ātru atļauju piešķiršanas procesu, kas ilgst ne vairāk kā vienu gadu no dienas, kurā vienotajam administratīvajam kontaktpunktam iesniegts energoatjaunināšanas pieprasījums.

5.   Dalībvalstis atvieglo esošu atjaunojamo energoresursu enerģijas staciju energoatjaunināšanu,
  cita starpā
  nodrošinot vienkāršotu un ātru atļauju piešķiršanas procesu, kas ilgst ne vairāk kā vienu gadu no dienas, kurā vienotajam administratīvajam kontaktpunktam iesniegts energoatjaunināšanas pieprasījums.
  Neskarot Elektroenerģijas Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas
  [
  par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), 2016/0379(COD)
  ] [
  11. panta 4. punktu
  ]
  , dalībvalstis nodrošina, lai energoatjaunināšanas projektu gadījumā saglabātos tiesības piekļūt un pieslēgties tīklam vismaz tad, ja jauda nav mainījusies.

Grozījums Nr. 354

Grozījums Nr. 354

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

16. pants – 5.a punkts (jauns)

16. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Dalībvalstis ar saviem atļauju vai koncesiju piešķiršanas procesiem nodrošina, ka līdz 2022. gada 31. decembrim 90 % degvielas uzpildes staciju, kuras atrodas pie pamattīkla ceļiem, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013 (“TEN-T pamattīkls”), ir aprīkotas ar publiski pieejamiem elektrotransportlīdzekļu lieljaudas uzlādes punktiem. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 32. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šā punkta darbības jomu paplašina, lai to attiecinātu uz degvielām, kurām piemēro 25. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Dalībvalstis ar saviem atļauju vai koncesiju piešķiršanas procesiem nodrošina, ka līdz 2022. gada 31. decembrim 90 % degvielas uzpildes staciju, kuras atrodas pie pamattīkla ceļiem, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013 (“TEN-T pamattīkls”), ir aprīkotas ar publiski pieejamiem elektrotransportlīdzekļu lieljaudas uzlādes punktiem. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 32. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šā punkta darbības jomu paplašina, lai to attiecinātu uz degvielām, kurām piemēro 25. pantu.

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Demonstrējumprojektiem
  un iekārtām ar mazāk nekā 50 kW elektroenerģijas ražošanas jaudu atļauj pieslēgties tīklam pēc paziņojuma sniegšanas sadales sistēmas operatoram. | 1.   
  Demonstrējumu projektiem
  un iekārtām ar mazāk nekā 50 kW elektroenerģijas ražošanas jaudu atļauj pieslēgties tīklam pēc paziņojuma sniegšanas sadales sistēmas operatoram. |
| | Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas noteikumiem, attiecībā uz demonstrējumu projektiem un iekārtām ar jaudu diapazonā no 10,8  kW līdz 50 kW sadales sistēmas operators var nolemt vienkāršu paziņojumu noraidīt, to pienācīgi pamatojot, vai piedāvāt alternatīvu risinājumu. Šādā gadījumā sadales sistēmas operators savu lēmumu pieņem divu nedēļu laikā pēc paziņojuma sniegšanas, un tad pieteikuma iesniedzējs var pieprasīt nodrošināt tam pieslēgumu ierastajā kārtībā. Ja minētajā laikposmā nelabvēlīgs sadales sistēmas operatora lēmums nav pieņemts, tad attiecīgo iekārtu drīkst pieslēgt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Demonstrējumprojektiem
  un iekārtām ar mazāk nekā 50 kW elektroenerģijas ražošanas jaudu atļauj pieslēgties tīklam pēc paziņojuma sniegšanas sadales sistēmas operatoram.

1.   
  Demonstrējumu projektiem
  un iekārtām ar mazāk nekā 50 kW elektroenerģijas ražošanas jaudu atļauj pieslēgties tīklam pēc paziņojuma sniegšanas sadales sistēmas operatoram.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas noteikumiem, attiecībā uz demonstrējumu projektiem un iekārtām ar jaudu diapazonā no 10,8  kW līdz 50 kW sadales sistēmas operators var nolemt vienkāršu paziņojumu noraidīt, to pienācīgi pamatojot, vai piedāvāt alternatīvu risinājumu. Šādā gadījumā sadales sistēmas operators savu lēmumu pieņem divu nedēļu laikā pēc paziņojuma sniegšanas, un tad pieteikuma iesniedzējs var pieprasīt nodrošināt tam pieslēgumu ierastajā kārtībā. Ja minētajā laikposmā nelabvēlīgs sadales sistēmas operatora lēmums nav pieņemts, tad attiecīgo iekārtu drīkst pieslēgt.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas noteikumiem, attiecībā uz demonstrējumu projektiem un iekārtām ar jaudu diapazonā no 10,8  kW līdz 50 kW sadales sistēmas operators var nolemt vienkāršu paziņojumu noraidīt, to pienācīgi pamatojot, vai piedāvāt alternatīvu risinājumu. Šādā gadījumā sadales sistēmas operators savu lēmumu pieņem divu nedēļu laikā pēc paziņojuma sniegšanas, un tad pieteikuma iesniedzējs var pieprasīt nodrošināt tam pieslēgumu ierastajā kārtībā. Ja minētajā laikposmā nelabvēlīgs sadales sistēmas operatora lēmums nav pieņemts, tad attiecīgo iekārtu drīkst pieslēgt.

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

18. pants – 1. punkts

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  informāciju
  par atbalsta pasākumiem
  dara pieejamu visiem attiecīgajiem aktoriem
  , piemēram, patērētājiem, celtniekiem, uzstādītājiem, arhitektiem un piegādātājiem, kas nodarbojas ar siltumapgādes, aukstumapgādes un elektroenerģijas aprīkojumu un sistēmām un transportlīdzekļiem, kas var izmantot atjaunojamo energoresursu enerģiju. | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  informācija
  par atbalsta pasākumiem
  ir pieejama visām attiecīgajām ieinteresētajām personām
  , piemēram, patērētājiem
  , jo īpaši mazturīgiem, neaizsargātiem patērētājiem, atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, atjaunojamo energoresursu energokopienām
  , celtniekiem, uzstādītājiem, arhitektiem un piegādātājiem, kas nodarbojas ar siltumapgādes, aukstumapgādes un elektroenerģijas aprīkojumu un sistēmām un transportlīdzekļiem, kas var izmantot atjaunojamo energoresursu enerģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  informāciju
  par atbalsta pasākumiem
  dara pieejamu visiem attiecīgajiem aktoriem
  , piemēram, patērētājiem, celtniekiem, uzstādītājiem, arhitektiem un piegādātājiem, kas nodarbojas ar siltumapgādes, aukstumapgādes un elektroenerģijas aprīkojumu un sistēmām un transportlīdzekļiem, kas var izmantot atjaunojamo energoresursu enerģiju.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka
  informācija
  par atbalsta pasākumiem
  ir pieejama visām attiecīgajām ieinteresētajām personām
  , piemēram, patērētājiem
  , jo īpaši mazturīgiem, neaizsargātiem patērētājiem, atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, atjaunojamo energoresursu energokopienām
  , celtniekiem, uzstādītājiem, arhitektiem un piegādātājiem, kas nodarbojas ar siltumapgādes, aukstumapgādes un elektroenerģijas aprīkojumu un sistēmām un transportlīdzekļiem, kas var izmantot atjaunojamo energoresursu enerģiju.

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

18. pants – 2.a punkts (jauns)

18. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ir pieejama informācija par ieguvumiem, ko intelektiskas transporta sistēmas un satīkloti transportlīdzekļi sniedz ceļu satiksmes drošības, satiksmes pārslodzes mazināšanas un degvielas efektīva patēriņa ziņā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ir pieejama informācija par ieguvumiem, ko intelektiskas transporta sistēmas un satīkloti transportlīdzekļi sniedz ceļu satiksmes drošības, satiksmes pārslodzes mazināšanas un degvielas efektīva patēriņa ziņā.

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

18. pants – 6. punkts

18. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Dalībvalstis ar vietējo un reģionālo iestāžu līdzdalību izstrādā piemērotas informācijas, izpratnes veidošanas, norādījumu un/vai mācību programmas, lai informētu iedzīvotājus par ieguvumiem un praktiskiem aspektiem, kas saistīti ar atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstību un izmantošanu. | 6.   Dalībvalstis ar vietējo un reģionālo iestāžu līdzdalību izstrādā piemērotas informācijas, izpratnes veidošanas, norādījumu un/vai mācību programmas, lai informētu iedzīvotājus par
  to, kā īstenot savas aktīva lietotāja tiesības, un par
  ieguvumiem un praktiskiem aspektiem,
  tostarp tehniskiem un finansiāliem aspektiem,
  kas saistīti ar atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstību un izmantošanu
  , cita starpā arī ar atjaunojamo energoresursu pašpatēriņu vai līdzdalību atjaunojamo energoresursu energokopienās, un arīdzan par ieguvumiem, ko sniedz dalībvalstu sadarbības mehānismi un dažāda veida pārrobežu sadarbība
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Dalībvalstis ar vietējo un reģionālo iestāžu līdzdalību izstrādā piemērotas informācijas, izpratnes veidošanas, norādījumu un/vai mācību programmas, lai informētu iedzīvotājus par ieguvumiem un praktiskiem aspektiem, kas saistīti ar atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstību un izmantošanu.

6.   Dalībvalstis ar vietējo un reģionālo iestāžu līdzdalību izstrādā piemērotas informācijas, izpratnes veidošanas, norādījumu un/vai mācību programmas, lai informētu iedzīvotājus par
  to, kā īstenot savas aktīva lietotāja tiesības, un par
  ieguvumiem un praktiskiem aspektiem,
  tostarp tehniskiem un finansiāliem aspektiem,
  kas saistīti ar atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstību un izmantošanu
  , cita starpā arī ar atjaunojamo energoresursu pašpatēriņu vai līdzdalību atjaunojamo energoresursu energokopienās, un arīdzan par ieguvumiem, ko sniedz dalībvalstu sadarbības mehānismi un dažāda veida pārrobežu sadarbība
  .

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 2. punkts – 3. daļa

19. pants – 2. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka izcelsmes apliecinājumus
  neizsniedz
  ražotājam,
  kas
  par to pašu atjaunojamo energoresursu enerģijas daudzumu saņem finansiālu atbalstu no atbalsta shēmas. Dalībvalstis
  šādus
  izcelsmes apliecinājumus
  izdod un pārved uz tirgu
  ,
  tos izsolot. Ieņēmumus no izsolēm izmanto atjaunojamo energoresursu atbalsta izmaksu segšanai. | Dalībvalstis nodrošina, ka izcelsmes apliecinājumus
  par jaunām atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtām, kuras nodotas ekspluatācijā pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]
  ražotājam
  neizsniedz
  ,
  ja tas
  par to pašu atjaunojamo energoresursu enerģijas daudzumu saņem finansiālu atbalstu no atbalsta shēmas
  , izņemot gadījumus, kad ir nodrošināts
  ,
  ka nav iespējama dubulta kompensēšana
  .
  Pieņem, ka dubultas kompensēšanas nav, ja: |
| | Pieņem, ka dubultas kompensēšanas nav, ja: |
| | a) | finansiālu atbalstu piešķir, īstenojot attiecīgu konkursa procedūru vai ar tirgojamu “zaļo sertifikātu” sistēmas starpniecību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka izcelsmes apliecinājumus
  neizsniedz
  ražotājam,
  kas
  par to pašu atjaunojamo energoresursu enerģijas daudzumu saņem finansiālu atbalstu no atbalsta shēmas. Dalībvalstis
  šādus
  izcelsmes apliecinājumus
  izdod un pārved uz tirgu
  ,
  tos izsolot. Ieņēmumus no izsolēm izmanto atjaunojamo energoresursu atbalsta izmaksu segšanai.

neizsniedz

kas

šādus

izdod un pārved uz tirgu

tos izsolot. Ieņēmumus no izsolēm izmanto atjaunojamo energoresursu atbalsta izmaksu segšanai.

Dalībvalstis nodrošina, ka izcelsmes apliecinājumus
  par jaunām atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtām, kuras nodotas ekspluatācijā pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]
  ražotājam
  neizsniedz
  ,
  ja tas
  par to pašu atjaunojamo energoresursu enerģijas daudzumu saņem finansiālu atbalstu no atbalsta shēmas
  , izņemot gadījumus, kad ir nodrošināts
  ,
  ka nav iespējama dubulta kompensēšana
  .
  Pieņem, ka dubultas kompensēšanas nav, ja:

par jaunām atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtām, kuras nodotas ekspluatācijā pēc ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]

neizsniedz

ja tas

, izņemot gadījumus, kad ir nodrošināts

ka nav iespējama dubulta kompensēšana

Pieņem, ka dubultas kompensēšanas nav, ja:

Pieņem, ka dubultas kompensēšanas nav, ja:

Pieņem, ka dubultas kompensēšanas nav, ja:

a)

a)

finansiālu atbalstu piešķir, īstenojot attiecīgu konkursa procedūru vai ar tirgojamu “zaļo sertifikātu” sistēmas starpniecību;

finansiālu atbalstu piešķir, īstenojot attiecīgu konkursa procedūru vai ar tirgojamu “zaļo sertifikātu” sistēmas starpniecību;

| b) | izcelsmes apliecinājumu tirgus vērtība ir administratīvi ņemta vērā, nosakot finansiālā atbalsta līmeni; vai |
| --- | --- |

b)

b)

izcelsmes apliecinājumu tirgus vērtība ir administratīvi ņemta vērā, nosakot finansiālā atbalsta līmeni; vai

izcelsmes apliecinājumu tirgus vērtība ir administratīvi ņemta vērā, nosakot finansiālā atbalsta līmeni; vai

| c) | izcelsmes apliecinājumus neizsniedz pašam ražotājam, bet gan piegādātājam, kurš atjaunojamo energoresursu enerģiju iegādājas vai nu konkurences apstākļos, vai saskaņā ar ilgtermiņa korporatīviem atjaunojamo energoresursu enerģijas pirkuma līgumiem. |
| --- | --- |

c)

c)

izcelsmes apliecinājumus neizsniedz pašam ražotājam, bet gan piegādātājam, kurš atjaunojamo energoresursu enerģiju iegādājas vai nu konkurences apstākļos, vai saskaņā ar ilgtermiņa korporatīviem atjaunojamo energoresursu enerģijas pirkuma līgumiem.

izcelsmes apliecinājumus neizsniedz pašam ražotājam, bet gan piegādātājam, kurš atjaunojamo energoresursu enerģiju iegādājas vai nu konkurences apstākļos, vai saskaņā ar ilgtermiņa korporatīviem atjaunojamo energoresursu enerģijas pirkuma līgumiem.

Ja tas nav neviens no ceturtajā daļā minētajiem gadījumiem,
  dalībvalstis izcelsmes apliecinājumus
  izsniedz tikai statistikas vajadzībām un tos nekavējoties atceļ.

Ja tas nav neviens no ceturtajā daļā minētajiem gadījumiem,

izsniedz tikai statistikas vajadzībām un tos nekavējoties atceļ.

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 7. punkts – 1. daļa – aa apakšpunkts (jauns)

19. pants – 7. punkts – 1. daļa – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | vai energoresurss, no kāda enerģija tika ražota, bija atbilstīgs 26. pantā minētajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma kritērijiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

vai energoresurss, no kāda enerģija tika ražota, bija atbilstīgs 26. pantā minētajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma kritērijiem;

vai energoresurss, no kāda enerģija tika ražota, bija atbilstīgs 26. pantā minētajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma kritērijiem;

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 7. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts – ii daļa

19. pants – 7. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts – ii daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | gāzi, vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

gāzi, vai

| ii) | gāzi,
  arī ūdeņradi,
  vai |
| --- | --- |

ii)

gāzi,
  arī ūdeņradi,
  vai

arī ūdeņradi,

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

19. pants – 8. punkts

19. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Ja elektroenerģijas piegādātājam jāpierāda atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars vai daudzums savā energoresursu struktūrā Direktīvas 2009/72/EK 3. panta vajadzībām, šim mērķim tas izmanto izcelsmes apliecinājumus. Tāpat par liecību, ka izpildīta prasība pierādīt augstas efektivitātes koģenerācijā saražoto elektroenerģijas daudzumu, izmanto saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 14. panta 10. punktu izdotos izcelsmes apliecinājumus. Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad atjaunojamo energoresursu enerģijas vai augstas efektivitātes koģenerācijā saražotas elektroenerģijas patēriņu pierāda ar izcelsmes apliecinājumiem, tiek
  pilnīgi
  ņemti vērā pārvadē radušies zudumi. | 8.   Ja elektroenerģijas piegādātājam jāpierāda atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars vai daudzums savā energoresursu struktūrā Direktīvas 2009/72/EK 3. panta vajadzībām, šim mērķim tas izmanto izcelsmes apliecinājumus. Tāpat par liecību, ka izpildīta prasība pierādīt augstas efektivitātes koģenerācijā saražoto elektroenerģijas daudzumu, izmanto saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 14. panta 10. punktu izdotos izcelsmes apliecinājumus.
  Saistībā ar 2. punktu, ja elektroenerģija tiek ražota augstas efektivitātes koģenerācijas procesā, izmantojot atjaunojamos energoresursus, tad tiek izsniegts tikai viens izcelsmes apliecinājums, kurā ir norādīti abi vajadzīgie lielumi.
  Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad atjaunojamo energoresursu enerģijas vai augstas efektivitātes koģenerācijā saražotas elektroenerģijas patēriņu pierāda ar izcelsmes apliecinājumiem, tiek
  pilnībā
  ņemti vērā pārvadē radušies zudumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Ja elektroenerģijas piegādātājam jāpierāda atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars vai daudzums savā energoresursu struktūrā Direktīvas 2009/72/EK 3. panta vajadzībām, šim mērķim tas izmanto izcelsmes apliecinājumus. Tāpat par liecību, ka izpildīta prasība pierādīt augstas efektivitātes koģenerācijā saražoto elektroenerģijas daudzumu, izmanto saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 14. panta 10. punktu izdotos izcelsmes apliecinājumus. Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad atjaunojamo energoresursu enerģijas vai augstas efektivitātes koģenerācijā saražotas elektroenerģijas patēriņu pierāda ar izcelsmes apliecinājumiem, tiek
  pilnīgi
  ņemti vērā pārvadē radušies zudumi.

8.   Ja elektroenerģijas piegādātājam jāpierāda atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars vai daudzums savā energoresursu struktūrā Direktīvas 2009/72/EK 3. panta vajadzībām, šim mērķim tas izmanto izcelsmes apliecinājumus. Tāpat par liecību, ka izpildīta prasība pierādīt augstas efektivitātes koģenerācijā saražoto elektroenerģijas daudzumu, izmanto saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 14. panta 10. punktu izdotos izcelsmes apliecinājumus.
  Saistībā ar 2. punktu, ja elektroenerģija tiek ražota augstas efektivitātes koģenerācijas procesā, izmantojot atjaunojamos energoresursus, tad tiek izsniegts tikai viens izcelsmes apliecinājums, kurā ir norādīti abi vajadzīgie lielumi.
  Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad atjaunojamo energoresursu enerģijas vai augstas efektivitātes koģenerācijā saražotas elektroenerģijas patēriņu pierāda ar izcelsmes apliecinājumiem, tiek
  pilnībā
  ņemti vērā pārvadē radušies zudumi.

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

20. pants – 1. punkts

20. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis izvērtē nepieciešamību paplašināt pašreizējo gāzes tīklu infrastruktūru, lai
  atvieglinātu
  atjaunojamo resursu gāzes integrāciju. | 1.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis izvērtē nepieciešamību paplašināt pašreizējo gāzes tīklu infrastruktūru, lai
  atvieglotu
  atjaunojamo resursu gāzes integrāciju.
  Pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmu operatori ir atbildīgi par to, lai būtu garantēta gāzes tīkla infrastruktūras netraucēta darbība, cita starpā arī šīs infrastruktūras uzturēšana un regulāra tīrīšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis izvērtē nepieciešamību paplašināt pašreizējo gāzes tīklu infrastruktūru, lai
  atvieglinātu
  atjaunojamo resursu gāzes integrāciju.

1.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis izvērtē nepieciešamību paplašināt pašreizējo gāzes tīklu infrastruktūru, lai
  atvieglotu
  atjaunojamo resursu gāzes integrāciju.
  Pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmu operatori ir atbildīgi par to, lai būtu garantēta gāzes tīkla infrastruktūras netraucēta darbība, cita starpā arī šīs infrastruktūras uzturēšana un regulāra tīrīšana.

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

20. pants – 3. punkts

20. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Pamatojoties uz integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulas [par pārvaldību] I pielikumu ietverto novērtējumu par nepieciešamību būvēt jaunu infrastruktūru centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem nolūkā sasniegt šīs direktīvas 3. panta 1. punktā minēto Savienības mērķrādītāju, dalībvalstis vajadzības gadījumā veic pasākumus ar mērķi izveidot centralizētu siltumapgādes infrastruktūru, lai
  varētu veikt
  siltumapgādi un aukstumapgādi,
  izmantojot lielas biomasas
  , saules
  enerģijas
  un
  ģeotermālās enerģijas ietaises
  . | 3.   Pamatojoties uz integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas [par Enerģētikas savienības pārvaldību, 2016/0375(COD)
  ] I pielikumu ietverto novērtējumu par nepieciešamību būvēt jaunu infrastruktūru centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei no
  atjaunojamiem
  energoresursiem nolūkā sasniegt šīs direktīvas 3. panta 1. punktā minēto Savienības mērķrādītāju, dalībvalstis vajadzības gadījumā veic pasākumus ar mērķi izveidot centralizētu siltumapgādes infrastruktūru, lai siltumapgādi un aukstumapgādi
  tajā varētu nodrošināt ar lielām ietaisēm, kurās izmanto biomasu
  ,
  apkārtējās vides siltumenerģiju lielos siltumsūkņos
  , saules
  enerģiju
  un
  ģeotermālo enerģiju, un arī lieko siltumu no rūpniecības un citiem objektiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Pamatojoties uz integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Regulas [par pārvaldību] I pielikumu ietverto novērtējumu par nepieciešamību būvēt jaunu infrastruktūru centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem nolūkā sasniegt šīs direktīvas 3. panta 1. punktā minēto Savienības mērķrādītāju, dalībvalstis vajadzības gadījumā veic pasākumus ar mērķi izveidot centralizētu siltumapgādes infrastruktūru, lai
  varētu veikt
  siltumapgādi un aukstumapgādi,
  izmantojot lielas biomasas
  , saules
  enerģijas
  un
  ģeotermālās enerģijas ietaises
  .

3.   Pamatojoties uz integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas [par Enerģētikas savienības pārvaldību, 2016/0375(COD)
  ] I pielikumu ietverto novērtējumu par nepieciešamību būvēt jaunu infrastruktūru centralizētajai siltumapgādei un aukstumapgādei no
  atjaunojamiem
  energoresursiem nolūkā sasniegt šīs direktīvas 3. panta 1. punktā minēto Savienības mērķrādītāju, dalībvalstis vajadzības gadījumā veic pasākumus ar mērķi izveidot centralizētu siltumapgādes infrastruktūru, lai siltumapgādi un aukstumapgādi
  tajā varētu nodrošināt ar lielām ietaisēm, kurās izmanto biomasu
  ,
  apkārtējās vides siltumenerģiju lielos siltumsūkņos
  , saules
  enerģiju
  un
  ģeotermālo enerģiju, un arī lieko siltumu no rūpniecības un citiem objektiem
  .

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

21. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāji individuāli vai ar agregatoru starpniecību: | Dalībvalstis nodrošina, ka patērētājiem ir tiesības kļūt par atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem. Tādēļ
  dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāji individuāli vai ar agregatoru starpniecību: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāji individuāli vai ar agregatoru starpniecību:

Dalībvalstis nodrošina, ka patērētājiem ir tiesības kļūt par atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem. Tādēļ
  dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāji individuāli vai ar agregatoru starpniecību:

Dalībvalstis nodrošina, ka patērētājiem ir tiesības kļūt par atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem. Tādēļ

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

21. pants – 1. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | ir tiesīgi no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem ražot elektroenerģiju pašpatēriņam un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas pārprodukciju pārdot,
  tostarp
  slēdzot elektroenerģijas pirkuma līgumus, un tiem netiek piemērotas nesamērīgas procedūras un maksas, kas neatspoguļo izmaksas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

ir tiesīgi no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem ražot elektroenerģiju pašpatēriņam un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas pārprodukciju pārdot,
  tostarp
  slēdzot elektroenerģijas pirkuma līgumus, un tiem netiek piemērotas nesamērīgas procedūras un maksas, kas neatspoguļo izmaksas;

atjaunojamajiem

tostarp

| a) | ir tiesīgi no
  atjaunojamiem
  energoresursiem ražot elektroenerģiju pašpatēriņam un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas pārprodukciju pārdot,
  tādēļ cita starpā
  slēdzot elektroenerģijas pirkuma līgumus
  un izmantojot pašpatērētāju savstarpējas tirdzniecības mehānismus
  , un tiem netiek piemērotas
  diskriminējošas vai
  nesamērīgas procedūras un maksas, kas neatspoguļo izmaksas; |
| --- | --- |

a)

ir tiesīgi no
  atjaunojamiem
  energoresursiem ražot elektroenerģiju pašpatēriņam un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas pārprodukciju pārdot,
  tādēļ cita starpā
  slēdzot elektroenerģijas pirkuma līgumus
  un izmantojot pašpatērētāju savstarpējas tirdzniecības mehānismus
  , un tiem netiek piemērotas
  diskriminējošas vai
  nesamērīgas procedūras un maksas, kas neatspoguļo izmaksas;

atjaunojamiem

tādēļ cita starpā

un izmantojot pašpatērētāju savstarpējas tirdzniecības mehānismus

diskriminējošas vai

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – 1. daļa – aa apakšpunkts (jauns)

21. pants – 1. punkts – 1. daļa – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | ir tiesīgi patērēt no atjaunojamiem energoresursiem pašu saražoto elektroenerģiju, kas netiek izvadīta no viņu objekta, un no viņiem par to netiek iekasētas nekādas maksas, nodevas vai nodokļi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

ir tiesīgi patērēt no atjaunojamiem energoresursiem pašu saražoto elektroenerģiju, kas netiek izvadīta no viņu objekta, un no viņiem par to netiek iekasētas nekādas maksas, nodevas vai nodokļi;

ir tiesīgi patērēt no atjaunojamiem energoresursiem pašu saražoto elektroenerģiju, kas netiek izvadīta no viņu objekta, un no viņiem par to netiek iekasētas nekādas maksas, nodevas vai nodokļi;

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – 1. daļa – ab apakšpunkts (jauns)

21. pants – 1. punkts – 1. daļa – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ab) | ir tiesīgi uzstādīt un ekspluatēt elektroenerģijas uzkrāšanas sistēmas, kas ir savienotas ar iekārtām, kuras no atjaunojamiem energoresursiem ražo elektroenerģiju pašpatēriņam, un no viņiem par to netiek iekasēta nekāda maksa, nedz arī nodokļi un dubulta maksa par tīkla izmantošanu, ja uzkrātā elektroenerģija netiek izvadīta no viņu objekta; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ab)

ab)

ir tiesīgi uzstādīt un ekspluatēt elektroenerģijas uzkrāšanas sistēmas, kas ir savienotas ar iekārtām, kuras no atjaunojamiem energoresursiem ražo elektroenerģiju pašpatēriņam, un no viņiem par to netiek iekasēta nekāda maksa, nedz arī nodokļi un dubulta maksa par tīkla izmantošanu, ja uzkrātā elektroenerģija netiek izvadīta no viņu objekta;

ir tiesīgi uzstādīt un ekspluatēt elektroenerģijas uzkrāšanas sistēmas, kas ir savienotas ar iekārtām, kuras no atjaunojamiem energoresursiem ražo elektroenerģiju pašpatēriņam, un no viņiem par to netiek iekasēta nekāda maksa, nedz arī nodokļi un dubulta maksa par tīkla izmantošanu, ja uzkrātā elektroenerģija netiek izvadīta no viņu objekta;

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

21. pants – 1. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | netiek uzskatīti par enerģijas piegādātājiem saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, ja tie nodod tīklā atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, nepārsniedzot 10 MWh gadā mājsaimniecībām un 500 MWh gadā juridiskām personām
  ; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

netiek uzskatīti par enerģijas piegādātājiem saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, ja tie nodod tīklā atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, nepārsniedzot 10 MWh gadā mājsaimniecībām un 500 MWh gadā juridiskām personām
  ; un

; un

| c) | netiek uzskatīti par enerģijas piegādātājiem saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, ja tie nodod tīklā atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, nepārsniedzot 10 MWh gadā mājsaimniecībām un 500 MWh gadā juridiskām personām
  , un tas neskar sadales sistēmu operatoru noteikto kārtību, kādā notiek uzraudzība pār ražošanas jaudas pieslēgumu un šāda pieslēguma apstiprināšana, ievērojot 15. līdz 18. pantu; |
| --- | --- |

c)

netiek uzskatīti par enerģijas piegādātājiem saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem, ja tie nodod tīklā atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, nepārsniedzot 10 MWh gadā mājsaimniecībām un 500 MWh gadā juridiskām personām
  , un tas neskar sadales sistēmu operatoru noteikto kārtību, kādā notiek uzraudzība pār ražošanas jaudas pieslēgumu un šāda pieslēguma apstiprināšana, ievērojot 15. līdz 18. pantu;

, un tas neskar sadales sistēmu operatoru noteikto kārtību, kādā notiek uzraudzība pār ražošanas jaudas pieslēgumu un šāda pieslēguma apstiprināšana, ievērojot 15. līdz 18. pantu;

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

21. pants – 1. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | par tīklā nodoto pašražoto atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju saņem atlīdzību
  , kas atspoguļo tīklā nodotās elektroenerģijas tirgus vērtību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

par tīklā nodoto pašražoto atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju saņem atlīdzību
  , kas atspoguļo tīklā nodotās elektroenerģijas tirgus vērtību
  .

, kas atspoguļo tīklā nodotās elektroenerģijas tirgus vērtību

| d) | par tīklā nodoto pašražoto atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju saņem
  vismaz tirgus cenai līdzvērtīgu
  atlīdzību
  un var ņemt vērā vērtību, kas ilgtermiņā nodrošināta tīklam, videi un sabiedrībai, pamatojoties uz izkliedēto energoresursu izmaksu un ieguvumu analīzi, kura veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvas [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), 2016/0380(COD)] 59
  . 
  pantu; |
| --- | --- |

d)

par tīklā nodoto pašražoto atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju saņem
  vismaz tirgus cenai līdzvērtīgu
  atlīdzību
  un var ņemt vērā vērtību, kas ilgtermiņā nodrošināta tīklam, videi un sabiedrībai, pamatojoties uz izkliedēto energoresursu izmaksu un ieguvumu analīzi, kura veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvas [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), 2016/0380(COD)] 59
  . 
  pantu;

vismaz tirgus cenai līdzvērtīgu

un var ņemt vērā vērtību, kas ilgtermiņā nodrošināta tīklam, videi un sabiedrībai, pamatojoties uz izkliedēto energoresursu izmaksu un ieguvumu analīzi, kura veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes ... Direktīvas [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija), 2016/0380(COD)] 59

pantu;

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – 2.a daļa (jauna)

21. pants – 1. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis nodrošina, ka tīkla apsaimniekošanas un attīstības izmaksas ir sadalītas taisnīgi un samērīgi un atspoguļo ieguvumus, kurus pašražošana nodrošina visai sistēmai kopumā, tostarp vērtību, kas ilgtermiņā nodrošināta tīklam, videi un sabiedrībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka tīkla apsaimniekošanas un attīstības izmaksas ir sadalītas taisnīgi un samērīgi un atspoguļo ieguvumus, kurus pašražošana nodrošina visai sistēmai kopumā, tostarp vērtību, kas ilgtermiņā nodrošināta tīklam, videi un sabiedrībai.

Dalībvalstis nodrošina, ka tīkla apsaimniekošanas un attīstības izmaksas ir sadalītas taisnīgi un samērīgi un atspoguļo ieguvumus, kurus pašražošana nodrošina visai sistēmai kopumā, tostarp vērtību, kas ilgtermiņā nodrošināta tīklam, videi un sabiedrībai.

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

21. pants – 2. punkts

21. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, kuri dzīvo vienā daudzdzīvokļu namā vai atrodas vienā komerciālā vai koplietojuma pakalpojumu vietā, vai lieto vienu
  slēgtu
  sadales sistēmu, ir atļauts kopīgi iesaistīties pašpatēriņā tā, it kā tie būtu individuāls atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājs. Šādā gadījuma 1. punkta c) apakšpunktā noteikto robežvērtību piemēro katram attiecīgajam atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājam. | 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, kuri dzīvo vienā daudzdzīvokļu namā
  , dzīvojamā rajonā
  vai atrodas vienā komerciālā vai
  rūpnieciskā objektā vai
  koplietojuma pakalpojumu vietā, vai lieto vienu
  un to pašu slēgto
  sadales sistēmu, ir atļauts kopīgi iesaistīties pašpatēriņā tā, it kā tie būtu individuāls atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājs. Šādā gadījuma 1. punkta c) apakšpunktā noteikto robežvērtību piemēro katram attiecīgajam atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, kuri dzīvo vienā daudzdzīvokļu namā vai atrodas vienā komerciālā vai koplietojuma pakalpojumu vietā, vai lieto vienu
  slēgtu
  sadales sistēmu, ir atļauts kopīgi iesaistīties pašpatēriņā tā, it kā tie būtu individuāls atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājs. Šādā gadījuma 1. punkta c) apakšpunktā noteikto robežvērtību piemēro katram attiecīgajam atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājam.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājiem, kuri dzīvo vienā daudzdzīvokļu namā
  , dzīvojamā rajonā
  vai atrodas vienā komerciālā vai
  rūpnieciskā objektā vai
  koplietojuma pakalpojumu vietā, vai lieto vienu
  un to pašu slēgto
  sadales sistēmu, ir atļauts kopīgi iesaistīties pašpatēriņā tā, it kā tie būtu individuāls atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājs. Šādā gadījuma 1. punkta c) apakšpunktā noteikto robežvērtību piemēro katram attiecīgajam atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājam.

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

21. pants – 2.a punkts (jauns)

21. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis izvērtē šķēršļus, kas pašlaik apgrūtina pašpatēriņu, un iespējas pašpatēriņu savā teritorijā izvērst, un tās šādu novērtēšanu veic, lai izveidotu veicinošu satvaru, kas sekmētu un atvieglotu no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas pašpatēriņu. |
| | Minētais veicinošais satvars cita starpā ietver šādus elementus: |
| | a) | konkrēti pasākumi, ar ko nodrošina, ka pašpatēriņš ir pieejams visiem lietotājiem, tostarp mazturīgām vai neaizsargātām mājsaimniecībām un arī sociālo vai īrēto mājokļu iemītniekiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis izvērtē šķēršļus, kas pašlaik apgrūtina pašpatēriņu, un iespējas pašpatēriņu savā teritorijā izvērst, un tās šādu novērtēšanu veic, lai izveidotu veicinošu satvaru, kas sekmētu un atvieglotu no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas pašpatēriņu.

Minētais veicinošais satvars cita starpā ietver šādus elementus:

Minētais veicinošais satvars cita starpā ietver šādus elementus:

a)

a)

konkrēti pasākumi, ar ko nodrošina, ka pašpatēriņš ir pieejams visiem lietotājiem, tostarp mazturīgām vai neaizsargātām mājsaimniecībām un arī sociālo vai īrēto mājokļu iemītniekiem;

konkrēti pasākumi, ar ko nodrošina, ka pašpatēriņš ir pieejams visiem lietotājiem, tostarp mazturīgām vai neaizsargātām mājsaimniecībām un arī sociālo vai īrēto mājokļu iemītniekiem;

| b) | instrumenti, kas finansējumu padara pieejamāku; |
| --- | --- |

b)

b)

instrumenti, kas finansējumu padara pieejamāku;

instrumenti, kas finansējumu padara pieejamāku;

| c) | stimuli ēku īpašniekiem, ar ko tos rosina piedāvāt māju iedzīvotājiem pašpatēriņa iespējas; |
| --- | --- |

c)

c)

stimuli ēku īpašniekiem, ar ko tos rosina piedāvāt māju iedzīvotājiem pašpatēriņa iespējas;

stimuli ēku īpašniekiem, ar ko tos rosina piedāvāt māju iedzīvotājiem pašpatēriņa iespējas;

| d) | nepamatotu normatīvo šķēršļu atcelšana no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas pašpatēriņam, cita starpā arī īrniekiem. |
| --- | --- |

d)

d)

nepamatotu normatīvo šķēršļu atcelšana no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas pašpatēriņam, cita starpā arī īrniekiem.

nepamatotu normatīvo šķēršļu atcelšana no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas pašpatēriņam, cita starpā arī īrniekiem.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu [par Enerģētikas savienības pārvaldi, 2016/0375(COD)] šāds veicinošs satvars ir daļa no nacionālā enerģētikas un klimata plāna.

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu [par Enerģētikas savienības pārvaldi, 2016/0375(COD)] šāds veicinošs satvars ir daļa no nacionālā enerģētikas un klimata plāna.

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

21. pants – 3. punkts

21. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāja iekārtas uzstādīšanu, ekspluatāciju, tostarp uzskaiti, un uzturēšanu
  var pārvaldīt trešā persona
  . | 3.   
  Ja pašpatērētājs tam piekrīt, tad
  atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāja
  iekārta var būt trešās personas īpašums, vai arī trešā persona var pildīt šādas
  iekārtas
  apsaimniekotāja funkciju attiecībā uz tās
  uzstādīšanu, ekspluatāciju, tostarp uzskaiti, un uzturēšanu.
  Pati šī trešā persona nav uzskatāma par pašpatērētāju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāja iekārtas uzstādīšanu, ekspluatāciju, tostarp uzskaiti, un uzturēšanu
  var pārvaldīt trešā persona
  .

3.   
  Ja pašpatērētājs tam piekrīt, tad
  atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētāja
  iekārta var būt trešās personas īpašums, vai arī trešā persona var pildīt šādas
  iekārtas
  apsaimniekotāja funkciju attiecībā uz tās
  uzstādīšanu, ekspluatāciju, tostarp uzskaiti, un uzturēšanu.
  Pati šī trešā persona nav uzskatāma par pašpatērētāju.

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 1. punkts – - 1. daļa (jauna)

22. pants – 1. punkts – - 1. daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis nodrošina, lai galalietotājiem, jo īpaši tad, ja tās ir mājsaimniecības, būtu tiesības pievienoties atjaunojamo energoresursu energokopienai, nezaudējot savas galalietotāja tiesības, un lai tādēļ tiem nenāktos pildīt nepamatotus nosacījumus vai procedūras, kas nepieļautu vai traucētu galalietotāju līdzdalību atjaunojamo energoresursu energokopienā, ja vien tas nav privātuzņēmums, kuram šāda līdzdalība ir primārais komercdarbības vai profesionālās darbības veids. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, lai galalietotājiem, jo īpaši tad, ja tās ir mājsaimniecības, būtu tiesības pievienoties atjaunojamo energoresursu energokopienai, nezaudējot savas galalietotāja tiesības, un lai tādēļ tiem nenāktos pildīt nepamatotus nosacījumus vai procedūras, kas nepieļautu vai traucētu galalietotāju līdzdalību atjaunojamo energoresursu energokopienā, ja vien tas nav privātuzņēmums, kuram šāda līdzdalība ir primārais komercdarbības vai profesionālās darbības veids.

Dalībvalstis nodrošina, lai galalietotājiem, jo īpaši tad, ja tās ir mājsaimniecības, būtu tiesības pievienoties atjaunojamo energoresursu energokopienai, nezaudējot savas galalietotāja tiesības, un lai tādēļ tiem nenāktos pildīt nepamatotus nosacījumus vai procedūras, kas nepieļautu vai traucētu galalietotāju līdzdalību atjaunojamo energoresursu energokopienā, ja vien tas nav privātuzņēmums, kuram šāda līdzdalība ir primārais komercdarbības vai profesionālās darbības veids.

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 1. punkts – 1. daļa

22. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu energokopienas ir tiesīgas ražot, patērēt, uzkrāt un pārdot atjaunojamo energoresursu enerģiju, tostarp slēdzot elektroenerģijas pirkuma līgumus, un tām netiek piemērotas nesamērīgas procedūras un maksas, kas neatspoguļo izmaksas. | Dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu energokopienas ir tiesīgas ražot, patērēt, uzkrāt un pārdot atjaunojamo energoresursu enerģiju, tostarp slēdzot elektroenerģijas pirkuma līgumus, un tām netiek piemērotas
  diskriminējošas vai
  nesamērīgas procedūras un maksas, kas neatspoguļo izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu energokopienas ir tiesīgas ražot, patērēt, uzkrāt un pārdot atjaunojamo energoresursu enerģiju, tostarp slēdzot elektroenerģijas pirkuma līgumus, un tām netiek piemērotas nesamērīgas procedūras un maksas, kas neatspoguļo izmaksas.

Dalībvalstis nodrošina, ka atjaunojamo energoresursu energokopienas ir tiesīgas ražot, patērēt, uzkrāt un pārdot atjaunojamo energoresursu enerģiju, tostarp slēdzot elektroenerģijas pirkuma līgumus, un tām netiek piemērotas
  diskriminējošas vai
  nesamērīgas procedūras un maksas, kas neatspoguļo izmaksas.

diskriminējošas vai

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 1. punkts – 2. daļa – ievaddaļa

22. pants – 1. punkts – 2. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā direktīvā atjaunojamo energoresursu energokopiena ir MVU vai bezpeļņas organizācija, kuras kapitāldaļu turētāji vai biedri sadarbojas, veicot atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu, sadali, uzkrāšanu vai piegādi
  , un kas
  atbilst vismaz
  četriem
  no turpmāk norādītajiem kritērijiem: | Šajā direktīvā atjaunojamo energoresursu energokopiena ir MVU vai bezpeļņas organizācija, kuras kapitāldaļu turētāji vai biedri sadarbojas, veicot atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu, sadali, uzkrāšanu vai piegādi. |
| | Lai to varētu uzskatīt par atjaunojamo energoresursu energokopienu, vismaz 51 % vietu subjekta direktoru padomē vai pārvaldības institūcijās ir atvēlētas vietējiem dalībniekiem, proti, vietējo sabiedrisko un vietējo privāto sociālekonomisko interešu pārstāvjiem vai pašiem iedzīvotājiem. |
| | Turklāt atjaunojamo energoresursu energokopiena
  atbilst vismaz
  trijiem
  no turpmāk norādītājiem kritērijiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šajā direktīvā atjaunojamo energoresursu energokopiena ir MVU vai bezpeļņas organizācija, kuras kapitāldaļu turētāji vai biedri sadarbojas, veicot atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu, sadali, uzkrāšanu vai piegādi
  , un kas
  atbilst vismaz
  četriem
  no turpmāk norādītajiem kritērijiem:

, un kas

četriem

Šajā direktīvā atjaunojamo energoresursu energokopiena ir MVU vai bezpeļņas organizācija, kuras kapitāldaļu turētāji vai biedri sadarbojas, veicot atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražošanu, sadali, uzkrāšanu vai piegādi.

Lai to varētu uzskatīt par atjaunojamo energoresursu energokopienu, vismaz 51 % vietu subjekta direktoru padomē vai pārvaldības institūcijās ir atvēlētas vietējiem dalībniekiem, proti, vietējo sabiedrisko un vietējo privāto sociālekonomisko interešu pārstāvjiem vai pašiem iedzīvotājiem.

Lai to varētu uzskatīt par atjaunojamo energoresursu energokopienu, vismaz 51 % vietu subjekta direktoru padomē vai pārvaldības institūcijās ir atvēlētas vietējiem dalībniekiem, proti, vietējo sabiedrisko un vietējo privāto sociālekonomisko interešu pārstāvjiem vai pašiem iedzīvotājiem.

Turklāt atjaunojamo energoresursu energokopiena
  atbilst vismaz
  trijiem
  no turpmāk norādītājiem kritērijiem:

Turklāt atjaunojamo energoresursu energokopiena

trijiem

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 1. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

22. pants – 1. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | tās kapitāldaļu turētāji vai biedri ir fiziskas personas, vietējās iestādes, tostarp pašvaldības, vai MVU
  , kas darbojas atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

tās kapitāldaļu turētāji vai biedri ir fiziskas personas, vietējās iestādes, tostarp pašvaldības, vai MVU
  , kas darbojas atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā
  ;

, kas darbojas atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā

| a) | tās kapitāldaļu turētāji vai biedri ir fiziskas personas, vietējās iestādes, tostarp pašvaldības, vai MVU; |
| --- | --- |

a)

tās kapitāldaļu turētāji vai biedri ir fiziskas personas, vietējās iestādes, tostarp pašvaldības, vai MVU;

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 1. punkts – 2. daļa – b apakšpunkts

22. pants – 1. punkts – 2. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | vismaz 51 % subjekta kapitāldaļu turētāju vai biedru ar balsstiesībām ir fiziskas personas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

vismaz 51 % subjekta kapitāldaļu turētāju vai biedru ar balsstiesībām ir fiziskas personas;

| b) | vismaz 51 % subjekta kapitāldaļu turētāju vai biedru ar balsstiesībām ir fiziskas personas
  vai publiskā sektora struktūras
  ; |
| --- | --- |

b)

vismaz 51 % subjekta kapitāldaļu turētāju vai biedru ar balsstiesībām ir fiziskas personas
  vai publiskā sektora struktūras
  ;

vai publiskā sektora struktūras

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 1. punkts – 2. daļa – c apakšpunkts

22. pants – 1. punkts – 2. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | vismaz 51 % subjekta kapitāldaļu vai līdzdalības tiesību pieder vietējiem dalībniekiem, proti, vietējo sabiedrisko un vietējo privāto sociālekonomisko interešu pārstāvjiem vai iedzīvotājiem
  , kuri ir nepastarpināti ieinteresēti kopienas darbībā un tās ietekmē
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

vismaz 51 % subjekta kapitāldaļu vai līdzdalības tiesību pieder vietējiem dalībniekiem, proti, vietējo sabiedrisko un vietējo privāto sociālekonomisko interešu pārstāvjiem vai iedzīvotājiem
  , kuri ir nepastarpināti ieinteresēti kopienas darbībā un tās ietekmē
  ;

, kuri ir nepastarpināti ieinteresēti kopienas darbībā un tās ietekmē

| c) | vismaz 51 % subjekta kapitāldaļu vai līdzdalības tiesību pieder vietējiem dalībniekiem, proti, vietējo sabiedrisko un vietējo privāto sociālekonomisko interešu pārstāvjiem vai
  pašiem
  iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

c)

vismaz 51 % subjekta kapitāldaļu vai līdzdalības tiesību pieder vietējiem dalībniekiem, proti, vietējo sabiedrisko un vietējo privāto sociālekonomisko interešu pārstāvjiem vai
  pašiem
  iedzīvotājiem;

pašiem

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 1. punkts – 2. daļa – d apakšpunkts

22. pants – 1. punkts – 2. daļa – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | vismaz 51 % vietu subjekta valdē vai pārvaldības institūcijās atvēlētas vietējiem dalībniekiem, proti, vietējo sabiedrisko un vietējo privāto sociālekonomisko interešu pārstāvjiem vai iedzīvotājiem, kuri ir nepastarpināti ieinteresēti kopienas darbībā un tās ietekmē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

d)

vismaz 51 % vietu subjekta valdē vai pārvaldības institūcijās atvēlētas vietējiem dalībniekiem, proti, vietējo sabiedrisko un vietējo privāto sociālekonomisko interešu pārstāvjiem vai iedzīvotājiem, kuri ir nepastarpināti ieinteresēti kopienas darbībā un tās ietekmē;

vismaz 51 % vietu subjekta valdē vai pārvaldības institūcijās atvēlētas vietējiem dalībniekiem, proti, vietējo sabiedrisko un vietējo privāto sociālekonomisko interešu pārstāvjiem vai iedzīvotājiem, kuri ir nepastarpināti ieinteresēti kopienas darbībā un tās ietekmē;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 1. punkts – 2.a daļa (jauna)

22. pants – 1. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis īsteno uzraudzību pār to, kā šie kritēriji tiek piemēroti, un veic pasākumus, lai nepieļautu to ļaunprātīgu izmantošanu vai nelabvēlīgu ietekmi uz konkurenci. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis īsteno uzraudzību pār to, kā šie kritēriji tiek piemēroti, un veic pasākumus, lai nepieļautu to ļaunprātīgu izmantošanu vai nelabvēlīgu ietekmi uz konkurenci.

Dalībvalstis īsteno uzraudzību pār to, kā šie kritēriji tiek piemēroti, un veic pasākumus, lai nepieļautu to ļaunprātīgu izmantošanu vai nelabvēlīgu ietekmi uz konkurenci.

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 2. punkts

22. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Neskarot valsts atbalsta noteikumus,
  dalībvalstis, izstrādājot atbalsta shēmas, ņem vērā atjaunojamo energoresursu energokopienu specifiku. | 2.   Dalībvalstis, izstrādājot atbalsta shēmas, ņem vērā atjaunojamo energoresursu energokopienu specifiku
  , tomēr nodrošinot visiem atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražotājiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Neskarot valsts atbalsta noteikumus,
  dalībvalstis, izstrādājot atbalsta shēmas, ņem vērā atjaunojamo energoresursu energokopienu specifiku.

2.   Dalībvalstis, izstrādājot atbalsta shēmas, ņem vērā atjaunojamo energoresursu energokopienu specifiku
  , tomēr nodrošinot visiem atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas ražotājiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus
  .

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

22. pants – 2.a punkts (jauns)

22. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis izvērtē, kādi šķēršļi pašlaik apgrūtina atjaunojamo energoresursu energokopienas un kāds ir šādu kopienu veidošanās potenciāls attiecīgās valsts teritorijā, un tās šādu novērtēšanu veic, lai izveidotu veicinošu satvaru, kas sekmētu un atvieglotu atjaunojamo energoresursu energokopienu līdzdalību atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā, patēriņā, uzkrāšanā un tirdzniecībā. |
| | Minētajā veicinošajā satvarā ir ietverti: |
| | a) | mērķi un konkrēti pasākumi, lai palīdzētu publiskā sektora iestādēm nodrošināt atjaunojamo energoresursu energokopienu attīstību un to nepastarpinātu līdzdalību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis izvērtē, kādi šķēršļi pašlaik apgrūtina atjaunojamo energoresursu energokopienas un kāds ir šādu kopienu veidošanās potenciāls attiecīgās valsts teritorijā, un tās šādu novērtēšanu veic, lai izveidotu veicinošu satvaru, kas sekmētu un atvieglotu atjaunojamo energoresursu energokopienu līdzdalību atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā, patēriņā, uzkrāšanā un tirdzniecībā.

Minētajā veicinošajā satvarā ir ietverti:

Minētajā veicinošajā satvarā ir ietverti:

a)

a)

mērķi un konkrēti pasākumi, lai palīdzētu publiskā sektora iestādēm nodrošināt atjaunojamo energoresursu energokopienu attīstību un to nepastarpinātu līdzdalību;

mērķi un konkrēti pasākumi, lai palīdzētu publiskā sektora iestādēm nodrošināt atjaunojamo energoresursu energokopienu attīstību un to nepastarpinātu līdzdalību;

| b) | konkrēti pasākumi, ar ko nodrošina, ka līdzdalība atjaunojamo energoresursu energokopienās ir pieejama visiem lietotājiem, tostarp mazturīgām vai neaizsargātām mājsaimniecībām un arī sociālo vai īrēto mājokļu iemītniekiem; |
| --- | --- |

b)

b)

konkrēti pasākumi, ar ko nodrošina, ka līdzdalība atjaunojamo energoresursu energokopienās ir pieejama visiem lietotājiem, tostarp mazturīgām vai neaizsargātām mājsaimniecībām un arī sociālo vai īrēto mājokļu iemītniekiem;

konkrēti pasākumi, ar ko nodrošina, ka līdzdalība atjaunojamo energoresursu energokopienās ir pieejama visiem lietotājiem, tostarp mazturīgām vai neaizsargātām mājsaimniecībām un arī sociālo vai īrēto mājokļu iemītniekiem;

| c) | instrumenti, kas finansējumu un informāciju padara pieejamāku; |
| --- | --- |

c)

c)

instrumenti, kas finansējumu un informāciju padara pieejamāku;

instrumenti, kas finansējumu un informāciju padara pieejamāku;

| d) | normatīvs atbalsts un atbalsts spēju veidošanai, kas palīdz publiskā sektora iestādēm nodrošināt atjaunojamo energoresursu kopienu veidošanās procesu; |
| --- | --- |

d)

d)

normatīvs atbalsts un atbalsts spēju veidošanai, kas palīdz publiskā sektora iestādēm nodrošināt atjaunojamo energoresursu kopienu veidošanās procesu;

normatīvs atbalsts un atbalsts spēju veidošanai, kas palīdz publiskā sektora iestādēm nodrošināt atjaunojamo energoresursu kopienu veidošanās procesu;

| e) | nepamatotu normatīvo un administratīvo šķēršļu atcelšana atjaunojamo energoresursu energokopienām; |
| --- | --- |

e)

e)

nepamatotu normatīvo un administratīvo šķēršļu atcelšana atjaunojamo energoresursu energokopienām;

nepamatotu normatīvo un administratīvo šķēršļu atcelšana atjaunojamo energoresursu energokopienām;

| f) | noteikumi, ar ko garantē vienādu un nediskriminējošu attieksmi pret patērētājiem, kuri pievienojušies energokopienai, un kas nodrošina šādiem patērētājiem tādu pašu aizsardzību, kāda ir garantēta tiem, kuri pieslēgušies sadales tīkliem. |
| --- | --- |

f)

f)

noteikumi, ar ko garantē vienādu un nediskriminējošu attieksmi pret patērētājiem, kuri pievienojušies energokopienai, un kas nodrošina šādiem patērētājiem tādu pašu aizsardzību, kāda ir garantēta tiem, kuri pieslēgušies sadales tīkliem.

noteikumi, ar ko garantē vienādu un nediskriminējošu attieksmi pret patērētājiem, kuri pievienojušies energokopienai, un kas nodrošina šādiem patērētājiem tādu pašu aizsardzību, kāda ir garantēta tiem, kuri pieslēgušies sadales tīkliem.

Saskaņā ar ... Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [par Enerģētikas savienības pārvaldību, 2016/0375(COD)] šāds veicinošs satvars ir daļa no integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna.

Saskaņā ar ... Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu [par Enerģētikas savienības pārvaldību, 2016/0375(COD)] šāds veicinošs satvars ir daļa no integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna.

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

23. pants – 1. punkts

23. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lai veicinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā, katra dalībvalsts tiecas katru gadu palielināt siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātās atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru vismaz par
  1 procentpunktu
  (pp), to izsakot kā nacionālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā un aprēķinot saskaņā ar 7. pantā noteikto metodiku. | 1.   Lai veicinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā, katra dalībvalsts tiecas katru gadu palielināt siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātās atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru vismaz par
  2 procentpunktiem
  (pp), to izsakot kā nacionālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā un aprēķinot saskaņā ar 7. pantā noteikto metodiku.
  Ja dalībvalsts šādu procentpunktu palielinājumu panākt nespēj, tā publiski paziņo iemeslu, kādēļ atbilstība nav nodrošināta, un dara to zināmu Komisijai. Dalībvalstis dod priekšroku vislabākajai tehnoloģijai, kāda ir pieejama. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Lai veicinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā, katra dalībvalsts tiecas katru gadu palielināt siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātās atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru vismaz par
  1 procentpunktu
  (pp), to izsakot kā nacionālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā un aprēķinot saskaņā ar 7. pantā noteikto metodiku.

1.   Lai veicinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku izmantošanu siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā, katra dalībvalsts tiecas katru gadu palielināt siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātās atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru vismaz par
  2 procentpunktiem
  (pp), to izsakot kā nacionālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā un aprēķinot saskaņā ar 7. pantā noteikto metodiku.
  Ja dalībvalsts šādu procentpunktu palielinājumu panākt nespēj, tā publiski paziņo iemeslu, kādēļ atbilstība nav nodrošināta, un dara to zināmu Komisijai. Dalībvalstis dod priekšroku vislabākajai tehnoloģijai, kāda ir pieejama.

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

23. pants – 1.a punkts (jauns)

23. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Lai izpildītu 1. punkta prasības, dalībvalstis, aprēķinot siltumapgādei un aukstumapgādei piegādātās atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru un tā obligāto ikgadējo palielinājumu: |
| | a) | laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim vienā gadā panāktu palielinājumu var ņemt vērā tā, it kā tas būtu daļēji vai pilnībā panākts kādā no iepriekšējiem diviem vai nākamajiem diviem gadiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Lai izpildītu 1. punkta prasības, dalībvalstis, aprēķinot siltumapgādei un aukstumapgādei piegādātās atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru un tā obligāto ikgadējo palielinājumu:

a)

a)

laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim vienā gadā panāktu palielinājumu var ņemt vērā tā, it kā tas būtu daļēji vai pilnībā panākts kādā no iepriekšējiem diviem vai nākamajiem diviem gadiem;

laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim vienā gadā panāktu palielinājumu var ņemt vērā tā, it kā tas būtu daļēji vai pilnībā panākts kādā no iepriekšējiem diviem vai nākamajiem diviem gadiem;

| b) | var ņemt vērā atlikumsiltumu un atlikumaukstumu, ja aprēķina 1. punktā minēto ikgadējo palielinājumu, tomēr ne vairāk kā 50 % apmērā no attiecīgā ikgadējā palielinājuma; |
| --- | --- |

b)

b)

var ņemt vērā atlikumsiltumu un atlikumaukstumu, ja aprēķina 1. punktā minēto ikgadējo palielinājumu, tomēr ne vairāk kā 50 % apmērā no attiecīgā ikgadējā palielinājuma;

var ņemt vērā atlikumsiltumu un atlikumaukstumu, ja aprēķina 1. punktā minēto ikgadējo palielinājumu, tomēr ne vairāk kā 50 % apmērā no attiecīgā ikgadējā palielinājuma;

| c) | katru gadu samazina palielinājumu par 1 procentpunktu, ja atjaunojamo energoresursu enerģijas un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma resursu īpatsvars valsts siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā ir robežās no 50 % līdz 80 %; |
| --- | --- |

c)

c)

katru gadu samazina palielinājumu par 1 procentpunktu, ja atjaunojamo energoresursu enerģijas un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma resursu īpatsvars valsts siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā ir robežās no 50 % līdz 80 %;

katru gadu samazina palielinājumu par 1 procentpunktu, ja atjaunojamo energoresursu enerģijas un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma resursu īpatsvars valsts siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā ir robežās no 50 % līdz 80 %;

| d) | var noteikt pašas savu ikgadējā palielinājuma līmeni, cita starpā arī izlemt, vai piemērot maksimālo robežvērtību b) apakšpunktā minētajam atlikumsiltuma un atlikumaukstuma daudzumam, sākot no gada, kurā atjaunojamo energoresursu enerģijas un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma resursu īpatsvars valsts siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā ir pārsniedzis 80 %. |
| --- | --- |

d)

d)

var noteikt pašas savu ikgadējā palielinājuma līmeni, cita starpā arī izlemt, vai piemērot maksimālo robežvērtību b) apakšpunktā minētajam atlikumsiltuma un atlikumaukstuma daudzumam, sākot no gada, kurā atjaunojamo energoresursu enerģijas un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma resursu īpatsvars valsts siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā ir pārsniedzis 80 %.

var noteikt pašas savu ikgadējā palielinājuma līmeni, cita starpā arī izlemt, vai piemērot maksimālo robežvērtību b) apakšpunktā minētajam atlikumsiltuma un atlikumaukstuma daudzumam, sākot no gada, kurā atjaunojamo energoresursu enerģijas un atlikumsiltuma un atlikumaukstuma resursu īpatsvars valsts siltumapgādes un aukstumapgādes sektorā ir pārsniedzis 80 %.

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

23. pants – 2. punkts

23. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem,
  var izstrādāt
  un
  publiskot
  sarakstu, kurā norādīti pasākumi un īstenojošās struktūras, piemēram, kurināmā piegādātāji, kas veicina 1. punktā noteikto palielinājumu. | 2.   Dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem,
  izstrādā
  un
  publisko
  sarakstu, kurā norādīti pasākumi un īstenojošās struktūras, piemēram, kurināmā piegādātāji, kas veicina 1. punktā noteikto palielinājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem,
  var izstrādāt
  un
  publiskot
  sarakstu, kurā norādīti pasākumi un īstenojošās struktūras, piemēram, kurināmā piegādātāji, kas veicina 1. punktā noteikto palielinājumu.

2.   Dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem,
  izstrādā
  un
  publisko
  sarakstu, kurā norādīti pasākumi un īstenojošās struktūras, piemēram, kurināmā piegādātāji, kas veicina 1. punktā noteikto palielinājumu.

Grozījums Nr. 200

Grozījums Nr. 200

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

23. pants – 3. punkts – ievaddaļa

23. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Šā panta 1. punktā noteikto palielinājumu var īstenot, izmantojot vienu vai vairākas turpmāk norādītās iespējas: | 3.   Šā panta 1. punktā noteikto palielinājumu var īstenot,
  cita starpā
  izmantojot vienu vai vairākas turpmāk norādītās iespējas: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Šā panta 1. punktā noteikto palielinājumu var īstenot, izmantojot vienu vai vairākas turpmāk norādītās iespējas:

3.   Šā panta 1. punktā noteikto palielinājumu var īstenot,
  cita starpā
  izmantojot vienu vai vairākas turpmāk norādītās iespējas:

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

23. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

23. pants – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | atjaunojamo energoresursu enerģijas fiziska iekļaušana siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātajā enerģijā un enerģijas ražošanai izmantotajā kurināmajā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

atjaunojamo energoresursu enerģijas fiziska iekļaušana siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātajā enerģijā un enerģijas ražošanai izmantotajā kurināmajā;

| a) | atjaunojamo energoresursu enerģijas
  vai atlikumsiltuma un atlikumaukstuma
  fiziska iekļaušana siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātajā enerģijā un enerģijas ražošanai izmantotajā kurināmajā; |
| --- | --- |

a)

atjaunojamo energoresursu enerģijas
  vai atlikumsiltuma un atlikumaukstuma
  fiziska iekļaušana siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātajā enerģijā un enerģijas ražošanai izmantotajā kurināmajā;

vai atlikumsiltuma un atlikumaukstuma

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

23. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

23. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | tieši ietekmes mazināšanas pasākumi, piemēram, augstas efektivitātes sistēmu uzstādīšana ēkās nolūkā nodrošināt siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem vai atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana industriālās siltumapgādes un aukstumapgādes procesos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

tieši ietekmes mazināšanas pasākumi, piemēram, augstas efektivitātes sistēmu uzstādīšana ēkās nolūkā nodrošināt siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem vai atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana industriālās siltumapgādes un aukstumapgādes procesos;

atjaunojamajiem

| b) | tieši ietekmes mazināšanas pasākumi, piemēram, augstas efektivitātes sistēmu uzstādīšana ēkās nolūkā nodrošināt siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamiem
  energoresursiem vai atjaunojamo energoresursu enerģijas
  vai atlikumsiltuma un atlikumaukstuma
  izmantošana industriālās siltumapgādes un aukstumapgādes procesos; |
| --- | --- |

b)

tieši ietekmes mazināšanas pasākumi, piemēram, augstas efektivitātes sistēmu uzstādīšana ēkās nolūkā nodrošināt siltumapgādi un aukstumapgādi no
  atjaunojamiem
  energoresursiem vai atjaunojamo energoresursu enerģijas
  vai atlikumsiltuma un atlikumaukstuma
  izmantošana industriālās siltumapgādes un aukstumapgādes procesos;

atjaunojamiem

vai atlikumsiltuma un atlikumaukstuma

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

23. pants – 3. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

23. pants – 3. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | citi politikas pasākumi ar līdzvērtīgu ietekmi, lai sasniegtu 1. vai 1.a punktā noteikto ikgadējo palielinājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

citi politikas pasākumi ar līdzvērtīgu ietekmi, lai sasniegtu 1. vai 1.a punktā noteikto ikgadējo palielinājumu.

citi politikas pasākumi ar līdzvērtīgu ietekmi, lai sasniegtu 1. vai 1.a punktā noteikto ikgadējo palielinājumu.

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

23. pants – 3.a punkts (jauns)

23. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Īstenojot iepriekš a) līdz d) apakšpunktā minētos pasākumus, dalībvalstis pieprasa tos veidot tā, lai nodrošinātu, ka attiecīgie pasākumi ir pieejami visiem patērētājiem, jo īpaši patērētājiem no mazturīgām vai neaizsargātām mājsaimniecībām, kuriem citādi neizdotos gūt labumu, jo tiem, iespējams, trūkst sākotnējā kapitāla. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Īstenojot iepriekš a) līdz d) apakšpunktā minētos pasākumus, dalībvalstis pieprasa tos veidot tā, lai nodrošinātu, ka attiecīgie pasākumi ir pieejami visiem patērētājiem, jo īpaši patērētājiem no mazturīgām vai neaizsargātām mājsaimniecībām, kuriem citādi neizdotos gūt labumu, jo tiem, iespējams, trūkst sākotnējā kapitāla.

Grozījums Nr. 205

Grozījums Nr. 205

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

23. pants – 5. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

23. pants – 5. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātā atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma daudzumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātā atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma daudzumu;

siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātā atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma daudzumu;

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

23. pants – 5. punkts – c apakšpunkts

23. pants – 5. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātās enerģijas kopējā daudzumā; un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātās enerģijas kopējā daudzumā; un

| c) | atjaunojamo energoresursu enerģijas
  , kā arī atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma
  īpatsvaru siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātās enerģijas kopējā daudzumā; un |
| --- | --- |

c)

atjaunojamo energoresursu enerģijas
  , kā arī atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma
  īpatsvaru siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām piegādātās enerģijas kopējā daudzumā; un

, kā arī atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma

Grozījums Nr. 207

Grozījums Nr. 207

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 1. punkts

24. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina
  to
  , ka centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nodrošinātāji sniedz tiešajiem patērētājiem informāciju par savu energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru savās sistēmās.
  Šādai informācijai jāatbilst
  standartiem, kas izmantoti saskaņā ar Direktīvu 2010/31/ES. | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nodrošinātāji sniedz tiešajiem patērētājiem informāciju par savu energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru savās sistēmās.
  Šādu informāciju sniedz reizi gadā vai pēc pieprasījuma, un tā atbilst
  standartiem, kas izmantoti saskaņā ar Direktīvu 2010/31/ES. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina
  to
  , ka centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nodrošinātāji sniedz tiešajiem patērētājiem informāciju par savu energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru savās sistēmās.
  Šādai informācijai jāatbilst
  standartiem, kas izmantoti saskaņā ar Direktīvu 2010/31/ES.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes nodrošinātāji sniedz tiešajiem patērētājiem informāciju par savu energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru savās sistēmās.
  Šādu informāciju sniedz reizi gadā vai pēc pieprasījuma, un tā atbilst
  standartiem, kas izmantoti saskaņā ar Direktīvu 2010/31/ES.

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 2. punkts

24. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai tādu centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu lietotājiem, kuras nav “efektīva centralizētā siltumapgāde un dzesēšana” Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punkta nozīmē, ļautu atslēgties no sistēmas nolūkā pašiem ražot siltumu vai aukstumu no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem
  vai pāriet pie cita siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātāja, kuram ir piekļuve 4. punktā minētajai sistēmai
  . | 2.   Dalībvalstis nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai tādu centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu lietotājiem, kuras nav “efektīva centralizētā siltumapgāde un dzesēšana” Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punkta nozīmē
  vai par šādu sistēm nekļūs nākamajos piecos gados saskaņā ar valsts investīciju plānu
  , ļautu atslēgties no sistēmas nolūkā pašiem ražot siltumu vai aukstumu no
  atjaunojamiem
  energoresursiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai tādu centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu lietotājiem, kuras nav “efektīva centralizētā siltumapgāde un dzesēšana” Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punkta nozīmē, ļautu atslēgties no sistēmas nolūkā pašiem ražot siltumu vai aukstumu no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem
  vai pāriet pie cita siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātāja, kuram ir piekļuve 4. punktā minētajai sistēmai
  .

2.   Dalībvalstis nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai tādu centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu lietotājiem, kuras nav “efektīva centralizētā siltumapgāde un dzesēšana” Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punkta nozīmē
  vai par šādu sistēm nekļūs nākamajos piecos gados saskaņā ar valsts investīciju plānu
  , ļautu atslēgties no sistēmas nolūkā pašiem ražot siltumu vai aukstumu no
  atjaunojamiem
  energoresursiem.

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 3. punkts

24. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis var ierobežot tiesības atslēgties no sistēmas
  vai mainīt siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātāju
  , attiecinot tās tikai uz lietotājiem, kuri var pierādīt, ka iecerētais alternatīvais siltumapgādes vai aukstumapgādes risinājums nodrošina ievērojami labāku energoefektivitāti. Alternatīvā apgādes risinājuma efektivitātes novērtējums var būt balstīts uz Direktīvā 2010/31/ES definēto energoefektivitātes sertifikātu. | 3.   Dalībvalstis var ierobežot tiesības atslēgties no sistēmas, attiecinot tās tikai uz lietotājiem, kuri var pierādīt, ka iecerētais alternatīvais siltumapgādes vai aukstumapgādes risinājums nodrošina ievērojami labāku energoefektivitāti. Alternatīvā apgādes risinājuma efektivitātes novērtējums var būt balstīts uz Direktīvā 2010/31/ES definēto energoefektivitātes sertifikātu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis var ierobežot tiesības atslēgties no sistēmas
  vai mainīt siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātāju
  , attiecinot tās tikai uz lietotājiem, kuri var pierādīt, ka iecerētais alternatīvais siltumapgādes vai aukstumapgādes risinājums nodrošina ievērojami labāku energoefektivitāti. Alternatīvā apgādes risinājuma efektivitātes novērtējums var būt balstīts uz Direktīvā 2010/31/ES definēto energoefektivitātes sertifikātu.

3.   Dalībvalstis var ierobežot tiesības atslēgties no sistēmas, attiecinot tās tikai uz lietotājiem, kuri var pierādīt, ka iecerētais alternatīvais siltumapgādes vai aukstumapgādes risinājums nodrošina ievērojami labāku energoefektivitāti. Alternatīvā apgādes risinājuma efektivitātes novērtējums var būt balstīts uz Direktīvā 2010/31/ES definēto energoefektivitātes sertifikātu.

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 4. punkts

24. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka siltumam vai aukstumam no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem un atlikumsiltumam vai atlikumaukstumam ir
  nediskriminējoša piekļuve
  centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes
  sistēmām. Šāda nediskriminējoša piekļuve ļauj siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātājiem
  ,
  kas nav
  centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas
  operators, nodrošināt siltumapgādi vai aukstumapgādi no šādiem energoresursiem tieši lietotājiem, kuriem ir pieslēgums centralizētajai siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmai
  . | 4.   Dalībvalstis nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka siltumam vai aukstumam no
  atjaunojamiem
  energoresursiem un atlikumsiltumam vai atlikumaukstumam ir
  pieejamas
  centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes
  sistēmas, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes noteiktiem nediskriminējošiem kritērijiem. Šos kritērijus nosaka
  ,
  ņemot vērā
  centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas
  operatoru un sistēmai pieslēgto patērētāju iespējas ekonomiski un tehniski īstenot šādu risinājumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Dalībvalstis nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka siltumam vai aukstumam no
  atjaunojamajiem
  energoresursiem un atlikumsiltumam vai atlikumaukstumam ir
  nediskriminējoša piekļuve
  centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes
  sistēmām. Šāda nediskriminējoša piekļuve ļauj siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātājiem
  ,
  kas nav
  centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas
  operators, nodrošināt siltumapgādi vai aukstumapgādi no šādiem energoresursiem tieši lietotājiem, kuriem ir pieslēgums centralizētajai siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmai
  .

4.   Dalībvalstis nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka siltumam vai aukstumam no
  atjaunojamiem
  energoresursiem un atlikumsiltumam vai atlikumaukstumam ir
  pieejamas
  centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes
  sistēmas, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes noteiktiem nediskriminējošiem kritērijiem. Šos kritērijus nosaka
  ,
  ņemot vērā
  centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas
  operatoru un sistēmai pieslēgto patērētāju iespējas ekonomiski un tehniski īstenot šādu risinājumu
  .

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 5. punkts

24. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas operators var atteikties piešķirt siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātājiem piekļuvi, ja
  citu
  atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma vai siltuma vai aukstuma
  no atjaunojamajiem energoresursiem
  , vai augstas efektivitātes koģenerācijā ražota siltuma vai aukstuma piegāžu dēļ sistēmai trūkst vajadzīgās jaudas. Dalībvalstis nodrošina
  to
  , ka šāda atteikuma gadījumā centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas operators sniedz kompetentajai iestādei
  saskaņā ar 9. punktu
  attiecīgu informāciju par pasākumiem, kas būtu vajadzīgi sistēmas pastiprināšanai. | 5.   Centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas operators var atteikties piešķirt siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātājiem piekļuvi, ja
  ir spēkā viens vai vairāki no turpmāk minētajiem nosacījumiem: |
| | a) | cita
  atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma vai
  no atjaunojamiem energoresursiem iegūta
  siltuma vai aukstuma, vai augstas efektivitātes koģenerācijā ražota siltuma vai aukstuma piegāžu dēļ sistēmai trūkst vajadzīgās jaudas
  vai arī šādas piekļuves nodrošināšana apdraudētu centralizētās siltumapgādes sistēmas drošu ekspluatāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas operators var atteikties piešķirt siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātājiem piekļuvi, ja
  citu
  atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma vai siltuma vai aukstuma
  no atjaunojamajiem energoresursiem
  , vai augstas efektivitātes koģenerācijā ražota siltuma vai aukstuma piegāžu dēļ sistēmai trūkst vajadzīgās jaudas. Dalībvalstis nodrošina
  to
  , ka šāda atteikuma gadījumā centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas operators sniedz kompetentajai iestādei
  saskaņā ar 9. punktu
  attiecīgu informāciju par pasākumiem, kas būtu vajadzīgi sistēmas pastiprināšanai.

5.   Centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas operators var atteikties piešķirt siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātājiem piekļuvi, ja
  ir spēkā viens vai vairāki no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

a)

a)

cita
  atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma vai
  no atjaunojamiem energoresursiem iegūta
  siltuma vai aukstuma, vai augstas efektivitātes koģenerācijā ražota siltuma vai aukstuma piegāžu dēļ sistēmai trūkst vajadzīgās jaudas
  vai arī šādas piekļuves nodrošināšana apdraudētu centralizētās siltumapgādes sistēmas drošu ekspluatāciju;

cita

no atjaunojamiem energoresursiem iegūta

vai arī šādas piekļuves nodrošināšana apdraudētu centralizētās siltumapgādes sistēmas drošu ekspluatāciju;

| b) | attiecīgā sistēma ir “efektīva centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēma” Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

b)

b)

attiecīgā sistēma ir “efektīva centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēma” Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punkta nozīmē;

attiecīgā sistēma ir “efektīva centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēma” Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punkta nozīmē;

| c) | nodrošinot prasīto piekļuvi, cena par siltumu vai aukstumu galalietotājiem nesamērīgi palielinātos salīdzinājumā ar cenu, par kādu to nodrošina galvenā vietējā siltumapgādes sistēma, ar kuru atjaunojamie energoresursi vai atlikumsiltums un atlikumaukstums konkurētu. |
| --- | --- |

c)

c)

nodrošinot prasīto piekļuvi, cena par siltumu vai aukstumu galalietotājiem nesamērīgi palielinātos salīdzinājumā ar cenu, par kādu to nodrošina galvenā vietējā siltumapgādes sistēma, ar kuru atjaunojamie energoresursi vai atlikumsiltums un atlikumaukstums konkurētu.

nodrošinot prasīto piekļuvi, cena par siltumu vai aukstumu galalietotājiem nesamērīgi palielinātos salīdzinājumā ar cenu, par kādu to nodrošina galvenā vietējā siltumapgādes sistēma, ar kuru atjaunojamie energoresursi vai atlikumsiltums un atlikumaukstums konkurētu.

Dalībvalstis nodrošina, ka šāda atteikuma gadījumā centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas operators sniedz
  saskaņā ar 9. punktu
  kompetentajai iestādei attiecīgu informāciju par pasākumiem, kas būtu vajadzīgi sistēmas pastiprināšanai
  , cita starpā arī par šādu pasākumu ekonomiskajām sekām.

saskaņā ar 9. punktu

, cita starpā arī par šādu pasākumu ekonomiskajām sekām.

Grozījums Nr. 212

Grozījums Nr. 212

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 6. punkts

24. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Jaunas centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas pēc pieprasījuma var uz noteiktu laiku atbrīvot no 4. punkta piemērošanas. Kompetentā iestāde pieņem lēmumu par katru šādu atbrīvojuma pieprasījumu atsevišķi. Atbrīvojumu piešķir tikai tad, ja jaunā centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēma ir “efektīva centralizētā siltumapgāde un dzesēšana” Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punkta nozīmē un ja tā izmanto atjaunojamo energoresursu un atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma potenciālu, kas apzināts saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 14. pantu veiktā visaptverošā izvērtējumā. | 6.   Jaunas centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas pēc pieprasījuma var uz noteiktu laiku atbrīvot no 4. punkta piemērošanas. Kompetentā iestāde pieņem lēmumu par katru šādu atbrīvojuma pieprasījumu atsevišķi. Atbrīvojumu piešķir tikai tad, ja jaunā centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēma ir “efektīva centralizētā siltumapgāde un dzesēšana” Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punkta nozīmē un ja tā izmanto atjaunojamo energoresursu
  , augstas efektivitātes koģenerācijas, kā tā noteikta Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā,
  un atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma potenciālu, kas apzināts saskaņā ar Direktīvas 
  2012/27/ES
  14. pantu veiktā visaptverošā izvērtējumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Jaunas centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas pēc pieprasījuma var uz noteiktu laiku atbrīvot no 4. punkta piemērošanas. Kompetentā iestāde pieņem lēmumu par katru šādu atbrīvojuma pieprasījumu atsevišķi. Atbrīvojumu piešķir tikai tad, ja jaunā centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēma ir “efektīva centralizētā siltumapgāde un dzesēšana” Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punkta nozīmē un ja tā izmanto atjaunojamo energoresursu un atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma potenciālu, kas apzināts saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 14. pantu veiktā visaptverošā izvērtējumā.

6.   Jaunas centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmas pēc pieprasījuma var uz noteiktu laiku atbrīvot no 4. punkta piemērošanas. Kompetentā iestāde pieņem lēmumu par katru šādu atbrīvojuma pieprasījumu atsevišķi. Atbrīvojumu piešķir tikai tad, ja jaunā centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēma ir “efektīva centralizētā siltumapgāde un dzesēšana” Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 41. punkta nozīmē un ja tā izmanto atjaunojamo energoresursu
  , augstas efektivitātes koģenerācijas, kā tā noteikta Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā,
  un atlikumsiltuma vai atlikumaukstuma potenciālu, kas apzināts saskaņā ar Direktīvas 
  2012/27/ES
  14. pantu veiktā visaptverošā izvērtējumā.

Grozījums Nr. 213

Grozījums Nr. 213

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 7. punkts

24. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Tiesības atslēgties no sistēmas
  vai mainīt siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātāju
  var izmantot atsevišķi lietotāji, lietotāju veidoti kopuzņēmumi vai personas, kas rīkojas lietotāju vārdā. Daudzdzīvokļu namos šādi atslēgties no sistēmas var tikai visa ēka kopā. | 7.   Tiesības atslēgties no sistēmas var izmantot atsevišķi lietotāji, lietotāju veidoti kopuzņēmumi vai personas, kas rīkojas lietotāju vārdā. Daudzdzīvokļu namos šādi atslēgties no sistēmas var tikai visa ēka kopā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Tiesības atslēgties no sistēmas
  vai mainīt siltumapgādes vai aukstumapgādes nodrošinātāju
  var izmantot atsevišķi lietotāji, lietotāju veidoti kopuzņēmumi vai personas, kas rīkojas lietotāju vārdā. Daudzdzīvokļu namos šādi atslēgties no sistēmas var tikai visa ēka kopā.

7.   Tiesības atslēgties no sistēmas var izmantot atsevišķi lietotāji, lietotāju veidoti kopuzņēmumi vai personas, kas rīkojas lietotāju vārdā. Daudzdzīvokļu namos šādi atslēgties no sistēmas var tikai visa ēka kopā.

Grozījums Nr. 214

Grozījums Nr. 214

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 8. punkts

24. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Dalībvalstis prasa elektroenerģijas sadales sistēmu operatoriem vismaz reizi
  divos
  gados sadarbībā ar centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu operatoriem to attiecīgajā reģionā izvērtēt centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu potenciālu nodrošināt balansēšanu un citus sistēmas pakalpojumus, tostarp pieprasījumreakciju un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas pārprodukcijas uzkrāšanu, kā arī izvērtēt, vai apzinātā potenciāla izmantošana nodrošinātu lielāku resursefektivitāti un izmaksefektivitāti nekā alternatīvi risinājumi. | 8.   Dalībvalstis prasa elektroenerģijas sadales sistēmu operatoriem vismaz reizi
  četros
   gados sadarbībā ar centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu operatoriem to attiecīgajā reģionā izvērtēt centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu potenciālu nodrošināt balansēšanu un citus sistēmas pakalpojumus, tostarp pieprasījumreakciju un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas pārprodukcijas uzkrāšanu, kā arī izvērtēt, vai apzinātā potenciāla izmantošana nodrošinātu lielāku resursefektivitāti un izmaksefektivitāti nekā alternatīvi risinājumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Dalībvalstis prasa elektroenerģijas sadales sistēmu operatoriem vismaz reizi
  divos
  gados sadarbībā ar centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu operatoriem to attiecīgajā reģionā izvērtēt centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu potenciālu nodrošināt balansēšanu un citus sistēmas pakalpojumus, tostarp pieprasījumreakciju un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas pārprodukcijas uzkrāšanu, kā arī izvērtēt, vai apzinātā potenciāla izmantošana nodrošinātu lielāku resursefektivitāti un izmaksefektivitāti nekā alternatīvi risinājumi.

8.   Dalībvalstis prasa elektroenerģijas sadales sistēmu operatoriem vismaz reizi
  četros
   gados sadarbībā ar centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu operatoriem to attiecīgajā reģionā izvērtēt centralizētās siltumapgādes vai aukstumapgādes sistēmu potenciālu nodrošināt balansēšanu un citus sistēmas pakalpojumus, tostarp pieprasījumreakciju un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas pārprodukcijas uzkrāšanu, kā arī izvērtēt, vai apzinātā potenciāla izmantošana nodrošinātu lielāku resursefektivitāti un izmaksefektivitāti nekā alternatīvi risinājumi.

Grozījums Nr. 215

Grozījums Nr. 215

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

24. pants – 9. punkts

24. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Dalībvalstis izraugās vienu vai vairākas
  neatkarīgas
  iestādes
  nolūkā nodrošināt to
  , ka patērētāju tiesības un centralizēto siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu ekspluatācijas noteikumi saskaņā ar šo pantu ir precīzi definēti un īstenoti. | 9.   Dalībvalstis izraugās vienu vai vairākas
  kompetentās
  iestādes
  , lai nodrošinātu
  , ka patērētāju tiesības un centralizēto siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu ekspluatācijas noteikumi saskaņā ar šo pantu ir precīzi definēti un īstenoti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.   Dalībvalstis izraugās vienu vai vairākas
  neatkarīgas
  iestādes
  nolūkā nodrošināt to
  , ka patērētāju tiesības un centralizēto siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu ekspluatācijas noteikumi saskaņā ar šo pantu ir precīzi definēti un īstenoti.

9.   Dalībvalstis izraugās vienu vai vairākas
  kompetentās
  iestādes
  , lai nodrošinātu
  , ka patērētāju tiesības un centralizēto siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu ekspluatācijas noteikumi saskaņā ar šo pantu ir precīzi definēti un īstenoti.

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – 1. daļa

25. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| No 2021. gada 1. janvāra
  dalībvalstis
  prasa degvielas piegādātājiem kopējā transporta degvielu apjomā, ko tie kalendārajā gadā piegādā patēriņam vai izmantošanai tirgū, panākt minimālo īpatsvaru enerģijas, ko iegūst no modernajām biodegvielām un citām biodegvielām un biogāzes, ko ražo no IX pielikumā uzskaitītajām sākvielām, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrajām un gāzveida transporta degvielām, no
  atkritumiem iegūtām fosilajām degvielām
  un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas. | Lai sasniegtu 3. pantā minēto mērķi — 12 % kopējā enerģijas galapatēriņa nodrošināt no atjaunojamiem energoresursiem, dalībvalstis
  no 2021. gada 1. janvāra prasa degvielas piegādātājiem kopējā transporta degvielu apjomā, ko tie kalendārajā gadā piegādā patēriņam vai izmantošanai tirgū, panākt minimālo īpatsvaru enerģijas, ko iegūst no modernajām biodegvielām un citām biodegvielām un biogāzes, ko ražo no IX pielikumā uzskaitītajām sākvielām, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrajām un gāzveida transporta degvielām, no
  oglekļa pārstrādes iegūta kurināmā/degvielas
  un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

No 2021. gada 1. janvāra
  dalībvalstis
  prasa degvielas piegādātājiem kopējā transporta degvielu apjomā, ko tie kalendārajā gadā piegādā patēriņam vai izmantošanai tirgū, panākt minimālo īpatsvaru enerģijas, ko iegūst no modernajām biodegvielām un citām biodegvielām un biogāzes, ko ražo no IX pielikumā uzskaitītajām sākvielām, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrajām un gāzveida transporta degvielām, no
  atkritumiem iegūtām fosilajām degvielām
  un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas.

dalībvalstis

atkritumiem iegūtām fosilajām degvielām

Lai sasniegtu 3. pantā minēto mērķi — 12 % kopējā enerģijas galapatēriņa nodrošināt no atjaunojamiem energoresursiem, dalībvalstis
  no 2021. gada 1. janvāra prasa degvielas piegādātājiem kopējā transporta degvielu apjomā, ko tie kalendārajā gadā piegādā patēriņam vai izmantošanai tirgū, panākt minimālo īpatsvaru enerģijas, ko iegūst no modernajām biodegvielām un citām biodegvielām un biogāzes, ko ražo no IX pielikumā uzskaitītajām sākvielām, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrajām un gāzveida transporta degvielām, no
  oglekļa pārstrādes iegūta kurināmā/degvielas
  un atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas.

Lai sasniegtu 3. pantā minēto mērķi — 12 % kopējā enerģijas galapatēriņa nodrošināt no atjaunojamiem energoresursiem, dalībvalstis

oglekļa pārstrādes iegūta kurināmā/degvielas

Grozījums Nr. 217

Grozījums Nr. 217

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – 2. daļa

25. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Minimālais īpatsvars 2021. gadā ir vismaz 1,5  %, un tas palielinās līdz vismaz
  6,8
   % 2030. gadā atbilstīgi X pielikuma B daļā noteiktajai līknei. Šajā kopējā īpatsvarā modernās biodegvielas un biogāze, ko ražo no IX pielikuma A daļā uzskaitītajām sākvielām, 2021. gada 1. janvārī veido vismaz 0,5  % no patēriņam vai izmantošanai tirgū piegādātajām transporta degvielām, un šī attiecība palielinās līdz vismaz 3,6  % 2030. gadā atbilstīgi X pielikuma C daļā noteiktajai līknei. | Minimālais īpatsvars 2021. gadā ir vismaz 1,5  %, un tas palielinās līdz vismaz
  10
   % 2030. gadā atbilstīgi X pielikuma B daļā noteiktajai līknei. Šajā kopējā īpatsvarā modernās biodegvielas un biogāze, ko ražo no IX pielikuma A daļā uzskaitītajām sākvielām, 2021. gada 1. janvārī veido vismaz 0,5  % no patēriņam vai izmantošanai tirgū piegādātajām transporta degvielām, un šī attiecība palielinās līdz vismaz 3,6  % 2030. gadā atbilstīgi X pielikuma C daļā noteiktajai līknei. |
| | Degvielas/kurināmā piegādātājiem, kuri to piegādā tikai kā elektroenerģiju un nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu, nav jāpilda prasība par minimālo īpatsvaru, kas jānodrošina ar moderno biodegvielu, citu veidu biodegvielu un biogāzi, kas ražota no IX pielikumā uzskaitītajām sākvielām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Minimālais īpatsvars 2021. gadā ir vismaz 1,5  %, un tas palielinās līdz vismaz
  6,8
   % 2030. gadā atbilstīgi X pielikuma B daļā noteiktajai līknei. Šajā kopējā īpatsvarā modernās biodegvielas un biogāze, ko ražo no IX pielikuma A daļā uzskaitītajām sākvielām, 2021. gada 1. janvārī veido vismaz 0,5  % no patēriņam vai izmantošanai tirgū piegādātajām transporta degvielām, un šī attiecība palielinās līdz vismaz 3,6  % 2030. gadā atbilstīgi X pielikuma C daļā noteiktajai līknei.

6,8

Minimālais īpatsvars 2021. gadā ir vismaz 1,5  %, un tas palielinās līdz vismaz
  10
   % 2030. gadā atbilstīgi X pielikuma B daļā noteiktajai līknei. Šajā kopējā īpatsvarā modernās biodegvielas un biogāze, ko ražo no IX pielikuma A daļā uzskaitītajām sākvielām, 2021. gada 1. janvārī veido vismaz 0,5  % no patēriņam vai izmantošanai tirgū piegādātajām transporta degvielām, un šī attiecība palielinās līdz vismaz 3,6  % 2030. gadā atbilstīgi X pielikuma C daļā noteiktajai līknei.

10

Degvielas/kurināmā piegādātājiem, kuri to piegādā tikai kā elektroenerģiju un nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu, nav jāpilda prasība par minimālo īpatsvaru, kas jānodrošina ar moderno biodegvielu, citu veidu biodegvielu un biogāzi, kas ražota no IX pielikumā uzskaitītajām sākvielām.

Degvielas/kurināmā piegādātājiem, kuri to piegādā tikai kā elektroenerģiju un nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu, nav jāpilda prasība par minimālo īpatsvaru, kas jānodrošina ar moderno biodegvielu, citu veidu biodegvielu un biogāzi, kas ražota no IX pielikumā uzskaitītajām sākvielām.

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – 4. daļa – a apakšpunkts

25. pants – 1. punkts – 4. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | lai aprēķinātu saucēju, kas ir patēriņam vai izmantošanai tirgū piegādāto autotransporta un dzelzceļa transporta degvielu enerģijas saturs, ņem vērā benzīnu, dīzeļdegvielu, dabasgāzi, biodegvielas, biogāzi, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrās un gāzveida transporta degvielas, no
  atkritumiem
  iegūtas
  fosilās
  degvielas un elektroenerģiju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

lai aprēķinātu saucēju, kas ir patēriņam vai izmantošanai tirgū piegādāto autotransporta un dzelzceļa transporta degvielu enerģijas saturs, ņem vērā benzīnu, dīzeļdegvielu, dabasgāzi, biodegvielas, biogāzi, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrās un gāzveida transporta degvielas, no
  atkritumiem
  iegūtas
  fosilās
  degvielas un elektroenerģiju;

atkritumiem

fosilās

| a) | lai aprēķinātu saucēju, kas ir patēriņam vai izmantošanai tirgū piegādāto autotransporta un dzelzceļa transporta degvielu enerģijas saturs, ņem vērā benzīnu, dīzeļdegvielu, dabasgāzi, biodegvielas, biogāzi, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrās un gāzveida transporta degvielas, no
  oglekļa pārstrādes
  iegūtas degvielas un elektroenerģiju; |
| --- | --- |

a)

lai aprēķinātu saucēju, kas ir patēriņam vai izmantošanai tirgū piegādāto autotransporta un dzelzceļa transporta degvielu enerģijas saturs, ņem vērā benzīnu, dīzeļdegvielu, dabasgāzi, biodegvielas, biogāzi, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrās un gāzveida transporta degvielas, no
  oglekļa pārstrādes
  iegūtas degvielas un elektroenerģiju;

oglekļa pārstrādes

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – 4. daļa – b apakšpunkts – 1. daļa

25. pants – 1. punkts – 4. daļa – b apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | lai aprēķinātu skaitītāju, ņem vērā visiem transporta sektoriem piegādāto moderno biodegvielu un citu no IX pielikumā uzskaitītajām sākvielām saražoto biodegvielu un biogāzes, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu un no
  atkritumiem
  iegūto
  fosilo
  degvielu enerģijas saturu un autotransporta līdzekļiem piegādāto atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

lai aprēķinātu skaitītāju, ņem vērā visiem transporta sektoriem piegādāto moderno biodegvielu un citu no IX pielikumā uzskaitītajām sākvielām saražoto biodegvielu un biogāzes, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu un no
  atkritumiem
  iegūto
  fosilo
  degvielu enerģijas saturu un autotransporta līdzekļiem piegādāto atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju.

atkritumiem

fosilo

| b) | lai aprēķinātu skaitītāju, ņem vērā visiem transporta sektoriem piegādāto moderno biodegvielu un citu no IX pielikumā uzskaitītajām sākvielām saražoto biodegvielu un biogāzes, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu un no
  oglekļa pārstrādes
  iegūto degvielu enerģijas saturu un autotransporta līdzekļiem piegādāto atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju. |
| --- | --- |

b)

lai aprēķinātu skaitītāju, ņem vērā visiem transporta sektoriem piegādāto moderno biodegvielu un citu no IX pielikumā uzskaitītajām sākvielām saražoto biodegvielu un biogāzes, nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu un no
  oglekļa pārstrādes
  iegūto degvielu enerģijas saturu un autotransporta līdzekļiem piegādāto atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju.

oglekļa pārstrādes

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – 4. daļa – b apakšpunkts – 2. daļa

25. pants – 1. punkts – 4. daļa – b apakšpunkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai aprēķinātu skaitītāju, to biodegvielu un biogāzes devumu, ko ražo no IX pielikuma B daļā uzskaitītajām sākvielām, ierobežo līdz 1,7  % no patēriņam vai izmantošanai tirgū piegādāto transporta degvielu enerģijas satura
  un
  uzskata, ka aviācijas un jūrniecības sektorā piegādāto degvielu devums ir 1,2  reizes lielāks par to enerģijas saturu; | Lai aprēķinātu skaitītāju, to biodegvielu un biogāzes devumu, ko ražo no IX pielikuma B daļā uzskaitītajām sākvielām, ierobežo līdz 1,7  % no patēriņam vai izmantošanai tirgū piegādāto transporta degvielu enerģijas satura. |
| | Dalībvalstis var mainīt ierobežojumu, kas noteikts kādai no IX pielikuma B daļā uzskaitītajām sākvielām, ja ierobežojuma maiņa ir pamatota, ņemot vērā attiecīgās sākvielas pieejamību. Šādas izmaiņas ir jāapstiprina Komisijai. |
| | Uzskata, ka aviācijas un jūrniecības sektorā piegādāto degvielu devums ir
  attiecīgi 2 reizes un
  1,2  reizes lielāks par to enerģijas saturu
  un ka autotransporta līdzekļiem piegādātās atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas devums ir 2,5  reizes lielāks par tās enerģijas saturu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai aprēķinātu skaitītāju, to biodegvielu un biogāzes devumu, ko ražo no IX pielikuma B daļā uzskaitītajām sākvielām, ierobežo līdz 1,7  % no patēriņam vai izmantošanai tirgū piegādāto transporta degvielu enerģijas satura
  un
  uzskata, ka aviācijas un jūrniecības sektorā piegādāto degvielu devums ir 1,2  reizes lielāks par to enerģijas saturu;

un

Lai aprēķinātu skaitītāju, to biodegvielu un biogāzes devumu, ko ražo no IX pielikuma B daļā uzskaitītajām sākvielām, ierobežo līdz 1,7  % no patēriņam vai izmantošanai tirgū piegādāto transporta degvielu enerģijas satura.

Dalībvalstis var mainīt ierobežojumu, kas noteikts kādai no IX pielikuma B daļā uzskaitītajām sākvielām, ja ierobežojuma maiņa ir pamatota, ņemot vērā attiecīgās sākvielas pieejamību. Šādas izmaiņas ir jāapstiprina Komisijai.

Dalībvalstis var mainīt ierobežojumu, kas noteikts kādai no IX pielikuma B daļā uzskaitītajām sākvielām, ja ierobežojuma maiņa ir pamatota, ņemot vērā attiecīgās sākvielas pieejamību. Šādas izmaiņas ir jāapstiprina Komisijai.

Uzskata, ka aviācijas un jūrniecības sektorā piegādāto degvielu devums ir
  attiecīgi 2 reizes un
  1,2  reizes lielāks par to enerģijas saturu
  un ka autotransporta līdzekļiem piegādātās atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas devums ir 2,5  reizes lielāks par tās enerģijas saturu
  ;

attiecīgi 2 reizes un

un ka autotransporta līdzekļiem piegādātās atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas devums ir 2,5  reizes lielāks par tās enerģijas saturu

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 1.a punkts (jauns)

25. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dalībvalstis savu valsts politiku šajā pantā noteikto pienākumu izpildei var izstrādāt, nosakot sev pienākumu aiztaupīt siltumnīcefekta gāzu emisijas, un var šo politiku īstenot arī attiecībā uz fosilo degvielu, kas iegūta no atkritumiem, ar nosacījumu, ka tas netraucē sasniegt aprites ekonomikas mērķus un ka ir nodrošināts 1. punktā noteiktais atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Dalībvalstis savu valsts politiku šajā pantā noteikto pienākumu izpildei var izstrādāt, nosakot sev pienākumu aiztaupīt siltumnīcefekta gāzu emisijas, un var šo politiku īstenot arī attiecībā uz fosilo degvielu, kas iegūta no atkritumiem, ar nosacījumu, ka tas netraucē sasniegt aprites ekonomikas mērķus un ka ir nodrošināts 1. punktā noteiktais atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars.

Grozījums Nr. 223

Grozījums Nr. 223

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 3. punkts – 1. daļa

25. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Lai noteiktu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru 1. punkta vajadzībām,
  var izmantot atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas vidējo īpatsvaru Savienībā vai
  atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru dalībvalstī, kurā elektroenerģija tiek piegādāta, ņemot vērā mērījumus divu gadu laikā pirms attiecīgā gada
  . Abos gadījumos atceļ līdzvērtīgu
  saskaņā ar
  19
  . pantu
  izsniegto izcelsmes apliecinājumu apjomu
  . | 3.   Lai noteiktu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru 1. punkta vajadzībām,
  izmanto
  atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru dalībvalstī, kurā elektroenerģija tiek piegādāta, ņemot vērā mērījumus divu gadu laikā pirms attiecīgā gada
  , ja vien pietiek pierādījumu, kas apliecina, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģija ir papildvērtības elements. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar
  32
  . pantu attiecībā uz to, lai papildinātu šo direktīvu,
  nosakot metodiku papildvērtības apliecināšanai, cita starpā arī metodiku, pēc kuras dalībvalstij ir jānosaka savs bāzlīnijas īpatsvars
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Lai noteiktu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru 1. punkta vajadzībām,
  var izmantot atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas vidējo īpatsvaru Savienībā vai
  atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru dalībvalstī, kurā elektroenerģija tiek piegādāta, ņemot vērā mērījumus divu gadu laikā pirms attiecīgā gada
  . Abos gadījumos atceļ līdzvērtīgu
  saskaņā ar
  19
  . pantu
  izsniegto izcelsmes apliecinājumu apjomu
  .

3.   Lai noteiktu atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru 1. punkta vajadzībām,
  izmanto
  atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru dalībvalstī, kurā elektroenerģija tiek piegādāta, ņemot vērā mērījumus divu gadu laikā pirms attiecīgā gada
  , ja vien pietiek pierādījumu, kas apliecina, ka atjaunojamo energoresursu elektroenerģija ir papildvērtības elements. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
  saskaņā ar
  32
  . pantu attiecībā uz to, lai papildinātu šo direktīvu,
  nosakot metodiku papildvērtības apliecināšanai, cita starpā arī metodiku, pēc kuras dalībvalstij ir jānosaka savs bāzlīnijas īpatsvars
  .

Grozījums Nr. 224

Grozījums Nr. 224

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

25. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, ja tā ir elektroenerģija, kas iegūta no tieša pieslēguma iekārtai, kura ražo atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, un piegādāta autotransporta līdzekļiem, tad elektroenerģijas īpatsvara noteikšanai saskaņā ar 1. punktu visu šādas elektroenerģijas apjomu uzskata par atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju. Tāpat arī par atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju uzskata visu tās elektroenerģijas apjomu, kas iegūta, slēdzot ilgtermiņa elektroenerģijas pirkuma līgumus par atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas iegādi. Jebkurā gadījumā atceļ atbilstošu daudzumu izcelsmes apliecinājumu, kas izsniegti saskaņā ar 19. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, ja tā ir elektroenerģija, kas iegūta no tieša pieslēguma iekārtai, kura ražo atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, un piegādāta autotransporta līdzekļiem, tad elektroenerģijas īpatsvara noteikšanai saskaņā ar 1. punktu visu šādas elektroenerģijas apjomu uzskata par atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju. Tāpat arī par atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju uzskata visu tās elektroenerģijas apjomu, kas iegūta, slēdzot ilgtermiņa elektroenerģijas pirkuma līgumus par atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas iegādi. Jebkurā gadījumā atceļ atbilstošu daudzumu izcelsmes apliecinājumu, kas izsniegti saskaņā ar 19. pantu.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, ja tā ir elektroenerģija, kas iegūta no tieša pieslēguma iekārtai, kura ražo atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju, un piegādāta autotransporta līdzekļiem, tad elektroenerģijas īpatsvara noteikšanai saskaņā ar 1. punktu visu šādas elektroenerģijas apjomu uzskata par atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju. Tāpat arī par atjaunojamo energoresursu elektroenerģiju uzskata visu tās elektroenerģijas apjomu, kas iegūta, slēdzot ilgtermiņa elektroenerģijas pirkuma līgumus par atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas iegādi. Jebkurā gadījumā atceļ atbilstošu daudzumu izcelsmes apliecinājumu, kas izsniegti saskaņā ar 19. pantu.

Grozījums Nr. 225

Grozījums Nr. 225

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 3. punkts – 3. daļa – a apakšpunkts – 1. daļa

25. pants – 3. punkts – 3. daļa – a apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ja elektroenerģiju izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai vai nu tieši, vai starpproduktu ražošanai, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvara noteikšanai var izmantot
  atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas
  vidējo
  īpatsvaru Savienībā vai
  atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru valstī, kurā notiek ražošana, ņemot vērā mērījumus divu gadu laikā pirms attiecīgā gada.
  Abos gadījumos
  atceļ līdzvērtīgu saskaņā ar 19. pantu izsniegto izcelsmes apliecinājumu
  apjomu
  . | ja elektroenerģiju izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai vai nu tieši, vai starpproduktu ražošanai, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvara noteikšanai var izmantot vidējo atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru valstī, kurā notiek ražošana, ņemot vērā mērījumus divu gadu laikā pirms attiecīgā gada. Atceļ līdzvērtīgu saskaņā ar 19. pantu izsniegto izcelsmes apliecinājumu
  daudzumu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ja elektroenerģiju izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai vai nu tieši, vai starpproduktu ražošanai, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvara noteikšanai var izmantot
  atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas
  vidējo
  īpatsvaru Savienībā vai
  atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru valstī, kurā notiek ražošana, ņemot vērā mērījumus divu gadu laikā pirms attiecīgā gada.
  Abos gadījumos
  atceļ līdzvērtīgu saskaņā ar 19. pantu izsniegto izcelsmes apliecinājumu
  apjomu
  .

atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas

īpatsvaru Savienībā vai

Abos gadījumos

apjomu

ja elektroenerģiju izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai vai nu tieši, vai starpproduktu ražošanai, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvara noteikšanai var izmantot vidējo atjaunojamo energoresursu elektroenerģijas īpatsvaru valstī, kurā notiek ražošana, ņemot vērā mērījumus divu gadu laikā pirms attiecīgā gada. Atceļ līdzvērtīgu saskaņā ar 19. pantu izsniegto izcelsmes apliecinājumu
  daudzumu
  .

daudzumu

Grozījums Nr. 226

Grozījums Nr. 226

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 4. punkts – 1. daļa

25. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis
  izveido datubāzi,
  kas
  nodrošina
  izsekojamību
  transporta degvielām,
  kuras
  ir tiesības ieskaitīt 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajā skaitītājā
  , un
  prasa attiecīgajiem uzņēmējiem ievadīt informāciju par veiktajiem darījumiem un ieskaitīto degvielu ilgtspējas rādītājiem, tostarp to aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisijām no to ražošanas vietas līdz degvielas piegādātājam, kurš degvielu laiž tirgū. | Komisija
  izveido
  Savienības mēroga
  datubāzi,
  kura
  nodrošina
  , ka var izsekot
  transporta degvielām
  (cita starpā arī elektrībai)
  ,
  ko
  ir tiesības ieskaitīt 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajā skaitītājā
  . Dalībvalstis
  prasa attiecīgajiem uzņēmējiem ievadīt informāciju par veiktajiem darījumiem un ieskaitīto degvielu ilgtspējas rādītājiem, tostarp to aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisijām no to ražošanas vietas līdz degvielas piegādātājam, kurš degvielu laiž tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis
  izveido datubāzi,
  kas
  nodrošina
  izsekojamību
  transporta degvielām,
  kuras
  ir tiesības ieskaitīt 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajā skaitītājā
  , un
  prasa attiecīgajiem uzņēmējiem ievadīt informāciju par veiktajiem darījumiem un ieskaitīto degvielu ilgtspējas rādītājiem, tostarp to aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisijām no to ražošanas vietas līdz degvielas piegādātājam, kurš degvielu laiž tirgū.

Dalībvalstis

kas

izsekojamību

kuras

, un

Komisija
  izveido
  Savienības mēroga
  datubāzi,
  kura
  nodrošina
  , ka var izsekot
  transporta degvielām
  (cita starpā arī elektrībai)
  ,
  ko
  ir tiesības ieskaitīt 1. punkta b) apakšpunktā noteiktajā skaitītājā
  . Dalībvalstis
  prasa attiecīgajiem uzņēmējiem ievadīt informāciju par veiktajiem darījumiem un ieskaitīto degvielu ilgtspējas rādītājiem, tostarp to aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisijām no to ražošanas vietas līdz degvielas piegādātājam, kurš degvielu laiž tirgū.

Komisija

Savienības mēroga

kura

, ka var izsekot

(cita starpā arī elektrībai)

ko

. Dalībvalstis

Grozījums Nr. 227

Grozījums Nr. 227

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 4. punkts – 3. daļa

25. pants – 4. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai būtu iespējams izsekot darījumiem ar degvielām starp dalībvalstīm, valstu datubāzes ir savstarpēji saistītas. Lai nodrošinātu valstu datubāzu saderību,
  Komisija īstenošanas aktos, ko pieņem saskaņā ar 31. pantā minēto pārbaudes procedūru, nosaka datubāzu satura un izmantošanas tehniskās specifikācijas. | Komisija īstenošanas aktos, ko pieņem saskaņā ar 31. pantā minēto pārbaudes procedūru, nosaka datubāzu satura un izmantošanas tehniskās specifikācijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai būtu iespējams izsekot darījumiem ar degvielām starp dalībvalstīm, valstu datubāzes ir savstarpēji saistītas. Lai nodrošinātu valstu datubāzu saderību,
  Komisija īstenošanas aktos, ko pieņem saskaņā ar 31. pantā minēto pārbaudes procedūru, nosaka datubāzu satura un izmantošanas tehniskās specifikācijas.

Lai būtu iespējams izsekot darījumiem ar degvielām starp dalībvalstīm, valstu datubāzes ir savstarpēji saistītas. Lai nodrošinātu valstu datubāzu saderību,

Komisija īstenošanas aktos, ko pieņem saskaņā ar 31. pantā minēto pārbaudes procedūru, nosaka datubāzu satura un izmantošanas tehniskās specifikācijas.

Grozījums Nr. 228

Grozījums Nr. 228

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 5. punkts

25. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Dalībvalstis paziņo
  agregētu
  informāciju
  no valstu datubāzēm, tostarp
  par degvielu aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisijām, saskaņā ar Regulas [par pārvaldību] VII pielikumu. | 5.   Dalībvalstis paziņo
  apkopotu
  informāciju
  , cita starpā arī
  par degvielu aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisijām, saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas [
  par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību
  , 2016/0375(COD)
  ] VII pielikumu.
  Komisija katru gadu publicē apkopotu informāciju no datubāzes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Dalībvalstis paziņo
  agregētu
  informāciju
  no valstu datubāzēm, tostarp
  par degvielu aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisijām, saskaņā ar Regulas [par pārvaldību] VII pielikumu.

5.   Dalībvalstis paziņo
  apkopotu
  informāciju
  , cita starpā arī
  par degvielu aprites cikla siltumnīcefekta gāzu emisijām, saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas [
  par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību
  , 2016/0375(COD)
  ] VII pielikumu.
  Komisija katru gadu publicē apkopotu informāciju no datubāzes.

Grozījums Nr. 229

Grozījums Nr. 229

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 6. punkts

25. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu, lai papildus precizētu šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto metodiku no biomasas, ko pārstrādā kopīgā procesā ar fosilajiem resursiem, iegūtās biodegvielas īpatsvara noteikšanai, precizētu metodiku, ar kuru novērtē siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, ko dod nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrās un gāzveida transporta degvielas un
  no atkritumiem iegūtas
  fosilās degvielas, un noteiktu minimālās siltumnīcefekta gāzu
  emisiju
  aiztaupījuma prasības šīm degvielām šā panta 1. punkta vajadzībām. | 6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu attiecībā uz to, lai papildinātu šo direktīvu, papildus precizējot šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto metodiku no biomasas, ko pārstrādā kopīgā procesā ar fosilajiem resursiem, iegūtās biodegvielas īpatsvara noteikšanai, lai precizētu metodiku, ar kuru novērtē siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, ko dod nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrās un gāzveida transporta degvielas un
  mazoglekļa
  fosilās degvielas
  , kuras ir iegūtas no gāzu atliekām, kas nenovēršami un netīši rodas tādu produktu izgatavošanas vai ražošanas procesā, kuri ir paredzēti komerciālai izmantošanai un/vai pārdošanai
  , un
  lai
  noteiktu minimālās siltumnīcefekta gāzu
  emisijas
  aiztaupījuma prasības šīm degvielām šā panta 1. punkta vajadzībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu, lai papildus precizētu šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto metodiku no biomasas, ko pārstrādā kopīgā procesā ar fosilajiem resursiem, iegūtās biodegvielas īpatsvara noteikšanai, precizētu metodiku, ar kuru novērtē siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, ko dod nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrās un gāzveida transporta degvielas un
  no atkritumiem iegūtas
  fosilās degvielas, un noteiktu minimālās siltumnīcefekta gāzu
  emisiju
  aiztaupījuma prasības šīm degvielām šā panta 1. punkta vajadzībām.

6.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 32. pantu attiecībā uz to, lai papildinātu šo direktīvu, papildus precizējot šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto metodiku no biomasas, ko pārstrādā kopīgā procesā ar fosilajiem resursiem, iegūtās biodegvielas īpatsvara noteikšanai, lai precizētu metodiku, ar kuru novērtē siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, ko dod nebioloģiskas izcelsmes atjaunojamo energoresursu šķidrās un gāzveida transporta degvielas un
  mazoglekļa
  fosilās degvielas
  , kuras ir iegūtas no gāzu atliekām, kas nenovēršami un netīši rodas tādu produktu izgatavošanas vai ražošanas procesā, kuri ir paredzēti komerciālai izmantošanai un/vai pārdošanai
  , un
  lai
  noteiktu minimālās siltumnīcefekta gāzu
  emisijas
  aiztaupījuma prasības šīm degvielām šā panta 1. punkta vajadzībām.

Grozījums Nr. 230

Grozījums Nr. 230

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

25. pants – 7. punkts

25. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Līdz 2025. gada 31. decembrim panāktā progresa divgadu
  novērtējuma
  , kas veikts saskaņā ar Regulu [par pārvaldību],
  kontekstā
  Komisija izvērtē, vai 1. punktā noteiktais pienākums efektīvi stimulē inovāciju un
  veicina
  siltumnīcefekta gāzu aiztaupījumu transporta sektorā un vai biodegvielām un biogāzei piemērojamās siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma prasības ir pienācīgas. Komisija vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumu grozīt 1. punktā noteikto pienākumu. | 7.   Līdz 2025. gada 31. decembrim
  saistībā ar
  panāktā progresa divgadu
  novērtējumu
  , kas veikts saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu [
  par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību
  , 2016/0375(COD)
  ] , Komisija izvērtē, vai 1. punktā noteiktais pienākums efektīvi stimulē inovāciju un
  nodrošina
  siltumnīcefekta gāzu aiztaupījumu transporta sektorā un vai biodegvielām un biogāzei piemērojamās siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma prasības ir pienācīgas.
  Novērtējumā arī analizē to, vai šā panta noteikumi ir pietiekami efektīvi, lai nepieļautu atjaunojamo energoresursu enerģijas dubultu uzskaitu.
  Komisija vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumu grozīt 1. punktā noteikto pienākumu.
  Grozītajos pienākumos saglabā vismaz tos līmeņus, kas atbilst jaudai, kuru 2025. gadā nodrošina moderno degvielu izmantošanai jau uzstādītās iekārtas un iekārtas, kas vēl tiek būvētas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Līdz 2025. gada 31. decembrim panāktā progresa divgadu
  novērtējuma
  , kas veikts saskaņā ar Regulu [par pārvaldību],
  kontekstā
  Komisija izvērtē, vai 1. punktā noteiktais pienākums efektīvi stimulē inovāciju un
  veicina
  siltumnīcefekta gāzu aiztaupījumu transporta sektorā un vai biodegvielām un biogāzei piemērojamās siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma prasības ir pienācīgas. Komisija vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumu grozīt 1. punktā noteikto pienākumu.

7.   Līdz 2025. gada 31. decembrim
  saistībā ar
  panāktā progresa divgadu
  novērtējumu
  , kas veikts saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulu [
  par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību
  , 2016/0375(COD)
  ] , Komisija izvērtē, vai 1. punktā noteiktais pienākums efektīvi stimulē inovāciju un
  nodrošina
  siltumnīcefekta gāzu aiztaupījumu transporta sektorā un vai biodegvielām un biogāzei piemērojamās siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma prasības ir pienācīgas.
  Novērtējumā arī analizē to, vai šā panta noteikumi ir pietiekami efektīvi, lai nepieļautu atjaunojamo energoresursu enerģijas dubultu uzskaitu.
  Komisija vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumu grozīt 1. punktā noteikto pienākumu.
  Grozītajos pienākumos saglabā vismaz tos līmeņus, kas atbilst jaudai, kuru 2025. gadā nodrošina moderno degvielu izmantošanai jau uzstādītās iekārtas un iekārtas, kas vēl tiek būvētas.

Grozījums Nr. 231

Grozījums Nr. 231

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

26. pants – 1. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   No biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām iegūto enerģiju ņem vērā šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos tikai tādā gadījumā, ja tie atbilst 2. līdz 6. punktā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem un 7. punktā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem: | 1.   
  Neatkarīgi no tā, vai izejvielas ir audzētas Savienības teritorijā vai ārpus tās, no
  biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām iegūto enerģiju ņem vērā šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos tikai tādā gadījumā, ja tie atbilst 2. līdz 6. punktā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem un 7. punktā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   No biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām iegūto enerģiju ņem vērā šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos tikai tādā gadījumā, ja tie atbilst 2. līdz 6. punktā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem un 7. punktā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem:

1.   
  Neatkarīgi no tā, vai izejvielas ir audzētas Savienības teritorijā vai ārpus tās, no
  biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām iegūto enerģiju ņem vērā šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos tikai tādā gadījumā, ja tie atbilst 2. līdz 6. punktā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem un 7. punktā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem:

Grozījums Nr. 232

Grozījums Nr. 232

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

26. pants – 1. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | tiesības saņemt
  finanšu
  atbalstu par biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu patēriņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

tiesības saņemt
  finanšu
  atbalstu par biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu patēriņu.

finanšu

| c) | tiesības saņemt
  finansiālu
  atbalstu
  , tostarp nodokļu atvieglojumus,
  par biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu patēriņu. |
| --- | --- |

c)

tiesības saņemt
  finansiālu
  atbalstu
  , tostarp nodokļu atvieglojumus,
  par biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu patēriņu.

finansiālu

, tostarp nodokļu atvieglojumus,

Grozījums Nr. 323

Grozījums Nr. 323

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – 2. daļa

26. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tomēr
  biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām, ko ražo no atkritumiem un atlikumiem, kas nav lauksaimniecības, akvakultūras, zvejniecības un mežsaimniecības atlikumi, ir jāatbilst vienīgi 7. punktā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, lai tos ņemtu vērā šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos. Šo noteikumu piemēro arī atkritumiem un atlikumiem, ko vispirms pārstrādā produktā, kuru pēc tam pārstrādā biodegvielās, bioloģiskajos šķidrajos kurināmajos un biomasas kurināmajos/degvielās. | Biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām, ko ražo no atkritumiem un atlikumiem, kas nav lauksaimniecības, akvakultūras, zvejniecības un mežsaimniecības atlikumi, ir jāatbilst vienīgi 7. punktā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, lai tos ņemtu vērā šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos
  . Tomēr ir nodrošināts, ka no atkritumiem un atlikumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2008/98/EK, tos ražo, ievērojot atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principu, kā tas izklāstīts Direktīvā 2008/98/EK.
  Šo noteikumu piemēro arī atkritumiem un atlikumiem, ko vispirms pārstrādā produktā, kuru pēc tam pārstrādā biodegvielās, bioloģiskajos šķidrajos kurināmajos un biomasas kurināmajos/degvielās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tomēr
  biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām, ko ražo no atkritumiem un atlikumiem, kas nav lauksaimniecības, akvakultūras, zvejniecības un mežsaimniecības atlikumi, ir jāatbilst vienīgi 7. punktā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, lai tos ņemtu vērā šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos. Šo noteikumu piemēro arī atkritumiem un atlikumiem, ko vispirms pārstrādā produktā, kuru pēc tam pārstrādā biodegvielās, bioloģiskajos šķidrajos kurināmajos un biomasas kurināmajos/degvielās.

Tomēr

Biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām, ko ražo no atkritumiem un atlikumiem, kas nav lauksaimniecības, akvakultūras, zvejniecības un mežsaimniecības atlikumi, ir jāatbilst vienīgi 7. punktā noteiktajiem siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, lai tos ņemtu vērā šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos
  . Tomēr ir nodrošināts, ka no atkritumiem un atlikumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2008/98/EK, tos ražo, ievērojot atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principu, kā tas izklāstīts Direktīvā 2008/98/EK.
  Šo noteikumu piemēro arī atkritumiem un atlikumiem, ko vispirms pārstrādā produktā, kuru pēc tam pārstrādā biodegvielās, bioloģiskajos šķidrajos kurināmajos un biomasas kurināmajos/degvielās.

. Tomēr ir nodrošināts, ka no atkritumiem un atlikumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2008/98/EK, tos ražo, ievērojot atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas principu, kā tas izklāstīts Direktīvā 2008/98/EK.

Grozījums Nr. 234

Grozījums Nr. 234

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – 2.a daļa (jauna)

26. pants – 1. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, ko ražo no atkritumiem un atlikumiem, kuri radušies lauksaimniecības zemes izmantošanas rezultātā, šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā vienīgi gadījumos, kad operatori ir veikuši pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgu ietekmi uz augsnes kvalitāti un augsnes oglekļa uzkrājumu. Informāciju par šiem pasākumiem paziņo, kā noteikts 27. panta 3. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, ko ražo no atkritumiem un atlikumiem, kuri radušies lauksaimniecības zemes izmantošanas rezultātā, šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā vienīgi gadījumos, kad operatori ir veikuši pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgu ietekmi uz augsnes kvalitāti un augsnes oglekļa uzkrājumu. Informāciju par šiem pasākumiem paziņo, kā noteikts 27. panta 3. punktā.

Biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, ko ražo no atkritumiem un atlikumiem, kuri radušies lauksaimniecības zemes izmantošanas rezultātā, šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā vienīgi gadījumos, kad operatori ir veikuši pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgu ietekmi uz augsnes kvalitāti un augsnes oglekļa uzkrājumu. Informāciju par šiem pasākumiem paziņo, kā noteikts 27. panta 3. punktā.

Grozījums Nr. 235

Grozījums Nr. 235

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 1. punkts – 3. daļa

26. pants – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Biomasas kurināmajiem 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem jāatbilst tikai tad, ja tos izmanto elektroenerģijas, siltuma un aukstuma vai degvielu ražošanas iekārtās, kuru
  ieejas jauda
  ir 20 MW vai lielāka cieto biomasas kurināmo gadījumā un kuru
  elektriskā jauda
  ir
  0,5
   MW vai lielāka gāzveida biomasas kurināmo gadījumā. Dalībvalstis ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijus var piemērot iekārtām ar mazāku ieejas jaudu. | Biomasas kurināmajiem 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem jāatbilst tikai tad, ja tos izmanto elektroenerģijas, siltuma un aukstuma vai degvielu ražošanas iekārtās, kuru
  kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  ir 20 MW vai lielāka cieto biomasas kurināmo gadījumā un kuru
  kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  ir
  2
   MW vai lielāka gāzveida biomasas kurināmo gadījumā. Dalībvalstis ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijus var piemērot iekārtām ar mazāku ieejas jaudu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Biomasas kurināmajiem 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem jāatbilst tikai tad, ja tos izmanto elektroenerģijas, siltuma un aukstuma vai degvielu ražošanas iekārtās, kuru
  ieejas jauda
  ir 20 MW vai lielāka cieto biomasas kurināmo gadījumā un kuru
  elektriskā jauda
  ir
  0,5
   MW vai lielāka gāzveida biomasas kurināmo gadījumā. Dalībvalstis ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijus var piemērot iekārtām ar mazāku ieejas jaudu.

ieejas jauda

elektriskā jauda

0,5

Biomasas kurināmajiem 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem jāatbilst tikai tad, ja tos izmanto elektroenerģijas, siltuma un aukstuma vai degvielu ražošanas iekārtās, kuru
  kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  ir 20 MW vai lielāka cieto biomasas kurināmo gadījumā un kuru
  kopējā nominālā ievadītā siltumjauda
  ir
  2
   MW vai lielāka gāzveida biomasas kurināmo gadījumā. Dalībvalstis ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijus var piemērot iekārtām ar mazāku ieejas jaudu.

kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

kopējā nominālā ievadītā siltumjauda

2

Grozījums Nr. 236

Grozījums Nr. 236

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

26. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | mežs ar lielu bioloģisko daudzveidību un citas kokaugiem klātas zemes, kas ir sugām bagātas un nav degradētas vai ko attiecīgā kompetentā iestāde ir atzinusi par zemēm ar lielu bioloģisko daudzveidību, ja vien nav pierādījumu, kas liecina, ka attiecīgās izejvielas ražošana netraucē sasniegt šos dabas aizsardzības mērķus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

mežs ar lielu bioloģisko daudzveidību un citas kokaugiem klātas zemes, kas ir sugām bagātas un nav degradētas vai ko attiecīgā kompetentā iestāde ir atzinusi par zemēm ar lielu bioloģisko daudzveidību, ja vien nav pierādījumu, kas liecina, ka attiecīgās izejvielas ražošana netraucē sasniegt šos dabas aizsardzības mērķus;

mežs ar lielu bioloģisko daudzveidību un citas kokaugiem klātas zemes, kas ir sugām bagātas un nav degradētas vai ko attiecīgā kompetentā iestāde ir atzinusi par zemēm ar lielu bioloģisko daudzveidību, ja vien nav pierādījumu, kas liecina, ka attiecīgās izejvielas ražošana netraucē sasniegt šos dabas aizsardzības mērķus;

Grozījums Nr. 237

Grozījums Nr. 237

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – ievaddaļa

26. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | zālāji ar lielu bioloģisko daudzveidību,
  kuri aizņem vairāk nekā vienu hektāru
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

zālāji ar lielu bioloģisko daudzveidību,
  kuri aizņem vairāk nekā vienu hektāru
  :

kuri aizņem vairāk nekā vienu hektāru

| c) | zālāji ar lielu bioloģisko daudzveidību,
  tostarp ar kokiem apaugušas pļavas un ganības
  : |
| --- | --- |

c)

zālāji ar lielu bioloģisko daudzveidību,
  tostarp ar kokiem apaugušas pļavas un ganības
  :

tostarp ar kokiem apaugušas pļavas un ganības

Grozījums Nr. 238

Grozījums Nr. 238

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – ii daļa

26. pants – 2. punkts – c apakšpunkts – ii daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | zālāji, kas nav dabiski zālāji, tas ir, zālāji,
  kas
  bez cilvēku iejaukšanās vairs nebūtu zālāji un kuri ir sugām bagāti un nav degradēti
  , un
  kurus attiecīgā kompetentā iestāde atzinusi par zālājiem ar lielu bioloģisko daudzveidību, ja vien nav pierādījumu, ka izejvielu izstrāde ir vajadzīga, lai saglabātu tiem zālāju ar lielu bioloģisko daudzveidību statusu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

zālāji, kas nav dabiski zālāji, tas ir, zālāji,
  kas
  bez cilvēku iejaukšanās vairs nebūtu zālāji un kuri ir sugām bagāti un nav degradēti
  , un
  kurus attiecīgā kompetentā iestāde atzinusi par zālājiem ar lielu bioloģisko daudzveidību, ja vien nav pierādījumu, ka izejvielu izstrāde ir vajadzīga, lai saglabātu tiem zālāju ar lielu bioloģisko daudzveidību statusu.

kas

, un

| ii) | zālāji, kas nav dabiski zālāji, tas ir, zālāji,
  kuri
  bez cilvēku iejaukšanās vairs nebūtu zālāji un kuri ir sugām bagāti un nav degradēti
  vai
  kurus attiecīgā kompetentā iestāde atzinusi par zālājiem ar lielu bioloģisko daudzveidību, ja vien nav pierādījumu, ka izejvielu izstrāde ir vajadzīga, lai saglabātu tiem zālāju ar lielu bioloģisko daudzveidību statusu. |
| --- | --- |

ii)

zālāji, kas nav dabiski zālāji, tas ir, zālāji,
  kuri
  bez cilvēku iejaukšanās vairs nebūtu zālāji un kuri ir sugām bagāti un nav degradēti
  vai
  kurus attiecīgā kompetentā iestāde atzinusi par zālājiem ar lielu bioloģisko daudzveidību, ja vien nav pierādījumu, ka izejvielu izstrāde ir vajadzīga, lai saglabātu tiem zālāju ar lielu bioloģisko daudzveidību statusu.

kuri

vai

Grozījums Nr. 239

Grozījums Nr. 239

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 4. punkts

26. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, kas ražoti no lauksaimnieciskās biomasas un ko ņem vērā 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos, nedrīkst būt ražoti no izejvielām,
  kas
  iegūtas no zemes,
  kura
  2008. gada janvārī bija kūdrājs. | 4.   Biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, kas ražoti no lauksaimnieciskās biomasas un ko ņem vērā 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos, nedrīkst būt ražoti no izejvielām,
  kuras
  iegūtas no zemes,
  kas
  2008. gada janvārī bija kūdrājs
  , ja vien nav pārbaudāmi pierādīts, ka attiecīgā izejviela ir audzēta un izstrādāta, nenosusinot iepriekš nesusinātu augsni
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, kas ražoti no lauksaimnieciskās biomasas un ko ņem vērā 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos, nedrīkst būt ražoti no izejvielām,
  kas
  iegūtas no zemes,
  kura
  2008. gada janvārī bija kūdrājs.

4.   Biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, kas ražoti no lauksaimnieciskās biomasas un ko ņem vērā 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos, nedrīkst būt ražoti no izejvielām,
  kuras
  iegūtas no zemes,
  kas
  2008. gada janvārī bija kūdrājs
  , ja vien nav pārbaudāmi pierādīts, ka attiecīgā izejviela ir audzēta un izstrādāta, nenosusinot iepriekš nesusinātu augsni
  .

Grozījums Nr. 240

Grozījums Nr. 240

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 5. punkts

26. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Lai samazinātu risku, ka tiek izmantoti meža biomasas produkti,
  kas
  neatbilst ilgtspējas principiem, no meža biomasas ražotas biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, ko ņem vērā 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos, atbilst šādām prasībām: | 5.   Lai samazinātu risku, ka tiek izmantoti meža biomasas produkti,
  kuri
  neatbilst ilgtspējas principiem, no meža biomasas ražotas biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, ko ņem vērā 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos, atbilst šādām prasībām: |
| a) | valstī, kurā veikta meža biomasas izstrāde, ir valsts un/vai zemāka līmeņa tiesību akti, kas piemērojami izstrādes platībā, kā arī ir izveidotas uzraudzības un izpildes panākšanas sistēmas,
  kas
  nodrošina, ka: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Lai samazinātu risku, ka tiek izmantoti meža biomasas produkti,
  kas
  neatbilst ilgtspējas principiem, no meža biomasas ražotas biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, ko ņem vērā 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos, atbilst šādām prasībām:

5.   Lai samazinātu risku, ka tiek izmantoti meža biomasas produkti,
  kuri
  neatbilst ilgtspējas principiem, no meža biomasas ražotas biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie un biomasas kurināmie/degvielas, ko ņem vērā 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos, atbilst šādām prasībām:

a)

valstī, kurā veikta meža biomasas izstrāde, ir valsts un/vai zemāka līmeņa tiesību akti, kas piemērojami izstrādes platībā, kā arī ir izveidotas uzraudzības un izpildes panākšanas sistēmas,
  kas
  nodrošina, ka:

kas

| a) | valstī, kurā veikta meža biomasas izstrāde, ir valsts un/vai zemāka līmeņa tiesību akti, kas piemērojami izstrādes platībā, kā arī ir izveidotas uzraudzības un izpildes panākšanas sistēmas,
  kuras
  nodrošina, ka: |
| --- | --- |

a)

valstī, kurā veikta meža biomasas izstrāde, ir valsts un/vai zemāka līmeņa tiesību akti, kas piemērojami izstrādes platībā, kā arī ir izveidotas uzraudzības un izpildes panākšanas sistēmas,
  kuras
  nodrošina, ka:

kuras

| | i) | izstrāde tiek veikta saskaņā ar izstrādes atļaujas nosacījumiem likumīgi publiskotās robežās; |
| --- | --- | --- |

i)

izstrāde tiek veikta saskaņā ar izstrādes atļaujas nosacījumiem likumīgi publiskotās robežās;

| | i) | izstrāde tiek veikta saskaņā ar izstrādes atļaujas nosacījumiem
  vai saskaņā ar citu līdzvērtīgu dokumentu, kas apliecina likumīgas tiesības uz izstrādi, valsts vai reģionālā līmenī
  likumīgi publiskotās robežās; |
| --- | --- | --- |

i)

izstrāde tiek veikta saskaņā ar izstrādes atļaujas nosacījumiem
  vai saskaņā ar citu līdzvērtīgu dokumentu, kas apliecina likumīgas tiesības uz izstrādi, valsts vai reģionālā līmenī
  likumīgi publiskotās robežās;

vai saskaņā ar citu līdzvērtīgu dokumentu, kas apliecina likumīgas tiesības uz izstrādi, valsts vai reģionālā līmenī

| | ii) | apgabalos, kuros veikta izstrāde, notiek meža atjaunošana; |
| --- | --- | --- |

ii)

apgabalos, kuros veikta izstrāde, notiek meža atjaunošana;

| | ii) | apgabalos, kuros veikta izstrāde, notiek meža atjaunošana; |
| --- | --- | --- |

ii)

apgabalos, kuros veikta izstrāde, notiek meža atjaunošana;

| | iii) | tiek
  aizsargāti augstas saglabāšanas vērtības apgabali
  , tostarp mitrāji un kūdrāji; |
| --- | --- | --- |

iii)

tiek
  aizsargāti augstas saglabāšanas vērtības apgabali
  , tostarp mitrāji un kūdrāji;

aizsargāti augstas saglabāšanas vērtības apgabali

| | iii) | tiek
  aizsargātas platības
  , tostarp mitrāji un kūdrāji
  , kas ar starptautisku tiesību aktu vai valsts likumu, vai ar attiecīgas kompetentās iestādes lēmumu ir noteiktas par aizsargājamām dabas teritorijām, lai veicinātu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu vai dabas aizsardzību
  ; |
| --- | --- | --- |

iii)

tiek
  aizsargātas platības
  , tostarp mitrāji un kūdrāji
  , kas ar starptautisku tiesību aktu vai valsts likumu, vai ar attiecīgas kompetentās iestādes lēmumu ir noteiktas par aizsargājamām dabas teritorijām, lai veicinātu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu vai dabas aizsardzību
  ;

aizsargātas platības

, kas ar starptautisku tiesību aktu vai valsts likumu, vai ar attiecīgas kompetentās iestādes lēmumu ir noteiktas par aizsargājamām dabas teritorijām, lai veicinātu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu vai dabas aizsardzību

| | iv) | ir samazināta mežizstrādes ietekme uz
  augsnes
  kvalitāti
  un
  bioloģisko daudzveidību
  ; un |
| --- | --- | --- |

iv)

ir samazināta mežizstrādes ietekme uz
  augsnes
  kvalitāti
  un
  bioloģisko daudzveidību
  ; un

ir samazināta mežizstrādes ietekme uz

kvalitāti

bioloģisko daudzveidību

| | iv) | izstrāde tiek veikta, rūpējoties par
  augsnes
  kvalitātes
  un
  bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, tā tiecoties līdz minimumam samazināt nelabvēlīgu ietekmi
  ; un |
| --- | --- | --- |

iv)

izstrāde tiek veikta, rūpējoties par
  augsnes
  kvalitātes
  un
  bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, tā tiecoties līdz minimumam samazināt nelabvēlīgu ietekmi
  ; un

izstrāde tiek veikta, rūpējoties par

kvalitātes

bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, tā tiecoties līdz minimumam samazināt nelabvēlīgu ietekmi

| | v) | izstrāde nepārsniedz
  meža ilgtermiņa produktivitātes
  jaudu
  ; |
| --- | --- | --- |

v)

izstrāde nepārsniedz
  meža ilgtermiņa produktivitātes
  jaudu
  ;

izstrāde nepārsniedz

jaudu

| | v) | izstrādes rezultātā saglabājas vai uzlabojas
  meža ilgtermiņa produktivitātes
  jauda valsts vai reģiona līmenī
  ; |
| --- | --- | --- |

v)

izstrādes rezultātā saglabājas vai uzlabojas
  meža ilgtermiņa produktivitātes
  jauda valsts vai reģiona līmenī
  ;

izstrādes rezultātā saglabājas vai uzlabojas

jauda valsts vai reģiona līmenī

| b) | ja
  pirmajā daļā minētie pierādījumi nav pieejami, no meža biomasas ražotas biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā, ja
  meža tiesiskā valdījuma
  līmenī ir
  izveidotas
  apsaimniekošanas
  sistēmas
  , kas nodrošina, ka: |
| --- | --- |

b)

ja
  pirmajā daļā minētie pierādījumi nav pieejami, no meža biomasas ražotas biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā, ja
  meža tiesiskā valdījuma
  līmenī ir
  izveidotas
  apsaimniekošanas
  sistēmas
  , kas nodrošina, ka:

ja

meža tiesiskā valdījuma

izveidotas

sistēmas

| b) | gadījumos, kad
  pirmajā daļā minētie pierādījumi nav pieejami, no meža biomasas ražotas biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā, ja
  piegādes bāzes
  līmenī ir
  sniegta papildu informācija par likumību un mežu
  apsaimniekošanas
  praksi
  , kas nodrošina, ka: |
| --- | --- |

b)

gadījumos, kad
  pirmajā daļā minētie pierādījumi nav pieejami, no meža biomasas ražotas biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā, ja
  piegādes bāzes
  līmenī ir
  sniegta papildu informācija par likumību un mežu
  apsaimniekošanas
  praksi
  , kas nodrošina, ka:

gadījumos, kad

piegādes bāzes

sniegta papildu informācija par likumību un mežu

praksi

| | i) | meža biomasas izstrāde ir
  veikta saskaņā ar
  likumīgu atļauju
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

meža biomasas izstrāde ir
  veikta saskaņā ar
  likumīgu atļauju
  ;

meža biomasas izstrāde ir

likumīgu atļauju

| | i) | izstrāde tiek
  veikta saskaņā ar
  izstrādes atļaujas procedūras nosacījumiem vai līdzvērtīgu valsts vai reģionālu dokumentu, kurš apliecina likumīgas tiesības uz izstrādi
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

izstrāde tiek
  veikta saskaņā ar
  izstrādes atļaujas procedūras nosacījumiem vai līdzvērtīgu valsts vai reģionālu dokumentu, kurš apliecina likumīgas tiesības uz izstrādi
  ;

izstrāde tiek

izstrādes atļaujas procedūras nosacījumiem vai līdzvērtīgu valsts vai reģionālu dokumentu, kurš apliecina likumīgas tiesības uz izstrādi

| | ii) | apgabalos, kuros veikta izstrāde, notiek meža atjaunošana; |
| --- | --- | --- |

ii)

apgabalos, kuros veikta izstrāde, notiek meža atjaunošana;

| | ii) | apgabalos, kuros veikta izstrāde, notiek meža atjaunošana; |
| --- | --- | --- |

ii)

apgabalos, kuros veikta izstrāde, notiek meža atjaunošana;

| | iii) | tiek
  noteikti un aizsargāti augstas saglabāšanas vērtības apgabali
  , tostarp mitrāji un kūdrāji; |
| --- | --- | --- |

iii)

tiek
  noteikti un aizsargāti augstas saglabāšanas vērtības apgabali
  , tostarp mitrāji un kūdrāji;

noteikti un aizsargāti augstas saglabāšanas vērtības apgabali

| | iii) | tiek
  aizsargātas platības
  , tostarp mitrāji un kūdrāji
  , kas ar starptautisku tiesību aktu vai valsts likumu, vai ar attiecīgas kompetentās iestādes lēmumu ir noteiktas par aizsargājamām dabas teritorijām
  ,
  lai veicinātu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu vai dabas aizsardzību
  ; |
| --- | --- | --- |

iii)

tiek
  aizsargātas platības
  , tostarp mitrāji un kūdrāji
  , kas ar starptautisku tiesību aktu vai valsts likumu, vai ar attiecīgas kompetentās iestādes lēmumu ir noteiktas par aizsargājamām dabas teritorijām
  ,
  lai veicinātu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu vai dabas aizsardzību
  ;

aizsargātas platības

, kas ar starptautisku tiesību aktu vai valsts likumu, vai ar attiecīgas kompetentās iestādes lēmumu ir noteiktas par aizsargājamām dabas teritorijām

lai veicinātu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu vai dabas aizsardzību

| | iv) | ir samazināta mežizstrādes ietekme uz
  augsnes
  kvalitāti
  un
  bioloģisko daudzveidību
  ; |
| --- | --- | --- |

iv)

ir samazināta mežizstrādes ietekme uz
  augsnes
  kvalitāti
  un
  bioloģisko daudzveidību
  ;

ir samazināta mežizstrādes ietekme uz

kvalitāti

bioloģisko daudzveidību

| | iv) | izstrāde tiek veikta, rūpējoties par
  augsnes
  kvalitātes
  un
  bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, cita starpā arī par apkārtējo teritoriju uzturēšanu, ja izstrādes darbības skar arī šādas teritorijas
  ; |
| --- | --- | --- |

iv)

izstrāde tiek veikta, rūpējoties par
  augsnes
  kvalitātes
  un
  bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, cita starpā arī par apkārtējo teritoriju uzturēšanu, ja izstrādes darbības skar arī šādas teritorijas
  ;

izstrāde tiek veikta, rūpējoties par

kvalitātes

bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, cita starpā arī par apkārtējo teritoriju uzturēšanu, ja izstrādes darbības skar arī šādas teritorijas

| | v) | izstrāde nepārsniedz
  meža ilgtermiņa produktivitātes
  jaudu. |
| --- | --- | --- |

v)

izstrāde nepārsniedz
  meža ilgtermiņa produktivitātes
  jaudu.

izstrāde nepārsniedz

jaudu.

| | v) | izstrādes rezultātā saglabājas vai uzlabojas
  meža ilgtermiņa produktivitātes
  jauda valsts vai reģiona līmenī; un |
| --- | --- | --- |

v)

izstrādes rezultātā saglabājas vai uzlabojas
  meža ilgtermiņa produktivitātes
  jauda valsts vai reģiona līmenī; un

izstrādes rezultātā saglabājas vai uzlabojas

jauda valsts vai reģiona līmenī; un

| | vi) | ir pieņemti vides un dabas aizsardzības normatīvie akti vai pasākumi, kas atbilst attiecīgajiem vides un dabas standartiem, kurus noteikusi Savienība. |
| --- | --- | --- |

vi)

vi)

ir pieņemti vides un dabas aizsardzības normatīvie akti vai pasākumi, kas atbilst attiecīgajiem vides un dabas standartiem, kurus noteikusi Savienība.

ir pieņemti vides un dabas aizsardzības normatīvie akti vai pasākumi, kas atbilst attiecīgajiem vides un dabas standartiem, kurus noteikusi Savienība.

Grozījums Nr. 241

Grozījums Nr. 241

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 6. punkts – 1. daļa – ii apakšpunkts

26. pants – 6. punkts – 1. daļa – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | ir iesniegusi nacionāli noteikto devumu (NND) Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām (UNFCCC), kas aptver lauksaimniecības, mežsaimniecības un zemes izmantošanas radītās emisijas un piesaistījumus un nodrošina vai nu to, ka ar biomasas izstrādi saistītās oglekļa uzkrājuma izmaiņas tiek ieskaitītas attiecībā uz valsts saistībām samazināt vai ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā norādīts NDD, vai to, ka saskaņā ar Parīzes nolīguma 5. pantu ir pieņemti valsts vai vietējā līmeņa tiesību akti, kas izstrādes platībā
  piemērojami
  , lai saglabātu un palielinātu oglekļa uzkrājumus un piesaistītājus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

ir iesniegusi nacionāli noteikto devumu (NND) Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām (UNFCCC), kas aptver lauksaimniecības, mežsaimniecības un zemes izmantošanas radītās emisijas un piesaistījumus un nodrošina vai nu to, ka ar biomasas izstrādi saistītās oglekļa uzkrājuma izmaiņas tiek ieskaitītas attiecībā uz valsts saistībām samazināt vai ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā norādīts NDD, vai to, ka saskaņā ar Parīzes nolīguma 5. pantu ir pieņemti valsts vai vietējā līmeņa tiesību akti, kas izstrādes platībā
  piemērojami
  , lai saglabātu un palielinātu oglekļa uzkrājumus un piesaistītājus;

piemērojami

| ii) | ir iesniegusi nacionāli noteikto devumu (NND) Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām (UNFCCC), kas aptver lauksaimniecības, mežsaimniecības un zemes izmantošanas radītās emisijas un piesaistījumus un nodrošina vai nu to, ka ar biomasas izstrādi saistītās oglekļa uzkrājuma izmaiņas tiek ieskaitītas attiecībā uz valsts saistībām samazināt vai ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā norādīts NDD, vai to, ka saskaņā ar Parīzes nolīguma 5. pantu ir pieņemti valsts vai vietējā līmeņa tiesību akti
  un ka emisijas no zemes sektora nepārsniedz piesaistījumu
  , kas izstrādes platībā
  piemērojams
  , lai saglabātu un palielinātu oglekļa uzkrājumus un piesaistītājus; |
| --- | --- |

ii)

ir iesniegusi nacionāli noteikto devumu (NND) Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām (UNFCCC), kas aptver lauksaimniecības, mežsaimniecības un zemes izmantošanas radītās emisijas un piesaistījumus un nodrošina vai nu to, ka ar biomasas izstrādi saistītās oglekļa uzkrājuma izmaiņas tiek ieskaitītas attiecībā uz valsts saistībām samazināt vai ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas, kā norādīts NDD, vai to, ka saskaņā ar Parīzes nolīguma 5. pantu ir pieņemti valsts vai vietējā līmeņa tiesību akti
  un ka emisijas no zemes sektora nepārsniedz piesaistījumu
  , kas izstrādes platībā
  piemērojams
  , lai saglabātu un palielinātu oglekļa uzkrājumus un piesaistītājus;

un ka emisijas no zemes sektora nepārsniedz piesaistījumu

piemērojams

Grozījums Nr. 242

Grozījums Nr. 242

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 6. punkts – 2. daļa

26. pants – 6. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja
  pirmajā daļā minētie pierādījumi nav pieejami, no meža biomasas ražotas biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā, ja
  meža tiesiskā valdījuma
  līmenī ir izveidotas apsaimniekošanas sistēmas, kas nodrošina, ka tiek saglabāts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis mežā. | Gadījumos, kad
  pirmajā daļā minētie pierādījumi nav pieejami, no meža biomasas ražotas biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā, ja
  piegādes bāzes
  līmenī ir izveidotas apsaimniekošanas sistēmas, kas nodrošina, ka tiek saglabāts
  vai palielināts
  oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis mežā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja
  pirmajā daļā minētie pierādījumi nav pieejami, no meža biomasas ražotas biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā, ja
  meža tiesiskā valdījuma
  līmenī ir izveidotas apsaimniekošanas sistēmas, kas nodrošina, ka tiek saglabāts oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis mežā.

Ja

meža tiesiskā valdījuma

Gadījumos, kad
  pirmajā daļā minētie pierādījumi nav pieejami, no meža biomasas ražotas biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos un biomasas kurināmos/degvielas 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā, ja
  piegādes bāzes
  līmenī ir izveidotas apsaimniekošanas sistēmas, kas nodrošina, ka tiek saglabāts
  vai palielināts
  oglekļa uzkrājumu un piesaistītāju līmenis mežā.

Gadījumos, kad

piegādes bāzes

vai palielināts

Grozījums Nr. 243

Grozījums Nr. 243

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 6. punkts – 3. daļa

26. pants – 6. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija īstenošanas aktos, kas pieņemti saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var noteikt
  operatīvos pierādījumus, kuri izmantojami, lai pierādītu atbilstību 5. un 6. punktā noteiktajām prasībām. | Līdz 2021. gada 1. janvārim
  Komisija īstenošanas aktos, kas pieņemti saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru,
  nosaka
  operatīvos pierādījumus, kuri izmantojami, lai pierādītu atbilstību 5. un 6. punktā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija īstenošanas aktos, kas pieņemti saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var noteikt
  operatīvos pierādījumus, kuri izmantojami, lai pierādītu atbilstību 5. un 6. punktā noteiktajām prasībām.

var noteikt

Līdz 2021. gada 1. janvārim
  Komisija īstenošanas aktos, kas pieņemti saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru,
  nosaka
  operatīvos pierādījumus, kuri izmantojami, lai pierādītu atbilstību 5. un 6. punktā noteiktajām prasībām.

Līdz 2021. gada 1. janvārim

nosaka

Grozījums Nr. 244

Grozījums Nr. 244

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 6. punkts – 4. daļa

26. pants – 6. punkts – 4. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz 2023. gada 31. decembrim Komisija, pamatojoties uz
  pieejamajiem datiem
  , izvērtē, vai 5. un 6. punktā noteiktie kritēriji efektīvi samazina risku, ka tiek izmantota meža biomasa,
  kas
  neatbilst ilgtspējas principiem, un nodrošina atbilstību LULUCF prasībām. Komisija
  vajadzības
  gadījumā iesniedz priekšlikumu grozīt 5. un 6. punktā noteiktās prasības. | Līdz 2023. gada 31. decembrim Komisija
  ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un
  pamatojoties uz
  datiem, kas ir pieejami
  , izvērtē, vai 5. un 6. punktā noteiktie kritēriji efektīvi samazina risku, ka tiek izmantota meža biomasa,
  kura
  neatbilst ilgtspējas principiem, un nodrošina atbilstību LULUCF prasībām. Komisija
  attiecīgā
  gadījumā iesniedz priekšlikumu grozīt 5. un 6. punktā noteiktās prasības
  laikposmam pēc 2030. gada
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz 2023. gada 31. decembrim Komisija, pamatojoties uz
  pieejamajiem datiem
  , izvērtē, vai 5. un 6. punktā noteiktie kritēriji efektīvi samazina risku, ka tiek izmantota meža biomasa,
  kas
  neatbilst ilgtspējas principiem, un nodrošina atbilstību LULUCF prasībām. Komisija
  vajadzības
  gadījumā iesniedz priekšlikumu grozīt 5. un 6. punktā noteiktās prasības.

pieejamajiem datiem

kas

vajadzības

Līdz 2023. gada 31. decembrim Komisija
  ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un
  pamatojoties uz
  datiem, kas ir pieejami
  , izvērtē, vai 5. un 6. punktā noteiktie kritēriji efektīvi samazina risku, ka tiek izmantota meža biomasa,
  kura
  neatbilst ilgtspējas principiem, un nodrošina atbilstību LULUCF prasībām. Komisija
  attiecīgā
  gadījumā iesniedz priekšlikumu grozīt 5. un 6. punktā noteiktās prasības
  laikposmam pēc 2030. gada
  .

ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un

datiem, kas ir pieejami

kura

attiecīgā

laikposmam pēc 2030. gada

Grozījums Nr. 245

Grozījums Nr. 245

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 7. punkts – a apakšpunkts

26. pants – 7. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | vismaz 50 % biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, kas ražoti iekārtās, kuras bija ekspluatācijā 2015. gada 5. oktobrī vai pirms šā datuma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

vismaz 50 % biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, kas ražoti iekārtās, kuras bija ekspluatācijā 2015. gada 5. oktobrī vai pirms šā datuma;

| a) | vismaz 50 % biodegvielām
  , kuras iegūtas no biometāna izmantošanai transportā,
  un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, kas ražoti iekārtās, kuras bija ekspluatācijā 2015. gada 5. oktobrī vai pirms šā datuma; |
| --- | --- |

a)

vismaz 50 % biodegvielām
  , kuras iegūtas no biometāna izmantošanai transportā,
  un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, kas ražoti iekārtās, kuras bija ekspluatācijā 2015. gada 5. oktobrī vai pirms šā datuma;

, kuras iegūtas no biometāna izmantošanai transportā,

Grozījums Nr. 246

Grozījums Nr. 246

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 7. punkts – b apakšpunkts

26. pants – 7. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | vismaz 60 % biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, kas ražoti iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta
  kopš
  2015. gada 5. oktobra; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

vismaz 60 % biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, kas ražoti iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta
  kopš
  2015. gada 5. oktobra;

kopš

| b) | vismaz 60 % biodegvielām
  , kuras iegūtas no biometāna izmantošanai transportā,
  un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, kas ražoti iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta
  no
  2015. gada 5. oktobra; |
| --- | --- |

b)

vismaz 60 % biodegvielām
  , kuras iegūtas no biometāna izmantošanai transportā,
  un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, kas ražoti iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta
  no
  2015. gada 5. oktobra;

, kuras iegūtas no biometāna izmantošanai transportā,

no

Grozījums Nr. 247

Grozījums Nr. 247

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 7. punkts – c apakšpunkts

26. pants – 7. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | vismaz
  70
   % biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, kas ražoti iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta pēc 2021. gada 1. janvāra; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

vismaz
  70
   % biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, kas ražoti iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta pēc 2021. gada 1. janvāra;

70

| c) | vismaz
  65
   % biodegvielām
  , kuras iegūtas no biometāna izmantošanai transportā,
  un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, kas ražoti iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta pēc 2021. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

c)

vismaz
  65
   % biodegvielām
  , kuras iegūtas no biometāna izmantošanai transportā,
  un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem, kas ražoti iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta pēc 2021. gada 1. janvāra;

65

, kuras iegūtas no biometāna izmantošanai transportā,

Grozījums Nr. 248

Grozījums Nr. 248

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 7. punkts – d apakšpunkts

26. pants – 7. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | vismaz
  80
   % elektroenerģijas, siltuma un aukstuma ražošanai no biomasas kurināmajiem, kas izmantoti iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta pēc 2021. gada 1. janvāra, un
  85
   % — iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta pēc 2026. gada 1. janvāra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

vismaz
  80
   % elektroenerģijas, siltuma un aukstuma ražošanai no biomasas kurināmajiem, kas izmantoti iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta pēc 2021. gada 1. janvāra, un
  85
   % — iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta pēc 2026. gada 1. janvāra.

80

85

| d) | vismaz
  70
   % elektroenerģijas, siltuma un aukstuma ražošanai no biomasas kurināmajiem, kas izmantoti iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta pēc 2021. gada 1. janvāra, un
  80
   % — iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta pēc 2026. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

d)

vismaz
  70
   % elektroenerģijas, siltuma un aukstuma ražošanai no biomasas kurināmajiem, kas izmantoti iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta pēc 2021. gada 1. janvāra, un
  80
   % — iekārtās, kuru ekspluatācija uzsākta pēc 2026. gada 1. janvāra.

70

80

Grozījums Nr. 249

Grozījums Nr. 249

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 7. punkts – 1.a daļa (jauna)

26. pants – 7. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis var noteikt augstākus siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma kritērijus, nekā ir paredzēts šajā punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis var noteikt augstākus siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma kritērijus, nekā ir paredzēts šajā punktā.

Dalībvalstis var noteikt augstākus siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījuma kritērijus, nekā ir paredzēts šajā punktā.

Grozījums Nr. 297 un 356

Grozījums Nr. 297 un 356

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 8. punkts – 1. daļa

26. pants – 8. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Elektroenerģiju, kas no biomasas kurināmajiem ražota iekārtās, kuru
  ieejas
  jauda ir 20 MW vai lielāka, 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā tikai tad, ja tā ir ražota, izmantojot augstas efektivitātes koģenerācijas tehnoloģiju, kas definēta Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā. Šo noteikumu 1. punkta a) un b) apakšpunkta nolūkā piemēro tikai iekārtām, kuru ekspluatācija uzsākta pēc [3 gadi no šīs direktīvas pieņemšanas dienas]. Šis noteikums 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā neskar atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem, ko sniedz saskaņā ar shēmām, kuras apstiprinātas līdz [
  3 gadi
  pēc šīs direktīvas pieņemšanas dienas]. | Elektroenerģiju, kas no biomasas kurināmajiem ražota iekārtās, kuru
  uzstādītā elektroenerģijas ražošanas
  jauda ir 20 MW vai lielāka,
  šā panta
  1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā tikai tad, ja tā ir ražota, izmantojot augstas efektivitātes koģenerācijas tehnoloģiju, kas definēta Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā
  , vai ja tā ir ražota tikai elektroenerģijas ieguvei paredzētās iekārtās, kuru neto elektriskais lietderības koeficients sasniedz vismaz 40 % un kurās netiek izmantots fosilais kurināmais
  .
  Šā panta
  1. punkta a) un b) apakšpunkta nolūkā piemēro tikai iekārtām, kuru ekspluatācija uzsākta pēc [3 gadi no šīs direktīvas pieņemšanas dienas].
  Šā panta
  1. punkta c) apakšpunkta nolūkā neskar atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem, ko sniedz saskaņā ar shēmām, kuras apstiprinātas līdz [
  1 gads
  pēc šīs direktīvas pieņemšanas dienas]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Elektroenerģiju, kas no biomasas kurināmajiem ražota iekārtās, kuru
  ieejas
  jauda ir 20 MW vai lielāka, 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā tikai tad, ja tā ir ražota, izmantojot augstas efektivitātes koģenerācijas tehnoloģiju, kas definēta Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā. Šo noteikumu 1. punkta a) un b) apakšpunkta nolūkā piemēro tikai iekārtām, kuru ekspluatācija uzsākta pēc [3 gadi no šīs direktīvas pieņemšanas dienas]. Šis noteikums 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā neskar atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem, ko sniedz saskaņā ar shēmām, kuras apstiprinātas līdz [
  3 gadi
  pēc šīs direktīvas pieņemšanas dienas].

ieejas

3 gadi

Elektroenerģiju, kas no biomasas kurināmajiem ražota iekārtās, kuru
  uzstādītā elektroenerģijas ražošanas
  jauda ir 20 MW vai lielāka,
  šā panta
  1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos nolūkos ņem vērā tikai tad, ja tā ir ražota, izmantojot augstas efektivitātes koģenerācijas tehnoloģiju, kas definēta Direktīvas 2012/27/ES 2. panta 34. punktā
  , vai ja tā ir ražota tikai elektroenerģijas ieguvei paredzētās iekārtās, kuru neto elektriskais lietderības koeficients sasniedz vismaz 40 % un kurās netiek izmantots fosilais kurināmais
  .
  Šā panta
  1. punkta a) un b) apakšpunkta nolūkā piemēro tikai iekārtām, kuru ekspluatācija uzsākta pēc [3 gadi no šīs direktīvas pieņemšanas dienas].
  Šā panta
  1. punkta c) apakšpunkta nolūkā neskar atbalstu no publiskā sektora līdzekļiem, ko sniedz saskaņā ar shēmām, kuras apstiprinātas līdz [
  1 gads
  pēc šīs direktīvas pieņemšanas dienas].

uzstādītā elektroenerģijas ražošanas

šā panta

, vai ja tā ir ražota tikai elektroenerģijas ieguvei paredzētās iekārtās, kuru neto elektriskais lietderības koeficients sasniedz vismaz 40 % un kurās netiek izmantots fosilais kurināmais

Šā panta

Šā panta

1 gads

Grozījums Nr. 251

Grozījums Nr. 251

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 8. punkts – 2.a daļa (jauna)

26. pants – 8. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šā punkta pirmo daļu nepiemēro elektroenerģijai, kas ražota iekārtās, kurām nav noteikta prasība izmantot augstas efektivitātes koģenerācijas tehnoloģiju, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES

   (1a)

  14. pantu, ja vien normālas ekspluatācijas apstākļos šajās iekārtās izmanto tikai un vienīgi no atliekām ražotus biomasas kurināmos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šā punkta pirmo daļu nepiemēro elektroenerģijai, kas ražota iekārtās, kurām nav noteikta prasība izmantot augstas efektivitātes koģenerācijas tehnoloģiju, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES

   (1a)

  14. pantu, ja vien normālas ekspluatācijas apstākļos šajās iekārtās izmanto tikai un vienīgi no atliekām ražotus biomasas kurināmos.

Šā punkta pirmo daļu nepiemēro elektroenerģijai, kas ražota iekārtās, kurām nav noteikta prasība izmantot augstas efektivitātes koģenerācijas tehnoloģiju, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES

1a

14. pantu, ja vien normālas ekspluatācijas apstākļos šajās iekārtās izmanto tikai un vienīgi no atliekām ražotus biomasas kurināmos.

Grozījums Nr. 252

Grozījums Nr. 252

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 8.a punkts (jauns)

26. pants – 8.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a
     
  Komisija ... [12 gadi pirms šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] un reizi divos gados ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par Savienībā patērēto biodegvielu ietekmi un to nodrošinātajiem ieguvumiem, cita starpā arī par ietekmi uz pārtikas un barības un citu materiālu ražošanu, kā arī par ietekmi uz ekonomikas, vides un sociālo ilgtspēju gan Savienībā, gan trešās valstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a
     
  Komisija ... [12 gadi pirms šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] un reizi divos gados ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par Savienībā patērēto biodegvielu ietekmi un to nodrošinātajiem ieguvumiem, cita starpā arī par ietekmi uz pārtikas un barības un citu materiālu ražošanu, kā arī par ietekmi uz ekonomikas, vides un sociālo ilgtspēju gan Savienībā, gan trešās valstīs.

Grozījums Nr. 253

Grozījums Nr. 253

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

26. pants – 8.b punkts (jauns)

26. pants – 8.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.b
     
  Atkāpjoties no šā panta 1. līdz 8.a punkta prasībām un ņemot vērā tālāko reģionu īpatnības, kā noteikts LESD 349. pantā, šīs direktīvas 26. pantu šiem reģioniem nepiemēro. Līdz ... [seši mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] Komisija iesniedz Parlamentam un Padomei likumdošanas priekšlikumu, kurā nosaka kritērijus, ko tālākajiem reģioniem piemēro saistībā ar siltumnīcefekta gāzu ilgtspēju un to mazāku izmantošanu. Šajos kritērijos ņem vērā konkrēto reģionu vietējās īpatnības. Jo īpaši būtu jānodrošina, ka tālākie reģioni spēj pilnībā izmantot savus resursus, ievērojot stingrus ilgtspējas kritērijus, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu un nostiprinātu savu enerģētisko neatkarību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.b
     
  Atkāpjoties no šā panta 1. līdz 8.a punkta prasībām un ņemot vērā tālāko reģionu īpatnības, kā noteikts LESD 349. pantā, šīs direktīvas 26. pantu šiem reģioniem nepiemēro. Līdz ... [seši mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] Komisija iesniedz Parlamentam un Padomei likumdošanas priekšlikumu, kurā nosaka kritērijus, ko tālākajiem reģioniem piemēro saistībā ar siltumnīcefekta gāzu ilgtspēju un to mazāku izmantošanu. Šajos kritērijos ņem vērā konkrēto reģionu vietējās īpatnības. Jo īpaši būtu jānodrošina, ka tālākie reģioni spēj pilnībā izmantot savus resursus, ievērojot stingrus ilgtspējas kritērijus, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu un nostiprinātu savu enerģētisko neatkarību.

Grozījums Nr. 255

Grozījums Nr. 255

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

27. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

27. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | ļauj apvienot sūtījumus, kuros ir izejvielas vai biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie vai biomasas kurināmie/degvielas ar atšķirīgām ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma īpašībām, piemēram, konteinerā, pārstrādes vai loģistikas objektā, pārvades un sadales infrastruktūrā vai objektā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

ļauj apvienot sūtījumus, kuros ir izejvielas vai biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie vai biomasas kurināmie/degvielas ar atšķirīgām ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma īpašībām, piemēram, konteinerā, pārstrādes vai loģistikas objektā, pārvades un sadales infrastruktūrā vai objektā;

| a) | ļauj apvienot sūtījumus, kuros ir izejvielas vai biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie vai biomasas kurināmie/degvielas ar atšķirīgām ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma īpašībām, piemēram, konteinerā, pārstrādes vai loģistikas objektā, pārvades un sadales infrastruktūrā vai objektā
  , ar nosacījumu, ka katrs šāds sūtījums pats par sevi atbilst 26. pantā noteiktajām prasībām un ka ir ieviestas piemērotas sistēmas, lai uzraudzītu un pārbaudītu katra atsevišķa sūtījuma atbilstību. |
| --- | --- |

a)

ļauj apvienot sūtījumus, kuros ir izejvielas vai biodegvielas, bioloģiskie šķidrie kurināmie vai biomasas kurināmie/degvielas ar atšķirīgām ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma īpašībām, piemēram, konteinerā, pārstrādes vai loģistikas objektā, pārvades un sadales infrastruktūrā vai objektā
  , ar nosacījumu, ka katrs šāds sūtījums pats par sevi atbilst 26. pantā noteiktajām prasībām un ka ir ieviestas piemērotas sistēmas, lai uzraudzītu un pārbaudītu katra atsevišķa sūtījuma atbilstību.

, ar nosacījumu, ka katrs šāds sūtījums pats par sevi atbilst 26. pantā noteiktajām prasībām un ka ir ieviestas piemērotas sistēmas, lai uzraudzītu un pārbaudītu katra atsevišķa sūtījuma atbilstību.

Grozījums Nr. 256

Grozījums Nr. 256

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

27. pants – 1.a punkts (jauns)

27. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Lai veicinātu pārrobežu tirdzniecību un patērētāju informēšanu, izcelsmes apliecinājumos, kas izsniegti par tīklā ievadīto atjaunojamo energoresursu enerģiju, norāda informāciju par ilgtspējas kritērijiem un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījumiem, kā noteikts 26. panta 2. līdz 7. punktā, un tos var nosūtīt katru atsevišķi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Lai veicinātu pārrobežu tirdzniecību un patērētāju informēšanu, izcelsmes apliecinājumos, kas izsniegti par tīklā ievadīto atjaunojamo energoresursu enerģiju, norāda informāciju par ilgtspējas kritērijiem un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījumiem, kā noteikts 26. panta 2. līdz 7. punktā, un tos var nosūtīt katru atsevišķi.

Grozījums Nr. 257

Grozījums Nr. 257

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

27. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

27. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | ja izejvielu sūtījuma pārstrādē iegūst tikai vienu galaproduktu,
  kas
  paredzēts biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo vai biomasas kurināmo/degvielu ražošanai, sūtījuma apjomu un attiecīgo sūtījuma ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma rādītāju apmēru pielāgo, piemērojot pārrēķina koeficientu, kas ir attiecība starp biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo vai biomasas kurināmo/degvielu ražošanai paredzētā galaprodukta masu un procesā izmantoto izejvielu masu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

ja izejvielu sūtījuma pārstrādē iegūst tikai vienu galaproduktu,
  kas
  paredzēts biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo vai biomasas kurināmo/degvielu ražošanai, sūtījuma apjomu un attiecīgo sūtījuma ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma rādītāju apmēru pielāgo, piemērojot pārrēķina koeficientu, kas ir attiecība starp biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo vai biomasas kurināmo/degvielu ražošanai paredzētā galaprodukta masu un procesā izmantoto izejvielu masu;

kas

| a) | ja izejvielu sūtījuma pārstrādē iegūst tikai vienu galaproduktu,
  kurš
  paredzēts biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo vai biomasas kurināmo/degvielu ražošanai, sūtījuma apjomu un attiecīgo sūtījuma ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma rādītāju apmēru pielāgo, piemērojot pārrēķina koeficientu, kas ir attiecība starp biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo vai biomasas kurināmo/degvielu ražošanai paredzētā galaprodukta masu un procesā izmantoto izejvielu masu
  , ar nosacījumu, ka katrs sūtījums, kurš ir šāds maisījums, atbilst 26. pantā noteiktajām prasībām
  ; |
| --- | --- |

a)

ja izejvielu sūtījuma pārstrādē iegūst tikai vienu galaproduktu,
  kurš
  paredzēts biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo vai biomasas kurināmo/degvielu ražošanai, sūtījuma apjomu un attiecīgo sūtījuma ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma rādītāju apmēru pielāgo, piemērojot pārrēķina koeficientu, kas ir attiecība starp biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo vai biomasas kurināmo/degvielu ražošanai paredzētā galaprodukta masu un procesā izmantoto izejvielu masu
  , ar nosacījumu, ka katrs sūtījums, kurš ir šāds maisījums, atbilst 26. pantā noteiktajām prasībām
  ;

kurš

, ar nosacījumu, ka katrs sūtījums, kurš ir šāds maisījums, atbilst 26. pantā noteiktajām prasībām

Grozījums Nr. 258

Grozījums Nr. 258

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

27. pants – 3. punkts

27. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmēji iesniedz ticamu informāciju par atbilstību 26. panta 2.—7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, un pēc pieprasījuma attiecīgajai dalībvalstij dara pieejamus datus, kas izmantoti informācijas apkopošanai. Dalībvalstis pieprasa uzņēmējiem nodrošināt atbilstīgu standartu to iesniegtās informācijas neatkarīgai revīzijai un pierādīt, ka tas ir izdarīts. Revīzijas procesā verificē, vai uzņēmēju izmantotās sistēmas ir precīzas, ticamas un aizsargātas pret krāpšanu. Tajā novērtē paraugu ņemšanas biežumu un metodiku, kā arī informācijas pamatīgumu. | 3.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmēji iesniedz ticamu informāciju par atbilstību 26. panta 2.—7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, un pēc pieprasījuma attiecīgajai dalībvalstij dara pieejamus datus, kas izmantoti informācijas apkopošanai. Dalībvalstis pieprasa uzņēmējiem nodrošināt atbilstīgu standartu to iesniegtās informācijas neatkarīgai revīzijai un pierādīt, ka tas ir izdarīts. Revīzijas procesā verificē, vai uzņēmēju izmantotās sistēmas ir precīzas, ticamas un aizsargātas pret krāpšanu
  , un cita starpā verificē arī to, vai ir nodrošināts, ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai tādējādi panāktu, ka sūtījumu vai tā daļu var uzskatīt par atkritumiem vai atlikumiem saskaņā ar 26. panta 2. līdz 7. punktu
  . Tajā novērtē paraugu ņemšanas biežumu un metodiku, kā arī informācijas pamatīgumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmēji iesniedz ticamu informāciju par atbilstību 26. panta 2.—7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, un pēc pieprasījuma attiecīgajai dalībvalstij dara pieejamus datus, kas izmantoti informācijas apkopošanai. Dalībvalstis pieprasa uzņēmējiem nodrošināt atbilstīgu standartu to iesniegtās informācijas neatkarīgai revīzijai un pierādīt, ka tas ir izdarīts. Revīzijas procesā verificē, vai uzņēmēju izmantotās sistēmas ir precīzas, ticamas un aizsargātas pret krāpšanu. Tajā novērtē paraugu ņemšanas biežumu un metodiku, kā arī informācijas pamatīgumu.

3.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka uzņēmēji iesniedz ticamu informāciju par atbilstību 26. panta 2.—7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem, un pēc pieprasījuma attiecīgajai dalībvalstij dara pieejamus datus, kas izmantoti informācijas apkopošanai. Dalībvalstis pieprasa uzņēmējiem nodrošināt atbilstīgu standartu to iesniegtās informācijas neatkarīgai revīzijai un pierādīt, ka tas ir izdarīts. Revīzijas procesā verificē, vai uzņēmēju izmantotās sistēmas ir precīzas, ticamas un aizsargātas pret krāpšanu
  , un cita starpā verificē arī to, vai ir nodrošināts, ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai tādējādi panāktu, ka sūtījumu vai tā daļu var uzskatīt par atkritumiem vai atlikumiem saskaņā ar 26. panta 2. līdz 7. punktu
  . Tajā novērtē paraugu ņemšanas biežumu un metodiku, kā arī informācijas pamatīgumu.

Grozījums Nr. 259

Grozījums Nr. 259

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

27. pants – 3. punkts – 2. daļa

27. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā punktā noteiktie pienākumi attiecas gan uz Savienībā ražotām, gan importētām biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām. | Šajā punktā noteiktie pienākumi attiecas gan uz Savienībā ražotām, gan importētām biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām.
  Nodrošina, ka patērētājiem ir pieejama informācija par biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā/degvielas ģeogrāfisko izcelsmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šajā punktā noteiktie pienākumi attiecas gan uz Savienībā ražotām, gan importētām biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām.

Šajā punktā noteiktie pienākumi attiecas gan uz Savienībā ražotām, gan importētām biodegvielām, bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un biomasas kurināmajiem/degvielām.
  Nodrošina, ka patērētājiem ir pieejama informācija par biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā/degvielas ģeogrāfisko izcelsmi.

Nodrošina, ka patērētājiem ir pieejama informācija par biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā/degvielas ģeogrāfisko izcelsmi.

Grozījums Nr. 260

Grozījums Nr. 260

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

27. pants – 4. punkts

27. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija var nolemt, ka brīvprātīgās valstu vai starptautiskās shēmās, kurās noteikti standarti biomasas produktu ražošanai,
  ietverti
  pareizi dati 26. panta 7. punkta nolūkos un/vai pierādīts, ka biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo vai biomasas kurināmo/degvielu sūtījumi atbilst 26. panta 2., 3., 4., 5. un 6. punktā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem, un/vai ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai uz sūtījumu vai tā daļu attiektos IX pielikums. Kad uzņēmēji pierāda, ka ir izpildītas 26. panta 5. un 6. punktā noteiktās prasības attiecībā uz meža biomasu, tie var nolemt tieši sniegt prasītos pierādījumus
  meža tiesiskā valdījuma
  līmenī. Komisija
  var arī
  atzīt platības, kas ir paredzētas, lai aizsargātu reti sastopamas, apdraudētas vai izmirstošas ekosistēmas vai sugas, kuras par tādām ir atzītas starptautiskos nolīgumos vai ir iekļautas starpvaldību organizāciju vai Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības sastādītos sarakstos,
  26. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punkta nolūkā
  . | 4.   Komisija var nolemt, ka brīvprātīgās valstu vai starptautiskās shēmās, kurās noteikti standarti biomasas produktu ražošanai,
  ir iekļauti
  pareizi dati 26. panta 7. punkta nolūkos un/vai
  ir
  pierādīts, ka biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo vai biomasas kurināmo/degvielu sūtījumi atbilst 26. panta 2., 3., 4., 5. un 6. punktā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem, un/vai ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai uz sūtījumu vai tā daļu attiektos IX pielikums. Kad uzņēmēji pierāda, ka ir izpildītas 26. panta 5. un 6. punktā noteiktās prasības attiecībā uz meža biomasu, tie var nolemt tieši sniegt prasītos pierādījumus
  piegādes bāzes
  līmenī. Komisija
  par aizsargājamām 26. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļas nozīmē var
  atzīt
  arī
  platības, kas ir paredzētas, lai aizsargātu reti sastopamas, apdraudētas vai izmirstošas ekosistēmas vai sugas, kuras par tādām ir atzītas starptautiskos nolīgumos vai ir iekļautas starpvaldību organizāciju vai Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības sastādītos sarakstos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija var nolemt, ka brīvprātīgās valstu vai starptautiskās shēmās, kurās noteikti standarti biomasas produktu ražošanai,
  ietverti
  pareizi dati 26. panta 7. punkta nolūkos un/vai pierādīts, ka biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo vai biomasas kurināmo/degvielu sūtījumi atbilst 26. panta 2., 3., 4., 5. un 6. punktā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem, un/vai ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai uz sūtījumu vai tā daļu attiektos IX pielikums. Kad uzņēmēji pierāda, ka ir izpildītas 26. panta 5. un 6. punktā noteiktās prasības attiecībā uz meža biomasu, tie var nolemt tieši sniegt prasītos pierādījumus
  meža tiesiskā valdījuma
  līmenī. Komisija
  var arī
  atzīt platības, kas ir paredzētas, lai aizsargātu reti sastopamas, apdraudētas vai izmirstošas ekosistēmas vai sugas, kuras par tādām ir atzītas starptautiskos nolīgumos vai ir iekļautas starpvaldību organizāciju vai Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības sastādītos sarakstos,
  26. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punkta nolūkā
  .

4.   Komisija var nolemt, ka brīvprātīgās valstu vai starptautiskās shēmās, kurās noteikti standarti biomasas produktu ražošanai,
  ir iekļauti
  pareizi dati 26. panta 7. punkta nolūkos un/vai
  ir
  pierādīts, ka biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo vai biomasas kurināmo/degvielu sūtījumi atbilst 26. panta 2., 3., 4., 5. un 6. punktā noteiktajiem ilgtspējas kritērijiem, un/vai ka materiāli nav tīši modificēti vai pārvērsti par atkritumiem, lai uz sūtījumu vai tā daļu attiektos IX pielikums. Kad uzņēmēji pierāda, ka ir izpildītas 26. panta 5. un 6. punktā noteiktās prasības attiecībā uz meža biomasu, tie var nolemt tieši sniegt prasītos pierādījumus
  piegādes bāzes
  līmenī. Komisija
  par aizsargājamām 26. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļas nozīmē var
  atzīt
  arī
  platības, kas ir paredzētas, lai aizsargātu reti sastopamas, apdraudētas vai izmirstošas ekosistēmas vai sugas, kuras par tādām ir atzītas starptautiskos nolīgumos vai ir iekļautas starpvaldību organizāciju vai Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības sastādītos sarakstos.

Grozījums Nr. 261

Grozījums Nr. 261

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

27. pants – 5. punkts – 3. daļa

27. pants – 5. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu to, ka atbilstība ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem tiek pārbaudīta efektīvi un saskaņoti, un jo īpaši lai novērstu krāpšanu, Komisija var noteikt sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus, tostarp atbilstīgus ticamības, pārredzamības un neatkarīgas revīzijas standartus, un paredzēt prasību, ka visām brīvprātīgajām shēmām minētie standarti ir jāpiemēro. Kad Komisija nosaka šos standartus, tā īpašu uzmanību pievērš nepieciešamībai līdz minimumam samazināt administratīvo slogu. To veic, izmantojot īstenošanas aktus, kas pieņemti saskaņā ar 31. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Ar šādiem aktiem nosaka termiņu, līdz kuram brīvprātīgajām shēmām minētie standarti ir jāīsteno. Komisija var atcelt lēmumus par brīvprātīgo shēmu atzīšanu gadījumā, ja minētās shēmas tam paredzētajā termiņā neīsteno minētos standartus. | Lai nodrošinātu to, ka atbilstība ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem tiek pārbaudīta efektīvi un saskaņoti, un jo īpaši lai novērstu krāpšanu, Komisija var noteikt sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus, tostarp atbilstīgus ticamības, pārredzamības un neatkarīgas revīzijas standartus, un paredzēt prasību, ka visām brīvprātīgajām shēmām minētie standarti ir jāpiemēro. Kad Komisija nosaka šos standartus, tā īpašu uzmanību pievērš nepieciešamībai līdz minimumam samazināt administratīvo slogu. To veic, izmantojot īstenošanas aktus, kas pieņemti saskaņā ar 31. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Ar šādiem aktiem nosaka termiņu, līdz kuram brīvprātīgajām shēmām minētie standarti ir jāīsteno. Komisija var atcelt lēmumus par brīvprātīgo shēmu atzīšanu gadījumā, ja minētās shēmas tam paredzētajā termiņā neīsteno minētos standartus.
  Ja dalībvalsts pauž bažas par brīvprātīgās shēmas darbību, Komisija izskata šo jautājumu un attiecīgi rīkojas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai nodrošinātu to, ka atbilstība ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem tiek pārbaudīta efektīvi un saskaņoti, un jo īpaši lai novērstu krāpšanu, Komisija var noteikt sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus, tostarp atbilstīgus ticamības, pārredzamības un neatkarīgas revīzijas standartus, un paredzēt prasību, ka visām brīvprātīgajām shēmām minētie standarti ir jāpiemēro. Kad Komisija nosaka šos standartus, tā īpašu uzmanību pievērš nepieciešamībai līdz minimumam samazināt administratīvo slogu. To veic, izmantojot īstenošanas aktus, kas pieņemti saskaņā ar 31. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Ar šādiem aktiem nosaka termiņu, līdz kuram brīvprātīgajām shēmām minētie standarti ir jāīsteno. Komisija var atcelt lēmumus par brīvprātīgo shēmu atzīšanu gadījumā, ja minētās shēmas tam paredzētajā termiņā neīsteno minētos standartus.

Lai nodrošinātu to, ka atbilstība ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem tiek pārbaudīta efektīvi un saskaņoti, un jo īpaši lai novērstu krāpšanu, Komisija var noteikt sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus, tostarp atbilstīgus ticamības, pārredzamības un neatkarīgas revīzijas standartus, un paredzēt prasību, ka visām brīvprātīgajām shēmām minētie standarti ir jāpiemēro. Kad Komisija nosaka šos standartus, tā īpašu uzmanību pievērš nepieciešamībai līdz minimumam samazināt administratīvo slogu. To veic, izmantojot īstenošanas aktus, kas pieņemti saskaņā ar 31. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Ar šādiem aktiem nosaka termiņu, līdz kuram brīvprātīgajām shēmām minētie standarti ir jāīsteno. Komisija var atcelt lēmumus par brīvprātīgo shēmu atzīšanu gadījumā, ja minētās shēmas tam paredzētajā termiņā neīsteno minētos standartus.
  Ja dalībvalsts pauž bažas par brīvprātīgās shēmas darbību, Komisija izskata šo jautājumu un attiecīgi rīkojas.

Ja dalībvalsts pauž bažas par brīvprātīgās shēmas darbību, Komisija izskata šo jautājumu un attiecīgi rīkojas.

Grozījums Nr. 262

Grozījums Nr. 262

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

27. pants – 7.a punkts (jauns)

27. pants – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Komisija var jebkurā laikā pārbaudīt, cik ticama ir informācija par ilgtspējas kritēriju izpildi vai siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījumu, kas saņemta no ekonomikas dalībniekiem, kuri darbojas Savienības tirgū, vai arī to darīt pēc dalībvalsts pieprasījuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a
     
  Komisija var jebkurā laikā pārbaudīt, cik ticama ir informācija par ilgtspējas kritēriju izpildi vai siltumnīcefekta gāzu emisijas aiztaupījumu, kas saņemta no ekonomikas dalībniekiem, kuri darbojas Savienības tirgū, vai arī to darīt pēc dalībvalsts pieprasījuma.

Grozījums Nr. 263

Grozījums Nr. 263

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

28. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

28. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja sākvielu ražošana ir izraisījusi tiešu zemes izmantošanas maiņu, proti, kāda no šo Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) noteikto zemes pārklājuma kategoriju platībām — meža zeme, zālājs, mitrājs, apmetnes vai citas platības — ir pārveidota par aramzemi vai daudzgadīgu aramzemi, un ja ar tiešu zemes izmantošanas maiņu saistīto emisiju vērtība (el) ir aprēķināta saskaņā ar V pielikuma C daļas 7. punktu, tad tiek uzskatīts, ka ar netiešu zemes izmantošanas maiņu saistīto emisiju lēstais apjoms šādām sākvielām ir vienāds ar nulli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja sākvielu ražošana ir izraisījusi tiešu zemes izmantošanas maiņu, proti, kāda no šo Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) noteikto zemes pārklājuma kategoriju platībām — meža zeme, zālājs, mitrājs, apmetnes vai citas platības — ir pārveidota par aramzemi vai daudzgadīgu aramzemi, un ja ar tiešu zemes izmantošanas maiņu saistīto emisiju vērtība (el) ir aprēķināta saskaņā ar V pielikuma C daļas 7. punktu, tad tiek uzskatīts, ka ar netiešu zemes izmantošanas maiņu saistīto emisiju lēstais apjoms šādām sākvielām ir vienāds ar nulli.

Ja sākvielu ražošana ir izraisījusi tiešu zemes izmantošanas maiņu, proti, kāda no šo Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) noteikto zemes pārklājuma kategoriju platībām — meža zeme, zālājs, mitrājs, apmetnes vai citas platības — ir pārveidota par aramzemi vai daudzgadīgu aramzemi, un ja ar tiešu zemes izmantošanas maiņu saistīto emisiju vērtība (el) ir aprēķināta saskaņā ar V pielikuma C daļas 7. punktu, tad tiek uzskatīts, ka ar netiešu zemes izmantošanas maiņu saistīto emisiju lēstais apjoms šādām sākvielām ir vienāds ar nulli.

Grozījums Nr. 264

Grozījums Nr. 264

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

28. pants – 2. punkts

28. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis var iesniegt Komisijai ziņojumus, kuros ir ietverta informācija par tipiskajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, ko rada
  lauksaimniecisko
  izejvielu audzēšana to teritorijā esošajās platībās, kuras klasificētas kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) 2. līmenī vai sīkākā NUTS klasifikācijas līmenī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003. Ziņojumiem pievieno emisiju līmeņa aprēķināšanai izmantotās metodes un datu avotu aprakstu. Metodē ņem vērā augsnes īpašības, klimatu un paredzamos izejvielu ieguves apjomus. | 2.   Dalībvalstis var iesniegt Komisijai ziņojumus, kuros ir ietverta informācija par tipiskajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, ko rada
  no lauksaimniecībā un mežsaimniecībā iegūtu
  izejvielu audzēšana to teritorijā esošajās platībās, kuras klasificētas kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) 2. līmenī vai sīkākā NUTS klasifikācijas līmenī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003. Ziņojumiem pievieno emisiju līmeņa aprēķināšanai izmantotās metodes un datu avotu aprakstu. Metodē ņem vērā augsnes īpašības, klimatu un paredzamos izejvielu ieguves apjomus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis var iesniegt Komisijai ziņojumus, kuros ir ietverta informācija par tipiskajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, ko rada
  lauksaimniecisko
  izejvielu audzēšana to teritorijā esošajās platībās, kuras klasificētas kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) 2. līmenī vai sīkākā NUTS klasifikācijas līmenī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003. Ziņojumiem pievieno emisiju līmeņa aprēķināšanai izmantotās metodes un datu avotu aprakstu. Metodē ņem vērā augsnes īpašības, klimatu un paredzamos izejvielu ieguves apjomus.

2.   Dalībvalstis var iesniegt Komisijai ziņojumus, kuros ir ietverta informācija par tipiskajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, ko rada
  no lauksaimniecībā un mežsaimniecībā iegūtu
  izejvielu audzēšana to teritorijā esošajās platībās, kuras klasificētas kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) 2. līmenī vai sīkākā NUTS klasifikācijas līmenī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003. Ziņojumiem pievieno emisiju līmeņa aprēķināšanai izmantotās metodes un datu avotu aprakstu. Metodē ņem vērā augsnes īpašības, klimatu un paredzamos izejvielu ieguves apjomus.

Grozījums Nr. 265

Grozījums Nr. 265

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

28. pants – 4. punkts

28. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, kas pieņemts saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, var nolemt, ka
  ziņojumi
  ,
  kas
  minēti šā panta 2. un 3. punktā,
  satur pareizus datus
  ,
  kuri
  26. panta 7. punkta nolūkā ļauj mērīt siltumnīcefekta gāzu emisijas no tādu
  lauksaimnieciskās
  biomasas sākvielu audzēšanas,
  ko ražo
  šādos ziņojumos ietvertajās teritorijās. Tāpēc šos datus var izmantot V pielikuma D vai E daļā biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un VI pielikuma C daļā biomasas kurināmajiem/degvielām noteikto dezagregēto audzēšanas noklusējuma vērtību vietā. | 4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, kas pieņemts saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, var nolemt, ka
  ziņojumos
  ,
  kuri
  minēti šā panta 2. un 3. punktā,
  ir pareizi dati
  ,
  kas
  26. panta 7. punkta nolūkā ļauj mērīt siltumnīcefekta gāzu emisijas no tādu
  lauksaimniecībā un mežsaimniecībā iegūtu
  biomasas sākvielu audzēšanas,
  kuras tiek ražotas
  šādos ziņojumos ietvertajās teritorijās. Tāpēc šos datus var izmantot V pielikuma D vai E daļā biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un VI pielikuma C daļā biomasas kurināmajiem/degvielām noteikto dezagregēto audzēšanas noklusējuma vērtību vietā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, kas pieņemts saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, var nolemt, ka
  ziņojumi
  ,
  kas
  minēti šā panta 2. un 3. punktā,
  satur pareizus datus
  ,
  kuri
  26. panta 7. punkta nolūkā ļauj mērīt siltumnīcefekta gāzu emisijas no tādu
  lauksaimnieciskās
  biomasas sākvielu audzēšanas,
  ko ražo
  šādos ziņojumos ietvertajās teritorijās. Tāpēc šos datus var izmantot V pielikuma D vai E daļā biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un VI pielikuma C daļā biomasas kurināmajiem/degvielām noteikto dezagregēto audzēšanas noklusējuma vērtību vietā.

4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, kas pieņemts saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru, var nolemt, ka
  ziņojumos
  ,
  kuri
  minēti šā panta 2. un 3. punktā,
  ir pareizi dati
  ,
  kas
  26. panta 7. punkta nolūkā ļauj mērīt siltumnīcefekta gāzu emisijas no tādu
  lauksaimniecībā un mežsaimniecībā iegūtu
  biomasas sākvielu audzēšanas,
  kuras tiek ražotas
  šādos ziņojumos ietvertajās teritorijās. Tāpēc šos datus var izmantot V pielikuma D vai E daļā biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem un VI pielikuma C daļā biomasas kurināmajiem/degvielām noteikto dezagregēto audzēšanas noklusējuma vērtību vietā.

Grozījums Nr. 266

Grozījums Nr. 266

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

28. pants – 5. punkts – 1. daļa

28. pants – 5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija pastāvīgi pārskata V pielikumu un VI pielikumu, lai pamatotā gadījumā pievienotu vai pārskatītu vērtības, ko piemēro biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā/degvielas ražošanas paņēmieniem. Minētajā pārskatīšanā apsver iespēju grozīt V pielikuma C daļā un VI pielikuma B daļā paredzēto metodiku. | Komisija pastāvīgi pārskata V pielikumu un VI pielikumu, lai pamatotā gadījumā
  , balstoties uz jaunāko tehnoloģiju attīstību un zinātnes atzinumiem,
  pievienotu vai pārskatītu vērtības, ko piemēro biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā/degvielas ražošanas paņēmieniem. Minētajā pārskatīšanā apsver iespēju grozīt V pielikuma C daļā un VI pielikuma B daļā paredzēto metodiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija pastāvīgi pārskata V pielikumu un VI pielikumu, lai pamatotā gadījumā pievienotu vai pārskatītu vērtības, ko piemēro biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā/degvielas ražošanas paņēmieniem. Minētajā pārskatīšanā apsver iespēju grozīt V pielikuma C daļā un VI pielikuma B daļā paredzēto metodiku.

Komisija pastāvīgi pārskata V pielikumu un VI pielikumu, lai pamatotā gadījumā
  , balstoties uz jaunāko tehnoloģiju attīstību un zinātnes atzinumiem,
  pievienotu vai pārskatītu vērtības, ko piemēro biodegvielas, bioloģiskā šķidrā kurināmā un biomasas kurināmā/degvielas ražošanas paņēmieniem. Minētajā pārskatīšanā apsver iespēju grozīt V pielikuma C daļā un VI pielikuma B daļā paredzēto metodiku.

, balstoties uz jaunāko tehnoloģiju attīstību un zinātnes atzinumiem,

Grozījums Nr. 267

Grozījums Nr. 267

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

30. pants – 1. punkts

30. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija uzrauga Savienībā patērēto biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu izcelsmi
  un to ražošanas ietekmi
  , tostarp ar ražošanas izspiešanu saistīto ietekmi, uz zemes izmantošanu Savienībā un
  galvenajās trešajās piegādātājās
  valstīs. Šādas uzraudzības pamatā ir dalībvalstu integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni un attiecīgie progresa ziņojumi, kas prasīti Regulas [par pārvaldību] 3., 15. un 18. pantā, un attiecīgo trešo valstu, starpvaldību organizāciju ziņojumi, zinātniskie pētījumi un visa cita attiecīgā informācija. Komisija arī uzrauga preču cenu izmaiņas, kas saistītas ar biomasas izmantošanu enerģijas ražošanai, kā arī jebkādu ar to saistīto pozitīvo un negatīvo ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu. | 1.   Komisija uzrauga Savienībā patērēto biodegvielu
  un
  bioloģisko šķidro kurināmo, un biomasas kurināmo/degvielu izcelsmi
  , kā arī ietekmi, ko rada atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošana no šiem un citiem avotiem
  , tostarp ar ražošanas izspiešanu saistīto ietekmi,
  ietekmi
  uz zemes izmantošanu Savienībā un
  piegādātājās trešās
  valstīs. Šādas uzraudzības pamatā ir dalībvalstu integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni un attiecīgie progresa ziņojumi, kas prasīti Regulas
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas
  [par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību
  , 2016/0375(COD)
  ] 3., 15. un 18. pantā, un attiecīgo trešo valstu, starpvaldību organizāciju ziņojumi, zinātniskie pētījumi
  , satelītu iegūti dati
  un visa cita attiecīgā informācija. Komisija arī uzrauga preču cenu izmaiņas, kas saistītas ar biomasas izmantošanu enerģijas ražošanai, kā arī jebkādu ar to saistīto pozitīvo un negatīvo ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu
  un uz konkurenci materiālu ieguves sektorā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija uzrauga Savienībā patērēto biodegvielu, bioloģisko šķidro kurināmo un biomasas kurināmo/degvielu izcelsmi
  un to ražošanas ietekmi
  , tostarp ar ražošanas izspiešanu saistīto ietekmi, uz zemes izmantošanu Savienībā un
  galvenajās trešajās piegādātājās
  valstīs. Šādas uzraudzības pamatā ir dalībvalstu integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni un attiecīgie progresa ziņojumi, kas prasīti Regulas [par pārvaldību] 3., 15. un 18. pantā, un attiecīgo trešo valstu, starpvaldību organizāciju ziņojumi, zinātniskie pētījumi un visa cita attiecīgā informācija. Komisija arī uzrauga preču cenu izmaiņas, kas saistītas ar biomasas izmantošanu enerģijas ražošanai, kā arī jebkādu ar to saistīto pozitīvo un negatīvo ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu.

1.   Komisija uzrauga Savienībā patērēto biodegvielu
  un
  bioloģisko šķidro kurināmo, un biomasas kurināmo/degvielu izcelsmi
  , kā arī ietekmi, ko rada atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošana no šiem un citiem avotiem
  , tostarp ar ražošanas izspiešanu saistīto ietekmi,
  ietekmi
  uz zemes izmantošanu Savienībā un
  piegādātājās trešās
  valstīs. Šādas uzraudzības pamatā ir dalībvalstu integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni un attiecīgie progresa ziņojumi, kas prasīti Regulas
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... Regulas
  [par
  Enerģētikas savienības
  pārvaldību
  , 2016/0375(COD)
  ] 3., 15. un 18. pantā, un attiecīgo trešo valstu, starpvaldību organizāciju ziņojumi, zinātniskie pētījumi
  , satelītu iegūti dati
  un visa cita attiecīgā informācija. Komisija arī uzrauga preču cenu izmaiņas, kas saistītas ar biomasas izmantošanu enerģijas ražošanai, kā arī jebkādu ar to saistīto pozitīvo un negatīvo ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu
  un uz konkurenci materiālu ieguves sektorā.

Grozījums Nr. 268

Grozījums Nr. 268

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

32. pants – 2. punkts

32. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt, 7. panta 5. punktā, 7. panta 6. punktā, 19. panta 11. punktā, 19. panta 14. punktā, 25. panta 6. punktā un 28. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra. | 2.   Pilnvaras pieņemt
  7. panta 3. punktā
  , 7. panta 5. punktā, 7. panta 6. punktā, 19. panta 11. punktā, 19. panta 14. punktā, 25. panta 6. punktā un 28. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt, 7. panta 5. punktā, 7. panta 6. punktā, 19. panta 11. punktā, 19. panta 14. punktā, 25. panta 6. punktā un 28. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra.

2.   Pilnvaras pieņemt
  7. panta 3. punktā
  , 7. panta 5. punktā, 7. panta 6. punktā, 19. panta 11. punktā, 19. panta 14. punktā, 25. panta 6. punktā un 28. panta 5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra.

Grozījums Nr. 269

Grozījums Nr. 269

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

32. pants – 3. punkts – 1. daļa

32. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt, 7. panta 5. punktā, 7. panta 6. punktā, 19. panta 11. punktā, 19. panta 14. punktā, 25. panta 6. punktā un 28. panta 5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus | Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  7. panta 3. punktā
  , 7. panta 5. punktā, 7. panta 6. punktā, 19. panta 11. punktā, 19. panta 14. punktā, 25. panta 6. punktā un 28. panta 5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt, 7. panta 5. punktā, 7. panta 6. punktā, 19. panta 11. punktā, 19. panta 14. punktā, 25. panta 6. punktā un 28. panta 5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  7. panta 3. punktā
  , 7. panta 5. punktā, 7. panta 6. punktā, 19. panta 11. punktā, 19. panta 14. punktā, 25. panta 6. punktā un 28. panta 5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus

7. panta 3. punktā

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Grozījums Nr. 270

Grozījums Nr. 270

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

Ia pielikums (jauns)

Ia pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | Dalībvalsts mērķrādītāji 2030. gadam ir šādu procentpunktos izteiktu elementu summa: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

1.

Dalībvalsts mērķrādītāji 2030. gadam ir šādu procentpunktos izteiktu elementu summa:

| a) | šīs direktīvas I pielikumā norādītais dalībvalsts saistošais nacionālais mērķrādītājs 2020. gadam; |
| --- | --- |

a)

a)

šīs direktīvas I pielikumā norādītais dalībvalsts saistošais nacionālais mērķrādītājs 2020. gadam;

šīs direktīvas I pielikumā norādītais dalībvalsts saistošais nacionālais mērķrādītājs 2020. gadam;

| b) | vienotas likmes devums (“CFlat”); |
| --- | --- |

b)

b)

vienotas likmes devums (“CFlat”);

vienotas likmes devums (“CFlat

| c) | devums, kas noteikts pēc IKP uz vienu iedzīvotāju (“CGDP”); |
| --- | --- |

c)

c)

devums, kas noteikts pēc IKP uz vienu iedzīvotāju (“CGDP”);

devums, kas noteikts pēc IKP uz vienu iedzīvotāju (“CGDP

| d) | uz potenciālu balstīts devums (“CPotential”); |
| --- | --- |

d)

d)

uz potenciālu balstīts devums (“CPotential”);

uz potenciālu balstīts devums (“CPotential

| e) | devums, kurš atspoguļo dalībvalsts starpsavienojumu īpatsvaru (“CInterco”). |
| --- | --- |

e)

e)

devums, kurš atspoguļo dalībvalsts starpsavienojumu īpatsvaru (“CInterco”).

devums, kurš atspoguļo dalībvalsts starpsavienojumu īpatsvaru (“CInterco

| 2. | CFlat ir vienāds visām dalībvalstīm. Visu dalībvalstu CFlat kopā nodrošina 30 % no starpības starp ES 2030. un Savienības 2020. gada mērķrādītājiem. |
| --- | --- |

2.

2.

CFlat

Flat

| 3. | CGDP starp dalībvalstīm sadala, vadoties pēc IKP uz vienu iedzīvotāju apjoma indeksa Savienības vidējās vērtības, un katrai dalībvalstij atsevišķi šī indeksa maksimālā robežvērtība ir noteikta 150 % apmērā no Savienības vidējās vērtības. Visu dalībvalstu CGDP kopā nodrošina 30 % no starpības starp ES 2030. un Savienības 2020. gada mērķrādītājiem. |
| --- | --- |

3.

3.

CGDP

GDP

| 4. | CPotential starp dalībvalstīm sadala, vadoties pēc starpības starp dalībvalsts atjaunojamo energoresursu īpatsvaru 2030. gadā, kāds noteikts modeļa “PRIMES” scenārijā EUCO 3535, un dalībvalsts saistošo nacionālo mērķrādītāju 2020. gadam. Visu dalībvalstu CPotential kopā nodrošina 30 % no starpības starp ES 2030. un 2020. gada mērķrādītājiem. |
| --- | --- |

4.

4.

CPotential

Potential

| 5. | CInterco starp dalībvalstīm sadala, vadoties pēc elektrotīkla starpsavienojumu īpatsvara indeksa ES vidējās vērtības, un katrai dalībvalstij atsevišķi elektrotīkla starpsavienojumu indeksa maksimālā robežvērtība ir noteikta 150 % apmērā no ES vidējās vērtības. Visu dalībvalstu CInterco kopā nodrošina 10 % no starpības starp ES 2030. un 2020. gada mērķrādītājiem. |
| --- | --- |

5.

5.

CInterco

Interco

Grozījums Nr. 271

Grozījums Nr. 271

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

V pielikums – C daļa – 3. punkts – a apakšpunkts – formula

V pielikums – C daļa – 3. punkts – a apakšpunkts – formula

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| AIZTAUPĪJUMS = (E F(t) – E B /E F(t)) | AIZTAUPĪJUMS = (E F(t) – E B) /E F(t) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

AIZTAUPĪJUMS = (E F(t) – E B /E F(t))

AIZTAUPĪJUMS = (E F(t) – E B) /E F(t)

Grozījums Nr. 272

Grozījums Nr. 272

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

V pielikums – C daļa – 15. punkts

V pielikums – C daļa – 15. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 15. | Oglekļa uztveršanas un aizstāšanas radītais emisiju aiztaupījums (eccr) ir tieši saistīts ar tās biodegvielas vai to bioloģisko šķidro kurināmo ražošanu, kuri šīs emisijas rada, un ir emisija, kas novērsta, uztverot tādu CO2, kurā oglekļa avots ir biomasa un
  ko
  izmanto
  enerģētikas un transporta nozarē |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

15.

Oglekļa uztveršanas un aizstāšanas radītais emisiju aiztaupījums (eccr) ir tieši saistīts ar tās biodegvielas vai to bioloģisko šķidro kurināmo ražošanu, kuri šīs emisijas rada, un ir emisija, kas novērsta, uztverot tādu CO2, kurā oglekļa avots ir biomasa un
  ko
  izmanto
  enerģētikas un transporta nozarē

ccr

2

ko

enerģētikas un transporta nozarē

| 15. | Oglekļa uztveršanas un aizstāšanas radītais emisiju aiztaupījums (eccr) ir tieši saistīts ar tās biodegvielas vai to bioloģisko šķidro kurināmo ražošanu, kuri šīs emisijas rada, un
  tā
  ir emisija, kas novērsta, uztverot tādu CO2, kurā oglekļa avots ir biomasa un
  kuru
  izmanto
  , lai aizstātu CO2, kas rodas no fosilā kurināmā un ko izmanto komerciālos produktos un pakalpojumos. |
| --- | --- |

15.

Oglekļa uztveršanas un aizstāšanas radītais emisiju aiztaupījums (eccr) ir tieši saistīts ar tās biodegvielas vai to bioloģisko šķidro kurināmo ražošanu, kuri šīs emisijas rada, un
  tā
  ir emisija, kas novērsta, uztverot tādu CO2, kurā oglekļa avots ir biomasa un
  kuru
  izmanto
  , lai aizstātu CO2, kas rodas no fosilā kurināmā un ko izmanto komerciālos produktos un pakalpojumos.

ccr

tā

2

kuru

, lai aizstātu CO2

Grozījums Nr. 319

Grozījums Nr. 319

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

VI pielikums – B daļa – 3. punkts – a apakšpunkts – 1. formula

VI pielikums – B daļa – 3. punkts – a apakšpunkts – 1. formula

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| AIZTAUPĪJUMS = (EF(t) – EB(t)/ EF(t) | AIZTAUPĪJUMS = (EF(t) – EB(t))/ EF(t) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

AIZTAUPĪJUMS = (EF(t) – EB(t)/ EF(t)

F(t)

B(t)

F(t)

AIZTAUPĪJUMS = (EF(t) – EB(t))/ EF(t)

F(t)

B(t)

F(t)

Grozījums Nr. 273

Grozījums Nr. 273

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

VII pielikums – 1. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

VII pielikums – 1. punkts – 2. daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Qusable = aptuvenais kopējais lietojamais siltums, ko ražo siltumsūkņi atbilstīgi 7. panta 4. punktā minētajiem kritērijiem, šādā veidā: ņem vērā tikai tos siltumsūkņus, kuriem SPF > 1,15 * 1/η, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Qusable = aptuvenais kopējais lietojamais siltums, ko ražo siltumsūkņi atbilstīgi 7. panta 4. punktā minētajiem kritērijiem, šādā veidā: ņem vērā tikai tos siltumsūkņus, kuriem SPF > 1,15 * 1/η,

usable

| — | Qusable = aptuvenais kopējais lietojamais siltums, ko ražo siltumsūkņi
  siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām
  atbilstīgi 7. panta 4. punktā minētajiem kritērijiem, šādā veidā: ņem vērā tikai tos siltumsūkņus, kuriem SPF > 1,15 * 1/η, |
| --- | --- |

—

Qusable = aptuvenais kopējais lietojamais siltums, ko ražo siltumsūkņi
  siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām
  atbilstīgi 7. panta 4. punktā minētajiem kritērijiem, šādā veidā: ņem vērā tikai tos siltumsūkņus, kuriem SPF > 1,15 * 1/η,

usable

siltumapgādes un aukstumapgādes vajadzībām

Grozījums Nr. 274

Grozījums Nr. 274

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IX pielikums – A daļa – b punkts

IX pielikums – A daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | Jauktu sadzīves atkritumu biomasas frakcija, bet tas neattiecas uz dalītiem mājsaimniecības atkritumiem, attiecībā uz kuriem jāievēro Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētie pārstrādes mērķi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

b)

Jauktu sadzīves atkritumu biomasas frakcija, bet tas neattiecas uz dalītiem mājsaimniecības atkritumiem, attiecībā uz kuriem jāievēro Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētie pārstrādes mērķi.

Jauktu sadzīves atkritumu biomasas frakcija, bet tas neattiecas uz dalītiem mājsaimniecības atkritumiem, attiecībā uz kuriem jāievēro Direktīvas 2008/98/EK 11. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētie pārstrādes mērķi.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 284 un 311

Grozījums Nr. 284 un 311

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IX pielikums – B daļa – c punkts

IX pielikums – B daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | melase, ko ražo kā cukurniedru un cukurbiešu rafinēšanas blakusproduktu ar nosacījumu, ka tiek ievēroti labākie nozares standarti attiecībā uz cukura iegūšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

c)

melase, ko ražo kā cukurniedru un cukurbiešu rafinēšanas blakusproduktu ar nosacījumu, ka tiek ievēroti labākie nozares standarti attiecībā uz cukura iegūšanu.

melase, ko ražo kā cukurniedru un cukurbiešu rafinēšanas blakusproduktu ar nosacījumu, ka tiek ievēroti labākie nozares standarti attiecībā uz cukura iegūšanu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 312

Grozījums Nr. 312

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

X pielikums – A daļa

X pielikums – A daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| A daļa. [...] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

A daļa. [...]

A daļa. [...]

svītrots

svītrots

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0392/2017).

1

(12)  
  “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam” (COM/2014/015 final).

12

“Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam” (COM/2014/015 final).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

17

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

17

(18)  OV L 198, 20.7.2006., 18. lpp.

18

(18)  OV L 198, 20.7.2006., 18. lpp.

18

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

21

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

21

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

---

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/341 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/341

---

P8_TA(2018)0010

Energoefektivitāte ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 458/16)

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Energopieprasījuma ierobežošana ir viens no 2015. gada 25. februārī pieņemtās Enerģētikas savienības stratēģijas pieciem darba virzieniem. Energoefektivitātes uzlabošana sniegs labumu videi, samazinās siltumnīcefekta gāzu emisijas, uzlabos enerģētisko drošību, proti, samazinās atkarību no enerģijas importa no valstīm ārpus Savienības, samazinās enerģijas izmaksas mājsaimniecībām un uzņēmumiem, palīdzēs mazināt enerģētisko nabadzību un vairot darbavietas un kāpinās saimniecisko darbību visas tautsaimniecības mērogā. Tas atbilst saistībām, ko Savienība uzņēmusies gan Enerģētikas savienības satvarā, gan globālās klimata pārmaiņu apkarošanas kontekstā,
  kura ar 2015. gada decembra Parīzes nolīgumu iedibināta
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferencē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Energopieprasījuma ierobežošana ir viens no 2015. gada 25. februārī pieņemtās Enerģētikas savienības stratēģijas pieciem darba virzieniem. Energoefektivitātes uzlabošana sniegs labumu videi, samazinās siltumnīcefekta gāzu emisijas, uzlabos enerģētisko drošību, proti, samazinās atkarību no enerģijas importa no valstīm ārpus Savienības, samazinās enerģijas izmaksas mājsaimniecībām un uzņēmumiem, palīdzēs mazināt enerģētisko nabadzību un vairot darbavietas un kāpinās saimniecisko darbību visas tautsaimniecības mērogā. Tas atbilst saistībām, ko Savienība uzņēmusies gan Enerģētikas savienības satvarā, gan globālās klimata pārmaiņu apkarošanas kontekstā,
  kura ar 2015. gada decembra Parīzes nolīgumu iedibināta
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferencē.

| (1) | Energopieprasījuma ierobežošana ir viens no 2015. gada 25. februārī pieņemtās Enerģētikas savienības stratēģijas pieciem darba virzieniem. Energoefektivitātes uzlabošana
  visā enerģijas ķēdē, tostarp tās ražošanā, pārvadē, sadalē un galapatēriņā,
  sniegs labumu videi
  , uzlabos gaisa kvalitāti un sabiedrības veselību
  , samazinās siltumnīcefekta gāzu emisijas, uzlabos enerģētisko drošību, proti, samazinās atkarību no enerģijas importa no valstīm ārpus Savienības, samazinās enerģijas izmaksas mājsaimniecībām un uzņēmumiem, palīdzēs mazināt enerģētisko nabadzību un vairot
  konkurētspēju,
  darbavietas un kāpinās saimniecisko darbību visas tautsaimniecības mērogā
  , tādējādi uzlabojot iedzīvotāju dzīves kvalitāti
  . Tas atbilst saistībām, ko Savienība uzņēmusies gan Enerģētikas savienības satvarā, gan globālās klimata pārmaiņu apkarošanas kontekstā,
  kas noteiktas
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferencē
  (COP21) Parīzē 2015. gada decembrī (“Parīzes nolīgums”) un kurās teikts, ka globālās vidējās temperatūras pieaugums salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni būtu jānotur krietni zem 2 oC un ka būtu jācenšas ierobežot temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC
  . |
| --- | --- |

(1)

Energopieprasījuma ierobežošana ir viens no 2015. gada 25. februārī pieņemtās Enerģētikas savienības stratēģijas pieciem darba virzieniem. Energoefektivitātes uzlabošana
  visā enerģijas ķēdē, tostarp tās ražošanā, pārvadē, sadalē un galapatēriņā,
  sniegs labumu videi
  , uzlabos gaisa kvalitāti un sabiedrības veselību
  , samazinās siltumnīcefekta gāzu emisijas, uzlabos enerģētisko drošību, proti, samazinās atkarību no enerģijas importa no valstīm ārpus Savienības, samazinās enerģijas izmaksas mājsaimniecībām un uzņēmumiem, palīdzēs mazināt enerģētisko nabadzību un vairot
  konkurētspēju,
  darbavietas un kāpinās saimniecisko darbību visas tautsaimniecības mērogā
  , tādējādi uzlabojot iedzīvotāju dzīves kvalitāti
  . Tas atbilst saistībām, ko Savienība uzņēmusies gan Enerģētikas savienības satvarā, gan globālās klimata pārmaiņu apkarošanas kontekstā,
  kas noteiktas
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferencē
  (COP21) Parīzē 2015. gada decembrī (“Parīzes nolīgums”) un kurās teikts, ka globālās vidējās temperatūras pieaugums salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni būtu jānotur krietni zem 2 oC un ka būtu jācenšas ierobežot temperatūras pieaugumu līdz 1,5  oC
  .

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (9) ir viens no soļiem ceļā uz Enerģētikas savienību, un tā paredz, ka pret energoefektivitāti jāattiecas kā pret pilnvērtīgu energoresursu. Nosakot jaunus noteikumus attiecībā uz piedāvājuma pusi un citām politikas jomām, vajadzētu ievērot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Komisijai vajadzētu
  nodrošināt, ka energoefektivitāte
  un
  pieprasījumreakcija var konkurēt ar
  ražošanas
  jaudām ar vienlīdzīgiem nosacījumiem
  . Kad tiek pieņemti plānošanas
  vai
  finansēšanas lēmumi, kas skar energosistēmu, allaž jāņem vērā energoefektivitāte.
  Ja energoefektivitātes uzlabojumi ir izmaksu ziņā efektīvāki par līdzvērtīgiem
  piedāvājuma puses
  pasākumiem, jāizmanto tie
  .
  Tas
  vajadzētu palīdzēt izmantot
  daudzveidīgos
  ieguvumus, ko
  energoefektivitāte sniedz
  Eiropas
  sabiedrībai
  ,
  īpaši
  iedzīvotājiem un
  uzņēmumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (9) ir viens no soļiem ceļā uz Enerģētikas savienību, un tā paredz, ka pret energoefektivitāti jāattiecas kā pret pilnvērtīgu energoresursu. Nosakot jaunus noteikumus attiecībā uz piedāvājuma pusi un citām politikas jomām, vajadzētu ievērot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Komisijai vajadzētu
  nodrošināt, ka energoefektivitāte
  un
  pieprasījumreakcija var konkurēt ar
  ražošanas
  jaudām ar vienlīdzīgiem nosacījumiem
  . Kad tiek pieņemti plānošanas
  vai
  finansēšanas lēmumi, kas skar energosistēmu, allaž jāņem vērā energoefektivitāte.
  Ja energoefektivitātes uzlabojumi ir izmaksu ziņā efektīvāki par līdzvērtīgiem
  piedāvājuma puses
  pasākumiem, jāizmanto tie
  .
  Tas
  vajadzētu palīdzēt izmantot
  daudzveidīgos
  ieguvumus, ko
  energoefektivitāte sniedz
  Eiropas
  sabiedrībai
  ,
  īpaši
  iedzīvotājiem un
  uzņēmumiem
  .

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (9) ir viens no soļiem ceļā uz Enerģētikas savienību, un tā paredz, ka pret energoefektivitāti jāattiecas kā pret pilnvērtīgu energoresursu. Nosakot jaunus noteikumus attiecībā uz piedāvājuma pusi un citām politikas jomām, vajadzētu ievērot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Komisijai vajadzētu
  par prioritāti izvirzīt energoefektivitāti
  un
  pieprasījumreakciju, nevis lielāku
  ražošanas
  jaudu
  . Kad tiek pieņemti plānošanas
  un
  finansēšanas lēmumi, kas skar energosistēmu, allaž jāņem vērā energoefektivitāte.
  Visos gadījumos ir jāveic investīcijas gala enerģijas efektivitātes uzlabošanā, ja tās ir rentablākas nekā līdzvērtīgi
  piedāvājuma puses
  pasākumi
  .
  Tam
  vajadzētu palīdzēt izmantot
  daudzos
  ieguvumus, ko
  nodrošina energoefektivitātes palielināšana visos enerģijas ķēdes posmos, un tādējādi uzlabot
  Eiropas
  sabiedrības labklājību. Lai pilnībā atraisītu minēto ieguvumu potenciālu un lai sekmīgi varētu īstenot paredzētos politikas pasākumus
  ,
  Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas gan ar vietējām, gan reģionālajām pašvaldībām, pilsētām, uzņēmumiem un
  iedzīvotājiem
  visā Savienībā, lai nodrošinātu, ka energoefektivitāte kā tehnoloģisko, ieražu
  un
  ekonomisko pārmaiņu rezultāts ietu roku rokā ar lielāku ekonomisko izaugsmi
  . |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (9) ir viens no soļiem ceļā uz Enerģētikas savienību, un tā paredz, ka pret energoefektivitāti jāattiecas kā pret pilnvērtīgu energoresursu. Nosakot jaunus noteikumus attiecībā uz piedāvājuma pusi un citām politikas jomām, vajadzētu ievērot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”. Komisijai vajadzētu
  par prioritāti izvirzīt energoefektivitāti
  un
  pieprasījumreakciju, nevis lielāku
  ražošanas
  jaudu
  . Kad tiek pieņemti plānošanas
  un
  finansēšanas lēmumi, kas skar energosistēmu, allaž jāņem vērā energoefektivitāte.
  Visos gadījumos ir jāveic investīcijas gala enerģijas efektivitātes uzlabošanā, ja tās ir rentablākas nekā līdzvērtīgi
  piedāvājuma puses
  pasākumi
  .
  Tam
  vajadzētu palīdzēt izmantot
  daudzos
  ieguvumus, ko
  nodrošina energoefektivitātes palielināšana visos enerģijas ķēdes posmos, un tādējādi uzlabot
  Eiropas
  sabiedrības labklājību. Lai pilnībā atraisītu minēto ieguvumu potenciālu un lai sekmīgi varētu īstenot paredzētos politikas pasākumus
  ,
  Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas gan ar vietējām, gan reģionālajām pašvaldībām, pilsētām, uzņēmumiem un
  iedzīvotājiem
  visā Savienībā, lai nodrošinātu, ka energoefektivitāte kā tehnoloģisko, ieražu
  un
  ekonomisko pārmaiņu rezultāts ietu roku rokā ar lielāku ekonomisko izaugsmi
  .

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Visos primārās enerģijas veidos (neatjaunojamos un atjaunojamos) būtu jāņem vērā papildus pievadītā enerģija, kas nepieciešama, lai iegūtu šo enerģiju, izveidotu un ekspluatētu, kā arī demontētu enerģijas ražošanas iekārtas un novērstu ar šādām darbībām saistītos apdraudējumus videi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Visos primārās enerģijas veidos (neatjaunojamos un atjaunojamos) būtu jāņem vērā papildus pievadītā enerģija, kas nepieciešama, lai iegūtu šo enerģiju, izveidotu un ekspluatētu, kā arī demontētu enerģijas ražošanas iekārtas un novērstu ar šādām darbībām saistītos apdraudējumus videi.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

2.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2b) | Dalībvalstu pasākumi būtu jāatbalsta ar labi izstrādātiem un efektīviem Savienības finanšu instrumentiem, piemēram, ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un Eiropas Investīciju banku, kam būtu jāatbalsta investīcijas energoefektivitātē visos enerģijas ķēdes posmos un jāpiemēro visaptveroša izmaksu un ieguvumu analīze, izmantojot modeli ar diferencētām diskonta likmēm. Finanšu atbalstā galvenā uzmanība būtu jāpievērš izmaksu ziņā efektīvām energoefektivitātes palielināšanas metodēm, kas nodrošinātu enerģijas patēriņa samazināšanu. Lai sasniegtu vērienīgu energoefektivitātes mērķi, ir jānovērš šķēršļi, piemēram, ņemot vērā Eurostat neseno precizējumu par to, kā reģistrēt energoefektivitātes līgumus nacionālajos kontos, lai atvieglotu investēšanu energoefektivitātes pasākumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2b)

Dalībvalstu pasākumi būtu jāatbalsta ar labi izstrādātiem un efektīviem Savienības finanšu instrumentiem, piemēram, ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un Eiropas Investīciju banku, kam būtu jāatbalsta investīcijas energoefektivitātē visos enerģijas ķēdes posmos un jāpiemēro visaptveroša izmaksu un ieguvumu analīze, izmantojot modeli ar diferencētām diskonta likmēm. Finanšu atbalstā galvenā uzmanība būtu jāpievērš izmaksu ziņā efektīvām energoefektivitātes palielināšanas metodēm, kas nodrošinātu enerģijas patēriņa samazināšanu. Lai sasniegtu vērienīgu energoefektivitātes mērķi, ir jānovērš šķēršļi, piemēram, ņemot vērā Eurostat neseno precizējumu par to, kā reģistrēt energoefektivitātes līgumus nacionālajos kontos, lai atvieglotu investēšanu energoefektivitātes pasākumos.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Eiropadome 2014. gada oktobrī
  nosprauda
  energoefektivitātes mērķi 2030. gadam — 27 %, kas līdz 2020. gadam vēl jāpārskata, “orientējoties uz 30 % Savienībā”. 2015. gada decembrī Eiropas Parlaments aicināja Komisiju izdibināt, cik reāli ir iespējams tādā pašā laika periodā sasniegt energoefektivitātes mērķi 40 %. Tādēļ ir lietderīgi izvērtēt un līdz ar to grozīt direktīvu, lai to pielāgotu 2030. gada perspektīvai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Eiropadome 2014. gada oktobrī
  nosprauda
  energoefektivitātes mērķi 2030. gadam — 27 %, kas līdz 2020. gadam vēl jāpārskata, “orientējoties uz 30 % Savienībā”. 2015. gada decembrī Eiropas Parlaments aicināja Komisiju izdibināt, cik reāli ir iespējams tādā pašā laika periodā sasniegt energoefektivitātes mērķi 40 %. Tādēļ ir lietderīgi izvērtēt un līdz ar to grozīt direktīvu, lai to pielāgotu 2030. gada perspektīvai.

| (3) | Eiropadome 2014. gada oktobrī
  atbalstīja
  energoefektivitātes mērķi 2030. gadam — 27 %, kas līdz 2020. gadam vēl jāpārskata, “orientējoties uz 30 % Savienībā”. 2015. gada decembrī Eiropas Parlaments aicināja Komisiju izdibināt, cik reāli ir iespējams tādā pašā laika periodā sasniegt energoefektivitātes mērķi 40 %. Tādēļ ir lietderīgi izvērtēt un līdz ar to grozīt direktīvu, lai to pielāgotu 2030. gada perspektīvai. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadome 2014. gada oktobrī
  atbalstīja
  energoefektivitātes mērķi 2030. gadam — 27 %, kas līdz 2020. gadam vēl jāpārskata, “orientējoties uz 30 % Savienībā”. 2015. gada decembrī Eiropas Parlaments aicināja Komisiju izdibināt, cik reāli ir iespējams tādā pašā laika periodā sasniegt energoefektivitātes mērķi 40 %. Tādēļ ir lietderīgi izvērtēt un līdz ar to grozīt direktīvu, lai to pielāgotu 2030. gada perspektīvai.

Grozījums Nr. 102

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | 2030. gada perspektīvā nav saistošu mērķu valstu līmenī.
  Saistoša
  30 % mērķa veidā būtu skaidri jāparedz, ka Savienībai ES līmenī ir jāsasniedz savi 2020. un 2030. gadam nospraustie energoefektivitātes mērķi, kas izteikti kā primārās enerģijas patēriņš un enerģijas galapatēriņš. Šādam precizējumam Savienības līmenī nevajadzētu ierobežot dalībvalstu rīcības brīvību savu nacionālo devumu izteikt vai nu kā primārās enerģijas patēriņu vai enerģijas galapatēriņu, kā primārās enerģijas ietaupījumu vai enerģijas galaietaupījumu vai kā energointensitāti. Dalībvalstīm savu nacionālo orientējošo devumu energoefektivitātē vajadzētu noteikt, ņemot vērā, ka 2030. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1 321 Mtoe primārās enerģijas patēriņa un 987 Mtoe enerģijas galapatēriņa. Tas nozīmē, ka Savienībā primārās enerģijas patēriņš būtu jāsamazina par 23 % un enerģijas galapatēriņš par 17 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni. Tāpat ir nepieciešams novērtēt virzību uz Savienības 2030. gadam izvirzīto mērķi, un attiecīga prasība ir paredzēta leģislatīvā akta priekšlikumā par Enerģētikas savienības pārvaldību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

2030. gada perspektīvā nav saistošu mērķu valstu līmenī.
  Saistoša
  30 % mērķa veidā būtu skaidri jāparedz, ka Savienībai ES līmenī ir jāsasniedz savi 2020. un 2030. gadam nospraustie energoefektivitātes mērķi, kas izteikti kā primārās enerģijas patēriņš un enerģijas galapatēriņš. Šādam precizējumam Savienības līmenī nevajadzētu ierobežot dalībvalstu rīcības brīvību savu nacionālo devumu izteikt vai nu kā primārās enerģijas patēriņu vai enerģijas galapatēriņu, kā primārās enerģijas ietaupījumu vai enerģijas galaietaupījumu vai kā energointensitāti. Dalībvalstīm savu nacionālo orientējošo devumu energoefektivitātē vajadzētu noteikt, ņemot vērā, ka 2030. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1 321 Mtoe primārās enerģijas patēriņa un 987 Mtoe enerģijas galapatēriņa. Tas nozīmē, ka Savienībā primārās enerģijas patēriņš būtu jāsamazina par 23 % un enerģijas galapatēriņš par 17 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni. Tāpat ir nepieciešams novērtēt virzību uz Savienības 2030. gadam izvirzīto mērķi, un attiecīga prasība ir paredzēta leģislatīvā akta priekšlikumā par Enerģētikas savienības pārvaldību.

| (4) | 2030. gada perspektīvā nav saistošu mērķu valstu līmenī.
  Indikatīva
  30 % mērķa veidā būtu skaidri jāparedz, ka Savienībai ES līmenī ir jāsasniedz savi 2020. un 2030. gadam nospraustie energoefektivitātes mērķi, kas izteikti kā primārās enerģijas patēriņš un enerģijas galapatēriņš. Šādam precizējumam Savienības līmenī nevajadzētu ierobežot dalībvalstu rīcības brīvību savu nacionālo devumu izteikt vai nu kā primārās enerģijas patēriņu vai enerģijas galapatēriņu, kā primārās enerģijas ietaupījumu vai enerģijas galaietaupījumu vai kā energointensitāti. Dalībvalstīm savu nacionālo orientējošo devumu energoefektivitātē vajadzētu noteikt, ņemot vērā, ka 2030. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1 321 Mtoe primārās enerģijas patēriņa un 987 Mtoe enerģijas galapatēriņa. Tas nozīmē, ka Savienībā primārās enerģijas patēriņš būtu jāsamazina par 23 % un enerģijas galapatēriņš par 17 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni. Tāpat ir nepieciešams novērtēt virzību uz Savienības 2030. gadam izvirzīto mērķi, un attiecīga prasība ir paredzēta leģislatīvā akta priekšlikumā par Enerģētikas savienības pārvaldību. |
| --- | --- |

(4)

2030. gada perspektīvā nav saistošu mērķu valstu līmenī.
  Indikatīva
  30 % mērķa veidā būtu skaidri jāparedz, ka Savienībai ES līmenī ir jāsasniedz savi 2020. un 2030. gadam nospraustie energoefektivitātes mērķi, kas izteikti kā primārās enerģijas patēriņš un enerģijas galapatēriņš. Šādam precizējumam Savienības līmenī nevajadzētu ierobežot dalībvalstu rīcības brīvību savu nacionālo devumu izteikt vai nu kā primārās enerģijas patēriņu vai enerģijas galapatēriņu, kā primārās enerģijas ietaupījumu vai enerģijas galaietaupījumu vai kā energointensitāti. Dalībvalstīm savu nacionālo orientējošo devumu energoefektivitātē vajadzētu noteikt, ņemot vērā, ka 2030. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1 321 Mtoe primārās enerģijas patēriņa un 987 Mtoe enerģijas galapatēriņa. Tas nozīmē, ka Savienībā primārās enerģijas patēriņš būtu jāsamazina par 23 % un enerģijas galapatēriņš par 17 % salīdzinājumā ar 2005. gada līmeni. Tāpat ir nepieciešams novērtēt virzību uz Savienības 2030. gadam izvirzīto mērķi, un attiecīga prasība ir paredzēta leģislatīvā akta priekšlikumā par Enerģētikas savienības pārvaldību.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Nosakot valstu energoefektivitātes mērķrādītājus, būtu jāpiemēro valstu vienlīdzības princips. Enerģija ir būtiska prece un minimāli energopatēriņa līmeņi tāpēc ir neizbēgami, un tas būtu pienācīgi jāņem vērā, nosakot valstu mērķrādītājus. Kopumā valstīm, kurās energopatēriņš uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par Savienības vidējo līmeni, būtu jādod lielāka elastība, nosakot savus mērķrādītājus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Nosakot valstu energoefektivitātes mērķrādītājus, būtu jāpiemēro valstu vienlīdzības princips. Enerģija ir būtiska prece un minimāli energopatēriņa līmeņi tāpēc ir neizbēgami, un tas būtu pienācīgi jāņem vērā, nosakot valstu mērķrādītājus. Kopumā valstīm, kurās energopatēriņš uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par Savienības vidējo līmeni, būtu jādod lielāka elastība, nosakot savus mērķrādītājus.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Energosistēmu darbības efektivitāti konkrētajā brīdī ietekmē spēja netraucēti un elastīgi piegādāt tīklā enerģiju, kas ražota no dažādiem avotiem — ar dažādu inerces pakāpi un darbības uzsākšanas laikiem; uzlabojot šo efektivitāti, varēs labāk izmantot atjaunojamo energoresursu enerģiju, piemēram, vēja enerģiju apvienojumā ar gāzes turbīnām, lai nepārslogotu tīklus, ko apkalpo parastās lieljaudas strāvas iekārtas, kam ir būtiska termiskā inerce. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Energosistēmu darbības efektivitāti konkrētajā brīdī ietekmē spēja netraucēti un elastīgi piegādāt tīklā enerģiju, kas ražota no dažādiem avotiem — ar dažādu inerces pakāpi un darbības uzsākšanas laikiem; uzlabojot šo efektivitāti, varēs labāk izmantot atjaunojamo energoresursu enerģiju, piemēram, vēja enerģiju apvienojumā ar gāzes turbīnām, lai nepārslogotu tīklus, ko apkalpo parastās lieljaudas strāvas iekārtas, kam ir būtiska termiskā inerce.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

4.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4c) | Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina, ka enerģijas patēriņa samazināšanos izraisa lielāka energoefektivitāte, nevis makroekonomiskie apstākļi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4c)

Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina, ka enerģijas patēriņa samazināšanos izraisa lielāka energoefektivitāte, nevis makroekonomiskie apstākļi.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

4.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4d) | Dalībvalstīm būtu jāapzina izmaksefektīvs energoefektivitātes potenciāls, balstoties uz augšupēju aprēķinu katrai nozarei atsevišķi, jo tās ir atkarīgas no izmantotās energoresursu struktūras, ekonomikas struktūras un ekonomikas attīstības tempa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4d)

Dalībvalstīm būtu jāapzina izmaksefektīvs energoefektivitātes potenciāls, balstoties uz augšupēju aprēķinu katrai nozarei atsevišķi, jo tās ir atkarīgas no izmantotās energoresursu struktūras, ekonomikas struktūras un ekonomikas attīstības tempa.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Dalībvalstu pienākumu izveidot ilgtermiņa stratēģiju, kā
  piesaistīt investīcijas
  valsts ēku fonda
  renovācijai
  , un par to ziņot Komisijai, būtu jāsvītro no Direktīvas 2012/27/ES un jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/31/ES (10), kur tas saderas ar ilgtermiņa plāniem attiecībā uz gandrīz nulles enerģijas ēkām un ēku dekarbonizāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Dalībvalstu pienākumu izveidot ilgtermiņa stratēģiju, kā
  piesaistīt investīcijas
  valsts ēku fonda
  renovācijai
  , un par to ziņot Komisijai, būtu jāsvītro no Direktīvas 2012/27/ES un jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/31/ES (10), kur tas saderas ar ilgtermiņa plāniem attiecībā uz gandrīz nulles enerģijas ēkām un ēku dekarbonizāciju.

| (5) | Dalībvalstu pienākumu izveidot ilgtermiņa stratēģiju, kā
  veicināt
  valsts ēku fonda
  renovāciju
  , un par to ziņot Komisijai, būtu jāsvītro no Direktīvas 2012/27/ES un jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/31/ES (10), kur tas saderas ar ilgtermiņa plāniem attiecībā uz gandrīz nulles enerģijas ēkām un ēku dekarbonizāciju. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstu pienākumu izveidot ilgtermiņa stratēģiju, kā
  veicināt
  valsts ēku fonda
  renovāciju
  , un par to ziņot Komisijai, būtu jāsvītro no Direktīvas 2012/27/ES un jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/31/ES (10), kur tas saderas ar ilgtermiņa plāniem attiecībā uz gandrīz nulles enerģijas ēkām un ēku dekarbonizāciju.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Ņemot vērā klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam, pienākumam panākt attiecīgus enerģijas ietaupījumus būtu jāsaglabājas arī pēc 2020. gada. Saistību perioda pagarināšana pēc 2020. gada dotu lielāku stabilitāti investoriem un tādējādi veicinātu ilgtermiņa investīcijas un ilgtermiņa energoefektivitātes pasākumus, piemēram, ēku renovāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Ņemot vērā klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam, pienākumam panākt attiecīgus enerģijas ietaupījumus būtu jāsaglabājas arī pēc 2020. gada. Saistību perioda pagarināšana pēc 2020. gada dotu lielāku stabilitāti investoriem un tādējādi veicinātu ilgtermiņa investīcijas un ilgtermiņa energoefektivitātes pasākumus, piemēram, ēku renovāciju.

| (6) | Ņemot vērā klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam, pienākumam panākt attiecīgus enerģijas ietaupījumus būtu jāsaglabājas arī pēc 2020. gada. Saistību perioda pagarināšana pēc 2020. gada dotu lielāku stabilitāti investoriem un tādējādi veicinātu ilgtermiņa investīcijas un ilgtermiņa energoefektivitātes pasākumus, piemēram, ēku
  pamatīgu
  renovāciju
  , lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi — nodrošināt gandrīz nulles enerģijas ēku (GNEĒ) fondu. Energotaupības pienākumam ir bijusi būtiska nozīme, izraisot vietēju izaugsmi un darbvietu radīšanu, un tas būtu jāturpina, lai nodrošinātu, ka Savienība var sasniegt savus enerģētikas un klimata mērķus, radot papildu iespējas un samazinot izaugsmes atkarību no energopatēriņa. Sadarbība ar privāto sektoru ir svarīga, lai novērtētu, kādos apstākļos varētu izvērst privātas investīcijas energoefektivitātes projektos un attīstīt jaunus ieņēmumu modeļus inovācijai energoefektivitātes jomā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam, pienākumam panākt attiecīgus enerģijas ietaupījumus būtu jāsaglabājas arī pēc 2020. gada. Saistību perioda pagarināšana pēc 2020. gada dotu lielāku stabilitāti investoriem un tādējādi veicinātu ilgtermiņa investīcijas un ilgtermiņa energoefektivitātes pasākumus, piemēram, ēku
  pamatīgu
  renovāciju
  , lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi — nodrošināt gandrīz nulles enerģijas ēku (GNEĒ) fondu. Energotaupības pienākumam ir bijusi būtiska nozīme, izraisot vietēju izaugsmi un darbvietu radīšanu, un tas būtu jāturpina, lai nodrošinātu, ka Savienība var sasniegt savus enerģētikas un klimata mērķus, radot papildu iespējas un samazinot izaugsmes atkarību no energopatēriņa. Sadarbība ar privāto sektoru ir svarīga, lai novērtētu, kādos apstākļos varētu izvērst privātas investīcijas energoefektivitātes projektos un attīstīt jaunus ieņēmumu modeļus inovācijai energoefektivitātes jomā.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Energoefektivitātes uzlabojumiem ir arī pozitīva ietekme uz gaisa kvalitāti, jo energoefektīvākas ēkas samazina pieprasījumu pēc apkures degvielas, jo īpaši arī pēc cietā kurināmā. Energoefektivitātes pasākumi tāpēc palīdz uzlabot gaisa kvalitāti telpās un ārā un palīdz izmaksefektīvā veidā sasniegt Savienības gaisa kvalitātes politikas mērķus, jo īpaši tos, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/2284 (Gaisa kvalitātes direktīvā)

   (1a)

  . Energopieprasījuma samazināšana ēkās būtu jāuzskata par gaisa kvalitātes politikas elementu kopumā un jo īpaši tajās dalībvalstīs, kurās Savienības robežvērtību sasniegšana attiecībā uz gaisa piesārņotāju emisijām ir problemātiska un energoefektivitāte varētu palīdzēt sasniegt minētos mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Energoefektivitātes uzlabojumiem ir arī pozitīva ietekme uz gaisa kvalitāti, jo energoefektīvākas ēkas samazina pieprasījumu pēc apkures degvielas, jo īpaši arī pēc cietā kurināmā. Energoefektivitātes pasākumi tāpēc palīdz uzlabot gaisa kvalitāti telpās un ārā un palīdz izmaksefektīvā veidā sasniegt Savienības gaisa kvalitātes politikas mērķus, jo īpaši tos, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/2284 (Gaisa kvalitātes direktīvā)

   (1a)

  . Energopieprasījuma samazināšana ēkās būtu jāuzskata par gaisa kvalitātes politikas elementu kopumā un jo īpaši tajās dalībvalstīs, kurās Savienības robežvērtību sasniegšana attiecībā uz gaisa piesārņotāju emisijām ir problemātiska un energoefektivitāte varētu palīdzēt sasniegt minētos mērķus.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Dalībvalstīm ir jāizpilda visam saistību periodam noteiktā prasība par kumulatīvā galapatēriņa ietaupījumiem, kas būtībā nozīmē, ka “papildus” jāietaupa1,5  %
  apmērā no gada enerģijas noieta
  . Šo prasību varētu izpildīt
  vai nu
  ar
  jauniem politikas pasākumiem
  , kas
  tiek pieņemti jaunajā saistību periodā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim
  ,
  vai ar jaunām atsevišķām, energoekonomiju rosinošām darbībām, kas izriet no iepriekšējā
  periodā
  vai vēl pirms tam pieņemtiem politikas pasākumiem
  ,
  bet tiek reāli ieviestas tikai jaunajā periodā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Dalībvalstīm ir jāizpilda visam saistību periodam noteiktā prasība par kumulatīvā galapatēriņa ietaupījumiem, kas būtībā nozīmē, ka “papildus” jāietaupa1,5  %
  apmērā no gada enerģijas noieta
  . Šo prasību varētu izpildīt
  vai nu
  ar
  jauniem politikas pasākumiem
  , kas
  tiek pieņemti jaunajā saistību periodā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim
  ,
  vai ar jaunām atsevišķām, energoekonomiju rosinošām darbībām, kas izriet no iepriekšējā
  periodā
  vai vēl pirms tam pieņemtiem politikas pasākumiem
  ,
  bet tiek reāli ieviestas tikai jaunajā periodā
  .

| (7) | Dalībvalstīm ir jāizpilda visam saistību periodam noteiktā prasība par kumulatīvā galapatēriņa ietaupījumiem, kas būtībā nozīmē, ka “papildus” jāietaupa
  vismaz
  1,5  %. Šo prasību varētu izpildīt ar
  enerģijas ietaupījumiem
  , kas
  izriet no politikas pasākumiem, ar noteikumu, ka var pierādīt, ka minētie pasākumi noveduši pie atsevišķām darbībām
  ,
  kas nodrošina pārbaudāmus enerģijas ietaupījumus pēc 2020. gada. Ietaupījumi katrā
  periodā
  būtu jāuzkrāj kumulatīvi, atkarībā no ietaupījumu apjoma
  ,
  kas jāsasniedz iepriekšējā (-os) periodā (-os)
  . |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstīm ir jāizpilda visam saistību periodam noteiktā prasība par kumulatīvā galapatēriņa ietaupījumiem, kas būtībā nozīmē, ka “papildus” jāietaupa
  vismaz
  1,5  %. Šo prasību varētu izpildīt ar
  enerģijas ietaupījumiem
  , kas
  izriet no politikas pasākumiem, ar noteikumu, ka var pierādīt, ka minētie pasākumi noveduši pie atsevišķām darbībām
  ,
  kas nodrošina pārbaudāmus enerģijas ietaupījumus pēc 2020. gada. Ietaupījumi katrā
  periodā
  būtu jāuzkrāj kumulatīvi, atkarībā no ietaupījumu apjoma
  ,
  kas jāsasniedz iepriekšējā (-os) periodā (-os)
  .

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Jaunie ietaupījumi būtu jāpanāk papildus status quo scenārijam, lai nevarētu rezultātos ieskaitīt ietaupījumus, kuri būtu radušies jebkurā gadījumā. Lai aprēķinātu ieviesto pasākumu ietekmi, rezultātos ieskaitīt drīkst tikai neto ietaupījumus, ko mēra kā energopatēriņa izmaiņas, kuru tiešais iemesls ir attiecīgais energoefektivitātes pasākums. Lai aprēķinātu neto ietaupījumus, dalībvalstīm vajadzētu izmantot bāzes scenāriju, kas apraksta, kā situācija attīstītos bez attiecīgās politikas. Politikas pasākumus vajadzētu izvērtēt attiecībā pret šo bāzes scenāriju. Dalībvalstīm vajadzētu ievērot, ka tajā pašā periodā varētu tikt īstenoti arī citi politikas pasākumi, kas arī var ietekmēt enerģijas ietaupījumus, tāpēc ne visas pēc izvērtējamās politikas ieviešanas novērotās pārmaiņas var attiecināt tikai uz šo konkrēto politikas pasākumu. Atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu darbībām būtu reāli jāsekmē ietaupījumu panākšana, lai nodrošinātu, ka ir izpildīta prasība, ka ietaupījumiem jābūt reāli saistītiem ar darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Jaunie ietaupījumi būtu jāpanāk papildus status quo scenārijam, lai nevarētu rezultātos ieskaitīt ietaupījumus, kuri būtu radušies jebkurā gadījumā. Lai aprēķinātu ieviesto pasākumu ietekmi, rezultātos ieskaitīt drīkst tikai neto ietaupījumus, ko mēra kā energopatēriņa izmaiņas, kuru tiešais iemesls ir attiecīgais energoefektivitātes pasākums. Lai aprēķinātu neto ietaupījumus, dalībvalstīm vajadzētu izmantot bāzes scenāriju, kas apraksta, kā situācija attīstītos bez attiecīgās politikas. Politikas pasākumus vajadzētu izvērtēt attiecībā pret šo bāzes scenāriju. Dalībvalstīm vajadzētu ievērot, ka tajā pašā periodā varētu tikt īstenoti arī citi politikas pasākumi, kas arī var ietekmēt enerģijas ietaupījumus, tāpēc ne visas pēc izvērtējamās politikas ieviešanas novērotās pārmaiņas var attiecināt tikai uz šo konkrēto politikas pasākumu. Atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu darbībām būtu reāli jāsekmē ietaupījumu panākšana, lai nodrošinātu, ka ir izpildīta prasība, ka ietaupījumiem jābūt reāli saistītiem ar darbībām.

| (9) | Jaunie
  enerģijas
  ietaupījumi būtu jāpanāk papildus status quo scenārijam, lai nevarētu rezultātos ieskaitīt ietaupījumus, kuri būtu radušies jebkurā gadījumā. Lai aprēķinātu ieviesto pasākumu ietekmi, rezultātos ieskaitīt drīkst tikai neto ietaupījumus, ko mēra kā energopatēriņa izmaiņas, kuru tiešais iemesls ir attiecīgais energoefektivitātes pasākums. Lai aprēķinātu neto ietaupījumus, dalībvalstīm vajadzētu izmantot bāzes scenāriju, kas apraksta, kā situācija attīstītos bez attiecīgās politikas. Politikas pasākumus vajadzētu izvērtēt attiecībā pret šo bāzes scenāriju. Dalībvalstīm vajadzētu ievērot, ka tajā pašā periodā varētu tikt īstenoti arī citi politikas pasākumi, kas arī var ietekmēt enerģijas ietaupījumus, tāpēc ne visas pēc izvērtējamās politikas ieviešanas novērotās pārmaiņas var attiecināt tikai uz šo konkrēto politikas pasākumu. Atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu darbībām būtu reāli jāsekmē ietaupījumu panākšana, lai nodrošinātu, ka ir izpildīta prasība, ka ietaupījumiem jābūt reāli saistītiem ar darbībām. |
| --- | --- |

(9)

Jaunie
  enerģijas
  ietaupījumi būtu jāpanāk papildus status quo scenārijam, lai nevarētu rezultātos ieskaitīt ietaupījumus, kuri būtu radušies jebkurā gadījumā. Lai aprēķinātu ieviesto pasākumu ietekmi, rezultātos ieskaitīt drīkst tikai neto ietaupījumus, ko mēra kā energopatēriņa izmaiņas, kuru tiešais iemesls ir attiecīgais energoefektivitātes pasākums. Lai aprēķinātu neto ietaupījumus, dalībvalstīm vajadzētu izmantot bāzes scenāriju, kas apraksta, kā situācija attīstītos bez attiecīgās politikas. Politikas pasākumus vajadzētu izvērtēt attiecībā pret šo bāzes scenāriju. Dalībvalstīm vajadzētu ievērot, ka tajā pašā periodā varētu tikt īstenoti arī citi politikas pasākumi, kas arī var ietekmēt enerģijas ietaupījumus, tāpēc ne visas pēc izvērtējamās politikas ieviešanas novērotās pārmaiņas var attiecināt tikai uz šo konkrēto politikas pasākumu. Atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu darbībām būtu reāli jāsekmē ietaupījumu panākšana, lai nodrošinātu, ka ir izpildīta prasība, ka ietaupījumiem jābūt reāli saistītiem ar darbībām.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Uzskaitot ietaupījumus, ir svarīgi ietvert visus enerģijas ķēdes posmus, lai palielinātu energoietaupījumu potenciālu elektroenerģijas pārvadē un sadalē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Uzskaitot ietaupījumus, ir svarīgi ietvert visus enerģijas ķēdes posmus, lai palielinātu energoietaupījumu potenciālu elektroenerģijas pārvadē un sadalē.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Enerģijas ietaupījumus, kas izriet no Savienības tiesību aktu īstenošanas, nedrīkst ieskaitīt rezultātos, izņemot gadījumus, kad attiecīgais pasākums neaprobežojas ar attiecīgā Savienības tiesību akta prasību minimumu izpildi vien, proti, ja ar to tiek noteiktas stingrākas energoefektivitātes prasības valsts līmenī vai pasākums tiek piemērots plašāk, nekā prasīts.
  Atzīstot
  ,
  ka
  ēku renovācija ir būtisks un ilgtermiņa faktors, kas iespaido
  energoefektivitāti, tomēr
  jāprecizē, ka visus tos enerģijas ietaupījumus, kas izriet no pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt esošo ēku renovāciju, var ieskaitīt rezultātos tikai tad, ja tie rodas papildus norisēm, kas būtu notikušas arī tad, ja politikas pasākuma nebūtu, un ja dalībvalsts pierāda, ka atbildīgā, iesaistītā vai pilnvarotā puse ir faktiski sekmējusi šādu no attiecīgā pasākuma izrietošo ietaupījumu panākšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Enerģijas ietaupījumus, kas izriet no Savienības tiesību aktu īstenošanas, nedrīkst ieskaitīt rezultātos, izņemot gadījumus, kad attiecīgais pasākums neaprobežojas ar attiecīgā Savienības tiesību akta prasību minimumu izpildi vien, proti, ja ar to tiek noteiktas stingrākas energoefektivitātes prasības valsts līmenī vai pasākums tiek piemērots plašāk, nekā prasīts.
  Atzīstot
  ,
  ka
  ēku renovācija ir būtisks un ilgtermiņa faktors, kas iespaido
  energoefektivitāti, tomēr
  jāprecizē, ka visus tos enerģijas ietaupījumus, kas izriet no pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt esošo ēku renovāciju, var ieskaitīt rezultātos tikai tad, ja tie rodas papildus norisēm, kas būtu notikušas arī tad, ja politikas pasākuma nebūtu, un ja dalībvalsts pierāda, ka atbildīgā, iesaistītā vai pilnvarotā puse ir faktiski sekmējusi šādu no attiecīgā pasākuma izrietošo ietaupījumu panākšanu.

| (10) | Enerģijas ietaupījumus, kas izriet no Savienības tiesību aktu īstenošanas, nedrīkst ieskaitīt rezultātos, izņemot gadījumus, kad attiecīgais pasākums neaprobežojas ar attiecīgā Savienības tiesību akta prasību minimumu izpildi vien, proti, ja ar to tiek noteiktas stingrākas energoefektivitātes prasības valsts līmenī vai pasākums tiek piemērots plašāk, nekā prasīts.
  Ēkām ir būtisks potenciāls vēl vairāk palielināt energoefektivitāti
  ,
  un
  ēku renovācija ir būtisks un ilgtermiņa faktors
  ar apjomradītiem ietaupījumiem
  , kas iespaido
  enerģijas ietaupījumus. Tāpēc ir
  jāprecizē, ka visus tos enerģijas ietaupījumus, kas izriet no pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt esošo ēku renovāciju, var ieskaitīt rezultātos tikai tad, ja tie rodas papildus norisēm, kas būtu notikušas arī tad, ja politikas pasākuma nebūtu, un ja dalībvalsts pierāda, ka atbildīgā, iesaistītā vai pilnvarotā puse ir faktiski sekmējusi šādu no attiecīgā pasākuma izrietošo ietaupījumu panākšanu. |
| --- | --- |

(10)

Enerģijas ietaupījumus, kas izriet no Savienības tiesību aktu īstenošanas, nedrīkst ieskaitīt rezultātos, izņemot gadījumus, kad attiecīgais pasākums neaprobežojas ar attiecīgā Savienības tiesību akta prasību minimumu izpildi vien, proti, ja ar to tiek noteiktas stingrākas energoefektivitātes prasības valsts līmenī vai pasākums tiek piemērots plašāk, nekā prasīts.
  Ēkām ir būtisks potenciāls vēl vairāk palielināt energoefektivitāti
  ,
  un
  ēku renovācija ir būtisks un ilgtermiņa faktors
  ar apjomradītiem ietaupījumiem
  , kas iespaido
  enerģijas ietaupījumus. Tāpēc ir
  jāprecizē, ka visus tos enerģijas ietaupījumus, kas izriet no pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt esošo ēku renovāciju, var ieskaitīt rezultātos tikai tad, ja tie rodas papildus norisēm, kas būtu notikušas arī tad, ja politikas pasākuma nebūtu, un ja dalībvalsts pierāda, ka atbildīgā, iesaistītā vai pilnvarotā puse ir faktiski sekmējusi šādu no attiecīgā pasākuma izrietošo ietaupījumu panākšanu.

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Efektīva ūdensresursu apsaimniekošana var dot ievērojamu devumu energoietaupījumos. Ūdensapgādes un notekūdeņu nozare saņem 3,5  % no elektroenerģijas, ko izmanto Savienībā

   (1a)

  . Turklāt paredzams, ka pieprasījums pēc ūdens palielināsies par 25 % līdz 2040. gadam, galvenokārt pilsētu teritorijās. Tajā pašā laikā ūdens noplūdes veido 24 % no kopējā ūdens daudzuma, ko patērē Savienībā, tādējādi izraisot enerģijas un ūdens zudumus. Tāpēc visiem pasākumiem, kuru mērķis ir efektīvāka ūdens apsaimniekošana un ūdens patēriņa samazināšana, ir potenciāls dot ievērojamu devumu Savienības energoefektivitātes mērķim

   (1b)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Efektīva ūdensresursu apsaimniekošana var dot ievērojamu devumu energoietaupījumos. Ūdensapgādes un notekūdeņu nozare saņem 3,5  % no elektroenerģijas, ko izmanto Savienībā

   (1a)

  . Turklāt paredzams, ka pieprasījums pēc ūdens palielināsies par 25 % līdz 2040. gadam, galvenokārt pilsētu teritorijās. Tajā pašā laikā ūdens noplūdes veido 24 % no kopējā ūdens daudzuma, ko patērē Savienībā, tādējādi izraisot enerģijas un ūdens zudumus. Tāpēc visiem pasākumiem, kuru mērķis ir efektīvāka ūdens apsaimniekošana un ūdens patēriņa samazināšana, ir potenciāls dot ievērojamu devumu Savienības energoefektivitātes mērķim

   (1b)

  .

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

10.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10b) | Šajā pārskatā ir iekļauti apsvērumi par to, ka energoefektivitāti uzskata par vienu no infrastruktūras prioritātēm, atzīstot, ka tā atbilst SVF un citu ekonomikas iestāžu izmantotajai infrastruktūras definīcijai, un nosaka to par būtisku elementu un prioritāru apsvērumu turpmākajos lēmumos par investīcijām Savienības energoinfrastruktūrā

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10b)

Šajā pārskatā ir iekļauti apsvērumi par to, ka energoefektivitāti uzskata par vienu no infrastruktūras prioritātēm, atzīstot, ka tā atbilst SVF un citu ekonomikas iestāžu izmantotajai infrastruktūras definīcijai, un nosaka to par būtisku elementu un prioritāru apsvērumu turpmākajos lēmumos par investīcijām Savienības energoinfrastruktūrā

   (1a)

  .

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

10.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10c) | Enerģētikas nozare ir lielākā ūdens patērētāja Savienībā, veidojot 44 % no ūdens patēriņa

   (1a)

  . Viedo tehnoloģiju un procesu izmantošanai ūdens efektīvai pārvaldībai ir potenciāls radīt nozīmīgus enerģijas ietaupījumus, vienlaikus uzlabojot uzņēmumu konkurētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10c)

Enerģētikas nozare ir lielākā ūdens patērētāja Savienībā, veidojot 44 % no ūdens patēriņa

   (1a)

  . Viedo tehnoloģiju un procesu izmantošanai ūdens efektīvai pārvaldībai ir potenciāls radīt nozīmīgus enerģijas ietaupījumus, vienlaikus uzlabojot uzņēmumu konkurētspēju.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

10.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10d) | Ūdens un notekūdeņu sektors var arī veicināt atjaunojamās enerģijas ražošanu un samazināt fosilās enerģijas piegādes. Piemēram, enerģijas atgūšana, izmantojot notekūdeņu attīrīšanā radītās dūņas, ļauj ražot enerģiju uz vietas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10d)

Ūdens un notekūdeņu sektors var arī veicināt atjaunojamās enerģijas ražošanu un samazināt fosilās enerģijas piegādes. Piemēram, enerģijas atgūšana, izmantojot notekūdeņu attīrīšanā radītās dūņas, ļauj ražot enerģiju uz vietas.

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Ēku energoefektivitātes
  uzlabojumi
  jo īpaši
  nāks par labu
  enerģētiskās nabadzības
  skartajiem patērētājiem
  . Dalībvalstis jau tagad var prasīt, lai atbildīgās puses savos energotaupības pasākumos iestrādā arī sociālus mērķus saistībā ar enerģētisko nabadzību
  , un
  šo iespēju tagad vajadzētu attiecināt arī uz alternatīviem pasākumiem un padarīt par pienākumu, vienlaikus dalībvalstīm atstājot pilnīgu rīcības brīvību tādos aspektos kā šo pasākumu apjoms, tvērums un saturs. Saskaņā ar Līguma 9. pantu Savienības energoefektivitātes politikai jābūt iekļaujošai un tādējādi
  arī
  jānodrošina energoefektivitātes pasākumu pieejamība enerģētiskās nabadzības skartiem patērētājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Ēku energoefektivitātes
  uzlabojumi
  jo īpaši
  nāks par labu
  enerģētiskās nabadzības
  skartajiem patērētājiem
  . Dalībvalstis jau tagad var prasīt, lai atbildīgās puses savos energotaupības pasākumos iestrādā arī sociālus mērķus saistībā ar enerģētisko nabadzību
  , un
  šo iespēju tagad vajadzētu attiecināt arī uz alternatīviem pasākumiem un padarīt par pienākumu, vienlaikus dalībvalstīm atstājot pilnīgu rīcības brīvību tādos aspektos kā šo pasākumu apjoms, tvērums un saturs. Saskaņā ar Līguma 9. pantu Savienības energoefektivitātes politikai jābūt iekļaujošai un tādējādi
  arī
  jānodrošina energoefektivitātes pasākumu pieejamība enerģētiskās nabadzības skartiem patērētājiem.

| (12) | Ēku energoefektivitātes
  uzlabojumiem ir jānodrošina ieguvumi visiem patērētājiem,
  jo īpaši
  mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, tostarp tām, kuras skar enerģētiskā nabadzība. Katra dalībvalsts atkarībā no saviem konkrētajiem apstākļiem var noteikt savu
  enerģētiskās nabadzības
  un mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem definīciju
  . Dalībvalstis jau tagad var prasīt, lai atbildīgās puses savos energotaupības pasākumos iestrādā arī sociālus mērķus saistībā ar enerģētisko nabadzību. Šo iespēju tagad vajadzētu attiecināt arī uz alternatīviem pasākumiem un padarīt par pienākumu, vienlaikus dalībvalstīm atstājot pilnīgu rīcības brīvību tādos aspektos kā šo pasākumu apjoms, tvērums un saturs. Saskaņā ar Līguma 9. pantu Savienības energoefektivitātes politikai jābūt iekļaujošai un tādējādi jānodrošina energoefektivitātes pasākumu pieejamība enerģētiskās nabadzības skartiem patērētājiem
  un patērētājiem ar zemiem ienākumiem
  . |
| --- | --- |

(12)

Ēku energoefektivitātes
  uzlabojumiem ir jānodrošina ieguvumi visiem patērētājiem,
  jo īpaši
  mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, tostarp tām, kuras skar enerģētiskā nabadzība. Katra dalībvalsts atkarībā no saviem konkrētajiem apstākļiem var noteikt savu
  enerģētiskās nabadzības
  un mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem definīciju
  . Dalībvalstis jau tagad var prasīt, lai atbildīgās puses savos energotaupības pasākumos iestrādā arī sociālus mērķus saistībā ar enerģētisko nabadzību. Šo iespēju tagad vajadzētu attiecināt arī uz alternatīviem pasākumiem un padarīt par pienākumu, vienlaikus dalībvalstīm atstājot pilnīgu rīcības brīvību tādos aspektos kā šo pasākumu apjoms, tvērums un saturs. Saskaņā ar Līguma 9. pantu Savienības energoefektivitātes politikai jābūt iekļaujošai un tādējādi jānodrošina energoefektivitātes pasākumu pieejamība enerģētiskās nabadzības skartiem patērētājiem
  un patērētājiem ar zemiem ienākumiem
  .

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Reaģēšana uz atšķirīgu elektroenerģijas pieprasījumu dienas un nakts laikā ir svarīgs energoefektivitātes uzlabošanas instruments, jo tas būtiski palielina patērētāju iespējas ietaupīt enerģiju, pamatojoties uz informāciju, kas norāda uz iespēju optimizēt enerģijas patēriņu laikā, kad pastāv liels enerģijas pieprasījums, tostarp maksimālā pieprasījuma laikā, lai ļautu labāk izmantot pārvades tīklus un ražošanas resursus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Reaģēšana uz atšķirīgu elektroenerģijas pieprasījumu dienas un nakts laikā ir svarīgs energoefektivitātes uzlabošanas instruments, jo tas būtiski palielina patērētāju iespējas ietaupīt enerģiju, pamatojoties uz informāciju, kas norāda uz iespēju optimizēt enerģijas patēriņu laikā, kad pastāv liels enerģijas pieprasījums, tostarp maksimālā pieprasījuma laikā, lai ļautu labāk izmantot pārvades tīklus un ražošanas resursus.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

12.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12b) | Zemus enerģijas rēķinus būtu jāpanāk, palīdzot patērētājiem samazināt enerģijas izmantošanu, samazinot enerģijas pieprasījumu ēkās, uzlabojot ierīču efektivitāti, padarot pieejamus ar sabiedrisko transportu integrētus zema enerģijas līmeņa transporta veidus un izmantojot velosipēdus. Ēku norobežojošo konstrukciju uzlabošana un enerģijas vajadzību un patēriņa samazināšana ir būtiski aspekti, lai uzlabotu veselības apstākļus iedzīvotāju grupām ar zemu ienākumu līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12b)

Zemus enerģijas rēķinus būtu jāpanāk, palīdzot patērētājiem samazināt enerģijas izmantošanu, samazinot enerģijas pieprasījumu ēkās, uzlabojot ierīču efektivitāti, padarot pieejamus ar sabiedrisko transportu integrētus zema enerģijas līmeņa transporta veidus un izmantojot velosipēdus. Ēku norobežojošo konstrukciju uzlabošana un enerģijas vajadzību un patēriņa samazināšana ir būtiski aspekti, lai uzlabotu veselības apstākļus iedzīvotāju grupām ar zemu ienākumu līmeni.

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

12.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12c) | Ir svarīgi uzlabot informētību un sniegt precīzu informāciju par ieguvumiem no energoefektivitātes uzlabošanas un īstenošanas iespējām visiem Savienības iedzīvotājiem. Energoefektivitātes palielināšana ir ļoti svarīga arī Savienības ģeopolitiskajam stāvoklim un drošībai, jo tā samazina Savienības atkarību no degvielas importa no trešām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12c)

Ir svarīgi uzlabot informētību un sniegt precīzu informāciju par ieguvumiem no energoefektivitātes uzlabošanas un īstenošanas iespējām visiem Savienības iedzīvotājiem. Energoefektivitātes palielināšana ir ļoti svarīga arī Savienības ģeopolitiskajam stāvoklim un drošībai, jo tā samazina Savienības atkarību no degvielas importa no trešām valstīm.

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

12.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12d) | Aptuveni 50 miljoni Savienības mājsaimniecību cieš no enerģētiskās nabadzības. Energoefektivitātes pasākumiem tādēļ ir jābūt vienam no jebkuras rentabilitātes stratēģijas svarīgākajiem elementiem, lai novērstu enerģētisko nabadzību un patērētāju neaizsargātību, un tie papildina sociālā nodrošinājuma politikas nostādnes dalībvalstu līmenī. Lai nodrošinātu, ka energoefektivitātes pasākumi samazina īrnieku enerģētisko nabadzību ilgtspējīgā veidā, būtu jāņem vērā šādu pasākumu izmaksefektivitāte, kā arī īpašnieku un īrnieku pirktspēja, un atbilstīgs finansiālais atbalsts šādiem pasākumiem būtu jānodrošina dalībvalstu līmenī. Saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem visam Savienības ēku fondam ilgtermiņā būs jākļūst par “gandrīz nulles enerģijas ēkām” . Pašreizējie ēku renovācijas rādītāji ir nepietiekami, un visgrūtāk ir sasniegt ēkas, kurās dzīvo iedzīvotāji ar zemiem ienākumiem, kurus skar enerģētiskā nabadzība. Tāpēc īpaši svarīgi ir šajā regulā noteiktie pasākumi attiecībā uz enerģijas ietaupījumu pienākumu, energoefektivitātes pienākuma shēmām un alternatīviem politikas pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12d)

Aptuveni 50 miljoni Savienības mājsaimniecību cieš no enerģētiskās nabadzības. Energoefektivitātes pasākumiem tādēļ ir jābūt vienam no jebkuras rentabilitātes stratēģijas svarīgākajiem elementiem, lai novērstu enerģētisko nabadzību un patērētāju neaizsargātību, un tie papildina sociālā nodrošinājuma politikas nostādnes dalībvalstu līmenī. Lai nodrošinātu, ka energoefektivitātes pasākumi samazina īrnieku enerģētisko nabadzību ilgtspējīgā veidā, būtu jāņem vērā šādu pasākumu izmaksefektivitāte, kā arī īpašnieku un īrnieku pirktspēja, un atbilstīgs finansiālais atbalsts šādiem pasākumiem būtu jānodrošina dalībvalstu līmenī. Saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem visam Savienības ēku fondam ilgtermiņā būs jākļūst par “gandrīz nulles enerģijas ēkām” . Pašreizējie ēku renovācijas rādītāji ir nepietiekami, un visgrūtāk ir sasniegt ēkas, kurās dzīvo iedzīvotāji ar zemiem ienākumiem, kurus skar enerģētiskā nabadzība. Tāpēc īpaši svarīgi ir šajā regulā noteiktie pasākumi attiecībā uz enerģijas ietaupījumu pienākumu, energoefektivitātes pienākuma shēmām un alternatīviem politikas pasākumiem.

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

12.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12e) | Izmaksām un ieguvumiem no visiem veiktajiem energoefektivitātes pasākumiem, tostarp atmaksāšanās periodiem, vajadzētu būt pilnībā pārredzamiem patērētājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12e)

Izmaksām un ieguvumiem no visiem veiktajiem energoefektivitātes pasākumiem, tostarp atmaksāšanās periodiem, vajadzētu būt pilnībā pārredzamiem patērētājiem.

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Enerģija, kas ēkās vai uz ēkām saražota, izmantojot atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas, samazina piegādātās fosilās enerģijas daudzumu. Energopatēriņa samazināšana un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana ēku sektorā ir svarīgi pasākumi, kā samazināt Savienības energoatkarību un siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo īpaši ņemot vērā 2030. gadam izvirzītos vērienīgos klimata un enerģētikas mērķus, kā arī vispārējās saistības, kuras Savienība uzņēmusies
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferencē (COP21), kas notika Parīzē 2015. gada decembrī. Tāpēc dalībvalstīm būtu jādod iespēja ēkās vai uz tām pašpatēriņam saražotās atjaunojamo energoresursu enerģijas zināmu daudzumu ņemt vērā enerģijas ietaupījumu aprēķinā. Tālab vajadzētu atļaut dalībvalstīm izmantot saskaņā ar Direktīvu 2010/31/ES noteiktās aprēķina metodes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Enerģija, kas ēkās vai uz ēkām saražota, izmantojot atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas, samazina piegādātās fosilās enerģijas daudzumu. Energopatēriņa samazināšana un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana ēku sektorā ir svarīgi pasākumi, kā samazināt Savienības energoatkarību un siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo īpaši ņemot vērā 2030. gadam izvirzītos vērienīgos klimata un enerģētikas mērķus, kā arī vispārējās saistības, kuras Savienība uzņēmusies
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferencē (COP21), kas notika Parīzē 2015. gada decembrī. Tāpēc dalībvalstīm būtu jādod iespēja ēkās vai uz tām pašpatēriņam saražotās atjaunojamo energoresursu enerģijas zināmu daudzumu ņemt vērā enerģijas ietaupījumu aprēķinā. Tālab vajadzētu atļaut dalībvalstīm izmantot saskaņā ar Direktīvu 2010/31/ES noteiktās aprēķina metodes.

| (13) | Enerģija, kas ēkās vai uz ēkām saražota, izmantojot atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas, samazina piegādātās fosilās enerģijas daudzumu. Energopatēriņa samazināšana un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana ēku sektorā ir svarīgi pasākumi, kā samazināt Savienības energoatkarību un siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo īpaši ņemot vērā 2030. gadam izvirzītos vērienīgos klimata un enerģētikas mērķus, kā arī vispārējās saistības, kuras Savienība uzņēmusies
  Parīzes nolīgumā
  . |
| --- | --- |

(13)

Enerģija, kas ēkās vai uz ēkām saražota, izmantojot atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas, samazina piegādātās fosilās enerģijas daudzumu. Energopatēriņa samazināšana un atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana ēku sektorā ir svarīgi pasākumi, kā samazināt Savienības energoatkarību un siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo īpaši ņemot vērā 2030. gadam izvirzītos vērienīgos klimata un enerģētikas mērķus, kā arī vispārējās saistības, kuras Savienība uzņēmusies
  Parīzes nolīgumā
  .

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Dalībvalstu uzņēmumu un nozaru enerģijas līdzsvaru var uzlabot, pamatojoties uz aprites ekonomikas principiem un pienācīgi izmantojot rūpnieciskos atkritumus, kā otrreizējās izejvielas, ar noteikumu, ka to enerģijas potenciāls ir augstāks nekā alternatīvo primāro izejvielu potenciāls. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Dalībvalstu uzņēmumu un nozaru enerģijas līdzsvaru var uzlabot, pamatojoties uz aprites ekonomikas principiem un pienācīgi izmantojot rūpnieciskos atkritumus, kā otrreizējās izejvielas, ar noteikumu, ka to enerģijas potenciāls ir augstāks nekā alternatīvo primāro izejvielu potenciāls.

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13b) | Izmantojot jaunus uzņēmējdarbības modeļus un tehnoloģijas, dalībvalstīm būtu jācenšas veicināt un atvieglot energoefektivitātes pasākumu ieviešanu, tostarp izmantojot inovatīvus enerģētikas pakalpojumus liela un maza apjoma klientiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13b)

Izmantojot jaunus uzņēmējdarbības modeļus un tehnoloģijas, dalībvalstīm būtu jācenšas veicināt un atvieglot energoefektivitātes pasākumu ieviešanu, tostarp izmantojot inovatīvus enerģētikas pakalpojumus liela un maza apjoma klientiem.

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

13.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13c) | Dalībvalstīm būtu jāparāda augsta elastības pakāpe, izstrādājot un īstenojot alternatīvus pasākumus valsts prioritāšu noteikšanai energoefektivitātes jomā, iekļaujot gan energoefektīvus produktus, gan energoefektīvu tehnoloģiju ražošanas procesus. Atbalsts ir nepieciešams darbībām, kas vērstas uz mērķiem saistībā ar dabas resursu efektīvu izmantošanu vai saistībā ar vajadzību ieviest aprites ekonomiku; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13c)

Dalībvalstīm būtu jāparāda augsta elastības pakāpe, izstrādājot un īstenojot alternatīvus pasākumus valsts prioritāšu noteikšanai energoefektivitātes jomā, iekļaujot gan energoefektīvus produktus, gan energoefektīvu tehnoloģiju ražošanas procesus. Atbalsts ir nepieciešams darbībām, kas vērstas uz mērķiem saistībā ar dabas resursu efektīvu izmantošanu vai saistībā ar vajadzību ieviest aprites ekonomiku;

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Enerģētikas savienības un Siltumapgādes un dzesēšanas stratēģijas kontekstā ir jānostiprina patērētāju obligātās tiesības saņemt skaidru un savlaicīgu informāciju par savu energopatēriņu, un tas pieder arī pie pasākumiem, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”. Būtu jāgroza Direktīvas 2012/27/ES 9. –11. pants un VII pielikums, lai nodrošinātu biežākas un pilnīgākas informācijas par energopatēriņu saņemšanu. Tāpat būtu jāprecizē, ka tiesības, kas saistītas ar rēķinu sagatavošanu un norēķinu informāciju, attiecas uz patērētājiem, kas saņem centralizētas siltumapgādes, aukstumapgādes un karstā ūdens apgādes pakalpojumus, pat tad, ja tiem nav tiešas, individuālas līgumattiecības ar energopiegādātāju. Tādēļ šo noteikumu izpratnē terminam “galapatērētājs”
  būtu jāietver gan galalietotāji
  , kas siltumapgādi, aukstumapgādi vai karstā ūdens apgādi pērk
  pašpatēriņam
  ,
  gan
  daudzdzīvokļu vai daudzfunkcionālu ēku atsevišķu vienību iemītniekus/izmantotājus, ja šādas vienības tiek apgādātas no centralizēta avota. Jēdzienam “dalītā uzskaite” vajadzētu attiekties uz patēriņa mērīšanu šādu ēku atsevišķajās vienībās. No 2020. gada 1. janvāra jaunuzstādītajiem siltumskaitītājiem un siltummaksas sadalītājiem vajadzētu būt nolasāmiem attālināti, lai nodrošinātu izmaksefektīvu un biežu patēriņa informācijas sniegšanu. Jauno 9.a pantu iecerēts piemērot tikai centralizētai siltumapgādei, dzesēšanai un karstā ūdens apgādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Enerģētikas savienības un Siltumapgādes un dzesēšanas stratēģijas kontekstā ir jānostiprina patērētāju obligātās tiesības saņemt skaidru un savlaicīgu informāciju par savu energopatēriņu, un tas pieder arī pie pasākumiem, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”. Būtu jāgroza Direktīvas 2012/27/ES 9. –11. pants un VII pielikums, lai nodrošinātu biežākas un pilnīgākas informācijas par energopatēriņu saņemšanu. Tāpat būtu jāprecizē, ka tiesības, kas saistītas ar rēķinu sagatavošanu un norēķinu informāciju, attiecas uz patērētājiem, kas saņem centralizētas siltumapgādes, aukstumapgādes un karstā ūdens apgādes pakalpojumus, pat tad, ja tiem nav tiešas, individuālas līgumattiecības ar energopiegādātāju. Tādēļ šo noteikumu izpratnē terminam “galapatērētājs”
  būtu jāietver gan galalietotāji
  , kas siltumapgādi, aukstumapgādi vai karstā ūdens apgādi pērk
  pašpatēriņam
  ,
  gan
  daudzdzīvokļu vai daudzfunkcionālu ēku atsevišķu vienību iemītniekus/izmantotājus, ja šādas vienības tiek apgādātas no centralizēta avota. Jēdzienam “dalītā uzskaite” vajadzētu attiekties uz patēriņa mērīšanu šādu ēku atsevišķajās vienībās. No 2020. gada 1. janvāra jaunuzstādītajiem siltumskaitītājiem un siltummaksas sadalītājiem vajadzētu būt nolasāmiem attālināti, lai nodrošinātu izmaksefektīvu un biežu patēriņa informācijas sniegšanu. Jauno 9.a pantu iecerēts piemērot tikai centralizētai siltumapgādei, dzesēšanai un karstā ūdens apgādei.

| (14) | Enerģētikas savienības un Siltumapgādes un dzesēšanas stratēģijas kontekstā ir jānostiprina patērētāju obligātās tiesības saņemt
  precīzu, ticamu,
  skaidru un savlaicīgu informāciju par savu energopatēriņu, un tas pieder arī pie pasākumiem, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”. Būtu
  joprojām jāpieprasa uzstādīt individuālos skaitītājus, ja tas ir tehniski iespējami un rentabli tādā nozīmē, ka tas ir samērīgi ar potenciālo enerģijas ietaupījumu, bet būtu
  jāgroza Direktīvas 2012/27/ES 9. –11. pants un VII pielikums, lai nodrošinātu biežākas un pilnīgākas informācijas par energopatēriņu saņemšanu
  , ņemot vērā mērierīču pieejamību un iespējas, lai tādējādi optimizētu energopatēriņu
  .
  Dalībvalstīm būtu jāņem arī vērā, ka veiksmīgai jaunu energopatēriņa mērīšanas tehnoloģiju īstenošanai ir vajadzīgas pastiprinātas investīcijas gan lietotāju, gan piegādātāju izglītībā un prasmēs.
  Tāpat būtu jāprecizē, ka tiesības, kas saistītas ar rēķinu sagatavošanu un norēķinu
  vai patēriņa
  informāciju, attiecas uz patērētājiem, kas saņem centralizētas siltumapgādes, aukstumapgādes un karstā ūdens apgādes pakalpojumus, pat tad, ja tiem nav tiešas, individuālas līgumattiecības ar energopiegādātāju. Tādēļ šo noteikumu izpratnē terminam “galapatērētājs”
  papildus galalietotājiem
  , kas siltumapgādi, aukstumapgādi vai karstā ūdens apgādi pērk
  savam galapatēriņam
  ,
  būtu jāietver arī
  daudzdzīvokļu vai daudzfunkcionālu ēku atsevišķu vienību iemītniekus/izmantotājus, ja šādas vienības tiek apgādātas no centralizēta avota
  un kuriem nav tieša vai individuāla līguma ar energopiegādātāju
  . Jēdzienam “dalītā uzskaite” vajadzētu attiekties uz patēriņa mērīšanu šādu ēku atsevišķajās vienībās. No 2020. gada 1. janvāra jaunuzstādītajiem siltumskaitītājiem un siltummaksas sadalītājiem vajadzētu būt nolasāmiem attālināti, lai nodrošinātu izmaksefektīvu un biežu patēriņa informācijas sniegšanu. Jauno 9.a pantu iecerēts piemērot tikai centralizētai siltumapgādei, dzesēšanai un karstā ūdens apgādei. |
| --- | --- |

(14)

Enerģētikas savienības un Siltumapgādes un dzesēšanas stratēģijas kontekstā ir jānostiprina patērētāju obligātās tiesības saņemt
  precīzu, ticamu,
  skaidru un savlaicīgu informāciju par savu energopatēriņu, un tas pieder arī pie pasākumiem, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”. Būtu
  joprojām jāpieprasa uzstādīt individuālos skaitītājus, ja tas ir tehniski iespējami un rentabli tādā nozīmē, ka tas ir samērīgi ar potenciālo enerģijas ietaupījumu, bet būtu
  jāgroza Direktīvas 2012/27/ES 9. –11. pants un VII pielikums, lai nodrošinātu biežākas un pilnīgākas informācijas par energopatēriņu saņemšanu
  , ņemot vērā mērierīču pieejamību un iespējas, lai tādējādi optimizētu energopatēriņu
  .
  Dalībvalstīm būtu jāņem arī vērā, ka veiksmīgai jaunu energopatēriņa mērīšanas tehnoloģiju īstenošanai ir vajadzīgas pastiprinātas investīcijas gan lietotāju, gan piegādātāju izglītībā un prasmēs.
  Tāpat būtu jāprecizē, ka tiesības, kas saistītas ar rēķinu sagatavošanu un norēķinu
  vai patēriņa
  informāciju, attiecas uz patērētājiem, kas saņem centralizētas siltumapgādes, aukstumapgādes un karstā ūdens apgādes pakalpojumus, pat tad, ja tiem nav tiešas, individuālas līgumattiecības ar energopiegādātāju. Tādēļ šo noteikumu izpratnē terminam “galapatērētājs”
  papildus galalietotājiem
  , kas siltumapgādi, aukstumapgādi vai karstā ūdens apgādi pērk
  savam galapatēriņam
  ,
  būtu jāietver arī
  daudzdzīvokļu vai daudzfunkcionālu ēku atsevišķu vienību iemītniekus/izmantotājus, ja šādas vienības tiek apgādātas no centralizēta avota
  un kuriem nav tieša vai individuāla līguma ar energopiegādātāju
  . Jēdzienam “dalītā uzskaite” vajadzētu attiekties uz patēriņa mērīšanu šādu ēku atsevišķajās vienībās. No 2020. gada 1. janvāra jaunuzstādītajiem siltumskaitītājiem un siltummaksas sadalītājiem vajadzētu būt nolasāmiem attālināti, lai nodrošinātu izmaksefektīvu un biežu patēriņa informācijas sniegšanu. Jauno 9.a pantu iecerēts piemērot tikai centralizētai siltumapgādei, dzesēšanai un karstā ūdens apgādei.

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Rēķinu informācija un gada kopsavilkumi ir svarīgi lietotāju informēšanas līdzekļi. Dati par patēriņu un izmaksām var sniegt arī citu informāciju, kas palīdz patērētājiem salīdzināt savu pašreizējo līgumu ar citiem piedāvājumiem, izmantot sūdzību izskatīšanu un atrisināt domstarpības. Tomēr, tā kā strīdi par rēķiniem ir izplatīts patērētāju sūdzību cēlonis, kā arī viens no iemesliem, kāpēc patērētāju apmierinātība un iesaistīšanās enerģētikas sektorā pastāvīgi ir zema, rēķinus vajadzētu padarīt vienkāršākus, skaidrākus un saprotamākus, vienlaikus nodrošinot, ka atsevišķi instrumenti, piemēram, rēķina informācija, informācijas instrumenti un gada kopsavilkumi sniedz visu to informāciju, kas patērētājiem nepieciešama, lai regulētu savu enerģijas patēriņu, salīdzinātu piedāvājumus un mainītu piegādātājus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Rēķinu informācija un gada kopsavilkumi ir svarīgi lietotāju informēšanas līdzekļi. Dati par patēriņu un izmaksām var sniegt arī citu informāciju, kas palīdz patērētājiem salīdzināt savu pašreizējo līgumu ar citiem piedāvājumiem, izmantot sūdzību izskatīšanu un atrisināt domstarpības. Tomēr, tā kā strīdi par rēķiniem ir izplatīts patērētāju sūdzību cēlonis, kā arī viens no iemesliem, kāpēc patērētāju apmierinātība un iesaistīšanās enerģētikas sektorā pastāvīgi ir zema, rēķinus vajadzētu padarīt vienkāršākus, skaidrākus un saprotamākus, vienlaikus nodrošinot, ka atsevišķi instrumenti, piemēram, rēķina informācija, informācijas instrumenti un gada kopsavilkumi sniedz visu to informāciju, kas patērētājiem nepieciešama, lai regulētu savu enerģijas patēriņu, salīdzinātu piedāvājumus un mainītu piegādātājus.

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

14.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | | |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

15.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15b) | Energoefektivitātes paaugstināšana ir tieši atkarīga no turpmāk minētajiem pasākumiem enerģijas ražošanas un pārveides procesos: primārās enerģijas efektīvas pārveides gala enerģijā, efektīvas šīs enerģijas pārvades patērētājiem elektroenerģijas, siltuma vai kurināmā veidā un tās taupīgas izmantošanas galalietotāju vajadzībām; ietaupījumu ietekme uz patēriņa tirgu nebūtu jāuzskata par šādas efektivitātes vienīgo mērķi, jo šādu ietekmi var izraisīt nelabvēlīgas enerģijas cenas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15b)

Energoefektivitātes paaugstināšana ir tieši atkarīga no turpmāk minētajiem pasākumiem enerģijas ražošanas un pārveides procesos: primārās enerģijas efektīvas pārveides gala enerģijā, efektīvas šīs enerģijas pārvades patērētājiem elektroenerģijas, siltuma vai kurināmā veidā un tās taupīgas izmantošanas galalietotāju vajadzībām; ietaupījumu ietekme uz patēriņa tirgu nebūtu jāuzskata par šādas efektivitātes vienīgo mērķi, jo šādu ietekmi var izraisīt nelabvēlīgas enerģijas cenas.

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Ņemot
  vērā tehnikas progresu un aizvien augošo atjaunojamo energoresursu īpatsvaru elektroenerģijas ražošanas sektorā,
  vajadzētu pārskatīt
  iepriekš noteikto koeficientu attiecībā uz ietaupītajām elektroenerģijas kWh, lai atspoguļotu elektroenerģijas primārās enerģijas faktora (PEF) izmaiņas
  . Elektroenerģijas PEF aprēķinu pamatā ir gada vidējās vērtības. Kodoleleketroenerģijas un kodolsiltumenerģijas uzskaitē izmanto fiziskās enerģijas satura metodi, savukārt elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanā no fosilā kurināmā un biomasas izmanto tehniskās pārveidošanas lietderības metodi. No nededzināmiem atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas uzskaitē izmanto tiešās ekvivalences metodi, kuras pamatā ir kopējās primārās enerģijas pieeja. Lai aprēķinātu primārās enerģijas īpatsvaru koģenerācijā saražotā elektroenerģijā, izmanto Direktīvas 2012/27/ES II pielikumā izklāstīto metodi. Tiek izmantota vidējā tirgus pozīcija, nevis marginālā pozīcija. Tiek pieņemts, ka nededzināmu atjaunojamo energoresursu pārveidošanas lietderība ir 100 %, ģeotermālo spēkstaciju pārveidošanas lietderība ir 10 %, bet kodolspēkstaciju pārveidošanas lietderība ir 33 %. Koģenerācijas kopējā efektivitāte tiek aprēķināta, balstoties uz jaunākajiem Eurostat datiem. Kas attiecas uz sistēmas robežām, visu energoavotu PEF ir 1. Aprēķinu pamatā ir PRIMES atsauces scenārija jaunākā versija. PEF vērtību nosaka, pamatojoties uz prognozi 2020. gadam. Analīze aptver ES dalībvalstis
  un
  Norvēģiju. Datu kopa attiecībā uz Norvēģiju ir balstīta uz ENTSO-E datiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Ņemot
  vērā tehnikas progresu un aizvien augošo atjaunojamo energoresursu īpatsvaru elektroenerģijas ražošanas sektorā,
  vajadzētu pārskatīt
  iepriekš noteikto koeficientu attiecībā uz ietaupītajām elektroenerģijas kWh, lai atspoguļotu elektroenerģijas primārās enerģijas faktora (PEF) izmaiņas
  . Elektroenerģijas PEF aprēķinu pamatā ir gada vidējās vērtības. Kodoleleketroenerģijas un kodolsiltumenerģijas uzskaitē izmanto fiziskās enerģijas satura metodi, savukārt elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanā no fosilā kurināmā un biomasas izmanto tehniskās pārveidošanas lietderības metodi. No nededzināmiem atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas uzskaitē izmanto tiešās ekvivalences metodi, kuras pamatā ir kopējās primārās enerģijas pieeja. Lai aprēķinātu primārās enerģijas īpatsvaru koģenerācijā saražotā elektroenerģijā, izmanto Direktīvas 2012/27/ES II pielikumā izklāstīto metodi. Tiek izmantota vidējā tirgus pozīcija, nevis marginālā pozīcija. Tiek pieņemts, ka nededzināmu atjaunojamo energoresursu pārveidošanas lietderība ir 100 %, ģeotermālo spēkstaciju pārveidošanas lietderība ir 10 %, bet kodolspēkstaciju pārveidošanas lietderība ir 33 %. Koģenerācijas kopējā efektivitāte tiek aprēķināta, balstoties uz jaunākajiem Eurostat datiem. Kas attiecas uz sistēmas robežām, visu energoavotu PEF ir 1. Aprēķinu pamatā ir PRIMES atsauces scenārija jaunākā versija. PEF vērtību nosaka, pamatojoties uz prognozi 2020. gadam. Analīze aptver ES dalībvalstis
  un
  Norvēģiju. Datu kopa attiecībā uz Norvēģiju ir balstīta uz ENTSO-E datiem
  .

| (16) | Stingri tikai attiecībā uz šīs direktīvas mērķiem un ņemot
  vērā tehnikas progresu un aizvien augošo atjaunojamo energoresursu īpatsvaru elektroenerģijas ražošanas sektorā,
  būtu rūpīgi jāanalizē un, iespējams, jāpārskata
  iepriekš noteikto koeficientu attiecībā uz ietaupītajām elektroenerģijas kWh, lai atspoguļotu elektroenerģijas primārās enerģijas faktora (PEF) izmaiņas,
  atspoguļojot reālo
  energoavotu
  struktūru attiecīgajā dalībvalstī ar salīdzināmu
  un
  pārredzamu metodiku
  . |
| --- | --- |

(16)

Stingri tikai attiecībā uz šīs direktīvas mērķiem un ņemot
  vērā tehnikas progresu un aizvien augošo atjaunojamo energoresursu īpatsvaru elektroenerģijas ražošanas sektorā,
  būtu rūpīgi jāanalizē un, iespējams, jāpārskata
  iepriekš noteikto koeficientu attiecībā uz ietaupītajām elektroenerģijas kWh, lai atspoguļotu elektroenerģijas primārās enerģijas faktora (PEF) izmaiņas,
  atspoguļojot reālo
  energoavotu
  struktūru attiecīgajā dalībvalstī ar salīdzināmu
  un
  pārredzamu metodiku
  .

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Ņemot vērā to, ka Eiropadome savos 2011. gada 10. jūnija secinājumos par energoefektivitātes plānu uzsvēra, ka ēkas patērē 40 % no Savienības primārās enerģijas, kas ir 50 % no gala enerģijas patēriņa, un, lai sekmētu ekonomikas izaugsmi un veicinātu nodarbinātību nozarēs, kurām nepieciešama īpaša kvalifikācija, proti, būvniecībā un būvniecības produktu ražošanā, kā arī tādās profesionālās darbības jomās kā arhitektūra, pilsētu plānošana un konsultāciju pakalpojumi saistībā ar apkures un dzesēšanas tehnoloģijām, dalībvalstīm būtu jāizstrādā ilgtermiņa stratēģija minētajās jomās, kas būtu paredzēta arī laikam pēc 2020. gada. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Ņemot vērā to, ka Eiropadome savos 2011. gada 10. jūnija secinājumos par energoefektivitātes plānu uzsvēra, ka ēkas patērē 40 % no Savienības primārās enerģijas, kas ir 50 % no gala enerģijas patēriņa, un, lai sekmētu ekonomikas izaugsmi un veicinātu nodarbinātību nozarēs, kurām nepieciešama īpaša kvalifikācija, proti, būvniecībā un būvniecības produktu ražošanā, kā arī tādās profesionālās darbības jomās kā arhitektūra, pilsētu plānošana un konsultāciju pakalpojumi saistībā ar apkures un dzesēšanas tehnoloģijām, dalībvalstīm būtu jāizstrādā ilgtermiņa stratēģija minētajās jomās, kas būtu paredzēta arī laikam pēc 2020. gada.

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

16.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16b) | Primārās enerģijas faktors (PEF) būtu jāizmanto kā līdzeklis, lai samazinātu patēriņu un atkarību no fosilā kurināmā un palielinātu energoefektivitāti, kā arī, lai vairāk izvērstu atjaunojamo energoresursu izmantošanu. Šajā sakarā iepriekš noteiktais koeficients attiecībā uz elektroenerģijas ietaupījumu kWh būtu jāpielāgo, kad tehnoloģiskā, ekonomiskā vai sociālā attīstība liecina par vajadzību samazināt iepriekš noteikto koeficientu. Komisijai būtu jāanalizē un vajadzības gadījumā jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, lai grozītu PEF iepriekš noteikto koeficientu līdz 2024. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16b)

Primārās enerģijas faktors (PEF) būtu jāizmanto kā līdzeklis, lai samazinātu patēriņu un atkarību no fosilā kurināmā un palielinātu energoefektivitāti, kā arī, lai vairāk izvērstu atjaunojamo energoresursu izmantošanu. Šajā sakarā iepriekš noteiktais koeficients attiecībā uz elektroenerģijas ietaupījumu kWh būtu jāpielāgo, kad tehnoloģiskā, ekonomiskā vai sociālā attīstība liecina par vajadzību samazināt iepriekš noteikto koeficientu. Komisijai būtu jāanalizē un vajadzības gadījumā jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, lai grozītu PEF iepriekš noteikto koeficientu līdz 2024. gadam.

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Lai nodrošinātu, ka direktīvas pielikumus un 14. panta 10. punktā minētās saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības var atjaunināt, ir jāpagarina Komisijai piešķirtās deleģētās pilnvaras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Lai nodrošinātu, ka direktīvas pielikumus un 14. panta 10. punktā minētās saskaņotās efektivitātes atsauces vērtības var atjaunināt, ir jāpagarina Komisijai piešķirtās deleģētās pilnvaras.

svītrots

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Lai būtu iespējams izvērtēt Direktīvas 2012/27/ES efektivitāti, būtu jāievieš prasība par tās vispārēju izvērtēšanu un ziņojuma iesniegšanu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2024. gada 28. februārim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Lai būtu iespējams izvērtēt Direktīvas 2012/27/ES efektivitāti, būtu jāievieš prasība par tās vispārēju izvērtēšanu un ziņojuma iesniegšanu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2024. gada 28. februārim.

| (18) | Lai būtu iespējams izvērtēt Direktīvas 2012/27/ES efektivitāti, būtu jāievieš prasība par
  minētās Direktīvas
  vispārēju izvērtēšanu un ziņojuma iesniegšanu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2024. gada 28. februārim.
  Šis datums ir pēc UNFCCC globālās izsvēršanas 2023. gadā, lai dotu iespēju ieviest vajadzīgos pielāgojumus minētajam procesam, ņemot vērā arī ekonomikas un inovācijas attīstību. |
| --- | --- |

(18)

Lai būtu iespējams izvērtēt Direktīvas 2012/27/ES efektivitāti, būtu jāievieš prasība par
  minētās Direktīvas
  vispārēju izvērtēšanu un ziņojuma iesniegšanu Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2024. gada 28. februārim.
  Šis datums ir pēc UNFCCC globālās izsvēršanas 2023. gadā, lai dotu iespēju ieviest vajadzīgos pielāgojumus minētajam procesam, ņemot vērā arī ekonomikas un inovācijas attīstību.

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | Dalībvalstīm, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par Savienības vidējo IKP uz vienu iedzīvotāju, vajadzētu spēt palielināt primārās enerģijas patēriņu ar nosacījumu, ka šīs enerģijas pārveidē par gala enerģiju, turpmākajā pārvadē un sadalē, kā arī patēriņa tirgū lietderīgajos ietaupījumos ņem vērā ievērojamo energoefektivitātes palielinājumu katrā tā tehnoloģiskā procesa posmā, kas sastāv no atbrīvotās primārās enerģijas plūsmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Dalībvalstīm, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju ir zemāks par Savienības vidējo IKP uz vienu iedzīvotāju, vajadzētu spēt palielināt primārās enerģijas patēriņu ar nosacījumu, ka šīs enerģijas pārveidē par gala enerģiju, turpmākajā pārvadē un sadalē, kā arī patēriņa tirgū lietderīgajos ietaupījumos ņem vērā ievērojamo energoefektivitātes palielinājumu katrā tā tehnoloģiskā procesa posmā, kas sastāv no atbrīvotās primārās enerģijas plūsmas.

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

19.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19b) | Vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāpiešķir vadoša loma šajā direktīvā noteikto pasākumu izstrādē un plānošanā, izpildē un novērtēšanā, lai tās spētu pienācīgi ņemt vērā savas klimata, kultūras un sabiedrības īpatnības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19b)

Vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāpiešķir vadoša loma šajā direktīvā noteikto pasākumu izstrādē un plānošanā, izpildē un novērtēšanā, lai tās spētu pienācīgi ņemt vērā savas klimata, kultūras un sabiedrības īpatnības.

Grozījums Nr. 110/rev un 100

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva 2012/27/ES

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ar šo direktīvu izveido kopēju pasākumu sistēmu energoefektivitātes veicināšanai Savienībā, lai nodrošinātu Savienības 2020. gadam izvirzītā 20 % energoefektivitātes pamatmērķa un 2030. gadam izvirzītā saistošā
  30
  % energoefektivitātes pamatmērķa sasniegšanu un liktu pamatus turpmākiem energoefektivitātes uzlabojumiem pēc
  šī perioda
  . Ar to paredz noteikumus, kas izstrādāti, lai novērstu šķēršļus enerģijas tirgū un pārvarētu tirgus nepilnības, kas kavē enerģijas piegādes un patēriņa efektivitāti, un tajā paredzēta indikatīvo nacionālo energoefektivitātes mērķu
  un devumu
  noteikšana 2020. gadam un 2030. gadam.; | 1.   Ar šo direktīvu izveido kopēju pasākumu sistēmu energoefektivitātes veicināšanai Savienībā,
  īstenojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” visā enerģijas aprites ķēdē, kas ietver enerģijas ražošanu, pārvadi, sadali un galapatēriņu,
  lai nodrošinātu Savienības 2020. gadam izvirzītā 20 % energoefektivitātes pamatmērķa un 2030. gadam izvirzītā saistošā
  minimālā 35
   % energoefektivitātes pamatmērķa sasniegšanu un liktu pamatus turpmākiem energoefektivitātes uzlabojumiem pēc
  2030. gada atbilstīgi Savienības ilgtermiņa enerģētikas un klimata mērķiem 2050. gadam un Parīzes nolīgumam
  . Ar to paredz noteikumus, kas izstrādāti, lai novērstu šķēršļus enerģijas tirgū un pārvarētu tirgus nepilnības, kas kavē enerģijas piegādes un patēriņa efektivitāti, un tajā paredzēta indikatīvo nacionālo energoefektivitātes mērķu noteikšana 2020. gadam un
  nacionālo energoefektivitātes mērķu noteikšana
  2030. gadam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ar šo direktīvu izveido kopēju pasākumu sistēmu energoefektivitātes veicināšanai Savienībā, lai nodrošinātu Savienības 2020. gadam izvirzītā 20 % energoefektivitātes pamatmērķa un 2030. gadam izvirzītā saistošā
  30
  % energoefektivitātes pamatmērķa sasniegšanu un liktu pamatus turpmākiem energoefektivitātes uzlabojumiem pēc
  šī perioda
  . Ar to paredz noteikumus, kas izstrādāti, lai novērstu šķēršļus enerģijas tirgū un pārvarētu tirgus nepilnības, kas kavē enerģijas piegādes un patēriņa efektivitāti, un tajā paredzēta indikatīvo nacionālo energoefektivitātes mērķu
  un devumu
  noteikšana 2020. gadam un 2030. gadam.;

1.   Ar šo direktīvu izveido kopēju pasākumu sistēmu energoefektivitātes veicināšanai Savienībā,
  īstenojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” visā enerģijas aprites ķēdē, kas ietver enerģijas ražošanu, pārvadi, sadali un galapatēriņu,
  lai nodrošinātu Savienības 2020. gadam izvirzītā 20 % energoefektivitātes pamatmērķa un 2030. gadam izvirzītā saistošā
  minimālā 35
   % energoefektivitātes pamatmērķa sasniegšanu un liktu pamatus turpmākiem energoefektivitātes uzlabojumiem pēc
  2030. gada atbilstīgi Savienības ilgtermiņa enerģētikas un klimata mērķiem 2050. gadam un Parīzes nolīgumam
  . Ar to paredz noteikumus, kas izstrādāti, lai novērstu šķēršļus enerģijas tirgū un pārvarētu tirgus nepilnības, kas kavē enerģijas piegādes un patēriņa efektivitāti, un tajā paredzēta indikatīvo nacionālo energoefektivitātes mērķu noteikšana 2020. gadam un
  nacionālo energoefektivitātes mērķu noteikšana
  2030. gadam;

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva 2012/27/ES

1. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Šī direktīva sniedz ieguldījumu principa ,,energoefektivitāte pirmajā vietā” īstenošanā un nodrošina, ka energoefektivitāte un pieprasījuma reakcija var vienlīdzīgi konkurēt ar ražošanas jaudu. Kad tiek pieņemti plānošanas vai finansēšanas lēmumi, kas skar energosistēmu, ņem vērā energoefektivitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Šī direktīva sniedz ieguldījumu principa ,,energoefektivitāte pirmajā vietā” īstenošanā un nodrošina, ka energoefektivitāte un pieprasījuma reakcija var vienlīdzīgi konkurēt ar ražošanas jaudu. Kad tiek pieņemti plānošanas vai finansēšanas lēmumi, kas skar energosistēmu, ņem vērā energoefektivitāti.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva 2012/27/ES

1. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Lai mobilizētu privāto finansējumu energoefektivitātes pasākumiem un ar energoefektivitāti saistītai renovācijai, Komisijai ir jāsāk dialogs ar publiskā un privātā finansējuma iestādēm, lai izstrādātu iespējamos politikas mehānismus. Ņemot vērā lielo potenciālu energoefektivitātes uzlabojumiem ēku sektorā, būtu jo īpaši jāapsver investīcijas minētajā nozarē, galveno uzmanību pievēršot dzīvojamām ēkām ar mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kas pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam. Turklāt, lai ieguldījumi energoefektivitātes projektos būtu finansiāli interesantāki un ekonomiski izdevīgi ieguldītājiem, Komisijai ir jāapsver iespējas mazus projektus apvienot ar lieliem projektiem. Komisija sniedz norādījumus dalībvalstīm par privāto investīciju piesaistīšanu līdz 2019. gada 1. janvārim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Lai mobilizētu privāto finansējumu energoefektivitātes pasākumiem un ar energoefektivitāti saistītai renovācijai, Komisijai ir jāsāk dialogs ar publiskā un privātā finansējuma iestādēm, lai izstrādātu iespējamos politikas mehānismus. Ņemot vērā lielo potenciālu energoefektivitātes uzlabojumiem ēku sektorā, būtu jo īpaši jāapsver investīcijas minētajā nozarē, galveno uzmanību pievēršot dzīvojamām ēkām ar mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kas pakļautas enerģētiskās nabadzības riskam. Turklāt, lai ieguldījumi energoefektivitātes projektos būtu finansiāli interesantāki un ekonomiski izdevīgi ieguldītājiem, Komisijai ir jāapsver iespējas mazus projektus apvienot ar lieliem projektiem. Komisija sniedz norādījumus dalībvalstīm par privāto investīciju piesaistīšanu līdz 2019. gada 1. janvārim.

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1 pants – 1. daļa – 2. punkts

1 pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2012/27/ES

3 pants – 1., 2., 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. pants | 3. pants |
| Energoefektivitātes mērķi | Energoefektivitātes mērķi |
| 1.   Katra dalībvalsts nosaka indikatīvu nacionālo energoefektivitātes mērķi 2020. gadam, kura pamatā ir vai nu primārās enerģijas patēriņš, vai enerģijas galapatēriņš, primārās enerģijas ietaupījums vai enerģijas galaietaupījums, vai energointensitāte. Par šiem mērķiem dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar 24. panta 1. punktu un XIV pielikuma 1. daļu. To darīdamas, dalībvalstis minētos mērķus izsaka arī kā primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa absolūto līmeni 2020. gadā, un paskaidro, kā un uz kādu datu pamata šie aprēķini ir veikti. | 1.   Katra dalībvalsts nosaka indikatīvu nacionālo energoefektivitātes mērķi 2020. gadam, kura pamatā ir vai nu primārās enerģijas patēriņš, vai enerģijas galapatēriņš, primārās enerģijas ietaupījums vai enerģijas galaietaupījums, vai energointensitāte. Par šiem mērķiem dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar 24. panta 1. punktu un XIV pielikuma 1. daļu. To darīdamas, dalībvalstis minētos mērķus izsaka arī kā primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa absolūto līmeni 2020. gadā, un paskaidro, kā un uz kādu datu pamata šie aprēķini ir veikti. |
| Nosakot minētos mērķus, dalībvalstis ņem vērā: | Nosakot minētos mērķus, dalībvalstis ņem vērā: |
| a) | ka 2020. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1 483 Mtoe primārās enerģijas patēriņa
  un
  1 086 Mtoe enerģijas galapatēriņa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3. pants

3. pants

Energoefektivitātes mērķi

Energoefektivitātes mērķi

1.   Katra dalībvalsts nosaka indikatīvu nacionālo energoefektivitātes mērķi 2020. gadam, kura pamatā ir vai nu primārās enerģijas patēriņš, vai enerģijas galapatēriņš, primārās enerģijas ietaupījums vai enerģijas galaietaupījums, vai energointensitāte. Par šiem mērķiem dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar 24. panta 1. punktu un XIV pielikuma 1. daļu. To darīdamas, dalībvalstis minētos mērķus izsaka arī kā primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa absolūto līmeni 2020. gadā, un paskaidro, kā un uz kādu datu pamata šie aprēķini ir veikti.

1.   Katra dalībvalsts nosaka indikatīvu nacionālo energoefektivitātes mērķi 2020. gadam, kura pamatā ir vai nu primārās enerģijas patēriņš, vai enerģijas galapatēriņš, primārās enerģijas ietaupījums vai enerģijas galaietaupījums, vai energointensitāte. Par šiem mērķiem dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar 24. panta 1. punktu un XIV pielikuma 1. daļu. To darīdamas, dalībvalstis minētos mērķus izsaka arī kā primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa absolūto līmeni 2020. gadā, un paskaidro, kā un uz kādu datu pamata šie aprēķini ir veikti.

Nosakot minētos mērķus, dalībvalstis ņem vērā:

Nosakot minētos mērķus, dalībvalstis ņem vērā:

a)

ka 2020. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1 483 Mtoe primārās enerģijas patēriņa
  un
  1 086 Mtoe enerģijas galapatēriņa.

un

| a) | ka 2020. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1 483  Mtoe primārās enerģijas patēriņa
  vai
  1 086  Mtoe enerģijas galapatēriņa; |
| --- | --- |

a)

ka 2020. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1 483  Mtoe primārās enerģijas patēriņa
  vai
  1 086  Mtoe enerģijas galapatēriņa;

vai

| b) | šajā direktīvā paredzētos pasākumus; |
| --- | --- |

b)

šajā direktīvā paredzētos pasākumus;

| b) | šajā direktīvā paredzētos pasākumus; |
| --- | --- |

b)

šajā direktīvā paredzētos pasākumus;

| c) | pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu valsts enerģijas ietaupījuma mērķus, kuri nosprausti saskaņā ar Direktīvas 2006/32/EK 4. panta 1. punktu; un |
| --- | --- |

c)

pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu valsts enerģijas ietaupījuma mērķus, kuri nosprausti saskaņā ar Direktīvas 2006/32/EK 4. panta 1. punktu; un

| c) | pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu valsts enerģijas ietaupījuma mērķus, kuri nosprausti saskaņā ar Direktīvas 2006/32/EK 4. panta 1. punktu; un |
| --- | --- |

c)

pasākumus, kas pieņemti, lai sasniegtu valsts enerģijas ietaupījuma mērķus, kuri nosprausti saskaņā ar Direktīvas 2006/32/EK 4. panta 1. punktu; un

| d) | citus pasākumus, kuru mērķis ir veicināt energoefektivitāti dalībvalstīs un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

d)

citus pasākumus, kuru mērķis ir veicināt energoefektivitāti dalībvalstīs un Savienības līmenī.

| d) | citus pasākumus, kuru mērķis ir veicināt energoefektivitāti dalībvalstīs un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

d)

citus pasākumus, kuru mērķis ir veicināt energoefektivitāti dalībvalstīs un Savienības līmenī.

Nosakot minētos mērķus, dalībvalstis var ņemt vērā arī valsts apstākļus, kas ietekmē primārās enerģijas patēriņu, piemēram, šādus:

Nosakot minētos mērķus, dalībvalstis var ņemt vērā arī valsts apstākļus, kas ietekmē primārās enerģijas patēriņu, piemēram, šādus:

| (a) | atlikušais izmaksefektīva enerģijas ietaupījuma potenciāls; |
| --- | --- |

(a)

atlikušais izmaksefektīva enerģijas ietaupījuma potenciāls;

| (a) | atlikušais izmaksefektīva enerģijas ietaupījuma potenciāls; |
| --- | --- |

(a)

atlikušais izmaksefektīva enerģijas ietaupījuma potenciāls;

| (b) | IKP dinamika un prognozes; |
| --- | --- |

(b)

IKP dinamika un prognozes;

| (b) | IKP dinamika un prognozes; |
| --- | --- |

(b)

IKP dinamika un prognozes;

| (c) | enerģijas importa un eksporta izmaiņas; |
| --- | --- |

(c)

enerģijas importa un eksporta izmaiņas;

| (c) | enerģijas importa un eksporta izmaiņas; |
| --- | --- |

(c)

enerģijas importa un eksporta izmaiņas;

| (d) | visu atjaunojamo energoresursu, kodolenerģijas, oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas apgūšana; kā arī |
| --- | --- |

(d)

visu atjaunojamo energoresursu, kodolenerģijas, oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas apgūšana; kā arī

| (d) | visu atjaunojamo energoresursu, kodolenerģijas, oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas apgūšana; kā arī |
| --- | --- |

(d)

visu atjaunojamo energoresursu, kodolenerģijas, oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas apgūšana; kā arī

| (e) | agrākās darbības. |
| --- | --- |

(e)

agrākās darbības.

| (e) | agrākās darbības. |
| --- | --- |

(e)

agrākās darbības.

2.   Komisija līdz 2014. gada 30. jūnijam izvērtē gūtos panākumus un to, vai Savienība varēs panākt, ka 2020. gadā primārās enerģijas patēriņš nav lielāks par 1 483 Mtoe
  , bet
  enerģijas galapatēriņš nav lielāks par 1 086 Mtoe.

2.   Komisija līdz 2014. gada 30. jūnijam izvērtē gūtos panākumus un to, vai Savienība varēs panākt, ka 2020. gadā primārās enerģijas patēriņš nav lielāks par 1 483 Mtoe
  un/vai
  enerģijas galapatēriņš nav lielāks par 1 086 Mtoe.

3.   Komisija 2. punktā minētās izvērtēšanas gaitā:

3.   Komisija 2. punktā minētās izvērtēšanas gaitā:

| a) | summē dalībvalstu paziņotos indikatīvos valsts energoefektivitātes mērķus; |
| --- | --- |

a)

summē dalībvalstu paziņotos indikatīvos valsts energoefektivitātes mērķus;

| (a) | summē dalībvalstu paziņotos indikatīvos valsts energoefektivitātes mērķus; |
| --- | --- |

(a)

summē dalībvalstu paziņotos indikatīvos valsts energoefektivitātes mērķus;

| b) | izvērtē, vai minēto mērķu summa var tikt uzskatīta par uzticamu orientieri attiecībā uz to, vai Savienība kopumā gūst pietiekamu progresu, ņemot vērā pirmā gada ziņojuma novērtējumu, kas jāveic saskaņā ar 24. panta 1. punktu, un valstu energoefektivitātes rīcības plānu novērtējumu, kas jāveic saskaņā ar 24. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

izvērtē, vai minēto mērķu summa var tikt uzskatīta par uzticamu orientieri attiecībā uz to, vai Savienība kopumā gūst pietiekamu progresu, ņemot vērā pirmā gada ziņojuma novērtējumu, kas jāveic saskaņā ar 24. panta 1. punktu, un valstu energoefektivitātes rīcības plānu novērtējumu, kas jāveic saskaņā ar 24. panta 2. punktu;

| b) | izvērtē, vai minēto mērķu summa var tikt uzskatīta par uzticamu orientieri attiecībā uz to, vai Savienība kopumā gūst pietiekamu progresu, ņemot vērā pirmā gada ziņojuma novērtējumu, kas jāveic saskaņā ar 24. panta 1. punktu, un valstu energoefektivitātes rīcības plānu novērtējumu, kas jāveic saskaņā ar 24. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

izvērtē, vai minēto mērķu summa var tikt uzskatīta par uzticamu orientieri attiecībā uz to, vai Savienība kopumā gūst pietiekamu progresu, ņemot vērā pirmā gada ziņojuma novērtējumu, kas jāveic saskaņā ar 24. panta 1. punktu, un valstu energoefektivitātes rīcības plānu novērtējumu, kas jāveic saskaņā ar 24. panta 2. punktu;

| c) | ņem vērā papildu analīzi, kuras pamatā ir: |
| --- | --- |

c)

ņem vērā papildu analīzi, kuras pamatā ir:

| c) | ņem vērā papildu analīzi, kuras pamatā ir: |
| --- | --- |

c)

ņem vērā papildu analīzi, kuras pamatā ir:

| | (i) | izvērtējums par progresu attiecībā uz enerģijas patēriņu un enerģijas patēriņu saistībā ar saimniecisko darbību Savienības līmenī, tostarp progresu attiecībā uz enerģijas piegādes efektivitāti dalībvalstīs, kuras savus valsts indikatīvos mērķus ir balstījušas uz enerģijas galapatēriņu vai enerģijas galaietaupījumu, tostarp progresu, kas panākts, dalībvalstīm izpildot šīs direktīvas III nodaļas noteikumus; |
| --- | --- | --- |

(i)

izvērtējums par progresu attiecībā uz enerģijas patēriņu un enerģijas patēriņu saistībā ar saimniecisko darbību Savienības līmenī, tostarp progresu attiecībā uz enerģijas piegādes efektivitāti dalībvalstīs, kuras savus valsts indikatīvos mērķus ir balstījušas uz enerģijas galapatēriņu vai enerģijas galaietaupījumu, tostarp progresu, kas panākts, dalībvalstīm izpildot šīs direktīvas III nodaļas noteikumus;

| | (i) | izvērtējums par progresu attiecībā uz enerģijas patēriņu un enerģijas patēriņu saistībā ar saimniecisko darbību Savienības līmenī, tostarp progresu attiecībā uz enerģijas piegādes efektivitāti dalībvalstīs, kuras savus valsts indikatīvos mērķus ir balstījušas uz enerģijas galapatēriņu vai enerģijas galaietaupījumu, tostarp progresu, kas panākts, dalībvalstīm izpildot šīs direktīvas III nodaļas noteikumus; |
| --- | --- | --- |

(i)

izvērtējums par progresu attiecībā uz enerģijas patēriņu un enerģijas patēriņu saistībā ar saimniecisko darbību Savienības līmenī, tostarp progresu attiecībā uz enerģijas piegādes efektivitāti dalībvalstīs, kuras savus valsts indikatīvos mērķus ir balstījušas uz enerģijas galapatēriņu vai enerģijas galaietaupījumu, tostarp progresu, kas panākts, dalībvalstīm izpildot šīs direktīvas III nodaļas noteikumus;

| | ii) | modelēšanas rezultāti saistībā ar turpmākajām enerģijas patēriņa tendencēm Savienības līmenī; |
| --- | --- | --- |

ii)

modelēšanas rezultāti saistībā ar turpmākajām enerģijas patēriņa tendencēm Savienības līmenī;

| | ii) | modelēšanas rezultāti saistībā ar turpmākajām enerģijas patēriņa tendencēm Savienības līmenī; |
| --- | --- | --- |

ii)

modelēšanas rezultāti saistībā ar turpmākajām enerģijas patēriņa tendencēm Savienības līmenī;

| d) | salīdzina saskaņā ar a) līdz c) apakšpunktu iegūtos rezultātus ar enerģijas patēriņa apjomu, kas būtu vajadzīgs, lai 2020. gadā sasniegtu enerģijas patēriņa līmeni ne vairāk kā 1 483 Mtoe primārās enerģijas un 1 086 Mtoe galapatēriņa enerģijas. |
| --- | --- |

d)

salīdzina saskaņā ar a) līdz c) apakšpunktu iegūtos rezultātus ar enerģijas patēriņa apjomu, kas būtu vajadzīgs, lai 2020. gadā sasniegtu enerģijas patēriņa līmeni ne vairāk kā 1 483 Mtoe primārās enerģijas un 1 086 Mtoe galapatēriņa enerģijas.

| d) | salīdzina saskaņā ar a) līdz c) apakšpunktu iegūtos rezultātus ar enerģijas patēriņa apjomu, kas būtu vajadzīgs, lai 2020. gadā sasniegtu enerģijas patēriņa līmeni ne vairāk kā 1 483  Mtoe primārās enerģijas un
  /vai
  1 086  Mtoe galapatēriņa enerģijas. |
| --- | --- |

d)

salīdzina saskaņā ar a) līdz c) apakšpunktu iegūtos rezultātus ar enerģijas patēriņa apjomu, kas būtu vajadzīgs, lai 2020. gadā sasniegtu enerģijas patēriņa līmeni ne vairāk kā 1 483  Mtoe primārās enerģijas un
  /vai
  1 086  Mtoe galapatēriņa enerģijas.

/vai

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

Direktīva 2012/27/ES

3. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Katra dalībvalsts nosaka
  indikatīvu nacionālo
  energoefektivitātes
  devumu
  1. panta 1. punktā minētā ES 2030. gadam izvirzītā mērķrādītāja sasniegšanā saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] [4.] un [6.] pantu. Nosakot savu devumu, dalībvalstis ņem vērā, ka 2030. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1 321 Mtoe primārās enerģijas izteiksmē un 987 Mtoe enerģijas galapatēriņa izeiksmē. Dalībvalstis par šiem devumiem paziņo Komisijai savu integrēto nacionālo enerģijas un klimata plānu ietvaros saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] [3.] un [7.] līdz [11.] pantu. | 4.   Katra dalībvalsts nosaka
  indikatīvus nacionālos
  energoefektivitātes
  mērķus
  1. panta 1. punktā minētā ES 2030. gadam izvirzītā mērķrādītāja sasniegšanā
  un
  saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] [4.] un [6.] pantu. Nosakot savu devumu, dalībvalstis ņem vērā, ka 2030. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1 321 Mtoe primārās enerģijas izteiksmē un 987 Mtoe enerģijas galapatēriņa izeiksmē. Dalībvalstis par šiem devumiem paziņo Komisijai savu integrēto nacionālo enerģijas un klimata plānu ietvaros saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] [3.] un [7.] līdz [11.] pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Katra dalībvalsts nosaka
  indikatīvu nacionālo
  energoefektivitātes
  devumu
  1. panta 1. punktā minētā ES 2030. gadam izvirzītā mērķrādītāja sasniegšanā saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] [4.] un [6.] pantu. Nosakot savu devumu, dalībvalstis ņem vērā, ka 2030. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1 321 Mtoe primārās enerģijas izteiksmē un 987 Mtoe enerģijas galapatēriņa izeiksmē. Dalībvalstis par šiem devumiem paziņo Komisijai savu integrēto nacionālo enerģijas un klimata plānu ietvaros saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] [3.] un [7.] līdz [11.] pantu.

4.   Katra dalībvalsts nosaka
  indikatīvus nacionālos
  energoefektivitātes
  mērķus
  1. panta 1. punktā minētā ES 2030. gadam izvirzītā mērķrādītāja sasniegšanā
  un
  saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] [4.] un [6.] pantu. Nosakot savu devumu, dalībvalstis ņem vērā, ka 2030. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1 321 Mtoe primārās enerģijas izteiksmē un 987 Mtoe enerģijas galapatēriņa izeiksmē. Dalībvalstis par šiem devumiem paziņo Komisijai savu integrēto nacionālo enerģijas un klimata plānu ietvaros saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] [3.] un [7.] līdz [11.] pantu.

Grozījums Nr. 54, 105 un 107

Grozījums Nr. 54, 105 un 107

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “7. pants | “7. pants |
| Energoekonomijas pienākums | Energoekonomijas pienākums |
| 1.   Dalībvalstis sasniedz vismaz šādu kumulatīvu enerģijas galapatēriņa ietaupījumu: | 1.   Dalībvalstis sasniedz vismaz šādu kumulatīvu enerģijas galapatēriņa ietaupījumu: |
| a) | no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim — katru gadu jaunu ietaupījumu 1,5  % apmērā no ikgadējā enerģijas pārdošanas apjoma galalietotājiem, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2013. gada 1. janvāra; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“7. pants

“7. pants

Energoekonomijas pienākums

Energoekonomijas pienākums

1.   Dalībvalstis sasniedz vismaz šādu kumulatīvu enerģijas galapatēriņa ietaupījumu:

1.   Dalībvalstis sasniedz vismaz šādu kumulatīvu enerģijas galapatēriņa ietaupījumu:

a)

no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim — katru gadu jaunu ietaupījumu 1,5  % apmērā no ikgadējā enerģijas pārdošanas apjoma galalietotājiem, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2013. gada 1. janvāra;

| a) | no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim — katru gadu jaunu ietaupījumu 1,5  % apmērā no ikgadējā enerģijas pārdošanas apjoma galalietotājiem, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2013. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

a)

no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim — katru gadu jaunu ietaupījumu 1,5  % apmērā no ikgadējā enerģijas pārdošanas apjoma galalietotājiem, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2013. gada 1. janvāra;

| b) | no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim — katru gadu jaunu ietaupījumu 1,5  % apmērā no ikgadējā enerģijas pārdošanas apjoma galalietotājiem, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2019. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

b)

no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim — katru gadu jaunu ietaupījumu 1,5  % apmērā no ikgadējā enerģijas pārdošanas apjoma galalietotājiem, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2019. gada 1. janvāra.

| b) | no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim — katru gadu jaunu ietaupījumu
  vismaz
  1,5  % apmērā no ikgadējā enerģijas pārdošanas apjoma galalietotājiem, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2019. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

b)

no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim — katru gadu jaunu ietaupījumu
  vismaz
  1,5  % apmērā no ikgadējā enerģijas pārdošanas apjoma galalietotājiem, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2019. gada 1. janvāra.

vismaz

Dalībvalstis turpina panākt jaunus ikgadējus ietaupījumus 1,5  % apmērā desmit gadu periodos pēc 2030. gada, ja vien izvērtēšanā, ko Komisija veic līdz 2027. gadam un pēc tam reizi 10 gados, nav secināts, ka tas vairs nav vajadzīgs, lai sasniegtu Savienības 2050. gadam izvirzītos enerģētikas un klimata ilgtermiņa mērķus.

Dalībvalstis turpina panākt jaunus ikgadējus ietaupījumus 1,5  % apmērā desmit gadu periodos pēc 2030. gada, ja vien izvērtēšanā, ko Komisija veic līdz 2027. gadam un pēc tam reizi 10 gados, nav secināts, ka tas vairs nav vajadzīgs, lai sasniegtu Savienības 2050. gadam izvirzītos enerģētikas un klimata ilgtermiņa mērķus.

Ietaupījumi katrā periodā tiek uzkrāti kumulatīvi, atkarībā no ietaupījumu apjoma, kas jāsasniedz iepriekšējā (-os) periodā (-os). Ja agrākie politikas pasākumi, programmas un/vai atsevišķas darbības vairs nesniedz ietaupījumus, šo ietaupījumu zudumu ņem vērā, aprēķinot ietaupījuma kopējo apjomu, kas jāsasniedz katra perioda beigās, un zudums tiek aizstāts ar jauniem ietaupījumiem.

Ietaupījumi katrā periodā tiek uzkrāti kumulatīvi, atkarībā no ietaupījumu apjoma, kas jāsasniedz iepriekšējā (-os) periodā (-os). Ja agrākie politikas pasākumi, programmas un/vai atsevišķas darbības vairs nesniedz ietaupījumus, šo ietaupījumu zudumu ņem vērā, aprēķinot ietaupījuma kopējo apjomu, kas jāsasniedz katra perioda beigās, un zudums tiek aizstāts ar jauniem ietaupījumiem.

Piemērojot
  b)
  apakšpunktu
  un neskarot šā panta 2. un 3. punktu, dalībvalstis var rezultātos ieskaitīt
  tikai tādus
  enerģijas ietaupījumus, kas izriet no jauniem politikas pasākumiem,
  kuri
  ieviesti pēc 2020. gada 31. decembra,
  vai politikas pasākumiem, kuri ieviesti laikā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim,
  ar nosacījumu, ka var pierādīt, ka minētie pasākumi noveduši pie atsevišķām darbībām, kas tiek īstenotas pēc 2020. gada 31. decembra un dod ietaupījumus.

Piemērojot

apakšpunktu

tikai tādus

kuri

vai politikas pasākumiem, kuri ieviesti laikā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim,

Ietaupījumi, kas jānodrošina
  b) 
  apakšpunktā minētajā laikposmā, ir kumulatīvi
  un
  papildina ietaupījumus, kas jānodrošina a) apakšpunktā minētajā laikposmā Lai to panāktu, un
  neskarot šā panta 2. un 3. punktu, dalībvalstis var rezultātos ieskaitīt enerģijas ietaupījumus, kas izriet no jauniem politikas pasākumiem,
  kas
  ieviesti pēc 2020. gada 31. decembra
  vai pirms tam
  , ar noteikumu, ka var pierādīt, ka minētie pasākumi noveduši pie
  jaunām
  atsevišķām darbībām, kas tiek īstenotas pēc 2020. gada 31. decembra un dod ietaupījumus.
  Dalībvalstis var ieskaitīt rezultātos arī ietaupījumus no atsevišķām darbībām, kas ir īstenotas laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, ja tās turpina nodrošināt pārbaudāmus enerģijas ietaupījumus pēc 2020
  . 
  gada.

Ietaupījumi, kas jānodrošina

apakšpunktā minētajā laikposmā, ir kumulatīvi

papildina ietaupījumus, kas jānodrošina a) apakšpunktā minētajā laikposmā Lai to panāktu, un

kas

vai pirms tam

jaunām

Dalībvalstis var ieskaitīt rezultātos arī ietaupījumus no atsevišķām darbībām, kas ir īstenotas laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, ja tās turpina nodrošināt pārbaudāmus enerģijas ietaupījumus pēc 2020

gada.

Minētajos aprēķinos var daļēji vai pilnībā neiekļaut to pārdotās enerģijas apjomu, ko izmanto transportam.

Tikai a) punktā minētā laikposma nolūkā
  minētajos aprēķinos var daļēji vai pilnībā neiekļaut to pārdotās enerģijas apjomu, ko izmanto transportam.
  Pārdotās enerģijas apjomu, ko izmanto transportam, ir pilnībā jāiekļauj aprēķinos b) punktā minētajam laikposmam pēc tā.

Tikai a) punktā minētā laikposma nolūkā

Pārdotās enerģijas apjomu, ko izmanto transportam, ir pilnībā jāiekļauj aprēķinos b) punktā minētajam laikposmam pēc tā.

Dalībvalstis izlemj, kā jauno ietaupījumu aprēķināto apjomu sadalīt katrā a) un b) apakšpunktā minētajā periodā, ar nosacījumu, ka katra perioda beigās ir panākti vajadzīgie kumulatīvie ietaupījumi.

Dalībvalstis izlemj, kā jauno ietaupījumu aprēķināto apjomu sadalīt katrā a) un b) apakšpunktā minētajā periodā, ar nosacījumu, ka katra perioda beigās ir panākti vajadzīgie kumulatīvie ietaupījumi.

2.   Katra dalībvalsts, ievērojot 3. punktu, var:

2.   Katra dalībvalsts, ievērojot 3. punktu, var:

| (a) | izdarīt 1. punkta a) apakšpunktā prasīto aprēķinu, izmantojot šādas vērtības: 1 % 2014. un 2015. gadā; 1,25  % 2016 un 2017. gadā; 1,5  % 2018., 2019. un 2020. gadā; |
| --- | --- |

(a)

izdarīt 1. punkta a) apakšpunktā prasīto aprēķinu, izmantojot šādas vērtības: 1 % 2014. un 2015. gadā; 1,25  % 2016 un 2017. gadā; 1,5  % 2018., 2019. un 2020. gadā;

| (a) | izdarīt 1. punkta a) apakšpunktā prasīto aprēķinu, izmantojot šādas vērtības: 1 % 2014. un 2015. gadā; 1,25  % 2016 un 2017. gadā; 1,5  % 2018., 2019. un 2020. gadā; |
| --- | --- |

(a)

izdarīt 1. punkta a) apakšpunktā prasīto aprēķinu, izmantojot šādas vērtības: 1 % 2014. un 2015. gadā; 1,25  % 2016 un 2017. gadā; 1,5  % 2018., 2019. un 2020. gadā;

| (b) | aprēķinā neiekļaut visu to enerģijas apjomu vai daļu no tā, kas pārdots izmantošanai rūpnieciskās darbībās, kuras uzskaitītas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā; |
| --- | --- |

(b)

aprēķinā neiekļaut visu to enerģijas apjomu vai daļu no tā, kas pārdots izmantošanai rūpnieciskās darbībās, kuras uzskaitītas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā;

| (b) | aprēķinā neiekļaut visu to enerģijas apjomu vai daļu no tā, kas pārdots izmantošanai rūpnieciskās darbībās, kuras uzskaitītas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā; |
| --- | --- |

(b)

aprēķinā neiekļaut visu to enerģijas apjomu vai daļu no tā, kas pārdots izmantošanai rūpnieciskās darbībās, kuras uzskaitītas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā;

| (c) | atļaut 1.
  punktā
  noteiktajā enerģijas ietaupījumā ieskaitīt enerģijas ietaupījumu, kas, īstenojot 14. panta 4. punktā, 14. panta 5. punkta b) apakšpunktā un 15. panta 1. līdz 6. punktā un 9. punktā paredzētās prasības, ir gūts enerģijas pārveides, sadales un pārvades sektoros, pie kā pieder arī efektīva centralizētas siltumapgādes un dzesēšanas infrastruktūra; |
| --- | --- |

(c)

atļaut 1.
  punktā
  noteiktajā enerģijas ietaupījumā ieskaitīt enerģijas ietaupījumu, kas, īstenojot 14. panta 4. punktā, 14. panta 5. punkta b) apakšpunktā un 15. panta 1. līdz 6. punktā un 9. punktā paredzētās prasības, ir gūts enerģijas pārveides, sadales un pārvades sektoros, pie kā pieder arī efektīva centralizētas siltumapgādes un dzesēšanas infrastruktūra;

punktā

| c) | atļaut 1. 
  punkta a) un b) apakšpunktā
  noteiktajā enerģijas ietaupījumā ieskaitīt enerģijas ietaupījumu, kas, īstenojot 14. panta 4. punktā, 14. panta 5. punkta b) apakšpunktā un 15. panta 1. līdz 6. punktā un 9. punktā paredzētās prasības, ir gūts enerģijas pārveides, sadales un pārvades sektoros, pie kā pieder arī efektīva centralizētas siltumapgādes un dzesēšanas infrastruktūra;
  un |
| --- | --- |

c)

atļaut 1. 
  punkta a) un b) apakšpunktā
  noteiktajā enerģijas ietaupījumā ieskaitīt enerģijas ietaupījumu, kas, īstenojot 14. panta 4. punktā, 14. panta 5. punkta b) apakšpunktā un 15. panta 1. līdz 6. punktā un 9. punktā paredzētās prasības, ir gūts enerģijas pārveides, sadales un pārvades sektoros, pie kā pieder arī efektīva centralizētas siltumapgādes un dzesēšanas infrastruktūra;
  un

punkta a) un b) apakšpunktā

un

| d) | šā panta 1.
  punktā minētajā
  enerģijas
  ietaupījumā
  ieskaitīt izmērāmu un
  verificējamu
  enerģijas ietaupījumu, kas gūts
  ar atsevišķām darbībām
  , kuras
  īsteno
  kopš 2008. gada 31. decembra un kuru ietekme joprojām būs manāma 2020. gadā un
  pēc tam; un |
| --- | --- |

d)

šā panta 1.
  punktā minētajā
  enerģijas
  ietaupījumā
  ieskaitīt izmērāmu un
  verificējamu
  enerģijas ietaupījumu, kas gūts
  ar atsevišķām darbībām
  , kuras
  īsteno
  kopš 2008. gada 31. decembra un kuru ietekme joprojām būs manāma 2020. gadā un
  pēc tam; un

punktā minētajā

ietaupījumā

verificējamu

ar atsevišķām darbībām

īsteno

pēc tam; un

| d) | šā panta 1.
  punkta a) apakšpunktā minētajos
  enerģijas
  ietaupījumos
  ieskaitīt izmērāmu un
  pārbaudāmu
  enerģijas ietaupījumu, kas gūts
  atsevišķās darbībās
  , kuras
  veic
  kopš 2008. gada 31. decembra un kuru ietekme joprojām būs manāma 2020. gadā. |
| --- | --- |

d)

šā panta 1.
  punkta a) apakšpunktā minētajos
  enerģijas
  ietaupījumos
  ieskaitīt izmērāmu un
  pārbaudāmu
  enerģijas ietaupījumu, kas gūts
  atsevišķās darbībās
  , kuras
  veic
  kopš 2008. gada 31. decembra un kuru ietekme joprojām būs manāma 2020. gadā.

punkta a) apakšpunktā minētajos

ietaupījumos

pārbaudāmu

atsevišķās darbībās

veic

| e) | 1. punktā prasītajā enerģijas ietaupījumā neiekļaut verificējamu tās enerģijas daudzumu, kas saražota ēkās vai uz ēkām pašpatēriņam, ja pie tā noveduši politikas pasākumi, ar kuriem veicina atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju jaunuzstādīšanu. |
| --- | --- |

e)

e)

1. punktā prasītajā enerģijas ietaupījumā neiekļaut verificējamu tās enerģijas daudzumu, kas saražota ēkās vai uz ēkām pašpatēriņam, ja pie tā noveduši politikas pasākumi, ar kuriem veicina atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju jaunuzstādīšanu.

1. punktā prasītajā enerģijas ietaupījumā neiekļaut verificējamu tās enerģijas daudzumu, kas saražota ēkās vai uz ēkām pašpatēriņam, ja pie tā noveduši politikas pasākumi, ar kuriem veicina atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju jaunuzstādīšanu.

3.   Visi saskaņā ar 2. punktu izvēlētie varianti kopā nedrīkst pārsniegt 25 % no 1. punktā minētā enerģijas ietaupījuma apjoma. Dalībvalstis izvēlētos variantus un to ietekmi aprēķina katram 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajam periodam atsevišķi:

3.   Visi saskaņā ar 2. punktu izvēlētie varianti kopā nedrīkst pārsniegt 25 % no 1. punktā minētā enerģijas ietaupījuma apjoma. Dalībvalstis izvēlētos variantus un to ietekmi aprēķina katram 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajam periodam atsevišķi:

| (a) | lai aprēķinātu 1. punkta a) apakšpunktā minētajā periodā panākamo enerģijas ietaupījumu, dalībvalstis var izmantot 2. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(a)

lai aprēķinātu 1. punkta a) apakšpunktā minētajā periodā panākamo enerģijas ietaupījumu, dalībvalstis var izmantot 2. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu;

| (a) | lai aprēķinātu 1. punkta a) apakšpunktā minētajā periodā panākamo enerģijas ietaupījumu, dalībvalstis var izmantot 2. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(a)

lai aprēķinātu 1. punkta a) apakšpunktā minētajā periodā panākamo enerģijas ietaupījumu, dalībvalstis var izmantot 2. punkta a), b), c) un d) apakšpunktu;

| b) | lai aprēķinātu 1. punkta b) apakšpunktā minētajā periodā panākamo enerģijas ietaupījumu, dalībvalstis var izmantot 2. punkta b), c), d) un e) apakšpunktu ar nosacījumu, ka d) punktā minētajām atsevišķajām darbībām būs verificējama un izmērāma ietekme arī pēc 2020. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

b)

lai aprēķinātu 1. punkta b) apakšpunktā minētajā periodā panākamo enerģijas ietaupījumu, dalībvalstis var izmantot 2. punkta b), c), d) un e) apakšpunktu ar nosacījumu, ka d) punktā minētajām atsevišķajām darbībām būs verificējama un izmērāma ietekme arī pēc 2020. gada 31. decembra.

| b) | lai aprēķinātu 1. punkta b) apakšpunktā minētajā periodā panākamo enerģijas ietaupījumu, dalībvalstis var izmantot 2. punkta b), c), d) un e) apakšpunktu ar noteikumu, ka d) punktā minētajām atsevišķajām darbībām būs verificējama un izmērāma ietekme arī pēc 2020. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

b)

lai aprēķinātu 1. punkta b) apakšpunktā minētajā periodā panākamo enerģijas ietaupījumu, dalībvalstis var izmantot 2. punkta b), c), d) un e) apakšpunktu ar noteikumu, ka d) punktā minētajām atsevišķajām darbībām būs verificējama un izmērāma ietekme arī pēc 2020. gada 31. decembra.

4.   Pēc 2020. gada 31. decembra panāktos enerģijas ietaupījumus nevar ieskaitīt kumulatīvajā ietaupījuma apjomā, kas jāsasniedz periodā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

4.   Pēc 2020. gada 31. decembra panāktos enerģijas ietaupījumus nevar ieskaitīt kumulatīvajā ietaupījuma apjomā, kas jāsasniedz periodā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka ietaupījumus, kas izriet no 7.a pantā, 7.b pantā un 20. panta 6. punktā minētajiem politikas pasākumiem, aprēķina saskaņā ar V pielikumu.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka ietaupījumus, kas izriet no 7.a pantā, 7.b pantā un 20. panta 6. punktā minētajiem politikas pasākumiem, aprēķina saskaņā ar V pielikumu.

6.   Dalībvalstis 1. punktā prasīto ietaupījumu apjomu panāk, vai nu izveidojot 7.a pantā minēto energoefektivitātes pienākuma shēmu, vai pieņemot 7.b pantā minētos alternatīvos pasākumus. Dalībvalstis energoefektivitātes pienākuma shēmu var kombinēt ar alternatīviem politikas pasākumiem.

6.   Dalībvalstis 1. punktā prasīto ietaupījumu apjomu panāk, vai nu izveidojot 7.a pantā minēto energoefektivitātes pienākuma shēmu, vai pieņemot 7.b pantā minētos alternatīvos pasākumus. Dalībvalstis energoefektivitātes pienākuma shēmu var kombinēt ar alternatīviem politikas pasākumiem.

7.   Dalībvalstis pierāda, ka gadījumos, kad politikas pasākumu vai atsevišķu darbību ietekme pārklājas, nenotiek enerģijas ietaupījuma dubulta uzskaite.”;

7.   Dalībvalstis pierāda, ka gadījumos, kad politikas pasākumu vai atsevišķu darbību ietekme pārklājas, nenotiek enerģijas ietaupījuma dubulta uzskaite.”;

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7.a pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja dalībvalstis nolemj izmantot energoefektivitātes pienākuma shēmu, lai izpildītu savas saistības panākt 7. panta 1. punktā noteikto ietaupījumu apjomu, tās nodrošina, ka šā panta 2. punktā minētās atbildīgās puses, kas darbojas katras dalībvalsts teritorijā, neskarot 7. panta 2. punktu, izpilda 7. panta 1. punkta prasību par kumulatīvu enerģijas galapatēriņa ietaupījumu. | 1.   Ja dalībvalstis nolemj izmantot energoefektivitātes pienākuma shēmu, lai izpildītu savas saistības panākt 7. panta 1. punktā noteikto ietaupījumu apjomu, tās nodrošina, ka šā panta 2. punktā minētās atbildīgās puses, kas darbojas katras dalībvalsts teritorijā, neskarot 7. panta 2.punktu, izpilda 7. panta 1. punkta prasību par kumulatīvu enerģijas galapatēriņa ietaupījumu
  , vai atļauj atbildīgajām pusēm ik gadu veikt ieguldījumus valsts energoefektivitātes fondā saskaņā ar 20. panta 6. punktu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja dalībvalstis nolemj izmantot energoefektivitātes pienākuma shēmu, lai izpildītu savas saistības panākt 7. panta 1. punktā noteikto ietaupījumu apjomu, tās nodrošina, ka šā panta 2. punktā minētās atbildīgās puses, kas darbojas katras dalībvalsts teritorijā, neskarot 7. panta 2. punktu, izpilda 7. panta 1. punkta prasību par kumulatīvu enerģijas galapatēriņa ietaupījumu.

1.   Ja dalībvalstis nolemj izmantot energoefektivitātes pienākuma shēmu, lai izpildītu savas saistības panākt 7. panta 1. punktā noteikto ietaupījumu apjomu, tās nodrošina, ka šā panta 2. punktā minētās atbildīgās puses, kas darbojas katras dalībvalsts teritorijā, neskarot 7. panta 2.punktu, izpilda 7. panta 1. punkta prasību par kumulatīvu enerģijas galapatēriņa ietaupījumu
  , vai atļauj atbildīgajām pusēm ik gadu veikt ieguldījumus valsts energoefektivitātes fondā saskaņā ar 20. panta 6. punktu
  .

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, izraugās atbildīgās puses no energosadales uzņēmumiem
  un/vai
  enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumiem
  , kuri darbojas to teritorijā,
  un
  to vidū var būt
  transportlīdzekļu degvielas
  izplatītāji
  vai transportlīdzekļu degvielas mazumtirdzniecības
  uzņēmumi
  , kas darbojas to teritorijā. Pienākuma izpildei nepieciešamo enerģijas ietaupījumu apjomu dalībvalsts izraudzītās atbildīgās puses galalietotāju vidū panāk neatkarīgi no saskaņā ar 7. panta 1. punktu veiktā aprēķina, vai, ja dalībvalstis tā nolēmusi, ar sertificētiem ietaupījumiem, ko panākušas citas personas, kā izklāstīts 5. punkta b) apakšpunktā. | 2.   Dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, izraugās atbildīgās puses no energosadales uzņēmumiem, enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumiem un transportlīdzekļu degvielas
  izplatītājiem
  vai transportlīdzekļu degvielas mazumtirdzniecības
  uzņēmumiem
  , kas darbojas to teritorijā. Pienākuma izpildei nepieciešamo enerģijas ietaupījumu apjomu dalībvalsts izraudzītās atbildīgās puses galalietotāju vidū panāk neatkarīgi no saskaņā ar 7. panta 1. punktu veiktā aprēķina, vai, ja dalībvalstis tā nolēmusi, ar sertificētiem ietaupījumiem, ko panākušas citas personas, kā izklāstīts 5. punkta b) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, izraugās atbildīgās puses no energosadales uzņēmumiem
  un/vai
  enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumiem
  , kuri darbojas to teritorijā,
  un
  to vidū var būt
  transportlīdzekļu degvielas
  izplatītāji
  vai transportlīdzekļu degvielas mazumtirdzniecības
  uzņēmumi
  , kas darbojas to teritorijā. Pienākuma izpildei nepieciešamo enerģijas ietaupījumu apjomu dalībvalsts izraudzītās atbildīgās puses galalietotāju vidū panāk neatkarīgi no saskaņā ar 7. panta 1. punktu veiktā aprēķina, vai, ja dalībvalstis tā nolēmusi, ar sertificētiem ietaupījumiem, ko panākušas citas personas, kā izklāstīts 5. punkta b) apakšpunktā.

2.   Dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, izraugās atbildīgās puses no energosadales uzņēmumiem, enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumiem un transportlīdzekļu degvielas
  izplatītājiem
  vai transportlīdzekļu degvielas mazumtirdzniecības
  uzņēmumiem
  , kas darbojas to teritorijā. Pienākuma izpildei nepieciešamo enerģijas ietaupījumu apjomu dalībvalsts izraudzītās atbildīgās puses galalietotāju vidū panāk neatkarīgi no saskaņā ar 7. panta 1. punktu veiktā aprēķina, vai, ja dalībvalstis tā nolēmusi, ar sertificētiem ietaupījumiem, ko panākušas citas personas, kā izklāstīts 5. punkta b) apakšpunktā.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7.a pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi ir izraudzīti kā atbildīgās puses saskaņā ar 2. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka, pildot savu pienākumus, enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi nerada šķēršļus lietotājiem pāriet no viena piegādātāja pie otra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ja enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi ir izraudzīti kā atbildīgās puses saskaņā ar 2. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka, pildot savu pienākumus, enerģijas mazumtirdzniecības uzņēmumi nerada šķēršļus lietotājiem pāriet no viena piegādātāja pie otra.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7.a pants – 5. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | var atļaut atbildīgajām pusēm pienākumu izpildē ieskaitīt sertificētus enerģijas ietaupījumus, ko panākuši energopakalpojumu sniedzēji vai citas trešās puses, tostarp arī tad, ja atbildīgās puses pasākumus veicina ar citu valsts apstiprinātu struktūru vai publisko iestāžu starpniecību, un tas var notikt un var arī nenotikt oficiālu partnerību ietvaros un var būt kombinācijā ar citiem finansējuma avotiem. Ja dalībvalstis to atļauj, tad tās nodrošina, ka ir ieviests skaidrs, pārredzams un visiem tirgus dalībniekiem pieejams apstiprināšanas process, kura mērķis ir sertifikācijas izmaksu samazināšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

var atļaut atbildīgajām pusēm pienākumu izpildē ieskaitīt sertificētus enerģijas ietaupījumus, ko panākuši energopakalpojumu sniedzēji vai citas trešās puses, tostarp arī tad, ja atbildīgās puses pasākumus veicina ar citu valsts apstiprinātu struktūru vai publisko iestāžu starpniecību, un tas var notikt un var arī nenotikt oficiālu partnerību ietvaros un var būt kombinācijā ar citiem finansējuma avotiem. Ja dalībvalstis to atļauj, tad tās nodrošina, ka ir ieviests skaidrs, pārredzams un visiem tirgus dalībniekiem pieejams apstiprināšanas process, kura mērķis ir sertifikācijas izmaksu samazināšana;

| b) | var atļaut atbildīgajām pusēm pienākumu izpildē ieskaitīt sertificētus enerģijas ietaupījumus, ko panākuši energopakalpojumu sniedzēji vai citas trešās puses, tostarp arī tad, ja atbildīgās puses pasākumus veicina ar citu valsts apstiprinātu struktūru vai publisko iestāžu starpniecību, un tas var notikt un var arī nenotikt oficiālu partnerību ietvaros un var būt kombinācijā ar citiem finansējuma avotiem. Ja dalībvalstis to atļauj, tad tās nodrošina, ka ir ieviests skaidrs, pārredzams
  , līdzdalīgs
  un visiem tirgus dalībniekiem pieejams
  akreditēts
  apstiprināšanas process, kura mērķis ir sertifikācijas izmaksu samazināšana; |
| --- | --- |

b)

var atļaut atbildīgajām pusēm pienākumu izpildē ieskaitīt sertificētus enerģijas ietaupījumus, ko panākuši energopakalpojumu sniedzēji vai citas trešās puses, tostarp arī tad, ja atbildīgās puses pasākumus veicina ar citu valsts apstiprinātu struktūru vai publisko iestāžu starpniecību, un tas var notikt un var arī nenotikt oficiālu partnerību ietvaros un var būt kombinācijā ar citiem finansējuma avotiem. Ja dalībvalstis to atļauj, tad tās nodrošina, ka ir ieviests skaidrs, pārredzams
  , līdzdalīgs
  un visiem tirgus dalībniekiem pieejams
  akreditēts
  apstiprināšanas process, kura mērķis ir sertifikācijas izmaksu samazināšana;

, līdzdalīgs

akreditēts

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7.a pants – 5. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | ļauj gūt papildu ietaupījumus, ko panāk, pilsētvides centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmās izmantojot ilgtspējīgākas tehnoloģijas (kā rezultātā vienlīdz samazina piesārņotājus un daļiņas), tos ieskaitot to enerģijas ietaupījumu apjomā, kas tiek prasīti saskaņā ar 1. punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

ļauj gūt papildu ietaupījumus, ko panāk, pilsētvides centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmās izmantojot ilgtspējīgākas tehnoloģijas (kā rezultātā vienlīdz samazina piesārņotājus un daļiņas), tos ieskaitot to enerģijas ietaupījumu apjomā, kas tiek prasīti saskaņā ar 1. punktu;

ļauj gūt papildu ietaupījumus, ko panāk, pilsētvides centralizētās siltumapgādes un dzesēšanas sistēmās izmantojot ilgtspējīgākas tehnoloģijas (kā rezultātā vienlīdz samazina piesārņotājus un daļiņas), tos ieskaitot to enerģijas ietaupījumu apjomā, kas tiek prasīti saskaņā ar 1. punktu;

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7.a pants – 5. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cb) | veicina tādu pasākumu pieņemšanu, kas vērsti uz siltumapgādes un dzesēšanas enerģijas ietaupījumu potenciāla izmantošanu, iespējams, sniedzot papildu ieguvumus saistībā ar piesārņojumu mazinošu intervences pasākumu īstenošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cb)

cb)

veicina tādu pasākumu pieņemšanu, kas vērsti uz siltumapgādes un dzesēšanas enerģijas ietaupījumu potenciāla izmantošanu, iespējams, sniedzot papildu ieguvumus saistībā ar piesārņojumu mazinošu intervences pasākumu īstenošanu;

veicina tādu pasākumu pieņemšanu, kas vērsti uz siltumapgādes un dzesēšanas enerģijas ietaupījumu potenciāla izmantošanu, iespējams, sniedzot papildu ieguvumus saistībā ar piesārņojumu mazinošu intervences pasākumu īstenošanu;

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1 pants – 1. daļa – 4. punkts

1 pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7.a pants – 5. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cc) | izveido instrumentus, ar kuriem apliecina enerģijas ietaupījumu, ko rada 8. pantā minētie energoauditi vai līdzvērtīgas enerģijas pārvaldības sistēmas, lai ieskaitītu šos ietaupījumus enerģijas ietaupījuma apjomā, kā tas prasīts 1. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cc)

cc)

izveido instrumentus, ar kuriem apliecina enerģijas ietaupījumu, ko rada 8. pantā minētie energoauditi vai līdzvērtīgas enerģijas pārvaldības sistēmas, lai ieskaitītu šos ietaupījumus enerģijas ietaupījuma apjomā, kā tas prasīts 1. punktā;

izveido instrumentus, ar kuriem apliecina enerģijas ietaupījumu, ko rada 8. pantā minētie energoauditi vai līdzvērtīgas enerģijas pārvaldības sistēmas, lai ieskaitītu šos ietaupījumus enerģijas ietaupījuma apjomā, kā tas prasīts 1. punktā;

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7.a pants – 5. punkts – cd apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cd) | var atļaut atbildīgajām pusēm pieskaitīt savam pienākumam enerģijas galapatēriņa ietaupījumu, kas panākts, izmantojot efektīvu siltumapgādes un dzesēšanas infrastruktūru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cd)

cd)

var atļaut atbildīgajām pusēm pieskaitīt savam pienākumam enerģijas galapatēriņa ietaupījumu, kas panākts, izmantojot efektīvu siltumapgādes un dzesēšanas infrastruktūru;

var atļaut atbildīgajām pusēm pieskaitīt savam pienākumam enerģijas galapatēriņa ietaupījumu, kas panākts, izmantojot efektīvu siltumapgādes un dzesēšanas infrastruktūru;

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7.a pants – 5. punkts – cf apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cf) | novērtē un veic pasākumus, lai mazinātu ietekmi, ko šādu shēmu radītās tiešās un netiešās izmaksas atstāj uz starptautiskai konkurencei pakļautu energoietilpīgu nozaru konkurētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cf)

cf)

novērtē un veic pasākumus, lai mazinātu ietekmi, ko šādu shēmu radītās tiešās un netiešās izmaksas atstāj uz starptautiskai konkurencei pakļautu energoietilpīgu nozaru konkurētspēju.

novērtē un veic pasākumus, lai mazinātu ietekmi, ko šādu shēmu radītās tiešās un netiešās izmaksas atstāj uz starptautiskai konkurencei pakļautu energoietilpīgu nozaru konkurētspēju.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7.a pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Integrētajos nacionālajos klimata un enerģētikas plānos ir arī noteikts, ka dalībvalstis informē Komisiju par politikas pasākumiem, ko tās paredzējušas veikt saskaņā ar 7. panta 2. punkta c) apakšpunktu. Šo pasākumu ietekmi aprēķina un iekļauj minētajos plānos. Dalībvalstu izmantotie aprēķini ir balstīti uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, kurus jāizstrādā, apspriežoties ar Komisiju, līdz 2019. gada 1. janvārim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Integrētajos nacionālajos klimata un enerģētikas plānos ir arī noteikts, ka dalībvalstis informē Komisiju par politikas pasākumiem, ko tās paredzējušas veikt saskaņā ar 7. panta 2. punkta c) apakšpunktu. Šo pasākumu ietekmi aprēķina un iekļauj minētajos plānos. Dalībvalstu izmantotie aprēķini ir balstīti uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, kurus jāizstrādā, apspriežoties ar Komisiju, līdz 2019. gada 1. janvārim.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7.a pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja dalībvalstis nolemj izmantot alternatīvus politikas pasākumus, lai izpildītu savas saistības panākt 7. panta 1. punktā noteikto ietaupījumu apjomu, tās nodrošina, ka saskaņā ar 7. panta 1. punktu prasītos enerģijas ietaupījumus panāk no galalietotājiem. | 1.   Ja dalībvalstis nolemj izmantot alternatīvus politikas pasākumus, lai izpildītu savas saistības panākt 7. panta 1. punktā noteikto ietaupījumu apjomu, tās nodrošina, ka saskaņā ar 7. panta 1. punktu prasītos enerģijas ietaupījumus
  pilnībā
  panāk no galalietotājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja dalībvalstis nolemj izmantot alternatīvus politikas pasākumus, lai izpildītu savas saistības panākt 7. panta 1. punktā noteikto ietaupījumu apjomu, tās nodrošina, ka saskaņā ar 7. panta 1. punktu prasītos enerģijas ietaupījumus panāk no galalietotājiem.

1.   Ja dalībvalstis nolemj izmantot alternatīvus politikas pasākumus, lai izpildītu savas saistības panākt 7. panta 1. punktā noteikto ietaupījumu apjomu, tās nodrošina, ka saskaņā ar 7. panta 1. punktu prasītos enerģijas ietaupījumus
  pilnībā
  panāk no galalietotājiem.

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7.b pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Turklāt visas iespējas, kā palielināt energoefektivitāti, tostarp transportā izmantojot efektīvāku degvielu, ir attiecināmas uz 7. panta 1. punktā paredzēto kumulatīvo enerģijas galapatēriņa ietaupījumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Turklāt visas iespējas, kā palielināt energoefektivitāti, tostarp transportā izmantojot efektīvāku degvielu, ir attiecināmas uz 7. panta 1. punktā paredzēto kumulatīvo enerģijas galapatēriņa ietaupījumu.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2012/27/ES

7.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Izstrādājot alternatīvus politikas pasākumus enerģijas ietaupījumu panākšanai, dalībvalstis ņem vērā, kā tie ietekmēs enerģētiskās nabadzības skartās mājsaimniecības. | 2.   Izstrādājot alternatīvus politikas pasākumus enerģijas ietaupījumu panākšanai, dalībvalstis ņem vērā, kā tie ietekmēs
  mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, tostarp
  enerģētiskās nabadzības skartās mājsaimniecības
  , un nodrošina, ka pasākumi prioritāri tiek īstenoti šādās mājsaimniecībās un sociālajos mājokļos
  . |
| | Dalībvalstis aprēķina šajās mājsaimniecībās sasniegto ietaupījumu apjomu salīdzinājumā ar kopējo ietaupījumu apjomu, kas sasniegts mājsaimniecībās saskaņā ar šo pantu. |
| | Šos ietaupījumus publicē un iekļauj integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata progresa ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] 21. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Izstrādājot alternatīvus politikas pasākumus enerģijas ietaupījumu panākšanai, dalībvalstis ņem vērā, kā tie ietekmēs enerģētiskās nabadzības skartās mājsaimniecības.

2.   Izstrādājot alternatīvus politikas pasākumus enerģijas ietaupījumu panākšanai, dalībvalstis ņem vērā, kā tie ietekmēs
  mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, tostarp
  enerģētiskās nabadzības skartās mājsaimniecības
  , un nodrošina, ka pasākumi prioritāri tiek īstenoti šādās mājsaimniecībās un sociālajos mājokļos
  .

Dalībvalstis aprēķina šajās mājsaimniecībās sasniegto ietaupījumu apjomu salīdzinājumā ar kopējo ietaupījumu apjomu, kas sasniegts mājsaimniecībās saskaņā ar šo pantu.

Dalībvalstis aprēķina šajās mājsaimniecībās sasniegto ietaupījumu apjomu salīdzinājumā ar kopējo ietaupījumu apjomu, kas sasniegts mājsaimniecībās saskaņā ar šo pantu.

Šos ietaupījumus publicē un iekļauj integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata progresa ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] 21. pantu.

Šos ietaupījumus publicē un iekļauj integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata progresa ziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] 21. pantu.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

Direktīva 2012/27/ES

7.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a | Iekļauj šādu pantu:




  “7.c pants




  Energoefektivitātes pakalpojumu sniegšana




  Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka pakalpojumi energoefektivitātes tirgū tiek sniegti konkurētspējīgā un pārredzamā veidā, lai nodrošinātu, ka galapatērētājs var baudīt ieguvumus no pakalpojumu zemākām izmaksām un augstākas kvalitātes, ko rada šie energoefektivitātes pasākumi. Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumiem, jo īpaši MVU, ir nediskriminējoša piekļuve energoefektivitātes pakalpojumu tirgum, tādējādi dodot tiem iespēju piedalīties līdztiesīgi ar vertikāli integrētiem operatoriem un pārvarēt enerģijas izplatītājiem vai pārdevējiem piešķirtās konkurences priekšrocību pozīcijas. Dalībvalstis attiecīgi pieņem jebkādus aktus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka integrētie operatori piedāvā trešām pusēm tādus pašus nosacījumus un līdzekļus, ko tie izmanto energoefektivitātes pakalpojumu sniegšanai.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a

4.a

Iekļauj šādu pantu:

“7.c pants

Energoefektivitātes pakalpojumu sniegšana

Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka pakalpojumi energoefektivitātes tirgū tiek sniegti konkurētspējīgā un pārredzamā veidā, lai nodrošinātu, ka galapatērētājs var baudīt ieguvumus no pakalpojumu zemākām izmaksām un augstākas kvalitātes, ko rada šie energoefektivitātes pasākumi. Šajā nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka uzņēmumiem, jo īpaši MVU, ir nediskriminējoša piekļuve energoefektivitātes pakalpojumu tirgum, tādējādi dodot tiem iespēju piedalīties līdztiesīgi ar vertikāli integrētiem operatoriem un pārvarēt enerģijas izplatītājiem vai pārdevējiem piešķirtās konkurences priekšrocību pozīcijas. Dalībvalstis attiecīgi pieņem jebkādus aktus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka integrētie operatori piedāvā trešām pusēm tādus pašus nosacījumus un līdzekļus, ko tie izmanto energoefektivitātes pakalpojumu sniegšanai.”

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2012/27/ES

9. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, lai dabasgāzes galalietotājiem, ciktāl tas ir tehniski iespējams, finansiāli saprātīgi un proporcionāli saistībā ar potenciālo enerģijas ietaupījumu, tiktu nodrošināti tādi individuāli skaitītāji par konkurētspējīgu cenu, kuri precīzi atspoguļo galalietotāja faktisko enerģijas patēriņu un sniedz informāciju par lietošanas faktisko ilgumu.; | Dalībvalstis nodrošina, lai dabasgāzes galalietotājiem
  attiecībā uz izvēlēto tehnoloģiju un funkcionalitāti
  , ciktāl tas ir tehniski iespējams, finansiāli saprātīgi un proporcionāli saistībā ar potenciālo enerģijas ietaupījumu, tiktu nodrošināti tādi individuāli skaitītāji
  un siltumapgādes kontrolaparāti
  par konkurētspējīgu cenu, kuri precīzi atspoguļo galalietotāja faktisko enerģijas patēriņu un sniedz informāciju par lietošanas faktisko ilgumu
  , kā arī citu attiecīgu informāciju, kas piemērojama saistībā ar noteikumiem par elektroenerģijas skaitītājiem, kas noteikti Direktīvas (ES)
  .
  ../... [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta versija)] 19. līdz 22. pantā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, lai dabasgāzes galalietotājiem, ciktāl tas ir tehniski iespējams, finansiāli saprātīgi un proporcionāli saistībā ar potenciālo enerģijas ietaupījumu, tiktu nodrošināti tādi individuāli skaitītāji par konkurētspējīgu cenu, kuri precīzi atspoguļo galalietotāja faktisko enerģijas patēriņu un sniedz informāciju par lietošanas faktisko ilgumu.;

Dalībvalstis nodrošina, lai dabasgāzes galalietotājiem
  attiecībā uz izvēlēto tehnoloģiju un funkcionalitāti
  , ciktāl tas ir tehniski iespējams, finansiāli saprātīgi un proporcionāli saistībā ar potenciālo enerģijas ietaupījumu, tiktu nodrošināti tādi individuāli skaitītāji
  un siltumapgādes kontrolaparāti
  par konkurētspējīgu cenu, kuri precīzi atspoguļo galalietotāja faktisko enerģijas patēriņu un sniedz informāciju par lietošanas faktisko ilgumu
  , kā arī citu attiecīgu informāciju, kas piemērojama saistībā ar noteikumiem par elektroenerģijas skaitītājiem, kas noteikti Direktīvas (ES)
  .
  ../... [par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta versija)] 19. līdz 22. pantā

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa –5. punkts – c apakšpunkts – iia punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa –5. punkts – c apakšpunkts – iia punkts (jauns)

Direktīva 2012/27/ES

9. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Viedā mērierīču sistēma nodrošina galapatērētājiem piekļuvi datiem par savu enerģijas patēriņa un laikrindām par tirgus norēķinu periodiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Viedā mērierīču sistēma nodrošina galapatērētājiem piekļuvi datiem par savu enerģijas patēriņa un laikrindām par tirgus norēķinu periodiem.

Viedā mērierīču sistēma nodrošina galapatērētājiem piekļuvi datiem par savu enerģijas patēriņa un laikrindām par tirgus norēķinu periodiem.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts – d apakšpunkts

Direktīva 2012/27/ES

9. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | panta 3. punktu
  svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

panta 3. punktu
  svītro;

svītro;

| d) | panta 3. punktu
  aizstāj ar šādu:





  “3.
     
  Noteikumus par datu formātu un funkcionalitāti cik vien iespējams saskaņo ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK

   (1a)

  18. līdz 21. pantu. Patērētāju datus apstrādā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679

   (1b)

  (Vispārējā datu aizsardzības regula) noteikumiem. Par piekļuvi saviem datiem viņiem noderīgā formātā no galalietotājiem neiekasē papildu maksu. |
| --- | --- |

d)

panta 3. punktu
  aizstāj ar šādu:

aizstāj ar šādu:

“3.
     
  Noteikumus par datu formātu un funkcionalitāti cik vien iespējams saskaņo ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/72/EK

   (1a)

  18. līdz 21. pantu. Patērētāju datus apstrādā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679

   (1b)

  (Vispārējā datu aizsardzības regula) noteikumiem. Par piekļuvi saviem datiem viņiem noderīgā formātā no galalietotājiem neiekasē papildu maksu.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

1. pants – 1. daļa – 6. punkts

Direktīva 2012/27/ES

“9.a pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “9.a pants | “9.a pants |
| Centralizētās siltumapgādes, centralizētās dzesēšanas un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes uzskaite, dalītā uzskaite un izmaksu sadale | Centralizētās siltumapgādes, centralizētās dzesēšanas un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes uzskaite, dalītā uzskaite un izmaksu sadale |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, lai centralizētās siltumapgādes, centralizētās dzesēšanas un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes galalietotājiem par konkurētspējīgu cenu tiktu nodrošināti skaitītāji, kas precīzi atspoguļo galalietotāja faktisko enerģijas patēriņu. | 1.   Dalībvalstis nodrošina, lai centralizētās siltumapgādes, centralizētās dzesēšanas un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes galalietotājiem par konkurētspējīgu cenu tiktu nodrošināti skaitītāji, kas precīzi atspoguļo galalietotāja faktisko enerģijas patēriņu. |
| Ja ēkas siltumapgāde
  un
  dzesēšana vai apgāde ar karsto ūdeni tiek nodrošināta no centrāla avota, kas apkalpo vairākas ēkas, vai no centralizēta siltumapgādes vai dzesēšanas tīkla, tad
  siltuma vai karstā ūdens
  skaitītāju
  allaž
  uzstāda pie siltummaiņa vai piegādes punkta. | Ja ēkas siltumapgāde, dzesēšana vai apgāde ar karsto ūdeni tiek nodrošināta no centrāla avota, kas apkalpo vairākas ēkas, vai no centralizēta siltumapgādes vai dzesēšanas tīkla, tad skaitītāju uzstāda pie siltummaiņa vai piegādes punkta. |
| 2.   Daudzdzīvokļu ēkās un daudzfunkcionālās ēkās, kuru siltumapgāde un dzesēšana tiek nodrošināta no centrāla avota vai no centralizētas siltumapgādes un dzesēšanas sistēmas, uzstāda individuālos skaitītājus, kas mēra siltumenerģijas vai dzesēšanas enerģijas vai karstā ūdens patēriņu katrā ēkas vienībā. | 2.   Daudzdzīvokļu ēkās un daudzfunkcionālās ēkās, kuru siltumapgāde un dzesēšana tiek nodrošināta no centrāla avota vai no centralizētas siltumapgādes un dzesēšanas sistēmas, uzstāda individuālos skaitītājus, kas mēra siltumenerģijas vai dzesēšanas enerģijas vai karstā ūdens patēriņu katrā ēkas vienībā
  , ja tas ir tehniski iespējami un rentabli tādā nozīmē, ka tas ir samērīgi ar potenciālo enerģijas ietaupījumu
  . |
| Ja individuālu skaitītāju izmantošana nav tehniski iespējama vai nav rentabla, katrā ēkas vienībā siltumenerģijas vai dzesēšanas enerģijas mērīšanai izmanto individuālus siltummaksas sadalītājus, ar kuriem mēra siltumenerģijas patēriņu katrā radiatorā, ja vien attiecīgā dalībvalsts nav pierādījusi, ka šādu siltummaksas sadalītāju uzstādīšana nebūtu rentabla. Tādos gadījumos var apsvērt alternatīvas rentablas metodes siltumenerģijas patēriņa uzskaitei. Katra dalībvalsts skaidri nosaka un publicē
  nosacījumus
  , pie
  kādiem
  to uzskata par tehniski neiespējamu vai nerentablu. | Ja individuālu skaitītāju izmantošana nav tehniski iespējama vai nav rentabla, katrā ēkas vienībā siltumenerģijas vai dzesēšanas enerģijas mērīšanai izmanto individuālus siltummaksas sadalītājus, ar kuriem mēra siltumenerģijas patēriņu katrā radiatorā, ja vien attiecīgā dalībvalsts nav pierādījusi, ka šādu siltummaksas sadalītāju uzstādīšana nebūtu rentabla. Tādos gadījumos var apsvērt alternatīvas rentablas metodes siltumenerģijas patēriņa uzskaitei.
  Pēc apspriešanās ar Komisiju
  katra dalībvalsts skaidri nosaka un publicē
  vispārējos kritērijus, metodes un/vai procedūras, ar kurām nosaka
  ,
  kādā gadījumā
  to uzskata par tehniski neiespējamu vai nerentablu. |
| Jaunas ēkas, kas pieder pie pirmajā daļā minētajām ēkām, vai nozīmīgi atjaunotas (renovētas) ēkas, kā noteikts Direktīvā 2010/31/ES
  ,
  vienmēr aprīko ar individuāliem skaitītājiem
  . | Jaunās daudzdzīvokļu ēkās un jaunu daudzfunkcionālu ēku dzīvojamajā daļā
  ,
  ja tām ir centrāls karstā ūdens apgādes avots vai ja to siltumapgāde tiek nodrošināta no centralizētas siltumapgādes sistēmas
  ,
  neatkarīgi no pirmās un otrās daļas uzstāda individuālos skaitītājus karstajam ūdenim
  . |
| 3.   Ja siltumapgāde un dzesēšana daudzdzīvokļu un daudzfunkcionālās ēkās tiek nodrošināta, izmantojot centralizētu siltumapgādi vai dzesēšanu, vai ja šādas ēkas galvenokārt izmanto savas koplietošanas apkures vai dzesēšanas sistēmas, dalībvalstis ievieš pārredzamus noteikumus par to, kā sadala izmaksas par siltumenerģijas, dzesēšanas enerģijas vai karstā ūdens patēriņu šādās ēkās, lai nodrošinātu, ka pārredzami un precīzi tiek uzskaitīts individuālais patēriņš, tostarp šāds: | 3.   Ja siltumapgāde un dzesēšana daudzdzīvokļu un daudzfunkcionālās ēkās tiek nodrošināta, izmantojot centralizētu siltumapgādi vai dzesēšanu, vai ja šādas ēkas galvenokārt izmanto savas koplietošanas apkures vai dzesēšanas sistēmas, dalībvalstis ievieš pārredzamus noteikumus par to, kā sadala izmaksas par siltumenerģijas, dzesēšanas enerģijas vai karstā ūdens patēriņu šādās ēkās, lai nodrošinātu, ka pārredzami un precīzi tiek uzskaitīts individuālais patēriņš, tostarp šāds: |
| a) | karstais ūdens mājsaimniecības vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“9.a pants

“9.a pants

Centralizētās siltumapgādes, centralizētās dzesēšanas un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes uzskaite, dalītā uzskaite un izmaksu sadale

Centralizētās siltumapgādes, centralizētās dzesēšanas un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes uzskaite, dalītā uzskaite un izmaksu sadale

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai centralizētās siltumapgādes, centralizētās dzesēšanas un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes galalietotājiem par konkurētspējīgu cenu tiktu nodrošināti skaitītāji, kas precīzi atspoguļo galalietotāja faktisko enerģijas patēriņu.

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai centralizētās siltumapgādes, centralizētās dzesēšanas un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes galalietotājiem par konkurētspējīgu cenu tiktu nodrošināti skaitītāji, kas precīzi atspoguļo galalietotāja faktisko enerģijas patēriņu.

Ja ēkas siltumapgāde
  un
  dzesēšana vai apgāde ar karsto ūdeni tiek nodrošināta no centrāla avota, kas apkalpo vairākas ēkas, vai no centralizēta siltumapgādes vai dzesēšanas tīkla, tad
  siltuma vai karstā ūdens
  skaitītāju
  allaž
  uzstāda pie siltummaiņa vai piegādes punkta.

un

siltuma vai karstā ūdens

allaž

Ja ēkas siltumapgāde, dzesēšana vai apgāde ar karsto ūdeni tiek nodrošināta no centrāla avota, kas apkalpo vairākas ēkas, vai no centralizēta siltumapgādes vai dzesēšanas tīkla, tad skaitītāju uzstāda pie siltummaiņa vai piegādes punkta.

2.   Daudzdzīvokļu ēkās un daudzfunkcionālās ēkās, kuru siltumapgāde un dzesēšana tiek nodrošināta no centrāla avota vai no centralizētas siltumapgādes un dzesēšanas sistēmas, uzstāda individuālos skaitītājus, kas mēra siltumenerģijas vai dzesēšanas enerģijas vai karstā ūdens patēriņu katrā ēkas vienībā.

2.   Daudzdzīvokļu ēkās un daudzfunkcionālās ēkās, kuru siltumapgāde un dzesēšana tiek nodrošināta no centrāla avota vai no centralizētas siltumapgādes un dzesēšanas sistēmas, uzstāda individuālos skaitītājus, kas mēra siltumenerģijas vai dzesēšanas enerģijas vai karstā ūdens patēriņu katrā ēkas vienībā
  , ja tas ir tehniski iespējami un rentabli tādā nozīmē, ka tas ir samērīgi ar potenciālo enerģijas ietaupījumu
  .

Ja individuālu skaitītāju izmantošana nav tehniski iespējama vai nav rentabla, katrā ēkas vienībā siltumenerģijas vai dzesēšanas enerģijas mērīšanai izmanto individuālus siltummaksas sadalītājus, ar kuriem mēra siltumenerģijas patēriņu katrā radiatorā, ja vien attiecīgā dalībvalsts nav pierādījusi, ka šādu siltummaksas sadalītāju uzstādīšana nebūtu rentabla. Tādos gadījumos var apsvērt alternatīvas rentablas metodes siltumenerģijas patēriņa uzskaitei. Katra dalībvalsts skaidri nosaka un publicē
  nosacījumus
  , pie
  kādiem
  to uzskata par tehniski neiespējamu vai nerentablu.

nosacījumus

kādiem

Ja individuālu skaitītāju izmantošana nav tehniski iespējama vai nav rentabla, katrā ēkas vienībā siltumenerģijas vai dzesēšanas enerģijas mērīšanai izmanto individuālus siltummaksas sadalītājus, ar kuriem mēra siltumenerģijas patēriņu katrā radiatorā, ja vien attiecīgā dalībvalsts nav pierādījusi, ka šādu siltummaksas sadalītāju uzstādīšana nebūtu rentabla. Tādos gadījumos var apsvērt alternatīvas rentablas metodes siltumenerģijas patēriņa uzskaitei.
  Pēc apspriešanās ar Komisiju
  katra dalībvalsts skaidri nosaka un publicē
  vispārējos kritērijus, metodes un/vai procedūras, ar kurām nosaka
  ,
  kādā gadījumā
  to uzskata par tehniski neiespējamu vai nerentablu.

Pēc apspriešanās ar Komisiju

vispārējos kritērijus, metodes un/vai procedūras, ar kurām nosaka

kādā gadījumā

Jaunas ēkas, kas pieder pie pirmajā daļā minētajām ēkām, vai nozīmīgi atjaunotas (renovētas) ēkas, kā noteikts Direktīvā 2010/31/ES
  ,
  vienmēr aprīko ar individuāliem skaitītājiem
  .

Jaunas ēkas, kas pieder pie pirmajā daļā minētajām ēkām, vai nozīmīgi atjaunotas (renovētas) ēkas, kā noteikts Direktīvā 2010/31/ES

vienmēr aprīko ar individuāliem skaitītājiem

Jaunās daudzdzīvokļu ēkās un jaunu daudzfunkcionālu ēku dzīvojamajā daļā
  ,
  ja tām ir centrāls karstā ūdens apgādes avots vai ja to siltumapgāde tiek nodrošināta no centralizētas siltumapgādes sistēmas
  ,
  neatkarīgi no pirmās un otrās daļas uzstāda individuālos skaitītājus karstajam ūdenim
  .

Jaunās daudzdzīvokļu ēkās un jaunu daudzfunkcionālu ēku dzīvojamajā daļā

ja tām ir centrāls karstā ūdens apgādes avots vai ja to siltumapgāde tiek nodrošināta no centralizētas siltumapgādes sistēmas

neatkarīgi no pirmās un otrās daļas uzstāda individuālos skaitītājus karstajam ūdenim

3.   Ja siltumapgāde un dzesēšana daudzdzīvokļu un daudzfunkcionālās ēkās tiek nodrošināta, izmantojot centralizētu siltumapgādi vai dzesēšanu, vai ja šādas ēkas galvenokārt izmanto savas koplietošanas apkures vai dzesēšanas sistēmas, dalībvalstis ievieš pārredzamus noteikumus par to, kā sadala izmaksas par siltumenerģijas, dzesēšanas enerģijas vai karstā ūdens patēriņu šādās ēkās, lai nodrošinātu, ka pārredzami un precīzi tiek uzskaitīts individuālais patēriņš, tostarp šāds:

3.   Ja siltumapgāde un dzesēšana daudzdzīvokļu un daudzfunkcionālās ēkās tiek nodrošināta, izmantojot centralizētu siltumapgādi vai dzesēšanu, vai ja šādas ēkas galvenokārt izmanto savas koplietošanas apkures vai dzesēšanas sistēmas, dalībvalstis ievieš pārredzamus noteikumus par to, kā sadala izmaksas par siltumenerģijas, dzesēšanas enerģijas vai karstā ūdens patēriņu šādās ēkās, lai nodrošinātu, ka pārredzami un precīzi tiek uzskaitīts individuālais patēriņš, tostarp šāds:

a)

karstais ūdens mājsaimniecības vajadzībām;

| a) | karstais ūdens mājsaimniecības vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

karstais ūdens mājsaimniecības vajadzībām;

| b) | siltumenerģijas starojums no ēkas konstrukcijām un koplietošanas telpu apsildei vajadzīgā siltumenerģija (ja kāpņutelpas un gaiteņi ir aprīkoti ar radiatoriem); |
| --- | --- |

b)

siltumenerģijas starojums no ēkas konstrukcijām un koplietošanas telpu apsildei vajadzīgā siltumenerģija (ja kāpņutelpas un gaiteņi ir aprīkoti ar radiatoriem);

| b) | siltumenerģijas starojums no ēkas konstrukcijām un koplietošanas telpu apsildei vajadzīgā siltumenerģija (ja kāpņutelpas un gaiteņi ir aprīkoti ar radiatoriem); |
| --- | --- |

b)

siltumenerģijas starojums no ēkas konstrukcijām un koplietošanas telpu apsildei vajadzīgā siltumenerģija (ja kāpņutelpas un gaiteņi ir aprīkoti ar radiatoriem);

| c) | dzīvokļu apsilde vai dzesēšana. |
| --- | --- |

c)

dzīvokļu apsilde vai dzesēšana.

| c) | dzīvokļu apsilde vai dzesēšana. |
| --- | --- |

c)

dzīvokļu apsilde vai dzesēšana.

4.   Šā panta nolūkā, sākot ar 2020. gada 1. janvāri, uzstāda attālināti nolasāmus skaitītājus un siltummaksas sadalītājus.

4.   Šā panta nolūkā, sākot ar 2020. gada 1. janvāri, uzstāda
  jaunus
  attālināti nolasāmus skaitītājus un siltummaksas sadalītājus.
  Tehniskās iespējamības un rentabilitātes nosacījumi, kas izklāstīti 2. punkta pirmajā un otrajā daļā, joprojām ir piemērojami.

No 2027. gada 1. janvāra jau uzstādīti, bet attālināti nenolasāmi skaitītāji un siltummaksas sadalītāji tiek aprīkoti ar šo funkciju vai aizstāti ar attālināti nolasāmām ierīcēm, izņemot gadījumus, ja attiecīgā dalībvalsts ir pierādījusi, ka tas nav rentabli.”;

No 2027. gada 1. janvāra jau uzstādīti, bet attālināti nenolasāmi skaitītāji un siltummaksas sadalītāji tiek aprīkoti ar šo funkciju vai aizstāti ar attālināti nolasāmām ierīcēm, izņemot gadījumus, ja attiecīgā dalībvalsts ir pierādījusi, ka tas nav rentabli.”;

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2012/27/ES

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja galalietotājiem nav Direktīvā 2009/73/EK minēto viedskaitītāju, dalībvalstis līdz 2014. gada 31. decembrim nodrošina, lai rēķinu informācija par gāzi būtu precīza un balstīta faktiskajā patēriņā saskaņā ar VII pielikuma 1.1. punktu, kur tas ir tehniski iespējams un ekonomiski pamatots.; | 1.   Ja galalietotājiem nav Direktīvā 2009/73/EK minēto viedskaitītāju, dalībvalstis līdz 2014. gada 31. decembrim nodrošina, lai rēķinu informācija par gāzi būtu
  uzticama,
  precīza un balstīta faktiskajā patēriņā saskaņā ar VII pielikuma 1.1. punktu, kur tas ir tehniski iespējams un ekonomiski pamatots.; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja galalietotājiem nav Direktīvā 2009/73/EK minēto viedskaitītāju, dalībvalstis līdz 2014. gada 31. decembrim nodrošina, lai rēķinu informācija par gāzi būtu precīza un balstīta faktiskajā patēriņā saskaņā ar VII pielikuma 1.1. punktu, kur tas ir tehniski iespējams un ekonomiski pamatots.;

1.   Ja galalietotājiem nav Direktīvā 2009/73/EK minēto viedskaitītāju, dalībvalstis līdz 2014. gada 31. decembrim nodrošina, lai rēķinu informācija par gāzi būtu
  uzticama,
  precīza un balstīta faktiskajā patēriņā saskaņā ar VII pielikuma 1.1. punktu, kur tas ir tehniski iespējams un ekonomiski pamatots.;

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – c apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – c apakšpunkts

Direktīva 2012/27/ES

10. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņā ar Direktīvu 2009/73/EK uzstādītie skaitītāji
  ļauj iegūt
  precīzu, faktiskajā patēriņā balstītu rēķinu informāciju. Dalībvalstis nodrošina, lai galalietotājiem būtu iespējams viegli piekļūt papildu informācijai par agrāko patēriņu detalizētu pašpārbaužu veikšanai. | Saskaņā ar Direktīvu 2009/73/EK uzstādītie skaitītāji
  sniedz
  precīzu, faktiskajā patēriņā balstītu rēķinu informāciju. Dalībvalstis nodrošina, lai galalietotājiem būtu iespējams viegli piekļūt papildu informācijai par agrāko patēriņu detalizētu pašpārbaužu veikšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Saskaņā ar Direktīvu 2009/73/EK uzstādītie skaitītāji
  ļauj iegūt
  precīzu, faktiskajā patēriņā balstītu rēķinu informāciju. Dalībvalstis nodrošina, lai galalietotājiem būtu iespējams viegli piekļūt papildu informācijai par agrāko patēriņu detalizētu pašpārbaužu veikšanai.

ļauj iegūt

Saskaņā ar Direktīvu 2009/73/EK uzstādītie skaitītāji
  sniedz
  precīzu, faktiskajā patēriņā balstītu rēķinu informāciju. Dalībvalstis nodrošina, lai galalietotājiem būtu iespējams viegli piekļūt papildu informācijai par agrāko patēriņu detalizētu pašpārbaužu veikšanai.

sniedz

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2012/27/ES

10.a pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.a pants | 10.a pants |
| Siltumapgādes, dzesēšanas un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes rēķinu un patēriņa informācija | Siltumapgādes, dzesēšanas un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes rēķinu un patēriņa informācija |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina,
  ka visiem galapatērētājiem tiek sniegta
  precīza un uz faktisko patēriņu balstīta rēķinu un patēriņa informācija saskaņā ar VII a 
  pielikuma
  1. un 2. punktu,
  ja ir uzstādīti skaitītāji vai siltummaksas sadalītāji
  . | 1.   Dalībvalstis nodrošina,
  ka — ja ir uzstādīti skaitītāji vai siltummaksas sadalītāji — uzticama,
  precīza un uz faktisko patēriņu
  vai siltummaksas sadalītāja rādījumiem
  balstīta rēķinu un patēriņa informācija saskaņā ar VII a 
  pielikuma
  1. un 2. punktu
  tiek sniegta visiem galalietotājiem
  ,
  proti, fiziskām vai juridiskām personām, kuras pērk siltumapgādi, aukstumapgādi vai karstā ūdens apgādi savam gala patēriņam, vai fiziskām vai juridiskām personām, kuras izmanto atsevišķu ēku vai daudzdzīvokļu vai daudzfunkcionālas ēkas vienību, kam siltumapgādi, dzesēšanu vai karsto ūdeni nodrošina no centrāla avota, un kurām nav tieša vai individuāla līguma ar energopiegādātāju
  . |
| Šo pienākumu var
  izpildīt, izmantojot sistēmu, saskaņā ar kuru galalietotāji paši regulāri nolasa skaitītāja rādījumus un paziņo tos enerģijas piegādātājam,
  izņemot gadījumus,
  ja
  patēriņa uzskaite ir dalīta saskaņā ar 9.
  a panta
  2. punktu. Tikai tad, ja galalietotājs nav iesniedzis skaitītāja rādījumu par konkrētu apmaksas periodu, rēķinu izraksta, balstoties uz patēriņa aplēsi vai fiksētu likmi. | Šo pienākumu var
  izpildīt — ja to ir paredzējusi dalībvalsts un
  izņemot gadījumus,
  kad
  patēriņa uzskaite ir dalīta saskaņā ar 9.
  a panta
  2. punktu
  , pamatojoties uz siltummaksas sadalītājiem, — izmantojot sistēmu, saskaņā ar kuru galalietotāji vai galaizmantotāji paši regulāri nolasa un paziņo skaitītāja rādījumus
  . Tikai tad, ja galalietotājs
  vai galaizmantotājs
  nav iesniedzis skaitītāja rādījumu par konkrētu apmaksas periodu, rēķinu izraksta, balstoties uz patēriņa aplēsi vai fiksētu likmi. |
| 2.   Dalībvalstis | 2.   Dalībvalstis |
| a) | paredz, ka, ja ir pieejama informācija par
  galapatērētājiem
  izrakstītajiem enerģijas rēķiniem un agrāko patēriņu, to dara pieejamu
  galapatērētāja
  izraudzītam energopakalpojumu sniedzējam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.a pants

10.a pants

Siltumapgādes, dzesēšanas un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes rēķinu un patēriņa informācija

Siltumapgādes, dzesēšanas un mājsaimniecības karstā ūdens apgādes rēķinu un patēriņa informācija

1.   Dalībvalstis nodrošina,
  ka visiem galapatērētājiem tiek sniegta
  precīza un uz faktisko patēriņu balstīta rēķinu un patēriņa informācija saskaņā ar VII a 
  pielikuma
  1. un 2. punktu,
  ja ir uzstādīti skaitītāji vai siltummaksas sadalītāji
  .

1.   Dalībvalstis nodrošina,
  ka — ja ir uzstādīti skaitītāji vai siltummaksas sadalītāji — uzticama,
  precīza un uz faktisko patēriņu
  vai siltummaksas sadalītāja rādījumiem
  balstīta rēķinu un patēriņa informācija saskaņā ar VII a 
  pielikuma
  1. un 2. punktu
  tiek sniegta visiem galalietotājiem
  ,
  proti, fiziskām vai juridiskām personām, kuras pērk siltumapgādi, aukstumapgādi vai karstā ūdens apgādi savam gala patēriņam, vai fiziskām vai juridiskām personām, kuras izmanto atsevišķu ēku vai daudzdzīvokļu vai daudzfunkcionālas ēkas vienību, kam siltumapgādi, dzesēšanu vai karsto ūdeni nodrošina no centrāla avota, un kurām nav tieša vai individuāla līguma ar energopiegādātāju
  .

Šo pienākumu var
  izpildīt, izmantojot sistēmu, saskaņā ar kuru galalietotāji paši regulāri nolasa skaitītāja rādījumus un paziņo tos enerģijas piegādātājam,
  izņemot gadījumus,
  ja
  patēriņa uzskaite ir dalīta saskaņā ar 9.
  a panta
  2. punktu. Tikai tad, ja galalietotājs nav iesniedzis skaitītāja rādījumu par konkrētu apmaksas periodu, rēķinu izraksta, balstoties uz patēriņa aplēsi vai fiksētu likmi.

izpildīt, izmantojot sistēmu, saskaņā ar kuru galalietotāji paši regulāri nolasa skaitītāja rādījumus un paziņo tos enerģijas piegādātājam,

ja

a panta

Šo pienākumu var
  izpildīt — ja to ir paredzējusi dalībvalsts un
  izņemot gadījumus,
  kad
  patēriņa uzskaite ir dalīta saskaņā ar 9.
  a panta
  2. punktu
  , pamatojoties uz siltummaksas sadalītājiem, — izmantojot sistēmu, saskaņā ar kuru galalietotāji vai galaizmantotāji paši regulāri nolasa un paziņo skaitītāja rādījumus
  . Tikai tad, ja galalietotājs
  vai galaizmantotājs
  nav iesniedzis skaitītāja rādījumu par konkrētu apmaksas periodu, rēķinu izraksta, balstoties uz patēriņa aplēsi vai fiksētu likmi.

izpildīt — ja to ir paredzējusi dalībvalsts un

kad

a panta

, pamatojoties uz siltummaksas sadalītājiem, — izmantojot sistēmu, saskaņā ar kuru galalietotāji vai galaizmantotāji paši regulāri nolasa un paziņo skaitītāja rādījumus

vai galaizmantotājs

2.   Dalībvalstis

2.   Dalībvalstis

a)

paredz, ka, ja ir pieejama informācija par
  galapatērētājiem
  izrakstītajiem enerģijas rēķiniem un agrāko patēriņu, to dara pieejamu
  galapatērētāja
  izraudzītam energopakalpojumu sniedzējam;

galapatērētājiem

galapatērētāja

| a) | paredz, ka, ja ir pieejama informācija par
  galaizmantotājiem
  izrakstītajiem enerģijas rēķiniem un agrāko patēriņu
  vai siltummaksas sadalītāja rādījumiem
  , to
  pēc galaizmantotāja pieprasījuma
  dara pieejamu
  galaizmantotāja
  izraudzītam energopakalpojumu sniedzējam; |
| --- | --- |

a)

paredz, ka, ja ir pieejama informācija par
  galaizmantotājiem
  izrakstītajiem enerģijas rēķiniem un agrāko patēriņu
  vai siltummaksas sadalītāja rādījumiem
  , to
  pēc galaizmantotāja pieprasījuma
  dara pieejamu
  galaizmantotāja
  izraudzītam energopakalpojumu sniedzējam;

galaizmantotājiem

vai siltummaksas sadalītāja rādījumiem

pēc galaizmantotāja pieprasījuma

galaizmantotāja

| b) | nodrošina, lai galalietotājiem tiktu piedāvāta iespēja rēķinu informāciju un rēķinus saņemt elektroniskā formātā
  un lai tie pēc pieprasījuma saņemtu skaidru un viegli saprotamu skaidrojumu par rēķina sastādīšanu, it īpaši, ja rēķinu pamatā nav faktiskais patēriņš
  ; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, lai galalietotājiem tiktu piedāvāta iespēja rēķinu informāciju un rēķinus saņemt elektroniskā formātā
  un lai tie pēc pieprasījuma saņemtu skaidru un viegli saprotamu skaidrojumu par rēķina sastādīšanu, it īpaši, ja rēķinu pamatā nav faktiskais patēriņš
  ;

un lai tie pēc pieprasījuma saņemtu skaidru un viegli saprotamu skaidrojumu par rēķina sastādīšanu, it īpaši, ja rēķinu pamatā nav faktiskais patēriņš

| b) | nodrošina, lai galalietotājiem tiktu piedāvāta iespēja rēķinu informāciju un rēķinus saņemt elektroniskā formātā; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, lai galalietotājiem tiktu piedāvāta iespēja rēķinu informāciju un rēķinus saņemt elektroniskā formātā;

| c) | nodrošina, lai visiem
  galapatērētājiem
  saskaņā ar
  VII
  pielikuma 3. punktu līdz ar rēķinu,
  kura pamatā ir faktiskais patēriņš, tiktu sniegta pienācīga
  informācija; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, lai visiem
  galapatērētājiem
  saskaņā ar
  VII
  pielikuma 3. punktu līdz ar rēķinu,
  kura pamatā ir faktiskais patēriņš, tiktu sniegta pienācīga
  informācija;

galapatērētājiem

VII

kura pamatā ir faktiskais patēriņš, tiktu sniegta pienācīga

| c) | nodrošina, lai visiem
  galaizmantotājiem
  saskaņā ar
  VIIa
  pielikuma 3. punktu līdz ar rēķinu,
  tiktu sniegta skaidra un saprotama
  informācija; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, lai visiem
  galaizmantotājiem
  saskaņā ar
  VIIa
  pielikuma 3. punktu līdz ar rēķinu,
  tiktu sniegta skaidra un saprotama
  informācija;

galaizmantotājiem

VIIa

tiktu sniegta skaidra un saprotama

| d) | var paredzēt, ka pēc galalietotāja pieprasījuma rēķina informācijas sniegšana nav uzskatāma par maksājuma pieprasījumu. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka tiek piedāvāta elastīga kārtība faktisko maksājumu veikšanai; |
| --- | --- |

d)

var paredzēt, ka pēc galalietotāja pieprasījuma rēķina informācijas sniegšana nav uzskatāma par maksājuma pieprasījumu. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka tiek piedāvāta elastīga kārtība faktisko maksājumu veikšanai;

| d) | var paredzēt, ka pēc galalietotāja pieprasījuma rēķina informācijas sniegšana nav uzskatāma par maksājuma pieprasījumu. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka tiek piedāvāta elastīga kārtība faktisko maksājumu veikšanai; |
| --- | --- |

d)

var paredzēt, ka pēc galalietotāja pieprasījuma rēķina informācijas sniegšana nav uzskatāma par maksājuma pieprasījumu. Šādos gadījumos dalībvalstis nodrošina, ka tiek piedāvāta elastīga kārtība faktisko maksājumu veikšanai;

| da) | veicina kiberdrošību un nodrošina galaizmantotāju privātuma un datu aizsardzību saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

da)

da)

veicina kiberdrošību un nodrošina galaizmantotāju privātuma un datu aizsardzību saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem;

veicina kiberdrošību un nodrošina galaizmantotāju privātuma un datu aizsardzību saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem;

2.a
     
  Dalībvalstis izlemj, kas ir atbildīgs par 1. un 2. punktā minētās informācijas sniegšanu galaizmantotājiem, kuriem nav tieša vai individuāla līguma ar energopiegādātāju.

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2012/27/ES

15. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -a) | panta 4. punktam pievieno šādu daļu:



  Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām nosaka vienotu metodiku, lai rosinātu tīklu operatorus samazināt zaudējumus, īstenot izmaksu un enerģijas patēriņa ziņā efektīvu ieguldījumu programmu infrastruktūrā un pienācīgi aprēķināt energoefektivitāti un tīkla elastību. Komisija līdz ... [12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] saskaņā ar 23. pantu pieņem deleģēto aktu, ar kuru šo direktīvu papildina, nosakot šīs metodikas specifikācijas.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-a)

-a)

panta 4. punktam pievieno šādu daļu:

Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām nosaka vienotu metodiku, lai rosinātu tīklu operatorus samazināt zaudējumus, īstenot izmaksu un enerģijas patēriņa ziņā efektīvu ieguldījumu programmu infrastruktūrā un pienācīgi aprēķināt energoefektivitāti un tīkla elastību. Komisija līdz ... [12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] saskaņā ar 23. pantu pieņem deleģēto aktu, ar kuru šo direktīvu papildina, nosakot šīs metodikas specifikācijas.”

Komisija pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām nosaka vienotu metodiku, lai rosinātu tīklu operatorus samazināt zaudējumus, īstenot izmaksu un enerģijas patēriņa ziņā efektīvu ieguldījumu programmu infrastruktūrā un pienācīgi aprēķināt energoefektivitāti un tīkla elastību. Komisija līdz ... [12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] saskaņā ar 23. pantu pieņem deleģēto aktu, ar kuru šo direktīvu papildina, nosakot šīs metodikas specifikācijas.”

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

1. pants – 1. daļa – 11. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

Direktīva 2012/27/ES

15. pants – 5. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmu operatori ievēro XII pielikumā noteiktās prasības.; | Pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmu operatori
  , veidojot savienojumus, ņem vērā vajadzību nodrošināt siltumapgādes nepārtrauktību un garantē piekļuvi tīklam un augstas efektivitātes koģenerācijai un
  ievēro XII pielikumā noteiktās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmu operatori ievēro XII pielikumā noteiktās prasības.;

Pārvades sistēmu operatori un sadales sistēmu operatori
  , veidojot savienojumus, ņem vērā vajadzību nodrošināt siltumapgādes nepārtrauktību un garantē piekļuvi tīklam un augstas efektivitātes koģenerācijai un
  ievēro XII pielikumā noteiktās prasības.

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 11.a apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. punkts – 11.a apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2012/27/ES

19.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a | Iekļauj šādu pantu:




  “19.a pants




  Eiropas banku finansējums energoefektivitātei




  Eiropas Investīciju banka (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) pielāgo savus politikas mērķus, lai atzītu, ka energoefektivitāte ir jāuzskata par patstāvīgu enerģijas avotu, bet investīcijas energoefektivitātē par daļu no to infrastruktūras investīciju portfeļa.




  EIB un ERAB kopā ar valstu attīstību veicinošajām bankām izstrādā, sagatavo un finansē programmas un projektus energoefektivitātes nozarē, tostarp arī attiecībā uz enerģētiskās nabadzības skartām mājsaimniecībām.




  Dalībvalstis pilnībā izmanto iniciatīvas “Energoviedu ēku vieda finansēšana” iespējas un piedāvātos instrumentus.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.a

11.a

Iekļauj šādu pantu:

“19.a pants

Eiropas banku finansējums energoefektivitātei

Eiropas Investīciju banka (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) pielāgo savus politikas mērķus, lai atzītu, ka energoefektivitāte ir jāuzskata par patstāvīgu enerģijas avotu, bet investīcijas energoefektivitātē par daļu no to infrastruktūras investīciju portfeļa.

EIB un ERAB kopā ar valstu attīstību veicinošajām bankām izstrādā, sagatavo un finansē programmas un projektus energoefektivitātes nozarē, tostarp arī attiecībā uz enerģētiskās nabadzības skartām mājsaimniecībām.

Dalībvalstis pilnībā izmanto iniciatīvas “Energoviedu ēku vieda finansēšana” iespējas un piedāvātos instrumentus.”

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.a punkts (jauns)

Direktīva 2012/27/ES

23. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12.a) | 23. panta pantā iekļauj šādu punktu:




  “3.a
     
  Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(12.a)

(12.a)

23. panta pantā iekļauj šādu punktu:

“3.a
     
  Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.”

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 12.b punkts (jauns)

Direktīva 2012/27/ES

24. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12.b) | 24. panta pantā iekļauj šādu punktu:




  “4.a
     
  Enerģētikas savienības stāvokļa apskata kontekstā Komisija saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] 29. panta 1. punktu un 2. punkta c) apakšpunktu ziņo par CO2 emisiju tirgus darbību, ņemot vērā apsvērumus par ietekmi uz šīs direktīvas īstenošanu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(12.b)

(12.b)

24. panta pantā iekļauj šādu punktu:

“4.a
     
  Enerģētikas savienības stāvokļa apskata kontekstā Komisija saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] 29. panta 1. punktu un 2. punkta c) apakšpunktu ziņo par CO2 emisiju tirgus darbību, ņemot vērā apsvērumus par ietekmi uz šīs direktīvas īstenošanu.”

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

Direktīva 2012/27/ES

24. pants – 12. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 12.   Komisija vēlākais līdz 2024. gada 28. februārim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem izvērtē šo direktīvu un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajam ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus turpmākiem pasākumiem.; | 12.   Komisija vēlākais līdz 2024. gada 28. februārim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem izvērtē šo direktīvu un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei
  , novērtējot šīs direktīvas vispārējo efektivitāti un nepieciešamību vēl vairāk pielāgot Savienības energoefektivitātes politiku atbilstīgi Parīzes nolīguma mērķiem, ekonomikas un inovāciju attīstībai
  . Minētajam ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus turpmākiem pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.   Komisija vēlākais līdz 2024. gada 28. februārim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem izvērtē šo direktīvu un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Minētajam ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus turpmākiem pasākumiem.;

12.   Komisija vēlākais līdz 2024. gada 28. februārim un pēc tam ik pēc pieciem gadiem izvērtē šo direktīvu un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei
  , novērtējot šīs direktīvas vispārējo efektivitāti un nepieciešamību vēl vairāk pielāgot Savienības energoefektivitātes politiku atbilstīgi Parīzes nolīguma mērķiem, ekonomikas un inovāciju attīstībai
  . Minētajam ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus turpmākiem pasākumiem.

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 13.a punkts (jauns)

Direktīva 2012/27/ES

24. pants – 12.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13.a) | 24. panta pantā iekļauj šādu punktu:




  12.a
     
  Komisija līdz 2019. gada 31. decembrim veic atsevišķu padziļinātu analīzi par energoefektivitātes potenciālu saistībā ar:










  a) | enerģijas pārveidi un transformāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(13.a)

(13.a)

24. panta pantā iekļauj šādu punktu:

12.a
     
  Komisija līdz 2019. gada 31. decembrim veic atsevišķu padziļinātu analīzi par energoefektivitātes potenciālu saistībā ar:

a)

enerģijas pārveidi un transformāciju;

| b) | enerģijas pārvadi un sadali; |
| --- | --- |

b)

enerģijas pārvadi un sadali;

| c) | enerģijas ražošanu un tās produktu tālāku transportēšanu, proti, enerģiju, kas izmantota fosilā kurināmā ieguvei un tā transportēšanai uz izmantošanas vietu. |
| --- | --- |

c)

enerģijas ražošanu un tās produktu tālāku transportēšanu, proti, enerģiju, kas izmantota fosilā kurināmā ieguvei un tā transportēšanai uz izmantošanas vietu.

| d) | enerģijas uzkrāšanu. |
| --- | --- |

d)

enerģijas uzkrāšanu.

Līdz 2021. gada 31. janvārim Komisija, pamatojoties uz saviem novērojumiem, vajadzības gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgu leģislatīva akta priekšlikumu.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. punkts – a apakšpunkts

I pielikums – 1. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2012/27/ES

IV pielikums – 3. zemsvītras piezīme

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | IV pielikuma 3. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu: “(3) Piemērojams, ja enerģijas ietaupījumu aprēķina primārās enerģijas izteiksmē, izmantojot augšupēju pieeju, ko balsta uz enerģijas galapatēriņu. Attiecībā uz elektroenerģijas ietaupījumu (kWh) dalībvalstis drīkst piemērot standarta koeficientu
  2,0 . Dalībvalstis drīkst piemērot
  atšķirīgu koeficientu ar nosacījumu, ka to var pamatot.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

IV pielikuma 3. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu: “(3) Piemērojams, ja enerģijas ietaupījumu aprēķina primārās enerģijas izteiksmē, izmantojot augšupēju pieeju, ko balsta uz enerģijas galapatēriņu. Attiecībā uz elektroenerģijas ietaupījumu (kWh) dalībvalstis drīkst piemērot standarta koeficientu
  2,0 . Dalībvalstis drīkst piemērot
  atšķirīgu koeficientu ar nosacījumu, ka to var pamatot.”;

2,0 . Dalībvalstis drīkst piemērot

| (a) | IV pielikuma 3. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu: “(3) Piemērojams
  tikai šīs direktīvas mērķiem un tad
  , ja enerģijas ietaupījumu aprēķina primārās enerģijas izteiksmē, izmantojot augšupēju pieeju, ko balsta uz enerģijas galapatēriņu. Attiecībā uz elektroenerģijas ietaupījumu (kWh) dalībvalstis
  piemēro koeficientu, ko nosaka ar pārredzamu un visās dalībvalstīs salīdzināmu metodi, pamatojoties uz valsts apstākļiem, kas ietekmē primārās enerģijas patēriņu. Šie apstākļi ir pienācīgi pamatoti, izmērāmi un pārbaudāmi, un to pamatā ir objektīvi un nediskriminējoši kritēriji. Attiecībā uz elektroenerģijas ietaupījumu (kWh) dalībvalstis
  drīkst piemērot standarta koeficientu
  2,3 vai
  atšķirīgu koeficientu ar nosacījumu, ka to var pamatot.
  To darot, dalībvalstis ņem vērā savu energoresursu struktūru, kas iekļauta integrētajos valsts enerģētikas un klimata plānos, kuri jāpaziņo Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] [3.] pantu. Standarta koeficientu pārskata ik pēc 5 gadiem, pamatojoties uz faktiski novērotajiem datiem.
  ”; |
| --- | --- |

(a)

IV pielikuma 3. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu: “(3) Piemērojams
  tikai šīs direktīvas mērķiem un tad
  , ja enerģijas ietaupījumu aprēķina primārās enerģijas izteiksmē, izmantojot augšupēju pieeju, ko balsta uz enerģijas galapatēriņu. Attiecībā uz elektroenerģijas ietaupījumu (kWh) dalībvalstis
  piemēro koeficientu, ko nosaka ar pārredzamu un visās dalībvalstīs salīdzināmu metodi, pamatojoties uz valsts apstākļiem, kas ietekmē primārās enerģijas patēriņu. Šie apstākļi ir pienācīgi pamatoti, izmērāmi un pārbaudāmi, un to pamatā ir objektīvi un nediskriminējoši kritēriji. Attiecībā uz elektroenerģijas ietaupījumu (kWh) dalībvalstis
  drīkst piemērot standarta koeficientu
  2,3 vai
  atšķirīgu koeficientu ar nosacījumu, ka to var pamatot.
  To darot, dalībvalstis ņem vērā savu energoresursu struktūru, kas iekļauta integrētajos valsts enerģētikas un klimata plānos, kuri jāpaziņo Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] [3.] pantu. Standarta koeficientu pārskata ik pēc 5 gadiem, pamatojoties uz faktiski novērotajiem datiem.
  ”;

tikai šīs direktīvas mērķiem un tad

piemēro koeficientu, ko nosaka ar pārredzamu un visās dalībvalstīs salīdzināmu metodi, pamatojoties uz valsts apstākļiem, kas ietekmē primārās enerģijas patēriņu. Šie apstākļi ir pienācīgi pamatoti, izmērāmi un pārbaudāmi, un to pamatā ir objektīvi un nediskriminējoši kritēriji. Attiecībā uz elektroenerģijas ietaupījumu (kWh) dalībvalstis

2,3 vai

To darot, dalībvalstis ņem vērā savu energoresursu struktūru, kas iekļauta integrētajos valsts enerģētikas un klimata plānos, kuri jāpaziņo Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) XX/20XX [Enerģētikas savienības pārvaldība] [3.] pantu. Standarta koeficientu pārskata ik pēc 5 gadiem, pamatojoties uz faktiski novērotajiem datiem.

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

I pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2012/27/ES

V pielikums – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ir jāpierāda, ka ietaupījumi ir ietaupījumi papildus tiem, kuri rastos jebkurā gadījumā bez atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu un/vai īstenojošo publisko iestāžu darbības. Lai noteiktu, kādu ietaupījumu var deklarēt kā papildu ietaupījumu, dalībvalstis nosaka bāzlīniju, kura raksturo, kā enerģijas patēriņš palielinātos, ja nebūtu attiecīgā politikas pasākuma. Nosakot bāzlīniju, ņem vērā vismaz šādus faktorus: enerģijas patēriņa tendences, patērētāju paradumu izmaiņas, tehnikas progress un citu valsts un ES līmenī īstenotu pasākumu radītas izmaiņas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ir jāpierāda, ka ietaupījumi ir ietaupījumi papildus tiem, kuri rastos jebkurā gadījumā bez atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu un/vai īstenojošo publisko iestāžu darbības. Lai noteiktu, kādu ietaupījumu var deklarēt kā papildu ietaupījumu, dalībvalstis nosaka bāzlīniju, kura raksturo, kā enerģijas patēriņš palielinātos, ja nebūtu attiecīgā politikas pasākuma. Nosakot bāzlīniju, ņem vērā vismaz šādus faktorus: enerģijas patēriņa tendences, patērētāju paradumu izmaiņas, tehnikas progress un citu valsts un ES līmenī īstenotu pasākumu radītas izmaiņas;

| (a) | ir jāpierāda, ka ietaupījumi ir ietaupījumi papildus tiem, kuri rastos jebkurā gadījumā bez atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu un/vai īstenojošo publisko iestāžu darbības. Lai noteiktu, kādu ietaupījumu var deklarēt kā papildu ietaupījumu, dalībvalstis nosaka bāzlīniju, kura raksturo, kā enerģijas patēriņš palielinātos, ja nebūtu attiecīgā politikas pasākuma
  un no tā izrietošo jauno atsevišķo darbību
  . Nosakot bāzlīniju, ņem vērā vismaz šādus faktorus: enerģijas patēriņa tendences, patērētāju paradumu izmaiņas, tehnikas progress un citu valsts un
  Savienības
  līmenī īstenotu pasākumu radītas izmaiņas; |
| --- | --- |

(a)

ir jāpierāda, ka ietaupījumi ir ietaupījumi papildus tiem, kuri rastos jebkurā gadījumā bez atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu un/vai īstenojošo publisko iestāžu darbības. Lai noteiktu, kādu ietaupījumu var deklarēt kā papildu ietaupījumu, dalībvalstis nosaka bāzlīniju, kura raksturo, kā enerģijas patēriņš palielinātos, ja nebūtu attiecīgā politikas pasākuma
  un no tā izrietošo jauno atsevišķo darbību
  . Nosakot bāzlīniju, ņem vērā vismaz šādus faktorus: enerģijas patēriņa tendences, patērētāju paradumu izmaiņas, tehnikas progress un citu valsts un
  Savienības
  līmenī īstenotu pasākumu radītas izmaiņas;

un no tā izrietošo jauno atsevišķo darbību

Savienības

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

I pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2012/27/ES

V pielikums – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ietaupījumus, ko rada obligātu Savienības tiesību aktu īstenošana, uzskata par ietaupījumiem, kas būtu radušies jebkurā gadījumā bez atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu un/vai īstenojošo publisko iestāžu darbības, tāpēc tos nedrīkst deklarēt saskaņā ar 7. panta 1. punktu, izņemot ietaupījumus, kas saistīti esošo ēku
  renovāciju
  , ja ir nodrošināts 3. punkta h) apakšpunktā minētais būtiskuma kritērijs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ietaupījumus, ko rada obligātu Savienības tiesību aktu īstenošana, uzskata par ietaupījumiem, kas būtu radušies jebkurā gadījumā bez atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu un/vai īstenojošo publisko iestāžu darbības, tāpēc tos nedrīkst deklarēt saskaņā ar 7. panta 1. punktu, izņemot ietaupījumus, kas saistīti esošo ēku
  renovāciju
  , ja ir nodrošināts 3. punkta h) apakšpunktā minētais būtiskuma kritērijs;

renovāciju

| (b) | ietaupījumus, ko rada obligātu Savienības tiesību aktu īstenošana, uzskata par ietaupījumiem, kas būtu radušies jebkurā gadījumā bez atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu un/vai īstenojošo publisko iestāžu darbības, tāpēc tos nedrīkst deklarēt saskaņā ar 7. panta 1. punktu, izņemot ietaupījumus, kas saistīti
  ar pasākumiem
  esošo ēku
  renovācijas veicināšanai
  , ja ir nodrošināts 3. punkta h) apakšpunktā minētais būtiskuma kritērijs; |
| --- | --- |

(b)

ietaupījumus, ko rada obligātu Savienības tiesību aktu īstenošana, uzskata par ietaupījumiem, kas būtu radušies jebkurā gadījumā bez atbildīgo, iesaistīto vai pilnvaroto pušu un/vai īstenojošo publisko iestāžu darbības, tāpēc tos nedrīkst deklarēt saskaņā ar 7. panta 1. punktu, izņemot ietaupījumus, kas saistīti
  ar pasākumiem
  esošo ēku
  renovācijas veicināšanai
  , ja ir nodrošināts 3. punkta h) apakšpunktā minētais būtiskuma kritērijs;

ar pasākumiem

renovācijas veicināšanai

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

I pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2012/27/ES

V pielikums – 2. punkts – h apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (h) | aprēķinot enerģijas ietaupījumu, ņem vērā pasākumu darbības ilgumu.
  To var darīt
  , uzskaitot ietaupījumu, ko ar katru atsevišķu darbību iegūs laikā no tās īstenošanas dienas līdz attiecīgi 2020. gada 31. decembrim vai 2030. gada 31. decembrim. Kā alternatīvu dalībvalstis drīkst izmantot citu metodi, par kuru aplēsts, ka ar to tiks sasniegts vismaz tāds pats kopējais ietaupījuma apjoms. Izmantojot citas metodes, dalībvalstis nodrošina, ka kopējais ar šīm citām metodēm aprēķinātais enerģijas ietaupījuma apjoms nepārsniedz enerģijas ietaupījuma apjomu, kas būtu radies, ja aprēķinā tiktu skaitīts ietaupījums, ko ar katru atsevišķu darbību sasniegs laikā no tās īstenošanas dienas līdz attiecīgi 2020. gada 31. decembrim vai 2030. gada 31. decembrim. Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Enerģētikas savienības pārvaldības regulu sīki apraksta citas izmantotās metodes un to, kādi noteikumi ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka tās izpilda šo saistošo aprēķināšanas prasību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(h)

aprēķinot enerģijas ietaupījumu, ņem vērā pasākumu darbības ilgumu.
  To var darīt
  , uzskaitot ietaupījumu, ko ar katru atsevišķu darbību iegūs laikā no tās īstenošanas dienas līdz attiecīgi 2020. gada 31. decembrim vai 2030. gada 31. decembrim. Kā alternatīvu dalībvalstis drīkst izmantot citu metodi, par kuru aplēsts, ka ar to tiks sasniegts vismaz tāds pats kopējais ietaupījuma apjoms. Izmantojot citas metodes, dalībvalstis nodrošina, ka kopējais ar šīm citām metodēm aprēķinātais enerģijas ietaupījuma apjoms nepārsniedz enerģijas ietaupījuma apjomu, kas būtu radies, ja aprēķinā tiktu skaitīts ietaupījums, ko ar katru atsevišķu darbību sasniegs laikā no tās īstenošanas dienas līdz attiecīgi 2020. gada 31. decembrim vai 2030. gada 31. decembrim. Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Enerģētikas savienības pārvaldības regulu sīki apraksta citas izmantotās metodes un to, kādi noteikumi ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka tās izpilda šo saistošo aprēķināšanas prasību.

To var darīt

| (h) | aprēķinot enerģijas ietaupījumu, ņem vērā pasākumu darbības ilgumu
  un likmi, ar kādu ietaupījums samazinās laika gaitā
  .
  Šo aprēķinu veic
  , uzskaitot ietaupījumu, ko ar katru atsevišķu darbību iegūs laikā no tās īstenošanas dienas līdz attiecīgi 2020. gada 31. decembrim vai 2030. gada 31. decembrim. Kā alternatīvu dalībvalstis drīkst izmantot citu metodi, par kuru aplēsts, ka ar to tiks sasniegts vismaz tāds pats kopējais ietaupījuma apjoms. Izmantojot citas metodes, dalībvalstis nodrošina, ka kopējais ar šīm citām metodēm aprēķinātais enerģijas ietaupījuma apjoms nepārsniedz enerģijas ietaupījuma apjomu, kas būtu radies, ja aprēķinā tiktu skaitīts ietaupījums, ko ar katru atsevišķu darbību sasniegs laikā no tās īstenošanas dienas līdz attiecīgi 2020. gada 31. decembrim vai 2030. gada 31. decembrim. Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Enerģētikas savienības pārvaldības regulu sīki apraksta citas izmantotās metodes un to, kādi noteikumi ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka tās izpilda šo saistošo aprēķināšanas prasību. |
| --- | --- |

(h)

aprēķinot enerģijas ietaupījumu, ņem vērā pasākumu darbības ilgumu
  un likmi, ar kādu ietaupījums samazinās laika gaitā
  .
  Šo aprēķinu veic
  , uzskaitot ietaupījumu, ko ar katru atsevišķu darbību iegūs laikā no tās īstenošanas dienas līdz attiecīgi 2020. gada 31. decembrim vai 2030. gada 31. decembrim. Kā alternatīvu dalībvalstis drīkst izmantot citu metodi, par kuru aplēsts, ka ar to tiks sasniegts vismaz tāds pats kopējais ietaupījuma apjoms. Izmantojot citas metodes, dalībvalstis nodrošina, ka kopējais ar šīm citām metodēm aprēķinātais enerģijas ietaupījuma apjoms nepārsniedz enerģijas ietaupījuma apjomu, kas būtu radies, ja aprēķinā tiktu skaitīts ietaupījums, ko ar katru atsevišķu darbību sasniegs laikā no tās īstenošanas dienas līdz attiecīgi 2020. gada 31. decembrim vai 2030. gada 31. decembrim. Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos saskaņā ar Enerģētikas savienības pārvaldības regulu sīki apraksta citas izmantotās metodes un to, kādi noteikumi ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka tās izpilda šo saistošo aprēķināšanas prasību.

un likmi, ar kādu ietaupījums samazinās laika gaitā

Šo aprēķinu veic

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

I pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2012/27/ES

V pielikums – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | enerģijas ietaupījuma apjoms, kas ir prasīts vai jāpanāk, īstenojot politikas pasākumu, ir izteikts kā galapatēriņš
  vai kā
  primārās enerģijas patēriņš, izmantojot IV pielikumā noteiktos pārrēķina koeficientus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

enerģijas ietaupījuma apjoms, kas ir prasīts vai jāpanāk, īstenojot politikas pasākumu, ir izteikts kā galapatēriņš
  vai kā
  primārās enerģijas patēriņš, izmantojot IV pielikumā noteiktos pārrēķina koeficientus;

vai kā

| (d) | enerģijas ietaupījuma apjoms, kas ir prasīts vai jāpanāk, īstenojot politikas pasākumu, ir izteikts kā galapatēriņš
  un
  primārās enerģijas patēriņš, izmantojot IV pielikumā noteiktos pārrēķina koeficientus; |
| --- | --- |

(d)

enerģijas ietaupījuma apjoms, kas ir prasīts vai jāpanāk, īstenojot politikas pasākumu, ir izteikts kā galapatēriņš
  un
  primārās enerģijas patēriņš, izmantojot IV pielikumā noteiktos pārrēķina koeficientus;

un

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

I pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2012/27/ES

V pielikums – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Politikas pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 7. panta 2. punkta e) apakšpunktu, dalībvalstis drīkst izmantot Direktīvā 2010/31/ES noteikto aprēķinu metodiku tiktāl, ciktāl tas atbilst šīs direktīvas 7. pantā un šajā pielikumā noteiktajām prasībām. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Politikas pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 7. panta 2. punkta e) apakšpunktu, dalībvalstis drīkst izmantot Direktīvā 2010/31/ES noteikto aprēķinu metodiku tiktāl, ciktāl tas atbilst šīs direktīvas 7. pantā un šajā pielikumā noteiktajām prasībām.

Politikas pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 7. panta 2. punkta e) apakšpunktu, dalībvalstis drīkst izmantot Direktīvā 2010/31/ES noteikto aprēķinu metodiku tiktāl, ciktāl tas atbilst šīs direktīvas 7. pantā un šajā pielikumā noteiktajām prasībām.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 2. punkts – b apakšpunkts

I pielikums – 2. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2012/27/ES

VIIa pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | |
| 1. | Faktiskajā patēriņā balstīti rēķini |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Faktiskajā patēriņā balstīti rēķini

| 1. | Faktiskajā patēriņā
  vai siltummaksas sadalītāju rādījumos
  balstīti rēķini |
| --- | --- |

1.

Faktiskajā patēriņā
  vai siltummaksas sadalītāju rādījumos
  balstīti rēķini

vai siltummaksas sadalītāju rādījumos

Lai ļautu
  galalietotājiem
  pielāgot savu enerģijas patēriņu, rēķini tiek sagatavoti vismaz reizi gadā, balstoties uz faktisko patēriņu.

galalietotājiem

Lai ļautu
  galaizmantotājiem
  pielāgot savu enerģijas patēriņu, rēķini tiek sagatavoti vismaz reizi gadā, balstoties uz faktisko patēriņu
  vai siltummaksas sadalītāju rādījumiem
  .

galaizmantotājiem

vai siltummaksas sadalītāju rādījumiem

| 2. | Rēķinu vai patēriņa informācijas sniegšanas biežums |
| --- | --- |

2.

Rēķinu vai patēriņa informācijas sniegšanas biežums

| 2. | Rēķinu vai patēriņa informācijas sniegšanas biežums |
| --- | --- |

2.

Rēķinu vai patēriņa informācijas sniegšanas biežums

No [ierakstīt
  stāšanās spēkā
  datumu], ja ir uzstādīti attālināti nolasāmi skaitītāji vai siltummaksas sadalītāji, faktiskajā patēriņā balstītus rēķinus vai patēriņa informāciju
  dara pieejamu
  vismaz reizi ceturksnī pēc pieprasījuma vai gadījumā, ja galapatērētāji ir izvēlējušies saņemt elektroniskus rēķinus, vai citos gadījumos – divas reizes gadā.

stāšanās spēkā

dara pieejamu

No [ierakstīt
  transponēšanas
  datumu], ja ir uzstādīti attālināti nolasāmi skaitītāji vai siltummaksas sadalītāji, faktiskajā patēriņā
  vai siltummaksas sadalītāju rādījumos
  balstītus rēķinus vai patēriņa informāciju
  nodrošina galalietotājiem
  vismaz reizi ceturksnī pēc pieprasījuma vai gadījumā, ja galapatērētāji ir izvēlējušies saņemt elektroniskus rēķinus, vai citos gadījumos – divas reizes gadā.

transponēšanas

vai siltummaksas sadalītāju rādījumos

nodrošina galalietotājiem

No 2022. gada 1. janvāra, ja ir uzstādīti attālināti nolasāmi skaitītāji vai siltummaksas sadalītāji, rēķinus vai patēriņa informāciju
  dara pieejamu
  vismaz reizi mēnesī. Siltumapgādi un dzesēšanu no šīs prasības izpildes drīkst atbrīvot laikā, kas nav siltumapgādes/dzesēšanas sezona.

dara pieejamu

No 2022. gada 1. janvāra, ja ir uzstādīti attālināti nolasāmi skaitītāji vai siltummaksas sadalītāji,
  faktiskajā patēriņā vai siltummaksas sadalītāju rādījumos balstītus
  rēķinus vai patēriņa informāciju
  nodrošina visiem galalietotājiem
  vismaz reizi mēnesī
  . To arī pastāvīgi dara pieejamu internetā un atjaunina tik bieži, cik to atļauj izmantotās mērierīces un sistēma
  . Siltumapgādi un dzesēšanu no šīs prasības izpildes drīkst atbrīvot laikā, kas nav siltumapgādes/dzesēšanas sezona.

faktiskajā patēriņā vai siltummaksas sadalītāju rādījumos balstītus

nodrošina visiem galalietotājiem

. To arī pastāvīgi dara pieejamu internetā un atjaunina tik bieži, cik to atļauj izmantotās mērierīces un sistēma

| 3. | Informācijas minimums faktiskajā patēriņā balstītā rēķinā |
| --- | --- |

3.

Informācijas minimums faktiskajā patēriņā balstītā rēķinā

| 3. | Rēķinā ietvertās informācijas minimums |
| --- | --- |

3.

Rēķinā ietvertās informācijas minimums

Dalībvalstis nodrošina, lai galalietotājiem skaidrā un saprotamā veidā rēķinos
  vai līdz ar tiem būtu pieejama šāda informācija:

Dalībvalstis nodrošina, lai galalietotājiem skaidrā un saprotamā veidā rēķinos

Ja rēķinu pamatā ir faktiskais patēriņš vai siltummaksas sadalītāju rādījumi, dalībvalstis nodrošina, lai tajos
  vai līdz ar tiem
  galaizmantotājiem skaidrā un saprotamā veidā,
  būtu pieejama šāda
  precīza
  informācija:

Ja rēķinu pamatā ir faktiskais patēriņš vai siltummaksas sadalītāju rādījumi, dalībvalstis nodrošina, lai tajos

galaizmantotājiem skaidrā un saprotamā veidā,

precīza

| (a) | pašreizējās faktiskās cenas un enerģijas faktiskais patēriņš; |
| --- | --- |

(a)

pašreizējās faktiskās cenas un enerģijas faktiskais patēriņš;

| (a) | pašreizējās faktiskās cenas un enerģijas faktiskais patēriņš
  vai kopējie siltummaksas un siltummaksas sadalītāju rādījumi
  ; |
| --- | --- |

(a)

pašreizējās faktiskās cenas un enerģijas faktiskais patēriņš
  vai kopējie siltummaksas un siltummaksas sadalītāju rādījumi
  ;

vai kopējie siltummaksas un siltummaksas sadalītāju rādījumi

| (b) | informācija par
  izmantoto kurināmo sadalījumu
  , tostarp
  galalietotājiem
  ar centralizētu siltumapgādi vai centralizētu aukstumapgādi; |
| --- | --- |

(b)

informācija par
  izmantoto kurināmo sadalījumu
  , tostarp
  galalietotājiem
  ar centralizētu siltumapgādi vai centralizētu aukstumapgādi;

izmantoto kurināmo sadalījumu

galalietotājiem

| (b) | informācija par
  izmantotā kurināmā struktūru, ar to saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu
  , tostarp
  galaizmatotājiem
  ar centralizētu siltumapgādi vai centralizētu aukstumapgādi
  , un skaidrojums par dažādiem nodokļiem, nodevām un piemērotajiem tarifiem
  ; |
| --- | --- |

(b)

informācija par
  izmantotā kurināmā struktūru, ar to saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu
  , tostarp
  galaizmatotājiem
  ar centralizētu siltumapgādi vai centralizētu aukstumapgādi
  , un skaidrojums par dažādiem nodokļiem, nodevām un piemērotajiem tarifiem
  ;

izmantotā kurināmā struktūru, ar to saistīto siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu

galaizmatotājiem

, un skaidrojums par dažādiem nodokļiem, nodevām un piemērotajiem tarifiem

| (c) | galalietotāja pašreizējā siltumapgādes un dzesēšanas enerģijas patēriņa salīdzinājums grafiskā veidā ar patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējā gadā, ar klimatisko apstākļu korekciju; |
| --- | --- |

(c)

galalietotāja pašreizējā siltumapgādes un dzesēšanas enerģijas patēriņa salīdzinājums grafiskā veidā ar patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējā gadā, ar klimatisko apstākļu korekciju;

| (c) | galalietotāja pašreizējā siltumapgādes un dzesēšanas enerģijas patēriņa salīdzinājums grafiskā veidā ar patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējā gadā, ar klimatisko apstākļu korekciju; |
| --- | --- |

(c)

galalietotāja pašreizējā siltumapgādes un dzesēšanas enerģijas patēriņa salīdzinājums grafiskā veidā ar patēriņu tajā pašā laikposmā iepriekšējā gadā, ar klimatisko apstākļu korekciju;

| (d) | informācija saziņai ar galalietotāju organizācijām, enerģētikas aģentūrām vai līdzīgām struktūrām, tostarp tīmekļa vietņu adreses, kur var iegūt informāciju par pieejamajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, salīdzinošus datus par galalietotāju profiliem un objektīvas enerģiju patērējošo iekārtu tehniskās specifikācijas. |
| --- | --- |

(d)

informācija saziņai ar galalietotāju organizācijām, enerģētikas aģentūrām vai līdzīgām struktūrām, tostarp tīmekļa vietņu adreses, kur var iegūt informāciju par pieejamajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, salīdzinošus datus par galalietotāju profiliem un objektīvas enerģiju patērējošo iekārtu tehniskās specifikācijas.

| (d) | informācija saziņai ar galalietotāju organizācijām, enerģētikas aģentūrām vai līdzīgām struktūrām, tostarp tīmekļa vietņu adreses, kur var iegūt informāciju par pieejamajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, salīdzinošus datus par galalietotāju profiliem un objektīvas enerģiju patērējošo iekārtu tehniskās specifikācijas. |
| --- | --- |

(d)

informācija saziņai ar galalietotāju organizācijām, enerģētikas aģentūrām vai līdzīgām struktūrām, tostarp tīmekļa vietņu adreses, kur var iegūt informāciju par pieejamajiem energoefektivitātes uzlabošanas pasākumiem, salīdzinošus datus par galalietotāju profiliem un objektīvas enerģiju patērējošo iekārtu tehniskās specifikācijas.

| (da) | informācija par attiecīgajām sūdzību iesniegšanas procedūrām, ombuda pakalpojumiem vai alternatīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem; |
| --- | --- |

(da)

(da)

informācija par attiecīgajām sūdzību iesniegšanas procedūrām, ombuda pakalpojumiem vai alternatīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem;

informācija par attiecīgajām sūdzību iesniegšanas procedūrām, ombuda pakalpojumiem vai alternatīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem;

Turklāt dalībvalstis nodrošina, lai galalietotājam skaidrā un saprotamā veidā rēķinos, līdz ar tiem vai līdztekus tiem būtu pieejami salīdzinājumi
  ar tādas pašas
  lietotāju
  kategorijas vidējo normalizēto vai
  etalona galalietotāju.

Turklāt dalībvalstis nodrošina, lai galalietotājam skaidrā un saprotamā veidā rēķinos, līdz ar tiem vai līdztekus tiem būtu pieejami salīdzinājumi

lietotāju

etalona galalietotāju.

| (db) | salīdzinājumi
  ar tādas pašas
  patērētāju
  kategorijas vidējo normalizēto vai
  standarta galaizmantotāju; |
| --- | --- |

(db)

(db)

salīdzinājumi
  ar tādas pašas
  patērētāju
  kategorijas vidējo normalizēto vai
  standarta galaizmantotāju;

salīdzinājumi

patērētāju

standarta galaizmantotāju;

Ja rēķina pamatā nav faktiskais patēriņš vai siltummaksas sadalītāju rādījumi, tajos iekļauj skaidru un saprotamu paskaidrojumu par to, kā tika aprēķināta rēķinā norādītā summa, un vismaz d) un da) apakšpunktā minēto informāciju.

Ja rēķina pamatā nav faktiskais patēriņš vai siltummaksas sadalītāju rādījumi, tajos iekļauj skaidru un saprotamu paskaidrojumu par to, kā tika aprēķināta rēķinā norādītā summa, un vismaz d) un da) apakšpunktā minēto informāciju.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – 2.a punkts (jauns)

I pielikums – 2.a punkts (jauns)

Direktīva 2012/27/ES

IX pielikums – 1. daļa – g. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | Direktīvas IX pielikuma 1. daļas ceturtās daļas g) punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

Direktīvas IX pielikuma 1. daļas ceturtās daļas g) punktu aizstāj ar šādu:

| g) | ekonomiskā analīze. Ietekmju pārskats |
| --- | --- |

g)

ekonomiskā analīze. Ietekmju pārskats

| g) | Ekonomiskā analīze: Ietekmju pārskats |
| --- | --- |

g)

Ekonomiskā analīze: Ietekmju pārskats

Ekonomiskajā analīzē ņem vērā visus attiecīgos ekonomikas ietekmes faktorus.

Ekonomiskajā analīzē ņem vērā visus attiecīgos ekonomikas ietekmes faktorus.

Dalībvalstis
  var izvērtēt
  un lēmumu pieņemšanā
  ņemt
  vērā izmaksas un enerģijas ietaupījumus, ko gūst, saistībā ar analizētajiem risinājumiem palielinot enerģijas piegādes elastīgumu un labāk izmantojot elektroenerģijas tīklus, tostarp ieekonomētās izmaksas un ietaupījumu no samazinātiem infrastruktūras ieguldījumiem.

var izvērtēt

ņemt

Dalībvalstis
  izvērtē
  un lēmumu pieņemšanā
  ņem
  vērā izmaksas un enerģijas ietaupījumus, ko gūst, saistībā ar analizētajiem risinājumiem palielinot enerģijas piegādes elastīgumu un labāk izmantojot elektroenerģijas tīklus, tostarp ieekonomētās izmaksas un ietaupījumu no samazinātiem infrastruktūras ieguldījumiem.

izvērtē

ņem

Vērā ņemtajās izmaksās un ieguvumos iekļauj vismaz šādus punktus:

Vērā ņemtajās izmaksās un ieguvumos iekļauj vismaz šādus punktus:

| i) | ieguvumi |
| --- | --- |

i)

ieguvumi

| i) | ieguvumi |
| --- | --- |

i)

ieguvumi

| | — | patērētāja ieguvums (siltumapgāde un elektroenerģija), |
| --- | --- | --- |

—

patērētāja ieguvums (siltumapgāde un elektroenerģija),

| | — | patērētāja ieguvums (siltumapgāde un elektroenerģija), |
| --- | --- | --- |

—

patērētāja ieguvums (siltumapgāde un elektroenerģija),

| | — | ārējie ieguvumi, piemēram, ar vidi un
  veselību
  saistīti ieguvumi,
  kad vien tas iespējams; |
| --- | --- | --- |

—

ārējie ieguvumi, piemēram, ar vidi un
  veselību
  saistīti ieguvumi,
  kad vien tas iespējams;

veselību

kad vien tas iespējams;

| | — | ārējie ieguvumi, piemēram, ar vidi
  , siltumnīcefekta gāzu emisijām, veselību
  un
  drošību
  saistīti ieguvumi, |
| --- | --- | --- |

—

ārējie ieguvumi, piemēram, ar vidi
  , siltumnīcefekta gāzu emisijām, veselību
  un
  drošību
  saistīti ieguvumi,

, siltumnīcefekta gāzu emisijām, veselību

drošību

| | — | ietekme uz darba tirgu, energoapgādes drošību un konkurētspēju, |
| --- | --- | --- |

—

ietekme uz darba tirgu, energoapgādes drošību un konkurētspēju,

ietekme uz darba tirgu, energoapgādes drošību un konkurētspēju,

| ii) | izmaksas |
| --- | --- |

ii)

izmaksas

| ii) | izmaksas |
| --- | --- |

ii)

izmaksas

| | — | iekārtu un aprīkojuma kapitāla izmaksas, |
| --- | --- | --- |

—

iekārtu un aprīkojuma kapitāla izmaksas,

| | — | iekārtu un aprīkojuma kapitāla izmaksas, |
| --- | --- | --- |

—

iekārtu un aprīkojuma kapitāla izmaksas,

| | — | saistīto enerģētikas tīklu kapitāla izmaksas, |
| --- | --- | --- |

—

saistīto enerģētikas tīklu kapitāla izmaksas,

| | — | saistīto enerģētikas tīklu kapitāla izmaksas, |
| --- | --- | --- |

—

saistīto enerģētikas tīklu kapitāla izmaksas,

| | — | mainīgās un fiksētās ekspluatācijas izmaksas, |
| --- | --- | --- |

—

mainīgās un fiksētās ekspluatācijas izmaksas,

| | — | mainīgās un fiksētās ekspluatācijas izmaksas, |
| --- | --- | --- |

—

mainīgās un fiksētās ekspluatācijas izmaksas,

| | — | enerģijas izmaksas, |
| --- | --- | --- |

—

enerģijas izmaksas,

| | — | enerģijas izmaksas, |
| --- | --- | --- |

—

enerģijas izmaksas,

| | — | ar vidi un
  veselību
  saistītās izmaksas,
  kad vien tas iespējams; |
| --- | --- | --- |

—

ar vidi un
  veselību
  saistītās izmaksas,
  kad vien tas iespējams;

veselību

kad vien tas iespējams;

| | — | ar vidi
  , veselību
  un
  drošību
  saistītās izmaksas, |
| --- | --- | --- |

—

ar vidi
  , veselību
  un
  drošību
  saistītās izmaksas,

, veselību

drošību

| | — | ar darba tirgu, energoapgādes drošību un konkurētspēju saistītās izmaksas.” |
| --- | --- | --- |

—

ar darba tirgu, energoapgādes drošību un konkurētspēju saistītās izmaksas.”

ar darba tirgu, energoapgādes drošību un konkurētspēju saistītās izmaksas.”

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

Pielikums – 2.b punkts (jauns)

Pielikums – 2.b punkts (jauns)

Direktīva 2012/27/ES

XII pielikums – 1. daļa – a punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2.b) | direktīvas XII pielikuma pirmās daļas a) punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(2.b)

(2.b)

direktīvas XII pielikuma pirmās daļas a) punktu aizstāj ar šādu:

| “a) | izveido un publisko standarta noteikumus saistībā ar to izmaksu uzņemšanos un sadali, kas saistītas ar tehniskiem pielāgojumiem, piemēram, tīkla pieslēgumiem un
  tīkla pastiprinājumiem
  , uzlabotu tīkla darbību un noteikumiem par nediskriminējošu tīkla kodeksu īstenošanu, kuri ir nepieciešami, lai integrētu jaunus ražotājus, kas augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražoto elektroenerģiju piegādā savstarpēji savienotā tīklā; |
| --- | --- |

“a)

izveido un publisko standarta noteikumus saistībā ar to izmaksu uzņemšanos un sadali, kas saistītas ar tehniskiem pielāgojumiem, piemēram, tīkla pieslēgumiem un
  tīkla pastiprinājumiem
  , uzlabotu tīkla darbību un noteikumiem par nediskriminējošu tīkla kodeksu īstenošanu, kuri ir nepieciešami, lai integrētu jaunus ražotājus, kas augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražoto elektroenerģiju piegādā savstarpēji savienotā tīklā;

tīkla pastiprinājumiem

| “a) | izveido un publisko standarta noteikumus saistībā ar to izmaksu uzņemšanos un sadali, kas saistītas ar tehniskiem pielāgojumiem, piemēram, tīkla pieslēgumiem
  , tīkla pastiprinājumiem
  un
  jaunu tīklu ieviešanu
  , uzlabotu tīkla darbību un noteikumiem par nediskriminējošu tīkla kodeksu īstenošanu, kuri ir nepieciešami, lai integrētu jaunus ražotājus, kas augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražoto elektroenerģiju piegādā savstarpēji savienotā tīklā
  vai citos difūzos avotos
  .” |
| --- | --- |

“a)

izveido un publisko standarta noteikumus saistībā ar to izmaksu uzņemšanos un sadali, kas saistītas ar tehniskiem pielāgojumiem, piemēram, tīkla pieslēgumiem
  , tīkla pastiprinājumiem
  un
  jaunu tīklu ieviešanu
  , uzlabotu tīkla darbību un noteikumiem par nediskriminējošu tīkla kodeksu īstenošanu, kuri ir nepieciešami, lai integrētu jaunus ražotājus, kas augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā saražoto elektroenerģiju piegādā savstarpēji savienotā tīklā
  vai citos difūzos avotos
  .”

, tīkla pastiprinājumiem

jaunu tīklu ieviešanu

vai citos difūzos avotos

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0391/2017).

1

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

9

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīva 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

10

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Direktīva 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

10

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīva (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīva (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

(1a)  
  2016. gada Pasaules enerģētikas pārskats, Starptautiskā Enerģētikas aģentūra, 2016.

1a

2016. gada Pasaules enerģētikas pārskats, Starptautiskā Enerģētikas aģentūra, 2016.

(1b)  
  2016. gada Pasaules enerģētikas pārskats, Starptautiskā Enerģētikas aģentūra, 2016.

1b

2016. gada Pasaules enerģētikas pārskats, Starptautiskā Enerģētikas aģentūra, 2016.

(1a)  
  Formulējums no Eiropas Parlamenta 2016. gada 2. jūnija ziņojuma par īstenošanas ziņojumu par Energoefektivitātes direktīvu (2012/27/ES)-(2015/2232(INI))

1a

Formulējums no Eiropas Parlamenta 2016. gada 2. jūnija ziņojuma par īstenošanas ziņojumu par Energoefektivitātes direktīvu (2012/27/ES)-(2015/2232(INI))

(1a)  
  Komisijas dienestu darba dokuments, Lauksaimniecība un ilgtspējīga ūdens apsaimniekošana ES, 2017. gada 28. aprīlis.

1a

Komisijas dienestu darba dokuments, Lauksaimniecība un ilgtspējīga ūdens apsaimniekošana ES, 2017. gada 28. aprīlis.

(1a)  
  Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK attiecībā uz mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

1a

Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikums 2003/361/EK attiecībā uz mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

---

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/391 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/391

---

P8_TA(2018)0011

Enerģētikas savienības pārvaldība ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 17. janvārī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Enerģētikas savienības pārvaldību un ar ko groza Direktīvu 94/22/EK, Direktīvu 98/70/EK, Direktīvu 2009/31/EK, Regulu (EK) Nr. 663/2009, Regulu (EK) Nr. 715/2009, Direktīvu 2009/73/EK, Padomes Direktīvu 2009/119/EK, Direktīvu 2010/31/ES, Direktīvu 2012/27/ES, Direktīvu 2013/30/ES un Padomes Direktīvu (ES) 2015/652 un atceļ Regulu (ES) Nr. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 458/17)

Grozījums Nr . 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Šī regula liek vajadzīgo leģislatīvo pamatu uzticamai
  un
  pārredzamai pārvaldībai, kas nodrošinās Enerģētikas savienības mērķu un mērķrādītāju sasniegšanu ar komplementāriem, saskanīgiem un vērienīgiem Savienības un tās dalībvalstu centieniem, līdztekus
  iedzīvinot Savienības labāka regulējuma principus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Šī regula liek vajadzīgo leģislatīvo pamatu uzticamai
  un
  pārredzamai pārvaldībai, kas nodrošinās Enerģētikas savienības mērķu un mērķrādītāju sasniegšanu ar komplementāriem, saskanīgiem un vērienīgiem Savienības un tās dalībvalstu centieniem, līdztekus
  iedzīvinot Savienības labāka regulējuma principus
  .

| (1) | Šī regula liek vajadzīgo leģislatīvo pamatu uzticamai
  , iekļaujošai, rentablai,
  pārredzamai
  un paredzamai
  pārvaldībai, kas nodrošinās Enerģētikas savienības
  2030. gada un ilgtermiņa
  mērķu un mērķrādītāju sasniegšanu
  atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 21. pušu konferences ietvaros 2015. gadā pieņemto Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām (“Parīzes nolīgums”)
  ar komplementāriem, saskanīgiem un vērienīgiem Savienības un tās dalībvalstu centieniem, līdztekus
  ierobežojot administratīvo sarežģītību
  . |
| --- | --- |

(1)

Šī regula liek vajadzīgo leģislatīvo pamatu uzticamai
  , iekļaujošai, rentablai,
  pārredzamai
  un paredzamai
  pārvaldībai, kas nodrošinās Enerģētikas savienības
  2030. gada un ilgtermiņa
  mērķu un mērķrādītāju sasniegšanu
  atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 21. pušu konferences ietvaros 2015. gadā pieņemto Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām (“Parīzes nolīgums”)
  ar komplementāriem, saskanīgiem un vērienīgiem Savienības un tās dalībvalstu centieniem, līdztekus
  ierobežojot administratīvo sarežģītību
  .

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Spēcīga Enerģētikas savienība, kuras pamatā ir tālejoša klimata politika, ir vajadzīga tāpēc, lai Savienības patērētājiem — gan mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem — sagādātu drošu, ilgtspējīgi saražotu, konkurētspējīgu enerģiju par pieņemamu cenu, un tam vajadzīga pilnīga Eiropas energosistēmas pārkārtošana. Šo mērķi var sasniegt tikai ar koordinētu rīcību un gan leģislatīviem, gan neleģislatīviem aktiem Savienības
  un
  nacionālā līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Spēcīga Enerģētikas savienība, kuras pamatā ir tālejoša klimata politika, ir vajadzīga tāpēc, lai Savienības patērētājiem — gan mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem — sagādātu drošu, ilgtspējīgi saražotu, konkurētspējīgu enerģiju par pieņemamu cenu, un tam vajadzīga pilnīga Eiropas energosistēmas pārkārtošana. Šo mērķi var sasniegt tikai ar koordinētu rīcību un gan leģislatīviem, gan neleģislatīviem aktiem Savienības
  un
  nacionālā līmenī.

| (3) | Spēcīga Enerģētikas savienība, kuras pamatā ir tālejoša klimata politika, ir vajadzīga tāpēc, lai Savienības patērētājiem — gan mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem — sagādātu drošu, ilgtspējīgi saražotu, konkurētspējīgu enerģiju par pieņemamu cenu
  un veicinātu pētniecību un inovāciju, izmantojot pievilcīgas investīcijas
  , un tam vajadzīga pilnīga Eiropas energosistēmas pārkārtošana. Šo mērķi var sasniegt tikai ar koordinētu rīcību un gan leģislatīviem, gan neleģislatīviem aktiem Savienības
  , makroreģionālā, reģionālā,
  nacionālā
  un vietējā
  līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Spēcīga Enerģētikas savienība, kuras pamatā ir tālejoša klimata politika, ir vajadzīga tāpēc, lai Savienības patērētājiem — gan mājsaimniecībām, gan uzņēmumiem — sagādātu drošu, ilgtspējīgi saražotu, konkurētspējīgu enerģiju par pieņemamu cenu
  un veicinātu pētniecību un inovāciju, izmantojot pievilcīgas investīcijas
  , un tam vajadzīga pilnīga Eiropas energosistēmas pārkārtošana. Šo mērķi var sasniegt tikai ar koordinētu rīcību un gan leģislatīviem, gan neleģislatīviem aktiem Savienības
  , makroreģionālā, reģionālā,
  nacionālā
  un vietējā
  līmenī.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Pilnībā funkcionējoša un noturīga Enerģētikas savienība pārveidotu Savienību par vadošu inovācijas, investīciju, izaugsmes un sociālās un ekonomiskās attīstības reģionu, kas savukārt sniegtu labu piemēru tam, kā īstenot vērienīgus mērķus klimata pārmaiņu mazināšanā, kuri ir nesaraujami saistīti ar pasākumiem inovācijas, investīciju un izaugsmes veicināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Pilnībā funkcionējoša un noturīga Enerģētikas savienība pārveidotu Savienību par vadošu inovācijas, investīciju, izaugsmes un sociālās un ekonomiskās attīstības reģionu, kas savukārt sniegtu labu piemēru tam, kā īstenot vērienīgus mērķus klimata pārmaiņu mazināšanā, kuri ir nesaraujami saistīti ar pasākumiem inovācijas, investīciju un izaugsmes veicināšanai.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Komisijas priekšlikums ir izstrādāts līdzās un pieņemts kopā ar vairākām citām iniciatīvām konkrētās enerģētikas politikas jomās, konkrētāk, atjaunojamo energoresursu, energoefektivitātes un tirgus modeļa jomā. Minētās iniciatīvas kopā veido tiesību aktu paketi, kuras pamatprincipi ir prioritāte energoefektivitātei, Savienības globālās līderpozīcijas atjaunojamo energoresursu jomā un taisnīgums pret enerģijas patērētājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Komisijas priekšlikums ir izstrādāts līdzās un pieņemts kopā ar vairākām citām iniciatīvām konkrētās enerģētikas politikas jomās, konkrētāk, atjaunojamo energoresursu, energoefektivitātes un tirgus modeļa jomā. Minētās iniciatīvas kopā veido tiesību aktu paketi, kuras pamatprincipi ir prioritāte energoefektivitātei, Savienības globālās līderpozīcijas atjaunojamo energoresursu jomā un taisnīgums pret enerģijas patērētājiem.

| (4) | Komisijas priekšlikums ir izstrādāts līdzās un pieņemts kopā ar vairākām citām iniciatīvām konkrētās enerģētikas politikas jomās, konkrētāk, atjaunojamo energoresursu, energoefektivitātes
  (tostarp ēku energoefektivitātes)
  un tirgus modeļa jomā. Minētās iniciatīvas kopā veido tiesību aktu paketi, kuras pamatprincipi ir prioritāte energoefektivitātei, Savienības globālās līderpozīcijas atjaunojamo energoresursu jomā un taisnīgums pret enerģijas patērētājiem
  , tostarp risinot enerģētiskās nabadzības problēmu un veicinot godīgu konkurenci iekšējā tirgū
  . |
| --- | --- |

(4)

Komisijas priekšlikums ir izstrādāts līdzās un pieņemts kopā ar vairākām citām iniciatīvām konkrētās enerģētikas politikas jomās, konkrētāk, atjaunojamo energoresursu, energoefektivitātes
  (tostarp ēku energoefektivitātes)
  un tirgus modeļa jomā. Minētās iniciatīvas kopā veido tiesību aktu paketi, kuras pamatprincipi ir prioritāte energoefektivitātei, Savienības globālās līderpozīcijas atjaunojamo energoresursu jomā un taisnīgums pret enerģijas patērētājiem
  , tostarp risinot enerģētiskās nabadzības problēmu un veicinot godīgu konkurenci iekšējā tirgū
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Eiropadome 2014. gada 24. oktobrī
  vienojās par
  Savienības klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, par pamatu izvirzot četrus galvenos mērķrādītājus: visā iekšējā tautsaimniecībā par vismaz 40 % samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas, par vismaz 27 % (orientējoties uz 30 %) uzlabot energoefektivitāti, panākt, ka vismaz 27 % no Savienībā patērētās enerģijas nāk no atjaunojamajiem energoresursiem, un panākt, ka elektrotīklu starpsavienotības rādītājs sasniedz vismaz 15 %. Tā noteica, ka atjaunojamo energoresursu mērķrādītājs ir saistošs Savienības līmenī un tiks sasniegts ar dalībvalstu devumiem, orientējoties uz vajadzību kopīgi sasniegt ES mērķrādītāju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Eiropadome 2014. gada 24. oktobrī
  vienojās par
  Savienības klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, par pamatu izvirzot četrus galvenos mērķrādītājus: visā iekšējā tautsaimniecībā par vismaz 40 % samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas, par vismaz 27 % (orientējoties uz 30 %) uzlabot energoefektivitāti, panākt, ka vismaz 27 % no Savienībā patērētās enerģijas nāk no atjaunojamajiem energoresursiem, un panākt, ka elektrotīklu starpsavienotības rādītājs sasniedz vismaz 15 %. Tā noteica, ka atjaunojamo energoresursu mērķrādītājs ir saistošs Savienības līmenī un tiks sasniegts ar dalībvalstu devumiem, orientējoties uz vajadzību kopīgi sasniegt ES mērķrādītāju.

| (5) | Eiropadome 2014. gada 24. oktobrī
  ierosināja
  Savienības klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, par pamatu izvirzot četrus galvenos mērķrādītājus: visā iekšējā tautsaimniecībā par vismaz 40 % samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas, par vismaz 27 % (orientējoties uz 30 %) uzlabot energoefektivitāti, panākt, ka vismaz 27 % no Savienībā patērētās enerģijas nāk no atjaunojamajiem energoresursiem, un panākt, ka elektrotīklu starpsavienotības rādītājs sasniedz vismaz 15 %. Tā noteica, ka atjaunojamo energoresursu mērķrādītājs ir saistošs Savienības līmenī un tiks sasniegts ar dalībvalstu devumiem, orientējoties uz vajadzību kopīgi sasniegt ES mērķrādītāju.
  Tomēr šajā regulā ir atspoguļoti nozaru tiesību aktos apstiprinātie mērķrādītāji. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2014. gada 24. oktobrī
  ierosināja
  Savienības klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam, par pamatu izvirzot četrus galvenos mērķrādītājus: visā iekšējā tautsaimniecībā par vismaz 40 % samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas, par vismaz 27 % (orientējoties uz 30 %) uzlabot energoefektivitāti, panākt, ka vismaz 27 % no Savienībā patērētās enerģijas nāk no atjaunojamajiem energoresursiem, un panākt, ka elektrotīklu starpsavienotības rādītājs sasniedz vismaz 15 %. Tā noteica, ka atjaunojamo energoresursu mērķrādītājs ir saistošs Savienības līmenī un tiks sasniegts ar dalībvalstu devumiem, orientējoties uz vajadzību kopīgi sasniegt ES mērķrādītāju.
  Tomēr šajā regulā ir atspoguļoti nozaru tiesību aktos apstiprinātie mērķrādītāji.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Eiropadome 2014. gada 24. oktobrī piekrita, ka Komisija ar dalībvalstu atbalstu veiks neatliekamus pasākumus, lai steidzamības kārtā un ne vēlāk kā 2020. gadā nodrošinātu pašreizējo elektroenerģijas starpsavienojumu 10 % minimālā mērķa sasniegšanu vismaz tajās dalībvalstīs, kuras vēl nav sasniegušas integrācijas minimālo līmeni iekšējā enerģijas tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Eiropadome 2014. gada 24. oktobrī piekrita, ka Komisija ar dalībvalstu atbalstu veiks neatliekamus pasākumus, lai steidzamības kārtā un ne vēlāk kā 2020. gadā nodrošinātu pašreizējo elektroenerģijas starpsavienojumu 10 % minimālā mērķa sasniegšanu vismaz tajās dalībvalstīs, kuras vēl nav sasniegušas integrācijas minimālo līmeni iekšējā enerģijas tirgū.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Parīzes nolīgums paredzēja daudz vērienīgāku pasaules mēroga mērķi klimata pārmaiņu mazināšanas jomā, tā parakstītājiem apņemoties saglabāt pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC, salīdzinot ar pirmsindustriālo līmeni, un turpināt centienus, lai šis pieaugums nepārsniegtu 1,5  oC, salīdzinot ar pirmsindustriālo līmeni. Savienībai ir jāsagatavojas daudz lielākam un straujākam emisiju samazinājumam, nekā tas sākotnēji bija paredzēts. Ņemot vērā attīstības gaitu un atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju ieviešanu, šādu samazinājumu tomēr ir iespējams panākt ar mazākām izmaksām, nekā tika lēsts iepriekš. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Parīzes nolīgums paredzēja daudz vērienīgāku pasaules mēroga mērķi klimata pārmaiņu mazināšanas jomā, tā parakstītājiem apņemoties saglabāt pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC, salīdzinot ar pirmsindustriālo līmeni, un turpināt centienus, lai šis pieaugums nepārsniegtu 1,5  oC, salīdzinot ar pirmsindustriālo līmeni. Savienībai ir jāsagatavojas daudz lielākam un straujākam emisiju samazinājumam, nekā tas sākotnēji bija paredzēts. Ņemot vērā attīstības gaitu un atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju ieviešanu, šādu samazinājumu tomēr ir iespējams panākt ar mazākām izmaksām, nekā tika lēsts iepriekš.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6b) | Saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķi, proti, 21. gadsimta otrajā pusē panākt līdzsvaru starp antropogēnajām emisijām no avotiem un SEG piesaistījumiem piesaistītājos, Savienībai, pamatojoties uz vienlīdzības principu, būtu jātiecas Savienības iekšienē sasniegt nulles līmeņa emisijas līdz 2050. gadam un pēc tam panākt negatīvu emisiju īpatsvaru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6b)

Saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķi, proti, 21. gadsimta otrajā pusē panākt līdzsvaru starp antropogēnajām emisijām no avotiem un SEG piesaistījumiem piesaistītājos, Savienībai, pamatojoties uz vienlīdzības principu, būtu jātiecas Savienības iekšienē sasniegt nulles līmeņa emisijas līdz 2050. gadam un pēc tam panākt negatīvu emisiju īpatsvaru.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

6.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6c) | Klimata sistēmā kopējo siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā ietekmē antropogēno emisiju kumulatīvais kopapjoms attiecīgā laikposmā. Lai izpildītu Parīzes nolīguma saistības, kopējais oglekļa dioksīda emisiju apmērs ir jāizvērtē atbilstīgi centieniem ierobežot temperatūras paaugstināšanos līdz 1,5  oC, salīdzinot ar pirmsindustriālo līmeni, un Savienībai jānosaka taisnīga Savienības daļa atlikušajā oglekļa dioksīda emisiju kopapjomā. Ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijās vajadzētu ņemt vērā šo oglekļa dioksīda emisiju kopapjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6c)

Klimata sistēmā kopējo siltumnīcefekta gāzu koncentrāciju atmosfērā ietekmē antropogēno emisiju kumulatīvais kopapjoms attiecīgā laikposmā. Lai izpildītu Parīzes nolīguma saistības, kopējais oglekļa dioksīda emisiju apmērs ir jāizvērtē atbilstīgi centieniem ierobežot temperatūras paaugstināšanos līdz 1,5  oC, salīdzinot ar pirmsindustriālo līmeni, un Savienībai jānosaka taisnīga Savienības daļa atlikušajā oglekļa dioksīda emisiju kopapjomā. Ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijās vajadzētu ņemt vērā šo oglekļa dioksīda emisiju kopapjomu.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

6.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6d) | Savienībai un dalībvalstīm būtu regulāri jāpārskata klimata un enerģētikas mērķrādītāji un vajadzības gadījumā jāizvirza augstāki mērķrādītāji, lai ņemtu vērā secīgās pārskatīšanas, kas veiktas UNFCCC procesā, un jaunākos zinātniskos datus par klimata pārmaiņu tempu un ietekmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6d)

Savienībai un dalībvalstīm būtu regulāri jāpārskata klimata un enerģētikas mērķrādītāji un vajadzības gadījumā jāizvirza augstāki mērķrādītāji, lai ņemtu vērā secīgās pārskatīšanas, kas veiktas UNFCCC procesā, un jaunākos zinātniskos datus par klimata pārmaiņu tempu un ietekmi.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

6.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6e) | Lai arī Savienība apņēmās līdz 2030. gadam panākt vairāk nekā vērienīgus SEG samazinājumus, tā nevar apkarot klimata pārmaiņas tikai saviem spēkiem. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāizmanto katra iespēja pārliecināt jo īpaši tās valstis, kuras gūst labumu no starptautiskās tirdzniecības ar Savienību, uzņemties proporcionālu daļu atbildības un palielināt savu mērķrādītāju līmeni līdz Savienības līmenim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6e)

Lai arī Savienība apņēmās līdz 2030. gadam panākt vairāk nekā vērienīgus SEG samazinājumus, tā nevar apkarot klimata pārmaiņas tikai saviem spēkiem. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāizmanto katra iespēja pārliecināt jo īpaši tās valstis, kuras gūst labumu no starptautiskās tirdzniecības ar Savienību, uzņemties proporcionālu daļu atbildības un palielināt savu mērķrādītāju līmeni līdz Savienības līmenim.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Eiropadome 2014. gada 24. oktobrī (14) arī secināja, ka būtu jāizstrādā uzticama un pārredzama pārvaldības sistēma, kas, neradot lieku administratīvo slogu, palīdzētu nodrošināt, ka ES sasniedz savus enerģētikas politikas mērķus,
  atvēlot dalībvalstīm vajadzīgo elastību un
  pilnībā respektējot dalībvalstu tiesības noteikt savu energoresursu struktūru. Tā uzsvēra, ka šāda pārvaldības sistēma būtu jāveido, izmantojot jau esošos elementus, piemēram, nacionālās klimata programmas un nacionālos atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes plānus, un ka atsevišķie plānošanas un ziņošanas pavedieni jāracionalizē un jāsavij. Tā arī vienojās stiprināt patērētāju lomu un tiesības un investoriem vajadzīgo pārredzamību un paredzamību, cita starpā sistemātiski sekojot pamatindikatoriem virzībā uz finansiāli pieejamu, drošu, konkurētspējīgu, aizsargātu un ilgtspējīgu energosistēmu, kā arī palīdzēt koordinēt nacionālās enerģētikas rīcībpolitikas un veicināt reģionālo sadarbību starp dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Eiropadome 2014. gada 24. oktobrī (14) arī secināja, ka būtu jāizstrādā uzticama un pārredzama pārvaldības sistēma, kas, neradot lieku administratīvo slogu, palīdzētu nodrošināt, ka ES sasniedz savus enerģētikas politikas mērķus,
  atvēlot dalībvalstīm vajadzīgo elastību un
  pilnībā respektējot dalībvalstu tiesības noteikt savu energoresursu struktūru. Tā uzsvēra, ka šāda pārvaldības sistēma būtu jāveido, izmantojot jau esošos elementus, piemēram, nacionālās klimata programmas un nacionālos atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes plānus, un ka atsevišķie plānošanas un ziņošanas pavedieni jāracionalizē un jāsavij. Tā arī vienojās stiprināt patērētāju lomu un tiesības un investoriem vajadzīgo pārredzamību un paredzamību, cita starpā sistemātiski sekojot pamatindikatoriem virzībā uz finansiāli pieejamu, drošu, konkurētspējīgu, aizsargātu un ilgtspējīgu energosistēmu, kā arī palīdzēt koordinēt nacionālās enerģētikas rīcībpolitikas un veicināt reģionālo sadarbību starp dalībvalstīm.

| (7) | Eiropadome 2014. gada 24. oktobrī (14) arī secināja, ka būtu jāizstrādā uzticama un pārredzama pārvaldības sistēma, kas, neradot lieku administratīvo slogu
  un nodrošinot pietiekamu elastīgumu dalībvalstīm
  , palīdzētu nodrošināt, ka ES sasniedz savus enerģētikas politikas mērķus,
  vienlaikus
  pilnībā respektējot dalībvalstu tiesības noteikt savu energoresursu struktūru. Tā uzsvēra, ka šāda pārvaldības sistēma būtu jāveido, izmantojot jau esošos elementus, piemēram, nacionālās klimata programmas un nacionālos atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes plānus, un ka atsevišķie plānošanas un ziņošanas pavedieni jāracionalizē un jāsavij. Tā arī vienojās stiprināt patērētāju lomu un tiesības un investoriem vajadzīgo pārredzamību un paredzamību, cita starpā sistemātiski sekojot pamatindikatoriem virzībā uz finansiāli pieejamu, drošu, konkurētspējīgu, aizsargātu un ilgtspējīgu energosistēmu, kā arī palīdzēt koordinēt nacionālās
  klimata un
  enerģētikas rīcībpolitikas un veicināt reģionālo sadarbību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Eiropadome 2014. gada 24. oktobrī (14) arī secināja, ka būtu jāizstrādā uzticama un pārredzama pārvaldības sistēma, kas, neradot lieku administratīvo slogu
  un nodrošinot pietiekamu elastīgumu dalībvalstīm
  , palīdzētu nodrošināt, ka ES sasniedz savus enerģētikas politikas mērķus,
  vienlaikus
  pilnībā respektējot dalībvalstu tiesības noteikt savu energoresursu struktūru. Tā uzsvēra, ka šāda pārvaldības sistēma būtu jāveido, izmantojot jau esošos elementus, piemēram, nacionālās klimata programmas un nacionālos atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes plānus, un ka atsevišķie plānošanas un ziņošanas pavedieni jāracionalizē un jāsavij. Tā arī vienojās stiprināt patērētāju lomu un tiesības un investoriem vajadzīgo pārredzamību un paredzamību, cita starpā sistemātiski sekojot pamatindikatoriem virzībā uz finansiāli pieejamu, drošu, konkurētspējīgu, aizsargātu un ilgtspējīgu energosistēmu, kā arī palīdzēt koordinēt nacionālās
  klimata un
  enerģētikas rīcībpolitikas un veicināt reģionālo sadarbību starp dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Padomes 2015. gada 26. novembra secinājumos (16) atzīts, ka Enerģētikas savienības pārvaldība būs svarīgs instruments centienos sekmīgi un efektīvi izveidot Enerģētikas savienību un sasniegt tās mērķus. Tajos uzsvērts, ka pārvaldības sistēmai vajadzētu būt balstītai uz principiem, kas paredz klimata un enerģētikas rīcībpolitiku īstenošanas stratēģisko plānošanu un ziņošanu par to savstarpēji integrēt, kā arī par enerģētikas un klimata politiku atbildīgo aktoru darbību koordinēt Savienības, reģionālā un nacionālā līmenī. Tajos turklāt tika uzsvērts, ka pārvaldībai būtu jānodrošina apstiprināto 2030. gadam nosprausto enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšana un ka pārvaldība dotu iespēju uzraudzīt Savienības kopīgo progresu virzībā uz piecās Enerģētikas savienības dimensijās izvirzītajiem
  rīcībpolitiskajiem
  mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Padomes 2015. gada 26. novembra secinājumos (16) atzīts, ka Enerģētikas savienības pārvaldība būs svarīgs instruments centienos sekmīgi un efektīvi izveidot Enerģētikas savienību un sasniegt tās mērķus. Tajos uzsvērts, ka pārvaldības sistēmai vajadzētu būt balstītai uz principiem, kas paredz klimata un enerģētikas rīcībpolitiku īstenošanas stratēģisko plānošanu un ziņošanu par to savstarpēji integrēt, kā arī par enerģētikas un klimata politiku atbildīgo aktoru darbību koordinēt Savienības, reģionālā un nacionālā līmenī. Tajos turklāt tika uzsvērts, ka pārvaldībai būtu jānodrošina apstiprināto 2030. gadam nosprausto enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšana un ka pārvaldība dotu iespēju uzraudzīt Savienības kopīgo progresu virzībā uz piecās Enerģētikas savienības dimensijās izvirzītajiem
  rīcībpolitiskajiem
  mērķiem.

| (10) | Padomes 2015. gada 26. novembra secinājumos (16) atzīts, ka Enerģētikas savienības pārvaldība būs svarīgs instruments centienos sekmīgi un efektīvi izveidot Enerģētikas savienību un sasniegt tās mērķus. Tajos uzsvērts, ka pārvaldības sistēmai vajadzētu būt balstītai uz principiem, kas paredz klimata un enerģētikas rīcībpolitiku īstenošanas stratēģisko plānošanu un ziņošanu par to savstarpēji integrēt, kā arī par enerģētikas un klimata politiku atbildīgo aktoru darbību koordinēt Savienības, reģionālā un nacionālā līmenī. Tajos turklāt tika uzsvērts, ka pārvaldībai būtu jānodrošina apstiprināto 2030. gadam nosprausto enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšana un ka pārvaldība dotu iespēju uzraudzīt
  katras dalībvalsts un
  Savienības kopīgo progresu virzībā uz piecās Enerģētikas savienības dimensijās izvirzītajiem
  mērķrādītājiem un
  mērķiem. |
| --- | --- |

(10)

Padomes 2015. gada 26. novembra secinājumos (16) atzīts, ka Enerģētikas savienības pārvaldība būs svarīgs instruments centienos sekmīgi un efektīvi izveidot Enerģētikas savienību un sasniegt tās mērķus. Tajos uzsvērts, ka pārvaldības sistēmai vajadzētu būt balstītai uz principiem, kas paredz klimata un enerģētikas rīcībpolitiku īstenošanas stratēģisko plānošanu un ziņošanu par to savstarpēji integrēt, kā arī par enerģētikas un klimata politiku atbildīgo aktoru darbību koordinēt Savienības, reģionālā un nacionālā līmenī. Tajos turklāt tika uzsvērts, ka pārvaldībai būtu jānodrošina apstiprināto 2030. gadam nosprausto enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšana un ka pārvaldība dotu iespēju uzraudzīt
  katras dalībvalsts un
  Savienības kopīgo progresu virzībā uz piecās Enerģētikas savienības dimensijās izvirzītajiem
  mērķrādītājiem un
  mērķiem.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Tāpēc galvenajam Enerģētikas savienības pārvaldības mērķim vajadzētu būt: dot iespēju sasniegt Enerģētikas savienības mērķus un jo īpaši 2030. gada klimata un enerģētikas satvara mērķrādītājus. Tāpēc šī regula ir saistīta ar sektorālajiem tiesību aktiem, ar kuriem tiek īstenoti 2030. gadam nospraustie enerģētikas un klimata mērķrādītāji. Lai gan dalībvalstīm ir vajadzīga elastība izvēlēties rīcībpolitikas, kas vislabāk sader ar valsts energoresursu struktūru un vislabāk atbilst valsts vajadzībām, šai elastībai vajadzētu būt savienojamai ar ciešāku tirgus integrāciju, lielāku konkurenci, klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanu un pakāpenisku pāreju uz mazoglekļa ekonomiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Tāpēc galvenajam Enerģētikas savienības pārvaldības mērķim vajadzētu būt: dot iespēju sasniegt Enerģētikas savienības mērķus un jo īpaši 2030. gada klimata un enerģētikas satvara mērķrādītājus. Tāpēc šī regula ir saistīta ar sektorālajiem tiesību aktiem, ar kuriem tiek īstenoti 2030. gadam nospraustie enerģētikas un klimata mērķrādītāji. Lai gan dalībvalstīm ir vajadzīga elastība izvēlēties rīcībpolitikas, kas vislabāk sader ar valsts energoresursu struktūru un vislabāk atbilst valsts vajadzībām, šai elastībai vajadzētu būt savienojamai ar ciešāku tirgus integrāciju, lielāku konkurenci, klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanu un pakāpenisku pāreju uz mazoglekļa ekonomiku.

| (12) | Tāpēc galvenajam Enerģētikas savienības pārvaldības mērķim vajadzētu būt: dot iespēju sasniegt Enerģētikas savienības mērķus un jo īpaši 2030. gada klimata un enerģētikas satvara mērķrādītājus
  SEG emisiju samazināšanas, atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā
  . Tāpēc šī regula ir saistīta ar sektorālajiem tiesību aktiem, ar kuriem tiek īstenoti 2030. gadam nospraustie enerģētikas un klimata mērķrādītāji. Lai gan dalībvalstīm ir vajadzīga elastība izvēlēties rīcībpolitikas, kas vislabāk sader ar valsts energoresursu struktūru un vislabāk atbilst valsts vajadzībām, šai elastībai vajadzētu būt savienojamai ar ciešāku tirgus integrāciju, lielāku konkurenci, klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanu un pakāpenisku pāreju uz
  ilgtspējīgu
  mazoglekļa ekonomiku
  , pamatojoties uz sevišķi energoefektīvu, uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu enerģētikas sistēmu
  .
  Būtu jāievieš ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģiju obligāta veidne, lai nodrošinātu šo stratēģiju kvalitāti un salīdzināmību. |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc galvenajam Enerģētikas savienības pārvaldības mērķim vajadzētu būt: dot iespēju sasniegt Enerģētikas savienības mērķus un jo īpaši 2030. gada klimata un enerģētikas satvara mērķrādītājus
  SEG emisiju samazināšanas, atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes jomā
  . Tāpēc šī regula ir saistīta ar sektorālajiem tiesību aktiem, ar kuriem tiek īstenoti 2030. gadam nospraustie enerģētikas un klimata mērķrādītāji. Lai gan dalībvalstīm ir vajadzīga elastība izvēlēties rīcībpolitikas, kas vislabāk sader ar valsts energoresursu struktūru un vislabāk atbilst valsts vajadzībām, šai elastībai vajadzētu būt savienojamai ar ciešāku tirgus integrāciju, lielāku konkurenci, klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanu un pakāpenisku pāreju uz
  ilgtspējīgu
  mazoglekļa ekonomiku
  , pamatojoties uz sevišķi energoefektīvu, uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu enerģētikas sistēmu
  .
  Būtu jāievieš ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģiju obligāta veidne, lai nodrošinātu šo stratēģiju kvalitāti un salīdzināmību.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Lai varētu notikt pāreja uz mazoglekļa ekonomiku, jāmainās investīciju modeļiem un vajadzīgi attiecīgi stimuli visā rīcībpolitiku spektrā. Lai panāktu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus, ir jākāpina Eiropas ekonomikas efektivitāte un inovativitāte, un šiem samazinājumiem turklāt būtu jāuzlabo gaisa kvalitāte. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Lai varētu notikt pāreja uz mazoglekļa ekonomiku, jāmainās investīciju modeļiem un vajadzīgi attiecīgi stimuli visā rīcībpolitiku spektrā. Lai panāktu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus, ir jākāpina Eiropas ekonomikas efektivitāte un inovativitāte, un šiem samazinājumiem turklāt būtu jāuzlabo gaisa kvalitāte.

| (13) | Lai varētu notikt
  sociāli pieņemama
  pāreja uz
  ilgtspējīgu
  mazoglekļa ekonomiku,
  būtiski
  jāmainās investīciju modeļiem
  , jo īpaši attiecībā uz publiskām un privātām investīcijām,
  un vajadzīgi attiecīgi stimuli visā rīcībpolitiku spektrā
  , kā arī jāveic reģionālo tirgu reformas
  . Lai panāktu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus, ir jākāpina Eiropas ekonomikas efektivitāte un inovativitāte, un šiem samazinājumiem turklāt būtu
  jārada ilgtspējīgas darbvietas un
  jāuzlabo gaisa kvalitāte. |
| --- | --- |

(13)

Lai varētu notikt
  sociāli pieņemama
  pāreja uz
  ilgtspējīgu
  mazoglekļa ekonomiku,
  būtiski
  jāmainās investīciju modeļiem
  , jo īpaši attiecībā uz publiskām un privātām investīcijām,
  un vajadzīgi attiecīgi stimuli visā rīcībpolitiku spektrā
  , kā arī jāveic reģionālo tirgu reformas
  . Lai panāktu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus, ir jākāpina Eiropas ekonomikas efektivitāte un inovativitāte, un šiem samazinājumiem turklāt būtu
  jārada ilgtspējīgas darbvietas un
  jāuzlabo gaisa kvalitāte.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Savienībai un dalībvalstīm būtu jāveic konkrētas darbības, ar kurām aizliegtu subsīdijas enerģijai, vismaz fosilajam kurināmajam, lai izpildītu G7 un G20, kā arī Parīzes nolīguma starptautiskās saistības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Savienībai un dalībvalstīm būtu jāveic konkrētas darbības, ar kurām aizliegtu subsīdijas enerģijai, vismaz fosilajam kurināmajam, lai izpildītu G7 un G20, kā arī Parīzes nolīguma starptautiskās saistības.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Tā kā siltumnīcefekta gāzes un gaisa piesārņotāju avoti galvenokārt ir vieni un tie paši, uz SEG samazināšanu vērsta rīcībpolitika var līdztekus uzlabot gaisa kvalitāti, tā kompensējot
  daļu
  SEG samazināšanas īstermiņa
  izmaksu vai visas šīs
  izmaksas. Tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/81/EK (18) ziņotie dati ir vērtīgs resurss SEG pārskata un nacionālo plānu sagatavošanā, būtu jāņem vērā, cik svarīgi ir apkopot un ziņot datus, kas saskaņā ar Direktīvu 2001/81/EK sniegtajos ziņojumos un SEG pārskatā ir saskanīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Tā kā siltumnīcefekta gāzes un gaisa piesārņotāju avoti galvenokārt ir vieni un tie paši, uz SEG samazināšanu vērsta rīcībpolitika var līdztekus uzlabot gaisa kvalitāti, tā kompensējot
  daļu
  SEG samazināšanas īstermiņa
  izmaksu vai visas šīs
  izmaksas. Tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/81/EK (18) ziņotie dati ir vērtīgs resurss SEG pārskata un nacionālo plānu sagatavošanā, būtu jāņem vērā, cik svarīgi ir apkopot un ziņot datus, kas saskaņā ar Direktīvu 2001/81/EK sniegtajos ziņojumos un SEG pārskatā ir saskanīgi.

| (14) | Tā kā siltumnīcefekta gāzes un gaisa piesārņotāju avoti galvenokārt ir vieni un tie paši, uz SEG samazināšanu vērsta rīcībpolitika var līdztekus uzlabot
  sabiedrības veselību un
  gaisa kvalitāti,
  jo īpaši pilsētu rajonos,
  tā kompensējot SEG samazināšanas īstermiņa izmaksas. Tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/81/EK (18) ziņotie dati ir vērtīgs resurss SEG pārskata un nacionālo plānu sagatavošanā, būtu jāņem vērā, cik svarīgi ir apkopot un ziņot datus, kas saskaņā ar Direktīvu 2001/81/EK sniegtajos ziņojumos un SEG pārskatā ir saskanīgi. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā siltumnīcefekta gāzes un gaisa piesārņotāju avoti galvenokārt ir vieni un tie paši, uz SEG samazināšanu vērsta rīcībpolitika var līdztekus uzlabot
  sabiedrības veselību un
  gaisa kvalitāti,
  jo īpaši pilsētu rajonos,
  tā kompensējot SEG samazināšanas īstermiņa izmaksas. Tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/81/EK (18) ziņotie dati ir vērtīgs resurss SEG pārskata un nacionālo plānu sagatavošanā, būtu jāņem vērā, cik svarīgi ir apkopot un ziņot datus, kas saskaņā ar Direktīvu 2001/81/EK sniegtajos ziņojumos un SEG pārskatā ir saskanīgi.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Kā paredz Komisijas stingrā apņemšanās panākt labāku regulējumu, Enerģētikas savienības pārvaldībai vajadzētu ievērojami mazināt dalībvalstu, Komisijas un citu Savienības iestāžu administratīvo
  slogu
  , kā arī nodrošināt Savienības
  un
  nacionālā līmeņa rīcībpolitiku un pasākumu saskanību un piemērotību attiecībā uz energosistēmas pārkārtošanu virzībā uz mazoglekļa ekonomiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Kā paredz Komisijas stingrā apņemšanās panākt labāku regulējumu, Enerģētikas savienības pārvaldībai vajadzētu ievērojami mazināt dalībvalstu, Komisijas un citu Savienības iestāžu administratīvo
  slogu
  , kā arī nodrošināt Savienības
  un
  nacionālā līmeņa rīcībpolitiku un pasākumu saskanību un piemērotību attiecībā uz energosistēmas pārkārtošanu virzībā uz mazoglekļa ekonomiku.

| (16) | Kā paredz Komisijas stingrā apņemšanās panākt labāku regulējumu
  un saskaņā ar pētniecības, inovācijas un investīciju politiku
  , Enerģētikas savienības pārvaldībai vajadzētu ievērojami mazināt dalībvalstu
  un attiecīgo ieinteresēto personu
  , Komisijas un citu Savienības iestāžu administratīvo
  sarežģītību
  , kā arī nodrošināt Savienības
  , makroreģionālā, reģionālā,
  nacionālā
  un vietējā
  līmeņa rīcībpolitiku un pasākumu saskanību un piemērotību attiecībā uz energosistēmas pārkārtošanu virzībā uz
  ilgtspējīgu
  mazoglekļa ekonomiku. |
| --- | --- |

(16)

Kā paredz Komisijas stingrā apņemšanās panākt labāku regulējumu
  un saskaņā ar pētniecības, inovācijas un investīciju politiku
  , Enerģētikas savienības pārvaldībai vajadzētu ievērojami mazināt dalībvalstu
  un attiecīgo ieinteresēto personu
  , Komisijas un citu Savienības iestāžu administratīvo
  sarežģītību
  , kā arī nodrošināt Savienības
  , makroreģionālā, reģionālā,
  nacionālā
  un vietējā
  līmeņa rīcībpolitiku un pasākumu saskanību un piemērotību attiecībā uz energosistēmas pārkārtošanu virzībā uz
  ilgtspējīgu
  mazoglekļa ekonomiku.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Enerģētikas savienības mērķu sasniegšana būtu jānodrošina ar Savienības iniciatīvām līdztekus integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos izvirzītajām saskanīgajām nacionālajām rīcībpolitikām. Savienības sektorālajos tiesību aktos enerģētikas un klimata jomā ir noteiktas plānošanas prasības, kas ir bijuši lietderīgi instrumenti pārmaiņu veicināšanai nacionālā līmenī. Tā kā prasības ieviestas dažādos laikos, tās dažkārt pārklājas un tajās nav pietiekami ņemtas vērā dažādās politikas jomās iespējamās sinerģijas un mijiedarbība starp tām
  . Tāpēc
  plānošana, ziņošana un monitorings, kas klimata un enerģētikas jomā pašlaik rit nošķirti,
  pēc iespējas vairāk
  būtu jāracionalizē un savstarpēji jāintegrē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Enerģētikas savienības mērķu sasniegšana būtu jānodrošina ar Savienības iniciatīvām līdztekus integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos izvirzītajām saskanīgajām nacionālajām rīcībpolitikām. Savienības sektorālajos tiesību aktos enerģētikas un klimata jomā ir noteiktas plānošanas prasības, kas ir bijuši lietderīgi instrumenti pārmaiņu veicināšanai nacionālā līmenī. Tā kā prasības ieviestas dažādos laikos, tās dažkārt pārklājas un tajās nav pietiekami ņemtas vērā dažādās politikas jomās iespējamās sinerģijas un mijiedarbība starp tām
  . Tāpēc
  plānošana, ziņošana un monitorings, kas klimata un enerģētikas jomā pašlaik rit nošķirti,
  pēc iespējas vairāk
  būtu jāracionalizē un savstarpēji jāintegrē.

| (17) | Enerģētikas savienības
  mērķrādītāju un
  mērķu sasniegšana būtu jānodrošina ar Savienības iniciatīvām līdztekus integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos izvirzītajām saskanīgajām nacionālajām rīcībpolitikām. Savienības sektorālajos tiesību aktos enerģētikas un klimata jomā ir noteiktas plānošanas prasības, kas ir bijuši lietderīgi instrumenti pārmaiņu veicināšanai nacionālā līmenī. Tā kā prasības ieviestas dažādos laikos, tās dažkārt pārklājas un tajās nav pietiekami ņemtas vērā dažādās politikas jomās iespējamās sinerģijas un mijiedarbība starp tām
  , tādējādi kaitējot rentabilitātei.
  Plānošana, ziņošana un monitorings, kas klimata un enerģētikas jomā pašlaik rit nošķirti,
  attiecīgā gadījumā
  būtu jāracionalizē un savstarpēji jāintegrē. |
| --- | --- |

(17)

Enerģētikas savienības
  mērķrādītāju un
  mērķu sasniegšana būtu jānodrošina ar Savienības iniciatīvām līdztekus integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos izvirzītajām saskanīgajām nacionālajām rīcībpolitikām. Savienības sektorālajos tiesību aktos enerģētikas un klimata jomā ir noteiktas plānošanas prasības, kas ir bijuši lietderīgi instrumenti pārmaiņu veicināšanai nacionālā līmenī. Tā kā prasības ieviestas dažādos laikos, tās dažkārt pārklājas un tajās nav pietiekami ņemtas vērā dažādās politikas jomās iespējamās sinerģijas un mijiedarbība starp tām
  , tādējādi kaitējot rentabilitātei.
  Plānošana, ziņošana un monitorings, kas klimata un enerģētikas jomā pašlaik rit nošķirti,
  attiecīgā gadījumā
  būtu jāracionalizē un savstarpēji jāintegrē.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Nolūkā realizēt dekarbonizāciju ir nepieciešams pašreizējo un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbības novērtējums, un dalībvalstīm būtu jāsagatavo kvantitatīvs un kvalitatīvs vērtējums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Nolūkā realizēt dekarbonizāciju ir nepieciešams pašreizējo un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbības novērtējums, un dalībvalstīm būtu jāsagatavo kvantitatīvs un kvalitatīvs vērtējums.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

17.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17b) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina nacionālo enerģētikas un klimata plānu un mazoglekļa emisiju ilgtermiņa stratēģiju rīcībpolitikas saskanība ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17b)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina nacionālo enerģētikas un klimata plānu un mazoglekļa emisiju ilgtermiņa stratēģiju rīcībpolitikas saskanība ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem būtu jāaptver desmit gadus ilgi periodi un jāsniedz pārskats par pašreizējo energosistēmu un rīcībpolitisko situāciju. Tajos būtu jānosaka nacionālie mērķi katrā no piecām Enerģētikas savienības pamatdimensijām, kā arī attiecīgās rīcībpolitikas un pasākumi šo mērķu sasniegšanai, un to pamatā jābūt analīzei. Nacionālajos plānos, kas aptver pirmo periodu — no 2021. līdz 2030. gadam —, īpaša uzmanība jāveltī 2030. gadam izvirzītajiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas, atjaunojamo energoresursu, energoefektivitātes un elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītājiem. Dalībvalstīm būtu jātiecas panākt, lai nacionālie plāni būtu saskanīgi ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un palīdzētu šos mērķus sasniegt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem būtu jāaptver desmit gadus ilgi periodi un jāsniedz pārskats par pašreizējo energosistēmu un rīcībpolitisko situāciju. Tajos būtu jānosaka nacionālie mērķi katrā no piecām Enerģētikas savienības pamatdimensijām, kā arī attiecīgās rīcībpolitikas un pasākumi šo mērķu sasniegšanai, un to pamatā jābūt analīzei. Nacionālajos plānos, kas aptver pirmo periodu — no 2021. līdz 2030. gadam —, īpaša uzmanība jāveltī 2030. gadam izvirzītajiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas, atjaunojamo energoresursu, energoefektivitātes un elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītājiem. Dalībvalstīm būtu jātiecas panākt, lai nacionālie plāni būtu saskanīgi ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un palīdzētu šos mērķus sasniegt.

| (18) | Integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem būtu jāaptver desmit gadus ilgi periodi un jāsniedz pārskats par pašreizējo energosistēmu un rīcībpolitisko situāciju. Tajos būtu jānosaka nacionālie
  mērķrādītāji vai
  mērķi katrā no piecām Enerģētikas savienības pamatdimensijām, kā arī attiecīgās rīcībpolitikas un pasākumi šo mērķu sasniegšanai, un to pamatā jābūt analīzei. Nacionālajos plānos, kas aptver pirmo periodu — no 2021. līdz 2030. gadam —, īpaša uzmanība jāveltī 2030. gadam izvirzītajiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas, atjaunojamo energoresursu, energoefektivitātes un elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītājiem. Dalībvalstīm būtu jātiecas panākt, lai nacionālie plāni būtu saskanīgi ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un palīdzētu šos mērķus sasniegt. |
| --- | --- |

(18)

Integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem būtu jāaptver desmit gadus ilgi periodi un jāsniedz pārskats par pašreizējo energosistēmu un rīcībpolitisko situāciju. Tajos būtu jānosaka nacionālie
  mērķrādītāji vai
  mērķi katrā no piecām Enerģētikas savienības pamatdimensijām, kā arī attiecīgās rīcībpolitikas un pasākumi šo mērķu sasniegšanai, un to pamatā jābūt analīzei. Nacionālajos plānos, kas aptver pirmo periodu — no 2021. līdz 2030. gadam —, īpaša uzmanība jāveltī 2030. gadam izvirzītajiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas, atjaunojamo energoresursu, energoefektivitātes un elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītājiem. Dalībvalstīm būtu jātiecas panākt, lai nacionālie plāni būtu saskanīgi ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un palīdzētu šos mērķus sasniegt.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

18.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18a) | Sagatavojot integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu, dalībvalstīm būtu jāizvērtē enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaits, ņemot vērā nepieciešamos iekšzemes energopakalpojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu dzīves pamatstandartus attiecīgās valsts kontekstā, un ko mājsaimniecības, iespējams, nevar atļauties tādu problēmu kombinācijas dēļ kā zemi ienākumi, augsti izdevumi par enerģiju un zema energoefektivitāte. Dalībvalstīm būtu jāizklāsta pašreizējās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi enerģētiskās nabadzības novēršanai un vajadzības gadījumā jāiekļauj nacionālais mērķis samazināt enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu. Komisijai būtu jāpieņem vienota metodika, kā dalībvalstīm definēt enerģētisko nabadzību, un katrai dalībvalstij būtu jādefinē enerģētiskās nabadzības skartās mājsaimniecības saskaņā ar konkrētajiem apstākļiem valstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18a)

Sagatavojot integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu, dalībvalstīm būtu jāizvērtē enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaits, ņemot vērā nepieciešamos iekšzemes energopakalpojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu dzīves pamatstandartus attiecīgās valsts kontekstā, un ko mājsaimniecības, iespējams, nevar atļauties tādu problēmu kombinācijas dēļ kā zemi ienākumi, augsti izdevumi par enerģiju un zema energoefektivitāte. Dalībvalstīm būtu jāizklāsta pašreizējās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi enerģētiskās nabadzības novēršanai un vajadzības gadījumā jāiekļauj nacionālais mērķis samazināt enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu. Komisijai būtu jāpieņem vienota metodika, kā dalībvalstīm definēt enerģētisko nabadzību, un katrai dalībvalstij būtu jādefinē enerģētiskās nabadzības skartās mājsaimniecības saskaņā ar konkrētajiem apstākļiem valstī.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

18.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18b) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka Savienības finansējums no 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas tiek iekļauts to integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos. Valsts piešķīrumiem no daudzgadu finanšu shēmas pēc 2020. gada būtu aktīvi jāpalīdz sasniegt Enerģētikas savienības mērķrādītājus un mērķus, jo īpaši siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomās, ietverot piesaistījumus piesaistītājos, atjaunojamo enerģiju un energoefektivitāti. Šajā ziņā plānošanas procesam valstu un vietējā līmenī attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu pēc 2020. gada būtu jānotiek saistībā ar Komisijas novērtējumu par integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, lai atspoguļotu izvirzītos vērienīgos mērķus, jo īpaši ņemot vērā Parīzes nolīguma un ilgtspējīgas attīstības mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18b)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka Savienības finansējums no 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas tiek iekļauts to integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos. Valsts piešķīrumiem no daudzgadu finanšu shēmas pēc 2020. gada būtu aktīvi jāpalīdz sasniegt Enerģētikas savienības mērķrādītājus un mērķus, jo īpaši siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomās, ietverot piesaistījumus piesaistītājos, atjaunojamo enerģiju un energoefektivitāti. Šajā ziņā plānošanas procesam valstu un vietējā līmenī attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu pēc 2020. gada būtu jānotiek saistībā ar Komisijas novērtējumu par integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, lai atspoguļotu izvirzītos vērienīgos mērķus, jo īpaši ņemot vērā Parīzes nolīguma un ilgtspējīgas attīstības mērķus.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | Dalībvalstīm būtu jāizveido pastāvīga daudzlīmeņu enerģētikas dialoga platforma, iesaistot tajā vietējās pārvaldes iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, darījumu aprindas, investorus un citas attiecīgās ieinteresētās personas, lai apspriestu dažādas iespējas, kas paredzētas enerģētikas un klimata rīcībpolitikās. Šīs platformas kontekstā būtu jāapspriež integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni, kā arī klimata un enerģētikas ilgtermiņa stratēģijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Dalībvalstīm būtu jāizveido pastāvīga daudzlīmeņu enerģētikas dialoga platforma, iesaistot tajā vietējās pārvaldes iestādes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, darījumu aprindas, investorus un citas attiecīgās ieinteresētās personas, lai apspriestu dažādas iespējas, kas paredzētas enerģētikas un klimata rīcībpolitikās. Šīs platformas kontekstā būtu jāapspriež integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni, kā arī klimata un enerģētikas ilgtermiņa stratēģijas.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Rīcībpolitiku un pasākumu īstenošana enerģētikas un klimata jomā atstāj ietekmi uz vidi. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai sabiedrībai tiktu dotas agrīnas un reālas iespējas iesaistīties integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu sagatavošanā un
  tās
  apspriešanā, attiecīgā gadījumā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/42/EK (24) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (“ANO/EEK”) 1998. gada 25. jūnija Konvencijai par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”). Dalībvalstīm turklāt būtu jānodrošina sociālo partneru
  iesaiste integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu sagatavošanā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Rīcībpolitiku un pasākumu īstenošana enerģētikas un klimata jomā atstāj ietekmi uz vidi. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai sabiedrībai tiktu dotas agrīnas un reālas iespējas iesaistīties integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu sagatavošanā un
  tās
  apspriešanā, attiecīgā gadījumā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/42/EK (24) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (“ANO/EEK”) 1998. gada 25. jūnija Konvencijai par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”). Dalībvalstīm turklāt būtu jānodrošina sociālo partneru
  iesaiste integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu sagatavošanā
  .

| (20) | Rīcībpolitiku un pasākumu īstenošana enerģētikas un klimata jomā atstāj ietekmi uz vidi. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai sabiedrībai tiktu dotas agrīnas un reālas iespējas
  aktīvi
  iesaistīties integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu
  un ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģiju
  sagatavošanā un apspriešanā, attiecīgā gadījumā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/42/EK (24) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (“ANO/EEK”) 1998. gada 25. jūnija Konvencijai par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”). Dalībvalstīm turklāt
  jau agrīnos integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu un ilgtermiņa stratēģiju plānošanas un ziņošanas procesu un sagatavošanas posmos
  būtu jānodrošina sociālo partneru
  , vietējo iestāžu un visu attiecīgo ieinteresēto personu iesaiste
  . |
| --- | --- |

(20)

Rīcībpolitiku un pasākumu īstenošana enerģētikas un klimata jomā atstāj ietekmi uz vidi. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai sabiedrībai tiktu dotas agrīnas un reālas iespējas
  aktīvi
  iesaistīties integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu
  un ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģiju
  sagatavošanā un apspriešanā, attiecīgā gadījumā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/42/EK (24) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (“ANO/EEK”) 1998. gada 25. jūnija Konvencijai par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”). Dalībvalstīm turklāt
  jau agrīnos integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu un ilgtermiņa stratēģiju plānošanas un ziņošanas procesu un sagatavošanas posmos
  būtu jānodrošina sociālo partneru
  , vietējo iestāžu un visu attiecīgo ieinteresēto personu iesaiste
  .

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Sekmīgi sasniegt Enerģētikas savienības mērķus nebūs iespējams bez reģionālās sadarbības
  . Lai novērstu nesaskanību un potenciālu negatīvu ietekmi uz citām dalībvalstīm un nodrošinātu, ka kopīgi tiek sasniegti kopīgie mērķi, dalībvalstīm būtu jādod iespēja izteikt piezīmes par citu dalībvalstu plāniem pirms to galīgās redakcijas izstrādes. Lai uzlabotu pasākumu lietderību un efektivitāti un sekmētu tirgus integrāciju un enerģētisko drošību, būtu katrā ziņā reģionāli jāsadarbojas nacionālo plānu izstrādē un to galīgās redakcijas izstrādē, kā ar to vēlākajā īstenošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Sekmīgi sasniegt Enerģētikas savienības mērķus nebūs iespējams bez reģionālās sadarbības
  . Lai novērstu nesaskanību un potenciālu negatīvu ietekmi uz citām dalībvalstīm un nodrošinātu, ka kopīgi tiek sasniegti kopīgie mērķi, dalībvalstīm būtu jādod iespēja izteikt piezīmes par citu dalībvalstu plāniem pirms to galīgās redakcijas izstrādes. Lai uzlabotu pasākumu lietderību un efektivitāti un sekmētu tirgus integrāciju un enerģētisko drošību, būtu katrā ziņā reģionāli jāsadarbojas nacionālo plānu izstrādē un to galīgās redakcijas izstrādē, kā ar to vēlākajā īstenošanā.

| (21) | Dalībvalstīm ir nepieciešama makroreģionālā un reģionālā sadarbība, lai kopīgi īstenotu atsevišķas rīcībpolitikas un pasākumus, kas veicina kopējo mērķrādītāju un mērķu sasniegšanu izmaksoptimālā veidā. Komisijai būtu jāveicina šāda sadarbība starp dalībvalstīm.
  Lai novērstu nesaskanību un potenciālu negatīvu ietekmi uz citām dalībvalstīm un nodrošinātu, ka kopīgi tiek sasniegti kopīgie mērķi, dalībvalstīm būtu jādod
  arī
  iespēja izteikt piezīmes par citu dalībvalstu plāniem pirms to galīgās redakcijas izstrādes. Lai uzlabotu pasākumu lietderību un efektivitāti un sekmētu tirgus integrāciju un enerģētisko drošību, būtu katrā ziņā
  makroreģionāli un
  reģionāli jāsadarbojas nacionālo plānu izstrādē un to galīgās redakcijas izstrādē, kā ar to vēlākajā īstenošanā. |
| --- | --- |

(21)

Dalībvalstīm ir nepieciešama makroreģionālā un reģionālā sadarbība, lai kopīgi īstenotu atsevišķas rīcībpolitikas un pasākumus, kas veicina kopējo mērķrādītāju un mērķu sasniegšanu izmaksoptimālā veidā. Komisijai būtu jāveicina šāda sadarbība starp dalībvalstīm.
  Lai novērstu nesaskanību un potenciālu negatīvu ietekmi uz citām dalībvalstīm un nodrošinātu, ka kopīgi tiek sasniegti kopīgie mērķi, dalībvalstīm būtu jādod
  arī
  iespēja izteikt piezīmes par citu dalībvalstu plāniem pirms to galīgās redakcijas izstrādes. Lai uzlabotu pasākumu lietderību un efektivitāti un sekmētu tirgus integrāciju un enerģētisko drošību, būtu katrā ziņā
  makroreģionāli un
  reģionāli jāsadarbojas nacionālo plānu izstrādē un to galīgās redakcijas izstrādē, kā ar to vēlākajā īstenošanā.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Lai nodrošinātu nacionālo rīcībpolitiku un pasākumu pārredzamību un paredzamību, tādējādi
  dodot drošību investoriem
  , nacionālajiem plāniem vajadzētu būt stabiliem.
  Tomēr vienu reizi plāna aptvertajā
  desmit gadu
  periodā būtu jāparedz nacionālo plānu atjauninājumi, lai
  dalībvalstīm
  dotu
  iespēju pielāgoties būtiskiem mainīgiem apstākļiem.
  Plānus, kas aptver 2021.–2030. gada periodu, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atjaunināt līdz 2024. gada 1. janvārim.
  Mērķrādītāji
  , mērķi
  un
  devumi
  būtu jāmaina tikai tā, lai tie kopumā kļūtu vērienīgāki, it sevišķi
  2030. gadam
  nosprausto enerģētikas un klimata mērķrādītāju kontekstā.
  Atjauninājumos
  dalībvalstīm būtu jācenšas mazināt jebkādu negatīvu ietekmi uz vidi, kas noskaidrojusies integrētajā ziņošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Lai nodrošinātu nacionālo rīcībpolitiku un pasākumu pārredzamību un paredzamību, tādējādi
  dodot drošību investoriem
  , nacionālajiem plāniem vajadzētu būt stabiliem.
  Tomēr vienu reizi plāna aptvertajā
  desmit gadu
  periodā būtu jāparedz nacionālo plānu atjauninājumi, lai
  dalībvalstīm
  dotu
  iespēju pielāgoties būtiskiem mainīgiem apstākļiem.
  Plānus, kas aptver 2021.–2030. gada periodu, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atjaunināt līdz 2024. gada 1. janvārim.
  Mērķrādītāji
  , mērķi
  un
  devumi
  būtu jāmaina tikai tā, lai tie kopumā kļūtu vērienīgāki, it sevišķi
  2030. gadam
  nosprausto enerģētikas un klimata mērķrādītāju kontekstā.
  Atjauninājumos
  dalībvalstīm būtu jācenšas mazināt jebkādu negatīvu ietekmi uz vidi, kas noskaidrojusies integrētajā ziņošanā.

| (22) | Lai nodrošinātu nacionālo rīcībpolitiku un pasākumu pārredzamību un paredzamību, tādējādi
  nodrošinot investīciju noteiktību
  , nacionālajiem plāniem vajadzētu būt stabiliem.
  Regulāra nacionālo plānu iesniegšana pēc katra
  desmit gadu
  perioda dod
  dalībvalstīm iespēju pielāgoties būtiskiem mainīgiem apstākļiem. Mērķrādītāji un
  mērķi
  būtu jāmaina tikai tā, lai tie kopumā kļūtu vērienīgāki, it sevišķi nosprausto enerģētikas un klimata mērķrādītāju kontekstā.
  Minētajos plānos
  dalībvalstīm būtu jācenšas mazināt jebkādu negatīvu ietekmi uz vidi, kas noskaidrojusies integrētajā ziņošanā. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu nacionālo rīcībpolitiku un pasākumu pārredzamību un paredzamību, tādējādi
  nodrošinot investīciju noteiktību
  , nacionālajiem plāniem vajadzētu būt stabiliem.
  Regulāra nacionālo plānu iesniegšana pēc katra
  desmit gadu
  perioda dod
  dalībvalstīm iespēju pielāgoties būtiskiem mainīgiem apstākļiem. Mērķrādītāji un
  mērķi
  būtu jāmaina tikai tā, lai tie kopumā kļūtu vērienīgāki, it sevišķi nosprausto enerģētikas un klimata mērķrādītāju kontekstā.
  Minētajos plānos
  dalībvalstīm būtu jācenšas mazināt jebkādu negatīvu ietekmi uz vidi, kas noskaidrojusies integrētajā ziņošanā.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Lai sekmētu ekonomikas pārkārtošanu, nodarbinātību, izaugsmi un plašāku ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, kā arī taisnīgi un izmaksefektīvi virzītos uz Parīzes nolīgumā izvirzīto ilgtermiņa mērķi, ir katrā ziņā vajadzīgas stabilas ilgtermiņa
  mazemisiju
  stratēģijas. Turklāt Parīzes nolīguma puses ir aicinātas līdz 2020. gadam izziņot savas ilgtermiņa stratēģijas attīstībai ar mazām siltumnīcefekta gāzu emisijām laikposmā līdz gadsimta vidum. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Lai sekmētu ekonomikas pārkārtošanu, nodarbinātību, izaugsmi un plašāku ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, kā arī taisnīgi un izmaksefektīvi virzītos uz Parīzes nolīgumā izvirzīto ilgtermiņa mērķi, ir katrā ziņā vajadzīgas stabilas ilgtermiņa
  mazemisiju
  stratēģijas. Turklāt Parīzes nolīguma puses ir aicinātas līdz 2020. gadam izziņot savas ilgtermiņa stratēģijas attīstībai ar mazām siltumnīcefekta gāzu emisijām laikposmā līdz gadsimta vidum.

| (23) | Lai sekmētu ekonomikas pārkārtošanu, nodarbinātību, izaugsmi un plašāku ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, kā arī taisnīgi un izmaksefektīvi virzītos uz Parīzes nolīgumā izvirzīto ilgtermiņa mērķi, ir katrā ziņā vajadzīgas stabilas ilgtermiņa
  klimata un enerģētikas
  stratēģijas. Turklāt Parīzes nolīguma puses ir aicinātas līdz 2020. gadam izziņot savas ilgtermiņa stratēģijas attīstībai ar mazām siltumnīcefekta gāzu emisijām laikposmā līdz gadsimta vidum. |
| --- | --- |

(23)

Lai sekmētu ekonomikas pārkārtošanu, nodarbinātību, izaugsmi un plašāku ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, kā arī taisnīgi un izmaksefektīvi virzītos uz Parīzes nolīgumā izvirzīto ilgtermiņa mērķi, ir katrā ziņā vajadzīgas stabilas ilgtermiņa
  klimata un enerģētikas
  stratēģijas. Turklāt Parīzes nolīguma puses ir aicinātas līdz 2020. gadam izziņot savas ilgtermiņa stratēģijas attīstībai ar mazām siltumnīcefekta gāzu emisijām laikposmā līdz gadsimta vidum.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23a) | Dalībvalstīm būtu jāizstrādā ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijas 2050. gadam un laikposmam pēc tam, nosakot visas vajadzīgās pārmaiņas dažādās nozarēs, kas jāveic, lai pārietu uz atjaunojamo energoresursu sistēmu un sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus. Stratēģijām būtu jāatbilst taisnīgai Savienības daļai atlikušajā oglekļa dioksīda emisiju kopapjomā, un tās būtu jāizstrādā atklātā un pārredzamā veidā, pilnībā iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas. Integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu pamatā vajadzētu būt ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijām un būtu tām jāatbilst. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23a)

Dalībvalstīm būtu jāizstrādā ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijas 2050. gadam un laikposmam pēc tam, nosakot visas vajadzīgās pārmaiņas dažādās nozarēs, kas jāveic, lai pārietu uz atjaunojamo energoresursu sistēmu un sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus. Stratēģijām būtu jāatbilst taisnīgai Savienības daļai atlikušajā oglekļa dioksīda emisiju kopapjomā, un tās būtu jāizstrādā atklātā un pārredzamā veidā, pilnībā iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas. Integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu pamatā vajadzētu būt ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijām un būtu tām jāatbilst.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

23.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23b) | Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) nozare ir ļoti apdraudēta un ļoti jutīga pret klimata pārmaiņām. Vienlaikus šai nozarei ir milzīgs potenciāls nodrošināt ilgtermiņa ieguvumus klimata jomā un sniegt ievērojamu devumu Savienības un starptautisko ilgtermiņa klimata mērķu sasniegšanā. Devumu klimata pārmaiņu mazināšanā šī nozare var nodrošināt dažādos veidos, jo īpaši samazinot emisijas un saglabājot un uzlabojot piesaistītājus un oglekļa uzkrājumus, kā arī nodrošinot biomateriālus, kas var aizstāt fosilos vai oglekļietilpīgos materiālus. Lai pasākumi, kuru mērķis ir jo īpaši palielināt spēju sekvestrēt oglekli, būtu efektīvi, ir būtiski nodrošināt ilgtspējīgu resursu pārvaldību un oglekļa krātuvju ilgtermiņa stabilitāti un pielāgotiesspēju. Ilgtermiņa stratēģijas ir būtiskas, lai ilgākā laikposmā būtu iespējamas ilgtspējīgas investīcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23b)

Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) nozare ir ļoti apdraudēta un ļoti jutīga pret klimata pārmaiņām. Vienlaikus šai nozarei ir milzīgs potenciāls nodrošināt ilgtermiņa ieguvumus klimata jomā un sniegt ievērojamu devumu Savienības un starptautisko ilgtermiņa klimata mērķu sasniegšanā. Devumu klimata pārmaiņu mazināšanā šī nozare var nodrošināt dažādos veidos, jo īpaši samazinot emisijas un saglabājot un uzlabojot piesaistītājus un oglekļa uzkrājumus, kā arī nodrošinot biomateriālus, kas var aizstāt fosilos vai oglekļietilpīgos materiālus. Lai pasākumi, kuru mērķis ir jo īpaši palielināt spēju sekvestrēt oglekli, būtu efektīvi, ir būtiski nodrošināt ilgtspējīgu resursu pārvaldību un oglekļa krātuvju ilgtermiņa stabilitāti un pielāgotiesspēju. Ilgtermiņa stratēģijas ir būtiskas, lai ilgākā laikposmā būtu iespējamas ilgtspējīgas investīcijas.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

23.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23c) | Izstrādājot turpmākos starpsavienojumus, ir būtiski veikt pilnīgu izmaksu un ieguvumu novērtējumu, ietverot pilnīgu tehnisko, sociālekonomisko un vidisko ietekmi, kā tas prasīts TEN-E regulā, un ņemt vērā starpsavienojumu pozitīvās papildu sekas, tādas kā atjaunojamo energoresursu integrācija, piegādes drošība un lielāka konkurence iekšējā tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23c)

Izstrādājot turpmākos starpsavienojumus, ir būtiski veikt pilnīgu izmaksu un ieguvumu novērtējumu, ietverot pilnīgu tehnisko, sociālekonomisko un vidisko ietekmi, kā tas prasīts TEN-E regulā, un ņemt vērā starpsavienojumu pozitīvās papildu sekas, tādas kā atjaunojamo energoresursu integrācija, piegādes drošība un lielāka konkurence iekšējā tirgū.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (24) | Tāpat kā plānošanas gadījumā, Savienības sektorālie tiesību akti enerģētikas un klimata jomā nosaka ziņošanas prasības, kas bieži vien bijušas lietderīgi instrumenti pārmaiņu veicināšanai nacionālā līmenī, bet, tā kā prasības ieviestas dažādos laikos, tās dažkārt pārklājas un tajās nav pietiekami ņemtas vērā dažādās politikas jomās — piemēram, SEG mazināšanā, atjaunojamo energoresursu jomā, energoefektivitātē un tirgus integrācijā — iespējamās sinerģijas un mijiedarbība starp tām. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp vajadzību nodrošināt pienācīgu sekojumu nacionālo plānu īstenošanai un vajadzību mazināt administratīvo
  slogu
  , dalībvalstīm būtu jāsagatavo divgadu progresa ziņojumi par plānu īstenošanu un citām energosistēmas norisēm. Tomēr dažas ziņas, konkrētāk, ziņas par klimatu, kuru sniegšana izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Savienības regulām, tomēr būtu jāsniedz ik gadu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Tāpat kā plānošanas gadījumā, Savienības sektorālie tiesību akti enerģētikas un klimata jomā nosaka ziņošanas prasības, kas bieži vien bijušas lietderīgi instrumenti pārmaiņu veicināšanai nacionālā līmenī, bet, tā kā prasības ieviestas dažādos laikos, tās dažkārt pārklājas un tajās nav pietiekami ņemtas vērā dažādās politikas jomās — piemēram, SEG mazināšanā, atjaunojamo energoresursu jomā, energoefektivitātē un tirgus integrācijā — iespējamās sinerģijas un mijiedarbība starp tām. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp vajadzību nodrošināt pienācīgu sekojumu nacionālo plānu īstenošanai un vajadzību mazināt administratīvo
  slogu
  , dalībvalstīm būtu jāsagatavo divgadu progresa ziņojumi par plānu īstenošanu un citām energosistēmas norisēm. Tomēr dažas ziņas, konkrētāk, ziņas par klimatu, kuru sniegšana izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Savienības regulām, tomēr būtu jāsniedz ik gadu.

| (24) | Tāpat kā plānošanas gadījumā, Savienības sektorālie tiesību akti enerģētikas un klimata jomā nosaka ziņošanas prasības, kas bieži vien
  papildus tirgus reformām
  bijušas lietderīgi instrumenti pārmaiņu veicināšanai nacionālā līmenī, bet, tā kā prasības ieviestas dažādos laikos, tās dažkārt pārklājas un
  ir nerentablas, kā arī
  tajās nav pietiekami ņemtas vērā dažādās politikas jomās — piemēram, SEG mazināšanā, atjaunojamo energoresursu jomā, energoefektivitātē un tirgus integrācijā — iespējamās sinerģijas un mijiedarbība starp tām. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp vajadzību nodrošināt pienācīgu sekojumu nacionālo plānu īstenošanai un vajadzību mazināt administratīvo
  sarežģītību
  , dalībvalstīm būtu jāsagatavo divgadu progresa ziņojumi par plānu īstenošanu un citām energosistēmas norisēm. Tomēr dažas ziņas, konkrētāk, ziņas par klimatu, kuru sniegšana izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Savienības regulām, tomēr būtu jāsniedz ik gadu. |
| --- | --- |

(24)

Tāpat kā plānošanas gadījumā, Savienības sektorālie tiesību akti enerģētikas un klimata jomā nosaka ziņošanas prasības, kas bieži vien
  papildus tirgus reformām
  bijušas lietderīgi instrumenti pārmaiņu veicināšanai nacionālā līmenī, bet, tā kā prasības ieviestas dažādos laikos, tās dažkārt pārklājas un
  ir nerentablas, kā arī
  tajās nav pietiekami ņemtas vērā dažādās politikas jomās — piemēram, SEG mazināšanā, atjaunojamo energoresursu jomā, energoefektivitātē un tirgus integrācijā — iespējamās sinerģijas un mijiedarbība starp tām. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp vajadzību nodrošināt pienācīgu sekojumu nacionālo plānu īstenošanai un vajadzību mazināt administratīvo
  sarežģītību
  , dalībvalstīm būtu jāsagatavo divgadu progresa ziņojumi par plānu īstenošanu un citām energosistēmas norisēm. Tomēr dažas ziņas, konkrētāk, ziņas par klimatu, kuru sniegšana izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Savienības regulām, tomēr būtu jāsniedz ik gadu.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Integrētajos dalībvalstu progresa ziņojumos būtu jāaplūko tie paši elementi, kas paredzēti nacionālo plānu veidnē. Tā kā integrētie progresa ziņojumi ir tehniska rakstura un pirmie progresa ziņojumi jāsniedz 2021. gadā, ziņojumu veidne būtu jānosaka vēlākā īstenošanas aktā vai aktos. Progresa ziņojumi būtu jāsagatavo, lai garantētu pārredzamību Savienībai, citām dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem, tostarp patērētājiem. Tiem vajadzētu pilnīgi aptvert visas piecas Enerģētikas savienības dimensijas un pirmajā periodā vienlaikus īpašu uzsvaru likt uz jomām, uz kurām attiecas 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvara mērķrādītāji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Integrētajos dalībvalstu progresa ziņojumos būtu jāaplūko tie paši elementi, kas paredzēti nacionālo plānu veidnē. Tā kā integrētie progresa ziņojumi ir tehniska rakstura un pirmie progresa ziņojumi jāsniedz 2021. gadā, ziņojumu veidne būtu jānosaka vēlākā īstenošanas aktā vai aktos. Progresa ziņojumi būtu jāsagatavo, lai garantētu pārredzamību Savienībai, citām dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem, tostarp patērētājiem. Tiem vajadzētu pilnīgi aptvert visas piecas Enerģētikas savienības dimensijas un pirmajā periodā vienlaikus īpašu uzsvaru likt uz jomām, uz kurām attiecas 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvara mērķrādītāji.

| (25) | Integrētajos dalībvalstu progresa ziņojumos būtu jāaplūko tie paši elementi, kas paredzēti nacionālo plānu veidnē. Tā kā integrētie progresa ziņojumi ir tehniska rakstura un pirmie progresa ziņojumi jāsniedz 2021. gadā, ziņojumu veidne būtu jānosaka vēlākā īstenošanas aktā vai aktos. Progresa ziņojumi būtu jāsagatavo, lai garantētu pārredzamību Savienībai, citām dalībvalstīm
  , reģionālajām
  un
  vietējām iestādēm,
  tirgus dalībniekiem, tostarp patērētājiem
  , un citām ieinteresētajām personām, kā arī sabiedrībai kopumā
  . Tiem vajadzētu pilnīgi aptvert visas piecas Enerģētikas savienības dimensijas un pirmajā periodā vienlaikus īpašu uzsvaru likt uz jomām, uz kurām attiecas 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvara mērķrādītāji. |
| --- | --- |

(25)

Integrētajos dalībvalstu progresa ziņojumos būtu jāaplūko tie paši elementi, kas paredzēti nacionālo plānu veidnē. Tā kā integrētie progresa ziņojumi ir tehniska rakstura un pirmie progresa ziņojumi jāsniedz 2021. gadā, ziņojumu veidne būtu jānosaka vēlākā īstenošanas aktā vai aktos. Progresa ziņojumi būtu jāsagatavo, lai garantētu pārredzamību Savienībai, citām dalībvalstīm
  , reģionālajām
  un
  vietējām iestādēm,
  tirgus dalībniekiem, tostarp patērētājiem
  , un citām ieinteresētajām personām, kā arī sabiedrībai kopumā
  . Tiem vajadzētu pilnīgi aptvert visas piecas Enerģētikas savienības dimensijas un pirmajā periodā vienlaikus īpašu uzsvaru likt uz jomām, uz kurām attiecas 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvara mērķrādītāji.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Regulas (ES) Nr. 525/2013 īstenošanā gūtā pieredze liecina, cik liela nozīme ir informācijas pārredzamībai, precizitātei, saskanībai, pilnīgumam un salīdzināmībai. Balstoties uz šo pieredzi, šai regulai būtu jānodrošina, ka dalībvalstu progresa ziņojumos būtiska vieta tiek atvēlēta ziņām par rīcībpolitikām un pasākumiem un prognozēm. Šajos ziņojumos sniegtajai informācijai vajadzētu būt katrā ziņā vajadzīgai Regulas [] [ESR] saistību savlaicīgas izpildes pierādīšanai. Sistēmu pārvaldīšanai un pastāvīgai uzlabošanai gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī līdzās labākiem norādījumiem par ziņošanu vajadzētu ievērojami palīdzēt aizvien uzlabot informāciju, kas vajadzīga, lai sekotu dekarbonizācijas dimensijas īstenošanas progresam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Regulas (ES) Nr. 525/2013 īstenošanā gūtā pieredze liecina, cik liela nozīme ir informācijas pārredzamībai, precizitātei, saskanībai, pilnīgumam un salīdzināmībai. Balstoties uz šo pieredzi, šai regulai būtu jānodrošina, ka dalībvalstu progresa ziņojumos būtiska vieta tiek atvēlēta ziņām par rīcībpolitikām un pasākumiem un prognozēm. Šajos ziņojumos sniegtajai informācijai vajadzētu būt katrā ziņā vajadzīgai Regulas [] [ESR] saistību savlaicīgas izpildes pierādīšanai. Sistēmu pārvaldīšanai un pastāvīgai uzlabošanai gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī līdzās labākiem norādījumiem par ziņošanu vajadzētu ievērojami palīdzēt aizvien uzlabot informāciju, kas vajadzīga, lai sekotu dekarbonizācijas dimensijas īstenošanas progresam.

| (28) | Regulas (ES) Nr. 525/2013 īstenošanā gūtā pieredze liecina, cik liela nozīme ir informācijas pārredzamībai, precizitātei, saskanībai, pilnīgumam un salīdzināmībai. Balstoties uz šo pieredzi, šai regulai būtu jānodrošina, ka
  dalībvalstis izmanto uzticamus un konsekventus datus un pieņēmumus visās piecās dimensijās un dara publiski pieejamus datus, kas izmantoti scenāriju izstrādē un modelēšanā, un ka
  dalībvalstu progresa ziņojumos būtiska vieta tiek atvēlēta ziņām par rīcībpolitikām un pasākumiem un prognozēm. Šajos ziņojumos sniegtajai informācijai vajadzētu būt katrā ziņā vajadzīgai Regulas [] [ESR] saistību savlaicīgas izpildes pierādīšanai. Sistēmu pārvaldīšanai un pastāvīgai uzlabošanai gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī līdzās labākiem norādījumiem par ziņošanu vajadzētu ievērojami palīdzēt aizvien uzlabot informāciju, kas vajadzīga, lai sekotu dekarbonizācijas dimensijas īstenošanas progresam. |
| --- | --- |

(28)

Regulas (ES) Nr. 525/2013 īstenošanā gūtā pieredze liecina, cik liela nozīme ir informācijas pārredzamībai, precizitātei, saskanībai, pilnīgumam un salīdzināmībai. Balstoties uz šo pieredzi, šai regulai būtu jānodrošina, ka
  dalībvalstis izmanto uzticamus un konsekventus datus un pieņēmumus visās piecās dimensijās un dara publiski pieejamus datus, kas izmantoti scenāriju izstrādē un modelēšanā, un ka
  dalībvalstu progresa ziņojumos būtiska vieta tiek atvēlēta ziņām par rīcībpolitikām un pasākumiem un prognozēm. Šajos ziņojumos sniegtajai informācijai vajadzētu būt katrā ziņā vajadzīgai Regulas [] [ESR] saistību savlaicīgas izpildes pierādīšanai. Sistēmu pārvaldīšanai un pastāvīgai uzlabošanai gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī līdzās labākiem norādījumiem par ziņošanu vajadzētu ievērojami palīdzēt aizvien uzlabot informāciju, kas vajadzīga, lai sekotu dekarbonizācijas dimensijas īstenošanas progresam.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Lai mazinātu dalībvalstīm un Komisijai radīto administratīvo
  slogu
  , Komisijai būtu jāizveido tiešsaistes
  ziņošanas
  platforma, kas atvieglotu saziņu un
  veicinātu
  sadarbību. Tam vajadzētu nodrošināt ziņojumu savlaicīgu iesniegšanu un uzlabot nacionālās ziņošanas pārredzamību.
  E-ziņošanas
  platformai vajadzētu papildināt, ņemt vērā un izmantot esošos — piemēram, Eiropas Vides aģentūras, Eurostat un Kopīgā pētniecības centra — ziņošanas procesus, datubāzes un e-rīkus, kā arī Savienības vides vadības un audita shēmas sniegto pieredzi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Lai mazinātu dalībvalstīm un Komisijai radīto administratīvo
  slogu
  , Komisijai būtu jāizveido tiešsaistes
  ziņošanas
  platforma, kas atvieglotu saziņu un
  veicinātu
  sadarbību. Tam vajadzētu nodrošināt ziņojumu savlaicīgu iesniegšanu un uzlabot nacionālās ziņošanas pārredzamību.
  E-ziņošanas
  platformai vajadzētu papildināt, ņemt vērā un izmantot esošos — piemēram, Eiropas Vides aģentūras, Eurostat un Kopīgā pētniecības centra — ziņošanas procesus, datubāzes un e-rīkus, kā arī Savienības vides vadības un audita shēmas sniegto pieredzi.

| (30) | Lai
  palielinātu pārredzamību enerģētikas un klimata politikas veidošanā un
  mazinātu dalībvalstīm un Komisijai radīto administratīvo
  sarežģītību
  , Komisijai būtu jāizveido
  publiska
  tiešsaistes platforma, kas atvieglotu
  publisku piekļuvi informācijai,
  saziņu
  starp Komisiju
  un
  dalībvalstīm, kā arī
  sadarbību
  dalībvalstu starpā
  . Tam vajadzētu nodrošināt ziņojumu savlaicīgu iesniegšanu un uzlabot nacionālās ziņošanas pārredzamību.
  E-
  platformai vajadzētu papildināt, ņemt vērā un izmantot esošos — piemēram, Eiropas Vides aģentūras, Eurostat un Kopīgā pētniecības centra — ziņošanas procesus, datubāzes un e-rīkus, kā arī Savienības vides vadības un audita shēmas sniegto pieredzi. |
| --- | --- |

(30)

Lai
  palielinātu pārredzamību enerģētikas un klimata politikas veidošanā un
  mazinātu dalībvalstīm un Komisijai radīto administratīvo
  sarežģītību
  , Komisijai būtu jāizveido
  publiska
  tiešsaistes platforma, kas atvieglotu
  publisku piekļuvi informācijai,
  saziņu
  starp Komisiju
  un
  dalībvalstīm, kā arī
  sadarbību
  dalībvalstu starpā
  . Tam vajadzētu nodrošināt ziņojumu savlaicīgu iesniegšanu un uzlabot nacionālās ziņošanas pārredzamību.
  E-
  platformai vajadzētu papildināt, ņemt vērā un izmantot esošos — piemēram, Eiropas Vides aģentūras, Eurostat un Kopīgā pētniecības centra — ziņošanas procesus, datubāzes un e-rīkus, kā arī Savienības vides vadības un audita shēmas sniegto pieredzi.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Kas attiecas uz datiem, kas Komisijai sniedzami nacionālās plānošanas un ziņošanas ietvaros, dalībvalstīm nebūtu dubultā jāsniedz dati un statistikas dati, kas jau darīti pieejami ar Eurostat starpniecību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 223/2009 (27) tādā pašā formā, kā vajadzīgs šajā regulā noteikto plānošanas un ziņošanas pienākumu izpildei, un joprojām ar tādām pašām vērtībām ir pieejami no Eurostat. Ja tas ir iespējams un laika ziņā ir lietderīgi, nacionālajos enerģētikas un klimata plānos sniegtajiem datiem un prognozēm būtu jābalstās uz Eurostat datiem un Regulā (EK) Nr. 223/2009 paredzēto Eiropas statistikas datu ziņošanas metodiku un jābūt ar tiem saskanīgiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Kas attiecas uz datiem, kas Komisijai sniedzami nacionālās plānošanas un ziņošanas ietvaros, dalībvalstīm nebūtu dubultā jāsniedz dati un statistikas dati, kas jau darīti pieejami ar Eurostat starpniecību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 223/2009 (27) tādā pašā formā, kā vajadzīgs šajā regulā noteikto plānošanas un ziņošanas pienākumu izpildei, un joprojām ar tādām pašām vērtībām ir pieejami no Eurostat. Ja tas ir iespējams un laika ziņā ir lietderīgi, nacionālajos enerģētikas un klimata plānos sniegtajiem datiem un prognozēm būtu jābalstās uz Eurostat datiem un Regulā (EK) Nr. 223/2009 paredzēto Eiropas statistikas datu ziņošanas metodiku un jābūt ar tiem saskanīgiem.

| (31) | Lai izvairītos no novēlotas rīcības Savienības līmenī, Komisijai nolūkā novērtēt paveikto 2030. gada mērķrādītāju sasniegšanā būtu jāizmanto Eiropas Vides aģentūras sniegtās gada SEG emisiju, atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes aplēses.
  Kas attiecas uz datiem, kas Komisijai sniedzami nacionālās plānošanas un ziņošanas ietvaros, dalībvalstīm nebūtu dubultā jāsniedz dati un statistikas dati, kas jau darīti pieejami ar Eurostat starpniecību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 223/2009 (27) tādā pašā formā, kā vajadzīgs šajā regulā noteikto plānošanas un ziņošanas pienākumu izpildei, un joprojām ar tādām pašām vērtībām ir pieejami no Eurostat. Ja tas ir iespējams un laika ziņā ir lietderīgi, nacionālajos enerģētikas un klimata plānos sniegtajiem datiem un prognozēm būtu jābalstās uz Eurostat datiem un Regulā (EK) Nr. 223/2009 paredzēto Eiropas statistikas datu ziņošanas metodiku un jābūt ar tiem saskanīgiem. |
| --- | --- |

(31)

Lai izvairītos no novēlotas rīcības Savienības līmenī, Komisijai nolūkā novērtēt paveikto 2030. gada mērķrādītāju sasniegšanā būtu jāizmanto Eiropas Vides aģentūras sniegtās gada SEG emisiju, atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes aplēses.
  Kas attiecas uz datiem, kas Komisijai sniedzami nacionālās plānošanas un ziņošanas ietvaros, dalībvalstīm nebūtu dubultā jāsniedz dati un statistikas dati, kas jau darīti pieejami ar Eurostat starpniecību atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 223/2009 (27) tādā pašā formā, kā vajadzīgs šajā regulā noteikto plānošanas un ziņošanas pienākumu izpildei, un joprojām ar tādām pašām vērtībām ir pieejami no Eurostat. Ja tas ir iespējams un laika ziņā ir lietderīgi, nacionālajos enerģētikas un klimata plānos sniegtajiem datiem un prognozēm būtu jābalstās uz Eurostat datiem un Regulā (EK) Nr. 223/2009 paredzēto Eiropas statistikas datu ziņošanas metodiku un jābūt ar tiem saskanīgiem.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (32) | Paturot prātā vajadzību kopīgi sasniegt Enerģētikas savienības stratēģijā izvirzītos mērķus, ir ārkārtīgi svarīgi Komisijai novērtēt
  nacionālos plānus un – uz progresa ziņojumu pamata – šo plānu īstenošanas gaitu
  .
  Pirmajā desmit gadu periodā
  tas it sevišķi attiecas uz 2030. gadam
  izvirzīto
  Savienības līmeņa enerģētikas un klimata
  mērķrādītāju sasniegšanu un nacionālā devuma nodrošināšanu šo mērķrādītāju sasniegšanā
  . Šāda novērtēšana būtu jāveic reizi divos gados un reizi gadā
  tikai
  tad, ja tas ir nepieciešams, un novērtējumi būtu jākonsolidē Komisijas ziņojumos par Enerģētikas savienības stāvokli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Paturot prātā vajadzību kopīgi sasniegt Enerģētikas savienības stratēģijā izvirzītos mērķus, ir ārkārtīgi svarīgi Komisijai novērtēt
  nacionālos plānus un – uz progresa ziņojumu pamata – šo plānu īstenošanas gaitu
  .
  Pirmajā desmit gadu periodā
  tas it sevišķi attiecas uz 2030. gadam
  izvirzīto
  Savienības līmeņa enerģētikas un klimata
  mērķrādītāju sasniegšanu un nacionālā devuma nodrošināšanu šo mērķrādītāju sasniegšanā
  . Šāda novērtēšana būtu jāveic reizi divos gados un reizi gadā
  tikai
  tad, ja tas ir nepieciešams, un novērtējumi būtu jākonsolidē Komisijas ziņojumos par Enerģētikas savienības stāvokli.

| (32) | Paturot prātā vajadzību kopīgi sasniegt Enerģētikas savienības stratēģijā izvirzītos
  piecu dimensiju
  mērķus,
  jo īpaši mērķi izveidot pilnībā funkcionējošu un noturīgu Enerģētikas savienību,
  ir ārkārtīgi svarīgi Komisijai novērtēt
  nacionālo plānu projektus, kā arī paziņoto nacionālo plānu īstenošanu, balstoties uz progresa ziņojumiem
  . Tas it sevišķi attiecas uz 2030. gadam
  izvirzītajiem
  Savienības līmeņa enerģētikas un klimata
  mērķrādītājiem pirmajā desmit gadu periodā
  . Šāda novērtēšana būtu jāveic reizi divos gados un reizi gadā tad, ja tas ir nepieciešams, un novērtējumi būtu jākonsolidē Komisijas ziņojumos par Enerģētikas savienības stāvokli. |
| --- | --- |

(32)

Paturot prātā vajadzību kopīgi sasniegt Enerģētikas savienības stratēģijā izvirzītos
  piecu dimensiju
  mērķus,
  jo īpaši mērķi izveidot pilnībā funkcionējošu un noturīgu Enerģētikas savienību,
  ir ārkārtīgi svarīgi Komisijai novērtēt
  nacionālo plānu projektus, kā arī paziņoto nacionālo plānu īstenošanu, balstoties uz progresa ziņojumiem
  . Tas it sevišķi attiecas uz 2030. gadam
  izvirzītajiem
  Savienības līmeņa enerģētikas un klimata
  mērķrādītājiem pirmajā desmit gadu periodā
  . Šāda novērtēšana būtu jāveic reizi divos gados un reizi gadā tad, ja tas ir nepieciešams, un novērtējumi būtu jākonsolidē Komisijas ziņojumos par Enerģētikas savienības stāvokli.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Tā kā aviācijā rodas CO2 un citu gāzu emisijas, tostarp slāpekļa oksīdu emisijas, un tā iespaido tādus mehānismus kā pastiprināta spalvmākoņu veidošanās, tā atstāj ietekmi uz pasaules klimatu. Ņemot vērā, ka zinātniskā izpratne par šādu ietekmi strauji attīstās, Regulā (ES) Nr. 525/2013 jau ir paredzēts no jauna novērtēt, kāda ir aviācijas ar CO2 nesaistītā ietekme uz pasaules klimatu. Tam izmantotā modelēšana būtu jāpielāgo zinātniskajam progresam. Balstoties uz šādas ietekmes novērtējumiem,
  Komisija varētu apsvērt
  attiecīgas rīcībpolitikas šīs problēmas risināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Tā kā aviācijā rodas CO2 un citu gāzu emisijas, tostarp slāpekļa oksīdu emisijas, un tā iespaido tādus mehānismus kā pastiprināta spalvmākoņu veidošanās, tā atstāj ietekmi uz pasaules klimatu. Ņemot vērā, ka zinātniskā izpratne par šādu ietekmi strauji attīstās, Regulā (ES) Nr. 525/2013 jau ir paredzēts no jauna novērtēt, kāda ir aviācijas ar CO2 nesaistītā ietekme uz pasaules klimatu. Tam izmantotā modelēšana būtu jāpielāgo zinātniskajam progresam. Balstoties uz šādas ietekmes novērtējumiem,
  Komisija varētu apsvērt
  attiecīgas rīcībpolitikas šīs problēmas risināšanai.

| (33) | Tā kā aviācijā rodas CO2 un citu gāzu emisijas, tostarp slāpekļa oksīdu emisijas, un tā iespaido tādus mehānismus kā pastiprināta spalvmākoņu veidošanās, tā atstāj ietekmi uz pasaules klimatu. Ņemot vērā, ka zinātniskā izpratne par šādu ietekmi strauji attīstās, Regulā (ES) Nr. 525/2013 jau ir paredzēts no jauna novērtēt, kāda ir aviācijas ar CO2 nesaistītā ietekme uz pasaules klimatu. Tam izmantotā modelēšana būtu jāpielāgo zinātniskajam progresam. Balstoties uz šādas ietekmes novērtējumiem,
  Komisijai līdz 2020. gada 1. martam būtu jāapsver
  attiecīgas rīcībpolitikas šīs problēmas risināšanai
  un vajadzības gadījumā jāiesniedz likumdošanas priekšlikums
  . |
| --- | --- |

(33)

Tā kā aviācijā rodas CO2 un citu gāzu emisijas, tostarp slāpekļa oksīdu emisijas, un tā iespaido tādus mehānismus kā pastiprināta spalvmākoņu veidošanās, tā atstāj ietekmi uz pasaules klimatu. Ņemot vērā, ka zinātniskā izpratne par šādu ietekmi strauji attīstās, Regulā (ES) Nr. 525/2013 jau ir paredzēts no jauna novērtēt, kāda ir aviācijas ar CO2 nesaistītā ietekme uz pasaules klimatu. Tam izmantotā modelēšana būtu jāpielāgo zinātniskajam progresam. Balstoties uz šādas ietekmes novērtējumiem,
  Komisijai līdz 2020. gada 1. martam būtu jāapsver
  attiecīgas rīcībpolitikas šīs problēmas risināšanai
  un vajadzības gadījumā jāiesniedz likumdošanas priekšlikums
  .

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

33.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (33a) | Saskaņā ar spēkā esošajām UNFCCC pamatnostādnēm attiecībā uz ziņošanu par siltumnīcefekta gāzēm aprēķini un ziņošana par metāna emisijām ir balstīta uz globālās sasilšanas potenciāla (GWP) vērtībām 100 gadu laikposmā. Ņemot vērā augstās GWP vērtības un metāna relatīvi īso noturību atmosfērā, kas izraisa būtisku ietekmi uz klimatu īstermiņā un vidējā termiņā, Komisijai būtu jāanalizē, kāda ietekme uz rīcībpolitikām un pasākumiem būtu metāna emisiju 20 gadu laikposma pieņemšanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, Komisijai, izmantojot Savienības stratēģiju metāna emisiju jomā, būtu jāapsver attiecīgās politikas iespējas ātri risināt jautājumu par metāna emisijām, prioritarizējot ar enerģiju un atkritumiem saistītās metāna emisijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33a)

Saskaņā ar spēkā esošajām UNFCCC pamatnostādnēm attiecībā uz ziņošanu par siltumnīcefekta gāzēm aprēķini un ziņošana par metāna emisijām ir balstīta uz globālās sasilšanas potenciāla (GWP) vērtībām 100 gadu laikposmā. Ņemot vērā augstās GWP vērtības un metāna relatīvi īso noturību atmosfērā, kas izraisa būtisku ietekmi uz klimatu īstermiņā un vidējā termiņā, Komisijai būtu jāanalizē, kāda ietekme uz rīcībpolitikām un pasākumiem būtu metāna emisiju 20 gadu laikposma pieņemšanai. Pamatojoties uz iepriekš minēto analīzi, Komisijai, izmantojot Savienības stratēģiju metāna emisiju jomā, būtu jāapsver attiecīgās politikas iespējas ātri risināt jautājumu par metāna emisijām, prioritarizējot ar enerģiju un atkritumiem saistītās metāna emisijas.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (34) | Lai palīdzētu nodrošināt saskanību starp nacionālajām un Savienības rīcībpolitikām un Enerģētikas savienības mērķiem, Komisijai un dalībvalstīm būtu pastāvīgi jāiesaistās dialogā. Komisijai būtu dalībvalstīm
  pēc vajadzības
  jāsniedz ieteikumi, arī par nacionālo plānu projektu vērienīgumu, paziņoto nacionālo plānu rīcībpolitiku un pasākumu vēlāko īstenošanu un citām rīcībpolitikām un pasākumiem, kas ir relevantas Enerģētikas savienības īstenošanas kontekstā. Dalībvalstīm šādi ieteikumi būtu
  maksimāli
  jāņem vērā un nākamajos progresa ziņojumos jāizklāsta, kā tie ievēroti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34)

Lai palīdzētu nodrošināt saskanību starp nacionālajām un Savienības rīcībpolitikām un Enerģētikas savienības mērķiem, Komisijai un dalībvalstīm būtu pastāvīgi jāiesaistās dialogā. Komisijai būtu dalībvalstīm
  pēc vajadzības
  jāsniedz ieteikumi, arī par nacionālo plānu projektu vērienīgumu, paziņoto nacionālo plānu rīcībpolitiku un pasākumu vēlāko īstenošanu un citām rīcībpolitikām un pasākumiem, kas ir relevantas Enerģētikas savienības īstenošanas kontekstā. Dalībvalstīm šādi ieteikumi būtu
  maksimāli
  jāņem vērā un nākamajos progresa ziņojumos jāizklāsta, kā tie ievēroti.

| (34) | Lai palīdzētu nodrošināt saskanību starp nacionālajām un Savienības rīcībpolitikām un Enerģētikas savienības mērķiem, Komisijai un dalībvalstīm būtu pastāvīgi jāiesaistās dialogā
  , un vajadzības gadījumā dialogs būtu jāveido arī starp dalībvalstīm
  . Komisijai būtu dalībvalstīm jāsniedz ieteikumi, arī par nacionālo plānu projektu vērienīgumu, paziņoto nacionālo plānu rīcībpolitiku un pasākumu vēlāko īstenošanu un citām rīcībpolitikām un pasākumiem, kas ir relevantas Enerģētikas savienības īstenošanas kontekstā. Dalībvalstīm šādi ieteikumi būtu jāņem vērā un nākamajos progresa ziņojumos jāizklāsta, kā tie ievēroti. |
| --- | --- |

(34)

Lai palīdzētu nodrošināt saskanību starp nacionālajām un Savienības rīcībpolitikām un Enerģētikas savienības mērķiem, Komisijai un dalībvalstīm būtu pastāvīgi jāiesaistās dialogā
  , un vajadzības gadījumā dialogs būtu jāveido arī starp dalībvalstīm
  . Komisijai būtu dalībvalstīm jāsniedz ieteikumi, arī par nacionālo plānu projektu vērienīgumu, paziņoto nacionālo plānu rīcībpolitiku un pasākumu vēlāko īstenošanu un citām rīcībpolitikām un pasākumiem, kas ir relevantas Enerģētikas savienības īstenošanas kontekstā. Dalībvalstīm šādi ieteikumi būtu jāņem vērā un nākamajos progresa ziņojumos jāizklāsta, kā tie ievēroti.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (35) | Ja nacionālo enerģētikas un klimata plānu
  vai to atjauninājumu vēriens
  nav
  pietiekams
  , lai kopīgi sasniegtu Enerģētikas savienības mērķus un — pirmajā desmit gadu periodā — it sevišķi 2030. gadam nospraustos Savienības atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītājus, Komisijai Savienības līmenī būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka šie mērķi un mērķrādītāji tiek kopīgi sasniegti (tādējādi novēršot vēriena nepietiekamību). Ja Savienības progress virzībā uz šiem mērķiem un mērķrādītājiem nav pietiekams to sasniegšanai, Komisijai līdzās ieteikumu sniegšanai būtu jāveic pasākumi Savienības līmenī vai dalībvalstīm būtu jāveic papildu pasākumi, lai nodrošinātu šo mērķu un mērķrādītāju sasniegšanu (tādējādi novēršot progresa nepietiekamību). Attiecībā uz kopīgo mērķrādītāju sasniegšanai vajadzīgo centienu dalīšanu šādos pasākumos būtu jāņem vērā dalībvalstu agrīnie vērienīgie
  devumi
  2030. gada atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītāju sasniegšanā. Atjaunojamo energoresursu jomā šādi pasākumi var ietvert dalībvalstu iemaksas Komisijas pārvaldītā finansēšanas platformā, kas tiktu izmantota atjaunojamo energoresursu projektu finansēšanā visā Savienībā. Sākot ar 2021. gadu, dalībvalstu nacionālie atjaunojamo energoresursu mērķrādītāji 2020. gadam būtu jāizmanto par bāzlīnijas atjaunojamo energoresursu īpatsvaru. Energoefektivitātes jomā papildu pasākumi var būt īpaši orientēti uz produktu, ēku un transporta energoefektivitātes uzlabošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Ja nacionālo enerģētikas un klimata plānu
  vai to atjauninājumu vēriens
  nav
  pietiekams
  , lai kopīgi sasniegtu Enerģētikas savienības mērķus un — pirmajā desmit gadu periodā — it sevišķi 2030. gadam nospraustos Savienības atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītājus, Komisijai Savienības līmenī būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka šie mērķi un mērķrādītāji tiek kopīgi sasniegti (tādējādi novēršot vēriena nepietiekamību). Ja Savienības progress virzībā uz šiem mērķiem un mērķrādītājiem nav pietiekams to sasniegšanai, Komisijai līdzās ieteikumu sniegšanai būtu jāveic pasākumi Savienības līmenī vai dalībvalstīm būtu jāveic papildu pasākumi, lai nodrošinātu šo mērķu un mērķrādītāju sasniegšanu (tādējādi novēršot progresa nepietiekamību). Attiecībā uz kopīgo mērķrādītāju sasniegšanai vajadzīgo centienu dalīšanu šādos pasākumos būtu jāņem vērā dalībvalstu agrīnie vērienīgie
  devumi
  2030. gada atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītāju sasniegšanā. Atjaunojamo energoresursu jomā šādi pasākumi var ietvert dalībvalstu iemaksas Komisijas pārvaldītā finansēšanas platformā, kas tiktu izmantota atjaunojamo energoresursu projektu finansēšanā visā Savienībā. Sākot ar 2021. gadu, dalībvalstu nacionālie atjaunojamo energoresursu mērķrādītāji 2020. gadam būtu jāizmanto par bāzlīnijas atjaunojamo energoresursu īpatsvaru. Energoefektivitātes jomā papildu pasākumi var būt īpaši orientēti uz produktu, ēku un transporta energoefektivitātes uzlabošanu.

| (35) | Ja
  integrēto
  nacionālo enerģētikas un klimata plānu
  vēriens, mērķrādītāji, rīcībpolitikas un pasākumi
  nav
  pietiekami
  , lai kopīgi sasniegtu Enerģētikas savienības mērķus un — pirmajā desmit gadu periodā — it sevišķi 2030. gadam nospraustos Savienības atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītājus, Komisijai Savienības līmenī būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka šie mērķi un mērķrādītāji tiek kopīgi sasniegti
  , un dalībvalstīm līdz 2020. gada 31. decembrim būtu jāpaaugstina nacionālie mērķrādītāji atjaunojamās enerģijas jomā
  (tādējādi novēršot vēriena nepietiekamību). Ja Savienības progress virzībā uz šiem mērķiem un mērķrādītājiem nav pietiekams to sasniegšanai, Komisijai līdzās ieteikumu sniegšanai būtu jāveic pasākumi Savienības līmenī vai dalībvalstīm būtu jāveic papildu pasākumi, lai nodrošinātu šo mērķu un mērķrādītāju sasniegšanu (tādējādi novēršot progresa nepietiekamību). Attiecībā uz kopīgo mērķrādītāju sasniegšanai vajadzīgo centienu dalīšanu šādos pasākumos būtu jāņem vērā dalībvalstu agrīnie vērienīgie
  centieni
  2030. gada atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītāju sasniegšanā. Atjaunojamo energoresursu jomā šādi pasākumi var ietvert
  brīvprātīgas
  dalībvalstu iemaksas Komisijas pārvaldītā finansēšanas platformā, kas tiktu izmantota atjaunojamo energoresursu projektu
  , tostarp Enerģētikas savienības nozīmes projektu,
  finansēšanā visā Savienībā. Sākot ar 2021. gadu, dalībvalstu nacionālie atjaunojamo energoresursu mērķrādītāji 2020. gadam būtu jāizmanto par bāzlīnijas atjaunojamo energoresursu īpatsvaru
  un būtu jāsaglabā visā periodā
  . Energoefektivitātes jomā papildu pasākumi var būt īpaši orientēti uz produktu, ēku un transporta energoefektivitātes uzlabošanu. |
| --- | --- |

(35)

Ja
  integrēto
  nacionālo enerģētikas un klimata plānu
  vēriens, mērķrādītāji, rīcībpolitikas un pasākumi
  nav
  pietiekami
  , lai kopīgi sasniegtu Enerģētikas savienības mērķus un — pirmajā desmit gadu periodā — it sevišķi 2030. gadam nospraustos Savienības atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītājus, Komisijai Savienības līmenī būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka šie mērķi un mērķrādītāji tiek kopīgi sasniegti
  , un dalībvalstīm līdz 2020. gada 31. decembrim būtu jāpaaugstina nacionālie mērķrādītāji atjaunojamās enerģijas jomā
  (tādējādi novēršot vēriena nepietiekamību). Ja Savienības progress virzībā uz šiem mērķiem un mērķrādītājiem nav pietiekams to sasniegšanai, Komisijai līdzās ieteikumu sniegšanai būtu jāveic pasākumi Savienības līmenī vai dalībvalstīm būtu jāveic papildu pasākumi, lai nodrošinātu šo mērķu un mērķrādītāju sasniegšanu (tādējādi novēršot progresa nepietiekamību). Attiecībā uz kopīgo mērķrādītāju sasniegšanai vajadzīgo centienu dalīšanu šādos pasākumos būtu jāņem vērā dalībvalstu agrīnie vērienīgie
  centieni
  2030. gada atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītāju sasniegšanā. Atjaunojamo energoresursu jomā šādi pasākumi var ietvert
  brīvprātīgas
  dalībvalstu iemaksas Komisijas pārvaldītā finansēšanas platformā, kas tiktu izmantota atjaunojamo energoresursu projektu
  , tostarp Enerģētikas savienības nozīmes projektu,
  finansēšanā visā Savienībā. Sākot ar 2021. gadu, dalībvalstu nacionālie atjaunojamo energoresursu mērķrādītāji 2020. gadam būtu jāizmanto par bāzlīnijas atjaunojamo energoresursu īpatsvaru
  un būtu jāsaglabā visā periodā
  . Energoefektivitātes jomā papildu pasākumi var būt īpaši orientēti uz produktu, ēku un transporta energoefektivitātes uzlabošanu.

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (38) | Dalībvalstīm un Komisijai katrā ziņā būtu cieši jāsadarbojas visos jautājumos, kas saistīti ar Enerģētikas savienības un šīs regulas īstenošanu, ar ciešu Eiropas Parlamenta iesaisti. Komisijai būtu
  pēc vajadzības
  dalībvalstīm jāpalīdz šīs regulas īstenošanā, it sevišķi nacionālo plānu izstrādē un ar to saistītajā spēju veidošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Dalībvalstīm un Komisijai katrā ziņā būtu cieši jāsadarbojas visos jautājumos, kas saistīti ar Enerģētikas savienības un šīs regulas īstenošanu, ar ciešu Eiropas Parlamenta iesaisti. Komisijai būtu
  pēc vajadzības
  dalībvalstīm jāpalīdz šīs regulas īstenošanā, it sevišķi nacionālo plānu izstrādē un ar to saistītajā spēju veidošanā.

| (38) | Dalībvalstīm un Komisijai katrā ziņā būtu cieši jāsadarbojas visos jautājumos, kas saistīti ar Enerģētikas savienības un šīs regulas īstenošanu, ar ciešu Eiropas Parlamenta iesaisti. Komisijai būtu dalībvalstīm jāpalīdz šīs regulas īstenošanā, it sevišķi
  integrēto
  nacionālo
  enerģētikas un klimata
  plānu
  un ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģiju
  izstrādē
  , īstenošanā un uzraudzībā
  un ar to saistītajā spēju veidošanā
  , mobilizējot iekšējos resursus no Eiropas Vides aģentūras, Kopīgā pētniecības centra, iekšējās modelēšanas struktūras un vajadzības gadījumā piesaistot neatkarīgus ekspertus
  . |
| --- | --- |

(38)

Dalībvalstīm un Komisijai katrā ziņā būtu cieši jāsadarbojas visos jautājumos, kas saistīti ar Enerģētikas savienības un šīs regulas īstenošanu, ar ciešu Eiropas Parlamenta iesaisti. Komisijai būtu dalībvalstīm jāpalīdz šīs regulas īstenošanā, it sevišķi
  integrēto
  nacionālo
  enerģētikas un klimata
  plānu
  un ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģiju
  izstrādē
  , īstenošanā un uzraudzībā
  un ar to saistītajā spēju veidošanā
  , mobilizējot iekšējos resursus no Eiropas Vides aģentūras, Kopīgā pētniecības centra, iekšējās modelēšanas struktūras un vajadzības gadījumā piesaistot neatkarīgus ekspertus
  .

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

41.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (41a) | Šajā regulā ir ietverti noteikumi par to, ka energoefektivitāti uzskata par vienu no infrastruktūras prioritātēm, atzīstot, ka tā atbilst SVF un citu ekonomikas iestāžu izmantotajai infrastruktūras definīcijai, un nosaka to par būtisku elementu un prioritāru apsvērumu turpmākajos lēmumos par investīcijām Savienības energoinfrastruktūrā

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(41a)

Šajā regulā ir ietverti noteikumi par to, ka energoefektivitāti uzskata par vienu no infrastruktūras prioritātēm, atzīstot, ka tā atbilst SVF un citu ekonomikas iestāžu izmantotajai infrastruktūras definīcijai, un nosaka to par būtisku elementu un prioritāru apsvērumu turpmākajos lēmumos par investīcijām Savienības energoinfrastruktūrā

   (1a)

  .

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

43. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (43) | Šajā regulā noteiktajā īstenošanas aktu sagatavošanā Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no Enerģētikas
  savienības
  komitejas
  . Tai būtu jāaizstāj Klimata pārmaiņu komiteja
  un
  attiecīgi citas
  komitejas
  un jāpārņem to uzdevumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43)

Šajā regulā noteiktajā īstenošanas aktu sagatavošanā Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no Enerģētikas
  savienības
  komitejas
  . Tai būtu jāaizstāj Klimata pārmaiņu komiteja
  un
  attiecīgi citas
  komitejas
  un jāpārņem to uzdevumi.

| (43) | Šajā regulā noteiktajā īstenošanas aktu sagatavošanā Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no Enerģētikas un
  klimata
  komitejas
  . Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar noteikumu īstenošanu klimata jomā, Komisijai būtu jāsaņem atbalsts no Klimata pārmaiņu jautājumu komitejas, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 525/2013. |
| --- | --- |

(43)

Šajā regulā noteiktajā īstenošanas aktu sagatavošanā Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no Enerģētikas un
  klimata
  komitejas
  . Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar noteikumu īstenošanu klimata jomā, Komisijai būtu jāsaņem atbalsts no Klimata pārmaiņu jautājumu komitejas, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 525/2013.

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

44.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (44a) | Sagatavojot šīs regulas turpmāko pārskatīšanu un ņemot vērā Savienības kiberdrošības stratēģijas kontekstu, Komisijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāizvērtē, vai pastāv vajadzība papildus dalībvalstu centieniem īstenot vienotas plānošanas un ziņošanas prasības, lai uzlabotu Savienības energosistēmas kritiskās infrastruktūras aizsardzību pret jebkāda veida kiberdraudiem, jo īpaši ņemot vērā potenciāli kritisko kiberuzbrukumu skaita pieaugumu iepriekšējos desmit gados, lai jebkādos apstākļos garantētu enerģētisko drošību. Tomēr šādai uzlabotai koordinācijai Savienībā nebūtu jāskar dalībvalstu nacionālās drošības intereses un nevajadzētu izpaust sensitīvu informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44a)

Sagatavojot šīs regulas turpmāko pārskatīšanu un ņemot vērā Savienības kiberdrošības stratēģijas kontekstu, Komisijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāizvērtē, vai pastāv vajadzība papildus dalībvalstu centieniem īstenot vienotas plānošanas un ziņošanas prasības, lai uzlabotu Savienības energosistēmas kritiskās infrastruktūras aizsardzību pret jebkāda veida kiberdraudiem, jo īpaši ņemot vērā potenciāli kritisko kiberuzbrukumu skaita pieaugumu iepriekšējos desmit gados, lai jebkādos apstākļos garantētu enerģētisko drošību. Tomēr šādai uzlabotai koordinācijai Savienībā nebūtu jāskar dalībvalstu nacionālās drošības intereses un nevajadzētu izpaust sensitīvu informāciju.

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| Priekšmets un darbības joma | Priekšmets un darbības joma |
| 1.   Ar šo regulu ievieš pārvaldības mehānismu, ar ko: | 1.   Ar šo regulu ievieš pārvaldības mehānismu, ar ko: |
| | (-a) | īsteno ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijas un pasākumus, kas izstrādāti, lai atbilstīgi Parīzes nolīgumam izpildītu Savienības saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1. pants

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu ievieš pārvaldības mehānismu, ar ko:

1.   Ar šo regulu ievieš pārvaldības mehānismu, ar ko:

(-a)

(-a)

īsteno ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijas un pasākumus, kas izstrādāti, lai atbilstīgi Parīzes nolīgumam izpildītu Savienības saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju jomā;

| (a) | īsteno stratēģijas un pasākumus, kas izstrādāti Enerģētikas savienības mērķu un mērķrādītāju sasniegšanai un pirmajā desmit gadu periodā — no 2021. līdz 2030. gadam — it sevišķi 2030. gadam izvirzīto
  ES
  enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšanai; |
| --- | --- |

(a)

īsteno stratēģijas un pasākumus, kas izstrādāti Enerģētikas savienības mērķu un mērķrādītāju sasniegšanai un pirmajā desmit gadu periodā — no 2021. līdz 2030. gadam — it sevišķi 2030. gadam izvirzīto
  ES
  enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšanai;

ES

| (a) | īsteno stratēģijas un pasākumus, kas izstrādāti Enerģētikas savienības mērķu un mērķrādītāju sasniegšanai un pirmajā desmit gadu periodā — no 2021. līdz 2030. gadam — it sevišķi 2030. gadam izvirzīto
  Savienības
  enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšanai; |
| --- | --- |

(a)

īsteno stratēģijas un pasākumus, kas izstrādāti Enerģētikas savienības mērķu un mērķrādītāju sasniegšanai un pirmajā desmit gadu periodā — no 2021. līdz 2030. gadam — it sevišķi 2030. gadam izvirzīto
  Savienības
  enerģētikas un klimata mērķrādītāju sasniegšanai;

Savienības

| (aa) | veido partnerības un sadarbību starp dalībvalstīm makroreģionālā un reģionālā līmenī, lai izpildītu Enerģētikas savienības mērķrādītājus, mērķus un saistības; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

veido partnerības un sadarbību starp dalībvalstīm makroreģionālā un reģionālā līmenī, lai izpildītu Enerģētikas savienības mērķrādītājus, mērķus un saistības;

veido partnerības un sadarbību starp dalībvalstīm makroreģionālā un reģionālā līmenī, lai izpildītu Enerģētikas savienības mērķrādītājus, mērķus un saistības;

| (b) | nodrošina, ka ziņojumi, ko Savienība un tās dalībvalstis iesniedz UNFCCC un Parīzes nolīguma sekretariātam, ir savlaicīgi, pārredzami, precīzi, konsekventi, salīdzināmi un pilnīgi. |
| --- | --- |

(b)

nodrošina, ka ziņojumi, ko Savienība un tās dalībvalstis iesniedz UNFCCC un Parīzes nolīguma sekretariātam, ir savlaicīgi, pārredzami, precīzi, konsekventi, salīdzināmi un pilnīgi.

| (b) | nodrošina, ka ziņojumi, ko Savienība un tās dalībvalstis iesniedz UNFCCC un Parīzes nolīguma sekretariātam, ir savlaicīgi, pārredzami, precīzi, konsekventi, salīdzināmi un pilnīgi; |
| --- | --- |

(b)

nodrošina, ka ziņojumi, ko Savienība un tās dalībvalstis iesniedz UNFCCC un Parīzes nolīguma sekretariātam, ir savlaicīgi, pārredzami, precīzi, konsekventi, salīdzināmi un pilnīgi;

| (ba) | veicina lielāku regulatīvo noteiktību, kā arī lielāku drošību investoriem un palīdz pilnībā izmantot iespējas, ko nodrošina ekonomiskā attīstība, investīciju stimuli, darbvietu radīšana un sociālā kohēzija; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

veicina lielāku regulatīvo noteiktību, kā arī lielāku drošību investoriem un palīdz pilnībā izmantot iespējas, ko nodrošina ekonomiskā attīstība, investīciju stimuli, darbvietu radīšana un sociālā kohēzija;

veicina lielāku regulatīvo noteiktību, kā arī lielāku drošību investoriem un palīdz pilnībā izmantot iespējas, ko nodrošina ekonomiskā attīstība, investīciju stimuli, darbvietu radīšana un sociālā kohēzija;

| (bc) | atbalsta tādu pāreju, kas būtu taisnīga iedzīvotājiem un reģioniem, kurus nelabvēlīgi varētu ietekmēt pāreja uz mazoglekļa ekonomiku. |
| --- | --- |

(bc)

(bc)

atbalsta tādu pāreju, kas būtu taisnīga iedzīvotājiem un reģioniem, kurus nelabvēlīgi varētu ietekmēt pāreja uz mazoglekļa ekonomiku.

atbalsta tādu pāreju, kas būtu taisnīga iedzīvotājiem un reģioniem, kurus nelabvēlīgi varētu ietekmēt pāreja uz mazoglekļa ekonomiku.

Pārvaldības mehānisma pamatā ir integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni, kas aptver desmit gadu periodus, no kuriem pirmais ir 2021.–2030. gads, atbilstošie integrētie nacionālie enerģētikas un klimata progresa ziņojumi, ko sniedz dalībvalstis, un Eiropas Komisijas izveidotā integrētā monitoringa kārtība. Tas Komisijai un dalībvalstīm nosaka strukturētu, iteratīvu procesu,
  kas reglamentē
  nacionālo plānu galīgās redakcijas
  izstrādi
  un to
  vēlāku īstenošanu
  , arī reģionālās sadarbības aspektā, kā arī attiecīgo Komisijas rīcību.

kas reglamentē

izstrādi

vēlāku īstenošanu

Pārvaldības mehānisma pamatā ir integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni, kas aptver desmit gadu periodus, no kuriem pirmais ir 2021.–2030. gads, atbilstošie integrētie nacionālie enerģētikas un klimata progresa ziņojumi, ko sniedz dalībvalstis, un Eiropas Komisijas izveidotā integrētā monitoringa kārtība. Tas Komisijai un dalībvalstīm nosaka strukturētu,
  pārredzamu,
  iteratīvu procesu,
  nodrošinot sabiedrības un vietējo iestāžu pilnīgu līdzdalību
  nacionālo plānu galīgās redakcijas
  izstrādē
  un to
  vēlākā īstenošanā
  , arī
  makroreģionālās un
  reģionālās sadarbības aspektā, kā arī attiecīgo Komisijas rīcību.

pārredzamu,

nodrošinot sabiedrības un vietējo iestāžu pilnīgu līdzdalību

izstrādē

vēlākā īstenošanā

makroreģionālās un

2.   Šī regula attiecas uz šīm piecām Enerģētikas savienības dimensijām:

2.   Šī regula attiecas uz šīm piecām Enerģētikas savienības dimensijām:

| (a) | enerģētiskā drošība, |
| --- | --- |

(a)

enerģētiskā drošība,

| (a) | enerģētiskā drošība, |
| --- | --- |

(a)

enerģētiskā drošība,

| (b) | enerģijas tirgus, |
| --- | --- |

(b)

enerģijas tirgus,

| (b) | iekšējais
  enerģijas tirgus, |
| --- | --- |

(b)

iekšējais
  enerģijas tirgus,

iekšējais

| (c) | energoefektivitāte, |
| --- | --- |

(c)

energoefektivitāte,

| (c) | energoefektivitāte, |
| --- | --- |

(c)

energoefektivitāte,

| (d) | dekarbonizācija un |
| --- | --- |

(d)

dekarbonizācija un

| (d) | dekarbonizācija un |
| --- | --- |

(d)

dekarbonizācija un

| (e) | pētniecība, inovācija un konkurētspēja. |
| --- | --- |

(e)

pētniecība, inovācija un konkurētspēja.

| (e) | pētniecība, inovācija un konkurētspēja. |
| --- | --- |

(e)

pētniecība, inovācija un konkurētspēja.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa

2. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātajā redakcijā, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767], Direktīvā 2010/31/ES un Direktīvā 2012/27/ES. | Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātajā redakcijā, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767],
  [Direktīvas 2009/72/EK pārstrādātajā redakcijā, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)XXX],
  Direktīvā 2010/31/ES un Direktīvā 2012/27/ES. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātajā redakcijā, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767], Direktīvā 2010/31/ES un Direktīvā 2012/27/ES.

Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātajā redakcijā, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767],
  [Direktīvas 2009/72/EK pārstrādātajā redakcijā, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)XXX],
  Direktīvā 2010/31/ES un Direktīvā 2012/27/ES.

[Direktīvas 2009/72/EK pārstrādātajā redakcijā, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)XXX],

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – 3. punkts

2. pants – 2. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | “pieņemtās rīcībpolitikas un pasākumi” ir rīcībpolitikas un pasākumi, par kuriem līdz nacionālā plāna vai progresa ziņojuma iesniegšanas dienai pieņemts oficiāls valdības lēmums un kurus ir skaidra apņemšanās īstenot; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)

“pieņemtās rīcībpolitikas un pasākumi” ir rīcībpolitikas un pasākumi, par kuriem līdz nacionālā plāna vai progresa ziņojuma iesniegšanas dienai pieņemts oficiāls valdības lēmums un kurus ir skaidra apņemšanās īstenot;

| (3) | “pieņemtās rīcībpolitikas un pasākumi” ir rīcībpolitikas un pasākumi, par kuriem līdz nacionālā plāna vai progresa ziņojuma iesniegšanas dienai pieņemts oficiāls
  centrālās vai vietēja līmeņa
  valdības lēmums un kurus ir skaidra apņemšanās īstenot; |
| --- | --- |

(3)

“pieņemtās rīcībpolitikas un pasākumi” ir rīcībpolitikas un pasākumi, par kuriem līdz nacionālā plāna vai progresa ziņojuma iesniegšanas dienai pieņemts oficiāls
  centrālās vai vietēja līmeņa
  valdības lēmums un kurus ir skaidra apņemšanās īstenot;

centrālās vai vietēja līmeņa

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – 9. punkts

2. pants – 2. daļa – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | “2030. gadam izvirzītie Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītāji” ir saistošais Savienības mēroga mērķrādītājs, kas paredz visā iekšējā tautsaimniecībā līdz 2030. gadam par vismaz 40 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas salīdzinājumā ar 1990. gadu, saistošais Savienības līmeņa mērķrādītājs, kas paredz līdz 2030. gadam panākt, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars Savienībā ir vismaz 27 %, saistošais Savienības līmeņa mērķrādītājs, kas paredz līdz 2030. gadam par vismaz 27 % uzlabot energoefektivitāti (šis mērķrādītājs līdz 2020. gadam jāpārskata, orientējoties uz 30 % ES līmeni), un 2030. gadam izvirzītais 15 % elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītājs, kā arī visi citi šādi mērķrādītāji, ko Eiropadome vai Padome un Parlaments varētu vienoties vēl izvirzīt 2030. gadam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(9)

(9)

“2030. gadam izvirzītie Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītāji” ir saistošais Savienības mēroga mērķrādītājs, kas paredz visā iekšējā tautsaimniecībā līdz 2030. gadam par vismaz 40 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas salīdzinājumā ar 1990. gadu, saistošais Savienības līmeņa mērķrādītājs, kas paredz līdz 2030. gadam panākt, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars Savienībā ir vismaz 27 %, saistošais Savienības līmeņa mērķrādītājs, kas paredz līdz 2030. gadam par vismaz 27 % uzlabot energoefektivitāti (šis mērķrādītājs līdz 2020. gadam jāpārskata, orientējoties uz 30 % ES līmeni), un 2030. gadam izvirzītais 15 % elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītājs, kā arī visi citi šādi mērķrādītāji, ko Eiropadome vai Padome un Parlaments varētu vienoties vēl izvirzīt 2030. gadam;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – 11.a punkts (jauns)

2. pants – 2. daļa – 11.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | “agrīni centieni” ir agrīns progress, ko dalībvalsts panākusi kopš 2021. gada un turpina censties, lai sasniegtu savu atjaunojamo energoresursu mērķrādītāju, kā minēts [pārstrādātās Atjaunojamo energoresursu direktīvas] 3. pantā, un energoefektivitātes uzlabošanas mērķrādītāju, kā minēts Direktīvas 2012/27/ES 1. panta 1. punktā un 3. panta 4. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(11a)

(11a)

“agrīni centieni” ir agrīns progress, ko dalībvalsts panākusi kopš 2021. gada un turpina censties, lai sasniegtu savu atjaunojamo energoresursu mērķrādītāju, kā minēts [pārstrādātās Atjaunojamo energoresursu direktīvas] 3. pantā, un energoefektivitātes uzlabošanas mērķrādītāju, kā minēts Direktīvas 2012/27/ES 1. panta 1. punktā un 3. panta 4. punktā;

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. daļa – 17.a punkts (jauns)

2. pants – 2. daļa – 17.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | “prioritāte energoefektivitātei” ir tādu pasākumu prioritarizēšana visos enerģētikas plānošanas, rīcībpolitikas un investēšanas lēmumos, ar kuriem enerģijas pieprasījumu un energoapgādi padara efektīvāku, izmantojot izmaksoptimālus enerģijas galapatēriņa ietaupījumus, pieprasījumreakcijas iniciatīvas un efektīvāku enerģijas pārveidi, pārvadi un sadali; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(17a)

(17a)

“prioritāte energoefektivitātei” ir tādu pasākumu prioritarizēšana visos enerģētikas plānošanas, rīcībpolitikas un investēšanas lēmumos, ar kuriem enerģijas pieprasījumu un energoapgādi padara efektīvāku, izmantojot izmaksoptimālus enerģijas galapatēriņa ietaupījumus, pieprasījumreakcijas iniciatīvas un efektīvāku enerģijas pārveidi, pārvadi un sadali;

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants

3. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. pants | 3. pants |
| Integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni | Integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni |
| 1.   Katra dalībvalsts līdz 2019. gada 1. janvārim un pēc tam ik pēc desmit gadiem Komisijai paziņo savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu. Plāni ietver 2. punktā un I pielikumā norādītos elementus. Pirmais plāns aptver periodu no 2021. līdz 2030. gadam. Nākamie plāni aptver desmit gadu periodu tieši pēc iepriekšējā plāna aptvertā perioda beigām. | 1.   Katra dalībvalsts līdz 2019. gada 1. janvārim un pēc tam ik pēc desmit gadiem Komisijai paziņo savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu. Plāni ietver 2. punktā un I pielikumā norādītos elementus. Pirmais plāns aptver periodu no 2021. līdz 2030. gadam. Nākamie plāni aptver desmit gadu periodu tieši pēc iepriekšējā plāna aptvertā perioda beigām |
| 2.   Integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus veido šādas galvenās sadaļas: | 2.   Integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus veido šādas galvenās sadaļas: |
| (a) | pārskats par kārtību, kādā izstrādāts integrētais nacionālais enerģētikas un klimata plāns
  ; šajā pārskatā ietver kopsavilkumu
  ,
  aprakstu
  par apspriešanu un
  ieinteresēto personu
  iesaisti un to rezultātiem,
  kā arī
  par reģionālo sadarbību ar citām dalībvalstīm plāna sagatavošanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3. pants

3. pants

Integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni

Integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni

1.   Katra dalībvalsts līdz 2019. gada 1. janvārim un pēc tam ik pēc desmit gadiem Komisijai paziņo savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu. Plāni ietver 2. punktā un I pielikumā norādītos elementus. Pirmais plāns aptver periodu no 2021. līdz 2030. gadam. Nākamie plāni aptver desmit gadu periodu tieši pēc iepriekšējā plāna aptvertā perioda beigām.

1.   Katra dalībvalsts līdz 2019. gada 1. janvārim un pēc tam ik pēc desmit gadiem Komisijai paziņo savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu. Plāni ietver 2. punktā un I pielikumā norādītos elementus. Pirmais plāns aptver periodu no 2021. līdz 2030. gadam. Nākamie plāni aptver desmit gadu periodu tieši pēc iepriekšējā plāna aptvertā perioda beigām

2.   Integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus veido šādas galvenās sadaļas:

2.   Integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus veido šādas galvenās sadaļas:

(a)

pārskats par kārtību, kādā izstrādāts integrētais nacionālais enerģētikas un klimata plāns
  ; šajā pārskatā ietver kopsavilkumu
  ,
  aprakstu
  par apspriešanu un
  ieinteresēto personu
  iesaisti un to rezultātiem,
  kā arī
  par reģionālo sadarbību ar citām dalībvalstīm plāna sagatavošanā;

; šajā pārskatā ietver kopsavilkumu

aprakstu

ieinteresēto personu

kā arī

| (a) | pārskats par kārtību, kādā izstrādāts integrētais nacionālais enerģētikas un klimata plāns,
  kurā ietverts: |
| --- | --- |

(a)

pārskats par kārtību, kādā izstrādāts integrētais nacionālais enerģētikas un klimata plāns,
  kurā ietverts:

kurā ietverts:

| | 1) | kopsavilkums, |
| --- | --- | --- |

1)

1)

kopsavilkums,

kopsavilkums,

| | 2) | apraksts
  par apspriešanu un
  vietējo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, uzņēmumu, sociālo partneru un iedzīvotāju
  iesaisti un šo pasākumu rezultātiem, |
| --- | --- | --- |

2)

2)

apraksts
  par apspriešanu un
  vietējo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, uzņēmumu, sociālo partneru un iedzīvotāju
  iesaisti un šo pasākumu rezultātiem,

apraksts

vietējo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, uzņēmumu, sociālo partneru un iedzīvotāju

| | 3) | apraksts
  par
  makroreģionālo un
  reģionālo sadarbību ar citām dalībvalstīm plāna sagatavošanā; |
| --- | --- | --- |

3)

3)

apraksts
  par
  makroreģionālo un
  reģionālo sadarbību ar citām dalībvalstīm plāna sagatavošanā;

apraksts

makroreģionālo un

| (b) | apraksts par nacionālajiem mērķiem
  , mērķrādītājiem
  un
  devumiem
  katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām; |
| --- | --- |

(b)

apraksts par nacionālajiem mērķiem
  , mērķrādītājiem
  un
  devumiem
  katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām;

, mērķrādītājiem

devumiem

| b) | apraksts par nacionālajiem mērķiem un
  mērķrādītājiem
  katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām; |
| --- | --- |

b)

apraksts par nacionālajiem mērķiem un
  mērķrādītājiem
  katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām;

mērķrādītājiem

| (c) | to rīcībpolitiku un
  pasākumu
  apraksts, ar kuriem paredzēts sasniegt attiecīgos saskaņā ar b) punktu izvirzītos mērķus
  , mērķrādītājus
  un
  devumus
  ; |
| --- | --- |

(c)

to rīcībpolitiku un
  pasākumu
  apraksts, ar kuriem paredzēts sasniegt attiecīgos saskaņā ar b) punktu izvirzītos mērķus
  , mērķrādītājus
  un
  devumus
  ;

pasākumu

, mērķrādītājus

devumus

| c) | to
  plānoto
  rīcībpolitiku
  , pasākumu
  un
  investēšanas stratēģiju
  apraksts, ar kuriem paredzēts sasniegt attiecīgos saskaņā ar b) punktu izvirzītos mērķus un
  mērķrādītājus
  ; |
| --- | --- |

c)

to
  plānoto
  rīcībpolitiku
  , pasākumu
  un
  investēšanas stratēģiju
  apraksts, ar kuriem paredzēts sasniegt attiecīgos saskaņā ar b) punktu izvirzītos mērķus un
  mērķrādītājus
  ;

plānoto

, pasākumu

investēšanas stratēģiju

mērķrādītājus

| (d) | pašreizējās situācijas apraksts katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām, arī energosistēmas un siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu apraksts, kā arī prognozes par b) punktā minēto mērķu saskanību ar jau esošajām (īstenotajām un pieņemtajām) rīcībpolitikām un pasākumiem; |
| --- | --- |

(d)

pašreizējās situācijas apraksts katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām, arī energosistēmas un siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu apraksts, kā arī prognozes par b) punktā minēto mērķu saskanību ar jau esošajām (īstenotajām un pieņemtajām) rīcībpolitikām un pasākumiem;

| d) | pašreizējās situācijas apraksts katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām, arī energosistēmas un siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu apraksts, kā arī prognozes par b) punktā minēto mērķu
  un mērķrādītāju
  saskanību ar jau esošajām (īstenotajām un pieņemtajām) rīcībpolitikām un pasākumiem
  , un to regulatīvo un neregulatīvo šķēršļu un apgrūtinājumu apraksts, kuri kavē mērķu un mērķrādītāju sasniegšanu
  ; |
| --- | --- |

d)

pašreizējās situācijas apraksts katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām, arī energosistēmas un siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu apraksts, kā arī prognozes par b) punktā minēto mērķu
  un mērķrādītāju
  saskanību ar jau esošajām (īstenotajām un pieņemtajām) rīcībpolitikām un pasākumiem
  , un to regulatīvo un neregulatīvo šķēršļu un apgrūtinājumu apraksts, kuri kavē mērķu un mērķrādītāju sasniegšanu
  ;

un mērķrādītāju

, un to regulatīvo un neregulatīvo šķēršļu un apgrūtinājumu apraksts, kuri kavē mērķu un mērķrādītāju sasniegšanu

| (e) | novērtējums, kurā aplūkota plānoto rīcībpolitiku un pasākumu ietekme uz
  b) punktā
  minēto mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

(e)

novērtējums, kurā aplūkota plānoto rīcībpolitiku un pasākumu ietekme uz
  b) punktā
  minēto mērķu sasniegšanu;

b) punktā

| e) | novērtējums, kurā aplūkota
  atsevišķo un agregēto
  plānoto rīcībpolitiku un pasākumu ietekme uz
  1., 4., 13.a un 14. pantā
  minēto
  mērķrādītāju un
  mērķu sasniegšanu
  un vidiskā, tostarp gaisa kvalitātes un dabas aizsardzības, kā arī veselības, makroekonomiskā un sociālā ietekme
  ; |
| --- | --- |

e)

novērtējums, kurā aplūkota
  atsevišķo un agregēto
  plānoto rīcībpolitiku un pasākumu ietekme uz
  1., 4., 13.a un 14. pantā
  minēto
  mērķrādītāju un
  mērķu sasniegšanu
  un vidiskā, tostarp gaisa kvalitātes un dabas aizsardzības, kā arī veselības, makroekonomiskā un sociālā ietekme
  ;

atsevišķo un agregēto

1., 4., 13.a un 14. pantā

mērķrādītāju un

un vidiskā, tostarp gaisa kvalitātes un dabas aizsardzības, kā arī veselības, makroekonomiskā un sociālā ietekme

| ea) | novērtējums, kurā aplūkota plānoto rīcībpolitiku un pasākumu ietekme uz konkurētspēju saistībā ar Enerģētikas savienības piecām dimensijām; |
| --- | --- |

ea)

ea)

novērtējums, kurā aplūkota plānoto rīcībpolitiku un pasākumu ietekme uz konkurētspēju saistībā ar Enerģētikas savienības piecām dimensijām;

novērtējums, kurā aplūkota plānoto rīcībpolitiku un pasākumu ietekme uz konkurētspēju saistībā ar Enerģētikas savienības piecām dimensijām;

| eb) | novērtējums, kurā aplūkota iespējamā ietekme uz klimatu dalībvalstī, tostarp tiešā un netiešā ietekme, un noturības stratēģijas, ar kurām pārvaldīt ietekmi uz klimatu, piemēram, nacionālie pielāgošanās plāni; |
| --- | --- |

eb)

eb)

novērtējums, kurā aplūkota iespējamā ietekme uz klimatu dalībvalstī, tostarp tiešā un netiešā ietekme, un noturības stratēģijas, ar kurām pārvaldīt ietekmi uz klimatu, piemēram, nacionālie pielāgošanās plāni;

novērtējums, kurā aplūkota iespējamā ietekme uz klimatu dalībvalstī, tostarp tiešā un netiešā ietekme, un noturības stratēģijas, ar kurām pārvaldīt ietekmi uz klimatu, piemēram, nacionālie pielāgošanās plāni;

| ec) | pēc investīciju stratēģijas izstrādes — plānoto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanai nepieciešamo publisko un privāto investīciju aplēses; |
| --- | --- |

ec)

ec)

pēc investīciju stratēģijas izstrādes — plānoto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanai nepieciešamo publisko un privāto investīciju aplēses;

pēc investīciju stratēģijas izstrādes — plānoto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanai nepieciešamo publisko un privāto investīciju aplēses;

| (f) | šīs regulas II pielikumā norādītajām prasībām un struktūrai atbilstošs pielikums, kurā izklāstīta dalībvalstu metodika un rīcībpolitiskie pasākumi, ar kuriem iecerēts panākt energoekonomiju, kas prasīta Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7. pantā un tās V pielikumā. |
| --- | --- |

(f)

šīs regulas II pielikumā norādītajām prasībām un struktūrai atbilstošs pielikums, kurā izklāstīta dalībvalstu metodika un rīcībpolitiskie pasākumi, ar kuriem iecerēts panākt energoekonomiju, kas prasīta Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7. pantā un tās V pielikumā.

| f) | šīs regulas II pielikumā norādītajām prasībām un struktūrai atbilstošs pielikums, kurā izklāstīta dalībvalstu metodika un rīcībpolitiskie pasākumi, ar kuriem iecerēts panākt energoekonomiju, kas prasīta Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7. pantā un tās V pielikumā. |
| --- | --- |

f)

šīs regulas II pielikumā norādītajām prasībām un struktūrai atbilstošs pielikums, kurā izklāstīta dalībvalstu metodika un rīcībpolitiskie pasākumi, ar kuriem iecerēts panākt energoekonomiju, kas prasīta Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7. pantā un tās V pielikumā.

3.   Gatavojot 1. punktā minētos nacionālos plānus, dalībvalstis ņem vērā piecu Enerģētikas savienības dimensiju savstarpējo sasaisti
  un
  visu piecu dimensiju gadījumā, kur vajadzīgs, izmanto nepretrunīgus datus un konsekventus pieņēmumus.

3.   Gatavojot 1. punktā minētos nacionālos plānus, dalībvalstis:

| a) | ierobežo visām attiecīgajām ieinteresētajām personām radīto administratīvo sarežģītību un izmaksas; |
| --- | --- |

a)

a)

ierobežo visām attiecīgajām ieinteresētajām personām radīto administratīvo sarežģītību un izmaksas;

ierobežo visām attiecīgajām ieinteresētajām personām radīto administratīvo sarežģītību un izmaksas;

| b) | ņem vērā piecu Enerģētikas savienības dimensiju savstarpējo sasaisti
  , jo īpaši principu “prioritāte energoefektivitātei”; |
| --- | --- |

b)

b)

ņem vērā piecu Enerģētikas savienības dimensiju savstarpējo sasaisti
  , jo īpaši principu “prioritāte energoefektivitātei”;

, jo īpaši principu “prioritāte energoefektivitātei”;

| c) | visu piecu dimensiju gadījumā, kur vajadzīgs, izmanto
  ticamus un
  nepretrunīgus datus un konsekventus pieņēmumus
  un modelēšanas uzdevumiem izmantotos datus dara publiski pieejamus; |
| --- | --- |

c)

c)

visu piecu dimensiju gadījumā, kur vajadzīgs, izmanto
  ticamus un
  nepretrunīgus datus un konsekventus pieņēmumus
  un modelēšanas uzdevumiem izmantotos datus dara publiski pieejamus;

ticamus un

un modelēšanas uzdevumiem izmantotos datus dara publiski pieejamus;

| d) | nodrošina atbilstību 1. pantā izklāstītajiem mērķiem un 14. pantā paredzētajām nacionālajām ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijām; |
| --- | --- |

d)

d)

nodrošina atbilstību 1. pantā izklāstītajiem mērķiem un 14. pantā paredzētajām nacionālajām ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijām;

nodrošina atbilstību 1. pantā izklāstītajiem mērķiem un 14. pantā paredzētajām nacionālajām ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijām;

| e) | izvērtē enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu, ņemot vērā nepieciešamos iekšzemes energopakalpojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu dzīves pamatstandartus attiecīgajā valsts kontekstā, un izklāsta pašreizējās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumus enerģētiskās nabadzības novēršanai, tostarp sociālās politikas pasākumus un citas attiecīgās nacionālās programmas.



  Ja dalībvalstī ir ievērojams enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaits, ko apliecina uz verificējamiem datiem balstīts novērtējums, izmantojot ģeogrāfiskās dispersijas rādītājus, dalībvalsts savā plānā ietver nacionālo indikatīvo mērķi enerģētiskās nabadzības samazināšanai; |
| --- | --- |

e)

e)

izvērtē enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu, ņemot vērā nepieciešamos iekšzemes energopakalpojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu dzīves pamatstandartus attiecīgajā valsts kontekstā, un izklāsta pašreizējās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumus enerģētiskās nabadzības novēršanai, tostarp sociālās politikas pasākumus un citas attiecīgās nacionālās programmas.

izvērtē enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu, ņemot vērā nepieciešamos iekšzemes energopakalpojumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu dzīves pamatstandartus attiecīgajā valsts kontekstā, un izklāsta pašreizējās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumus enerģētiskās nabadzības novēršanai, tostarp sociālās politikas pasākumus un citas attiecīgās nacionālās programmas.

Ja dalībvalstī ir ievērojams enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaits, ko apliecina uz verificējamiem datiem balstīts novērtējums, izmantojot ģeogrāfiskās dispersijas rādītājus, dalībvalsts savā plānā ietver nacionālo indikatīvo mērķi enerģētiskās nabadzības samazināšanai;

| f) | ietver noteikumus, lai novērstu, mazinātu vai, sabiedriskas nozīmes projekta gadījumā, kuram nav alternatīvu, kompensētu jebkādu negatīvu ietekmi uz vidi, kas konstatēta, veicot saskaņā ar 15.–22. pantu prasīto integrēto ziņošanu; |
| --- | --- |

f)

f)

ietver noteikumus, lai novērstu, mazinātu vai, sabiedriskas nozīmes projekta gadījumā, kuram nav alternatīvu, kompensētu jebkādu negatīvu ietekmi uz vidi, kas konstatēta, veicot saskaņā ar 15.–22. pantu prasīto integrēto ziņošanu;

ietver noteikumus, lai novērstu, mazinātu vai, sabiedriskas nozīmes projekta gadījumā, kuram nav alternatīvu, kompensētu jebkādu negatīvu ietekmi uz vidi, kas konstatēta, veicot saskaņā ar 15.–22. pantu prasīto integrēto ziņošanu;

| g) | ņem vērā jaunākos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā. |
| --- | --- |

g)

g)

ņem vērā jaunākos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā.

ņem vērā jaunākos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā.

3.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai pēc pirmā integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna katrā nākamajā plānā, kas Komisijai paziņots saskaņā ar 1. punktu, tiktu grozīti nacionālie mērķrādītāji un mērķi, kā minēts 4. pantā, lai atspoguļotu izvirzītos vērienīgākos mērķus salīdzinājumā ar tiem, kas izklāstīti iepriekšējā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā.

3.b
     
  Dalībvalstis dara pieejamus sabiedrībai plānus, ko tās iesniedz Komisijai saskaņā ar šo pantu.

4.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 36. pantu pieņemt deleģētus aktus, ar kuriem groza I pielikumu, lai to pielāgotu Savienības enerģētikas un klimata politikas satvaram, enerģijas tirgus attīstībai un jaunām UNFCCC un Parīzes nolīguma prasībām.

4.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 36. pantu pieņemt deleģētus aktus, ar kuriem groza I pielikumu, lai to pielāgotu Savienības enerģētikas un klimata politikas satvaram, enerģijas tirgus attīstībai un jaunām UNFCCC un Parīzes nolīguma prasībām.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – virsraksts

4. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Nacionālie mērķi,
  mērķrādītāji un
  devumi
  katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām | Mērķrādītāji un
  mērķi
  katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Nacionālie mērķi,
  mērķrādītāji un
  devumi
  katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām

Nacionālie mērķi,

devumi

Mērķrādītāji un
  mērķi
  katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām

mērķi

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa

4. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos nosaka šādus galvenos mērķus, mērķrādītājus un
  devumus
  , kā precizēts I pielikuma A iedaļas 2. punktā: | Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos nosaka šādus galvenos mērķus
  un
  mērķrādītājus, kā precizēts I pielikuma A iedaļas 2. punktā: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos nosaka šādus galvenos mērķus, mērķrādītājus un
  devumus
  , kā precizēts I pielikuma A iedaļas 2. punktā:

devumus

Dalībvalstis savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos nosaka šādus galvenos mērķus
  un
  mērķrādītājus, kā precizēts I pielikuma A iedaļas 2. punktā:

un

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 1. punkts – iia apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 1. punkts – iia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iia) | trajektorijas, ko dalībvalsts plāno izmantot, lai saglabātu un veicinātu oglekļa piesaistījumus piesaistītājos saskaņā ar 14. pantā minētajām ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iia)

iia)

trajektorijas, ko dalībvalsts plāno izmantot, lai saglabātu un veicinātu oglekļa piesaistījumus piesaistītājos saskaņā ar 14. pantā minētajām ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijām;

trajektorijas, ko dalībvalsts plāno izmantot, lai saglabātu un veicinātu oglekļa piesaistījumus piesaistītājos saskaņā ar 14. pantā minētajām ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģijām;

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 1. punkts – iii apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 1. punkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | attiecīgā gadījumā
  citi nacionālie mērķi un mērķrādītāji, kas ir saskanīgi ar
  esošajām
  ilgtermiņa
  mazemisiju
  stratēģijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii)

attiecīgā gadījumā
  citi nacionālie mērķi un mērķrādītāji, kas ir saskanīgi ar
  esošajām
  ilgtermiņa
  mazemisiju
  stratēģijām;

attiecīgā gadījumā

esošajām

mazemisiju

| iii) | citi nacionālie mērķi un mērķrādītāji, kas ir saskanīgi ar
  Parīzes nolīgumu un
  ilgtermiņa
  klimata un enerģētikas
  stratēģijām; |
| --- | --- |

iii)

citi nacionālie mērķi un mērķrādītāji, kas ir saskanīgi ar
  Parīzes nolīgumu un
  ilgtermiņa
  klimata un enerģētikas
  stratēģijām;

Parīzes nolīgumu un

klimata un enerģētikas

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts – i apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | orientējoties uz to, lai sasniegtu Savienības saistošo mērķrādītāju līdz 2030. gadam panākt vismaz
  27
  % atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru, kā minēts [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767,] 3. pantā
  , devums šā mērķrādītāja sasniegšanā, izteikts kā dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā ar lineāru trajektoriju šā devuma panākšanai no 2021. gada
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

orientējoties uz to, lai sasniegtu Savienības saistošo mērķrādītāju līdz 2030. gadam panākt vismaz
  27
  % atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru, kā minēts [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767,] 3. pantā
  , devums šā mērķrādītāja sasniegšanā, izteikts kā dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā ar lineāru trajektoriju šā devuma panākšanai no 2021. gada
  ;

27

, devums šā mērķrādītāja sasniegšanā, izteikts kā dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā ar lineāru trajektoriju šā devuma panākšanai no 2021. gada

| i) | orientējoties uz to, lai sasniegtu Savienības saistošo mērķrādītāju līdz 2030. gadam panākt vismaz
  35
   % atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru, kā minēts [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767,] 3. pantā; |
| --- | --- |

i)

orientējoties uz to, lai sasniegtu Savienības saistošo mērķrādītāju līdz 2030. gadam panākt vismaz
  35
   % atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru, kā minēts [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767,] 3. pantā;

35

Grozījums Nr. 291

Grozījums Nr. 291

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – 2. daļa – ia apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – 2. daļa – ia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ia) | dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas nacionālais mērķrādītājs enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā, kas noteikts saskaņā ar 3. pantu un Ia pielikumu Direktīvā (ES).../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātā redakcija, kas ierosināta ar COM(2016)0767], ar progresīvo trajektoriju, kas nodrošina atjaunojamo energoresursu enerģijas regulāru turpmāku izmantojumu no 2021. gada, kā noteikts šīs regulas Ia pielikumā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ia)

ia)

dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas nacionālais mērķrādītājs enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā, kas noteikts saskaņā ar 3. pantu un Ia pielikumu Direktīvā (ES).../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātā redakcija, kas ierosināta ar COM(2016)0767], ar progresīvo trajektoriju, kas nodrošina atjaunojamo energoresursu enerģijas regulāru turpmāku izmantojumu no 2021. gada, kā noteikts šīs regulas Ia pielikumā;

dalībvalsts atjaunojamo energoresursu enerģijas nacionālais mērķrādītājs enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā, kas noteikts saskaņā ar 3. pantu un Ia pielikumu Direktīvā (ES).../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātā redakcija, kas ierosināta ar COM(2016)0767], ar progresīvo trajektoriju, kas nodrošina atjaunojamo energoresursu enerģijas regulāru turpmāku izmantojumu no 2021. gada, kā noteikts šīs regulas Ia pielikumā;

Grozījums Nr. 292

Grozījums Nr. 292

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – 2. daļa – ia apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – 2. daļa – ia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ib) | Šīs daļas ia) apakšpunktā minētā trajektorija: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ib)

ib)

Šīs daļas ia) apakšpunktā minētā trajektorija:

Šīs daļas ia) apakšpunktā minētā trajektorija:

| i) | sākas ar atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru 2020. gadā, kā noteikts I pielikuma A daļas tabulas trešajā slejā Direktīvā (ES).../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātā redakcija, kas ierosināta ar COM(2016)0767]. Ja dalībvalsts pārsniedz saistošo 2020. gada nacionālo mērķrādītāju, tās trajektorija var sākties ar 2020. gadā sasniegto līmeni; |
| --- | --- |

i)

i)

sākas ar atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru 2020. gadā, kā noteikts I pielikuma A daļas tabulas trešajā slejā Direktīvā (ES).../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātā redakcija, kas ierosināta ar COM(2016)0767]. Ja dalībvalsts pārsniedz saistošo 2020. gada nacionālo mērķrādītāju, tās trajektorija var sākties ar 2020. gadā sasniegto līmeni;

sākas ar atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru 2020. gadā, kā noteikts I pielikuma A daļas tabulas trešajā slejā Direktīvā (ES).../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātā redakcija, kas ierosināta ar COM(2016)0767]. Ja dalībvalsts pārsniedz saistošo 2020. gada nacionālo mērķrādītāju, tās trajektorija var sākties ar 2020. gadā sasniegto līmeni;

| ii) | sastāv no atjaunojamo energoresursu enerģijas divu gadu starpposma mērķrādītājiem, kas saskaņā ar Ia pielikumu aprēķināti kā vidējais rādītājs divos vai trīs iepriekšējos gados; |
| --- | --- |

ii)

ii)

sastāv no atjaunojamo energoresursu enerģijas divu gadu starpposma mērķrādītājiem, kas saskaņā ar Ia pielikumu aprēķināti kā vidējais rādītājs divos vai trīs iepriekšējos gados;

sastāv no atjaunojamo energoresursu enerģijas divu gadu starpposma mērķrādītājiem, kas saskaņā ar Ia pielikumu aprēķināti kā vidējais rādītājs divos vai trīs iepriekšējos gados;

| iii) | atbilst vismaz 2030. gada nacionālajam mērķrādītājam; |
| --- | --- |

iii)

iii)

atbilst vismaz 2030. gada nacionālajam mērķrādītājam;

atbilst vismaz 2030. gada nacionālajam mērķrādītājam;

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts – ic apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts – ic apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ic) | Šā panta ia) un ib) punktā minētā dalībvalsts trajektorija, kopā ņemot, tiek pieskaitīta Savienības saistošajai lineārajai trajektorijai un atbilst Savienības saistošajam mērķrādītājam, proti, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā ir vismaz 35 %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ic)

ic)

Šā panta ia) un ib) punktā minētā dalībvalsts trajektorija, kopā ņemot, tiek pieskaitīta Savienības saistošajai lineārajai trajektorijai un atbilst Savienības saistošajam mērķrādītājam, proti, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā ir vismaz 35 %;

Šā panta ia) un ib) punktā minētā dalībvalsts trajektorija, kopā ņemot, tiek pieskaitīta Savienības saistošajai lineārajai trajektorijai un atbilst Savienības saistošajam mērķrādītājam, proti, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā ir vismaz 35 %;

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts – id apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts – id apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | id) | dalībvalsts trajektorijas atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējam īpatsvaram enerģijas bruto galapatēriņā no 2031. gada un turpmāk atbilst ilgtermiņa enerģētikas un klimata stratēģijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

id)

id)

dalībvalsts trajektorijas atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējam īpatsvaram enerģijas bruto galapatēriņā no 2031. gada un turpmāk atbilst ilgtermiņa enerģētikas un klimata stratēģijām.

dalībvalsts trajektorijas atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējam īpatsvaram enerģijas bruto galapatēriņā no 2031. gada un turpmāk atbilst ilgtermiņa enerģētikas un klimata stratēģijām.

Grozījums Nr. 69 un 287

Grozījums Nr. 69 un 287

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts – ii apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | trajektorijas, kas raksturo atjaunojamo energoresursu enerģijas sektorālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā 2021.–2030. gadā siltumapgādes un aukstumapgādes, elektroenerģijas un transporta sektorā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

trajektorijas, kas raksturo atjaunojamo energoresursu enerģijas sektorālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā 2021.–2030. gadā siltumapgādes un aukstumapgādes, elektroenerģijas un transporta sektorā;

| ii) | dalībvalsts indikatīvās
  trajektorijas, kas raksturo atjaunojamo energoresursu enerģijas sektorālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā 2021.–2030. gadā siltumapgādes un aukstumapgādes, elektroenerģijas un transporta sektorā; |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts indikatīvās
  trajektorijas, kas raksturo atjaunojamo energoresursu enerģijas sektorālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā 2021.–2030. gadā siltumapgādes un aukstumapgādes, elektroenerģijas un transporta sektorā;

dalībvalsts indikatīvās

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts – iii apakšpunkts

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | trajektorijas (katrai atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģijai), kuras dalībvalsts plāno izmantot, lai panāktu atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējās un sektorālās trajektorijas 2021.–2030. gadā, arī paredzamais kopējais enerģijas bruto galapatēriņš katrai tehnoloģijai un sektoram Mtoe
  un
  kopējā plānotā uzstādītā jauda katrai tehnoloģijai un sektoram MW; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii)

trajektorijas (katrai atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģijai), kuras dalībvalsts plāno izmantot, lai panāktu atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējās un sektorālās trajektorijas 2021.–2030. gadā, arī paredzamais kopējais enerģijas bruto galapatēriņš katrai tehnoloģijai un sektoram Mtoe
  un
  kopējā plānotā uzstādītā jauda katrai tehnoloģijai un sektoram MW;

un

| iii) | indikatīvās
  trajektorijas (katrai atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģijai), kuras dalībvalsts plāno izmantot, lai panāktu atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējās un sektorālās trajektorijas 2021.–2030. gadā, arī paredzamais kopējais enerģijas bruto galapatēriņš katrai tehnoloģijai un sektoram Mtoe, kopējā plānotā uzstādītā jauda katrai tehnoloģijai un sektoram MW
  , ieskaitot energoatjaunināšanu
  ; |
| --- | --- |

iii)

indikatīvās
  trajektorijas (katrai atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģijai), kuras dalībvalsts plāno izmantot, lai panāktu atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējās un sektorālās trajektorijas 2021.–2030. gadā, arī paredzamais kopējais enerģijas bruto galapatēriņš katrai tehnoloģijai un sektoram Mtoe, kopējā plānotā uzstādītā jauda katrai tehnoloģijai un sektoram MW
  , ieskaitot energoatjaunināšanu
  ;

indikatīvās

, ieskaitot energoatjaunināšanu

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts – iiia apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts – iiia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiia) | dalībvalsts īpatsvars, kā arī mērķrādītāji un trajektorijas, atjaunojamo energoresursu enerģijai, ko saražo pilsētas, atjaunojamo energoresursu energokopienas un ražojoši patērētāji 2021.–2030. gadā, tostarp prognozētais enerģijas bruto galapatēriņš Mto. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiia)

iiia)

dalībvalsts īpatsvars, kā arī mērķrādītāji un trajektorijas, atjaunojamo energoresursu enerģijai, ko saražo pilsētas, atjaunojamo energoresursu energokopienas un ražojoši patērētāji 2021.–2030. gadā, tostarp prognozētais enerģijas bruto galapatēriņš Mto.

dalībvalsts īpatsvars, kā arī mērķrādītāji un trajektorijas, atjaunojamo energoresursu enerģijai, ko saražo pilsētas, atjaunojamo energoresursu energokopienas un ražojoši patērētāji 2021.–2030. gadā, tostarp prognozētais enerģijas bruto galapatēriņš Mto.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 1. punkts

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   
  indikatīvais
  nacionālais energoefektivitātes
  devums
  nolūkā 2030. gadā sasniegt Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 1. panta 1. punktā un 3. panta 4. punktā minēto saistošo Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju
  30
  %, kura pamatā ir vai nu primārās enerģijas patēriņš, vai enerģijas galapatēriņš, primārās enerģijas ietaupījums vai enerģijas galaietaupījums, vai energointensitāte. | (1)   
  saistošais
  nacionālais energoefektivitātes
  mērķrādītājs
  nolūkā 2030. gadā sasniegt Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 1. panta 1. punktā un 3. panta 4. punktā minēto saistošo Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju
  40
  %, kura pamatā ir vai nu primārās enerģijas patēriņš, vai enerģijas galapatēriņš, primārās enerģijas ietaupījums vai enerģijas galaietaupījums, vai energointensitāte
  , norādot minētā mērķrādītāja trajektoriju no 2021. gada un turpmāk
  . |
| Dalībvalstis savu
  devumu
  izsaka kā primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa absolūto līmeni 2020. gadā un 2030. gadā
  , norādot lineāru trajektoriju šā devuma panākšanai no 2021. gada
  . Tās paskaidro izmantoto metodiku un izmantotos pārrēķina koeficientus; | Dalībvalstis savu
  energoefektivitātes mērķrādītāju
  izsaka kā primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa absolūto līmeni 2020. gadā un 2030. gadā. Tās paskaidro izmantoto metodiku un izmantotos pārrēķina koeficientus
  saskaņā ar IV un V pielikumu ... [grozītajā redakcijā saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761]; |
| | Pirmajā apakšpunktā minētā trajektorija sastāv no divu gadu starpposma mērķrādītājiem, ko nosaka no 2022. gada un pēc tam ik pēc diviem gadiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   
  indikatīvais
  nacionālais energoefektivitātes
  devums
  nolūkā 2030. gadā sasniegt Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 1. panta 1. punktā un 3. panta 4. punktā minēto saistošo Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju
  30
  %, kura pamatā ir vai nu primārās enerģijas patēriņš, vai enerģijas galapatēriņš, primārās enerģijas ietaupījums vai enerģijas galaietaupījums, vai energointensitāte.

(1)   
  saistošais
  nacionālais energoefektivitātes
  mērķrādītājs
  nolūkā 2030. gadā sasniegt Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 1. panta 1. punktā un 3. panta 4. punktā minēto saistošo Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju
  40
  %, kura pamatā ir vai nu primārās enerģijas patēriņš, vai enerģijas galapatēriņš, primārās enerģijas ietaupījums vai enerģijas galaietaupījums, vai energointensitāte
  , norādot minētā mērķrādītāja trajektoriju no 2021. gada un turpmāk
  .

Dalībvalstis savu
  devumu
  izsaka kā primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa absolūto līmeni 2020. gadā un 2030. gadā
  , norādot lineāru trajektoriju šā devuma panākšanai no 2021. gada
  . Tās paskaidro izmantoto metodiku un izmantotos pārrēķina koeficientus;

devumu

, norādot lineāru trajektoriju šā devuma panākšanai no 2021. gada

Dalībvalstis savu
  energoefektivitātes mērķrādītāju
  izsaka kā primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa absolūto līmeni 2020. gadā un 2030. gadā. Tās paskaidro izmantoto metodiku un izmantotos pārrēķina koeficientus
  saskaņā ar IV un V pielikumu ... [grozītajā redakcijā saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761];

energoefektivitātes mērķrādītāju

saskaņā ar IV un V pielikumu ... [grozītajā redakcijā saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761];

Pirmajā apakšpunktā minētā trajektorija sastāv no divu gadu starpposma mērķrādītājiem, ko nosaka no 2022. gada un pēc tam ik pēc diviem gadiem;

Pirmajā apakšpunktā minētā trajektorija sastāv no divu gadu starpposma mērķrādītājiem, ko nosaka no 2022. gada un pēc tam ik pēc diviem gadiem;

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 2. punkts

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   kumulatīvais enerģijas ietaupījumu apjoms, kas jāsasniedz 2021.–2030. gadā saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7. pantu par energoekonomijas pienākumu; | (2)   kumulatīvais enerģijas
  papildu
  ietaupījumu apjoms, kas jāsasniedz 2021.–2030. gadā
  un pēc tam
  saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7. pantu par energoekonomijas pienākumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   kumulatīvais enerģijas ietaupījumu apjoms, kas jāsasniedz 2021.–2030. gadā saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7. pantu par energoekonomijas pienākumu;

(2)   kumulatīvais enerģijas
  papildu
  ietaupījumu apjoms, kas jāsasniedz 2021.–2030. gadā
  un pēc tam
  saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7. pantu par energoekonomijas pienākumu;

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 3. punkts

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   nacionālā dzīvojamo ēku un
  komercplatību
  (gan publisko, gan privāto) fonda ilgtermiņa renovācijas
  mērķi
  ; | (3)   
  balstoties uz pašreizējā
  ēku
  fonda analīzi,
  nacionālā dzīvojamo un
  nedzīvojamo
  ēku (gan publisko, gan privāto) fonda ilgtermiņa renovācijas
  stratēģiju atskaites punkti 2030. un 2040. gadam, mērot progresu virzībā uz 2050. gada mērķa sasniegšanu saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES [kas grozīta ar priekšlikumu COM(2016)0765] 2.a pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   nacionālā dzīvojamo ēku un
  komercplatību
  (gan publisko, gan privāto) fonda ilgtermiņa renovācijas
  mērķi
  ;

(3)   
  balstoties uz pašreizējā
  ēku
  fonda analīzi,
  nacionālā dzīvojamo un
  nedzīvojamo
  ēku (gan publisko, gan privāto) fonda ilgtermiņa renovācijas
  stratēģiju atskaites punkti 2030. un 2040. gadam, mērot progresu virzībā uz 2050. gada mērķa sasniegšanu saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES [kas grozīta ar priekšlikumu COM(2016)0765] 2.a pantu;

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 3.a punkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  plānotās rīcībpolitikas un pasākumi, kā arī progress virzībā uz nacionālā ēku fonda pārveidošanu augsti energoefektīvā un dekarbonizētā ēku fondā, tostarp uz pierādījumiem balstītas prognozēto enerģijas ietaupījumu aplēses un plašāki ieguvumi, kas jāsasniedz 2020.–2030. gadā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3a)
     
  plānotās rīcībpolitikas un pasākumi, kā arī progress virzībā uz nacionālā ēku fonda pārveidošanu augsti energoefektīvā un dekarbonizētā ēku fondā, tostarp uz pierādījumiem balstītas prognozēto enerģijas ietaupījumu aplēses un plašāki ieguvumi, kas jāsasniedz 2020.–2030. gadā;

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 4. punkts

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4)   kopējā renovējamā platība vai līdzvērtīgi ikgadējie enerģijas ietaupījumi, kas
  jāgūst
  2020.–2030. gadā saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 5. pantu
  par publisko struktūru ēkām kā piemēru
  ; | (4)   kopējā renovējamā platība
  un attiecīgie ar renovāciju panāktie enerģijas ietaupījumi
  vai līdzvērtīgi ikgadējie enerģijas ietaupījumi, kas
  izriet no alternatīvas pieejas un kas jāpanāk
  2020.–2030. gadā saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES
  [kas grozīta ar priekšlikumu COM(2016)0761]
  5. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)   kopējā renovējamā platība vai līdzvērtīgi ikgadējie enerģijas ietaupījumi, kas
  jāgūst
  2020.–2030. gadā saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 5. pantu
  par publisko struktūru ēkām kā piemēru
  ;

(4)   kopējā renovējamā platība
  un attiecīgie ar renovāciju panāktie enerģijas ietaupījumi
  vai līdzvērtīgi ikgadējie enerģijas ietaupījumi, kas
  izriet no alternatīvas pieejas un kas jāpanāk
  2020.–2030. gadā saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES
  [kas grozīta ar priekšlikumu COM(2016)0761]
  5. pantu;

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 4.a punkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  apzinātais enerģijas ietaupījumu potenciāls siltumapgādes un aukstumapgādes jomā, tostarp augstas efektivitātes koģenerācijas un efektīvas un inovatīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes izmantošanas potenciāla visaptveroša izvērtējuma rezultāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4a)
     
  apzinātais enerģijas ietaupījumu potenciāls siltumapgādes un aukstumapgādes jomā, tostarp augstas efektivitātes koģenerācijas un efektīvas un inovatīvas centralizētās siltumapgādes un aukstumapgādes izmantošanas potenciāla visaptveroša izvērtējuma rezultāti;

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 5. punkts

4. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5)   citi nacionālie energoefektivitātes mērķi, arī ilgtermiņa mērķrādītāji vai stratēģijas un sektorālie mērķrādītāji tādās jomās kā transports,
  siltumapgāde
  un
  aukstumapgāde
  ; | (5)   citi nacionālie energoefektivitātes mērķi, arī ilgtermiņa mērķrādītāji vai stratēģijas un sektorālie mērķrādītāji tādās jomās kā transports,
  ražošanas rūpniecība un ūdens
  un
  notekūdeņu pārvaldība, vai nozaru sasaistīšanas politikas mērķi; kā arī efektivitāte citās nozarēs ar augstu energoefektivitātes potenciālu visā pārvades ķēdē, sākot no primārās enerģijas līdz galalietotājam, vai arī datu centros
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5)   citi nacionālie energoefektivitātes mērķi, arī ilgtermiņa mērķrādītāji vai stratēģijas un sektorālie mērķrādītāji tādās jomās kā transports,
  siltumapgāde
  un
  aukstumapgāde
  ;

(5)   citi nacionālie energoefektivitātes mērķi, arī ilgtermiņa mērķrādītāji vai stratēģijas un sektorālie mērķrādītāji tādās jomās kā transports,
  ražošanas rūpniecība un ūdens
  un
  notekūdeņu pārvaldība, vai nozaru sasaistīšanas politikas mērķi; kā arī efektivitāte citās nozarēs ar augstu energoefektivitātes potenciālu visā pārvades ķēdē, sākot no primārās enerģijas līdz galalietotājam, vai arī datu centros
  ;

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – c apakšpunkts – 1. punkts

4. pants – 1. daļa – c apakšpunkts – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai vairāk dažādotu energoavotus un energopiegādes no trešām valstīm; | (1)   nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai vairāk dažādotu energoavotus un energopiegādes no trešām valstīm
  nolūkā palielināt makroreģionālo, reģionālo un nacionālo energosistēmu noturību
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai vairāk dažādotu energoavotus un energopiegādes no trešām valstīm;

(1)   nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai vairāk dažādotu energoavotus un energopiegādes no trešām valstīm
  nolūkā palielināt makroreģionālo, reģionālo un nacionālo energosistēmu noturību
  ;

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – c apakšpunkts – 2. punkts

4. pants – 1. daļa – c apakšpunkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai mazinātu atkarību no enerģijas importa no trešām valstīm; | (2)   nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai mazinātu atkarību no enerģijas importa no trešām valstīm
  nolūkā palielināt makroreģionālo, reģionālo un nacionālo energosistēmu noturību
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai mazinātu atkarību no enerģijas importa no trešām valstīm;

(2)   nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai mazinātu atkarību no enerģijas importa no trešām valstīm
  nolūkā palielināt makroreģionālo, reģionālo un nacionālo energosistēmu noturību
  ;

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – c apakšpunkts – 4. punkts

4. pants – 1. daļa – c apakšpunkts – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4)   nacionālie mērķi attiecībā uz iekšzemes
  energoresursu (it sevišķi atjaunojamo energoresursu) izmantošanu
  ; | (4)   nacionālie mērķi attiecībā uz
  nacionālās energosistēmas elastīguma palielināšanu, jo īpaši izmantojot tādus līdzekļus kā energoefektivitātes pasākumi,
  iekšzemes
  un reģionālie atjaunojamie energoresursi, pieprasījumreakcija un uzkrāšana
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)   nacionālie mērķi attiecībā uz iekšzemes
  energoresursu (it sevišķi atjaunojamo energoresursu) izmantošanu
  ;

(4)   nacionālie mērķi attiecībā uz
  nacionālās energosistēmas elastīguma palielināšanu, jo īpaši izmantojot tādus līdzekļus kā energoefektivitātes pasākumi,
  iekšzemes
  un reģionālie atjaunojamie energoresursi, pieprasījumreakcija un uzkrāšana
  ;

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – d apakšpunkts – 1. punkts

4. pants – 1. daļa – d apakšpunkts – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   elektrotīklu starpsavienotības līmenis, ko dalībvalsts tiecas panākt 2030. gadā, ņemot vērā elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītāju 2030. gadam — vismaz 15 %; dalībvalstis paskaidro izmantoto metodiku; | (1)   elektrotīklu starpsavienotības līmenis, ko dalībvalsts tiecas panākt 2030. gadā, ņemot vērā
  indikatīvo
  elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītāju 2030. gadam — vismaz 15
  % un ņemot vērā nacionālos un reģionālos tirgus apstākļus un potenciālu, visus izmaksu un ieguvumu analīzes aspektus, KIP faktisko īstenošanas līmeni, kā arī pašreizējo starpsavienojumu tirgusspējas palielināšanas pasākumus
  ; dalībvalstis paskaidro izmantoto metodiku
  , ņemot vērā Komisijas ierosināto metodiku
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   elektrotīklu starpsavienotības līmenis, ko dalībvalsts tiecas panākt 2030. gadā, ņemot vērā elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītāju 2030. gadam — vismaz 15 %; dalībvalstis paskaidro izmantoto metodiku;

(1)   elektrotīklu starpsavienotības līmenis, ko dalībvalsts tiecas panākt 2030. gadā, ņemot vērā
  indikatīvo
  elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītāju 2030. gadam — vismaz 15
  % un ņemot vērā nacionālos un reģionālos tirgus apstākļus un potenciālu, visus izmaksu un ieguvumu analīzes aspektus, KIP faktisko īstenošanas līmeni, kā arī pašreizējo starpsavienojumu tirgusspējas palielināšanas pasākumus
  ; dalībvalstis paskaidro izmantoto metodiku
  , ņemot vērā Komisijas ierosināto metodiku
  ;

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – d apakšpunkts – 2. punkts

4. pants – 1. daļa – d apakšpunkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   galvenie nacionālie mērķi attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes pārvades infrastruktūru, kas vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus un mērķrādītājus jebkurā no piecām Enerģētikas savienības stratēģijas dimensijām; | (2)   galvenie nacionālie mērķi attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes pārvades
  un sadales
  infrastruktūru
  un tās modernizāciju
  , kas vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus un mērķrādītājus jebkurā no piecām Enerģētikas savienības stratēģijas dimensijām
  . Attiecībā uz ikvienu plānotu, nozīmīgu infrastruktūras projektu — sākotnējais novērtējums par tā saderību ar Enerģētikas savienības piecām dimensijām un devumu šo dimensiju īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz piegādes drošību un konkurenci
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   galvenie nacionālie mērķi attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes pārvades infrastruktūru, kas vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus un mērķrādītājus jebkurā no piecām Enerģētikas savienības stratēģijas dimensijām;

(2)   galvenie nacionālie mērķi attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes pārvades
  un sadales
  infrastruktūru
  un tās modernizāciju
  , kas vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus un mērķrādītājus jebkurā no piecām Enerģētikas savienības stratēģijas dimensijām
  . Attiecībā uz ikvienu plānotu, nozīmīgu infrastruktūras projektu — sākotnējais novērtējums par tā saderību ar Enerģētikas savienības piecām dimensijām un devumu šo dimensiju īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz piegādes drošību un konkurenci
  ;

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – d apakšpunkts – 3. punkts

4. pants – 1. daļa – d apakšpunkts – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)   nacionālie mērķi, kas saistīti ar citiem iekšējā enerģijas tirgus aspektiem, piemēram,
  tirgu
  integrāciju un sasaistīšanu, un mērķu sasniegšanas grafiks; | (3)   nacionālie mērķi, kas saistīti ar citiem iekšējā enerģijas tirgus aspektiem, piemēram,
  lielāku sistēmas elastību, jo īpaši, likvidējot šķēršļus, kuri kavē cenu brīvu veidošanos, tirgus
  integrāciju un sasaistīšanu
  , viedtīkliem, agregēšanu, pieprasījumreakciju, uzkrāšanu, decentralizētu ražošanu, nosūtīšanas, pārsūtīšanas un ierobežošanas mehānismiem, reāllaika cenu signāliem
  , un mērķu sasniegšanas grafiks; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)   nacionālie mērķi, kas saistīti ar citiem iekšējā enerģijas tirgus aspektiem, piemēram,
  tirgu
  integrāciju un sasaistīšanu, un mērķu sasniegšanas grafiks;

(3)   nacionālie mērķi, kas saistīti ar citiem iekšējā enerģijas tirgus aspektiem, piemēram,
  lielāku sistēmas elastību, jo īpaši, likvidējot šķēršļus, kuri kavē cenu brīvu veidošanos, tirgus
  integrāciju un sasaistīšanu
  , viedtīkliem, agregēšanu, pieprasījumreakciju, uzkrāšanu, decentralizētu ražošanu, nosūtīšanas, pārsūtīšanas un ierobežošanas mehānismiem, reāllaika cenu signāliem
  , un mērķu sasniegšanas grafiks;

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – d apakšpunkts – 3.a punkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – d apakšpunkts – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  nacionālie mērķi, kas saistīti ar atjaunojamo energoresursu enerģijas līdzdalību bez diskriminācijas, pieprasījumreakciju un uzkrāšanu, tostarp izmantojot agregēšanu visos enerģijas tirgos, un mērķu sasniegšanas grafiks; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3a)
     
  nacionālie mērķi, kas saistīti ar atjaunojamo energoresursu enerģijas līdzdalību bez diskriminācijas, pieprasījumreakciju un uzkrāšanu, tostarp izmantojot agregēšanu visos enerģijas tirgos, un mērķu sasniegšanas grafiks;

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – d apakšpunkts – 3.b punkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – d apakšpunkts – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  nacionālie mērķi, kas saistīti ar to, lai patērētāji piedalītos enerģētikas sistēmā un gūtu labumu no pašražošanas un jaunajām tehnoloģijām, tostarp viedajiem skaitītājiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3b)
     
  nacionālie mērķi, kas saistīti ar to, lai patērētāji piedalītos enerģētikas sistēmā un gūtu labumu no pašražošanas un jaunajām tehnoloģijām, tostarp viedajiem skaitītājiem;

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – d apakšpunkts – 4. punkts

4. pants – 1. daļa – d apakšpunkts – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4)   nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai nodrošinātu elektroenerģijas sistēmas pietiekamību
  un energosistēmas elastīgumu attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu
  , un mērķu sasniegšanas grafiks; | (4)   nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai nodrošinātu elektroenerģijas sistēmas pietiekamību
  , nodrošinot, ka netiek ieviests neviens jaudas mehānisms, vai, ja tādi tiek ieviesti piegādes drošības dēļ, tie ir pēc iespējas ierobežoti
  , un mērķu sasniegšanas grafiks; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)   nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai nodrošinātu elektroenerģijas sistēmas pietiekamību
  un energosistēmas elastīgumu attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu
  , un mērķu sasniegšanas grafiks;

(4)   nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai nodrošinātu elektroenerģijas sistēmas pietiekamību
  , nodrošinot, ka netiek ieviests neviens jaudas mehānisms, vai, ja tādi tiek ieviesti piegādes drošības dēļ, tie ir pēc iespējas ierobežoti
  , un mērķu sasniegšanas grafiks;

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – e apakšpunkts – 1. punkts

4. pants – 1. daļa – e apakšpunkts – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1)   nacionālie mērķi un finansēšanas mērķrādītāji
  publiskai un privātai
  pētniecībai un inovācijai, kas saistīta ar Enerģētikas savienību; attiecīgā gadījumā arī mērķu sasniegšanas grafiks. Šiem mērķrādītājiem un mērķiem vajadzētu būt saskanīgiem ar tiem, kas noteikti Enerģētikas savienības stratēģijā un SET plānā; | (1)   nacionālie mērķi un finansēšanas mērķrādītāji
  publiska atbalsta sniegšanai
  pētniecībai un inovācijai, kas saistīta ar Enerģētikas savienību
  un prognozēto sviras efektu, ko tā atstāj uz privātiem pētījumiem
  ; attiecīgā gadījumā arī mērķu sasniegšanas grafiks. Šiem mērķrādītājiem un mērķiem vajadzētu būt saskanīgiem ar tiem, kas noteikti Enerģētikas savienības stratēģijā un SET plānā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)   nacionālie mērķi un finansēšanas mērķrādītāji
  publiskai un privātai
  pētniecībai un inovācijai, kas saistīta ar Enerģētikas savienību; attiecīgā gadījumā arī mērķu sasniegšanas grafiks. Šiem mērķrādītājiem un mērķiem vajadzētu būt saskanīgiem ar tiem, kas noteikti Enerģētikas savienības stratēģijā un SET plānā;

(1)   nacionālie mērķi un finansēšanas mērķrādītāji
  publiska atbalsta sniegšanai
  pētniecībai un inovācijai, kas saistīta ar Enerģētikas savienību
  un prognozēto sviras efektu, ko tā atstāj uz privātiem pētījumiem
  ; attiecīgā gadījumā arī mērķu sasniegšanas grafiks. Šiem mērķrādītājiem un mērķiem vajadzētu būt saskanīgiem ar tiem, kas noteikti Enerģētikas savienības stratēģijā un SET plānā;

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – e apakšpunkts – 2. punkts

4. pants – 1. daļa – e apakšpunkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2)   nacionālie 2050. gadam izvirzītie
  mazoglekļa
  tehnoloģiju
  ieviešanas mērķi
  ; | (2)   nacionālie 2050. gadam izvirzītie
  mērķi, kas saistīti ar ilgtspējīgu
  tehnoloģiju
  veicināšanu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)   nacionālie 2050. gadam izvirzītie
  mazoglekļa
  tehnoloģiju
  ieviešanas mērķi
  ;

(2)   nacionālie 2050. gadam izvirzītie
  mērķi, kas saistīti ar ilgtspējīgu
  tehnoloģiju
  veicināšanu
  ;

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – e apakšpunkts – 3. punkts

4. pants – 1. daļa – e apakšpunkts – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)
     
  nacionālie konkurētspējas mērķi. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)
     
  nacionālie konkurētspējas mērķi.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – virsraksts

5. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstu
  devuma
  noteikšanas process atjaunojamo energoresursu jomā | Dalībvalstu
  mērķrādītāja
  noteikšanas process atjaunojamo energoresursu jomā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstu
  devuma
  noteikšanas process atjaunojamo energoresursu jomā

devuma

Dalībvalstu
  mērķrādītāja
  noteikšanas process atjaunojamo energoresursu jomā

mērķrādītāja

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Nosakot, kāds būs dalībvalsts
  devums
  attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā un — nākamo nacionālo plānu gadījumā — katra nākamā perioda pēdējā gadā, kā paredzēts 4. panta a) punkta 2. apakšpunkta i) punktā, dalībvalstis ņem vērā šādus elementus: | 1.   Nosakot, kāds būs dalībvalsts
  mērķrādītājs
  attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā un — nākamo nacionālo plānu gadījumā — katra nākamā perioda pēdējā gadā, kā paredzēts 4. panta a) punkta 2. apakšpunkta i) punktā, dalībvalstis ņem vērā šādus elementus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Nosakot, kāds būs dalībvalsts
  devums
  attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā un — nākamo nacionālo plānu gadījumā — katra nākamā perioda pēdējā gadā, kā paredzēts 4. panta a) punkta 2. apakšpunkta i) punktā, dalībvalstis ņem vērā šādus elementus:

1.   Nosakot, kāds būs dalībvalsts
  mērķrādītājs
  attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā un — nākamo nacionālo plānu gadījumā — katra nākamā perioda pēdējā gadā, kā paredzēts 4. panta a) punkta 2. apakšpunkta i) punktā, dalībvalstis ņem vērā šādus elementus:

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – i apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | taisnīgs izmantojuma sadalījums visā Eiropas Savienībā, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

taisnīgs izmantojuma sadalījums visā Eiropas Savienībā,

| i) | taisnīgs
  un rentabls
  izmantojuma sadalījums visā Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

i)

taisnīgs
  un rentabls
  izmantojuma sadalījums visā Eiropas Savienībā,

un rentabls

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

5. pants – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | atjaunojamo energoresursu bāzlīnijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā, kā noteikts Direktīvas (ES) .../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas] 3. panta 3. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

atjaunojamo energoresursu bāzlīnijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā, kā noteikts Direktīvas (ES) .../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas] 3. panta 3. punktā;

atjaunojamo energoresursu bāzlīnijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā, kā noteikts Direktīvas (ES) .../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas] 3. panta 3. punktā;

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis kopīgi nodrošina, lai to
  devumi
  kopā ļautu panākt, ka
  no atjaunojamajiem energoresursiem saražotās
  enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā Savienības līmenī līdz 2030. gadam sasniedz vismaz
  27
   %. | 2.   Dalībvalstis kopīgi nodrošina, lai to
  mērķrādītāji
  kopā ļautu panākt, ka
  atjaunojamo energoresursu
  enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā Savienības līmenī līdz 2030. gadam
  lineārā trajektorijā
  sasniedz vismaz
  35
   %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis kopīgi nodrošina, lai to
  devumi
  kopā ļautu panākt, ka
  no atjaunojamajiem energoresursiem saražotās
  enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā Savienības līmenī līdz 2030. gadam sasniedz vismaz
  27
   %.

2.   Dalībvalstis kopīgi nodrošina, lai to
  mērķrādītāji
  kopā ļautu panākt, ka
  atjaunojamo energoresursu
  enerģijas īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā Savienības līmenī līdz 2030. gadam
  lineārā trajektorijā
  sasniedz vismaz
  35
   %.

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – virsraksts

6. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstu
  devuma
  noteikšanas process energoefektivitātes jomā | Dalībvalstu
  saistošā mērķrādītāja
  noteikšanas process energoefektivitātes jomā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstu
  devuma
  noteikšanas process energoefektivitātes jomā

devuma

Dalībvalstu
  saistošā mērķrādītāja
  noteikšanas process energoefektivitātes jomā

saistošā mērķrādītāja

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – ievaddaļa

6. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Nosakot, kāds būs dalībvalsts
  indikatīvais
  nacionālais energoefektivitātes
  devums
  attiecībā uz 2030. gadu un — nākamo nacionālo plānu gadījumā — katra nākamā perioda pēdējo gadu, kā paredzēts 4. panta b) punkta 1) apakšpunktā, dalībvalstis nodrošina, ka: | 1.   Nosakot, kāds būs dalībvalsts
  saistošais
  nacionālais energoefektivitātes
  mērķrādītājs
  attiecībā uz 2030. gadu un — nākamo nacionālo plānu gadījumā — katra nākamā perioda pēdējo gadu, kā paredzēts 4. panta b) punkta 1) apakšpunktā, dalībvalstis nodrošina, ka: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Nosakot, kāds būs dalībvalsts
  indikatīvais
  nacionālais energoefektivitātes
  devums
  attiecībā uz 2030. gadu un — nākamo nacionālo plānu gadījumā — katra nākamā perioda pēdējo gadu, kā paredzēts 4. panta b) punkta 1) apakšpunktā, dalībvalstis nodrošina, ka:

1.   Nosakot, kāds būs dalībvalsts
  saistošais
  nacionālais energoefektivitātes
  mērķrādītājs
  attiecībā uz 2030. gadu un — nākamo nacionālo plānu gadījumā — katra nākamā perioda pēdējo gadu, kā paredzēts 4. panta b) punkta 1) apakšpunktā, dalībvalstis nodrošina, ka:

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

6. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Savienības 2020. gada enerģijas patēriņš nepārsniedz 1 483  Mtoe primārās enerģijas un 1 086  Mtoe galīgās enerģijas, Savienības pirmā desmit gadu perioda enerģijas patēriņš 2030. gadā nepārsniedz 1 321  Mtoe primārās enerģijas un
  987
   Mtoe galīgās enerģijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

Savienības 2020. gada enerģijas patēriņš nepārsniedz 1 483  Mtoe primārās enerģijas un 1 086  Mtoe galīgās enerģijas, Savienības pirmā desmit gadu perioda enerģijas patēriņš 2030. gadā nepārsniedz 1 321  Mtoe primārās enerģijas un
  987
   Mtoe galīgās enerģijas;

987

| (a) | Savienības 2020. gada enerģijas patēriņš nepārsniedz 1 483  Mtoe primārās enerģijas un 1 086  Mtoe galīgās enerģijas, Savienības pirmā desmit gadu perioda enerģijas patēriņš 2030. gadā nepārsniedz 1 132  Mtoe primārās enerģijas un
  849
   Mtoe galīgās enerģijas; |
| --- | --- |

(a)

Savienības 2020. gada enerģijas patēriņš nepārsniedz 1 483  Mtoe primārās enerģijas un 1 086  Mtoe galīgās enerģijas, Savienības pirmā desmit gadu perioda enerģijas patēriņš 2030. gadā nepārsniedz 1 132  Mtoe primārās enerģijas un
  849
   Mtoe galīgās enerģijas;

849

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – ievaddaļa

6. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Nosakot savu 1. punktā minēto
  devumu
  , dalībvalstis var ņemt vērā apstākļus, kas atstāj iespaidu uz primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu, piemēram: | 2.   Nosakot savu 1. punktā minēto
  mērķrādītāju
  , dalībvalstis var ņemt vērā apstākļus, kas atstāj iespaidu uz primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu, piemēram: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Nosakot savu 1. punktā minēto
  devumu
  , dalībvalstis var ņemt vērā apstākļus, kas atstāj iespaidu uz primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu, piemēram:

2.   Nosakot savu 1. punktā minēto
  mērķrādītāju
  , dalībvalstis var ņemt vērā apstākļus, kas atstāj iespaidu uz primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu, piemēram:

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. pants | 7. pants |
| Nacionālās rīcībpolitikas un pasākumi katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām | Nacionālās rīcībpolitikas, pasākumi un
  investēšanas stratēģijas
  katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām |
| Dalībvalstis saskaņā ar I pielikumu savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos apraksta galvenās esošās (īstenotās un pieņemtās) un plānotās rīcībpolitikas un pasākumus, ar kuriem iecerēts sasniegt nacionālajā plānā izvirzītos mērķus, arī pasākumus reģionālās sadarbības nodrošināšanai un pasākumus, ar kuriem nodrošina pienācīgu finansējumu nacionālā un reģionālā līmenī. | Dalībvalstis saskaņā ar I pielikumu savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos apraksta galvenās esošās (īstenotās un pieņemtās) un plānotās rīcībpolitikas un pasākumus, ar kuriem iecerēts sasniegt nacionālajā plānā izvirzītos mērķus, arī pasākumus reģionālās sadarbības nodrošināšanai un pasākumus, ar kuriem nodrošina pienācīgu finansējumu nacionālā, reģionālā
  un vietējā
  līmenī
  , ietverot Savienības programmu un instrumentu mobilizāciju
  . |
| | Galveno pašreizējo un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu, ar kuriem iecerēts sasniegt nacionālajos plānos izvirzītos mērķus, aprakstu papildina vispārējs pārskats par ieguldījumiem, kas vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| | Dalībvalstis nosaka energoefektivitāti par infrastruktūras prioritāti. Dalībvalstis energoefektivitātes programmas iekļauj savas infrastruktūras plānošanā un ēku renovāciju nosaka par investīciju prioritāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7. pants

7. pants

Nacionālās rīcībpolitikas un pasākumi katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām

Nacionālās rīcībpolitikas, pasākumi un
  investēšanas stratēģijas
  katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām

investēšanas stratēģijas

Dalībvalstis saskaņā ar I pielikumu savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos apraksta galvenās esošās (īstenotās un pieņemtās) un plānotās rīcībpolitikas un pasākumus, ar kuriem iecerēts sasniegt nacionālajā plānā izvirzītos mērķus, arī pasākumus reģionālās sadarbības nodrošināšanai un pasākumus, ar kuriem nodrošina pienācīgu finansējumu nacionālā un reģionālā līmenī.

Dalībvalstis saskaņā ar I pielikumu savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos apraksta galvenās esošās (īstenotās un pieņemtās) un plānotās rīcībpolitikas un pasākumus, ar kuriem iecerēts sasniegt nacionālajā plānā izvirzītos mērķus, arī pasākumus reģionālās sadarbības nodrošināšanai un pasākumus, ar kuriem nodrošina pienācīgu finansējumu nacionālā, reģionālā
  un vietējā
  līmenī
  , ietverot Savienības programmu un instrumentu mobilizāciju
  .

un vietējā

, ietverot Savienības programmu un instrumentu mobilizāciju

Galveno pašreizējo un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu, ar kuriem iecerēts sasniegt nacionālajos plānos izvirzītos mērķus, aprakstu papildina vispārējs pārskats par ieguldījumiem, kas vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

Galveno pašreizējo un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu, ar kuriem iecerēts sasniegt nacionālajos plānos izvirzītos mērķus, aprakstu papildina vispārējs pārskats par ieguldījumiem, kas vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

Dalībvalstis nosaka energoefektivitāti par infrastruktūras prioritāti. Dalībvalstis energoefektivitātes programmas iekļauj savas infrastruktūras plānošanā un ēku renovāciju nosaka par investīciju prioritāti.

Dalībvalstis nosaka energoefektivitāti par infrastruktūras prioritāti. Dalībvalstis energoefektivitātes programmas iekļauj savas infrastruktūras plānošanā un ēku renovāciju nosaka par investīciju prioritāti.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis, ievērojot I pielikumā norādīto struktūru un formātu, apraksta pašreizējo situāciju katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām, tostarp energosistēmu un siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumus nacionālā plāna iesniegšanas laikā vai saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju. Dalībvalstis arī nosaka un apraksta prognozes, kādas izmaiņas pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz
  2040.
  gadam (arī 2030. gadā) katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām gaidāmas esošo (īstenoto un pieņemto) rīcībpolitiku un pasākumu iespaidā. | 1.   Dalībvalstis, ievērojot I pielikumā norādīto struktūru un formātu, apraksta pašreizējo situāciju katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām, tostarp energosistēmu un siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumus nacionālā plāna iesniegšanas laikā vai saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju. Dalībvalstis arī nosaka un apraksta prognozes, kādas izmaiņas pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz
  2030.
   gadam (arī 2030. gadā) katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām gaidāmas esošo (īstenoto un pieņemto) rīcībpolitiku un pasākumu iespaidā.
  Dalībvalstis dara pieejamus sabiedrībai pieņēmumus, parametrus un metodiku, kas izmantoti prognožu un scenāriju izstrādei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis, ievērojot I pielikumā norādīto struktūru un formātu, apraksta pašreizējo situāciju katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām, tostarp energosistēmu un siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumus nacionālā plāna iesniegšanas laikā vai saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju. Dalībvalstis arī nosaka un apraksta prognozes, kādas izmaiņas pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz
  2040.
  gadam (arī 2030. gadā) katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām gaidāmas esošo (īstenoto un pieņemto) rīcībpolitiku un pasākumu iespaidā.

1.   Dalībvalstis, ievērojot I pielikumā norādīto struktūru un formātu, apraksta pašreizējo situāciju katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām, tostarp energosistēmu un siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumus nacionālā plāna iesniegšanas laikā vai saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju. Dalībvalstis arī nosaka un apraksta prognozes, kādas izmaiņas pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz
  2030.
   gadam (arī 2030. gadā) katrā no piecām Enerģētikas savienības dimensijām gaidāmas esošo (īstenoto un pieņemto) rīcībpolitiku un pasākumu iespaidā.
  Dalībvalstis dara pieejamus sabiedrībai pieņēmumus, parametrus un metodiku, kas izmantoti prognožu un scenāriju izstrādei.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

8. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ietekme uz energosistēmas attīstību un siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz 2040. gadam (arī 2030. gadā), kādu atstātu plānotās rīcībpolitikas un pasākumi, un salīdzinājums ar prognozēm, kuru pamatā ir 1. punktā minētās esošās (īstenotās un pieņemtās) rīcībpolitikas un pasākumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ietekme uz energosistēmas attīstību un siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz 2040. gadam (arī 2030. gadā), kādu atstātu plānotās rīcībpolitikas un pasākumi, un salīdzinājums ar prognozēm, kuru pamatā ir 1. punktā minētās esošās (īstenotās un pieņemtās) rīcībpolitikas un pasākumi;

| (a) | ietekme uz energosistēmas attīstību un siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz 2040. gadam (arī 2030. gadā), kādu atstātu plānotās rīcībpolitikas un pasākumi, un salīdzinājums ar prognozēm, kuru pamatā ir 1. punktā minētās esošās (īstenotās un pieņemtās) rīcībpolitikas un pasākumi
  . Tam jāietver nozaru sasaistes, digitalizācijas un uzlabota tirgus modeļa radīto sinerģiju novērtējums, kā arī ieguvumu novērtējums gaisa kvalitātes un piegādes drošības ziņā
  ; |
| --- | --- |

(a)

ietekme uz energosistēmas attīstību un siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz 2040. gadam (arī 2030. gadā), kādu atstātu plānotās rīcībpolitikas un pasākumi, un salīdzinājums ar prognozēm, kuru pamatā ir 1. punktā minētās esošās (īstenotās un pieņemtās) rīcībpolitikas un pasākumi
  . Tam jāietver nozaru sasaistes, digitalizācijas un uzlabota tirgus modeļa radīto sinerģiju novērtējums, kā arī ieguvumu novērtējums gaisa kvalitātes un piegādes drošības ziņā
  ;

. Tam jāietver nozaru sasaistes, digitalizācijas un uzlabota tirgus modeļa radīto sinerģiju novērtējums, kā arī ieguvumu novērtējums gaisa kvalitātes un piegādes drošības ziņā

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

8. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | 7. pantā minēto un I pielikumā precizēto rīcībpolitiku un pasākumu makroekonomiskā, vidiskā un sociālā ietekme, kā arī ietekme uz prasmēm pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz 2030. gadam, un salīdzinājums ar prognozēm, kuru pamatā ir 1. punktā minētās esošās (īstenotās un pieņemtās) rīcībpolitikas un pasākumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

7. pantā minēto un I pielikumā precizēto rīcībpolitiku un pasākumu makroekonomiskā, vidiskā un sociālā ietekme, kā arī ietekme uz prasmēm pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz 2030. gadam, un salīdzinājums ar prognozēm, kuru pamatā ir 1. punktā minētās esošās (īstenotās un pieņemtās) rīcībpolitikas un pasākumi

| b) | 7. pantā minēto un I pielikumā precizēto
  individuālo un agregēto
  rīcībpolitiku un pasākumu makroekonomiskā,
  veselības,
  vidiskā
  , pratības
  un sociālā ietekme, kā arī ietekme uz prasmēm pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz 2030. gadam, un salīdzinājums ar prognozēm, kuru pamatā ir 1. punktā minētās esošās (īstenotās un pieņemtās) rīcībpolitikas un pasākumi
  . Metodiku, ko izmanto minētās ietekmes novērtēšanai, dara publiski pieejamu un mudina izmantot izmaksu un ieguvumu analīzi; |
| --- | --- |

b)

7. pantā minēto un I pielikumā precizēto
  individuālo un agregēto
  rīcībpolitiku un pasākumu makroekonomiskā,
  veselības,
  vidiskā
  , pratības
  un sociālā ietekme, kā arī ietekme uz prasmēm pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz 2030. gadam, un salīdzinājums ar prognozēm, kuru pamatā ir 1. punktā minētās esošās (īstenotās un pieņemtās) rīcībpolitikas un pasākumi
  . Metodiku, ko izmanto minētās ietekmes novērtēšanai, dara publiski pieejamu un mudina izmantot izmaksu un ieguvumu analīzi;

individuālo un agregēto

veselības,

, pratības

. Metodiku, ko izmanto minētās ietekmes novērtēšanai, dara publiski pieejamu un mudina izmantot izmaksu un ieguvumu analīzi;

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

8. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | konkrētā politikas dimensijā esošo (īstenoto un pieņemto) un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbība un atšķirīgās dimensijās esošo (īstenoto un pieņemto) un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbība pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz 2030. gadam. Prognozes par piegādes drošību, infrastruktūru un tirgus integrāciju balsta uz robustiem energoefektivitātes scenārijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

konkrētā politikas dimensijā esošo (īstenoto un pieņemto) un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbība un atšķirīgās dimensijās esošo (īstenoto un pieņemto) un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbība pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz 2030. gadam. Prognozes par piegādes drošību, infrastruktūru un tirgus integrāciju balsta uz robustiem energoefektivitātes scenārijiem.

| c) | konkrētā politikas dimensijā esošo (īstenoto un pieņemto) un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbība un atšķirīgās dimensijās esošo (īstenoto un pieņemto) un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbība pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz 2030. gadam.
  Novērtējumā kvantitatīvi un kvalitatīvi izvērtē ikvienu dokumentētu mijiedarbību starp valsts rīcībpolitikām un pasākumiem un Savienības klimata un enerģētikas politikas pasākumiem.
  Prognozes par piegādes drošību, infrastruktūru un tirgus integrāciju balsta uz robustiem energoefektivitātes scenārijiem. |
| --- | --- |

c)

konkrētā politikas dimensijā esošo (īstenoto un pieņemto) un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbība un atšķirīgās dimensijās esošo (īstenoto un pieņemto) un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbība pirmajā desmit gadu periodā vismaz līdz 2030. gadam.
  Novērtējumā kvantitatīvi un kvalitatīvi izvērtē ikvienu dokumentētu mijiedarbību starp valsts rīcībpolitikām un pasākumiem un Savienības klimata un enerģētikas politikas pasākumiem.
  Prognozes par piegādes drošību, infrastruktūru un tirgus integrāciju balsta uz robustiem energoefektivitātes scenārijiem.

Novērtējumā kvantitatīvi un kvalitatīvi izvērtē ikvienu dokumentētu mijiedarbību starp valsts rīcībpolitikām un pasākumiem un Savienības klimata un enerģētikas politikas pasākumiem.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

8. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | veids, kā atsevišķas un agregētas pašreizējās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi papildus publiskajām finansēm, kas nepieciešamas to īstenošanai, piesaistīs privātās investīcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

veids, kā atsevišķas un agregētas pašreizējās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi papildus publiskajām finansēm, kas nepieciešamas to īstenošanai, piesaistīs privātās investīcijas.

veids, kā atsevišķas un agregētas pašreizējās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi papildus publiskajām finansēm, kas nepieciešamas to īstenošanai, piesaistīs privātās investīcijas.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants

9. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9. pants | 9. pants |
| Integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projekti | Integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projekti |
| 1.   
  Dalībvalstis
  līdz 2018. gada 1.
  janvārim


  un pēc tam ik pēc desmit gadiem
  sagatavo un Komisijai iesniedz 3. panta 1. punktā minētā integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna projektu. | 1.   
  Katra dalībvalsts
  līdz 2018. gada 1.
  jūnijam
  sagatavo un Komisijai iesniedz
  sava pirmā
  3. panta 1. punktā minētā integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna projektu.
  Katra dalībvalsts līdz 2023. gada 1. janvārim sagatavo un Komisijai iesniedz sava otrā plāna projektu un pēc tam ik pēc pieciem gadiem iesniedz turpmāko plānu projektus. |
| 2.   Komisija
  saskaņā ar 28
  . 
  pantu var dalībvalstīm adresēt ieteikumus par
  plānu
  projektiem
  .
  Minētajos ieteikumos jo īpaši izklāsta
  : | 2.   Komisija
  ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms 3
  . 
  panta 1. punktā minētā plāna iesniegšanas termiņa novērtē
  plānu
  projektus un saskaņā ar 28
  . 
  pantu dalībvalstīm sniedz konkrētām valstīm adresētus ieteikumus, lai
  : |
| (a) | mērķu
  ,
  mērķrādītāju un devumu vērienīgumu, orientējoties uz
  Enerģētikas savienības
  mērķu
  un
  it sevišķi
  Savienības
  2030. gadam izvirzīto atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītāju kopīgu sasniegšanu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9. pants

9. pants

Integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projekti

Integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projekti

1.   
  Dalībvalstis
  līdz 2018. gada 1.
  janvārim


  un pēc tam ik pēc desmit gadiem
  sagatavo un Komisijai iesniedz 3. panta 1. punktā minētā integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna projektu.

1.   
  Katra dalībvalsts
  līdz 2018. gada 1.
  jūnijam
  sagatavo un Komisijai iesniedz
  sava pirmā
  3. panta 1. punktā minētā integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna projektu.
  Katra dalībvalsts līdz 2023. gada 1. janvārim sagatavo un Komisijai iesniedz sava otrā plāna projektu un pēc tam ik pēc pieciem gadiem iesniedz turpmāko plānu projektus.

2.   Komisija
  saskaņā ar 28
  . 
  pantu var dalībvalstīm adresēt ieteikumus par
  plānu
  projektiem
  .
  Minētajos ieteikumos jo īpaši izklāsta
  :

2.   Komisija
  ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms 3
  . 
  panta 1. punktā minētā plāna iesniegšanas termiņa novērtē
  plānu
  projektus un saskaņā ar 28
  . 
  pantu dalībvalstīm sniedz konkrētām valstīm adresētus ieteikumus, lai
  :

(a)

mērķu
  ,
  mērķrādītāju un devumu vērienīgumu, orientējoties uz
  Enerģētikas savienības
  mērķu
  un
  it sevišķi
  Savienības
  2030. gadam izvirzīto atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītāju kopīgu sasniegšanu
  ;

mērķu

mērķrādītāju un devumu vērienīgumu, orientējoties uz

mērķu

it sevišķi

2030. gadam izvirzīto atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītāju kopīgu sasniegšanu

| (a) | nodrošinātu
  ,
  ka dalībvalstis kopīgi sasniedz
  Enerģētikas savienības
  mērķus
  un
  visu Enerģētikas
  savienības
  dimensiju mērķrādītājus
  ; |
| --- | --- |

(a)

nodrošinātu
  ,
  ka dalībvalstis kopīgi sasniedz
  Enerģētikas savienības
  mērķus
  un
  visu Enerģētikas
  savienības
  dimensiju mērķrādītājus
  ;

nodrošinātu

ka dalībvalstis kopīgi sasniedz

mērķus

visu Enerģētikas

dimensiju mērķrādītājus

| (aa) | nodrošinātu, ka dalībvalstis sasniedz nacionālos mērķrādītājus un mērķus; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

nodrošinātu, ka dalībvalstis sasniedz nacionālos mērķrādītājus un mērķus;

nodrošinātu, ka dalībvalstis sasniedz nacionālos mērķrādītājus un mērķus;

| (b) | ar dalībvalstu un Savienības līmeņa mērķiem saistītās
  rīcībpolitikas un pasākumus
  un citas rīcībpolitikas
  un
  pasākumus
  , kas varētu būt
  relevantas
  pārrobežu līmenī; |
| --- | --- |

(b)

ar dalībvalstu un Savienības līmeņa mērķiem saistītās
  rīcībpolitikas un pasākumus
  un citas rīcībpolitikas
  un
  pasākumus
  , kas varētu būt
  relevantas
  pārrobežu līmenī;

ar dalībvalstu un Savienības līmeņa mērķiem saistītās

un citas rīcībpolitikas

pasākumus

relevantas

| (b) | uzlabotu atsevišķas spēkā esošās un plānotās
  rīcībpolitikas un pasākumus
  , kas ietverti nacionālajos enerģētikas
  un
  klimata plānos, tostarp tos
  , kas varētu būt
  relevanti
  pārrobežu līmenī; |
| --- | --- |

(b)

uzlabotu atsevišķas spēkā esošās un plānotās
  rīcībpolitikas un pasākumus
  , kas ietverti nacionālajos enerģētikas
  un
  klimata plānos, tostarp tos
  , kas varētu būt
  relevanti
  pārrobežu līmenī;

uzlabotu atsevišķas spēkā esošās un plānotās

, kas ietverti nacionālajos enerģētikas

klimata plānos, tostarp tos

relevanti

| (ba) | ierosinātu nacionālajos enerģētikas un klimata plānos pieņemt papildu rīcībpolitikas un pasākumus; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

ierosinātu nacionālajos enerģētikas un klimata plānos pieņemt papildu rīcībpolitikas un pasākumus;

ierosinātu nacionālajos enerģētikas un klimata plānos pieņemt papildu rīcībpolitikas un pasākumus;

| (c) | integrētajā
  nacionālajā enerģētikas un klimata plānā iekļauto esošo (īstenoto un pieņemto) un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu
  savstarpējo mijiedarbību un
  konsekvenci vienā Enerģētikas savienības dimensijā un vairākās dimensijās. |
| --- | --- |

(c)

integrētajā
  nacionālajā enerģētikas un klimata plānā iekļauto esošo (īstenoto un pieņemto) un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu
  savstarpējo mijiedarbību un
  konsekvenci vienā Enerģētikas savienības dimensijā un vairākās dimensijās.

integrētajā

savstarpējo mijiedarbību un

| (c) | nodrošinātu integrētajā
  nacionālajā enerģētikas un klimata plānā iekļauto esošo (īstenoto un pieņemto) un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu konsekvenci vienā Enerģētikas savienības dimensijā un vairākās dimensijās; |
| --- | --- |

(c)

nodrošinātu integrētajā
  nacionālajā enerģētikas un klimata plānā iekļauto esošo (īstenoto un pieņemto) un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu konsekvenci vienā Enerģētikas savienības dimensijā un vairākās dimensijās;

nodrošinātu integrētajā

| (ca) | nodrošinātu, ka investīciju stratēģijas un instrumenti ir konsekventi ar dalībvalstu rīcībpolitikām un pasākumiem, kas paredzēti attiecīgo mērķrādītāju un mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

nodrošinātu, ka investīciju stratēģijas un instrumenti ir konsekventi ar dalībvalstu rīcībpolitikām un pasākumiem, kas paredzēti attiecīgo mērķrādītāju un mērķu sasniegšanai;

nodrošinātu, ka investīciju stratēģijas un instrumenti ir konsekventi ar dalībvalstu rīcībpolitikām un pasākumiem, kas paredzēti attiecīgo mērķrādītāju un mērķu sasniegšanai;

3.   Izstrādājot savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu galīgo redakciju, dalībvalstis maksimāli ņem vērā jebkādus Komisijas ieteikumus.

3.   Izstrādājot savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu galīgo redakciju, dalībvalstis maksimāli ņem vērā jebkādus Komisijas ieteikumus.
  Ja attiecīgās dalībvalsts nostāja atšķiras no Komisijas ieteikuma, attiecīgā dalībvalsts sniedz savas nostājas iemeslus un tos publisko.

3.a
     
  Dalībvalstis publisko 1. punktā minētos plānu projektus.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. daļa

10. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Neskarot nekādas citas Savienības tiesību aktu prasības, dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībai tiek dotas agrīnas un reālas iespējas iesaistīties 9. pantā minēto plānu projektu
  sagatavošanā, un, sava integrētā nacionālā enerģētikas
  un
  klimata plāna projektu iesniedzot Komisijai, pievieno sabiedrības viedokļu kopsavilkumu
  .
  Ciktāl piemērojami Direktīvas 2001/42/EK noteikumi, uzskata, ka saskaņā ar minēto direktīvu sarīkotās apspriešanas izpilda arī šajā regulā paredzēto pienākumu apspriesties ar sabiedrību
  . | Neskarot nekādas citas Savienības tiesību aktu prasības, dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībai tiek dotas agrīnas un reālas iespējas iesaistīties 9. pantā minēto plānu projektu un
  14
  . 
  pantā minēto ilgtermiņa stratēģiju sagatavošanā, kad ir iespējami jebkādi risinājumi un var notikt efektīva sabiedriskā apspriešana
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Neskarot nekādas citas Savienības tiesību aktu prasības, dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībai tiek dotas agrīnas un reālas iespējas iesaistīties 9. pantā minēto plānu projektu
  sagatavošanā, un, sava integrētā nacionālā enerģētikas
  un
  klimata plāna projektu iesniedzot Komisijai, pievieno sabiedrības viedokļu kopsavilkumu
  .
  Ciktāl piemērojami Direktīvas 2001/42/EK noteikumi, uzskata, ka saskaņā ar minēto direktīvu sarīkotās apspriešanas izpilda arī šajā regulā paredzēto pienākumu apspriesties ar sabiedrību
  .

sagatavošanā, un, sava integrētā nacionālā enerģētikas

klimata plāna projektu iesniedzot Komisijai, pievieno sabiedrības viedokļu kopsavilkumu

Ciktāl piemērojami Direktīvas 2001/42/EK noteikumi, uzskata, ka saskaņā ar minēto direktīvu sarīkotās apspriešanas izpilda arī šajā regulā paredzēto pienākumu apspriesties ar sabiedrību

Neskarot nekādas citas Savienības tiesību aktu prasības, dalībvalstis nodrošina, ka sabiedrībai tiek dotas agrīnas un reālas iespējas iesaistīties 9. pantā minēto plānu projektu un
  14
  . 
  pantā minēto ilgtermiņa stratēģiju sagatavošanā, kad ir iespējami jebkādi risinājumi un var notikt efektīva sabiedriskā apspriešana
  .

14

pantā minēto ilgtermiņa stratēģiju sagatavošanā, kad ir iespējami jebkādi risinājumi un var notikt efektīva sabiedriskā apspriešana

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1.a daļa (jauna)

10. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dalībvalstis nosaka pamatotus termiņus, atvēlot pietiekamu laiku, lai sabiedrība tiktu informēta, varētu sagatavoties un efektīvi piedalīties dažādos plānošanas procesa posmos. Dalībvalstis pienācīgi ņem vērā vienlīdzīgu līdzdalību un nodrošina, ka sabiedrība tiek informēta, vai nu sniedzot publiskus paziņojumus vai izmantojot citus atbilstīgus līdzekļus, piemēram, elektroniskos plašsaziņas līdzekļus, ja tie ir pieejami, par visiem praktiskajiem pasākumiem, kas saistīti ar attiecīgo līdzdalību, un nodrošina, ka sabiedrībai ir pieejami visi attiecīgie dokumenti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Dalībvalstis nosaka pamatotus termiņus, atvēlot pietiekamu laiku, lai sabiedrība tiktu informēta, varētu sagatavoties un efektīvi piedalīties dažādos plānošanas procesa posmos. Dalībvalstis pienācīgi ņem vērā vienlīdzīgu līdzdalību un nodrošina, ka sabiedrība tiek informēta, vai nu sniedzot publiskus paziņojumus vai izmantojot citus atbilstīgus līdzekļus, piemēram, elektroniskos plašsaziņas līdzekļus, ja tie ir pieejami, par visiem praktiskajiem pasākumiem, kas saistīti ar attiecīgo līdzdalību, un nodrošina, ka sabiedrībai ir pieejami visi attiecīgie dokumenti.

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1.b daļa (jauna)

10. pants – 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Dalībvalstis, iesniedzot Komisijai savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektus un galīgos plānus, kā arī ilgtermiņa stratēģijas, iekļauj sabiedrības viedokļu kopsavilkumu un izklāsta, kā šie viedokļi ir ņemti vērā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Dalībvalstis, iesniedzot Komisijai savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektus un galīgos plānus, kā arī ilgtermiņa stratēģijas, iekļauj sabiedrības viedokļu kopsavilkumu un izklāsta, kā šie viedokļi ir ņemti vērā.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1.c daļa (jauna)

10. pants – 1.c daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Ciktāl piemērojami Direktīvas 2001/42/EK noteikumi, uzskata, ka saskaņā ar minēto direktīvu rīkotās apspriešanas izpilda arī šajā regulā paredzēto pienākumu apspriesties ar sabiedrību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c
     
  Ciktāl piemērojami Direktīvas 2001/42/EK noteikumi, uzskata, ka saskaņā ar minēto direktīvu rīkotās apspriešanas izpilda arī šajā regulā paredzēto pienākumu apspriesties ar sabiedrību.

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1.d daļa (jauna)

10. pants – 1.d daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.d
     
  Īstenojot šo pantu, dalībvalstis ierobežo administratīvo sarežģītību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.d
     
  Īstenojot šo pantu, dalībvalstis ierobežo administratīvo sarežģītību.

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10.a pants (jauns)

10.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a pants |
| | Klimata un enerģētikas daudzlīmeņu dialoga platforma |
| | 1.
     
  Dalībvalstis partnerattiecību garā izveido pastāvīgu klimata un enerģētikas daudzlīmeņu dialoga platformu, lai atbalstītu vietējo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, darījumu aprindu, investoru, jebkādu citu attiecīgo ieinteresēto personu un plašākas sabiedrības aktīvu iesaistīšanos enerģētikas pārkārtošanas pārvaldībā. |
| | 2.
     
  Dalībvalstis savā nacionālajā klimata un enerģētikas dialoga platformā sniedz dažādus risinājumus un scenārijus, kas paredzēti savas valsts īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa enerģētikas un klimata rīcībpolitikās, kā arī sniedz katra risinājuma izmaksu un ieguvumu analīzi. Klimata un enerģētikas dialoga platformas ir forumi, kuros apspriež un izstrādā plānus, stratēģijas un ziņojumus saskaņā ar 10. pantu. |
| | 3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka klimata un enerģētikas dialoga platformās ir iesaistīti pietiekami cilvēkresursi un finanšu resursi, kā arī nodrošina darbības pārredzamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.a pants

10.a pants

Klimata un enerģētikas daudzlīmeņu dialoga platforma

Klimata un enerģētikas daudzlīmeņu dialoga platforma

1.
     
  Dalībvalstis partnerattiecību garā izveido pastāvīgu klimata un enerģētikas daudzlīmeņu dialoga platformu, lai atbalstītu vietējo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, darījumu aprindu, investoru, jebkādu citu attiecīgo ieinteresēto personu un plašākas sabiedrības aktīvu iesaistīšanos enerģētikas pārkārtošanas pārvaldībā.

2.
     
  Dalībvalstis savā nacionālajā klimata un enerģētikas dialoga platformā sniedz dažādus risinājumus un scenārijus, kas paredzēti savas valsts īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa enerģētikas un klimata rīcībpolitikās, kā arī sniedz katra risinājuma izmaksu un ieguvumu analīzi. Klimata un enerģētikas dialoga platformas ir forumi, kuros apspriež un izstrādā plānus, stratēģijas un ziņojumus saskaņā ar 10. pantu.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka klimata un enerģētikas dialoga platformās ir iesaistīti pietiekami cilvēkresursi un finanšu resursi, kā arī nodrošina darbības pārredzamību.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants

11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 11. pants | 11. pants |
| Reģionālā sadarbība | Makroreģionālā un
  reģionālā sadarbība |
| 1.   Dalībvalstis savstarpēji reģionāli sadarbojas, lai rezultatīvi sasniegtu savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos izvirzītos mērķrādītājus
  , mērķus
  un
  devumus
  . | 1.   Dalībvalstis savstarpēji
  makroreģionāli un
  reģionāli sadarbojas,
  maksimāli ņemot vērā visas pašreizējās un iespējamās sadarbības formas,
  lai rezultatīvi sasniegtu savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos izvirzītos mērķrādītājus un
  mērķus
  . |
| 2.   Dalībvalstis labu laiku pirms savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektu iesniegšanas Komisijai saskaņā ar 9. panta 1. punktu noskaidro reģionālās sadarbības iespējas un apspriežas ar kaimiņdalībvalstīm un citām ieinteresētajām dalībvalstīm. Dalībvalstis savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektos izklāsta šādas reģionālās apspriešanas rezultātus un attiecīgā gadījumā arī to, kā ņemti vērā komentāri. | 2.   Dalībvalstis labu laiku pirms savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektu iesniegšanas Komisijai saskaņā ar 9. panta 1. punktu noskaidro
  makroreģionālās un
  reģionālās sadarbības iespējas
  , ņemot vērā pašreizējo makroreģionālo sadarbību, jo īpaši Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojuma plānu (BEMIP), Centrālās un Dienvidaustrumu Eiropas gāzes savienojumu (CESEC), Centrālrietumu Reģionālo enerģijas tirgu (CWREM), Ziemeļu jūru valstu atkrastes energotīkla iniciatīvu (NSCOGI), Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecības,
  un apspriežas ar kaimiņdalībvalstīm un citām ieinteresētajām dalībvalstīm
  saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES un Espo konvenciju
  . Dalībvalstis savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektos izklāsta šādas reģionālās apspriešanas rezultātus un attiecīgā gadījumā arī to, kā ņemti vērā komentāri.
  Iesaistoties makroreģionālā sadarbībā, dalībvalstis vienojas par pārvaldības struktūru, saskaņā ar kuru vismaz reizi gadā notiktu tikšanās ministru līmenī. |
| | 2.a
     
  Komisija pēc divu vai vairāku dalībvalstu pieprasījuma veicina dalībvalstu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu daļu kopīgu izstrādi, inter alia izveidojot šādai izstrādei paredzētu attiecīgu sistēmu. Īstenojot makroreģionālo vai reģionālo sadarbību, dalībvalstis savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektos izklāsta rezultātus un iesniedz tos Komisijai. Šādas makroreģionālas vai reģionālas sadarbības rezultāts var aizstāt attiecīgā integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna atbilstīgās daļas. |
| | 2.b
     
  Lai veicinātu tirgus integrāciju un rentablas rīcībpolitikas, Komisija atbilstīgi ilgtermiņa redzējumam, kā arī balstoties uz pašreizējiem tirgus apstākļiem un saskaņā ar šo pantu, nosaka makroreģionālas vai reģionālas sadarbības iespējas, aptverot vienu vai vairākas no piecām Enerģētikas savienības dimensijām. Balstoties uz minētajām iespējām, Komisija saskaņā ar 28. pantu var sniegt ieteikumus dalībvalstīm, lai sekmētu efektīvu sadarbību, partnerattiecības un apspriešanos. |
| 3.   Komisija sekmē dalībvalstu sadarbību un apspriešanos par plānu projektiem, kas tai iesniegti saskaņā ar 9. pantu, to galīgās redakcijas izstrādes perspektīvā. | 3.   Komisija sekmē dalībvalstu sadarbību un apspriešanos par plānu projektiem, kas tai iesniegti saskaņā ar 9. pantu, to galīgās redakcijas izstrādes perspektīvā. |
| 4.   Dalībvalstis savā galīgajā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ņem vērā komentārus, kas saskaņā ar 2. un 3. punktu saņemti no citām dalībvalstīm, un paskaidro, kā šie komentāri ņemti vērā. | 4.   Dalībvalstis savā galīgajā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ņem vērā komentārus, kas saskaņā ar 2. un 3. punktu saņemti no citām dalībvalstīm, un paskaidro, kā šie komentāri ņemti vērā. |
| 5.   1. punktā minētajā nolūkā dalībvalstis turpina
  reģionālā
  līmenī sadarboties, arī īstenojot savos plānos paredzētās rīcībpolitikas un pasākumus. | 5.   1. punktā minētajā nolūkā dalībvalstis turpina
  makroreģionālā
  līmenī sadarboties, arī īstenojot savos plānos paredzētās rīcībpolitikas un pasākumus. |
| | 5.a
     
  Dalībvalstis arī paredz sadarbību ar Enerģētikas kopienas parakstītājvalstīm un trešām valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībnieces. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11. pants

11. pants

Reģionālā sadarbība

Makroreģionālā un
  reģionālā sadarbība

Makroreģionālā un

1.   Dalībvalstis savstarpēji reģionāli sadarbojas, lai rezultatīvi sasniegtu savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos izvirzītos mērķrādītājus
  , mērķus
  un
  devumus
  .

1.   Dalībvalstis savstarpēji
  makroreģionāli un
  reģionāli sadarbojas,
  maksimāli ņemot vērā visas pašreizējās un iespējamās sadarbības formas,
  lai rezultatīvi sasniegtu savos integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos izvirzītos mērķrādītājus un
  mērķus
  .

2.   Dalībvalstis labu laiku pirms savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektu iesniegšanas Komisijai saskaņā ar 9. panta 1. punktu noskaidro reģionālās sadarbības iespējas un apspriežas ar kaimiņdalībvalstīm un citām ieinteresētajām dalībvalstīm. Dalībvalstis savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektos izklāsta šādas reģionālās apspriešanas rezultātus un attiecīgā gadījumā arī to, kā ņemti vērā komentāri.

2.   Dalībvalstis labu laiku pirms savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektu iesniegšanas Komisijai saskaņā ar 9. panta 1. punktu noskaidro
  makroreģionālās un
  reģionālās sadarbības iespējas
  , ņemot vērā pašreizējo makroreģionālo sadarbību, jo īpaši Baltijas enerģijas tirgus starpsavienojuma plānu (BEMIP), Centrālās un Dienvidaustrumu Eiropas gāzes savienojumu (CESEC), Centrālrietumu Reģionālo enerģijas tirgu (CWREM), Ziemeļu jūru valstu atkrastes energotīkla iniciatīvu (NSCOGI), Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecības,
  un apspriežas ar kaimiņdalībvalstīm un citām ieinteresētajām dalībvalstīm
  saskaņā ar Direktīvu 2011/92/ES un Espo konvenciju
  . Dalībvalstis savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektos izklāsta šādas reģionālās apspriešanas rezultātus un attiecīgā gadījumā arī to, kā ņemti vērā komentāri.
  Iesaistoties makroreģionālā sadarbībā, dalībvalstis vienojas par pārvaldības struktūru, saskaņā ar kuru vismaz reizi gadā notiktu tikšanās ministru līmenī.

2.a
     
  Komisija pēc divu vai vairāku dalībvalstu pieprasījuma veicina dalībvalstu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu daļu kopīgu izstrādi, inter alia izveidojot šādai izstrādei paredzētu attiecīgu sistēmu. Īstenojot makroreģionālo vai reģionālo sadarbību, dalībvalstis savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektos izklāsta rezultātus un iesniedz tos Komisijai. Šādas makroreģionālas vai reģionālas sadarbības rezultāts var aizstāt attiecīgā integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna atbilstīgās daļas.

2.b
     
  Lai veicinātu tirgus integrāciju un rentablas rīcībpolitikas, Komisija atbilstīgi ilgtermiņa redzējumam, kā arī balstoties uz pašreizējiem tirgus apstākļiem un saskaņā ar šo pantu, nosaka makroreģionālas vai reģionālas sadarbības iespējas, aptverot vienu vai vairākas no piecām Enerģētikas savienības dimensijām. Balstoties uz minētajām iespējām, Komisija saskaņā ar 28. pantu var sniegt ieteikumus dalībvalstīm, lai sekmētu efektīvu sadarbību, partnerattiecības un apspriešanos.

3.   Komisija sekmē dalībvalstu sadarbību un apspriešanos par plānu projektiem, kas tai iesniegti saskaņā ar 9. pantu, to galīgās redakcijas izstrādes perspektīvā.

3.   Komisija sekmē dalībvalstu sadarbību un apspriešanos par plānu projektiem, kas tai iesniegti saskaņā ar 9. pantu, to galīgās redakcijas izstrādes perspektīvā.

4.   Dalībvalstis savā galīgajā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ņem vērā komentārus, kas saskaņā ar 2. un 3. punktu saņemti no citām dalībvalstīm, un paskaidro, kā šie komentāri ņemti vērā.

4.   Dalībvalstis savā galīgajā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ņem vērā komentārus, kas saskaņā ar 2. un 3. punktu saņemti no citām dalībvalstīm, un paskaidro, kā šie komentāri ņemti vērā.

5.   1. punktā minētajā nolūkā dalībvalstis turpina
  reģionālā
  līmenī sadarboties, arī īstenojot savos plānos paredzētās rīcībpolitikas un pasākumus.

5.   1. punktā minētajā nolūkā dalībvalstis turpina
  makroreģionālā
  līmenī sadarboties, arī īstenojot savos plānos paredzētās rīcībpolitikas un pasākumus.

5.a
     
  Dalībvalstis arī paredz sadarbību ar Enerģētikas kopienas parakstītājvalstīm un trešām valstīm, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas dalībnieces.

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. daļa – ievaddaļa

12. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija novērtē integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus
  un to atjauninājumus
  , kas tai paziņoti saskaņā ar 3
  . un 13
  . pantu. Tā jo īpaši novērtē, | Komisija novērtē integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kas tai paziņoti saskaņā ar 3. pantu. Tā jo īpaši novērtē, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija novērtē integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus
  un to atjauninājumus
  , kas tai paziņoti saskaņā ar 3
  . un 13
  . pantu. Tā jo īpaši novērtē,

un to atjauninājumus

. un 13

Komisija novērtē integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, kas tai paziņoti saskaņā ar 3. pantu. Tā jo īpaši novērtē,

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. daļa – a apakšpunkts

12. pants – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | vai izvirzītie mērķrādītāji
  , mērķi
  un
  devumi
  ir pietiekami, lai kopīgi varētu sasniegt Enerģētikas savienības mērķus un pirmajā desmit gadu periodā it sevišķi mērķrādītājus, kas izvirzīti Savienības klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

vai izvirzītie mērķrādītāji
  , mērķi
  un
  devumi
  ir pietiekami, lai kopīgi varētu sasniegt Enerģētikas savienības mērķus un pirmajā desmit gadu periodā it sevišķi mērķrādītājus, kas izvirzīti Savienības klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam;

, mērķi

devumi

| (a) | vai izvirzītie mērķrādītāji un
  mērķi
  ir pietiekami, lai kopīgi varētu sasniegt Enerģētikas savienības mērķus un pirmajā desmit gadu periodā it sevišķi mērķrādītājus, kas izvirzīti Savienības klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam; |
| --- | --- |

(a)

vai izvirzītie mērķrādītāji un
  mērķi
  ir pietiekami, lai kopīgi varētu sasniegt Enerģētikas savienības mērķus un pirmajā desmit gadu periodā it sevišķi mērķrādītājus, kas izvirzīti Savienības klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam;

mērķi

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. daļa – aa apakšpunkts (jauns)

12. pants – 1. daļa – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | vai esošās un paredzētās rīcībpolitikas un pasākumi, kā arī ar tiem saistītās ieguldījumu stratēģijas ir pietiekami, lai īstenotu 4. pantā minētos nacionālos mērķus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

vai esošās un paredzētās rīcībpolitikas un pasākumi, kā arī ar tiem saistītās ieguldījumu stratēģijas ir pietiekami, lai īstenotu 4. pantā minētos nacionālos mērķus;

vai esošās un paredzētās rīcībpolitikas un pasākumi, kā arī ar tiem saistītās ieguldījumu stratēģijas ir pietiekami, lai īstenotu 4. pantā minētos nacionālos mērķus;

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants

13. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 13. pants | svītrots |
| Integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjaunināšana | |
| 1.
     
  Dalībvalstis līdz 2023. gada 1. janvārim un pēc tam ik pēc 10 gadiem Komisijai iesniedz jaunākā paziņotā 3. pantā minētā integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna atjauninājuma projektu vai Komisijai apstiprina, ka plāns joprojām ir derīgs. | |
| 2.
     
  Līdz 2024. gada 1. janvārim un pēc tam ik pēc 10 gadiem dalībvalstis Komisijai paziņo jaunākā paziņotā 3. pantā minētā integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna atjauninājumu, ja vien saskaņā ar šā panta 1. punktu nav apstiprinājušas, ka plāns joprojām ir derīgs. | |
| 3.
     
  Dalībvalstis 2. punktā minētajā atjauninājumā izvirzītos mērķrādītājus, mērķus un devumus maina tikai tā, lai tos padarītu vērienīgākus par tiem, kas izvirzīti jaunākajā paziņotajā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā. | |
| 4.
     
  Dalībvalstis atjauninātajā plānā cenšas mazināt jebkādu negatīvu ietekmi uz vidi, kas noskaidrojusies integrētajā ziņošanā saskaņā ar 15. līdz 22. pantu. | |
| 5.
     
  Gatavojot 2. punktā minēto atjauninājumu, dalībvalstis ņem vērā jaunākos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā. | |
| 6.
     
  Atjaunināto integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu sagatavošanā un novērtēšanā piemēro 9. panta 2. punktā un 11. pantā noteiktās procedūras. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13. pants

13. pants

svītrots

svītrots

Integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjaunināšana

Integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu atjaunināšana

1.
     
  Dalībvalstis līdz 2023. gada 1. janvārim un pēc tam ik pēc 10 gadiem Komisijai iesniedz jaunākā paziņotā 3. pantā minētā integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna atjauninājuma projektu vai Komisijai apstiprina, ka plāns joprojām ir derīgs.

2.
     
  Līdz 2024. gada 1. janvārim un pēc tam ik pēc 10 gadiem dalībvalstis Komisijai paziņo jaunākā paziņotā 3. pantā minētā integrētā nacionālā enerģētikas un klimata plāna atjauninājumu, ja vien saskaņā ar šā panta 1. punktu nav apstiprinājušas, ka plāns joprojām ir derīgs.

3.
     
  Dalībvalstis 2. punktā minētajā atjauninājumā izvirzītos mērķrādītājus, mērķus un devumus maina tikai tā, lai tos padarītu vērienīgākus par tiem, kas izvirzīti jaunākajā paziņotajā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā.

4.
     
  Dalībvalstis atjauninātajā plānā cenšas mazināt jebkādu negatīvu ietekmi uz vidi, kas noskaidrojusies integrētajā ziņošanā saskaņā ar 15. līdz 22. pantu.

5.
     
  Gatavojot 2. punktā minēto atjauninājumu, dalībvalstis ņem vērā jaunākos konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā.

6.
     
  Atjaunināto integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu sagatavošanā un novērtēšanā piemēro 9. panta 2. punktā un 11. pantā noteiktās procedūras.

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. nodaļa – virsraksts

3.

nodaļa – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13.a pants (jauns)

13.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 13.a pants




  Atbilstība vispārējam klimata mērķim




  Komisija līdz 2018. gada 1. jūlijam iesniedz ziņojumu par atlikušo oglekļa dioksīda emisiju kopapjomu, kas atbilst sāktajiem centieniem ierobežot temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC, konkrēti — līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un publicē analīzi par Savienības taisnīgo ieguldījumu līdz 2050. un 2100. gadam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.a pants

Atbilstība vispārējam klimata mērķim

Komisija līdz 2018. gada 1. jūlijam iesniedz ziņojumu par atlikušo oglekļa dioksīda emisiju kopapjomu, kas atbilst sāktajiem centieniem ierobežot temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC, konkrēti — līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un publicē analīzi par Savienības taisnīgo ieguldījumu līdz 2050. un 2100. gadam.

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants

14. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 14. pants | 14. pants |
| Ilgtermiņa
  mazemisiju stratēģijas | Ilgtermiņa
  stratēģijas klimata un enerģētikas jomā |
| 1.   Dalībvalstis
  sagatavo
  un
  Komisijai
  līdz
  2020
  . gada 1. janvārim un pēc tam ik pēc
  10
  gadiem paziņo savas ilgtermiņa
  mazemisiju
  stratēģijas
  50
  gadu perspektīvā, kuru mērķis ir palīdzēt | 1.   Dalībvalstis un
  Komisija Savienības vārdā
  līdz
  2019
  . gada 1. janvārim
  pieņem
  un pēc tam ik pēc
  pieciem
   gadiem paziņo savas ilgtermiņa stratēģijas
  klimata un enerģētikas jomā 30
   gadu perspektīvā, kuru mērķis ir palīdzēt |
| (a) | izpildīt Savienībai un tās dalībvalstīm UNFCCC un Parīzes nolīgumā paredzētās saistības samazināt antropogēnās siltumnīcefekta gāzu emisijas un kāpināt piesaistījumus piesaistītājos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

14. pants

14. pants

Ilgtermiņa
  mazemisiju stratēģijas

mazemisiju stratēģijas

Ilgtermiņa
  stratēģijas klimata un enerģētikas jomā

stratēģijas klimata un enerģētikas jomā

1.   Dalībvalstis
  sagatavo
  un
  Komisijai
  līdz
  2020
  . gada 1. janvārim un pēc tam ik pēc
  10
  gadiem paziņo savas ilgtermiņa
  mazemisiju
  stratēģijas
  50
  gadu perspektīvā, kuru mērķis ir palīdzēt

1.   Dalībvalstis un
  Komisija Savienības vārdā
  līdz
  2019
  . gada 1. janvārim
  pieņem
  un pēc tam ik pēc
  pieciem
   gadiem paziņo savas ilgtermiņa stratēģijas
  klimata un enerģētikas jomā 30
   gadu perspektīvā, kuru mērķis ir palīdzēt

(a)

izpildīt Savienībai un tās dalībvalstīm UNFCCC un Parīzes nolīgumā paredzētās saistības samazināt antropogēnās siltumnīcefekta gāzu emisijas un kāpināt piesaistījumus piesaistītājos;

| (a) | izpildīt Savienībai un tās dalībvalstīm UNFCCC un Parīzes nolīgumā paredzētās saistības samazināt antropogēnās siltumnīcefekta gāzu emisijas un kāpināt piesaistījumus piesaistītājos
  pa desmit gadu posmiem
  ; |
| --- | --- |

(a)

izpildīt Savienībai un tās dalībvalstīm UNFCCC un Parīzes nolīgumā paredzētās saistības samazināt antropogēnās siltumnīcefekta gāzu emisijas un kāpināt piesaistījumus piesaistītājos
  pa desmit gadu posmiem
  ;

pa desmit gadu posmiem

| (b) | sasniegt mērķi globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni; |
| --- | --- |

(b)

sasniegt mērķi globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni;

o

o

| (b) | sasniegt mērķi globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni
  , ierobežot Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas zem taisnīgas tās daļas atlikušajā oglekļa dioksīda emisiju kopapjomā
  ; |
| --- | --- |

(b)

sasniegt mērķi globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5  oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni
  , ierobežot Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas zem taisnīgas tās daļas atlikušajā oglekļa dioksīda emisiju kopapjomā
  ;

o

o

, ierobežot Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas zem taisnīgas tās daļas atlikušajā oglekļa dioksīda emisiju kopapjomā

| (c) | panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju ilgtermiņa samazinājumus un lielākus piesaistījumus piesaistītājos visos sektoros saskaņā ar Savienības mērķi
  līdz 2050. gadam izmaksefektīvi samazināt
  emisijas
  par 80–95 % salīdzinājumā ar 1990
  . 
  gada līmeni
  ,
  ņemot vērā attīstīto valstu grupā nepieciešamos samazinājumus saskaņā ar IPCC. |
| --- | --- |

(c)

panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju ilgtermiņa samazinājumus un lielākus piesaistījumus piesaistītājos visos sektoros saskaņā ar Savienības mērķi
  līdz 2050. gadam izmaksefektīvi samazināt
  emisijas
  par 80–95 % salīdzinājumā ar 1990
  . 
  gada līmeni
  ,
  ņemot vērā attīstīto valstu grupā nepieciešamos samazinājumus saskaņā ar IPCC.

līdz 2050. gadam izmaksefektīvi samazināt

par 80–95 % salīdzinājumā ar 1990

gada līmeni

ņemot vērā attīstīto valstu grupā nepieciešamos samazinājumus saskaņā ar IPCC.

| (c) | panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju ilgtermiņa samazinājumus un lielākus piesaistījumus piesaistītājos visos sektoros saskaņā ar Savienības mērķi
  , ņemot vērā nepieciešamos samazinājumus saskaņā ar IPCC, lai samazinātu Savienības siltumnīcefekta gāzu
  emisijas
  izmaksefektīvā veidā un palielinātu piesaistījumus piesaistītājos nolūkā izpildīt Parīzes nolīgumā noteiktos uzdevumus attiecībā uz temperatūru, lai 2050
  . 
  gadā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas būtu nulles līmenī
  ,
  un pēc tam ātri pārietu uz negatīvām emisijām; |
| --- | --- |

(c)

panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju ilgtermiņa samazinājumus un lielākus piesaistījumus piesaistītājos visos sektoros saskaņā ar Savienības mērķi
  , ņemot vērā nepieciešamos samazinājumus saskaņā ar IPCC, lai samazinātu Savienības siltumnīcefekta gāzu
  emisijas
  izmaksefektīvā veidā un palielinātu piesaistījumus piesaistītājos nolūkā izpildīt Parīzes nolīgumā noteiktos uzdevumus attiecībā uz temperatūru, lai 2050
  . 
  gadā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas būtu nulles līmenī
  ,
  un pēc tam ātri pārietu uz negatīvām emisijām;

, ņemot vērā nepieciešamos samazinājumus saskaņā ar IPCC, lai samazinātu Savienības siltumnīcefekta gāzu

izmaksefektīvā veidā un palielinātu piesaistījumus piesaistītājos nolūkā izpildīt Parīzes nolīgumā noteiktos uzdevumus attiecībā uz temperatūru, lai 2050

gadā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas būtu nulles līmenī

un pēc tam ātri pārietu uz negatīvām emisijām;

| (ca) | ne vēlāk kā līdz 2050. gadam Savienībā izveidot augsti energoefektīvu un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu energosistēmu. |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

ne vēlāk kā līdz 2050. gadam Savienībā izveidot augsti energoefektīvu un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu energosistēmu.

ne vēlāk kā līdz 2050. gadam Savienībā izveidot augsti energoefektīvu un uz atjaunojamiem energoresursiem balstītu energosistēmu.

2.   Ilgtermiņa
  mazemisiju
  stratēģijās norāda:

2.   Ilgtermiņa
  klimata un enerģētikas emisiju
  stratēģijās
  ietver II pielikumā noteiktos elementus un
  norāda:

| (a) | kopējos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus un kāpinātus piesaistījumus piesaistītājos; |
| --- | --- |

(a)

kopējos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus un kāpinātus piesaistījumus piesaistītājos;

| (a) | kopējos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus un kāpinātus piesaistījumus piesaistītājos
  , nosakot atsevišķu mērķrādītāju palielināt piesaistījumus piesaistītājos, kas atbilst centieniem ierobežot temperatūras paaugstināšanos saskaņā ar Parīzes nolīguma uzdevumiem
  ; |
| --- | --- |

(a)

kopējos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus un kāpinātus piesaistījumus piesaistītājos
  , nosakot atsevišķu mērķrādītāju palielināt piesaistījumus piesaistītājos, kas atbilst centieniem ierobežot temperatūras paaugstināšanos saskaņā ar Parīzes nolīguma uzdevumiem
  ;

, nosakot atsevišķu mērķrādītāju palielināt piesaistījumus piesaistītājos, kas atbilst centieniem ierobežot temperatūras paaugstināšanos saskaņā ar Parīzes nolīguma uzdevumiem

| (b) | emisiju
  samazinājumus un kāpinātus piesaistījumus konkrētos sektoros, tostarp elektroenerģijas, rūpniecības, transporta, ēku (gan dzīvojamo, gan terciāro ēku), lauksaimniecības un zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) sektorā; |
| --- | --- |

(b)

emisiju
  samazinājumus un kāpinātus piesaistījumus konkrētos sektoros, tostarp elektroenerģijas, rūpniecības, transporta, ēku (gan dzīvojamo, gan terciāro ēku), lauksaimniecības un zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) sektorā;

emisiju

| (b) | lai panāktu dekarbonizāciju, siltumnīcefekta gāzu emisiju
  samazinājumus un kāpinātus piesaistījumus konkrētos sektoros, tostarp
  arī
  elektroenerģijas, rūpniecības, transporta,
  siltumapgādes un aukstumapgādes un
  ēku (gan dzīvojamo, gan terciāro ēku), lauksaimniecības un zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) sektorā; |
| --- | --- |

(b)

lai panāktu dekarbonizāciju, siltumnīcefekta gāzu emisiju
  samazinājumus un kāpinātus piesaistījumus konkrētos sektoros, tostarp
  arī
  elektroenerģijas, rūpniecības, transporta,
  siltumapgādes un aukstumapgādes un
  ēku (gan dzīvojamo, gan terciāro ēku), lauksaimniecības un zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (LULUCF) sektorā;

lai panāktu dekarbonizāciju, siltumnīcefekta gāzu emisiju

arī

siltumapgādes un aukstumapgādes un

| (c) | gaidāmo progresu pārejā uz mazu siltumnīcefekta gāzu emisiju ekonomiku, ietverot siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti, iekšzemes kopprodukta CO2 emisijas intensitāti un ar to saistītās pētniecības, izstrādes un inovācijas stratēģijas; |
| --- | --- |

(c)

gaidāmo progresu pārejā uz mazu siltumnīcefekta gāzu emisiju ekonomiku, ietverot siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti, iekšzemes kopprodukta CO2 emisijas intensitāti un ar to saistītās pētniecības, izstrādes un inovācijas stratēģijas;

2

| (c) | gaidāmo progresu pārejā uz mazu siltumnīcefekta gāzu emisiju ekonomiku, ietverot siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti, iekšzemes kopprodukta CO2 emisijas intensitāti un ar to saistītās
  ilgtermiņa ieguldījumu,
  pētniecības, izstrādes un inovācijas stratēģijas; |
| --- | --- |

(c)

gaidāmo progresu pārejā uz mazu siltumnīcefekta gāzu emisiju ekonomiku, ietverot siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti, iekšzemes kopprodukta CO2 emisijas intensitāti un ar to saistītās
  ilgtermiņa ieguldījumu,
  pētniecības, izstrādes un inovācijas stratēģijas;

2

ilgtermiņa ieguldījumu,

| (ca) | paredzamo progresu attiecībā uz enerģētikas pārkārtošanu, ieskaitot enerģijas taupīšanu, atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējo daļu un atjaunojamo energoresursu enerģijas plānoto uzstādīto jaudu; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

paredzamo progresu attiecībā uz enerģētikas pārkārtošanu, ieskaitot enerģijas taupīšanu, atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējo daļu un atjaunojamo energoresursu enerģijas plānoto uzstādīto jaudu;

paredzamo progresu attiecībā uz enerģētikas pārkārtošanu, ieskaitot enerģijas taupīšanu, atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējo daļu un atjaunojamo energoresursu enerģijas plānoto uzstādīto jaudu;

| (cb) | sagaidāmo ekonomikas būtiskas dekarbonizācijas devumu makroekonomikas attīstībā un sociālajā attīstībā, kā arī attiecībā uz veselības apdraudējumiem un ieguvumiem un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

(cb)

(cb)

sagaidāmo ekonomikas būtiskas dekarbonizācijas devumu makroekonomikas attīstībā un sociālajā attīstībā, kā arī attiecībā uz veselības apdraudējumiem un ieguvumiem un vides aizsardzību;

sagaidāmo ekonomikas būtiskas dekarbonizācijas devumu makroekonomikas attīstībā un sociālajā attīstībā, kā arī attiecībā uz veselības apdraudējumiem un ieguvumiem un vides aizsardzību;

| (d) | sasaisti ar
  citu nacionālo
  ilgtermiņa plānošanu. |
| --- | --- |

(d)

sasaisti ar
  citu nacionālo
  ilgtermiņa plānošanu.

citu nacionālo

| (d) | sasaisti ar
  citiem nacionālajiem
  ilgtermiņa
  mērķiem,
  plānošanu
  un citām rīcībpolitikām, pasākumiem un ieguldījumiem
  . |
| --- | --- |

(d)

sasaisti ar
  citiem nacionālajiem
  ilgtermiņa
  mērķiem,
  plānošanu
  un citām rīcībpolitikām, pasākumiem un ieguldījumiem
  .

citiem nacionālajiem

mērķiem,

un citām rīcībpolitikām, pasākumiem un ieguldījumiem

2.a
     
  Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 36. pantu pieņemt deleģētus aktus, ar kuriem groza IIa pielikumu, lai to pielāgotu Savienības enerģētikas un klimata politikas satvaram, enerģijas tirgus attīstībai un jaunām UNFCCC un Parīzes nolīguma prasībām.

3.   
  Ilgtermiņa mazemisiju stratēģijām
  un 3. pantā
  minētajiem integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un
  klimata
  plāniem vajadzētu būt savstarpēji saskanīgiem
  .

3.   
  Integrētie nacionālie enerģētikas
  un
  klimata plāni, kas minēti
  3. pantā
  , atbilst ilgtermiņa stratēģijām
  klimata
  un enerģētikas jomā
  .

4.   Dalībvalstis
  savas ilgtermiņa mazemisiju
  stratēģijas un
  to atjauninājumus
  ,
  ja tādi ir
  ,
  nekavējoties
  dara
  publiski
  pieejamus.

4.   Dalībvalstis
  un Komisija izstrādā savas
  stratēģijas
  atklāti
  un
  pārredzami un nodrošina
  ,
  ka sabiedrībai, sociālajiem partneriem
  ,
  uzņēmumiem, investoriem, pilsoniskajai sabiedrībai un citām ieinteresētajām personām tiek dotas agrīnas un reālas iespējas piedalīties ilgtermiņa klimata un enerģētikas stratēģiju sagatavošanā, un
  dara
  šīs stratēģijas un visas papildu analīzes un datus sabiedrībai
  pieejamus
  , tostarp izmantojot 24. pantā minēto e-platformu
  .

4.a
     
  Komisija atbalsta dalībvalstis to ilgtermiņa stratēģiju sagatavošanā, sniedzot informāciju par attiecīgās jomas zinātnisko un tehnoloģisko attīstību, kas ir svarīga 1. pantā minēto mērķu sasniegšanai. Komisija arī nodrošina dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām iespējas sniegt papildu informāciju un apspriest to redzējumu, un izstrādā paraugpraksi un norādes, ko dalībvalstis var izmantot to stratēģiju izstrādes un īstenošanas posmā.

4.b
     
  Komisija izvērtē, vai nacionālās ilgtermiņa stratēģijas ir piemērotas 1. pantā izklāstīto Savienības mērķu kopīgai sasniegšanai. Komisija var sniegt dalībvalstīm ieteikumus, lai sekmētu minētā mērķa īstenošanu un palīdzētu dalībvalstīm to centienos sagatavot un īstenot to ilgtermiņa stratēģijas.

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

15. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | informācija par progresu virzībā uz integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā izvirzīto mērķrādītāju
  , mērķu
  un
  devumu
  sasniegšanu un to sasniegšanai vajadzīgo rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

informācija par progresu virzībā uz integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā izvirzīto mērķrādītāju
  , mērķu
  un
  devumu
  sasniegšanu un to sasniegšanai vajadzīgo rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanu;

, mērķu

devumu

| (a) | informācija par progresu virzībā uz integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā izvirzīto mērķrādītāju un
  mērķu
  sasniegšanu un to
  finansēšanai un
  sasniegšanai vajadzīgo rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

(a)

informācija par progresu virzībā uz integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā izvirzīto mērķrādītāju un
  mērķu
  sasniegšanu un to
  finansēšanai un
  sasniegšanai vajadzīgo rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanu;

mērķu

finansēšanai un

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

15. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | saskaņā ar 10. pantu veiktas sabiedriskās apspriešanas rezultāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

saskaņā ar 10. pantu veiktas sabiedriskās apspriešanas rezultāti;

saskaņā ar 10. pantu veiktas sabiedriskās apspriešanas rezultāti;

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

15. pants – 2. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ab) | informācija par sasniegtajiem panākumiem, kas gūti, atbalstot aktīvu iesaisti saskaņā ar 10.a pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ab)

(ab)

informācija par sasniegtajiem panākumiem, kas gūti, atbalstot aktīvu iesaisti saskaņā ar 10.a pantu;

informācija par sasniegtajiem panākumiem, kas gūti, atbalstot aktīvu iesaisti saskaņā ar 10.a pantu;

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts – ac apakšpunkts (jauns)

15. pants – 2. punkts – ac apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ac) | attiecīgā informācija un dati par paveikto 14. pantā minētajās ilgtermiņa enerģētikas un klimata stratēģijās izklāstīto uzdevumu, mērķu un saistību sasniegšanā un saistību izpildē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ac)

(ac)

attiecīgā informācija un dati par paveikto 14. pantā minētajās ilgtermiņa enerģētikas un klimata stratēģijās izklāstīto uzdevumu, mērķu un saistību sasniegšanā un saistību izpildē;

attiecīgā informācija un dati par paveikto 14. pantā minētajās ilgtermiņa enerģētikas un klimata stratēģijās izklāstīto uzdevumu, mērķu un saistību sasniegšanā un saistību izpildē;

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 5. punkts

15. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ja Komisija ir sniegusi ieteikumus saskaņā ar 27. panta 2. vai 3. punktu, attiecīgā dalībvalsts savā šā panta 1. punktā minētajā ziņojumā iekļauj informāciju par rīcībpolitikām un pasākumiem, kas pieņemti vai ko plānots pieņemt un īstenot šo ieteikumu ievērošanai. Šāda informācija ietver detalizētu īstenošanas grafiku. | 5.   Ja Komisija ir sniegusi ieteikumus saskaņā ar 27. panta 2. vai 3. punktu, attiecīgā dalībvalsts savā šā panta 1. punktā minētajā ziņojumā iekļauj informāciju par rīcībpolitikām un pasākumiem, kas pieņemti vai ko plānots pieņemt un īstenot šo ieteikumu ievērošanai. Šāda informācija ietver detalizētu īstenošanas grafiku.
  Ja attiecīgā dalībvalsts izdara atkāpes no Komisijas ieteikuma, tā sniedz uz uzticamiem datiem un objektīviem kritērijiem balstītu detalizētu pamatojumu un dara to pieejamu sabiedrībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ja Komisija ir sniegusi ieteikumus saskaņā ar 27. panta 2. vai 3. punktu, attiecīgā dalībvalsts savā šā panta 1. punktā minētajā ziņojumā iekļauj informāciju par rīcībpolitikām un pasākumiem, kas pieņemti vai ko plānots pieņemt un īstenot šo ieteikumu ievērošanai. Šāda informācija ietver detalizētu īstenošanas grafiku.

5.   Ja Komisija ir sniegusi ieteikumus saskaņā ar 27. panta 2. vai 3. punktu, attiecīgā dalībvalsts savā šā panta 1. punktā minētajā ziņojumā iekļauj informāciju par rīcībpolitikām un pasākumiem, kas pieņemti vai ko plānots pieņemt un īstenot šo ieteikumu ievērošanai. Šāda informācija ietver detalizētu īstenošanas grafiku.
  Ja attiecīgā dalībvalsts izdara atkāpes no Komisijas ieteikuma, tā sniedz uz uzticamiem datiem un objektīviem kritērijiem balstītu detalizētu pamatojumu un dara to pieejamu sabiedrībai.

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 5.a punkts (jauns)

15. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Dalībvalstis ziņojumus, kas saskaņā ar šo pantu iesniegti Komisijai, dara pieejamus sabiedrībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Dalībvalstis ziņojumus, kas saskaņā ar šo pantu iesniegti Komisijai, dara pieejamus sabiedrībai.

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 4. punkts

18. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | trajektorijas, kas raksturo bioenerģijas pieprasījumu, dezagregētu pēc pieprasījuma siltumapgādes, elektroenerģijas un transporta sektorā, un biomasas piedāvājumu sadalījumā pa sākvielām un pēc izcelsmes (nošķirot
  iekšējo
  ražošanu un importu). Attiecībā uz meža biomasu — novērtējums par tās avotu un ietekmi uz LULUCF piesaistītājiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

trajektorijas, kas raksturo bioenerģijas pieprasījumu, dezagregētu pēc pieprasījuma siltumapgādes, elektroenerģijas un transporta sektorā, un biomasas piedāvājumu sadalījumā pa sākvielām un pēc izcelsmes (nošķirot
  iekšējo
  ražošanu un importu). Attiecībā uz meža biomasu — novērtējums par tās avotu un ietekmi uz LULUCF piesaistītājiem;

iekšējo

| (4) | trajektorijas, kas raksturo bioenerģijas pieprasījumu, dezagregētu pēc pieprasījuma siltumapgādes, elektroenerģijas un transporta sektorā,
  tostarp biodegvielu īpatsvaru, moderno biodegvielu īpatsvaru, no lauksaimniecības zemē izaudzētiem kultūraugiem saražotas biodegvielas īpatsvaru,
  un biomasas piedāvājumu sadalījumā pa sākvielām un pēc izcelsmes (nošķirot
  iekšzemes
  ražošanu un importu). Attiecībā uz meža biomasu — novērtējums par tās avotu un ietekmi uz LULUCF piesaistītājiem; |
| --- | --- |

(4)

trajektorijas, kas raksturo bioenerģijas pieprasījumu, dezagregētu pēc pieprasījuma siltumapgādes, elektroenerģijas un transporta sektorā,
  tostarp biodegvielu īpatsvaru, moderno biodegvielu īpatsvaru, no lauksaimniecības zemē izaudzētiem kultūraugiem saražotas biodegvielas īpatsvaru,
  un biomasas piedāvājumu sadalījumā pa sākvielām un pēc izcelsmes (nošķirot
  iekšzemes
  ražošanu un importu). Attiecībā uz meža biomasu — novērtējums par tās avotu un ietekmi uz LULUCF piesaistītājiem;

tostarp biodegvielu īpatsvaru, moderno biodegvielu īpatsvaru, no lauksaimniecības zemē izaudzētiem kultūraugiem saražotas biodegvielas īpatsvaru,

iekšzemes

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 4.a punkts (jauns)

18. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | mērķi un trajektorijas attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju, ko saražo reģioni, pilsētas, energokopienas un ražojoši patērētāji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4a)

(4a)

mērķi un trajektorijas attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju, ko saražo reģioni, pilsētas, energokopienas un ražojoši patērētāji;

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 5. punkts

18. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | attiecīgā gadījumā citas nacionālās trajektorijas un mērķi, tostarp ilgtermiņa un sektorālās trajektorijas un mērķi (piemēram,
  biodegvielu īpatsvars, moderno biodegvielu īpatsvars, to biodegvielu īpatsvars, kas saražotas no lauksaimniecības zemē audzētām pamatkultūrām,
  no biomasas saražotās elektroenerģijas īpatsvars bez siltumenerģijas ražošanas, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars centralizētajā siltumapgādē, atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojums ēkās,
  pilsētu
  ,
  energokopienu un pašpatērētāju saražotā atjaunojamo energoresursu enerģija)
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5)

attiecīgā gadījumā citas nacionālās trajektorijas un mērķi, tostarp ilgtermiņa un sektorālās trajektorijas un mērķi (piemēram,
  biodegvielu īpatsvars, moderno biodegvielu īpatsvars, to biodegvielu īpatsvars, kas saražotas no lauksaimniecības zemē audzētām pamatkultūrām,
  no biomasas saražotās elektroenerģijas īpatsvars bez siltumenerģijas ražošanas, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars centralizētajā siltumapgādē, atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojums ēkās,
  pilsētu
  ,
  energokopienu un pašpatērētāju saražotā atjaunojamo energoresursu enerģija)
  ;

biodegvielu īpatsvars, moderno biodegvielu īpatsvars, to biodegvielu īpatsvars, kas saražotas no lauksaimniecības zemē audzētām pamatkultūrām,

pilsētu

energokopienu un pašpatērētāju saražotā atjaunojamo energoresursu enerģija)

| (5) | attiecīgā gadījumā citas nacionālās trajektorijas un mērķi, tostarp ilgtermiņa un sektorālās trajektorijas un mērķi (piemēram, no biomasas saražotās elektroenerģijas īpatsvars bez siltumenerģijas ražošanas, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars centralizētajā siltumapgādē, atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojums ēkās,
  enerģija
  ,
  kas iegūta no dūņām notekūdeņu attīrīšanas procesā
  ; |
| --- | --- |

(5)

attiecīgā gadījumā citas nacionālās trajektorijas un mērķi, tostarp ilgtermiņa un sektorālās trajektorijas un mērķi (piemēram, no biomasas saražotās elektroenerģijas īpatsvars bez siltumenerģijas ražošanas, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars centralizētajā siltumapgādē, atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantojums ēkās,
  enerģija
  ,
  kas iegūta no dūņām notekūdeņu attīrīšanas procesā
  ;

enerģija

kas iegūta no dūņām notekūdeņu attīrīšanas procesā

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 1. punkts

18. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | īstenotās, pieņemtās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi, kuru mērķis ir panākt, ka tiek
  sasniegts nacionālais devums
  saistošā Savienības līmeņa 2030. gada atjaunojamo energoresursu mērķrādītāja sasniegšanā, kas minēts 4. panta a) punkta 2. apakšpunkta i) punktā, arī sektoriem specifiski un tehnoloģijām specifiski pasākumi, un īpaša izskatīšana par to, kā īstenoti [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767,] 23., 24. un 25. pantā noteiktie pasākumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

īstenotās, pieņemtās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi, kuru mērķis ir panākt, ka tiek
  sasniegts nacionālais devums
  saistošā Savienības līmeņa 2030. gada atjaunojamo energoresursu mērķrādītāja sasniegšanā, kas minēts 4. panta a) punkta 2. apakšpunkta i) punktā, arī sektoriem specifiski un tehnoloģijām specifiski pasākumi, un īpaša izskatīšana par to, kā īstenoti [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767,] 23., 24. un 25. pantā noteiktie pasākumi;

sasniegts nacionālais devums

| (1) | īstenotās, pieņemtās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi, kuru mērķis ir panākt, ka tiek
  sasniegti nacionālie mērķrādītāji
  saistošā Savienības līmeņa 2030. gada atjaunojamo energoresursu mērķrādītāja sasniegšanā, kas minēts 4. panta a) punkta 2. apakšpunkta i) punktā, arī sektoriem specifiski un tehnoloģijām specifiski pasākumi, un īpaša izskatīšana par to, kā īstenoti [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767,] 23., 24. un 25. pantā noteiktie pasākumi; |
| --- | --- |

(1)

īstenotās, pieņemtās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi, kuru mērķis ir panākt, ka tiek
  sasniegti nacionālie mērķrādītāji
  saistošā Savienības līmeņa 2030. gada atjaunojamo energoresursu mērķrādītāja sasniegšanā, kas minēts 4. panta a) punkta 2. apakšpunkta i) punktā, arī sektoriem specifiski un tehnoloģijām specifiski pasākumi, un īpaša izskatīšana par to, kā īstenoti [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767,] 23., 24. un 25. pantā noteiktie pasākumi;

sasniegti nacionālie mērķrādītāji

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 4.a punkts (jauns)

18. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | konkrēti pasākumi, lai novērtētu, padarītu pārredzamu un mazinātu vajadzību pēc visu laiku darbināmas jaudas, kas var mazināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4a)

(4a)

konkrēti pasākumi, lai novērtētu, padarītu pārredzamu un mazinātu vajadzību pēc visu laiku darbināmas jaudas, kas var mazināt atjaunojamo energoresursu izmantošanu;

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 1. punkts

19. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa trajektorija no 2020. gada līdz 2030. gadam kā
  nacionālais energoekonomiskais devums
  2030. gadam izvirzītā Savienības mērķrādītāja sasniegšanai, tostarp izmantotā metodika; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa trajektorija no 2020. gada līdz 2030. gadam kā
  nacionālais energoekonomiskais devums
  2030. gadam izvirzītā Savienības mērķrādītāja sasniegšanai, tostarp izmantotā metodika;

nacionālais energoekonomiskais devums

| (1) | primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa trajektorija no 2020. gada līdz 2030. gadam kā
  nacionālo enerģijas ietaupījumu saistošie mērķrādītāji
  2030. gadam izvirzītā Savienības mērķrādītāja sasniegšanai, tostarp izmantotā metodika; |
| --- | --- |

(1)

primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa trajektorija no 2020. gada līdz 2030. gadam kā
  nacionālo enerģijas ietaupījumu saistošie mērķrādītāji
  2030. gadam izvirzītā Savienības mērķrādītāja sasniegšanai, tostarp izmantotā metodika;

nacionālo enerģijas ietaupījumu saistošie mērķrādītāji

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts

19. pants – 1. daļa – a apakšpunkts – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | publiskā un privātā sektora dzīvojamo ēku
  un komercēku
  nacionālā fonda ilgtermiņa renovācijas mērķi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

publiskā un privātā sektora dzīvojamo ēku
  un komercēku
  nacionālā fonda ilgtermiņa renovācijas mērķi;

un komercēku

| (2) | publiskā un privātā sektora dzīvojamo ēku
  , kā arī publisko un privāto nedzīvojamo ēku
  nacionālā fonda ilgtermiņa renovācijas mērķi; |
| --- | --- |

(2)

publiskā un privātā sektora dzīvojamo ēku
  , kā arī publisko un privāto nedzīvojamo ēku
  nacionālā fonda ilgtermiņa renovācijas mērķi;

, kā arī publisko un privāto nedzīvojamo ēku

Grozījums Nr. 137

Grozījums Nr. 137

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 1. punkts

19. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | īstenotās, pieņemtās un plānotās rīcībpolitikas, pasākumi un programmas 2030. gadam izvirzītā
  indikatīvā
  nacionālā energoefektivitātes
  devuma
  , kā arī citu 6. pantā norādīto mērķu sasniegšanai, arī plānotie pasākumi un instrumenti (arī finansiāli) ēku energoefektivitātes veicināšanai, pasākumi gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras energoefektivitātes potenciāla realizācijai un citi energoefektivitāti veicinoši pasākumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

īstenotās, pieņemtās un plānotās rīcībpolitikas, pasākumi un programmas 2030. gadam izvirzītā
  indikatīvā
  nacionālā energoefektivitātes
  devuma
  , kā arī citu 6. pantā norādīto mērķu sasniegšanai, arī plānotie pasākumi un instrumenti (arī finansiāli) ēku energoefektivitātes veicināšanai, pasākumi gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras energoefektivitātes potenciāla realizācijai un citi energoefektivitāti veicinoši pasākumi;

indikatīvā

devuma

| (1) | īstenotās, pieņemtās un plānotās rīcībpolitikas, pasākumi un programmas 2030. gadam izvirzītā
  saistošā
  nacionālā energoefektivitātes
  mērķrādītāja
  , kā arī citu 6. pantā norādīto mērķu sasniegšanai, arī plānotie pasākumi un instrumenti (arī finansiāli) ēku energoefektivitātes veicināšanai, pasākumi gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras energoefektivitātes potenciāla realizācijai un citi energoefektivitāti veicinoši pasākumi; |
| --- | --- |

(1)

īstenotās, pieņemtās un plānotās rīcībpolitikas, pasākumi un programmas 2030. gadam izvirzītā
  saistošā
  nacionālā energoefektivitātes
  mērķrādītāja
  , kā arī citu 6. pantā norādīto mērķu sasniegšanai, arī plānotie pasākumi un instrumenti (arī finansiāli) ēku energoefektivitātes veicināšanai, pasākumi gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras energoefektivitātes potenciāla realizācijai un citi energoefektivitāti veicinoši pasākumi;

saistošā

mērķrādītāja

Grozījums Nr. 138

Grozījums Nr. 138

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 3. punkts

19. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | nacionālā energoefektivitātes pienākuma shēma un alternatīvi pasākumi atbilstīgi Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)
  0761
  grozītās redakcijas] 7.a un 7.b pantam saskaņā ar šīs regulas II pielikumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)

nacionālā energoefektivitātes pienākuma shēma un alternatīvi pasākumi atbilstīgi Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)
  0761
  grozītās redakcijas] 7.a un 7.b pantam saskaņā ar šīs regulas II pielikumu;

0761

| (3) | nacionālā energoefektivitātes pienākuma shēma un alternatīvi pasākumi atbilstīgi Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)
  0761
  grozītās redakcijas] 7.a un 7.b pantam saskaņā ar šīs regulas II pielikumu
  , tostarp enerģijas ietaupījumi, kas sasniegti, pateicoties valsts energoefektivitātes saistībām un/vai alternatīviem pasākumiem, kuri pieņemti, piemērojot Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7., 7.a un 7.b pantu un 20. panta 6. punktu, kā arī ietekme uz patērētāju rēķiniem un prasības ar sociālu mērķi
  ; |
| --- | --- |

(3)

nacionālā energoefektivitātes pienākuma shēma un alternatīvi pasākumi atbilstīgi Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)
  0761
  grozītās redakcijas] 7.a un 7.b pantam saskaņā ar šīs regulas II pielikumu
  , tostarp enerģijas ietaupījumi, kas sasniegti, pateicoties valsts energoefektivitātes saistībām un/vai alternatīviem pasākumiem, kuri pieņemti, piemērojot Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7., 7.a un 7.b pantu un 20. panta 6. punktu, kā arī ietekme uz patērētāju rēķiniem un prasības ar sociālu mērķi
  ;

0761

, tostarp enerģijas ietaupījumi, kas sasniegti, pateicoties valsts energoefektivitātes saistībām un/vai alternatīviem pasākumiem, kuri pieņemti, piemērojot Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7., 7.a un 7.b pantu un 20. panta 6. punktu, kā arī ietekme uz patērētāju rēķiniem un prasības ar sociālu mērķi

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 4. punkts

19. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | publiskā un privātā sektora dzīvojamo ēku un
  komercplatību
  nacionālā fonda renovācijas ilgtermiņa stratēģija, arī rīcībpolitikas un pasākumi izmaksefektīvas pilnīgas renovācijas un pakāpeniskas pilnīgas renovācijas veicināšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

publiskā un privātā sektora dzīvojamo ēku un
  komercplatību
  nacionālā fonda renovācijas ilgtermiņa stratēģija, arī rīcībpolitikas un pasākumi izmaksefektīvas pilnīgas renovācijas un pakāpeniskas pilnīgas renovācijas veicināšanai;

komercplatību

| (4) | publiskā un privātā sektora dzīvojamo ēku un
  nedzīvojamo ēku
  nacionālā fonda renovācijas ilgtermiņa stratēģija, arī rīcībpolitikas un pasākumi
  , lai novirzītu ieguldījumus uz
  izmaksefektīvas pilnīgas renovācijas un pakāpeniskas pilnīgas renovācijas veicināšanu
  , jo īpaši ņemot vērā ar pierādījumiem pamatotas aplēses par paredzēto enerģijas ietaupījumu un plašākiem ieguvumiem saskaņā ar 2.a pantu Direktīvā (ES).../... [Direktīva par ēku energoefektivitāti, COD 0381/16]
  ; |
| --- | --- |

(4)

publiskā un privātā sektora dzīvojamo ēku un
  nedzīvojamo ēku
  nacionālā fonda renovācijas ilgtermiņa stratēģija, arī rīcībpolitikas un pasākumi
  , lai novirzītu ieguldījumus uz
  izmaksefektīvas pilnīgas renovācijas un pakāpeniskas pilnīgas renovācijas veicināšanu
  , jo īpaši ņemot vērā ar pierādījumiem pamatotas aplēses par paredzēto enerģijas ietaupījumu un plašākiem ieguvumiem saskaņā ar 2.a pantu Direktīvā (ES).../... [Direktīva par ēku energoefektivitāti, COD 0381/16]
  ;

nedzīvojamo ēku

, lai novirzītu ieguldījumus uz

, jo īpaši ņemot vērā ar pierādījumiem pamatotas aplēses par paredzēto enerģijas ietaupījumu un plašākiem ieguvumiem saskaņā ar 2.a pantu Direktīvā (ES).../... [Direktīva par ēku energoefektivitāti, COD 0381/16]

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 5.a punkts (jauns)

19. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | rīcībpolitikas un pasākumi, kuru mērķis ir attīstīt augstas efektivitātes koģenerācijas un efektīvu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu ekonomisko potenciālu saskaņā ar 14. panta 2. punktu Direktīvā (ES) .../... [Direktīva 2012/27/ES, kurā grozījumi izdarīti ar priekšlikumu COM(2016)0761]; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5a)

(5a)

rīcībpolitikas un pasākumi, kuru mērķis ir attīstīt augstas efektivitātes koģenerācijas un efektīvu siltumapgādes un aukstumapgādes sistēmu ekonomisko potenciālu saskaņā ar 14. panta 2. punktu Direktīvā (ES) .../... [Direktīva 2012/27/ES, kurā grozījumi izdarīti ar priekšlikumu COM(2016)0761];

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 5.b punkts (jauns)

19. pants – 1. daļa – b apakšpunkts – 5.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | attiecīgā gadījumā progress citās īstenotajās, pieņemtajās un plānotajās rīcībpolitikās, pasākumos un darbībās, kas izriet no ilgtermiņa renovācijas stratēģijām saskaņā ar 2.a pantu Direktīvā (ES).../... [Direktīva par ēku energoefektivitāti, COD 0381/16], tostarp tajos, kas paredzēti valsts ēku fonda segmentiem ar sliktāko sniegumu, kā arī piekļuvei informācijai un finansējumam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5b)

(5b)

attiecīgā gadījumā progress citās īstenotajās, pieņemtajās un plānotajās rīcībpolitikās, pasākumos un darbībās, kas izriet no ilgtermiņa renovācijas stratēģijām saskaņā ar 2.a pantu Direktīvā (ES).../... [Direktīva par ēku energoefektivitāti, COD 0381/16], tostarp tajos, kas paredzēti valsts ēku fonda segmentiem ar sliktāko sniegumu, kā arī piekļuvei informācijai un finansējumam;

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. daļa – a apakšpunkts

20. pants – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nacionālie mērķi attiecībā uz
  energoavotu
  un piegādātājvalstu dažādošanu, akumulāciju un pieprasījumreakciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

nacionālie mērķi attiecībā uz
  energoavotu
  un piegādātājvalstu dažādošanu, akumulāciju un pieprasījumreakciju;

energoavotu

| (a) | nacionālie mērķi attiecībā uz
  energoefektivitātes uzlabošanu, atjaunojamo energoresursu palielināšanu un piegādes, piegādes ceļu
  un piegādātājvalstu dažādošanu, akumulāciju un pieprasījumreakciju; |
| --- | --- |

(a)

nacionālie mērķi attiecībā uz
  energoefektivitātes uzlabošanu, atjaunojamo energoresursu palielināšanu un piegādes, piegādes ceļu
  un piegādātājvalstu dažādošanu, akumulāciju un pieprasījumreakciju;

energoefektivitātes uzlabošanu, atjaunojamo energoresursu palielināšanu un piegādes, piegādes ceļu

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. daļa – b apakšpunkts

20. pants – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai mazinātu atkarību no enerģijas importa no trešām valstīm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai mazinātu atkarību no enerģijas importa no trešām valstīm;

| (b) | nacionālie mērķi
  un pasākumi
  , kas izvirzīti, lai mazinātu atkarību no enerģijas importa no trešām valstīm
  , un kas nerada šķēršļus Enerģētikas savienības veiksmīgai īstenošanai
  ; |
| --- | --- |

(b)

nacionālie mērķi
  un pasākumi
  , kas izvirzīti, lai mazinātu atkarību no enerģijas importa no trešām valstīm
  , un kas nerada šķēršļus Enerģētikas savienības veiksmīgai īstenošanai
  ;

un pasākumi

, un kas nerada šķēršļus Enerģētikas savienības veiksmīgai īstenošanai

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants – 1. daļa – ca apakšpunkts (jauns)

20. pants – 1. daļa – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | nacionālie mērķi attiecībā uz nacionālās energosistēmas elastīguma uzlabošanu, jo īpaši īstenojot energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus, izmantojot iekšzemes un reģionālos atjaunojamos energoresursus, pieprasījumreakciju un akumulāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

nacionālie mērķi attiecībā uz nacionālās energosistēmas elastīguma uzlabošanu, jo īpaši īstenojot energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus, izmantojot iekšzemes un reģionālos atjaunojamos energoresursus, pieprasījumreakciju un akumulāciju;

nacionālie mērķi attiecībā uz nacionālās energosistēmas elastīguma uzlabošanu, jo īpaši īstenojot energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus, izmantojot iekšzemes un reģionālos atjaunojamos energoresursus, pieprasījumreakciju un akumulāciju;

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

21. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | elektrotīklu starpsavienotības līmenis, ko dalībvalsts tiecas panākt 2030. gadā sakarā ar elektrotīklu starpsavienotības 15 % mērķrādītāju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

elektrotīklu starpsavienotības līmenis, ko dalībvalsts tiecas panākt 2030. gadā sakarā ar elektrotīklu starpsavienotības 15 % mērķrādītāju;

| (a) | elektrotīklu starpsavienotības līmenis, ko dalībvalsts tiecas panākt 2030. gadā sakarā ar
  indikatīvu
  elektrotīklu starpsavienotības
  vismaz
  15 % mērķrādītāju; |
| --- | --- |

(a)

elektrotīklu starpsavienotības līmenis, ko dalībvalsts tiecas panākt 2030. gadā sakarā ar
  indikatīvu
  elektrotīklu starpsavienotības
  vismaz
  15 % mērķrādītāju;

indikatīvu

vismaz

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

21. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | galvenie nacionālie mērķi attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes pārvades infrastruktūru, kas vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus un mērķrādītājus jebkurā no piecām Enerģētikas savienības pamatdimensijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

galvenie nacionālie mērķi attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes pārvades infrastruktūru, kas vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus un mērķrādītājus jebkurā no piecām Enerģētikas savienības pamatdimensijām;

| (b) | galvenie nacionālie mērķi attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes pārvades
  un sadales
  infrastruktūru
  un tās modernizēšanu
  , kas vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus un mērķrādītājus jebkurā no piecām Enerģētikas savienības pamatdimensijām; |
| --- | --- |

(b)

galvenie nacionālie mērķi attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes pārvades
  un sadales
  infrastruktūru
  un tās modernizēšanu
  , kas vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus un mērķrādītājus jebkurā no piecām Enerģētikas savienības pamatdimensijām;

un sadales

un tās modernizēšanu

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

21. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | attiecīgā gadījumā nacionālie mērķi, kas saistīti ar
  citiem iekšējā enerģijas tirgus aspektiem
  ,
  piemēram
  ,
  tirgu
  integrāciju un sasaistīšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

attiecīgā gadījumā nacionālie mērķi, kas saistīti ar
  citiem iekšējā enerģijas tirgus aspektiem
  ,
  piemēram
  ,
  tirgu
  integrāciju un sasaistīšanu;

citiem iekšējā enerģijas tirgus aspektiem

piemēram

tirgu

| (d) | attiecīgā gadījumā nacionālie mērķi
  un pasākumi
  , kas saistīti ar
  sistēmas elastību, jo īpaši, likvidējot šķēršļus
  ,
  kuri kavē cenu brīvu veidošanos
  ,
  tirgus
  integrāciju un sasaistīšanu
  , viedtīkliem, agregāciju, pieprasījumreakciju, uzglabāšanu, decentralizētu ražošanu, nosūtīšanas, pārsūtīšanas un ierobežošanas mehānismiem un reāllaika cenu signāliem
  ; |
| --- | --- |

(d)

attiecīgā gadījumā nacionālie mērķi
  un pasākumi
  , kas saistīti ar
  sistēmas elastību, jo īpaši, likvidējot šķēršļus
  ,
  kuri kavē cenu brīvu veidošanos
  ,
  tirgus
  integrāciju un sasaistīšanu
  , viedtīkliem, agregāciju, pieprasījumreakciju, uzglabāšanu, decentralizētu ražošanu, nosūtīšanas, pārsūtīšanas un ierobežošanas mehānismiem un reāllaika cenu signāliem
  ;

un pasākumi

sistēmas elastību, jo īpaši, likvidējot šķēršļus

kuri kavē cenu brīvu veidošanos

tirgus

, viedtīkliem, agregāciju, pieprasījumreakciju, uzglabāšanu, decentralizētu ražošanu, nosūtīšanas, pārsūtīšanas un ierobežošanas mehānismiem un reāllaika cenu signāliem

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

21. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | nacionālie mērķi attiecībā uz enerģētisko nabadzību, tostarp enerģētiskās nabadzības apstākļos esošo mājsaimniecību skaitu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

(e)

nacionālie mērķi attiecībā uz enerģētisko nabadzību, tostarp enerģētiskās nabadzības apstākļos esošo mājsaimniecību skaitu;

nacionālie mērķi attiecībā uz enerģētisko nabadzību, tostarp enerģētiskās nabadzības apstākļos esošo mājsaimniecību skaitu;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

21. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | nacionālie mērķi un pasākumi, kas saistīti ar atjaunojamo energoresursu enerģijas līdzdalību bez diskriminācijas, pieprasījumreakciju un uzglabāšanu, tostarp izmantojot agregāciju, visos enerģijas tirgos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

nacionālie mērķi un pasākumi, kas saistīti ar atjaunojamo energoresursu enerģijas līdzdalību bez diskriminācijas, pieprasījumreakciju un uzglabāšanu, tostarp izmantojot agregāciju, visos enerģijas tirgos;

nacionālie mērķi un pasākumi, kas saistīti ar atjaunojamo energoresursu enerģijas līdzdalību bez diskriminācijas, pieprasījumreakciju un uzglabāšanu, tostarp izmantojot agregāciju, visos enerģijas tirgos;

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

21. pants – 1. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (eb) | nacionālie mērķi un pasākumi attiecībā uz to, lai nodrošinātu, ka patērētāji līdzdarbojas enerģētikas sistēmā un gūst labumu no pašražošanas un jaunajām tehnoloģijām, tostarp viedajiem skaitītājiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(eb)

(eb)

nacionālie mērķi un pasākumi attiecībā uz to, lai nodrošinātu, ka patērētāji līdzdarbojas enerģētikas sistēmā un gūst labumu no pašražošanas un jaunajām tehnoloģijām, tostarp viedajiem skaitītājiem;

nacionālie mērķi un pasākumi attiecībā uz to, lai nodrošinātu, ka patērētāji līdzdarbojas enerģētikas sistēmā un gūst labumu no pašražošanas un jaunajām tehnoloģijām, tostarp viedajiem skaitītājiem;

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

21. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | attiecīgā gadījumā nacionālie mērķi
  attiecībā uz
  elektroenerģijas sistēmas pietiekamības nodrošināšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

attiecīgā gadījumā nacionālie mērķi
  attiecībā uz
  elektroenerģijas sistēmas pietiekamības nodrošināšanu;

attiecībā uz

| (f) | attiecīgā gadījumā nacionālie mērķi
  saistībā ar
  elektroenerģijas sistēmas pietiekamības nodrošināšanu
  , nodrošinot, ka netiek ieviests neviens jaudas mehānisms, vai, ja tādi tiek ieviesti piegādes drošības dēļ, tie ir pēc iespējas ierobežoti
  ; |
| --- | --- |

(f)

attiecīgā gadījumā nacionālie mērķi
  saistībā ar
  elektroenerģijas sistēmas pietiekamības nodrošināšanu
  , nodrošinot, ka netiek ieviests neviens jaudas mehānisms, vai, ja tādi tiek ieviesti piegādes drošības dēļ, tie ir pēc iespējas ierobežoti
  ;

saistībā ar

, nodrošinot, ka netiek ieviests neviens jaudas mehānisms, vai, ja tādi tiek ieviesti piegādes drošības dēļ, tie ir pēc iespējas ierobežoti

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

21. pants – 1. punkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | nacionālie pasākumi, lai noteiktu vai pārskatītu tirdzniecības zonas ar mērķi novērst strukturālu pārslodzi, maksimāli palielinātu ekonomisko efektivitāti un pārrobežu tirdzniecību un nodrošinātu energoapgādes drošību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

nacionālie pasākumi, lai noteiktu vai pārskatītu tirdzniecības zonas ar mērķi novērst strukturālu pārslodzi, maksimāli palielinātu ekonomisko efektivitāti un pārrobežu tirdzniecību un nodrošinātu energoapgādes drošību;

nacionālie pasākumi, lai noteiktu vai pārskatītu tirdzniecības zonas ar mērķi novērst strukturālu pārslodzi, maksimāli palielinātu ekonomisko efektivitāti un pārrobežu tirdzniecību un nodrošinātu energoapgādes drošību;

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

21. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | īstenotās, pieņemtās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi a) līdz
  f
  ) apakšpunktā minēto mērķu sasniegšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

īstenotās, pieņemtās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi a) līdz
  f
  ) apakšpunktā minēto mērķu sasniegšanai;

f

| (g) | īstenotās, pieņemtās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi a) līdz
  fa
  ) apakšpunktā minēto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

(g)

īstenotās, pieņemtās un plānotās rīcībpolitikas un pasākumi a) līdz
  fa
  ) apakšpunktā minēto mērķu sasniegšanai;

fa

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21.a pants (jauns)

21.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 21.a pants |
| | Integrētā ziņošana par enerģētisko nabadzību |
| | Vajadzības gadījumā dalībvalsts integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata politikas progresa ziņojumā iekļauj kvantitatīvu informāciju par enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu, kā arī informāciju par rīcībpolitikām un pasākumiem enerģētiskās nabadzības problēmas risināšanai saskaņā ar 3. panta 3. punkta v) apakšpunktu. |
| | Ja tiek piemērota 3. panta 3. punkta v) apakšpunkta otrā daļa, attiecīgā dalībvalsts integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata politikas progresa ziņojumā iekļauj informāciju par to, kā tiek īstenots tās nacionālais indikatīvais mērķis samazināt enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu. |
| | Komisija datus, ko dalībvalstis tai paziņojušas saskaņā ar šo pantu, dara zināmus Eiropas Enerģētiskās nabadzības novērošanas centram. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

21.a pants

21.a pants

Integrētā ziņošana par enerģētisko nabadzību

Integrētā ziņošana par enerģētisko nabadzību

Vajadzības gadījumā dalībvalsts integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata politikas progresa ziņojumā iekļauj kvantitatīvu informāciju par enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu, kā arī informāciju par rīcībpolitikām un pasākumiem enerģētiskās nabadzības problēmas risināšanai saskaņā ar 3. panta 3. punkta v) apakšpunktu.

Vajadzības gadījumā dalībvalsts integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata politikas progresa ziņojumā iekļauj kvantitatīvu informāciju par enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu, kā arī informāciju par rīcībpolitikām un pasākumiem enerģētiskās nabadzības problēmas risināšanai saskaņā ar 3. panta 3. punkta v) apakšpunktu.

Ja tiek piemērota 3. panta 3. punkta v) apakšpunkta otrā daļa, attiecīgā dalībvalsts integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata politikas progresa ziņojumā iekļauj informāciju par to, kā tiek īstenots tās nacionālais indikatīvais mērķis samazināt enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu.

Ja tiek piemērota 3. panta 3. punkta v) apakšpunkta otrā daļa, attiecīgā dalībvalsts integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata politikas progresa ziņojumā iekļauj informāciju par to, kā tiek īstenots tās nacionālais indikatīvais mērķis samazināt enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu.

Komisija datus, ko dalībvalstis tai paziņojušas saskaņā ar šo pantu, dara zināmus Eiropas Enerģētiskās nabadzības novērošanas centram.

Komisija datus, ko dalībvalstis tai paziņojušas saskaņā ar šo pantu, dara zināmus Eiropas Enerģētiskās nabadzības novērošanas centram.

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. daļa – b apakšpunkts

22. pants – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nacionālie mērķi attiecībā uz kopējiem (publiskā un privātā sektora) izdevumiem par pētniecību un inovāciju saistībā ar tīras enerģijas tehnoloģijām, kā arī attiecībā uz tehnoloģiskajām izmaksām un veiktspējas uzlabojumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

nacionālie mērķi attiecībā uz kopējiem (publiskā un privātā sektora) izdevumiem par pētniecību un inovāciju saistībā ar tīras enerģijas tehnoloģijām, kā arī attiecībā uz tehnoloģiskajām izmaksām un veiktspējas uzlabojumiem;

| (b) | nacionālie mērķi attiecībā uz kopējiem publiskā un
  , ja tādi pieejami,
  privātā sektora izdevumiem par pētniecību un inovāciju saistībā ar tīras enerģijas tehnoloģijām, kā arī attiecībā uz tehnoloģiskajām izmaksām un veiktspējas uzlabojumiem; |
| --- | --- |

(b)

nacionālie mērķi attiecībā uz kopējiem publiskā un
  , ja tādi pieejami,
  privātā sektora izdevumiem par pētniecību un inovāciju saistībā ar tīras enerģijas tehnoloģijām, kā arī attiecībā uz tehnoloģiskajām izmaksām un veiktspējas uzlabojumiem;

, ja tādi pieejami,

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. daļa – d apakšpunkts

22. pants – 1. daļa – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | nacionālie mērķi, kas izvirzīti nolūkā pakāpeniski atteikties no enerģijas subsīdijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

(d)

nacionālie mērķi, kas izvirzīti nolūkā pakāpeniski atteikties no enerģijas subsīdijām;

nacionālie mērķi, kas izvirzīti nolūkā pakāpeniski atteikties no enerģijas subsīdijām;

| (d) | nacionālie mērķi, kas izvirzīti nolūkā pakāpeniski atteikties no enerģijas subsīdijām, jo īpaši fosilajam kurināmajam; |
| --- | --- |

(d)

(d)

nacionālie mērķi, kas izvirzīti nolūkā pakāpeniski atteikties no enerģijas subsīdijām, jo īpaši fosilajam kurināmajam;

nacionālie mērķi, kas izvirzīti nolūkā pakāpeniski atteikties no enerģijas subsīdijām, jo īpaši fosilajam kurināmajam;

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

22. pants – 1. daļa – g apakšpunkts

22. pants – 1. daļa – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | attiecīgā gadījumā finansēšanas pasākumi šajā jomā valsts līmenī, ietverot Savienības atbalstu un Savienības līdzekļu izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

attiecīgā gadījumā finansēšanas pasākumi šajā jomā valsts līmenī, ietverot Savienības atbalstu un Savienības līdzekļu izmantošanu.

| (g) | attiecīgā gadījumā finansēšanas pasākumi šajā jomā valsts līmenī, ietverot Savienības atbalstu un Savienības līdzekļu izmantošanu.
  Informācija par to, kā ir izmantots jebkāda veida Komisijas finansiāls ieguldījums finansēšanas instrumentos, kuros dalībvalstis apvieno savus nacionālos resursus, tiek publicēta. |
| --- | --- |

(g)

attiecīgā gadījumā finansēšanas pasākumi šajā jomā valsts līmenī, ietverot Savienības atbalstu un Savienības līdzekļu izmantošanu.
  Informācija par to, kā ir izmantots jebkāda veida Komisijas finansiāls ieguldījums finansēšanas instrumentos, kuros dalībvalstis apvieno savus nacionālos resursus, tiek publicēta.

Informācija par to, kā ir izmantots jebkāda veida Komisijas finansiāls ieguldījums finansēšanas instrumentos, kuros dalībvalstis apvieno savus nacionālos resursus, tiek publicēta.

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

23. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | savu tuvināto siltumnīcefekta gāzu pārskatu par X-1 gadu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

savu tuvināto siltumnīcefekta gāzu pārskatu par X-1 gadu;

savu tuvināto siltumnīcefekta gāzu pārskatu par X-1 gadu;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

23. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | tuvināto bruto galapatēriņu enerģijai, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem, un to tuvināto enerģijas bruto patēriņu, primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu par X-1 gadu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

tuvināto bruto galapatēriņu enerģijai, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem, un to tuvināto enerģijas bruto patēriņu, primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu par X-1 gadu;

tuvināto bruto galapatēriņu enerģijai, kas iegūta no atjaunojamiem enerģijas avotiem, un to tuvināto enerģijas bruto patēriņu, primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu par X-1 gadu;

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1. punkts – 2. daļa

23. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Sakarā ar a) apakšpunktu
  Komisija, balstoties uz dalībvalstu tuvinātajiem siltumnīcefekta gāzu pārskatiem vai savām aplēsēm, ja tuvināto pārskatu dalībvalsts līdz minētajam datumam nav paziņojusi, ik gadu sagatavo tuvināto Savienības siltumnīcefekta gāzu pārskatu. Komisija minēto informāciju līdz katra gada 30. septembrim dara publiski pieejamu. | Tādēļ
  Komisija, balstoties uz dalībvalstu tuvinātajiem siltumnīcefekta gāzu pārskatiem vai savām aplēsēm, ja tuvināto pārskatu dalībvalsts līdz minētajam datumam nav paziņojusi, ik gadu sagatavo tuvināto Savienības siltumnīcefekta gāzu pārskatu. Komisija minēto informāciju līdz katra gada 30. septembrim dara publiski pieejamu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Sakarā ar a) apakšpunktu
  Komisija, balstoties uz dalībvalstu tuvinātajiem siltumnīcefekta gāzu pārskatiem vai savām aplēsēm, ja tuvināto pārskatu dalībvalsts līdz minētajam datumam nav paziņojusi, ik gadu sagatavo tuvināto Savienības siltumnīcefekta gāzu pārskatu. Komisija minēto informāciju līdz katra gada 30. septembrim dara publiski pieejamu.

Sakarā ar a) apakšpunktu

Tādēļ
  Komisija, balstoties uz dalībvalstu tuvinātajiem siltumnīcefekta gāzu pārskatiem vai savām aplēsēm, ja tuvināto pārskatu dalībvalsts līdz minētajam datumam nav paziņojusi, ik gadu sagatavo tuvināto Savienības siltumnīcefekta gāzu pārskatu. Komisija minēto informāciju līdz katra gada 30. septembrim dara publiski pieejamu.

Tādēļ

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 1.a punkts (jauns)

23. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dalībvalstis līdz 2021. gada 31. jūlijam un pēc tam katru gadu (“X gads”) iesniedz Komisijai savus tuvinātos siltumnīcefekta gāzu pārskatus par X-1 gadu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Dalībvalstis līdz 2021. gada 31. jūlijam un pēc tam katru gadu (“X gads”) iesniedz Komisijai savus tuvinātos siltumnīcefekta gāzu pārskatus par X-1 gadu;

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

24. pants

24. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 24. pants | 24. pants |
| E-ziņošanas platforma | E-platforma |
| 1.   
  Komisija
  izveido tiešsaistes
  ziņošanas
  platformu
  , lai atvieglotu
  saziņu starp Komisiju un dalībvalstīm
  un veicinātu
  sadarbību starp dalībvalstīm. | 1.   
  Lai nodrošinātu izmaksu efektivitāti, Komisija
  izveido
  publisku
  tiešsaistes platformu
  nolūkā atvieglot
  saziņu starp Komisiju un dalībvalstīm
  , veicināt
  sadarbību starp dalībvalstīm
  un atvieglot publisko piekļuvi informācijai
  . |
| 2.   Tiklīdz tiešsaistes platforma ir darbotiesspējīga, dalībvalstis to izmanto, lai iesniegtu Komisijai šajā nodaļā minētos ziņojumus. | 2.   Tiklīdz tiešsaistes platforma ir darbotiesspējīga, dalībvalstis to izmanto, lai iesniegtu Komisijai šajā nodaļā minētos ziņojumus.
  Dalībvalstis minētos ziņojumus dara publiski pieejamus. |
| | 2.a
     
  Komisija izmanto e-platformu, lai atvieglotu sabiedrībai tiešsaistes piekļuvi integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektiem un to galīgajām versijām un nacionālajām ilgtermiņa klimata un enerģētikas plāniem, kas minēti 3., 9. un 14. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

24. pants

24. pants

E-ziņošanas platforma

E-ziņošanas platforma

E-platforma

E-platforma

1.   
  Komisija
  izveido tiešsaistes
  ziņošanas
  platformu
  , lai atvieglotu
  saziņu starp Komisiju un dalībvalstīm
  un veicinātu
  sadarbību starp dalībvalstīm.

1.   
  Lai nodrošinātu izmaksu efektivitāti, Komisija
  izveido
  publisku
  tiešsaistes platformu
  nolūkā atvieglot
  saziņu starp Komisiju un dalībvalstīm
  , veicināt
  sadarbību starp dalībvalstīm
  un atvieglot publisko piekļuvi informācijai
  .

2.   Tiklīdz tiešsaistes platforma ir darbotiesspējīga, dalībvalstis to izmanto, lai iesniegtu Komisijai šajā nodaļā minētos ziņojumus.

2.   Tiklīdz tiešsaistes platforma ir darbotiesspējīga, dalībvalstis to izmanto, lai iesniegtu Komisijai šajā nodaļā minētos ziņojumus.
  Dalībvalstis minētos ziņojumus dara publiski pieejamus.

2.a
     
  Komisija izmanto e-platformu, lai atvieglotu sabiedrībai tiešsaistes piekļuvi integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektiem un to galīgajām versijām un nacionālajām ilgtermiņa klimata un enerģētikas plāniem, kas minēti 3., 9. un 14. pantā.

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – ievaddaļa

25. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Līdz 2021. gada 31. oktobrim un pēc tam ik pēc diviem gadiem Komisija, balstoties uz integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata progresa ziņojumiem, citu saskaņā ar šo regulu ziņoto informāciju, indikatoriem un Eiropas statistikas datiem (ja pieejami) novērtē: | 1.   Līdz 2021. gada 31. oktobrim un pēc tam ik pēc diviem gadiem Komisija, balstoties uz integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata progresa ziņojumiem, citu saskaņā ar šo regulu ziņoto informāciju
  , Eiropas Vides aģentūras datiem
  , indikatoriem un Eiropas statistikas datiem (ja pieejami) novērtē: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Līdz 2021. gada 31. oktobrim un pēc tam ik pēc diviem gadiem Komisija, balstoties uz integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata progresa ziņojumiem, citu saskaņā ar šo regulu ziņoto informāciju, indikatoriem un Eiropas statistikas datiem (ja pieejami) novērtē:

1.   Līdz 2021. gada 31. oktobrim un pēc tam ik pēc diviem gadiem Komisija, balstoties uz integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata progresa ziņojumiem, citu saskaņā ar šo regulu ziņoto informāciju
  , Eiropas Vides aģentūras datiem
  , indikatoriem un Eiropas statistikas datiem (ja pieejami) novērtē:

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

25. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | Savienības līmenī panākto progresu Enerģētikas savienības mērķu sasniegšanā, tostarp — pirmajā desmit gadu periodā — 2030. gadam izvirzīto Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanā, jo īpaši, lai nepieļautu 2030. gadam izvirzīto Savienības atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes mērķrādītāju nesasniegšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

Savienības līmenī panākto progresu Enerģētikas savienības mērķu sasniegšanā, tostarp — pirmajā desmit gadu periodā — 2030. gadam izvirzīto Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanā, jo īpaši, lai nepieļautu 2030. gadam izvirzīto Savienības atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes mērķrādītāju nesasniegšanu;

| (a) | Savienības līmenī panākto progresu Enerģētikas savienības mērķu sasniegšanā, tostarp — pirmajā desmit gadu periodā — 2030. gadam izvirzīto Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanā, jo īpaši, lai nepieļautu 2030. gadam izvirzīto Savienības atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes mērķrādītāju nesasniegšanu
  , un attiecīgi nolūkā ievērot pārskatīto Savienības klimata un enerģētikas rīcību, kā izklāstīts 38. pantā
  ; |
| --- | --- |

(a)

Savienības līmenī panākto progresu Enerģētikas savienības mērķu sasniegšanā, tostarp — pirmajā desmit gadu periodā — 2030. gadam izvirzīto Savienības klimata un enerģētikas mērķrādītāju sasniegšanā, jo īpaši, lai nepieļautu 2030. gadam izvirzīto Savienības atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes mērķrādītāju nesasniegšanu
  , un attiecīgi nolūkā ievērot pārskatīto Savienības klimata un enerģētikas rīcību, kā izklāstīts 38. pantā
  ;

, un attiecīgi nolūkā ievērot pārskatīto Savienības klimata un enerģētikas rīcību, kā izklāstīts 38. pantā

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

25. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | Savienības līmenī panākto progresu enerģijas avotu un piegādātāju dažādošanā, veicinot pilnībā funkcionējošu un noturīgu Enerģētikas savienību, kas balstīta uz energoapgādes drošību, solidaritāti un uzticību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

Savienības līmenī panākto progresu enerģijas avotu un piegādātāju dažādošanā, veicinot pilnībā funkcionējošu un noturīgu Enerģētikas savienību, kas balstīta uz energoapgādes drošību, solidaritāti un uzticību;

Savienības līmenī panākto progresu enerģijas avotu un piegādātāju dažādošanā, veicinot pilnībā funkcionējošu un noturīgu Enerģētikas savienību, kas balstīta uz energoapgādes drošību, solidaritāti un uzticību;

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

25. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | katras dalībvalsts progresu tās mērķrādītāju
  , mērķu
  un
  devumu
  sasniegšanā un tās integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā izklāstīto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

katras dalībvalsts progresu tās mērķrādītāju
  , mērķu
  un
  devumu
  sasniegšanā un tās integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā izklāstīto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā;

, mērķu

devumu

| (b) | katras dalībvalsts progresu tās mērķrādītāju un
  mērķu
  sasniegšanā un tās integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā izklāstīto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā; |
| --- | --- |

(b)

katras dalībvalsts progresu tās mērķrādītāju un
  mērķu
  sasniegšanā un tās integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā izklāstīto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā;

mērķu

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

25. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | vispārējo ietekmi, kādu integrētajos nacionālajos plānos paredzētās rīcībpolitikas un pasākumi atstāj uz Savienības klimata un enerģētikas politikas pasākumiem, lai pārskatītu Savienības nacionāli noteikto devumu un būtiski palielinātu saskaņā ar Parīzes nolīgumu paredzēto saistību apjomu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

vispārējo ietekmi, kādu integrētajos nacionālajos plānos paredzētās rīcībpolitikas un pasākumi atstāj uz Savienības klimata un enerģētikas politikas pasākumiem, lai pārskatītu Savienības nacionāli noteikto devumu un būtiski palielinātu saskaņā ar Parīzes nolīgumu paredzēto saistību apjomu;

vispārējo ietekmi, kādu integrētajos nacionālajos plānos paredzētās rīcībpolitikas un pasākumi atstāj uz Savienības klimata un enerģētikas politikas pasākumiem, lai pārskatītu Savienības nacionāli noteikto devumu un būtiski palielinātu saskaņā ar Parīzes nolīgumu paredzēto saistību apjomu;

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

25. pants – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | integrētajos nacionālajos plānos paredzēto rīcībpolitiku un pasākumu vispārējo ietekmi uz ES ETS darbību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cb)

(cb)

integrētajos nacionālajos plānos paredzēto rīcībpolitiku un pasākumu vispārējo ietekmi uz ES ETS darbību;

integrētajos nacionālajos plānos paredzēto rīcībpolitiku un pasākumu vispārējo ietekmi uz ES ETS darbību;

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

25. pants – 1. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cc) | dalībvalstu aprēķinu precizitāti, ko tās veikušas attiecībā uz nacionālā līmeņa rīcībpolitiku un pasākumu pārklāšanās radīto ietekmi uz ES ETS pieprasījuma un piedāvājuma līdzsvaru, vai, ja šādi aprēķini nav veikti, pati veic šādas ietekmes novērtējumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cc)

(cc)

dalībvalstu aprēķinu precizitāti, ko tās veikušas attiecībā uz nacionālā līmeņa rīcībpolitiku un pasākumu pārklāšanās radīto ietekmi uz ES ETS pieprasījuma un piedāvājuma līdzsvaru, vai, ja šādi aprēķini nav veikti, pati veic šādas ietekmes novērtējumu;

dalībvalstu aprēķinu precizitāti, ko tās veikušas attiecībā uz nacionālā līmeņa rīcībpolitiku un pasākumu pārklāšanās radīto ietekmi uz ES ETS pieprasījuma un piedāvājuma līdzsvaru, vai, ja šādi aprēķini nav veikti, pati veic šādas ietekmes novērtējumu;

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 1.a punkts (jauns)

25. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija iepriekš paziņo indikatorus, ko tā plāno izmantot šādos novērtējumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Komisija iepriekš paziņo indikatorus, ko tā plāno izmantot šādos novērtējumos.

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 2. punkts

25. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, veicot 1. punktā minēto novērtējumu, Komisija novērtē progresu, kas panākts attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru Savienības bruto galapatēriņā, balstoties uz lineāru trajektoriju, kuras sākumpunkts ir 20 % 2020. gadā un kura sasniedz vismaz
  27
   % 2030. gadā, kā minēts 4. panta a) punkta 2) apakšpunkta
  i
  ) punktā. | 2.   Atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, veicot 1. punktā minēto novērtējumu, Komisija novērtē progresu, kas panākts attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru Savienības bruto galapatēriņā, balstoties uz
  saistošu
  lineāru trajektoriju, kuras sākumpunkts ir 20 % 2020. gadā un kura sasniedz vismaz
  35
  % 2030. gadā, kā minēts 4. panta a) punkta 2) apakšpunkta
  ic
  ) punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, veicot 1. punktā minēto novērtējumu, Komisija novērtē progresu, kas panākts attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru Savienības bruto galapatēriņā, balstoties uz lineāru trajektoriju, kuras sākumpunkts ir 20 % 2020. gadā un kura sasniedz vismaz
  27
   % 2030. gadā, kā minēts 4. panta a) punkta 2) apakšpunkta
  i
  ) punktā.

2.   Atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, veicot 1. punktā minēto novērtējumu, Komisija novērtē progresu, kas panākts attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvaru Savienības bruto galapatēriņā, balstoties uz
  saistošu
  lineāru trajektoriju, kuras sākumpunkts ir 20 % 2020. gadā un kura sasniedz vismaz
  35
  % 2030. gadā, kā minēts 4. panta a) punkta 2) apakšpunkta
  ic
  ) punktā.

Grozījums Nr. 172

Grozījums Nr. 172

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 3. punkts – 1. daļa

25. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Energoefektivitātes jomā, veicot 1. punktā minēto novērtējumu, Komisija novērtē progresu, kas kopīgi panākts attiecībā uz to, lai 2030. gadā Savienības līmenī energopatēriņš nepārsniegtu
  1 321
  Mtoe primārās enerģijas un
  987
  Mtoe galīgās enerģijas, kā minēts 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā. | Energoefektivitātes jomā, veicot 1. punktā minēto novērtējumu, Komisija novērtē progresu, kas kopīgi panākts attiecībā uz to, lai 2030. gadā Savienības līmenī energopatēriņš nepārsniegtu
  1 132
   Mtoe primārās enerģijas un
  849
   Mtoe galīgās enerģijas, kā minēts 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Energoefektivitātes jomā, veicot 1. punktā minēto novērtējumu, Komisija novērtē progresu, kas kopīgi panākts attiecībā uz to, lai 2030. gadā Savienības līmenī energopatēriņš nepārsniegtu
  1 321
  Mtoe primārās enerģijas un
  987
  Mtoe galīgās enerģijas, kā minēts 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

1 321

987

Energoefektivitātes jomā, veicot 1. punktā minēto novērtējumu, Komisija novērtē progresu, kas kopīgi panākts attiecībā uz to, lai 2030. gadā Savienības līmenī energopatēriņš nepārsniegtu
  1 132
   Mtoe primārās enerģijas un
  849
   Mtoe galīgās enerģijas, kā minēts 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

1 132

849

Grozījums Nr. 173

Grozījums Nr. 173

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 3. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

25. pants – 3. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | izvērtē
  , vai ir sasniegts Savienības
  atskaites punkts
   — ne vairāk kā 1 483 Mtoe primārās enerģijas un ne vairāk kā 1 086 Mtoe galīgās enerģijas patēriņa 2020. gadā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

izvērtē
  , vai ir sasniegts Savienības
  atskaites punkts
   — ne vairāk kā 1 483 Mtoe primārās enerģijas un ne vairāk kā 1 086 Mtoe galīgās enerģijas patēriņa 2020. gadā;

izvērtē

atskaites punkts

| (a) | novērtē
  , vai
  atsevišķas dalībvalstis dara pietiekami, lai sasniegtu savu nacionālo saistošo mērķrādītāju, un vai
  ir sasniegts Savienības
  mērķrādītājs
   — ne vairāk kā 1 483  Mtoe primārās enerģijas un ne vairāk kā 1 086 Mtoe galīgās enerģijas patēriņa 2020. gadā; |
| --- | --- |

(a)

novērtē
  , vai
  atsevišķas dalībvalstis dara pietiekami, lai sasniegtu savu nacionālo saistošo mērķrādītāju, un vai
  ir sasniegts Savienības
  mērķrādītājs
   — ne vairāk kā 1 483  Mtoe primārās enerģijas un ne vairāk kā 1 086 Mtoe galīgās enerģijas patēriņa 2020. gadā;

novērtē

atsevišķas dalībvalstis dara pietiekami, lai sasniegtu savu nacionālo saistošo mērķrādītāju, un vai

mērķrādītājs

Grozījums Nr. 174

Grozījums Nr. 174

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 5. punkts

25. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.
     
  Līdz 2019. gada 31. oktobrim un pēc tam ik pēc četriem gadiem Komisija novērtē Direktīvas 2009/31/EK īstenošanu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.
     
  Līdz 2019. gada 31. oktobrim un pēc tam ik pēc četriem gadiem Komisija novērtē Direktīvas 2009/31/EK īstenošanu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 175 un 307

Grozījums Nr. 175 un 307

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

26. pants

26. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 26. pants | 26. pants |
| Sekojumdarbības, ja ir konstatēta nesaskanība ar Enerģētikas savienības virsmērķiem un Kopīgo centienu regulas mērķrādītājiem | Sekojumdarbības, ja ir konstatēta nesaskanība ar Enerģētikas savienības virsmērķiem un Kopīgo centienu regulas mērķrādītājiem |
| 1.   Balstoties uz novērtējumu saskaņā ar 25. pantu, Komisija atbilstīgi 28. pantam sniedz dalībvalstij ieteikumus, ja rīcībpolitiku izstrāde šajā dalībvalstī nav saskanīga ar Enerģētikas savienības virsmērķiem. | 1.   Balstoties uz novērtējumu saskaņā ar 25. pantu, Komisija atbilstīgi 28. pantam sniedz dalībvalstij ieteikumus, ja rīcībpolitiku izstrāde šajā dalībvalstī nav saskanīga ar Enerģētikas savienības virsmērķiem
  un ar Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas ilgtermiņa mērķrādītājiem
  . |
| | 1.a
     
  Dalībvalsts, kas plāno izmantot Regulas (ES) Nr..../... [Kopīgu centienu regula] 7. pantā paredzēto elastīgumu, minētajā plānā saskaņā ar šīs regulas 3. pantu iekļauj paredzētā lietojuma līmeni, kā arī plānotās rīcībpolitikas un pasākumus, lai pārsniegtu Regulas (ES) Nr..../... [LULUCF] 4. pantā paredzētās prasības laikposmam no 2021. gada līdz 2030. gadam līdz vajadzīgajam līmenim. |
| 2.   Komisija var sniegt atzinumus par rīcības plāniem, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulas [..] [ESR] 8. panta 1. punktu. | 2.   Komisija var sniegt atzinumus par rīcības plāniem, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulas [..] [ESR]
  7. pantu un
  8. panta 1. punktu. |
| | 2.a
     
  Komisija var uz laiku apturēt iespēju dalībvalstij pārskaitīt ikgadējās emisiju kvotas kādai citai dalībvalstij. |
| | 2.b
     
  Ņemot vērā augsto globālās sasilšanas potenciālu un metāna relatīvi īso noturību atmosfērā, Komisija analizē, kāda ietekme uz rīcībpolitikām un pasākumiem būtu metāna emisiju 20 gadu laikposma pieņemšanai. Komisija izskata politikas iespējas ātri risināt metāna emisiju jautājumu un nākt klajā ar Savienības stratēģiju metāna emisiju jomā, attiecīgajā gadījumā ņemot vērā aprites ekonomikas mērķus un par prioritāti uzskatot enerģētiku un ar atkritumiem saistītās metāna emisijas. |
| | 2.c
     
  Komisija 2017. gadā ziņo par 2021.–2025. gada periodu un 2032. gadā par 2026.–2030. gada periodu par Savienības kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistēm par katru Regulas (ES) .../... [LULUCF] 2. pantā minēto zemes uzskaites kategoriju, ko aprēķina, no kopējām paziņotajām emisijām un piesaistēm šim laikposmam atņemot vērtību, kas iegūta, Savienības vidējās gada paziņotās emisijas un piesaistījumus 2000.–2009. gada periodā reizinot ar pieci. Pamatojoties uz ziņojumā izklāstītajiem konstatējumiem, Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz priekšlikumus, ar kuriem nodrošinātu 2030. gadam izvirzītā Savienības vispārējā siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītāja integritāti un tās devumu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

26. pants

26. pants

Sekojumdarbības, ja ir konstatēta nesaskanība ar Enerģētikas savienības virsmērķiem un Kopīgo centienu regulas mērķrādītājiem

Sekojumdarbības, ja ir konstatēta nesaskanība ar Enerģētikas savienības virsmērķiem un Kopīgo centienu regulas mērķrādītājiem

1.   Balstoties uz novērtējumu saskaņā ar 25. pantu, Komisija atbilstīgi 28. pantam sniedz dalībvalstij ieteikumus, ja rīcībpolitiku izstrāde šajā dalībvalstī nav saskanīga ar Enerģētikas savienības virsmērķiem.

1.   Balstoties uz novērtējumu saskaņā ar 25. pantu, Komisija atbilstīgi 28. pantam sniedz dalībvalstij ieteikumus, ja rīcībpolitiku izstrāde šajā dalībvalstī nav saskanīga ar Enerģētikas savienības virsmērķiem
  un ar Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas ilgtermiņa mērķrādītājiem
  .

1.a
     
  Dalībvalsts, kas plāno izmantot Regulas (ES) Nr..../... [Kopīgu centienu regula] 7. pantā paredzēto elastīgumu, minētajā plānā saskaņā ar šīs regulas 3. pantu iekļauj paredzētā lietojuma līmeni, kā arī plānotās rīcībpolitikas un pasākumus, lai pārsniegtu Regulas (ES) Nr..../... [LULUCF] 4. pantā paredzētās prasības laikposmam no 2021. gada līdz 2030. gadam līdz vajadzīgajam līmenim.

2.   Komisija var sniegt atzinumus par rīcības plāniem, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulas [..] [ESR] 8. panta 1. punktu.

2.   Komisija var sniegt atzinumus par rīcības plāniem, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulas [..] [ESR]
  7. pantu un
  8. panta 1. punktu.

2.a
     
  Komisija var uz laiku apturēt iespēju dalībvalstij pārskaitīt ikgadējās emisiju kvotas kādai citai dalībvalstij.

2.b
     
  Ņemot vērā augsto globālās sasilšanas potenciālu un metāna relatīvi īso noturību atmosfērā, Komisija analizē, kāda ietekme uz rīcībpolitikām un pasākumiem būtu metāna emisiju 20 gadu laikposma pieņemšanai. Komisija izskata politikas iespējas ātri risināt metāna emisiju jautājumu un nākt klajā ar Savienības stratēģiju metāna emisiju jomā, attiecīgajā gadījumā ņemot vērā aprites ekonomikas mērķus un par prioritāti uzskatot enerģētiku un ar atkritumiem saistītās metāna emisijas.

2.c
     
  Komisija 2017. gadā ziņo par 2021.–2025. gada periodu un 2032. gadā par 2026.–2030. gada periodu par Savienības kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistēm par katru Regulas (ES) .../... [LULUCF] 2. pantā minēto zemes uzskaites kategoriju, ko aprēķina, no kopējām paziņotajām emisijām un piesaistēm šim laikposmam atņemot vērtību, kas iegūta, Savienības vidējās gada paziņotās emisijas un piesaistījumus 2000.–2009. gada periodā reizinot ar pieci. Pamatojoties uz ziņojumā izklāstītajiem konstatējumiem, Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz priekšlikumus, ar kuriem nodrošinātu 2030. gadam izvirzītā Savienības vispārējā siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķrādītāja integritāti un tās devumu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā.

Grozījums Nr. 309

Grozījums Nr. 309

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – - 1. punkts (jauns)

27. pants – - 1. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Ja, pamatojoties uz integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektu novērtējumu, Komisija secina, ka dalībvalstu mērķi nav pietiekami Savienības 2030. gadam izvirzīto saistošo kopējo atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītāju kopīgai sasniegšanai, tā var prasīt, lai dalībvalstis, kuru mērķi tiek atzīti par nepietiekamiem, palielina savu vērienīguma līmeni un tādējādi nodrošina atbilstīgu kopējo centienu līmeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-1.
     
  Ja, pamatojoties uz integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu projektu novērtējumu, Komisija secina, ka dalībvalstu mērķi nav pietiekami Savienības 2030. gadam izvirzīto saistošo kopējo atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītāju kopīgai sasniegšanai, tā var prasīt, lai dalībvalstis, kuru mērķi tiek atzīti par nepietiekamiem, palielina savu vērienīguma līmeni un tādējādi nodrošina atbilstīgu kopējo centienu līmeni.

Grozījums Nr. 310

Grozījums Nr. 310

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – - 1.a punkts (jauns)

27. pants – - 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.a
     
  Atjaunojamo energoresursu jomā Komisija kā objektīvos kritērijus 12. pantā minētajai novērtēšanai izmanto 5. panta 1. punktā uzskaitītos apstākļus. Dalībvalstis, kuru mērķrādītāji ir mazāki par mērķrādītājiem, ko iegūst, izmantojot Ia pielikumā norādīto formulu, attiecīgi palielina savus mērķrādītājus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-1.a
     
  Atjaunojamo energoresursu jomā Komisija kā objektīvos kritērijus 12. pantā minētajai novērtēšanai izmanto 5. panta 1. punktā uzskaitītos apstākļus. Dalībvalstis, kuru mērķrādītāji ir mazāki par mērķrādītājiem, ko iegūst, izmantojot Ia pielikumā norādīto formulu, attiecīgi palielina savus mērķrādītājus.

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 1. punkts

27. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja, balstoties uz integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu
  un to atjauninājumu novērtējumu
  atbilstīgi 12. pantam, Komisija secina, ka nacionālo plānu vai to atjauninājumu mērķrādītāji
  , mērķi
  un
  devumi
  nav pietiekami, lai kopīgi sasniegtu Enerģētikas savienības mērķus
  un — pirmajā desmit gadu periodā — it sevišķi 2030. gadam izvirzītos Savienības mērķrādītājus attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju un energoefektivitāti,
  tā veic pasākumus Savienības līmenī, lai nodrošinātu, ka minētie mērķi un mērķrādītāji tiek kopīgi sasniegti.
  Attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju šādos pasākumos ņem vērā to, cik vērienīgi ir nacionālajos plānos un to atjauninājumos noteiktie dalībvalstu devumi 2030. gadam izvirzītā Savienības mērķrādītāja sasniegšanai. | 1.   Ja, balstoties uz integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu, atbilstīgi 12. pantam Komisija secina, ka nacionālo plānu vai to atjauninājumu mērķrādītāji un
  mērķi
  nav pietiekami, lai kopīgi sasniegtu Enerģētikas savienības mērķus, tā veic pasākumus Savienības līmenī, lai nodrošinātu, ka minētie mērķi un mērķrādītāji tiek kopīgi sasniegti. |
| | Attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju, neskarot citus pasākumus, dalībvalsts nacionālais mērķrādītājs 2030. gadam tiek pārskatīts, ievērojot Direktīvas (ES).../... [RED pārstrādātā redakcija] 3. panta 2. punktu un Ia pielikumu līdz 2020. gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja, balstoties uz integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu
  un to atjauninājumu novērtējumu
  atbilstīgi 12. pantam, Komisija secina, ka nacionālo plānu vai to atjauninājumu mērķrādītāji
  , mērķi
  un
  devumi
  nav pietiekami, lai kopīgi sasniegtu Enerģētikas savienības mērķus
  un — pirmajā desmit gadu periodā — it sevišķi 2030. gadam izvirzītos Savienības mērķrādītājus attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju un energoefektivitāti,
  tā veic pasākumus Savienības līmenī, lai nodrošinātu, ka minētie mērķi un mērķrādītāji tiek kopīgi sasniegti.
  Attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju šādos pasākumos ņem vērā to, cik vērienīgi ir nacionālajos plānos un to atjauninājumos noteiktie dalībvalstu devumi 2030. gadam izvirzītā Savienības mērķrādītāja sasniegšanai.

1.   Ja, balstoties uz integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu, atbilstīgi 12. pantam Komisija secina, ka nacionālo plānu vai to atjauninājumu mērķrādītāji un
  mērķi
  nav pietiekami, lai kopīgi sasniegtu Enerģētikas savienības mērķus, tā veic pasākumus Savienības līmenī, lai nodrošinātu, ka minētie mērķi un mērķrādītāji tiek kopīgi sasniegti.

Attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju, neskarot citus pasākumus, dalībvalsts nacionālais mērķrādītājs 2030. gadam tiek pārskatīts, ievērojot Direktīvas (ES).../... [RED pārstrādātā redakcija] 3. panta 2. punktu un Ia pielikumu līdz 2020. gada 31. decembrim.

Attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju, neskarot citus pasākumus, dalībvalsts nacionālais mērķrādītājs 2030. gadam tiek pārskatīts, ievērojot Direktīvas (ES).../... [RED pārstrādātā redakcija] 3. panta 2. punktu un Ia pielikumu līdz 2020. gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 2. punkts

27. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja, balstoties uz novērtējumu atbilstīgi 25. panta 1. punkta b) apakšpunktam, Komisija secina, ka kāda dalībvalsts nav panākusi pietiekamu progresu integrētajā nacionālajā klimata un enerģētikas plānā noteikto
  mērķrādītāju
  ,
  mērķu
  un
  devumu
  sasniegšanā vai rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā, tā sniedz ieteikumus attiecīgajai dalībvalstij atbilstīgi 28. pantam.
  Sniedzot ieteikumus, Komisija ņem vērā vērienīgus dalībvalstu agrīnos centienus sekmēt 2030. gadam izvirzītā Savienības atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītāja sasniegšanu. | 2.   Ja, balstoties uz novērtējumu atbilstīgi 25. panta 1. punkta b) apakšpunktam, Komisija secina, ka kāda dalībvalsts nav panākusi pietiekamu progresu integrētajā nacionālajā klimata un enerģētikas plānā noteikto
  trajektoriju
  ,
  mērķrādītāju
  un
  mērķu
  sasniegšanā vai rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā, tā sniedz ieteikumus attiecīgajai dalībvalstij atbilstīgi 28. pantam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja, balstoties uz novērtējumu atbilstīgi 25. panta 1. punkta b) apakšpunktam, Komisija secina, ka kāda dalībvalsts nav panākusi pietiekamu progresu integrētajā nacionālajā klimata un enerģētikas plānā noteikto
  mērķrādītāju
  ,
  mērķu
  un
  devumu
  sasniegšanā vai rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā, tā sniedz ieteikumus attiecīgajai dalībvalstij atbilstīgi 28. pantam.
  Sniedzot ieteikumus, Komisija ņem vērā vērienīgus dalībvalstu agrīnos centienus sekmēt 2030. gadam izvirzītā Savienības atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītāja sasniegšanu.

2.   Ja, balstoties uz novērtējumu atbilstīgi 25. panta 1. punkta b) apakšpunktam, Komisija secina, ka kāda dalībvalsts nav panākusi pietiekamu progresu integrētajā nacionālajā klimata un enerģētikas plānā noteikto
  trajektoriju
  ,
  mērķrādītāju
  un
  mērķu
  sasniegšanā vai rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā, tā sniedz ieteikumus attiecīgajai dalībvalstij atbilstīgi 28. pantam.

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 3. punkts

27. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja, balstoties uz dalībvalstu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata progresa ziņojumu kopvērtējumu atbilstīgi 25.
  panta 1. punkta a) apakšpunktam un
  vajadzības gadījumā vēl citiem informācijas avotiem, Komisija secina, ka Savienība var nesasniegt Enerģētikas savienības mērķus un — pirmajā desmit gadu periodā — jo sevišķi Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvara mērķrādītājus, tā
  var sniegt
  ieteikumus visām dalībvalstīm atbilstīgi 28. pantam, lai mazinātu šādu risku. Komisija papildus ieteikumu sniegšanai vajadzības gadījumā veic Savienības līmeņa pasākumus, lai nodrošinātu jo sevišķi 2030. gadam izvirzīto Savienības atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes mērķrādītāju sasniegšanu.
  Attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju
  šādos pasākumos ņem vērā vērienīgus dalībvalstu agrīnos centienus sekmēt 2030. gadam
  izvirzītā
  Savienības
  mērķrādītāja
  sasniegšanu. | 3.   Ja, balstoties uz dalībvalstu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata progresa ziņojumu kopvērtējumu atbilstīgi 25.
  pantam vai
  vajadzības gadījumā vēl citiem informācijas avotiem, Komisija secina, ka Savienība var nesasniegt Enerģētikas savienības mērķus un — pirmajā desmit gadu periodā — jo sevišķi Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvara mērķrādītājus, tā
  sniedz
  ieteikumus visām dalībvalstīm atbilstīgi 28. pantam, lai mazinātu šādu risku.
  Sniedzot ieteikumus, Komisija ņem vērā to, cik vērienīgi dalībvalstis cenšas sasniegt 2030. gadam izvirzītos Savienības mērķrādītājus.
  Komisija papildus ieteikumu sniegšanai vajadzības gadījumā veic Savienības līmeņa pasākumus, lai nodrošinātu jo sevišķi 2030. gadam izvirzīto Savienības atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes mērķrādītāju sasniegšanu. Šādos pasākumos ņem vērā vērienīgus dalībvalstu agrīnos
  , jo īpaši no 2021. gada uzsāktos,
  centienus sekmēt 2030. gadam
  izvirzīto
  Savienības
  mērķrādītāju
  sasniegšanu
  , to, kā dalībvalstis ievēro savus nacionālos mērķrādītājus un trajektorijas, arī jebkādu devumu finanšu platformas ietvaros saskaņā ar šā panta 4
  . 
  punkta c) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja, balstoties uz dalībvalstu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata progresa ziņojumu kopvērtējumu atbilstīgi 25.
  panta 1. punkta a) apakšpunktam un
  vajadzības gadījumā vēl citiem informācijas avotiem, Komisija secina, ka Savienība var nesasniegt Enerģētikas savienības mērķus un — pirmajā desmit gadu periodā — jo sevišķi Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvara mērķrādītājus, tā
  var sniegt
  ieteikumus visām dalībvalstīm atbilstīgi 28. pantam, lai mazinātu šādu risku. Komisija papildus ieteikumu sniegšanai vajadzības gadījumā veic Savienības līmeņa pasākumus, lai nodrošinātu jo sevišķi 2030. gadam izvirzīto Savienības atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes mērķrādītāju sasniegšanu.
  Attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju
  šādos pasākumos ņem vērā vērienīgus dalībvalstu agrīnos centienus sekmēt 2030. gadam
  izvirzītā
  Savienības
  mērķrādītāja
  sasniegšanu.

3.   Ja, balstoties uz dalībvalstu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata progresa ziņojumu kopvērtējumu atbilstīgi 25.
  pantam vai
  vajadzības gadījumā vēl citiem informācijas avotiem, Komisija secina, ka Savienība var nesasniegt Enerģētikas savienības mērķus un — pirmajā desmit gadu periodā — jo sevišķi Savienības 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvara mērķrādītājus, tā
  sniedz
  ieteikumus visām dalībvalstīm atbilstīgi 28. pantam, lai mazinātu šādu risku.
  Sniedzot ieteikumus, Komisija ņem vērā to, cik vērienīgi dalībvalstis cenšas sasniegt 2030. gadam izvirzītos Savienības mērķrādītājus.
  Komisija papildus ieteikumu sniegšanai vajadzības gadījumā veic Savienības līmeņa pasākumus, lai nodrošinātu jo sevišķi 2030. gadam izvirzīto Savienības atjaunojamo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes mērķrādītāju sasniegšanu. Šādos pasākumos ņem vērā vērienīgus dalībvalstu agrīnos
  , jo īpaši no 2021. gada uzsāktos,
  centienus sekmēt 2030. gadam
  izvirzīto
  Savienības
  mērķrādītāju
  sasniegšanu
  , to, kā dalībvalstis ievēro savus nacionālos mērķrādītājus un trajektorijas, arī jebkādu devumu finanšu platformas ietvaros saskaņā ar šā panta 4
  . 
  punkta c) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

27. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Energoefektivitātes jomā šādi papildu pasākumi jo sevišķi var uzlabot: |
| | (a) | ražojumu energoefektivitāti atbilstīgi Direktīvai 2009/125/EK un Direktīvai 2010/30/ES; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Energoefektivitātes jomā šādi papildu pasākumi jo sevišķi var uzlabot:

Energoefektivitātes jomā šādi papildu pasākumi jo sevišķi var uzlabot:

(a)

(a)

ražojumu energoefektivitāti atbilstīgi Direktīvai 2009/125/EK un Direktīvai 2010/30/ES;

ražojumu energoefektivitāti atbilstīgi Direktīvai 2009/125/EK un Direktīvai 2010/30/ES;

| (b) | ēku energoefektivitāti atbilstīgi Direktīvai 2010/31/ES un Direktīvai 2012/27/ES; un |
| --- | --- |

(b)

(b)

ēku energoefektivitāti atbilstīgi Direktīvai 2010/31/ES un Direktīvai 2012/27/ES; un

ēku energoefektivitāti atbilstīgi Direktīvai 2010/31/ES un Direktīvai 2012/27/ES; un

| (c) | transporta energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(c)

(c)

transporta energoefektivitāti.

transporta energoefektivitāti.

Grozījums Nr. 180

Grozījums Nr. 180

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 3.a punkts (jauns)

27. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ja, pamatojoties uz novērtējumu, ko Komisija veic saskaņā ar 25. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tā secina, ka kāds infrastruktūras projekts var potenciāli kavēt noturīgas Enerģētikas savienības izveidi, Komisija sniedz sākotnējo novērtējumu par projekta atbilstību iekšējā enerģētikas tirgus ilgtermiņa mērķiem, jo īpaši ņemot vērā ilgtermiņa mērķi, un iekļauj tajā attiecīgajai dalībvalstij adresētus ieteikumus saskaņā ar 28. pantu. Pirms šāda novērtējuma sniegšanas Komisija var konsultēties ar citām dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Ja, pamatojoties uz novērtējumu, ko Komisija veic saskaņā ar 25. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tā secina, ka kāds infrastruktūras projekts var potenciāli kavēt noturīgas Enerģētikas savienības izveidi, Komisija sniedz sākotnējo novērtējumu par projekta atbilstību iekšējā enerģētikas tirgus ilgtermiņa mērķiem, jo īpaši ņemot vērā ilgtermiņa mērķi, un iekļauj tajā attiecīgajai dalībvalstij adresētus ieteikumus saskaņā ar 28. pantu. Pirms šāda novērtējuma sniegšanas Komisija var konsultēties ar citām dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 293

Grozījums Nr. 293

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 4. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

27. pants – 4. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, neskarot 3. punktā minētos Savienības līmeņa pasākumus, Komisija, balstoties uz
  2023. gadā veicamo
  novērtējumu atbilstīgi 25. panta 1. un 2. punktam, secina, ka
  25. panta 2. punktā minētā lineārā Savienības trajektorija nav kopīgi sasniegta
  ,
  dalībvalstis līdz 2024
  . gadam nodrošina, ka
  uzrādītā
  neatbilstība tiek kompensēta ar papildu pasākumiem, piemēram: | Ja atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, neskarot 3. punktā minētos Savienības līmeņa pasākumus, Komisija, balstoties uz novērtējumu atbilstīgi 25. panta 1. un 2. punktam, secina, ka
  kāda dalībvalsts nav panākusi pietiekamu progresu, lai sasniegtu tās nacionālo 2030. gada mērķrādītāju, jo īpaši nesasniedzot 2022.
  ,
  2025 un 2027
  . gadam
  noteiktos atsauces punktus, kas norādīti Ia pielikumā, attiecīgās dalībvalstis
  nodrošina, ka
  konstatētā
  neatbilstība
  tās trajektorijai viena gada laikā
  tiek kompensēta ar papildu pasākumiem, piemēram: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, neskarot 3. punktā minētos Savienības līmeņa pasākumus, Komisija, balstoties uz
  2023. gadā veicamo
  novērtējumu atbilstīgi 25. panta 1. un 2. punktam, secina, ka
  25. panta 2. punktā minētā lineārā Savienības trajektorija nav kopīgi sasniegta
  ,
  dalībvalstis līdz 2024
  . gadam nodrošina, ka
  uzrādītā
  neatbilstība tiek kompensēta ar papildu pasākumiem, piemēram:

2023. gadā veicamo

25. panta 2. punktā minētā lineārā Savienības trajektorija nav kopīgi sasniegta

dalībvalstis līdz 2024

uzrādītā

Ja atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā, neskarot 3. punktā minētos Savienības līmeņa pasākumus, Komisija, balstoties uz novērtējumu atbilstīgi 25. panta 1. un 2. punktam, secina, ka
  kāda dalībvalsts nav panākusi pietiekamu progresu, lai sasniegtu tās nacionālo 2030. gada mērķrādītāju, jo īpaši nesasniedzot 2022.
  ,
  2025 un 2027
  . gadam
  noteiktos atsauces punktus, kas norādīti Ia pielikumā, attiecīgās dalībvalstis
  nodrošina, ka
  konstatētā
  neatbilstība
  tās trajektorijai viena gada laikā
  tiek kompensēta ar papildu pasākumiem, piemēram:

kāda dalībvalsts nav panākusi pietiekamu progresu, lai sasniegtu tās nacionālo 2030. gada mērķrādītāju, jo īpaši nesasniedzot 2022.

2025 un 2027

noteiktos atsauces punktus, kas norādīti Ia pielikumā, attiecīgās dalībvalstis

konstatētā

tās trajektorijai viena gada laikā

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 4. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

27. pants – 4. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | darbība lielāka tādas elektroenerģijas īpatsvara sekmēšanai, kas tiek ražota no atjaunojamiem energoresursiem, pamatojoties uz Direktīvas (EU) .../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātā redakcija] 4. pantā paredzētajiem kritērijiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

darbība lielāka tādas elektroenerģijas īpatsvara sekmēšanai, kas tiek ražota no atjaunojamiem energoresursiem, pamatojoties uz Direktīvas (EU) .../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātā redakcija] 4. pantā paredzētajiem kritērijiem;

darbība lielāka tādas elektroenerģijas īpatsvara sekmēšanai, kas tiek ražota no atjaunojamiem energoresursiem, pamatojoties uz Direktīvas (EU) .../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātā redakcija] 4. pantā paredzētajiem kritērijiem;

Grozījums Nr. 183

Grozījums Nr. 183

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 4. punkts – c apakšpunkts

27. pants – 4. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | finansiāla
  ieguldījuma sniegšana Savienības līmenī izveidotā finansēšanas platformā, kas palīdz finansēt atjaunojamo energoresursu enerģijas projektus un ko tieši vai netieši pārvalda Komisija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

finansiāla
  ieguldījuma sniegšana Savienības līmenī izveidotā finansēšanas platformā, kas palīdz finansēt atjaunojamo energoresursu enerģijas projektus un ko tieši vai netieši pārvalda Komisija;

finansiāla

| (c) | brīvprātīga
  finansiāla ieguldījuma sniegšana Savienības līmenī izveidotā finansēšanas platformā, kas palīdz finansēt atjaunojamo energoresursu enerģijas projektus
  , jo īpaši tos, kas atbilst Enerģētikas savienības interesēm,
  un ko tieši vai netieši pārvalda Komisija; |
| --- | --- |

(c)

brīvprātīga
  finansiāla ieguldījuma sniegšana Savienības līmenī izveidotā finansēšanas platformā, kas palīdz finansēt atjaunojamo energoresursu enerģijas projektus
  , jo īpaši tos, kas atbilst Enerģētikas savienības interesēm,
  un ko tieši vai netieši pārvalda Komisija;

brīvprātīga

, jo īpaši tos, kas atbilst Enerģētikas savienības interesēm,

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 4. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

27. pants – 4. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | izmantojot sadarbības mehānismus, kas noteikti Direktīvā (ES).../... [RED pārstrādātā redakcija]; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

izmantojot sadarbības mehānismus, kas noteikti Direktīvā (ES).../... [RED pārstrādātā redakcija];

izmantojot sadarbības mehānismus, kas noteikti Direktīvā (ES).../... [RED pārstrādātā redakcija];

Grozījums Nr. 185

Grozījums Nr. 185

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 4. punkts – 2. daļa

27. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šādos pasākumos ņem vērā
  to, cik vērienīgi ir attiecīgās
  dalībvalsts
  agrīnie devumi 2030. gadam izvirzītā Savienības
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  mērķrādītāja sasniegšanā
  . | Šādos pasākumos ņem vērā
  konkrētās
  dalībvalsts
  atbilstību tās nacionālajam
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  mērķrādītājam un trajektorijai
  . |
| | Komisija vajadzības gadījumā veic Savienības līmeņa pasākumus papildus nacionālā līmenī veiktajiem pasākumiem, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegta Savienības saistošā lineārā trajektorija un Savienības 2030. gada saistošais mērķis attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šādos pasākumos ņem vērā
  to, cik vērienīgi ir attiecīgās
  dalībvalsts
  agrīnie devumi 2030. gadam izvirzītā Savienības
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  mērķrādītāja sasniegšanā
  .

to, cik vērienīgi ir attiecīgās

agrīnie devumi 2030. gadam izvirzītā Savienības

mērķrādītāja sasniegšanā

Šādos pasākumos ņem vērā
  konkrētās
  dalībvalsts
  atbilstību tās nacionālajam
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  mērķrādītājam un trajektorijai
  .

konkrētās

atbilstību tās nacionālajam

mērķrādītājam un trajektorijai

Komisija vajadzības gadījumā veic Savienības līmeņa pasākumus papildus nacionālā līmenī veiktajiem pasākumiem, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegta Savienības saistošā lineārā trajektorija un Savienības 2030. gada saistošais mērķis attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju.

Komisija vajadzības gadījumā veic Savienības līmeņa pasākumus papildus nacionālā līmenī veiktajiem pasākumiem, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegta Savienības saistošā lineārā trajektorija un Savienības 2030. gada saistošais mērķis attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju.

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 5. punkts

27. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ja energoefektivitātes jomā, neskarot citus Savienības līmeņa pasākumus atbilstīgi 3. punktam, Komisija, balstoties uz novērtējumu atbilstīgi 25. panta 1. un 3. punktam, 2023.
  gadā
  secina, ka
  progress virzībā uz 25. panta 3. punkta pirmajā daļā minētā Savienības energoefektivitātes mērķrādītāja kopīgu sasniegšanu nav pietiekams
  ,
  tā
  līdz 2024. gadam
  veic pasākumus, kas papildina Direktīvā 2010/31/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0765 grozītajā redakcijā]
  un
  Direktīvā 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītajā redakcijā] noteiktos, lai nodrošinātu, ka
  tiek
  sasniegti 2030. gadam izvirzītie Savienības saistošie energoefektivitātes mērķrādītāji. Šādi
  papildu
  pasākumi jo sevišķi var uzlabot: | 5.   Ja energoefektivitātes jomā, neskarot citus Savienības līmeņa pasākumus atbilstīgi 3. punktam, Komisija, balstoties uz novērtējumu atbilstīgi 25. panta 1. un 3. punktam, 2023. 
  gadā un pēc tam reizi divos gados
  secina, ka
  dalībvalsts nav panākusi pietiekamu progresu, lai sasniegtu tās nacionālo saistošo mērķrādītāju un trajektoriju, attiecīgā dalībvalsts nodrošina
  ,
  ka
  līdz 2024. gadam un
  pēc tam attiecīgi reizi divos gados konstatētā neatbilstība tās trajektorijai
  tiek
  kompensēta viena gada laikā ar
  papildu
  pasākumiem. |
| (a) | ražojumu energoefektivitāti atbilstīgi Direktīvai 2010/30/ES un Direktīvai 2009/125/EK; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ja energoefektivitātes jomā, neskarot citus Savienības līmeņa pasākumus atbilstīgi 3. punktam, Komisija, balstoties uz novērtējumu atbilstīgi 25. panta 1. un 3. punktam, 2023.
  gadā
  secina, ka
  progress virzībā uz 25. panta 3. punkta pirmajā daļā minētā Savienības energoefektivitātes mērķrādītāja kopīgu sasniegšanu nav pietiekams
  ,
  tā
  līdz 2024. gadam
  veic pasākumus, kas papildina Direktīvā 2010/31/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0765 grozītajā redakcijā]
  un
  Direktīvā 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītajā redakcijā] noteiktos, lai nodrošinātu, ka
  tiek
  sasniegti 2030. gadam izvirzītie Savienības saistošie energoefektivitātes mērķrādītāji. Šādi
  papildu
  pasākumi jo sevišķi var uzlabot:

5.   Ja energoefektivitātes jomā, neskarot citus Savienības līmeņa pasākumus atbilstīgi 3. punktam, Komisija, balstoties uz novērtējumu atbilstīgi 25. panta 1. un 3. punktam, 2023. 
  gadā un pēc tam reizi divos gados
  secina, ka
  dalībvalsts nav panākusi pietiekamu progresu, lai sasniegtu tās nacionālo saistošo mērķrādītāju un trajektoriju, attiecīgā dalībvalsts nodrošina
  ,
  ka
  līdz 2024. gadam un
  pēc tam attiecīgi reizi divos gados konstatētā neatbilstība tās trajektorijai
  tiek
  kompensēta viena gada laikā ar
  papildu
  pasākumiem.

(a)

(a)

ražojumu energoefektivitāti atbilstīgi Direktīvai 2010/30/ES un Direktīvai 2009/125/EK;

ražojumu energoefektivitāti atbilstīgi Direktīvai 2010/30/ES un Direktīvai 2009/125/EK;

| (b) | ēku energoefektivitāti atbilstīgi Direktīvai 2010/31/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0765 grozītajā redakcijā] un Direktīvai 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītajā redakcijā] un |
| --- | --- |

(b)

(b)

ēku energoefektivitāti atbilstīgi Direktīvai 2010/31/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0765 grozītajā redakcijā] un Direktīvai 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītajā redakcijā] un

ēku energoefektivitāti atbilstīgi Direktīvai 2010/31/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0765 grozītajā redakcijā] un Direktīvai 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītajā redakcijā] un

| (c) | transporta energoefektivitāti. |
| --- | --- |

(c)

(c)

transporta energoefektivitāti.

transporta energoefektivitāti.

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

27. pants – 5.a punkts (jauns)

27. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Katra attiecīgā 4. vai 5. punktā minētā dalībvalsts savā nākamajā progresa ziņojumā, kas minēts 15. pantā, norāda papildu īstenotos, pieņemtos un plānotos pasākumus, lai novērstu neatbilstību tās 2030. gada nacionālajiem mērķrādītājiem un trajektorijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Katra attiecīgā 4. vai 5. punktā minētā dalībvalsts savā nākamajā progresa ziņojumā, kas minēts 15. pantā, norāda papildu īstenotos, pieņemtos un plānotos pasākumus, lai novērstu neatbilstību tās 2030. gada nacionālajiem mērķrādītājiem un trajektorijām.

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

28. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | dalībvalsts savā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata politikas progresa ziņojumā, kas sagatavots nākamajā gadā pēc ieteikuma izdošanas gada, izklāsta, kā tā ir
  maksimāli
  ņēmusi vērā ieteikumu un kā tā to īstenojusi vai plāno īstenot. Tā
  sniedz pamatojumu
  , ja tā ieteikumu kādā aspektā nav izpildījusi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

dalībvalsts savā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata politikas progresa ziņojumā, kas sagatavots nākamajā gadā pēc ieteikuma izdošanas gada, izklāsta, kā tā ir
  maksimāli
  ņēmusi vērā ieteikumu un kā tā to īstenojusi vai plāno īstenot. Tā
  sniedz pamatojumu
  , ja tā ieteikumu kādā aspektā nav izpildījusi;

maksimāli

sniedz pamatojumu

| (b) | dalībvalsts savā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata politikas progresa ziņojumā, kas sagatavots nākamajā gadā pēc ieteikuma izdošanas gada, izklāsta, kā tā ir ņēmusi vērā ieteikumu un kā tā to īstenojusi vai plāno īstenot. Tā
  norāda iemeslus
  , ja tā ieteikumu kādā aspektā nav izpildījusi; |
| --- | --- |

(b)

dalībvalsts savā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata politikas progresa ziņojumā, kas sagatavots nākamajā gadā pēc ieteikuma izdošanas gada, izklāsta, kā tā ir ņēmusi vērā ieteikumu un kā tā to īstenojusi vai plāno īstenot. Tā
  norāda iemeslus
  , ja tā ieteikumu kādā aspektā nav izpildījusi;

norāda iemeslus

Grozījums Nr. 189

Grozījums Nr. 189

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

28. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ieteikumiem būtu jāpapildina jaunākie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

ieteikumiem būtu jāpapildina jaunākie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, kas sniegti Eiropas pusgada kontekstā.

| (c) | ieteikumiem būtu jāpapildina jaunākie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, kas sniegti
  atbilstīgi 9. panta 2. punktam un
  Eiropas pusgada kontekstā. |
| --- | --- |

(c)

ieteikumiem būtu jāpapildina jaunākie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, kas sniegti
  atbilstīgi 9. panta 2. punktam un
  Eiropas pusgada kontekstā.

atbilstīgi 9. panta 2. punktam un

Grozījums Nr. 190

Grozījums Nr. 190

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

28. pants – 2.a punkts (jauns)

28. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija nekavējoties dara pieejamus šos ieteikumus visām dalībvalstīm un tos publisko. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisija nekavējoties dara pieejamus šos ieteikumus visām dalībvalstīm un tos publisko.

Grozījums Nr. 191

Grozījums Nr. 191

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 2. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

29. pants – 2. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ja) | vispārējs novērtējums par paveikto virzībā uz principu “prioritāte energoefektivitātei” un “taisnīgums pret enerģijas patērētājiem” pilnīgu integrēšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ja)

(ja)

vispārējs novērtējums par paveikto virzībā uz principu “prioritāte energoefektivitātei” un “taisnīgums pret enerģijas patērētājiem” pilnīgu integrēšanu;

vispārējs novērtējums par paveikto virzībā uz principu “prioritāte energoefektivitātei” un “taisnīgums pret enerģijas patērētājiem” pilnīgu integrēšanu;

Grozījums Nr. 192

Grozījums Nr. 192

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 2. punkts – jb apakšpunkts (jauns)

29. pants – 2. punkts – jb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (jb) | progresa ziņojums konkurētspējas uzlabošanas jomā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(jb)

(jb)

progresa ziņojums konkurētspējas uzlabošanas jomā;

progresa ziņojums konkurētspējas uzlabošanas jomā;

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 2. punkts – jc apakšpunkts (jauns)

29. pants – 2. punkts – jc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (jc) | dalībvalstu paveiktais ceļā uz pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā tiešas un netiešas subsidēšanas līdz 2020. gadam; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(jc)

(jc)

dalībvalstu paveiktais ceļā uz pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā tiešas un netiešas subsidēšanas līdz 2020. gadam;

dalībvalstu paveiktais ceļā uz pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā tiešas un netiešas subsidēšanas līdz 2020. gadam;

Grozījums Nr. 194

Grozījums Nr. 194

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

29. pants – 2. punkts – ka apakšpunkts (jauns)

29. pants – 2. punkts – ka apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ka) | finansiāls tādu elektroenerģijas izmaksu novērtējums, ko sedz galapatērētājs, pamatojoties uz indikatoriem, ar kuriem uzrauga faktiskos tēriņus piecām Enerģētikas Savienības dimensijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ka)

(ka)

finansiāls tādu elektroenerģijas izmaksu novērtējums, ko sedz galapatērētājs, pamatojoties uz indikatoriem, ar kuriem uzrauga faktiskos tēriņus piecām Enerģētikas Savienības dimensijām;

finansiāls tādu elektroenerģijas izmaksu novērtējums, ko sedz galapatērētājs, pamatojoties uz indikatoriem, ar kuriem uzrauga faktiskos tēriņus piecām Enerģētikas Savienības dimensijām;

Grozījums Nr. 195

Grozījums Nr. 195

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 1. punkts

30. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Līdz 2021. gada 1. janvārim dalībvalstis izveido, izmanto un cenšas pastāvīgi uzlabot nacionālās inventarizācijas sistēmas, lai aplēstu šīs regulas III pielikuma 2. daļā minēto siltumnīcefekta gāzu antropogēnās emisijas no avotiem un to piesaistījumus piesaistītājos un lai nodrošinātu, ka to siltumnīcefekta gāzu pārskati ir savlaicīgi, pārredzami, precīzi, konsekventi, salīdzināmi un pilnīgi. | 1.   Līdz 2021. gada 1. janvārim dalībvalstis izveido, izmanto un cenšas pastāvīgi uzlabot nacionālās inventarizācijas sistēmas
  saskaņā ar UNFCCC prasībām
  , lai aplēstu šīs regulas III pielikuma 2. daļā minēto siltumnīcefekta gāzu antropogēnās emisijas no avotiem un to piesaistījumus piesaistītājos un lai nodrošinātu, ka to siltumnīcefekta gāzu pārskati ir savlaicīgi, pārredzami, precīzi, konsekventi, salīdzināmi un pilnīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Līdz 2021. gada 1. janvārim dalībvalstis izveido, izmanto un cenšas pastāvīgi uzlabot nacionālās inventarizācijas sistēmas, lai aplēstu šīs regulas III pielikuma 2. daļā minēto siltumnīcefekta gāzu antropogēnās emisijas no avotiem un to piesaistījumus piesaistītājos un lai nodrošinātu, ka to siltumnīcefekta gāzu pārskati ir savlaicīgi, pārredzami, precīzi, konsekventi, salīdzināmi un pilnīgi.

1.   Līdz 2021. gada 1. janvārim dalībvalstis izveido, izmanto un cenšas pastāvīgi uzlabot nacionālās inventarizācijas sistēmas
  saskaņā ar UNFCCC prasībām
  , lai aplēstu šīs regulas III pielikuma 2. daļā minēto siltumnīcefekta gāzu antropogēnās emisijas no avotiem un to piesaistījumus piesaistītājos un lai nodrošinātu, ka to siltumnīcefekta gāzu pārskati ir savlaicīgi, pārredzami, precīzi, konsekventi, salīdzināmi un pilnīgi.

Grozījums Nr. 196

Grozījums Nr. 196

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 1. punkts

31. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija
  2027. un 2032. gadā
  veic dalībvalstu atbilstīgi šīs regulas 23. panta 3. punktam iesniegto nacionālās inventarizācijas datu visaptverošu izskatīšanu, lai monitorētu dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus vai iegrožojumus atbilstīgi Regulas [] [ESR] 4., 9. un 10. pantam un emisiju samazinājumus un piesaistījumu palielināšanu piesaistītājos atbilstīgi Regulas [..] [LULUCF] 4. un 12. pantam, kā arī citus Savienības tiesību aktos noteiktos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas vai iegrožošanas mērķrādītājus. Dalībvalstis pilnīgi iesaistās šajā procesā. | 1.   Komisija veic dalībvalstu atbilstīgi šīs regulas 23. panta 3. punktam iesniegto nacionālās inventarizācijas datu visaptverošu izskatīšanu, lai monitorētu dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus vai iegrožojumus atbilstīgi Regulas [] [ESR] 4., 9. un 10. pantam un emisiju samazinājumus un piesaistījumu palielināšanu piesaistītājos atbilstīgi Regulas [..] [LULUCF] 4. un 12. pantam, kā arī citus Savienības tiesību aktos noteiktos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas vai iegrožošanas mērķrādītājus. Dalībvalstis pilnīgi iesaistās šajā procesā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija
  2027. un 2032. gadā
  veic dalībvalstu atbilstīgi šīs regulas 23. panta 3. punktam iesniegto nacionālās inventarizācijas datu visaptverošu izskatīšanu, lai monitorētu dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus vai iegrožojumus atbilstīgi Regulas [] [ESR] 4., 9. un 10. pantam un emisiju samazinājumus un piesaistījumu palielināšanu piesaistītājos atbilstīgi Regulas [..] [LULUCF] 4. un 12. pantam, kā arī citus Savienības tiesību aktos noteiktos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas vai iegrožošanas mērķrādītājus. Dalībvalstis pilnīgi iesaistās šajā procesā.

1.   Komisija veic dalībvalstu atbilstīgi šīs regulas 23. panta 3. punktam iesniegto nacionālās inventarizācijas datu visaptverošu izskatīšanu, lai monitorētu dalībvalstu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumus vai iegrožojumus atbilstīgi Regulas [] [ESR] 4., 9. un 10. pantam un emisiju samazinājumus un piesaistījumu palielināšanu piesaistītājos atbilstīgi Regulas [..] [LULUCF] 4. un 12. pantam, kā arī citus Savienības tiesību aktos noteiktos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas vai iegrožošanas mērķrādītājus. Dalībvalstis pilnīgi iesaistās šajā procesā.

Grozījums Nr. 197

Grozījums Nr. 197

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 6. punkts

31. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Datus par katru dalībvalsti, kas ievadīti atbilstīgi Regulas [] [ESR] 11. pantam izveidotajos reģistros viena mēneša laikā pēc dienas, kurā veikta šā panta 5. punktā minētā pārbaude par atbilstību Regulai [..] [LULUCF], izmanto
  2021. un 2026. gada
  atbilstības pārbaudei atbilstīgi Regulas [] [ESR] 9. pantam. Atbilstības pārbaudi atbilstīgi Regulas [] [ESR] 9. pantam par katru gadu
  laikposmā no 2022. līdz 2025. gadam un laikposmā no 2027
  .
  līdz 2030. gadam
  veic dienā, kas iekrīt vienu mēnesi pēc dienas, kurā veikta atbilstības pārbaude par iepriekšējo gadu. Šajā pārbaudē ietver izmaiņas minētajos datos, kuras izdarītas sakarā ar to, ka konkrētā dalībvalsts izmanto elastības iespējas atbilstīgi Regulas [] [ESR] 5., 6. un 7. pantam. | 6.   Datus par katru dalībvalsti, kas ievadīti atbilstīgi Regulas [] [ESR] 11. pantam izveidotajos reģistros viena mēneša laikā pēc dienas, kurā veikta šā panta 5. punktā minētā pārbaude par atbilstību Regulai [..] [LULUCF], izmanto atbilstības pārbaudei atbilstīgi Regulas [] [ESR] 9. pantam. Atbilstības pārbaudi atbilstīgi Regulas [] [ESR] 9. pantam par katru gadu
  [gadi saskaņā ar Regulas (ES) .../... [ESR] 9
  . 
  pantā minēto atbilstības ciklu
  veic dienā, kas iekrīt vienu mēnesi pēc dienas, kurā veikta atbilstības pārbaude par iepriekšējo gadu Šajā pārbaudē ietver izmaiņas minētajos datos, kuras izdarītas sakarā ar to, ka konkrētā dalībvalsts izmanto elastības iespējas atbilstīgi Regulas [] [ESR] 5., 6. un 7. pantam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Datus par katru dalībvalsti, kas ievadīti atbilstīgi Regulas [] [ESR] 11. pantam izveidotajos reģistros viena mēneša laikā pēc dienas, kurā veikta šā panta 5. punktā minētā pārbaude par atbilstību Regulai [..] [LULUCF], izmanto
  2021. un 2026. gada
  atbilstības pārbaudei atbilstīgi Regulas [] [ESR] 9. pantam. Atbilstības pārbaudi atbilstīgi Regulas [] [ESR] 9. pantam par katru gadu
  laikposmā no 2022. līdz 2025. gadam un laikposmā no 2027
  .
  līdz 2030. gadam
  veic dienā, kas iekrīt vienu mēnesi pēc dienas, kurā veikta atbilstības pārbaude par iepriekšējo gadu. Šajā pārbaudē ietver izmaiņas minētajos datos, kuras izdarītas sakarā ar to, ka konkrētā dalībvalsts izmanto elastības iespējas atbilstīgi Regulas [] [ESR] 5., 6. un 7. pantam.

6.   Datus par katru dalībvalsti, kas ievadīti atbilstīgi Regulas [] [ESR] 11. pantam izveidotajos reģistros viena mēneša laikā pēc dienas, kurā veikta šā panta 5. punktā minētā pārbaude par atbilstību Regulai [..] [LULUCF], izmanto atbilstības pārbaudei atbilstīgi Regulas [] [ESR] 9. pantam. Atbilstības pārbaudi atbilstīgi Regulas [] [ESR] 9. pantam par katru gadu
  [gadi saskaņā ar Regulas (ES) .../... [ESR] 9
  . 
  pantā minēto atbilstības ciklu
  veic dienā, kas iekrīt vienu mēnesi pēc dienas, kurā veikta atbilstības pārbaude par iepriekšējo gadu Šajā pārbaudē ietver izmaiņas minētajos datos, kuras izdarītas sakarā ar to, ka konkrētā dalībvalsts izmanto elastības iespējas atbilstīgi Regulas [] [ESR] 5., 6. un 7. pantam.

Grozījums Nr. 198

Grozījums Nr. 198

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 6.a punkts (jauns)

31. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Pēdējo atbilstības pārbaudi, kas minēta šā panta 6. punktā, — prasību pārbaudi saskaņā ar [9.a pants; Rezerve agrīnai rīcībai] [ESR] — veic Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma izmantot šo rezervi. Šai pārbaudei var sekot izmaiņas datos par katru atbilstīgo dalībvalsti, ja tiek izpildītas [9.a pants; Rezerve agrīnai rīcībai [ESR] paredzētās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Pēdējo atbilstības pārbaudi, kas minēta šā panta 6. punktā, — prasību pārbaudi saskaņā ar [9.a pants; Rezerve agrīnai rīcībai] [ESR] — veic Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma izmantot šo rezervi. Šai pārbaudei var sekot izmaiņas datos par katru atbilstīgo dalībvalsti, ja tiek izpildītas [9.a pants; Rezerve agrīnai rīcībai [ESR] paredzētās prasības.

Grozījums Nr. 199

Grozījums Nr. 199

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. daļa – ievaddaļa

35. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Eiropas Vides aģentūra atbilstoši savai gada darba programmai palīdz Komisijai tās darbā attiecībā uz dekarbonizācijas un energoefektivitātes dimensijām, lai tiktu izpildīts 14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. un 34. pants. Tas pēc vajadzības ietver šādu palīdzību: | Eiropas Vides aģentūra atbilstoši savai gada darba programmai palīdz Komisijai tās darbā attiecībā uz dekarbonizācijas un energoefektivitātes dimensijām, lai tiktu izpildīts
  13.a,
  14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. un 34. pants. Tas pēc vajadzības ietver šādu palīdzību: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Eiropas Vides aģentūra atbilstoši savai gada darba programmai palīdz Komisijai tās darbā attiecībā uz dekarbonizācijas un energoefektivitātes dimensijām, lai tiktu izpildīts 14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. un 34. pants. Tas pēc vajadzības ietver šādu palīdzību:

Eiropas Vides aģentūra atbilstoši savai gada darba programmai palīdz Komisijai tās darbā attiecībā uz dekarbonizācijas un energoefektivitātes dimensijām, lai tiktu izpildīts
  13.a,
  14., 15., 16., 17., 18., 19., 23., 24., 25., 29., 30., 31., 32. un 34. pants. Tas pēc vajadzības ietver šādu palīdzību:

13.a,

Grozījums Nr. 200

Grozījums Nr. 200

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

35. pants – 1. daļa – ja apakšpunkts (jauns)

35. pants – 1. daļa – ja apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ja) | apkopot Savienības tuvināto atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru enerģijas galapatēriņā un tuvināto primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ja)

(ja)

apkopot Savienības tuvināto atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru enerģijas galapatēriņā un tuvināto primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu.

apkopot Savienības tuvināto atjaunojamo enerģijas avotu īpatsvaru enerģijas galapatēriņā un tuvināto primārās enerģijas patēriņu un enerģijas galapatēriņu.

Grozījums Nr. 201

Grozījums Nr. 201

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – virsraksts

37. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 1. punkts

37. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai palīdz Enerģētikas
  savienības
  komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē
  , un tā strādā attiecīgajās nozaru struktūrās, kas ir svarīgas šīs regulas kontekstā
  . | 1.   Komisijai
  šīs regulas īstenošanā
  palīdz Enerģētikas
  un klimata pārmaiņu jautājumu
  komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisijai palīdz Enerģētikas
  savienības
  komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē
  , un tā strādā attiecīgajās nozaru struktūrās, kas ir svarīgas šīs regulas kontekstā
  .

1.   Komisijai
  šīs regulas īstenošanā
  palīdz Enerģētikas
  un klimata pārmaiņu jautājumu
  komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 2. punkts

37. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Šī komiteja aizstāj komiteju, kas izveidota ar Lēmuma 93/389/EEK 8. pantu, Lēmuma Nr. 280/2004/EK 9. pantu un Regulas (ES) Nr. 525/2013 26. pantu. Atsauces uz komiteju
  ,
  kas izveidota atbilstīgi minētajiem aktiem, uzskata par atsaucēm uz komiteju
  , kas izveidota ar
  šo regulu
  . | 2.   
  Neatkarīgi no šā panta 1. punkta, attiecībā uz šīs regulas 15., 17., 23., 31. un 32. panta īstenošanu Komisijai palīdz Klimata pārmaiņu jautājumu komiteja, kas izveidota atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 525/2013 26. pantam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Šī komiteja aizstāj komiteju, kas izveidota ar Lēmuma 93/389/EEK 8. pantu, Lēmuma Nr. 280/2004/EK 9. pantu un Regulas (ES) Nr. 525/2013 26. pantu. Atsauces uz komiteju
  ,
  kas izveidota atbilstīgi minētajiem aktiem, uzskata par atsaucēm uz komiteju
  , kas izveidota ar
  šo regulu
  .

2.   
  Neatkarīgi no šā panta 1. punkta, attiecībā uz šīs regulas 15., 17., 23., 31. un 32. panta īstenošanu Komisijai palīdz Klimata pārmaiņu jautājumu komiteja, kas izveidota atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 525/2013 26. pantam.

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

38. pants – 1. daļa

38. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija līdz


  2026
  .
  gada 28. februārim
  un
  pēc tam ik
  pēc
  pieciem gadiem
  ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbību, tās devumu Enerģētikas savienības pārvaldībā un šīs regulas plānošanas, ziņošanas un monitoringa noteikumu atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem vai turpmākiem lēmumiem, kas saistīti ar UNFCCC un Parīzes
  nolīgumu
  .
  Komisija vajadzības
  gadījumā
  var iesniegt priekšlikumus
  . | Sešu mēnešu laikā pēc veicinošā dialoga, kas 2018
  . 
  gadā jārīko saistībā ar UNFCCC, lai izsvērtu, ciktāl Pusēm ir kopīgi izdevies panākt progresu virzībā uz globālo ilgtermiņa mērķi,
  un
  sešu mēnešu laikā pēc globālās izsvēršanas 2023. gadā un
  pēc
  katras nākamās globālās izsvēršanas reizes Komisija
  ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbību
  un īstenošanu
  , tās devumu Enerģētikas savienības pārvaldībā un šīs regulas plānošanas, ziņošanas un monitoringa noteikumu atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem vai turpmākiem lēmumiem, kas saistīti ar UNFCCC, un
  to, kā tā palīdz sasniegt
  Parīzes
  nolīguma mērķus
  .
  Ziņojumiem attiecīgā
  gadījumā
  pievieno priekšlikumus ar mērķi uzlabot Savienības rīcību klimata un enerģētikas jomā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija līdz


  2026
  .
  gada 28. februārim
  un
  pēc tam ik
  pēc
  pieciem gadiem
  ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbību, tās devumu Enerģētikas savienības pārvaldībā un šīs regulas plānošanas, ziņošanas un monitoringa noteikumu atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem vai turpmākiem lēmumiem, kas saistīti ar UNFCCC un Parīzes
  nolīgumu
  .
  Komisija vajadzības
  gadījumā
  var iesniegt priekšlikumus
  .

Komisija līdz

2026

gada 28. februārim

pēc tam ik

pieciem gadiem

nolīgumu

Komisija vajadzības

var iesniegt priekšlikumus

Sešu mēnešu laikā pēc veicinošā dialoga, kas 2018
  . 
  gadā jārīko saistībā ar UNFCCC, lai izsvērtu, ciktāl Pusēm ir kopīgi izdevies panākt progresu virzībā uz globālo ilgtermiņa mērķi,
  un
  sešu mēnešu laikā pēc globālās izsvēršanas 2023. gadā un
  pēc
  katras nākamās globālās izsvēršanas reizes Komisija
  ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbību
  un īstenošanu
  , tās devumu Enerģētikas savienības pārvaldībā un šīs regulas plānošanas, ziņošanas un monitoringa noteikumu atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem vai turpmākiem lēmumiem, kas saistīti ar UNFCCC, un
  to, kā tā palīdz sasniegt
  Parīzes
  nolīguma mērķus
  .
  Ziņojumiem attiecīgā
  gadījumā
  pievieno priekšlikumus ar mērķi uzlabot Savienības rīcību klimata un enerģētikas jomā
  .

Sešu mēnešu laikā pēc veicinošā dialoga, kas 2018

gadā jārīko saistībā ar UNFCCC, lai izsvērtu, ciktāl Pusēm ir kopīgi izdevies panākt progresu virzībā uz globālo ilgtermiņa mērķi,

sešu mēnešu laikā pēc globālās izsvēršanas 2023. gadā un

katras nākamās globālās izsvēršanas reizes Komisija

un īstenošanu

to, kā tā palīdz sasniegt

nolīguma mērķus

Ziņojumiem attiecīgā

pievieno priekšlikumus ar mērķi uzlabot Savienības rīcību klimata un enerģētikas jomā

Grozījums Nr. 205

Grozījums Nr. 205

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

38. pants – 1.a daļa (jauna)

38. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Savienība iesniedz jaunu vai pārskatītu Parīzes nolīgumā paredzēto nacionāli noteikto devumu, Komisija vajadzības gadījumā iesniedz nepieciešamos likumdošanas priekšlikumus visu attiecīgo Savienības tiesību aktu grozīšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Savienība iesniedz jaunu vai pārskatītu Parīzes nolīgumā paredzēto nacionāli noteikto devumu, Komisija vajadzības gadījumā iesniedz nepieciešamos likumdošanas priekšlikumus visu attiecīgo Savienības tiesību aktu grozīšanai.

Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Savienība iesniedz jaunu vai pārskatītu Parīzes nolīgumā paredzēto nacionāli noteikto devumu, Komisija vajadzības gadījumā iesniedz nepieciešamos likumdošanas priekšlikumus visu attiecīgo Savienības tiesību aktu grozīšanai.

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

40. pants – 1. daļa – 2. punkts

40. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 98/70/EK

7.a pants – 1. punkts – 3. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | 7.a panta 1. punkta trešās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:



  “katra piegādātā degvielas vai enerģijas veida kopējo apjomu; un”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

(2)

7.a panta 1. punkta trešās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“katra piegādātā degvielas vai enerģijas veida kopējo apjomu; un”;

“katra piegādātā degvielas vai enerģijas veida kopējo apjomu; un”;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 207

Grozījums Nr. 207

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

47. pants – 1. daļa – 2. punkts

47. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2012/27/ES

18. pants – 1. punkts – e) apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | 18. panta 1. punkta e) apakšpunktu svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

(2)

18. panta 1. punkta e) apakšpunktu svītro;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 1. daļa – 1. punkts

49. pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva (ES) 2015/652

I Pielikums – 2. daļa – 2., 3., 4. un 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | I pielikuma 2. daļas
  2., 3.,
  4. un 7. punktu svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

I pielikuma 2. daļas
  2., 3.,
  4. un 7. punktu svītro;

2., 3.,

| (1) | I pielikuma 2. daļas 4. un 7. punktu svītro; |
| --- | --- |

(1)

I pielikuma 2. daļas 4. un 7. punktu svītro;

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

49. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

Direktīva (ES) 2015/652

III pielikums – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “1. | Dalībvalstīm jāziņo 3. punktā uzskaitītie dati. Šie dati jāpaziņo par visu degvielu un enerģiju, kas laista tirgū attiecīgajā dalībvalstī. Ja ar fosilajām degvielām tiek sajauktas vairākas biodegvielas, jānorāda dati par katru biodegvielu.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

“1.

Dalībvalstīm jāziņo 3. punktā uzskaitītie dati. Šie dati jāpaziņo par visu degvielu un enerģiju, kas laista tirgū attiecīgajā dalībvalstī. Ja ar fosilajām degvielām tiek sajauktas vairākas biodegvielas, jānorāda dati par katru biodegvielu.”;

| “1. | Dalībvalstīm
  reizi gadā
  jāziņo 3. punktā uzskaitītie dati. Šie dati jāpaziņo par visu degvielu un enerģiju, kas laista tirgū attiecīgajā dalībvalstī. Ja ar fosilajām degvielām tiek sajauktas vairākas biodegvielas, jānorāda dati par katru biodegvielu.”; |
| --- | --- |

“1.

Dalībvalstīm
  reizi gadā
  jāziņo 3. punktā uzskaitītie dati. Šie dati jāpaziņo par visu degvielu un enerģiju, kas laista tirgū attiecīgajā dalībvalstī. Ja ar fosilajām degvielām tiek sajauktas vairākas biodegvielas, jānorāda dati par katru biodegvielu.”;

reizi gadā

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 1. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

49. pants – 1. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

Direktīva (ES) 2015/652

III pielikums – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | 3. punkta e) un f) apakšpunktu svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

3. punkta e) un f) apakšpunktu svītro;

3. punkta e) un f) apakšpunktu svītro;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49.a pants (jauns)

49.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 49.a pants |
| | EEZ |
| | 1.
     
  Līdz... [seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija iesniedz Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar šo regulu saistītajai EEZ Apvienotajai komitejai, lai ļautu EEZ EBTA valstīm pilnībā īstenot šīs regulas noteikumus, tādējādi sekmējot Enerģētikas savienības mērķu sasniegšanu. |
| | 2.
     
  Pēc iekļaušanas EEZ EBTA, pieņemot Apvienotās komitejas lēmumu, dalībvalstu saistības attiecībā pret citām dalībvalstīm, kas paredzētas šajā regulā, tiek piemērotas arī EEZ EBTA valstīm, kuras šo regulu ir īstenojušas savā teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

49.a pants

49.a pants

EEZ

EEZ

1.
     
  Līdz... [seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija iesniedz Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar šo regulu saistītajai EEZ Apvienotajai komitejai, lai ļautu EEZ EBTA valstīm pilnībā īstenot šīs regulas noteikumus, tādējādi sekmējot Enerģētikas savienības mērķu sasniegšanu.

2.
     
  Pēc iekļaušanas EEZ EBTA, pieņemot Apvienotās komitejas lēmumu, dalībvalstu saistības attiecībā pret citām dalībvalstīm, kas paredzētas šajā regulā, tiek piemērotas arī EEZ EBTA valstīm, kuras šo regulu ir īstenojušas savā teritorijā.

Grozījums Nr. 212

Grozījums Nr. 212

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

50.a pants (jauns)

50.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 50.a pants




  Enerģētikas kopiena




  Līdz... [seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija ierosina tās iekļaušanu Enerģētikas Kopienā, kā to paredz Enerģētikas kopienas dibināšanas līguma 79. pants. Pēc iekļaušanas, pieņemot Enerģētikas Kopienas ministru padomes lēmumu un piemērojot jebkādas Enerģētikas Kopienas dibināšanas līguma 24. pantā paredzētās izmaiņas, dalībvalstu saistības attiecībā pret citām dalībvalstīm, kas paredzētas šajā regulā, tiek piemērotas arī Enerģētikas savienības līguma dalībvalstīm, kuras šo regulu ir īstenojušas savā teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

50.a pants

Enerģētikas kopiena

Līdz... [seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija ierosina tās iekļaušanu Enerģētikas Kopienā, kā to paredz Enerģētikas kopienas dibināšanas līguma 79. pants. Pēc iekļaušanas, pieņemot Enerģētikas Kopienas ministru padomes lēmumu un piemērojot jebkādas Enerģētikas Kopienas dibināšanas līguma 24. pantā paredzētās izmaiņas, dalībvalstu saistības attiecībā pret citām dalībvalstīm, kas paredzētas šajā regulā, tiek piemērotas arī Enerģētikas savienības līguma dalībvalstīm, kuras šo regulu ir īstenojušas savā teritorijā.

Grozījums Nr. 213

Grozījums Nr. 213

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

51. pants

51. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 51. pants | 51. pants |
| Pārejas noteikumi | Pārejas noteikumi |
| Atkāpjoties no šīs regulas 50. panta, Regulas (ES) Nr. 525/2013 7. pantu un 17. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktu turpina piemērot ziņojumiem, kas satur minētajos pantos prasītos datus par 2018., 2019. un 2020. gadu. | Atkāpjoties no šīs regulas 50. panta, Regulas (ES) Nr. 525/2013 7. pantu un 17. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktu turpina piemērot ziņojumiem, kas satur minētajos pantos prasītos datus par 2018., 2019. un 2020. gadu. |
| | Regulas (ES) Nr. 525/2013 11. panta 3. punktu turpina piemērot attiecībā uz Kioto protokola otro saistību periodu. |
| Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. pantu turpina piemērot SEG pārskatu datu par 2018., 2019. un 2020. gadu izskatīšanai. | Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. pantu turpina piemērot SEG pārskatu datu par 2018., 2019. un 2020. gadu izskatīšanai. |
| Regulas (ES) Nr. 525/2013 22. pantu turpina piemērot minētajā pantā prasītā ziņojuma iesniegšanai. | Regulas (ES) Nr. 525/2013 22. pantu turpina piemērot minētajā pantā prasītā ziņojuma iesniegšanai. |
| | Regulas (ES) Nr. 525/2013 26. panta 1. punktu turpina piemērot attiecībā uz šīs regulas 15., 17., 23., 31. un 32. panta īstenošanu, kā arī tad, ja tie ir minēti citos Savienības tiesību aktos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

51. pants

51. pants

Pārejas noteikumi

Pārejas noteikumi

Atkāpjoties no šīs regulas 50. panta, Regulas (ES) Nr. 525/2013 7. pantu un 17. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktu turpina piemērot ziņojumiem, kas satur minētajos pantos prasītos datus par 2018., 2019. un 2020. gadu.

Atkāpjoties no šīs regulas 50. panta, Regulas (ES) Nr. 525/2013 7. pantu un 17. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktu turpina piemērot ziņojumiem, kas satur minētajos pantos prasītos datus par 2018., 2019. un 2020. gadu.

Regulas (ES) Nr. 525/2013 11. panta 3. punktu turpina piemērot attiecībā uz Kioto protokola otro saistību periodu.

Regulas (ES) Nr. 525/2013 11. panta 3. punktu turpina piemērot attiecībā uz Kioto protokola otro saistību periodu.

Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. pantu turpina piemērot SEG pārskatu datu par 2018., 2019. un 2020. gadu izskatīšanai.

Regulas (ES) Nr. 525/2013 19. pantu turpina piemērot SEG pārskatu datu par 2018., 2019. un 2020. gadu izskatīšanai.

Regulas (ES) Nr. 525/2013 22. pantu turpina piemērot minētajā pantā prasītā ziņojuma iesniegšanai.

Regulas (ES) Nr. 525/2013 22. pantu turpina piemērot minētajā pantā prasītā ziņojuma iesniegšanai.

Regulas (ES) Nr. 525/2013 26. panta 1. punktu turpina piemērot attiecībā uz šīs regulas 15., 17., 23., 31. un 32. panta īstenošanu, kā arī tad, ja tie ir minēti citos Savienības tiesību aktos.

Regulas (ES) Nr. 525/2013 26. panta 1. punktu turpina piemērot attiecībā uz šīs regulas 15., 17., 23., 31. un 32. panta īstenošanu, kā arī tad, ja tie ir minēti citos Savienības tiesību aktos.

Grozījums Nr. 214

Grozījums Nr. 214

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – 1.3. apakšpunkts – iii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – 1.3. apakšpunkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii. | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp ar sociālajiem partneriem, un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii.

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp ar sociālajiem partneriem, un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana

| iii. | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp ar sociālajiem partneriem, un pilsoniskās sabiedrības
  un visas sabiedrības
  iesaistīšana |
| --- | --- |

iii.

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp ar sociālajiem partneriem, un pilsoniskās sabiedrības
  un visas sabiedrības
  iesaistīšana

un visas sabiedrības

Grozījums Nr. 215

Grozījums Nr. 215

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – 1.4. apakšpunkts – virsraksts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – 1.4. apakšpunkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.4. | Reģionālā
  sadarbība plāna sagatavošanā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.4.

Reģionālā
  sadarbība plāna sagatavošanā

Reģionālā

| 1.4. | Makroreģionālā un
  reģionālā sadarbība plāna sagatavošanā |
| --- | --- |

1.4.

Makroreģionālā un
  reģionālā sadarbība plāna sagatavošanā

Makroreģionālā un

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – 1.4. apakšpunkts – ii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – 1.4. apakšpunkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii. | Izskaidrojums, kā plānā ņemta vērā reģionālā sadarbība |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii.

Izskaidrojums, kā plānā ņemta vērā reģionālā sadarbība

| ii. | Izskaidrojums, kā plānā ņemta vērā
  makroreģionālā un
  reģionālā sadarbība |
| --- | --- |

ii.

Izskaidrojums, kā plānā ņemta vērā
  makroreģionālā un
  reģionālā sadarbība

makroreģionālā un

Grozījums Nr. 217

Grozījums Nr. 217

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.1. punkts – virsraksts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.1. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.1.1. | Siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas un piesaistījumi
  (plānam, kas aptver periodu no 2021. gada līdz 2030. gadam, 2030. gada satvara mērķrādītājs – visas tautsaimniecības mērogā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu iekšzemē vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni)

   (1) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.1.1.

Siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas un piesaistījumi
  (plānam, kas aptver periodu no 2021. gada līdz 2030. gadam, 2030. gada satvara mērķrādītājs – visas tautsaimniecības mērogā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu iekšzemē vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni)

   (1)

(plānam, kas aptver periodu no 2021. gada līdz 2030. gadam, 2030. gada satvara mērķrādītājs – visas tautsaimniecības mērogā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu iekšzemē vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni)

1

| 2.1.1. | Siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas un piesaistījumi (1) |
| --- | --- |

2.1.1.

Siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas un piesaistījumi (1)

1

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.1. punkts – ia apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.1. punkts – ia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ia. | Dalībvalsts nacionālās trajektorijas pēc 2021. gada, lai uzturētu un palielinātu oglekļa piesaistījumus piesaistītājos saskaņā ar Parīzes nolīgumu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ia.

ia.

Dalībvalsts nacionālās trajektorijas pēc 2021. gada, lai uzturētu un palielinātu oglekļa piesaistījumus piesaistītājos saskaņā ar Parīzes nolīgumu

Dalībvalsts nacionālās trajektorijas pēc 2021. gada, lai uzturētu un palielinātu oglekļa piesaistījumus piesaistītājos saskaņā ar Parīzes nolīgumu

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.1. punkts – ii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.1. punkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii. | Attiecīgā gadījumā citi
  nacionālie mērķi un mērķrādītāji, kas ir saskanīgi ar
  esošajām
  ilgtermiņa
  mazemisiju
  stratēģijām. Attiecīgā gadījumā citi mērķi un mērķrādītāji, ietverot sektoru mērķrādītājus un pielāgošanās uzdevumus |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii.

Attiecīgā gadījumā citi
  nacionālie mērķi un mērķrādītāji, kas ir saskanīgi ar
  esošajām
  ilgtermiņa
  mazemisiju
  stratēģijām. Attiecīgā gadījumā citi mērķi un mērķrādītāji, ietverot sektoru mērķrādītājus un pielāgošanās uzdevumus

Attiecīgā gadījumā citi

esošajām

mazemisiju

| ii. | Citi
  nacionālie mērķi un mērķrādītāji, kas ir saskanīgi ar
  Parīzes nolīgumu un
  ilgtermiņa
  klimata un enerģētikas
  stratēģijām. Attiecīgā gadījumā citi mērķi un mērķrādītāji, ietverot sektoru mērķrādītājus un pielāgošanās uzdevumus |
| --- | --- |

ii.

Citi
  nacionālie mērķi un mērķrādītāji, kas ir saskanīgi ar
  Parīzes nolīgumu un
  ilgtermiņa
  klimata un enerģētikas
  stratēģijām. Attiecīgā gadījumā citi mērķi un mērķrādītāji, ietverot sektoru mērķrādītājus un pielāgošanās uzdevumus

Citi

Parīzes nolīgumu un

klimata un enerģētikas

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.2. punkts – i apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.2. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i. | Dalībvalsts
  plānotais
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  īpatsvars
  enerģijas bruto galapatēriņā 2030.
  gadā kā tās nacionālais devums saistošā ES mērķrādītāja – vismaz 27 % 2030.
  gadā
  – sasniegšanā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i.

Dalībvalsts
  plānotais
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  īpatsvars
  enerģijas bruto galapatēriņā 2030.
  gadā kā tās nacionālais devums saistošā ES mērķrādītāja – vismaz 27 % 2030.
  gadā
  – sasniegšanā

plānotais

īpatsvars

gadā kā tās nacionālais devums saistošā ES mērķrādītāja – vismaz 27 % 2030.

– sasniegšanā

| i. | Dalībvalsts
  nacionālais mērķrādītājs
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  īpatsvaram
  enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā |
| --- | --- |

i.

Dalībvalsts
  nacionālais mērķrādītājs
  atjaunojamo energoresursu enerģijas
  īpatsvaram
  enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā

nacionālais mērķrādītājs

īpatsvaram

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.2. punkts – iii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.2. punkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii. | Trajektorijas, kas raksturo atjaunojamo energoresursu enerģijas sektorālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā 2021.–2030. gadā elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes un transporta sektorā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii.

Trajektorijas, kas raksturo atjaunojamo energoresursu enerģijas sektorālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā 2021.–2030. gadā elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes un transporta sektorā

| iii. | Dalībvalsts
  trajektorijas, kas raksturo atjaunojamo energoresursu enerģijas sektorālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā 2021.–2030. gadā elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes un transporta sektorā
  (sadalīti pa veidiem: autotransports, dzelzceļa transports un aviotransports) |
| --- | --- |

iii.

Dalībvalsts
  trajektorijas, kas raksturo atjaunojamo energoresursu enerģijas sektorālo īpatsvaru enerģijas galapatēriņā 2021.–2030. gadā elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes un transporta sektorā
  (sadalīti pa veidiem: autotransports, dzelzceļa transports un aviotransports)

Dalībvalsts

(sadalīti pa veidiem: autotransports, dzelzceļa transports un aviotransports)

Grozījums Nr. 222

Grozījums Nr. 222

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.2. punkts – iv apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.2. punkts – iv apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iv. | Trajektorijas, kas raksturo katru atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģiju, kuru dalībvalsts plāno izmantot, lai īstenotu atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējās un sektorālās trajektorijas 2021.–2030. gadā, ietverot paredzamo kopējo enerģijas bruto galapatēriņu (Mtoe) sadalījumā pa tehnoloģijām un sektoriem un kopējo plānoto uzstādīto jaudu (MW; norāda atsevišķi jaunuzstādīto jaudu un energoatjaunināšanas rezultātā jauniegūto jaudu) sadalījumā pa tehnoloģijām un sektoriem |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iv.

Trajektorijas, kas raksturo katru atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģiju, kuru dalībvalsts plāno izmantot, lai īstenotu atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējās un sektorālās trajektorijas 2021.–2030. gadā, ietverot paredzamo kopējo enerģijas bruto galapatēriņu (Mtoe) sadalījumā pa tehnoloģijām un sektoriem un kopējo plānoto uzstādīto jaudu (MW; norāda atsevišķi jaunuzstādīto jaudu un energoatjaunināšanas rezultātā jauniegūto jaudu) sadalījumā pa tehnoloģijām un sektoriem

| iv. | Trajektorijas, kas raksturo katru atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģiju, kuru dalībvalsts plāno izmantot, lai īstenotu atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējās un sektorālās trajektorijas 2021.–2030. gadā, ietverot paredzamo kopējo enerģijas bruto galapatēriņu (Mtoe) sadalījumā pa tehnoloģijām un sektoriem un kopējo
  neto
  plānoto uzstādīto jaudu (MW; norāda atsevišķi jaunuzstādīto jaudu un energoatjaunināšanas rezultātā jauniegūto jaudu) sadalījumā pa tehnoloģijām un sektoriem |
| --- | --- |

iv.

Trajektorijas, kas raksturo katru atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģiju, kuru dalībvalsts plāno izmantot, lai īstenotu atjaunojamo energoresursu enerģijas kopējās un sektorālās trajektorijas 2021.–2030. gadā, ietverot paredzamo kopējo enerģijas bruto galapatēriņu (Mtoe) sadalījumā pa tehnoloģijām un sektoriem un kopējo
  neto
  plānoto uzstādīto jaudu (MW; norāda atsevišķi jaunuzstādīto jaudu un energoatjaunināšanas rezultātā jauniegūto jaudu) sadalījumā pa tehnoloģijām un sektoriem

neto

Grozījums Nr. 223

Grozījums Nr. 223

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.2. punkts – v apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.2. punkts – v apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| v. | Trajektorijas
  , kas raksturo bioenerģijas pieprasījumu, dezagregētu pēc pieprasījuma siltumapgādes, elektroenerģijas un transporta sektorā, un biomasas piedāvājumu sadalījumā pa sākvielām
  un pēc izcelsmes (
  nošķirot
  iekšzemes
  ražošanu un importu). Attiecībā uz meža biomasu — novērtējums par tās avotu un ietekmi uz LULUCF piesaistītāju |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

v.

Trajektorijas
  , kas raksturo bioenerģijas pieprasījumu, dezagregētu pēc pieprasījuma siltumapgādes, elektroenerģijas un transporta sektorā, un biomasas piedāvājumu sadalījumā pa sākvielām
  un pēc izcelsmes (
  nošķirot
  iekšzemes
  ražošanu un importu). Attiecībā uz meža biomasu — novērtējums par tās avotu un ietekmi uz LULUCF piesaistītāju

Trajektorijas

un pēc izcelsmes (

iekšzemes

| v. | Dalībvalsts
  trajektorijas, kas raksturo bioenerģijas pieprasījumu, dezagregētu pēc pieprasījuma siltumapgādes, elektroenerģijas un transporta sektorā, un biomasas piedāvājumu sadalījumā pa sākvielām, nošķirot
  iekšējo
  ražošanu un importu. Attiecībā uz meža biomasu — novērtējums par tās avotu un ietekmi uz LULUCF piesaistītāju |
| --- | --- |

v.

Dalībvalsts
  trajektorijas, kas raksturo bioenerģijas pieprasījumu, dezagregētu pēc pieprasījuma siltumapgādes, elektroenerģijas un transporta sektorā, un biomasas piedāvājumu sadalījumā pa sākvielām, nošķirot
  iekšējo
  ražošanu un importu. Attiecībā uz meža biomasu — novērtējums par tās avotu un ietekmi uz LULUCF piesaistītāju

Dalībvalsts

iekšējo

Grozījums Nr. 224

Grozījums Nr. 224

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.2. punkts – va apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.2. punkts – va apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | va. | Dalībvalsts daļa, kā arī trajektorijas un mērķi atjaunojamo energoresursu enerģijai, ko 2030. gadā saražo pilsētas, energokopienas un ražojošie patērētāji, un atjaunojamās enerģijas trajektorijas no 2021. līdz 2030. gadam, tostarp sagaidāmais kopējais enerģijas bruto galapatēriņš |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

va.

va.

Dalībvalsts daļa, kā arī trajektorijas un mērķi atjaunojamo energoresursu enerģijai, ko 2030. gadā saražo pilsētas, energokopienas un ražojošie patērētāji, un atjaunojamās enerģijas trajektorijas no 2021. līdz 2030. gadam, tostarp sagaidāmais kopējais enerģijas bruto galapatēriņš

Dalībvalsts daļa, kā arī trajektorijas un mērķi atjaunojamo energoresursu enerģijai, ko 2030. gadā saražo pilsētas, energokopienas un ražojošie patērētāji, un atjaunojamās enerģijas trajektorijas no 2021. līdz 2030. gadam, tostarp sagaidāmais kopējais enerģijas bruto galapatēriņš

Grozījums Nr. 225

Grozījums Nr. 225

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.2. punkts – vi apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.1. apakšpunkts – 2.1.2. punkts – vi apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| vi. | Attiecīgā gadījumā citas nacionālās trajektorijas un mērķi, tostarp ilgtermiņa vai sektorālie (piemēram,
  moderno biodegvielu īpatsvars,
  atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars centralizētajā siltumapgādē, atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas ēkās,
  pilsētu
  ,
  energokopienu un pašpatērētāju saražotā atjaunojamo energoresursu enerģija
  ) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

vi.

Attiecīgā gadījumā citas nacionālās trajektorijas un mērķi, tostarp ilgtermiņa vai sektorālie (piemēram,
  moderno biodegvielu īpatsvars,
  atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars centralizētajā siltumapgādē, atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas ēkās,
  pilsētu
  ,
  energokopienu un pašpatērētāju saražotā atjaunojamo energoresursu enerģija
  )

moderno biodegvielu īpatsvars,

pilsētu

energokopienu un pašpatērētāju saražotā atjaunojamo energoresursu enerģija

| vi. | Attiecīgā gadījumā citas nacionālās trajektorijas un mērķi, tostarp ilgtermiņa vai sektorālie (piemēram, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars centralizētajā siltumapgādē, atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas ēkās,
  enerģija
  ,
  kas iegūta no dūņām notekūdeņu attīrīšanas procesā
  ) |
| --- | --- |

vi.

Attiecīgā gadījumā citas nacionālās trajektorijas un mērķi, tostarp ilgtermiņa vai sektorālie (piemēram, atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars centralizētajā siltumapgādē, atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas ēkās,
  enerģija
  ,
  kas iegūta no dūņām notekūdeņu attīrīšanas procesā
  )

enerģija

kas iegūta no dūņām notekūdeņu attīrīšanas procesā

Grozījums Nr. 226

Grozījums Nr. 226

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – i apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i. | Indikatīvs nacionālais energoefektivitātes devums nolūkā 2030. gadā sasniegt
  Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)
  0761
  grozītās redakcijas] 1. panta 1. punktā un 3. panta 4. punktā
  minēto saistošo Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju 30 %, kura pamatā ir vai nu primārās enerģijas patēriņš, vai enerģijas galapatēriņš, primārās enerģijas ietaupījums vai enerģijas galaietaupījums, vai energointensitāte;
  izteikts kā primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa absolūtais līmenis 2020. gadā un 2030. gadā, ar minētā
  devuma
  lineāro trajektoriju no 2021. gada; ietverot izmantoto metodiku un pārrēķina koeficientus |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i.

Indikatīvs nacionālais energoefektivitātes devums nolūkā 2030. gadā sasniegt
  Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)
  0761
  grozītās redakcijas] 1. panta 1. punktā un 3. panta 4. punktā
  minēto saistošo Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju 30 %, kura pamatā ir vai nu primārās enerģijas patēriņš, vai enerģijas galapatēriņš, primārās enerģijas ietaupījums vai enerģijas galaietaupījums, vai energointensitāte;
  izteikts kā primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa absolūtais līmenis 2020. gadā un 2030. gadā, ar minētā
  devuma
  lineāro trajektoriju no 2021. gada; ietverot izmantoto metodiku un pārrēķina koeficientus

Indikatīvs nacionālais energoefektivitātes devums nolūkā 2030. gadā sasniegt

0761

minēto saistošo Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju 30 %, kura pamatā ir vai nu primārās enerģijas patēriņš, vai enerģijas galapatēriņš, primārās enerģijas ietaupījums vai enerģijas galaietaupījums, vai energointensitāte;

devuma

| i. | Līdz 2030. gadam izpildāms saistošs dalībvalsts energoefektivitātes mērķrādītājs, kas minēts
  Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)
  0761
  grozītās redakcijas] 1. panta 1. punktā un 3. panta 4. punktā
  un
  izteikts kā primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa absolūtais līmenis 2020. gadā un 2030. gadā, ar minētā
  mērķrādītāja
  lineāro trajektoriju no 2021. gada; ietverot izmantoto metodiku un pārrēķina koeficientus |
| --- | --- |

i.

Līdz 2030. gadam izpildāms saistošs dalībvalsts energoefektivitātes mērķrādītājs, kas minēts
  Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)
  0761
  grozītās redakcijas] 1. panta 1. punktā un 3. panta 4. punktā
  un
  izteikts kā primārās enerģijas patēriņa un enerģijas galapatēriņa absolūtais līmenis 2020. gadā un 2030. gadā, ar minētā
  mērķrādītāja
  lineāro trajektoriju no 2021. gada; ietverot izmantoto metodiku un pārrēķina koeficientus

Līdz 2030. gadam izpildāms saistošs dalībvalsts energoefektivitātes mērķrādītājs, kas minēts

0761

un

mērķrādītāja

Grozījums Nr. 227

Grozījums Nr. 227

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – ii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii. | Kumulatīvs enerģijas ietaupījuma apjoms, kas jāsasniedz 2021.–2030. gadā saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)
  0761
  grozītās redakcijas] 7. pantu par energoekonomijas pienākumu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii.

Kumulatīvs enerģijas ietaupījuma apjoms, kas jāsasniedz 2021.–2030. gadā saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)
  0761
  grozītās redakcijas] 7. pantu par energoekonomijas pienākumu

0761

| ii. | Kumulatīvs enerģijas ietaupījuma
  papildu
  apjoms, kas jāsasniedz 2021.–2030. gadā
  un turpmākajos periodos
  saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)
  0761
  grozītās redakcijas] 7. pantu par energoekonomijas pienākumu |
| --- | --- |

ii.

Kumulatīvs enerģijas ietaupījuma
  papildu
  apjoms, kas jāsasniedz 2021.–2030. gadā
  un turpmākajos periodos
  saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)
  0761
  grozītās redakcijas] 7. pantu par energoekonomijas pienākumu

papildu

un turpmākajos periodos

0761

Grozījums Nr. 228

Grozījums Nr. 228

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – iii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii. | Dzīvojamo
  ēku
  un
  komercplatību
  (gan publisko, gan privāto) nacionālā fonda ilgtermiņa renovācijas mērķi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii.

Dzīvojamo
  ēku
  un
  komercplatību
  (gan publisko, gan privāto) nacionālā fonda ilgtermiņa renovācijas mērķi

ēku

komercplatību

| iii. | Dzīvojamo un
  nedzīvojamo ēku
  (gan publisko, gan privāto) nacionālā fonda ilgtermiņa renovācijas mērķi
  2030. un 2040. gadam atbilstīgi mērķim līdz 2050. gadam panākt gandrīz nulles enerģijas un dekarbonizētu ēku fondu |
| --- | --- |

iii.

Dzīvojamo un
  nedzīvojamo ēku
  (gan publisko, gan privāto) nacionālā fonda ilgtermiņa renovācijas mērķi
  2030. un 2040. gadam atbilstīgi mērķim līdz 2050. gadam panākt gandrīz nulles enerģijas un dekarbonizētu ēku fondu

nedzīvojamo ēku

2030. un 2040. gadam atbilstīgi mērķim līdz 2050. gadam panākt gandrīz nulles enerģijas un dekarbonizētu ēku fondu

Grozījums Nr. 229

Grozījums Nr. 229

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – iv apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.2. apakšpunkts – iv apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iv. | Kopējā renovējamā platība vai līdzvērtīgs ikgadējais enerģijas ietaupījums, kas jāsasniedz 2021.–2030. gadā saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 5. pantu par publisko struktūru ēkām kā piemēru |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iv.

Kopējā renovējamā platība vai līdzvērtīgs ikgadējais enerģijas ietaupījums, kas jāsasniedz 2021.–2030. gadā saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 5. pantu par publisko struktūru ēkām kā piemēru

| iv. | Kopējā renovējamā platība
  un attiecīgais enerģijas ietaupījums
  vai līdzvērtīgs ikgadējais enerģijas ietaupījums, kas jāsasniedz 2021.–2030. gadā saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 5. pantu par publisko struktūru ēkām kā piemēru |
| --- | --- |

iv.

Kopējā renovējamā platība
  un attiecīgais enerģijas ietaupījums
  vai līdzvērtīgs ikgadējais enerģijas ietaupījums, kas jāsasniedz 2021.–2030. gadā saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 5. pantu par publisko struktūru ēkām kā piemēru

un attiecīgais enerģijas ietaupījums

Grozījums Nr. 230

Grozījums Nr. 230

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.3. apakšpunkts – i apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.3. apakšpunkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i. | Nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai vairāk dažādotu enerģijas avotus un energopiegādes no trešām valstīm, uzlabotu uzkrāšanu un pieprasījumreakciju |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i.

Nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai vairāk dažādotu enerģijas avotus un energopiegādes no trešām valstīm, uzlabotu uzkrāšanu un pieprasījumreakciju

| i. | Nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai vairāk dažādotu enerģijas avotus un energopiegādes no trešām valstīm, uzlabotu
  energotaupības pasākumu sākšanu,
  uzkrāšanu un pieprasījumreakciju |
| --- | --- |

i.

Nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai vairāk dažādotu enerģijas avotus un energopiegādes no trešām valstīm, uzlabotu
  energotaupības pasākumu sākšanu,
  uzkrāšanu un pieprasījumreakciju

energotaupības pasākumu sākšanu,

Grozījums Nr. 231

Grozījums Nr. 231

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.3. apakšpunkts – ii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.3. apakšpunkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii. | Nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai mazinātu atkarību no enerģijas importa no trešām valstīm |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii.

Nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai mazinātu atkarību no enerģijas importa no trešām valstīm

| ii. | Nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai mazinātu atkarību no
  fosilo kurināmo (naftas, ogļu un gāzes) un attiecīgā gadījumā citu kurināmo
  enerģijas importa no trešām valstīm |
| --- | --- |

ii.

Nacionālie mērķi, kas izvirzīti, lai mazinātu atkarību no
  fosilo kurināmo (naftas, ogļu un gāzes) un attiecīgā gadījumā citu kurināmo
  enerģijas importa no trešām valstīm

fosilo kurināmo (naftas, ogļu un gāzes) un attiecīgā gadījumā citu kurināmo

Grozījums Nr. 232

Grozījums Nr. 232

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.3. apakšpunkts – iv apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.3. apakšpunkts – iv apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iv. | Nacionālie mērķi attiecībā uz
  iekšzemes energoresursu (it sevišķi atjaunojamo energoresursu enerģijas) izmantošanu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iv.

Nacionālie mērķi attiecībā uz
  iekšzemes energoresursu (it sevišķi atjaunojamo energoresursu enerģijas) izmantošanu

iekšzemes energoresursu (it sevišķi atjaunojamo energoresursu enerģijas) izmantošanu

| iv. | Nacionālie mērķi attiecībā uz
  nacionālās energosistēmas elastīguma palielināšanu |
| --- | --- |

iv.

Nacionālie mērķi attiecībā uz
  nacionālās energosistēmas elastīguma palielināšanu

nacionālās energosistēmas elastīguma palielināšanu

Grozījums Nr. 233

Grozījums Nr. 233

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.4. apakšpunkts – 2.4.1. punkts – i apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.4. apakšpunkts – 2.4.1. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i. | Elektrotīklu starpsavienotības līmenis, ko dalībvalsts tiecas panākt 2030. gadā,
  saistībā ar 2014. gada oktobra Eiropadomes noteikto mērķi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i.

Elektrotīklu starpsavienotības līmenis, ko dalībvalsts tiecas panākt 2030. gadā,
  saistībā ar 2014. gada oktobra Eiropadomes noteikto mērķi

saistībā ar 2014. gada oktobra Eiropadomes noteikto mērķi

| i. | Elektrotīklu starpsavienotības līmenis, ko dalībvalsts tiecas panākt 2030. gadā,
  — vismaz 15 %, ņemot vērā starpsavienojumu mērķrādītāju 2020. gadam — 10 % |
| --- | --- |

i.

Elektrotīklu starpsavienotības līmenis, ko dalībvalsts tiecas panākt 2030. gadā,
  — vismaz 15 %, ņemot vērā starpsavienojumu mērķrādītāju 2020. gadam — 10 %

— vismaz 15 %, ņemot vērā starpsavienojumu mērķrādītāju 2020. gadam — 10 %

Grozījums Nr. 234

Grozījums Nr. 234

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.4. apakšpunkts – 2.4.2. punkts – i apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.4. apakšpunkts – 2.4.2. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i. | Galvenie nacionālie mērķi attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes pārvades infrastruktūru, kas vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus un mērķrādītājus jebkurā no Enerģētikas savienības
  stratēģijas
  dimensijām |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i.

Galvenie nacionālie mērķi attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes pārvades infrastruktūru, kas vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus un mērķrādītājus jebkurā no Enerģētikas savienības
  stratēģijas
  dimensijām

stratēģijas

| i. | Galvenie nacionālie mērķi attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes pārvades
  un sadales
  infrastruktūru
  un tās modernizāciju
  , kas vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus un mērķrādītājus jebkurā no
  2. punktā minētajām
  Enerģētikas savienības dimensijām; |
| --- | --- |

i.

Galvenie nacionālie mērķi attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes pārvades
  un sadales
  infrastruktūru
  un tās modernizāciju
  , kas vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus un mērķrādītājus jebkurā no
  2. punktā minētajām
  Enerģētikas savienības dimensijām;

un sadales

un tās modernizāciju

2. punktā minētajām

Grozījums Nr. 235

Grozījums Nr. 235

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.4. apakšpunkts – 2.4.3. punkts – i apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.4. apakšpunkts – 2.4.3. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i. | Nacionālie mērķi, kas saistīti ar citiem iekšējā enerģijas tirgus aspektiem, piemēram, tirgus integrāciju un sasaistīšanu, ietverot mērķu izpildes grafiku |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i.

Nacionālie mērķi, kas saistīti ar citiem iekšējā enerģijas tirgus aspektiem, piemēram, tirgus integrāciju un sasaistīšanu, ietverot mērķu izpildes grafiku

| i. | Nacionālie mērķi, kas saistīti ar citiem iekšējā enerģijas tirgus aspektiem, piemēram,
  lielāku sistēmas elastību,
  tirgus integrāciju un sasaistīšanu
  , viedtīkliem, agregēšanu, pieprasījumreakciju, uzkrāšanu, decentralizētu ražošanu, nosūtīšanas, pārsūtīšanas un ierobežošanas mehānismiem, reāllaika cenu signāliem
  , ietverot mērķu izpildes grafiku; |
| --- | --- |

i.

Nacionālie mērķi, kas saistīti ar citiem iekšējā enerģijas tirgus aspektiem, piemēram,
  lielāku sistēmas elastību,
  tirgus integrāciju un sasaistīšanu
  , viedtīkliem, agregēšanu, pieprasījumreakciju, uzkrāšanu, decentralizētu ražošanu, nosūtīšanas, pārsūtīšanas un ierobežošanas mehānismiem, reāllaika cenu signāliem
  , ietverot mērķu izpildes grafiku;

lielāku sistēmas elastību,

, viedtīkliem, agregēšanu, pieprasījumreakciju, uzkrāšanu, decentralizētu ražošanu, nosūtīšanas, pārsūtīšanas un ierobežošanas mehānismiem, reāllaika cenu signāliem

Grozījums Nr. 236

Grozījums Nr. 236

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.4. apakšpunkts – 2.4.3. punkts – ia apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.4. apakšpunkts – 2.4.3. punkts – ia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ia. | Nacionālie mērķi, kas saistīti ar atjaunojamo energoresursu enerģijas nediskriminējošu līdzdalību, pieprasījuma reakciju un uzglabāšanu, tostarp izmantojot agregāciju, visos enerģijas tirgos, un šo mērķu sasniegšanas grafiks; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ia.

ia.

Nacionālie mērķi, kas saistīti ar atjaunojamo energoresursu enerģijas nediskriminējošu līdzdalību, pieprasījuma reakciju un uzglabāšanu, tostarp izmantojot agregāciju, visos enerģijas tirgos, un šo mērķu sasniegšanas grafiks;

Nacionālie mērķi, kas saistīti ar atjaunojamo energoresursu enerģijas nediskriminējošu līdzdalību, pieprasījuma reakciju un uzglabāšanu, tostarp izmantojot agregāciju, visos enerģijas tirgos, un šo mērķu sasniegšanas grafiks;

Grozījums Nr. 237

Grozījums Nr. 237

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.4. apakšpunkts – 2.4.3. punkts – ib apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.4. apakšpunkts – 2.4.3. punkts – ib apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ib. | Nacionālie mērķi, kas saistīti ar to, lai nodrošinātu, ka patērētāji piedalās enerģētikas sistēmā un gūst labumu no pašražošanas un jaunajām tehnoloģijām, tostarp viedajiem skaitītājiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ib.

ib.

Nacionālie mērķi, kas saistīti ar to, lai nodrošinātu, ka patērētāji piedalās enerģētikas sistēmā un gūst labumu no pašražošanas un jaunajām tehnoloģijām, tostarp viedajiem skaitītājiem;

Nacionālie mērķi, kas saistīti ar to, lai nodrošinātu, ka patērētāji piedalās enerģētikas sistēmā un gūst labumu no pašražošanas un jaunajām tehnoloģijām, tostarp viedajiem skaitītājiem;

Grozījums Nr. 238

Grozījums Nr. 238

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.4. apakšpunkts – 2.4.3. punkts – iii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.4. apakšpunkts – 2.4.3. punkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii. | Nacionālie mērķi enerģijas patērētāju aizsardzībai un enerģijas mazumtirdzniecības sektora konkurētspējas uzlabošanai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii.

Nacionālie mērķi enerģijas patērētāju aizsardzībai un enerģijas mazumtirdzniecības sektora konkurētspējas uzlabošanai

| iii. | Nacionālie mērķi enerģijas patērētāju aizsardzībai
  , pārredzamības palielināšanai, piegādātāja maiņas veicināšanai
  un enerģijas mazumtirdzniecības sektora konkurētspējas uzlabošanai |
| --- | --- |

iii.

Nacionālie mērķi enerģijas patērētāju aizsardzībai
  , pārredzamības palielināšanai, piegādātāja maiņas veicināšanai
  un enerģijas mazumtirdzniecības sektora konkurētspējas uzlabošanai

, pārredzamības palielināšanai, piegādātāja maiņas veicināšanai

Grozījums Nr. 240

Grozījums Nr. 240

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.5. apakšpunkts – i apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.5. apakšpunkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i. | Nacionālie mērķi un finansēšanas mērķrādītāji
  publiskai un privātai
  pētniecībai un
  inovācijai
  saistībā ar Enerģētikas savienību, vajadzības gadījumā ietverot mērķu izpildes grafiku; atspoguļojot Enerģētikas savienības stratēģijas un SET plāna prioritātes |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i.

Nacionālie mērķi un finansēšanas mērķrādītāji
  publiskai un privātai
  pētniecībai un
  inovācijai
  saistībā ar Enerģētikas savienību, vajadzības gadījumā ietverot mērķu izpildes grafiku; atspoguļojot Enerģētikas savienības stratēģijas un SET plāna prioritātes

publiskai un privātai

inovācijai

| i. | Nacionālie mērķi un finansēšanas mērķrādītāji
  publiskam atbalstam
  pētniecībai un
  inovācijas iniciatīvām
  saistībā ar Enerģētikas savienību
  un tās prognozēto daudzkāršojošo iedarbību uz privāto pētniecību
  , vajadzības gadījumā ietverot mērķu izpildes grafiku. atspoguļojot Enerģētikas savienības stratēģijas un SET plāna prioritātes |
| --- | --- |

i.

Nacionālie mērķi un finansēšanas mērķrādītāji
  publiskam atbalstam
  pētniecībai un
  inovācijas iniciatīvām
  saistībā ar Enerģētikas savienību
  un tās prognozēto daudzkāršojošo iedarbību uz privāto pētniecību
  , vajadzības gadījumā ietverot mērķu izpildes grafiku. atspoguļojot Enerģētikas savienības stratēģijas un SET plāna prioritātes

publiskam atbalstam

inovācijas iniciatīvām

un tās prognozēto daudzkāršojošo iedarbību uz privāto pētniecību

Grozījums Nr. 241

Grozījums Nr. 241

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.5. apakšpunkts – ii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 2. punkts – 2.5. apakšpunkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii. | Vajadzības gadījumā nacionālie mērķi, ietverot ilgtermiņa mērķus (
  2050
  ), mazoglekļa tehnoloģiju ieviešanai, tostarp energoietilpīgu un oglekļietilpīgu rūpniecības nozaru dekarbonizācijai
  ,
  un attiecīgā gadījumā skarot saistīto oglekļa transportēšanas un uzkrāšanas infrastruktūru |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii.

Vajadzības gadījumā nacionālie mērķi, ietverot ilgtermiņa mērķus (
  2050
  ), mazoglekļa tehnoloģiju ieviešanai, tostarp energoietilpīgu un oglekļietilpīgu rūpniecības nozaru dekarbonizācijai
  ,
  un attiecīgā gadījumā skarot saistīto oglekļa transportēšanas un uzkrāšanas infrastruktūru

Vajadzības gadījumā nacionālie mērķi, ietverot ilgtermiņa mērķus (

), mazoglekļa tehnoloģiju ieviešanai, tostarp energoietilpīgu un oglekļietilpīgu rūpniecības nozaru dekarbonizācijai

un attiecīgā gadījumā skarot saistīto oglekļa transportēšanas un uzkrāšanas infrastruktūru

| ii. | Nacionālie
  2050
  . gadam izvirzītie mērķi
  ,
  kas saistīti ar ilgtspējīgu tehnoloģiju veicināšanu |
| --- | --- |

ii.

Nacionālie
  2050
  . gadam izvirzītie mērķi
  ,
  kas saistīti ar ilgtspējīgu tehnoloģiju veicināšanu

Nacionālie

. gadam izvirzītie mērķi

kas saistīti ar ilgtspējīgu tehnoloģiju veicināšanu

Grozījums Nr. 242

Grozījums Nr. 242

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.1. punkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.1.1 | SEG emisijas un piesaistījumi
  (plānam, kas aptver periodu no 2021. gada līdz 2030. gadam, 2030. gada satvara mērķrādītājs) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.1.1

SEG emisijas un piesaistījumi
  (plānam, kas aptver periodu no 2021. gada līdz 2030. gadam, 2030. gada satvara mērķrādītājs)

(plānam, kas aptver periodu no 2021. gada līdz 2030. gadam, 2030. gada satvara mērķrādītājs)

| 3.1.1 | SEG emisijas un piesaistījumi |
| --- | --- |

3.1.1

SEG emisijas un piesaistījumi

| i. | Rīcībpolitikas un pasākumi nolūkā sasniegt saskaņā ar Regulu [] [ESR] noteikto mērķrādītāju, kas minēts 2.1.1. punktā,
  un
  rīcībpolitikas un pasākumi nolūkā nodrošināt atbilstību Regulai [] [LULUCF], kuri aptver visas galvenās emisijas radošās nozares un nozares piesaistījumu veicināšanai, ilgtermiņa redzējuma perspektīvā un ar mērķi
  50 gadu laikā
  kļūt par
  mazoglekļa ekonomiku un panākt līdzsvaru starp emisijām
  un
  piesaistījumiem
  atbilstīgi Parīzes nolīgumam |
| --- | --- |

i.

Rīcībpolitikas un pasākumi nolūkā sasniegt saskaņā ar Regulu [] [ESR] noteikto mērķrādītāju, kas minēts 2.1.1. punktā,
  un
  rīcībpolitikas un pasākumi nolūkā nodrošināt atbilstību Regulai [] [LULUCF], kuri aptver visas galvenās emisijas radošās nozares un nozares piesaistījumu veicināšanai, ilgtermiņa redzējuma perspektīvā un ar mērķi
  50 gadu laikā
  kļūt par
  mazoglekļa ekonomiku un panākt līdzsvaru starp emisijām
  un
  piesaistījumiem
  atbilstīgi Parīzes nolīgumam

un

50 gadu laikā

mazoglekļa ekonomiku un panākt līdzsvaru starp emisijām

piesaistījumiem

| i. | Rīcībpolitikas un pasākumi nolūkā sasniegt saskaņā ar Regulu [] [ESR] noteikto mērķrādītāju, kas minēts 2.1.1. punktā, rīcībpolitikas un pasākumi nolūkā nodrošināt atbilstību Regulai [] [LULUCF]
  un trajektorijas, lai uzturētu un palielinātu oglekļa piesaistījumus piesaistītājos, kas minēti 2.1.1. punktā
  , kuri aptver visas galvenās emisijas radošās nozares un nozares piesaistījumu veicināšanai, ilgtermiņa redzējuma perspektīvā un ar mērķi
  līdz 2050 gadam
  kļūt par
  ekonomiku, kuras siltumnīcefekta gāzu neto emisijas būtu nulles līmenī,
  un
  pēc tam ātri pāriet uz negatīvām emisijām
  atbilstīgi Parīzes nolīgumam |
| --- | --- |

i.

Rīcībpolitikas un pasākumi nolūkā sasniegt saskaņā ar Regulu [] [ESR] noteikto mērķrādītāju, kas minēts 2.1.1. punktā, rīcībpolitikas un pasākumi nolūkā nodrošināt atbilstību Regulai [] [LULUCF]
  un trajektorijas, lai uzturētu un palielinātu oglekļa piesaistījumus piesaistītājos, kas minēti 2.1.1. punktā
  , kuri aptver visas galvenās emisijas radošās nozares un nozares piesaistījumu veicināšanai, ilgtermiņa redzējuma perspektīvā un ar mērķi
  līdz 2050 gadam
  kļūt par
  ekonomiku, kuras siltumnīcefekta gāzu neto emisijas būtu nulles līmenī,
  un
  pēc tam ātri pāriet uz negatīvām emisijām
  atbilstīgi Parīzes nolīgumam

un trajektorijas, lai uzturētu un palielinātu oglekļa piesaistījumus piesaistītājos, kas minēti 2.1.1. punktā

līdz 2050 gadam

ekonomiku, kuras siltumnīcefekta gāzu neto emisijas būtu nulles līmenī,

pēc tam ātri pāriet uz negatīvām emisijām

| ii. | Reģionālā sadarbība šajā jomā |
| --- | --- |

ii.

Reģionālā sadarbība šajā jomā

| ii. | Reģionālā sadarbība šajā jomā |
| --- | --- |

ii.

Reģionālā sadarbība šajā jomā

| iii. | Attiecīgā gadījumā, neskarot valsts atbalsta noteikumu piemērojamību, finansēšanas pasākumi, ietverot ES atbalstu un ES līdzekļu izmantošanu, šajā jomā nacionālā līmenī |
| --- | --- |

iii.

Attiecīgā gadījumā, neskarot valsts atbalsta noteikumu piemērojamību, finansēšanas pasākumi, ietverot ES atbalstu un ES līdzekļu izmantošanu, šajā jomā nacionālā līmenī

| iii. | Attiecīgā gadījumā, neskarot valsts atbalsta noteikumu piemērojamību, finansēšanas pasākumi, ietverot ES atbalstu un ES līdzekļu izmantošanu, šajā jomā nacionālā līmenī |
| --- | --- |

iii.

Attiecīgā gadījumā, neskarot valsts atbalsta noteikumu piemērojamību, finansēšanas pasākumi, ietverot ES atbalstu un ES līdzekļu izmantošanu, šajā jomā nacionālā līmenī

Grozījums Nr. 243

Grozījums Nr. 243

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.2. punkts – i apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.2. punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i. | Rīcībpolitikas un pasākumi nolūkā sasniegt nacionālo
  devumu saistošajā
  ES
  mērķrādītājā
  2030. gadam attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju un trajektorijas, kā norādīts 2.1.2. punktā, ietverot pasākumus, kuri attiecas uz konkrētiem sektoriem un konkrētām tehnoloģijām (6) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i.

Rīcībpolitikas un pasākumi nolūkā sasniegt nacionālo
  devumu saistošajā
  ES
  mērķrādītājā
  2030. gadam attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju un trajektorijas, kā norādīts 2.1.2. punktā, ietverot pasākumus, kuri attiecas uz konkrētiem sektoriem un konkrētām tehnoloģijām (6)

devumu saistošajā

mērķrādītājā

6

| i. | Rīcībpolitikas un pasākumi nolūkā sasniegt nacionālo
  mērķrādītāju 2030. gadam un saistošo
  ES
  līmeņa mērķrādītāju
  2030. gadam attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju un trajektorijas, kā norādīts 2.1.2. punktā, ietverot pasākumus, kuri attiecas uz konkrētiem sektoriem un konkrētām tehnoloģijām (6) |
| --- | --- |

i.

Rīcībpolitikas un pasākumi nolūkā sasniegt nacionālo
  mērķrādītāju 2030. gadam un saistošo
  ES
  līmeņa mērķrādītāju
  2030. gadam attiecībā uz atjaunojamo energoresursu enerģiju un trajektorijas, kā norādīts 2.1.2. punktā, ietverot pasākumus, kuri attiecas uz konkrētiem sektoriem un konkrētām tehnoloģijām (6)

mērķrādītāju 2030. gadam un saistošo

līmeņa mērķrādītāju

6

Grozījums Nr. 244

Grozījums Nr. 244

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.2. punkts – iii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.2. punkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii. | Īpaši pasākumi, kuri attiecas uz finansiālu
  atbalstu
  , ietverot ES atbalstu un ES līdzekļu izmantošanu, nolūkā veicināt enerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem un šādas enerģijas izmantošanu elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes un transporta sektorā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii.

Īpaši pasākumi, kuri attiecas uz finansiālu
  atbalstu
  , ietverot ES atbalstu un ES līdzekļu izmantošanu, nolūkā veicināt enerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem un šādas enerģijas izmantošanu elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes un transporta sektorā

atbalstu

| iii. | Īpaši
  nacionālie
  pasākumi, kuri attiecas uz finansiālu
  atbalstu un uz fiskāliem pasākumiem
  ,
  kā arī
  ietverot ES atbalstu un ES līdzekļu izmantošanu, nolūkā veicināt enerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem un šādas enerģijas izmantošanu elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes un transporta sektorā |
| --- | --- |

iii.

Īpaši
  nacionālie
  pasākumi, kuri attiecas uz finansiālu
  atbalstu un uz fiskāliem pasākumiem
  ,
  kā arī
  ietverot ES atbalstu un ES līdzekļu izmantošanu, nolūkā veicināt enerģijas ražošanu no atjaunojamajiem energoresursiem un šādas enerģijas izmantošanu elektroenerģijas, siltumapgādes un aukstumapgādes un transporta sektorā

nacionālie

atbalstu un uz fiskāliem pasākumiem

kā arī

Grozījums Nr. 245

Grozījums Nr. 245

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.2. punkts – iv apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.2. punkts – iv apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iv. | Īpaši pasākumi nolūkā ieviest vienotu kontaktpunktu, racionalizēt administratīvās procedūras, nodrošināt informāciju un apmācību
  un atbalstīt atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājus un energokopienas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iv.

Īpaši pasākumi nolūkā ieviest vienotu kontaktpunktu, racionalizēt administratīvās procedūras, nodrošināt informāciju un apmācību
  un atbalstīt atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājus un energokopienas

un atbalstīt atjaunojamo energoresursu enerģijas pašpatērētājus un energokopienas

| iv. | Īpaši pasākumi nolūkā
  novērst pārlieku apgrūtinošas izmaksas un šķēršļus atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanai un
  ieviest vienotu kontaktpunktu, racionalizēt administratīvās procedūras,
  kā arī
  nodrošināt informāciju un apmācību.
  Sagaidāmā ietekme, kas izpaužas kā paaugstināta jauna atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jauda |
| --- | --- |

iv.

Īpaši pasākumi nolūkā
  novērst pārlieku apgrūtinošas izmaksas un šķēršļus atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanai un
  ieviest vienotu kontaktpunktu, racionalizēt administratīvās procedūras,
  kā arī
  nodrošināt informāciju un apmācību.
  Sagaidāmā ietekme, kas izpaužas kā paaugstināta jauna atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jauda

novērst pārlieku apgrūtinošas izmaksas un šķēršļus atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanai un

kā arī

Sagaidāmā ietekme, kas izpaužas kā paaugstināta jauna atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jauda

Grozījums Nr. 246

Grozījums Nr. 246

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.2. punkts – iva apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.2. punkts – iva apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iva. | Konkrēti pasākumi, ar kuriem patērētājiem tiek piešķirtas tiesības un sniegti stimuli ražot atjaunojamo energoresursu enerģiju pašu patēriņam, individuāli vai kolektīvi ražojot, uzglabājot, patērējot un pārdodot savu saražoto atjaunojamo energoresursu enerģiju, un sagaidāmā ietekme, kas izpaužas kā paaugstināta jauna atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jauda |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iva.

iva.

Konkrēti pasākumi, ar kuriem patērētājiem tiek piešķirtas tiesības un sniegti stimuli ražot atjaunojamo energoresursu enerģiju pašu patēriņam, individuāli vai kolektīvi ražojot, uzglabājot, patērējot un pārdodot savu saražoto atjaunojamo energoresursu enerģiju, un sagaidāmā ietekme, kas izpaužas kā paaugstināta jauna atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jauda

Konkrēti pasākumi, ar kuriem patērētājiem tiek piešķirtas tiesības un sniegti stimuli ražot atjaunojamo energoresursu enerģiju pašu patēriņam, individuāli vai kolektīvi ražojot, uzglabājot, patērējot un pārdodot savu saražoto atjaunojamo energoresursu enerģiju, un sagaidāmā ietekme, kas izpaužas kā paaugstināta jauna atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanas jauda

Grozījums Nr. 247

Grozījums Nr. 247

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.2. punkts – via apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.2. punkts – via apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | via. | Citi plānoti vai pieņemti pasākumi atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanai, īpaši, bet ne tikai šādi pasākumi:










  (a) | pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka visas publiskās pārvaldes struktūras (valsts, reģionālās un vietējās) savos pasākumos integrē atjaunojamo energoresursu enerģijas patēriņu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

via.

via.

Citi plānoti vai pieņemti pasākumi atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanai, īpaši, bet ne tikai šādi pasākumi:

Citi plānoti vai pieņemti pasākumi atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas veicināšanai, īpaši, bet ne tikai šādi pasākumi:

(a)

(a)

pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka visas publiskās pārvaldes struktūras (valsts, reģionālās un vietējās) savos pasākumos integrē atjaunojamo energoresursu enerģijas patēriņu;

pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka visas publiskās pārvaldes struktūras (valsts, reģionālās un vietējās) savos pasākumos integrē atjaunojamo energoresursu enerģijas patēriņu;

| (b) | noteikumi publiskā iepirkuma likumos, kuru mērķis ir nodrošināt, ka publiskās pārvaldes iestādes (valsts, reģionālā un vietējā līmenī) savā publiskajā iepirkumā iekļauj zaļos līgumtiesību piešķiršanas kritērijus, lai neatkarīgi no iepērkamajiem pakalpojumiem vai produktiem veicinātu to, ka uzņēmumi, kas cenšas iegūt līgumu, izmanto atjaunojamos energoresursus; |
| --- | --- |

(b)

(b)

noteikumi publiskā iepirkuma likumos, kuru mērķis ir nodrošināt, ka publiskās pārvaldes iestādes (valsts, reģionālā un vietējā līmenī) savā publiskajā iepirkumā iekļauj zaļos līgumtiesību piešķiršanas kritērijus, lai neatkarīgi no iepērkamajiem pakalpojumiem vai produktiem veicinātu to, ka uzņēmumi, kas cenšas iegūt līgumu, izmanto atjaunojamos energoresursus;

noteikumi publiskā iepirkuma likumos, kuru mērķis ir nodrošināt, ka publiskās pārvaldes iestādes (valsts, reģionālā un vietējā līmenī) savā publiskajā iepirkumā iekļauj zaļos līgumtiesību piešķiršanas kritērijus, lai neatkarīgi no iepērkamajiem pakalpojumiem vai produktiem veicinātu to, ka uzņēmumi, kas cenšas iegūt līgumu, izmanto atjaunojamos energoresursus;

| (c) | noteikumi par to, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana ir prasība, lai varētu saņemt attiecīgi valsts subsīdijas vai atbalstu. |
| --- | --- |

(c)

(c)

noteikumi par to, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana ir prasība, lai varētu saņemt attiecīgi valsts subsīdijas vai atbalstu.

noteikumi par to, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana ir prasība, lai varētu saņemt attiecīgi valsts subsīdijas vai atbalstu.

Grozījums Nr. 248

Grozījums Nr. 248

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.3. punkts – iva apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.1. apakšpunkts – 3.1.3. punkts – iva apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iva. | Nacionālās rīcībpolitikas, grafiki un pasākumi, kas ieplānoti, lai līdz 2020. gadam pakāpeniski izbeigtu fosilā kurināmā tiešu un netiešu subsidēšanu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iva.

iva.

Nacionālās rīcībpolitikas, grafiki un pasākumi, kas ieplānoti, lai līdz 2020. gadam pakāpeniski izbeigtu fosilā kurināmā tiešu un netiešu subsidēšanu

Nacionālās rīcībpolitikas, grafiki un pasākumi, kas ieplānoti, lai līdz 2020. gadam pakāpeniski izbeigtu fosilā kurināmā tiešu un netiešu subsidēšanu

Grozījums Nr. 249

Grozījums Nr. 249

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – ievaddaļa

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Plānotās rīcībpolitikas, pasākumi un programmas
  indikatīvā
  nacionālā energoefektivitātes mērķrādītāja 2030. gadam, kā arī citu 2.2. punktā norādīto mērķu sasniegšanai, ietverot plānotos pasākumus un instrumentus (arī finansiālus) ēku energoefektivitātes veicināšanai, it sevišķi attiecībā uz turpmāk norādīto. | Plānotās rīcībpolitikas, pasākumi un programmas
  saistošā
  nacionālā energoefektivitātes mērķrādītāja 2030. gadam, kā arī citu 2.2. punktā norādīto mērķu sasniegšanai, ietverot plānotos pasākumus un instrumentus (arī finansiālus) ēku energoefektivitātes veicināšanai, it sevišķi attiecībā uz turpmāk norādīto: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Plānotās rīcībpolitikas, pasākumi un programmas
  indikatīvā
  nacionālā energoefektivitātes mērķrādītāja 2030. gadam, kā arī citu 2.2. punktā norādīto mērķu sasniegšanai, ietverot plānotos pasākumus un instrumentus (arī finansiālus) ēku energoefektivitātes veicināšanai, it sevišķi attiecībā uz turpmāk norādīto.

indikatīvā

Plānotās rīcībpolitikas, pasākumi un programmas
  saistošā
  nacionālā energoefektivitātes mērķrādītāja 2030. gadam, kā arī citu 2.2. punktā norādīto mērķu sasniegšanai, ietverot plānotos pasākumus un instrumentus (arī finansiālus) ēku energoefektivitātes veicināšanai, it sevišķi attiecībā uz turpmāk norādīto:

saistošā

Grozījums Nr. 250

Grozījums Nr. 250

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – ii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii. | Dzīvojamo ēku un
  komercplatību
  (gan publisko, gan privāto) (7)

  nacionālā fonda
  renovācijas ilgtermiņa stratēģija, ietverot rīcībpolitikas un
  pasākumus
  izmaksefektīvas pilnīgas renovācijas un pakāpeniskas pilnīgas renovācijas veicināšanai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii.

Dzīvojamo ēku un
  komercplatību
  (gan publisko, gan privāto) (7)

  nacionālā fonda
  renovācijas ilgtermiņa stratēģija, ietverot rīcībpolitikas un
  pasākumus
  izmaksefektīvas pilnīgas renovācijas un pakāpeniskas pilnīgas renovācijas veicināšanai

komercplatību

7

nacionālā fonda

pasākumus

| ii. | Dzīvojamo
  un nedzīvojamo
  ēku un
  nacionālā ēku fonda
  (gan publisko, gan privāto
  ēku
  ) (7) renovācijas ilgtermiņa stratēģija, ietverot
  energoefektivitātes un enerģijas ietaupījumu
  rīcībpolitikas
  , pasākumus
  un
  darbības
  izmaksefektīvas pilnīgas renovācijas un pakāpeniskas pilnīgas renovācijas veicināšanai
  , kā arī tos, kas vērsti uz ēku fonda segmentiem ar sliktākajiem rādītājiem un enerģētiski nabadzīgām mājsaimniecībām |
| --- | --- |

ii.

Dzīvojamo
  un nedzīvojamo
  ēku un
  nacionālā ēku fonda
  (gan publisko, gan privāto
  ēku
  ) (7) renovācijas ilgtermiņa stratēģija, ietverot
  energoefektivitātes un enerģijas ietaupījumu
  rīcībpolitikas
  , pasākumus
  un
  darbības
  izmaksefektīvas pilnīgas renovācijas un pakāpeniskas pilnīgas renovācijas veicināšanai
  , kā arī tos, kas vērsti uz ēku fonda segmentiem ar sliktākajiem rādītājiem un enerģētiski nabadzīgām mājsaimniecībām

un nedzīvojamo

nacionālā ēku fonda

ēku

7

energoefektivitātes un enerģijas ietaupījumu

, pasākumus

darbības

, kā arī tos, kas vērsti uz ēku fonda segmentiem ar sliktākajiem rādītājiem un enerģētiski nabadzīgām mājsaimniecībām

Grozījums Nr. 251

Grozījums Nr. 251

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – iv apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – iv apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iv. | Citas plānotās rīcībpolitikas, pasākumi un programmas
  indikatīvā
  nacionālā energoefektivitātes mērķrādītāja 2030. gadam, kā arī citu 2.2. punktā norādīto mērķu sasniegšanai (piemēram, pasākumi nolūkā popularizēt publisko ēku piemēru un veicināt energoefektīvu publisko iepirkumu, pasākumi energoauditu un energovadības sistēmu atbalstam (9), patērētāju informēšanas un mācību pasākumi (10) un citi energoefektivitātes veicināšanas pasākumi) (11) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iv.

Citas plānotās rīcībpolitikas, pasākumi un programmas
  indikatīvā
  nacionālā energoefektivitātes mērķrādītāja 2030. gadam, kā arī citu 2.2. punktā norādīto mērķu sasniegšanai (piemēram, pasākumi nolūkā popularizēt publisko ēku piemēru un veicināt energoefektīvu publisko iepirkumu, pasākumi energoauditu un energovadības sistēmu atbalstam (9), patērētāju informēšanas un mācību pasākumi (10) un citi energoefektivitātes veicināšanas pasākumi) (11)

indikatīvā

9

10

11

| iv. | Citas plānotās rīcībpolitikas, pasākumi un programmas
  saistošā
  nacionālā energoefektivitātes mērķrādītāja 2030. gadam, kā arī citu 2.2. punktā norādīto mērķu sasniegšanai (piemēram, pasākumi nolūkā popularizēt publisko ēku piemēru un veicināt energoefektīvu publisko iepirkumu, pasākumi energoauditu un energovadības sistēmu atbalstam (9), patērētāju informēšanas un mācību pasākumi (10) un citi energoefektivitātes veicināšanas pasākumi) (11) |
| --- | --- |

iv.

Citas plānotās rīcībpolitikas, pasākumi un programmas
  saistošā
  nacionālā energoefektivitātes mērķrādītāja 2030. gadam, kā arī citu 2.2. punktā norādīto mērķu sasniegšanai (piemēram, pasākumi nolūkā popularizēt publisko ēku piemēru un veicināt energoefektīvu publisko iepirkumu, pasākumi energoauditu un energovadības sistēmu atbalstam (9), patērētāju informēšanas un mācību pasākumi (10) un citi energoefektivitātes veicināšanas pasākumi) (11)

saistošā

9

10

11

Grozījums Nr. 252

Grozījums Nr. 252

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – iva apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.2. apakšpunkts – iva apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iva. | Tādu rīcībpolitiku un pasākumu apraksts, kuru mērķis ir veicināt vietējo enerģijas kopienu devumu i), ii), iii) un iv) apakšpunktā minēto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iva.

iva.

Tādu rīcībpolitiku un pasākumu apraksts, kuru mērķis ir veicināt vietējo enerģijas kopienu devumu i), ii), iii) un iv) apakšpunktā minēto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā

Tādu rīcībpolitiku un pasākumu apraksts, kuru mērķis ir veicināt vietējo enerģijas kopienu devumu i), ii), iii) un iv) apakšpunktā minēto rīcībpolitiku un pasākumu īstenošanā

Grozījums Nr. 253

Grozījums Nr. 253

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.4. apakšpunkts – 3.4.3. punkts– ii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.4. apakšpunkts – 3.4.3. punkts– ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii. | Pasākumi energosistēmas elastīguma uzlabošanai
  saistībā ar atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu
  , ietverot tekošās dienas tirgu sasaistīšanas un pārrobežu balansēšanas tirgu izvēršanu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii.

Pasākumi energosistēmas elastīguma uzlabošanai
  saistībā ar atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu
  , ietverot tekošās dienas tirgu sasaistīšanas un pārrobežu balansēšanas tirgu izvēršanu

saistībā ar atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanu

| ii. | Pasākumi energosistēmas elastīguma uzlabošanai, ietverot tekošās dienas tirgu sasaistīšanas un pārrobežu balansēšanas tirgu izvēršanu
  , viedtīklu un uzglabāšanas infrastruktūras izveidi, pieprasījumreakcijas un decentralizētas ražošanas palielināšanu, kā arī cenu veidošanas pielāgošanu, tostarp reāllaika cenu signāliem |
| --- | --- |

ii.

Pasākumi energosistēmas elastīguma uzlabošanai, ietverot tekošās dienas tirgu sasaistīšanas un pārrobežu balansēšanas tirgu izvēršanu
  , viedtīklu un uzglabāšanas infrastruktūras izveidi, pieprasījumreakcijas un decentralizētas ražošanas palielināšanu, kā arī cenu veidošanas pielāgošanu, tostarp reāllaika cenu signāliem

, viedtīklu un uzglabāšanas infrastruktūras izveidi, pieprasījumreakcijas un decentralizētas ražošanas palielināšanu, kā arī cenu veidošanas pielāgošanu, tostarp reāllaika cenu signāliem

Grozījums Nr. 254

Grozījums Nr. 254

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.4. apakšpunkts – 3.4.3. punkts– iia apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.4. apakšpunkts – 3.4.3. punkts– iia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iia. | Pasākumi, lai visos enerģijas tirgos nodrošinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas nediskriminējošu līdzdalību, pieprasījumreakciju un uzglabāšanu, tostarp izmantojot agregāciju |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iia.

iia.

Pasākumi, lai visos enerģijas tirgos nodrošinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas nediskriminējošu līdzdalību, pieprasījumreakciju un uzglabāšanu, tostarp izmantojot agregāciju

Pasākumi, lai visos enerģijas tirgos nodrošinātu atjaunojamo energoresursu enerģijas nediskriminējošu līdzdalību, pieprasījumreakciju un uzglabāšanu, tostarp izmantojot agregāciju

Grozījums Nr. 255

Grozījums Nr. 255

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.4. apakšpunkts – 3.4.3. punkts– iii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.4. apakšpunkts – 3.4.3. punkts– iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii. | Pasākumi
  nolūkā nodrošināt prioritāru piekļuvi elektroenerģijai
  , kas
  saražota no atjaunojamajiem energoresursiem vai iegūta augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā,
  un
  prioritāru šādas elektroenerģijas dispečēšanu
  un
  nepieļaut šādas elektroenerģijas samazinājumus vai pārdispečēšanu

   (18) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii.

Pasākumi
  nolūkā nodrošināt prioritāru piekļuvi elektroenerģijai
  , kas
  saražota no atjaunojamajiem energoresursiem vai iegūta augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā,
  un
  prioritāru šādas elektroenerģijas dispečēšanu
  un
  nepieļaut šādas elektroenerģijas samazinājumus vai pārdispečēšanu

   (18)

nolūkā nodrošināt prioritāru piekļuvi elektroenerģijai

saražota no atjaunojamajiem energoresursiem vai iegūta augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā,

prioritāru šādas elektroenerģijas dispečēšanu

nepieļaut šādas elektroenerģijas samazinājumus vai pārdispečēšanu

18

| iii. | Pasākumi
  , kas saistīti ar sistēmas darbības noteikumu un prakses pielāgošanu, lai palielinātu sistēmas elastību; mērķrādītāji, kas saistīti ar nosūtīšanas noteikumiem, kuri palīdz sasniegt nacionālos atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītājus; pasākumi, kas saistīti ar tādu noteikumu izmantošanu, kuri mazina un kompensē atjaunojamo energoresursu enerģijas tālāku nosūtīšanu un samazināšanu; pasākumi agregācijas palielināšanai

   (18) |
| --- | --- |

iii.

Pasākumi
  , kas saistīti ar sistēmas darbības noteikumu un prakses pielāgošanu, lai palielinātu sistēmas elastību; mērķrādītāji, kas saistīti ar nosūtīšanas noteikumiem, kuri palīdz sasniegt nacionālos atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītājus; pasākumi, kas saistīti ar tādu noteikumu izmantošanu, kuri mazina un kompensē atjaunojamo energoresursu enerģijas tālāku nosūtīšanu un samazināšanu; pasākumi agregācijas palielināšanai

   (18)

, kas saistīti ar sistēmas darbības noteikumu un prakses pielāgošanu, lai palielinātu sistēmas elastību; mērķrādītāji, kas saistīti ar nosūtīšanas noteikumiem, kuri palīdz sasniegt nacionālos atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošanas un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītājus; pasākumi, kas saistīti ar tādu noteikumu izmantošanu, kuri mazina un kompensē atjaunojamo energoresursu enerģijas tālāku nosūtīšanu un samazināšanu; pasākumi agregācijas palielināšanai

18

Grozījums Nr. 256

Grozījums Nr. 256

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.5.a apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – 3.5.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.5.a | Princips “prioritāte energoefektivitātei”



  Izklāsts, kā dimensijās, rīcībpolitikās un pasākumos tiek ņemts vērā princips “prioritāte energoefektivitātei” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.5.a

3.5.a

Princips “prioritāte energoefektivitātei”

Izklāsts, kā dimensijās, rīcībpolitikās un pasākumos tiek ņemts vērā princips “prioritāte energoefektivitātei”

Izklāsts, kā dimensijās, rīcībpolitikās un pasākumos tiek ņemts vērā princips “prioritāte energoefektivitātei”

Grozījums Nr. 257

Grozījums Nr. 257

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 4. punkts – 4.4. apakšpunkts – i apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 4. punkts – 4.4. apakšpunkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i. | Pašreizējā energoresursu struktūra, iekšzemes energoresursi, atkarība no enerģijas importa, ietverot attiecīgos riskus |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i.

Pašreizējā energoresursu struktūra, iekšzemes energoresursi, atkarība no enerģijas importa, ietverot attiecīgos riskus

| i. | Pašreizējā energoresursu struktūra, iekšzemes energoresursi,
  tostarp pieprasījumreakcija,
  atkarība no enerģijas importa, ietverot attiecīgos riskus |
| --- | --- |

i.

Pašreizējā energoresursu struktūra, iekšzemes energoresursi,
  tostarp pieprasījumreakcija,
  atkarība no enerģijas importa, ietverot attiecīgos riskus

tostarp pieprasījumreakcija,

Grozījums Nr. 258

Grozījums Nr. 258

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 4. punkts – 4.6. apakšpunkts – iiia apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 4. punkts – 4.6. apakšpunkts – iiia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iiia. | Pašreizējais nacionālo fosilo kurināmo atbalstošo subsīdiju līmenis |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iiia.

iiia.

Pašreizējais nacionālo fosilo kurināmo atbalstošo subsīdiju līmenis

Pašreizējais nacionālo fosilo kurināmo atbalstošo subsīdiju līmenis

Grozījums Nr. 259

Grozījums Nr. 259

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 4. punkts – 4.6. apakšpunkts – iv apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 4. punkts – 4.6. apakšpunkts – iv apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iv. | Šā punkta i.
  –iii.
   apakšpunktā norādīto aspektu attīstības prognozes, kam par pamatu ņemtas esošās rīcībpolitikas un pasākumi, vismaz līdz 2040. gadam (tostarp 2030. gadam) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iv.

Šā punkta i.
  –iii.
   apakšpunktā norādīto aspektu attīstības prognozes, kam par pamatu ņemtas esošās rīcībpolitikas un pasākumi, vismaz līdz 2040. gadam (tostarp 2030. gadam)

–iii.

| iv. | Šā punkta i.
  –iiia
   apakšpunktā norādīto aspektu attīstības prognozes, kam par pamatu ņemtas esošās rīcībpolitikas un pasākumi, vismaz līdz 2040. gadam (tostarp 2030. gadam) |
| --- | --- |

iv.

Šā punkta i.
  –iiia
   apakšpunktā norādīto aspektu attīstības prognozes, kam par pamatu ņemtas esošās rīcībpolitikas un pasākumi, vismaz līdz 2040. gadam (tostarp 2030. gadam)

–iiia

Grozījums Nr. 260

Grozījums Nr. 260

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 4. punkts – 4.6.a apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 4. punkts – 4.6.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.6.a | Princips “energoefektivitāte ir prioritāra”



  Izklāsts, kā dimensijās, rīcībpolitikās un pasākumos tiek ņemts vērā princips “energoefektivitāte ir prioritāra” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.6.a

4.6.a

Princips “energoefektivitāte ir prioritāra”

Izklāsts, kā dimensijās, rīcībpolitikās un pasākumos tiek ņemts vērā princips “energoefektivitāte ir prioritāra”

Izklāsts, kā dimensijās, rīcībpolitikās un pasākumos tiek ņemts vērā princips “energoefektivitāte ir prioritāra”

Grozījums Nr. 261

Grozījums Nr. 261

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – virsraksts

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. | PLĀNOTO
  RĪCĪBPOLITIKU
  UN
  PASĀKUMU
  IETEKMES NOVĒRTĒJUMS (29) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.

PLĀNOTO
  RĪCĪBPOLITIKU
  UN
  PASĀKUMU
  IETEKMES NOVĒRTĒJUMS (29)

RĪCĪBPOLITIKU

PASĀKUMU

29

| 5. | PLĀNOTO
  RĪCĪBPOLITIKAS PASĀKUMU
  UN
  INVESTĪCIJU STRATĒĢIJU
  IETEKMES NOVĒRTĒJUMS (29) |
| --- | --- |

5.

PLĀNOTO
  RĪCĪBPOLITIKAS PASĀKUMU
  UN
  INVESTĪCIJU STRATĒĢIJU
  IETEKMES NOVĒRTĒJUMS (29)

RĪCĪBPOLITIKAS PASĀKUMU

INVESTĪCIJU STRATĒĢIJU

29

Grozījums Nr. 262

Grozījums Nr. 262

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.1. | Plāna 3. iedaļā aprakstīto plānoto rīcībpolitiku un
  pasākumu
  ietekme uz energosistēmu un siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem, ietverot salīdzinājumu ar prognozēm, kam par pamatu ņemtas esošās rīcībpolitikas un pasākumi (kā aprakstīts 4. iedaļā) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.1.

Plāna 3. iedaļā aprakstīto plānoto rīcībpolitiku un
  pasākumu
  ietekme uz energosistēmu un siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem, ietverot salīdzinājumu ar prognozēm, kam par pamatu ņemtas esošās rīcībpolitikas un pasākumi (kā aprakstīts 4. iedaļā)

pasākumu

| 5.1. | Plāna 3. iedaļā aprakstīto plānoto rīcībpolitiku
  , pasākumu
  un
  investīciju stratēģiju
  ietekme uz energosistēmu un siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem, ietverot salīdzinājumu ar prognozēm, kam par pamatu ņemtas esošās rīcībpolitikas un pasākumi (kā aprakstīts 4. iedaļā) |
| --- | --- |

5.1.

Plāna 3. iedaļā aprakstīto plānoto rīcībpolitiku
  , pasākumu
  un
  investīciju stratēģiju
  ietekme uz energosistēmu un siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem, ietverot salīdzinājumu ar prognozēm, kam par pamatu ņemtas esošās rīcībpolitikas un pasākumi (kā aprakstīts 4. iedaļā)

, pasākumu

investīciju stratēģiju

Grozījums Nr. 263

Grozījums Nr. 263

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – ii apakšpunkts

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii. | Rīcībpolitiku mijiedarbības (starp esošajām un plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem konkrētā politikas dimensijā un starp dažādu politikas dimensiju esošajām un plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem) novērtējums vismaz līdz plānā aptvertā perioda pēdējam gadam |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii.

Rīcībpolitiku mijiedarbības (starp esošajām un plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem konkrētā politikas dimensijā un starp dažādu politikas dimensiju esošajām un plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem) novērtējums vismaz līdz plānā aptvertā perioda pēdējam gadam

| ii. | Rīcībpolitiku mijiedarbības (starp esošajām un plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem konkrētā politikas dimensijā un starp dažādu politikas dimensiju esošajām un plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem) novērtējums vismaz līdz plānā aptvertā perioda pēdējam gadam
  , sevišķi lai gūtu skaidru priekšstatu par energoefektivitātes/energotaupības rīcībpolitiku ietekmi uz enerģijas sistēmas lielumu un lai samazinātu risku, ka investīcijas enerģijas piegādē var “noklīst”. |
| --- | --- |

ii.

Rīcībpolitiku mijiedarbības (starp esošajām un plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem konkrētā politikas dimensijā un starp dažādu politikas dimensiju esošajām un plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem) novērtējums vismaz līdz plānā aptvertā perioda pēdējam gadam
  , sevišķi lai gūtu skaidru priekšstatu par energoefektivitātes/energotaupības rīcībpolitiku ietekmi uz enerģijas sistēmas lielumu un lai samazinātu risku, ka investīcijas enerģijas piegādē var “noklīst”.

, sevišķi lai gūtu skaidru priekšstatu par energoefektivitātes/energotaupības rīcībpolitiku ietekmi uz enerģijas sistēmas lielumu un lai samazinātu risku, ka investīcijas enerģijas piegādē var “noklīst”.

Grozījums Nr. 264

Grozījums Nr. 264

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – iia apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – 5.1. apakšpunkts – iia apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | iia. | Esošo un plānoto nacionālo rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbības novērtējums un Savienības klimata un enerģētikas politikas pasākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iia.

iia.

Esošo un plānoto nacionālo rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbības novērtējums un Savienības klimata un enerģētikas politikas pasākumi.

Esošo un plānoto nacionālo rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbības novērtējums un Savienības klimata un enerģētikas politikas pasākumi.

Grozījums Nr. 265

Grozījums Nr. 265

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – 5.2.a. apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – 5.2.a. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.2.a | Veselība un labklājība









  i. | Ietekme uz gaisa kvalitāti un ar to saistītā ietekme uz veselību |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.2.a

5.2.a

Veselība un labklājība

i.

i.

Ietekme uz gaisa kvalitāti un ar to saistītā ietekme uz veselību

Ietekme uz gaisa kvalitāti un ar to saistītā ietekme uz veselību

| ii. | Cita veida ietekme uz veselību un labklājību (piemēram, ūdens, trokšņa u.c. piesārņojums, pieaugošs skaits cilvēku, kas pārvietojas ar kājām vai velosipēdu, svārstsatiksme vai cita veida izmaiņas transporta izmantošanā utt.) |
| --- | --- |

ii.

ii.

Cita veida ietekme uz veselību un labklājību (piemēram, ūdens, trokšņa u.c. piesārņojums, pieaugošs skaits cilvēku, kas pārvietojas ar kājām vai velosipēdu, svārstsatiksme vai cita veida izmaiņas transporta izmantošanā utt.)

Cita veida ietekme uz veselību un labklājību (piemēram, ūdens, trokšņa u.c. piesārņojums, pieaugošs skaits cilvēku, kas pārvietojas ar kājām vai velosipēdu, svārstsatiksme vai cita veida izmaiņas transporta izmantošanā utt.)

Grozījums Nr. 266

Grozījums Nr. 266

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – 5.2.b. apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – 5.2.b. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.2.b. | Ietekme uz vidi









  i. | Jebkāds detalizēts stratēģisks vides vai ietekmes uz vidi novērtējums, kas saistīts ar šo stratēģiju vai nacionālajiem plāniem |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.2.b.

5.2.b.

Ietekme uz vidi

i.

i.

Jebkāds detalizēts stratēģisks vides vai ietekmes uz vidi novērtējums, kas saistīts ar šo stratēģiju vai nacionālajiem plāniem

Jebkāds detalizēts stratēģisks vides vai ietekmes uz vidi novērtējums, kas saistīts ar šo stratēģiju vai nacionālajiem plāniem

| ii. | Ar ūdeni saistītie aspekti, piemēram, pieprasījums pēc ūdens vai ūdens ieguve (ņemot vērā potenciālās klimata pārmaiņas nākotnē), hidroenerģijas vai plūdmaiņu enerģijas u.c. ietekme uz saldūdens un jūras dzīvotnēm |
| --- | --- |

ii.

ii.

Ar ūdeni saistītie aspekti, piemēram, pieprasījums pēc ūdens vai ūdens ieguve (ņemot vērā potenciālās klimata pārmaiņas nākotnē), hidroenerģijas vai plūdmaiņu enerģijas u.c. ietekme uz saldūdens un jūras dzīvotnēm

Ar ūdeni saistītie aspekti, piemēram, pieprasījums pēc ūdens vai ūdens ieguve (ņemot vērā potenciālās klimata pārmaiņas nākotnē), hidroenerģijas vai plūdmaiņu enerģijas u.c. ietekme uz saldūdens un jūras dzīvotnēm

| iii. | Jebkādas paaugstinātas mobilizācijas saistībā ar bioenerģijas (no lauksaimniecības kultūrām iegūta enerģija, mežu biomasa utt.) izmantošanu ietekme uz vidi (un klimatu) un tās saikne ar stratēģiju piesaistei zemes izmantošanas nozarē |
| --- | --- |

iii.

iii.

Jebkādas paaugstinātas mobilizācijas saistībā ar bioenerģijas (no lauksaimniecības kultūrām iegūta enerģija, mežu biomasa utt.) izmantošanu ietekme uz vidi (un klimatu) un tās saikne ar stratēģiju piesaistei zemes izmantošanas nozarē

Jebkādas paaugstinātas mobilizācijas saistībā ar bioenerģijas (no lauksaimniecības kultūrām iegūta enerģija, mežu biomasa utt.) izmantošanu ietekme uz vidi (un klimatu) un tās saikne ar stratēģiju piesaistei zemes izmantošanas nozarē

Grozījums Nr. 267

Grozījums Nr. 267

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – 5.2.c. apakšpunkts (jauns)

I pielikums – 1. daļa – B iedaļa – 5. punkts – 5.2.c. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.2.c. | Investīciju ietekme









  i. | esošās investīciju plūsmas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.2.c.

5.2.c.

Investīciju ietekme

i.

i.

esošās investīciju plūsmas;

esošās investīciju plūsmas;

| ii. | pieņēmumi par investīcijām nākotnē, kas saistīti ar katru no plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem, tostarp plānoto rīcībpolitiku un pasākumu riska profils; |
| --- | --- |

ii.

ii.

pieņēmumi par investīcijām nākotnē, kas saistīti ar katru no plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem, tostarp plānoto rīcībpolitiku un pasākumu riska profils;

pieņēmumi par investīcijām nākotnē, kas saistīti ar katru no plānotajām rīcībpolitikām un pasākumiem, tostarp plānoto rīcībpolitiku un pasākumu riska profils;

| iii. | nozaru vai tirgus riska faktori vai šķēršļi valsts (vai makroreģionālā) līmenī; |
| --- | --- |

iii.

iii.

nozaru vai tirgus riska faktori vai šķēršļi valsts (vai makroreģionālā) līmenī;

nozaru vai tirgus riska faktori vai šķēršļi valsts (vai makroreģionālā) līmenī;

| iv. | papildu publiskā finansiālā atbalsta vai resursu analīze, kas vajadzīga saskaņā ar iii) punktu apzināto trūkumu novēršanai; |
| --- | --- |

iv.

iv.

papildu publiskā finansiālā atbalsta vai resursu analīze, kas vajadzīga saskaņā ar iii) punktu apzināto trūkumu novēršanai;

papildu publiskā finansiālā atbalsta vai resursu analīze, kas vajadzīga saskaņā ar iii) punktu apzināto trūkumu novēršanai;

| v. | kvalitatīvs investoru uzticības novērtējums, ietverot projekta posmu redzamību un investīciju iespēju rentabilitāti un pievilcīgumu; |
| --- | --- |

v.

v.

kvalitatīvs investoru uzticības novērtējums, ietverot projekta posmu redzamību un investīciju iespēju rentabilitāti un pievilcīgumu;

kvalitatīvs investoru uzticības novērtējums, ietverot projekta posmu redzamību un investīciju iespēju rentabilitāti un pievilcīgumu;

| vi. | iepriekšējā gada novērtējums pret tā prognozēm, nākotnes izredzes, ņemot vērā būtiskus faktorus, ar kuriem saskaras investori. |
| --- | --- |

vi.

vi.

iepriekšējā gada novērtējums pret tā prognozēm, nākotnes izredzes, ņemot vērā būtiskus faktorus, ar kuriem saskaras investori.

iepriekšējā gada novērtējums pret tā prognozēm, nākotnes izredzes, ņemot vērā būtiskus faktorus, ar kuriem saskaras investori.

Grozījums Nr. 294/rev

Grozījums Nr. 294/rev

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Ia pielikums (jauns)

Ia pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | Regulas 4. panta a) daļas 2. punkta otrajā apakšpunktā minētā trajektorijā ir iekļauti šādi atsauces punkti: |
| | S2020 +0,20 (S2030 – S2020), vidējā vērtība divu gadu periodam (2021–2022), |
| | S2020 +0,45 (S2030 – S2020), vidējā vērtība periodam no 2023. gada līdz 2025. gadam un |
| | S2020 +0,70 (S2030 – S2020), vidējā vērtība divu gadu periodam (2025–2026), |
| | kur |
| | S2020 = mērķrādītājs, kas attiecīgajai dalībvalstij jāsasniedz 2020. gadā saskaņā ar Direktīvas .../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767,] 3. pantu un I pielikuma A daļu, |
| | un |
| | S2030 = mērķrādītājs, kas attiecīgajai dalībvalstij jāsasniedz 2030. gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Regulas 4. panta a) daļas 2. punkta otrajā apakšpunktā minētā trajektorijā ir iekļauti šādi atsauces punkti:

Regulas 4. panta a) daļas 2. punkta otrajā apakšpunktā minētā trajektorijā ir iekļauti šādi atsauces punkti:

S2020 +0,20 (S2030 – S2020), vidējā vērtība divu gadu periodam (2021–2022),

S2020 +0,20 (S2030 – S2020), vidējā vērtība divu gadu periodam (2021–2022),

S2020 +0,45 (S2030 – S2020), vidējā vērtība periodam no 2023. gada līdz 2025. gadam un

S2020 +0,45 (S2030 – S2020), vidējā vērtība periodam no 2023. gada līdz 2025. gadam un

S2020 +0,70 (S2030 – S2020), vidējā vērtība divu gadu periodam (2025–2026),

S2020 +0,70 (S2030 – S2020), vidējā vērtība divu gadu periodam (2025–2026),

kur

kur

S2020 = mērķrādītājs, kas attiecīgajai dalībvalstij jāsasniedz 2020. gadā saskaņā ar Direktīvas .../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767,] 3. pantu un I pielikuma A daļu,

S2020 = mērķrādītājs, kas attiecīgajai dalībvalstij jāsasniedz 2020. gadā saskaņā ar Direktīvas .../... [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0767,] 3. pantu un I pielikuma A daļu,

un

un

S2030 = mērķrādītājs, kas attiecīgajai dalībvalstij jāsasniedz 2030. gadā.

S2030 = mērķrādītājs, kas attiecīgajai dalībvalstij jāsasniedz 2030. gadā.

Grozījums Nr. 270

Grozījums Nr. 270

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

II pielikums – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | transportā izmantotās enerģijas pārdošanas apjoms, kas izslēgts no aprēķina [ktoe]; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

transportā izmantotās enerģijas pārdošanas apjoms, kas izslēgts no aprēķina [ktoe];

| (b) | transportā izmantotās enerģijas pārdošanas apjoms, kas izslēgts no aprēķina
  , ja tāds ir,
  [ktoe]; |
| --- | --- |

(b)

transportā izmantotās enerģijas pārdošanas apjoms, kas izslēgts no aprēķina
  , ja tāds ir,
  [ktoe];

, ja tāds ir,

Grozījums Nr. 271

Grozījums Nr. 271

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – c apakšpunkts

II pielikums – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pašpatēriņam saražotās enerģijas daudzums, kas izslēgts no aprēķina [ktoe]; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

pašpatēriņam saražotās enerģijas daudzums, kas izslēgts no aprēķina [ktoe];

| (c) | pašpatēriņam saražotās enerģijas daudzums, kas izslēgts no aprēķina
  , ja tāds ir,
  [ktoe]; |
| --- | --- |

(c)

pašpatēriņam saražotās enerģijas daudzums, kas izslēgts no aprēķina
  , ja tāds ir,
  [ktoe];

, ja tāds ir,

Grozījums Nr. 272

Grozījums Nr. 272

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – f apakšpunkts – ievaddaļa

II pielikums – 1. punkts – f apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | Direktīvas 2012/27/ES 7. panta 2. un 3. punktā minēto b), c), d) un e) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu piemērošana: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

Direktīvas 2012/27/ES 7. panta 2. un 3. punktā minēto b), c), d) un e) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu piemērošana:

Direktīvas 2012/27/ES 7. panta 2. un 3. punktā minēto b), c), d) un e) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu piemērošana:

| (f) | enerģijas pārdošanas apjomi vai enerģijas ietaupījuma apjoms [ktoe], kas ir atbrīvoti saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 7. panta 2. un 3. punktu; |
| --- | --- |

(f)

enerģijas pārdošanas apjomi vai enerģijas ietaupījuma apjoms [ktoe], kas ir atbrīvoti saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 7. panta 2. un 3. punktu;

enerģijas pārdošanas apjomi vai enerģijas ietaupījuma apjoms [ktoe], kas ir atbrīvoti saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 7. panta 2. un 3. punktu;

Grozījums Nr. 274

Grozījums Nr. 274

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – f apakšpunkts – ii apakšpunkts

II pielikums – 1. punkts – f apakšpunkts – ii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | enerģijas pārveidošanas, sadales un pārvades sektoros gūtā enerģijas ietaupījuma apjoms [ktoe] saskaņā ar c) apakšpunktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

ii)

enerģijas pārveidošanas, sadales un pārvades sektoros gūtā enerģijas ietaupījuma apjoms [ktoe] saskaņā ar c) apakšpunktu;

enerģijas pārveidošanas, sadales un pārvades sektoros gūtā enerģijas ietaupījuma apjoms [ktoe] saskaņā ar c) apakšpunktu;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 275

Grozījums Nr. 275

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – f apakšpunkts – iii apakšpunkts

II pielikums – 1. punkts – f apakšpunkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | enerģijas ietaupījuma, kas gūts ar atsevišķām darbībām, kuras īsteno kopš 2008. gada 31. decembra un kuru ietekme joprojām būs manāma 2020. gadā un pēc tam, apjoms [ktoe] saskaņā ar d) apakšpunktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii)

iii)

enerģijas ietaupījuma, kas gūts ar atsevišķām darbībām, kuras īsteno kopš 2008. gada 31. decembra un kuru ietekme joprojām būs manāma 2020. gadā un pēc tam, apjoms [ktoe] saskaņā ar d) apakšpunktu;

enerģijas ietaupījuma, kas gūts ar atsevišķām darbībām, kuras īsteno kopš 2008. gada 31. decembra un kuru ietekme joprojām būs manāma 2020. gadā un pēc tam, apjoms [ktoe] saskaņā ar d) apakšpunktu;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 276

Grozījums Nr. 276

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. punkts – f apakšpunkts – iv apakšpunkts

II pielikums – 1. punkts – f apakšpunkts – iv apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iv) | uz ēkām vai ēkās pašpatēriņam saražotās enerģijas apjoms [ktoe], ja pie tā noveduši rīcībpolitikas pasākumi, ar kuriem veicina atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģiju jaunuzstādīšanu, saskaņā ar e) apakšpunktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iv)

iv)

uz ēkām vai ēkās pašpatēriņam saražotās enerģijas apjoms [ktoe], ja pie tā noveduši rīcībpolitikas pasākumi, ar kuriem veicina atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģiju jaunuzstādīšanu, saskaņā ar e) apakšpunktu;

uz ēkām vai ēkās pašpatēriņam saražotās enerģijas apjoms [ktoe], ja pie tā noveduši rīcībpolitikas pasākumi, ar kuriem veicina atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģiju jaunuzstādīšanu, saskaņā ar e) apakšpunktu;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 277

Grozījums Nr. 277

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IIa pielikums (jauns)

IIa pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | STRATĒĢIJU IZSTRĀDES PĀRSKATS UN PROCESS |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

1.

STRATĒĢIJU IZSTRĀDES PĀRSKATS UN PROCESS

| 1.1. | Kopsavilkums |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Kopsavilkums

| 1.2. | Konteksts |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Konteksts

| 1.2.1. | Ilgtermiņa stratēģiju nacionālās, ES un starptautiskās politikas konteksts |
| --- | --- |

1.2.1.

1.2.1.

Ilgtermiņa stratēģiju nacionālās, ES un starptautiskās politikas konteksts

| 1.2.2. | Tiesiskā regulējuma konteksts |
| --- | --- |

1.2.2.

1.2.2.

Tiesiskā regulējuma konteksts

| 1.3. | Apspriešanās |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Apspriešanās

| 1.3.1. | Apspriešanās ar sabiedrību un ieinteresētajām personām (valsts parlamentu, vietējām un reģionālajām, publiskajām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām) |
| --- | --- |

1.3.1.

1.3.1.

Apspriešanās ar sabiedrību un ieinteresētajām personām (valsts parlamentu, vietējām un reģionālajām, publiskajām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām)

| 1.3.2. | Apspriešanās ar citām dalībvalstīm, trešām valstīm un ES iestādēm |
| --- | --- |

1.3.2.

1.3.2.

Apspriešanās ar citām dalībvalstīm, trešām valstīm un ES iestādēm

| 2. | NACIONALĀS ILGTERMIŅA STRATĒĢIJAS KLIMATA UN ENERĢĒTIKAS JOMĀ |
| --- | --- |

2.

2.

NACIONALĀS ILGTERMIŅA STRATĒĢIJAS KLIMATA UN ENERĢĒTIKAS JOMĀ

| 2.1. | KOPĒJIE SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJU SAMAZINĀJUMI UN PIESAISTĪJUMU PIESAISTĪTĀJOS PIEAUGUMS |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

KOPĒJIE SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJU SAMAZINĀJUMI UN PIESAISTĪJUMU PIESAISTĪTĀJOS PIEAUGUMS

| 2.1.1. | Oglekļa dioksīda emisiju kopapjoms līdz 2100. gadam saskaņā ar Parīzes nolīgumu |
| --- | --- |

2.1.1.

2.1.1.

Oglekļa dioksīda emisiju kopapjoms līdz 2100. gadam saskaņā ar Parīzes nolīgumu

| 2.1.2. | Trajektorija rentablai pārejai uz nulles līmeņa siltumnīcefekta gāzu emisijām — līdz 2050. gadam — un pēc tam ātrai pārejai uz negatīvām emisijām |
| --- | --- |

2.1.2.

2.1.2.

Trajektorija rentablai pārejai uz nulles līmeņa siltumnīcefekta gāzu emisijām — līdz 2050. gadam — un pēc tam ātrai pārejai uz negatīvām emisijām

| 2.1.3. | Nacionālais mērķis 2030. gadam un starpposmu mērķi 2040. un 2050. gadam, kas saskaņoti ar 2.1.2. punktā minēto trajektoriju |
| --- | --- |

2.1.3.

2.1.3.

Nacionālais mērķis 2030. gadam un starpposmu mērķi 2040. un 2050. gadam, kas saskaņoti ar 2.1.2. punktā minēto trajektoriju

| 2.1.4. | Starptautiskā dimensija |
| --- | --- |

2.1.4.

2.1.4.

Starptautiskā dimensija

| 2.1.5. | Ilgtermiņa pielāgošanās uzdevumi |
| --- | --- |

2.1.5.

2.1.5.

Ilgtermiņa pielāgošanās uzdevumi

| 2.2. | ATJAUNOJAMO ENERGORESURSU ENERĢIJA |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

ATJAUNOJAMO ENERGORESURSU ENERĢIJA

| 2.2.1. | Trajektorija uz atjaunojamiem energoresursiem balstītas sistēmas izveidei enerģijas bruto galapatēriņā līdz 2050. gadam |
| --- | --- |

2.2.1.

2.2.1.

Trajektorija uz atjaunojamiem energoresursiem balstītas sistēmas izveidei enerģijas bruto galapatēriņā līdz 2050. gadam

| 2.2.2. | Nacionālais mērķrādītājs no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas daļai enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā un starpposma mērķi vismaz 2035., 2040. un 2045. gadam, kas saskaņoti ar 2.2.2. punktā minēto trajektoriju |
| --- | --- |

2.2.2.

2.2.2.

Nacionālais mērķrādītājs no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūtas enerģijas daļai enerģijas bruto galapatēriņā 2030. gadā un starpposma mērķi vismaz 2035., 2040. un 2045. gadam, kas saskaņoti ar 2.2.2. punktā minēto trajektoriju

| 2.3. | ENERGOEFEKTIVITĀTE |
| --- | --- |

2.3.

2.3.

ENERGOEFEKTIVITĀTE

| 2.3.1. | Trajektorija nolūkā panākt, ka līdz 2050. gadam tiek izveidota maksimāli energoefektīva ekonomika, kā tas paredzēts 2.1.2. un 2.2.1. punktā |
| --- | --- |

2.3.1.

2.3.1.

Trajektorija nolūkā panākt, ka līdz 2050. gadam tiek izveidota maksimāli energoefektīva ekonomika, kā tas paredzēts 2.1.2. un 2.2.1. punktā

| 2.3.2. | Nacionālais energoefektivitātes mērķrādītājs, kas izteikts kā absolūtais primārās enerģijas patēriņa un galaenerģijas patēriņa līmenis 2030. gadā, un starpposma mērķi vismaz 2035., 2040. un 2045. gadam |
| --- | --- |

2.3.2.

2.3.2.

Nacionālais energoefektivitātes mērķrādītājs, kas izteikts kā absolūtais primārās enerģijas patēriņa un galaenerģijas patēriņa līmenis 2030. gadā, un starpposma mērķi vismaz 2035., 2040. un 2045. gadam

| 3. | NOZARU STRATĒĢIJAS |
| --- | --- |

3.

3.

NOZARU STRATĒĢIJAS

| 3.1. | Enerģētikas sistēma |
| --- | --- |

3.1.

3.1.

Enerģētikas sistēma

| 3.1.1. | Nākotnē sagaidāmais pieprasījums pa enerģijas nesēju veidiem |
| --- | --- |

3.1.1.

3.1.1.

Nākotnē sagaidāmais pieprasījums pa enerģijas nesēju veidiem

| 3.1.2. | Nākotnē sagaidāmā ražošanas jauda, ieskaitot centralizēto un decentralizēto uzglabāšanu, pa tehnoloģiju veidiem |
| --- | --- |

3.1.2.

3.1.2.

Nākotnē sagaidāmā ražošanas jauda, ieskaitot centralizēto un decentralizēto uzglabāšanu, pa tehnoloģiju veidiem

| 3.1.3. | Paredzētā vai nākotnē iespējamā emisiju trajektorija vai diapazons |
| --- | --- |

3.1.3.

3.1.3.

Paredzētā vai nākotnē iespējamā emisiju trajektorija vai diapazons

| 3.1.4. | Galveno energoefektivitātes, pieprasījuma puses elastības un enerģijas patēriņa veicinātāju apraksts un to attīstība laikā no 2021. gada |
| --- | --- |

3.1.4.

3.1.4.

Galveno energoefektivitātes, pieprasījuma puses elastības un enerģijas patēriņa veicinātāju apraksts un to attīstība laikā no 2021. gada

| 3.1.5. | Īss to rīcībpolitiku un pasākumu apraksts, kas iecerēti, lai līdz 2050. gadam enerģijas bruto galapatēriņā panāktu 2.2.1. punktā minēto uz atjaunojamiem energoresursiem balstīto sistēmu un maksimāli energoefektīvu un elastīgu ekonomiku, cita starpā paredzot trajektorijas katrai tehnoloģijai |
| --- | --- |

3.1.5.

3.1.5.

Īss to rīcībpolitiku un pasākumu apraksts, kas iecerēti, lai līdz 2050. gadam enerģijas bruto galapatēriņā panāktu 2.2.1. punktā minēto uz atjaunojamiem energoresursiem balstīto sistēmu un maksimāli energoefektīvu un elastīgu ekonomiku, cita starpā paredzot trajektorijas katrai tehnoloģijai

| 3.2. | Rūpniecība |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Rūpniecība

| 3.2.1. | Sagaidāmās emisiju trajektorijas pa nozarēm un enerģijas piegādes avoti |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Sagaidāmās emisiju trajektorijas pa nozarēm un enerģijas piegādes avoti

| 3.2.2. | Dekarbonizācijas iespējas vai politikas pieejas un visi esošie mērķrādītāji, plāni vai stratēģijas, ietverot elektrifikāciju, alternatīvus kurināmā veidus, energoefektivitātes pasākumus utt. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.2.2.

Dekarbonizācijas iespējas vai politikas pieejas un visi esošie mērķrādītāji, plāni vai stratēģijas, ietverot elektrifikāciju, alternatīvus kurināmā veidus, energoefektivitātes pasākumus utt.

| 3.3. | Ēkas |
| --- | --- |

3.3.

3.3.

Ēkas

| 3.3.1. | Paredzamais pieprasījums pēc enerģijas ēku sektorā pa ēku kategorijām, ietverot komercplatības, dzīvojamās ēkas un publiskās ēkas |
| --- | --- |

3.3.1.

3.3.1.

Paredzamais pieprasījums pēc enerģijas ēku sektorā pa ēku kategorijām, ietverot komercplatības, dzīvojamās ēkas un publiskās ēkas

| 3.3.2. | Turpmākie energoapgādes avoti |
| --- | --- |

3.3.2.

3.3.2.

Turpmākie energoapgādes avoti

| 3.3.3. | Iespējas samazināt pieprasījumu pēc enerģijas, renovējot esošās ēkas, un attiecīgie sociālie, ekonomiskie un vides ieguvumi |
| --- | --- |

3.3.3.

3.3.3.

Iespējas samazināt pieprasījumu pēc enerģijas, renovējot esošās ēkas, un attiecīgie sociālie, ekonomiskie un vides ieguvumi

| 3.3.4. | Politikas pasākumi esošā ēku fonda renovācijas stimulēšanai |
| --- | --- |

3.3.4.

3.3.4.

Politikas pasākumi esošā ēku fonda renovācijas stimulēšanai

| 3.4. | Transports |
| --- | --- |

3.4.

3.4.

Transports

| 3.4.1. | Sagaidāmie emisiju un enerģijas avoti pa transporta veidiem (piemēram, vieglās automašīnas, vieglie kravas automobiļi, kravas autotransports, kuģniecība, aviācija, dzelzceļš) |
| --- | --- |

3.4.1.

3.4.1.

Sagaidāmie emisiju un enerģijas avoti pa transporta veidiem (piemēram, vieglās automašīnas, vieglie kravas automobiļi, kravas autotransports, kuģniecība, aviācija, dzelzceļš)

| 3.4.2. | Dekarbonizācijas iespējas vai politikas pieejas |
| --- | --- |

3.4.2.

3.4.2.

Dekarbonizācijas iespējas vai politikas pieejas

| 3.5. | Lauksaimniecība un zemes izmantošana, zemes izmantošanas maiņa un mežsaimniecība (LULUCF) |
| --- | --- |

3.5.

3.5.

Lauksaimniecība un zemes izmantošana, zemes izmantošanas maiņa un mežsaimniecība (LULUCF)

| 3.5.1. | Pašreizējās visu avotu un atsevišķu siltumnīcefekta gāzu radītās emisijas |
| --- | --- |

3.5.1.

3.5.1.

Pašreizējās visu avotu un atsevišķu siltumnīcefekta gāzu radītās emisijas

| 3.5.2. | Emisiju samazināšanas iespējas un politikas pasākumi, lai uzturētu un palielinātu piesaistītājus, tostarp nacionālie mērķrādītāji vai mērķi |
| --- | --- |

3.5.2.

3.5.2.

Emisiju samazināšanas iespējas un politikas pasākumi, lai uzturētu un palielinātu piesaistītājus, tostarp nacionālie mērķrādītāji vai mērķi

| 3.5.3. | Saikne ar lauksaimniecības un lauku attīstības rīcībpolitikām |
| --- | --- |

3.5.3.

3.5.3.

Saikne ar lauksaimniecības un lauku attīstības rīcībpolitikām

| 3.6. | Starpnozaru stratēģijas elementi un citas attiecīgās nozares |
| --- | --- |

3.6.

3.6.

Starpnozaru stratēģijas elementi un citas attiecīgās nozares

| 4. | FINANSĒJUMS |
| --- | --- |

4.

4.

FINANSĒJUMS

| 4.1. | Aprēķini par nepieciešamajiem ieguldījumiem |
| --- | --- |

4.1.

4.1.

Aprēķini par nepieciešamajiem ieguldījumiem

| 4.2. | Rīcībpolitikas un pasākumi, kas saistīti ar publisko finansējumu un privāto investīciju stimulēšanu |
| --- | --- |

4.2.

4.2.

Rīcībpolitikas un pasākumi, kas saistīti ar publisko finansējumu un privāto investīciju stimulēšanu

| 4.3. | Attiecīgās pētniecības, izstrādes un inovāciju stratēģijas |
| --- | --- |

4.3.

4.3.

Attiecīgās pētniecības, izstrādes un inovāciju stratēģijas

| 5. | ANALĪTISKAIS PAMATS UN SOCIĀLI EKONOMISKĀ IETEKME |
| --- | --- |

5.

5.

ANALĪTISKAIS PAMATS UN SOCIĀLI EKONOMISKĀ IETEKME

| 5.1. | Modelēšana, scenāriji vai analīze, kas veikta stratēģijas izstrādes gaitā |
| --- | --- |

5.1.

5.1.

Modelēšana, scenāriji vai analīze, kas veikta stratēģijas izstrādes gaitā

| 5.2. | Konkurētspēja un ekonomiskā ietekme |
| --- | --- |

5.2.

5.2.

Konkurētspēja un ekonomiskā ietekme

| 5.3. | Ietekme veselības, vides un sociālajā jomā |
| --- | --- |

5.3.

5.3.

Ietekme veselības, vides un sociālajā jomā

| 5.4. | Stratēģija 3. daļā minēto nozaru ilgtermiņa izturētspējas nodrošināšanai |
| --- | --- |

5.4.

5.4.

Stratēģija 3. daļā minēto nozaru ilgtermiņa izturētspējas nodrošināšanai

| 6. | Pielikumi (pēc vajadzības) |
| --- | --- |

6.

6.

Pielikumi (pēc vajadzības)

| 6.1. | Papildu analīze |
| --- | --- |

6.1.

6.1.

Papildu analīze

| 6.1.1. | Detalizēta informācija par jebkādu 2050. gada situācijas modelēšanu (tostarp pieņēmumi) un/vai citām kvantitatīvām analīzēm, indikatoriem utt. |
| --- | --- |

6.1.1.

6.1.1.

Detalizēta informācija par jebkādu 2050. gada situācijas modelēšanu (tostarp pieņēmumi) un/vai citām kvantitatīvām analīzēm, indikatoriem utt.

| 6.1.2. | Datu tabulas vai citi tehniskie pielikumi |
| --- | --- |

6.1.2.

6.1.2.

Datu tabulas vai citi tehniskie pielikumi

| 6.2. | Citi avoti |
| --- | --- |

6.2.

6.2.

Citi avoti

Grozījums Nr. 278

Grozījums Nr. 278

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – n apakšpunkts

III pielikums – 1. daļa – n apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (n) | informācija par dalībvalsts nodomu izmantot Regulas [] [ESR] 5. panta 4. un
  5
  . punktā paredzēto elastīgumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(n)

informācija par dalībvalsts nodomu izmantot Regulas [] [ESR] 5. panta 4. un
  5
  . punktā paredzēto elastīgumu.

5

| (n) | informācija par dalībvalsts nodomu izmantot Regulas [] [ESR] 5. panta 4.
  , 5.
   un
  7
  . punktā paredzēto elastīgumu
  un 5. panta 5.a punktā paredzēto ieņēmumu izlietojumu
  . |
| --- | --- |

(n)

informācija par dalībvalsts nodomu izmantot Regulas [] [ESR] 5. panta 4.
  , 5.
   un
  7
  . punktā paredzēto elastīgumu
  un 5. panta 5.a punktā paredzēto ieņēmumu izlietojumu
  .

, 5.

7

un 5. panta 5.a punktā paredzēto ieņēmumu izlietojumu

Grozījums Nr. 279

Grozījums Nr. 279

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – 1. daļa – m apakšpunkts – 1. punkts – a apakšpunkts

VII pielikums – 1. daļa – m apakšpunkts – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | primārā biomasa, kas iegūta mežsaimniecībā un ko tieši izmanto enerģijas ražošanai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

primārā biomasa, kas iegūta mežsaimniecībā un ko tieši izmanto enerģijas ražošanai

| (a) | primārā biomasa, kas iegūta mežsaimniecībā un ko tieši izmanto enerģijas ražošanai
  vai ražo pārstrādāta koksnes kurināmā ražošanai |
| --- | --- |

(a)

primārā biomasa, kas iegūta mežsaimniecībā un ko tieši izmanto enerģijas ražošanai
  vai ražo pārstrādāta koksnes kurināmā ražošanai

vai ražo pārstrādāta koksnes kurināmā ražošanai

Grozījums Nr. 280

Grozījums Nr. 280

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – 1. daļa – m apakšpunkts – 1. punkts– a apakšpunkts – iii apakšpunkts

VII pielikums – 1. daļa – m apakšpunkts – 1. punkts– a apakšpunkts – iii apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | apaļkoki (norādot atsevišķi rūpnieciskos apaļkokus un kurināmo koksni) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii)

apaļkoki (norādot atsevišķi rūpnieciskos apaļkokus un kurināmo koksni)

| iii) | apaļkoki (norādot atsevišķi rūpnieciskos apaļkokus
  , pirmskomercializācijas starpcirtes
  un kurināmo koksni) |
| --- | --- |

iii)

apaļkoki (norādot atsevišķi rūpnieciskos apaļkokus
  , pirmskomercializācijas starpcirtes
  un kurināmo koksni)

, pirmskomercializācijas starpcirtes

Grozījums Nr. 281

Grozījums Nr. 281

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – 1. daļa – m apakšpunkts – 2. punkts– ba apakšpunkts (jauns)

VII pielikums – 1. daļa – m apakšpunkts – 2. punkts– ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | kūtsmēsli |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

kūtsmēsli

kūtsmēsli

Grozījums Nr. 282

Grozījums Nr. 282

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VII pielikums – 2. daļa – b apakšpunkts

VII pielikums – 2. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | enerģijas
  ietaupījums
  , kas X-3 un X-2 gadā sasniegts, izmantojot Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

enerģijas
  ietaupījums
  , kas X-3 un X-2 gadā sasniegts, izmantojot Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7. pantu;

ietaupījums

| (b) | enerģijas
  ietaupījuma kopējais daudzums
  , kas X-3 un X-2 gadā sasniegts, izmantojot Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7. pantu
  , kā arī: |
| --- | --- |

(b)

enerģijas
  ietaupījuma kopējais daudzums
  , kas X-3 un X-2 gadā sasniegts, izmantojot Direktīvas 2012/27/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0761 grozītās redakcijas] 7. pantu
  , kā arī:

ietaupījuma kopējais daudzums

, kā arī:

| | i) | panāktais ietaupījumu apjoms ar katru rīcībpolitiku, pasākumu vai individuālo darbību; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

panāktais ietaupījumu apjoms ar katru rīcībpolitiku, pasākumu vai individuālo darbību;

panāktais ietaupījumu apjoms ar katru rīcībpolitiku, pasākumu vai individuālo darbību;

| | ii) | skaidrojums par to, kā un uz kādu datu pamata šie ietaupījumi ir aplēsti; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

skaidrojums par to, kā un uz kādu datu pamata šie ietaupījumi ir aplēsti;

skaidrojums par to, kā un uz kādu datu pamata šie ietaupījumi ir aplēsti;

| | iii) | skaidrojums par to, vai dalībvalsts ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu ietaupījumu kopējo apjomu, kas jāsasniedz līdz katra Direktīvas 2012/27/ES [grozīta ar priekšlikumu COM(2016)0761] 7. pantā norādītā laikposma beigām. Ja dalībvalsts nav uz pareizā ceļa, tā sniedz sīkāku skaidrojumu par koriģējošām darbībām, kuras tā plāno veikt, lai panāktu ietaupījumus; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

skaidrojums par to, vai dalībvalsts ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu ietaupījumu kopējo apjomu, kas jāsasniedz līdz katra Direktīvas 2012/27/ES [grozīta ar priekšlikumu COM(2016)0761] 7. pantā norādītā laikposma beigām. Ja dalībvalsts nav uz pareizā ceļa, tā sniedz sīkāku skaidrojumu par koriģējošām darbībām, kuras tā plāno veikt, lai panāktu ietaupījumus;

skaidrojums par to, vai dalībvalsts ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu ietaupījumu kopējo apjomu, kas jāsasniedz līdz katra Direktīvas 2012/27/ES [grozīta ar priekšlikumu COM(2016)0761] 7. pantā norādītā laikposma beigām. Ja dalībvalsts nav uz pareizā ceļa, tā sniedz sīkāku skaidrojumu par koriģējošām darbībām, kuras tā plāno veikt, lai panāktu ietaupījumus;

| | iv) | pamatojums gadījumā, ja progresa ziņojumā iekļautie pasākumi atšķiras no pasākumiem, kuri ir iekļauti dalībvalsts paziņojumā
  ; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

pamatojums gadījumā, ja progresa ziņojumā iekļautie pasākumi atšķiras no pasākumiem, kuri ir iekļauti dalībvalsts paziņojumā
  ;

pamatojums gadījumā, ja progresa ziņojumā iekļautie pasākumi atšķiras no pasākumiem, kuri ir iekļauti dalībvalsts paziņojumā

Grozījums Nr. 283

Grozījums Nr. 283

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – b apakšpunkts

VIII pielikums – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | biomasas ražošanas un izmantošanas ietekme uz ilgtspēju Savienībā un trešās valstīs, ietverot ietekmi uz bioloģisko daudzveidību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

biomasas ražošanas un izmantošanas ietekme uz ilgtspēju Savienībā un trešās valstīs, ietverot ietekmi uz bioloģisko daudzveidību;

| (b) | biomasas ražošanas un izmantošanas ietekme uz ilgtspēju Savienībā un trešās valstīs, ietverot ietekmi uz bioloģisko daudzveidību
  , ūdens un gaisa kvalitāti un zemes izmantošanas tiesībām, ņemot vērā ar Direktīvu 2008/98/EK izveidotos atkritumu hierarhijas principus
  ; |
| --- | --- |

(b)

biomasas ražošanas un izmantošanas ietekme uz ilgtspēju Savienībā un trešās valstīs, ietverot ietekmi uz bioloģisko daudzveidību
  , ūdens un gaisa kvalitāti un zemes izmantošanas tiesībām, ņemot vērā ar Direktīvu 2008/98/EK izveidotos atkritumu hierarhijas principus
  ;

, ūdens un gaisa kvalitāti un zemes izmantošanas tiesībām, ņemot vērā ar Direktīvu 2008/98/EK izveidotos atkritumu hierarhijas principus

Grozījums Nr. 284

Grozījums Nr. 284

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – f apakšpunkts

VIII pielikums – f apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (f) | attiecībā uz trešām valstīm un dalībvalstīm, kuras ir
  nozīmīgs
  Savienībā patērēto biodegvielu,
  bioloģiskā šķidrā kurināmā
  un biomasas
  kurināmā avots
  , – informācija par nacionālajiem pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstību [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)
  0767
  ,] 26. panta 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem augsnes, ūdens un gaisa aizsardzībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(f)

attiecībā uz trešām valstīm un dalībvalstīm, kuras ir
  nozīmīgs
  Savienībā patērēto biodegvielu,
  bioloģiskā šķidrā kurināmā
  un biomasas
  kurināmā avots
  , – informācija par nacionālajiem pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstību [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)
  0767
  ,] 26. panta 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem augsnes, ūdens un gaisa aizsardzībai.

nozīmīgs

bioloģiskā šķidrā kurināmā

kurināmā avots

0767

| (f) | attiecībā uz trešām valstīm un dalībvalstīm, kuras ir
  to izejvielu avots, no kā iegūst un ražo
  Savienībā patērēto biodegvielu,
  bioloģisko šķidro kurināmo
  un biomasas
  kurināmo
  , – informācija par nacionālajiem pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstību [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)
  0767
  ,] 26. panta 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem augsnes, ūdens un gaisa aizsardzībai. |
| --- | --- |

(f)

attiecībā uz trešām valstīm un dalībvalstīm, kuras ir
  to izejvielu avots, no kā iegūst un ražo
  Savienībā patērēto biodegvielu,
  bioloģisko šķidro kurināmo
  un biomasas
  kurināmo
  , – informācija par nacionālajiem pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstību [Direktīvas 2009/28/EK pārstrādātās redakcijas, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)
  0767
  ,] 26. panta 2.–7. punktā noteiktajiem ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma kritērijiem augsnes, ūdens un gaisa aizsardzībai.

to izejvielu avots, no kā iegūst un ražo

bioloģisko šķidro kurināmo

kurināmo

0767

Grozījums Nr. 285

Grozījums Nr. 285

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

VIII pielikums – fa apakšpunkts (jauns)

VIII pielikums – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | bioenerģijas ilgtspējības kritēriju efektivitātes novērtējums, kā izklāstīts Direktīvā (ES).../... [Atjaunojamo energoresursu direktīva], kuri rada siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījumus, aizsargājot oglekļa dioksīda piesaistītājus, bioloģisko daudzveidību, nodrošinātību ar pārtiku un cilvēku tiesības izmantot zemi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

bioenerģijas ilgtspējības kritēriju efektivitātes novērtējums, kā izklāstīts Direktīvā (ES).../... [Atjaunojamo energoresursu direktīva], kuri rada siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījumus, aizsargājot oglekļa dioksīda piesaistītājus, bioloģisko daudzveidību, nodrošinātību ar pārtiku un cilvēku tiesības izmantot zemi.

bioenerģijas ilgtspējības kritēriju efektivitātes novērtējums, kā izklāstīts Direktīvā (ES).../... [Atjaunojamo energoresursu direktīva], kuri rada siltumnīcefekta gāzu emisiju ietaupījumus, aizsargājot oglekļa dioksīda piesaistītājus, bioloģisko daudzveidību, nodrošinātību ar pārtiku un cilvēku tiesības izmantot zemi.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0402/2017).

1

(14)  Eiropadomes 2014. gada 23.–24. oktobra secinājumi (EUCO 169/14).

14

(14)  Eiropadomes 2014. gada 23.–24. oktobra secinājumi (EUCO 169/14).

14

(16)  Padomes 2015. gada 26. novembra secinājumi (EUCO 14632/15).

16

(16)  Padomes 2015. gada 26. novembra secinājumi (EUCO 14632/15).

16

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp.).

18

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp.).

18

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.)

24

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīva 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.)

24

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

27

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

27

(1a)  
  Eiropas Parlamenta 2016. gada 2. jūnija rezolūcija par īstenošanas ziņojumu par Energoefektivitātes direktīvu (2012/27/ES)-(2015/2232(INI)).

1a

Eiropas Parlamenta 2016. gada 2. jūnija rezolūcija par īstenošanas ziņojumu par Energoefektivitātes direktīvu (2012/27/ES)-(2015/2232(INI)).

(1)  Jānodrošina saskanība ar ilgtermiņa mazemisiju stratēģijām atbilstīgi 14. pantam.

1

(1)  Jānodrošina saskanība ar ilgtermiņa mazemisiju stratēģijām atbilstīgi 14. pantam.

1

(6)  Plānojot šos pasākumus, dalībvalstis ņem vērā esošo iekārtu ekspluatācijas laika beigas un energoatjaunināšanas potenciālu.

6

(6)  Plānojot šos pasākumus, dalībvalstis ņem vērā esošo iekārtu ekspluatācijas laika beigas un energoatjaunināšanas potenciālu.

6

(7)  Saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0765 grozītās redakcijas] 2.a pantu.

7

(7)  Saskaņā ar Direktīvas 2010/31/ES [saskaņā ar priekšlikumu COM(2016)0765 grozītās redakcijas] 2.a pantu.

7

(9)  Saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 8. pantu.

9

(10)  Saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 12. un 17. pantu.

10

(11)  Saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 19. pantu.

11

(9)  Saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 8. pantu.

9

(10)  Saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 12. un 17. pantu.

10

(11)  Saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 19. pantu.

11

(18)  Saskaņā ar [Direktīvas 2009/72/EK pārstrādāto redakciju, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0864, un Regulas (EK) Nr. 714/2009 pārstrādāto redakciju, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0861].

18

(18)  Saskaņā ar [Direktīvas 2009/72/EK pārstrādāto redakciju, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0864, un Regulas (EK) Nr. 714/2009 pārstrādāto redakciju, kas ierosināta ar priekšlikumu COM(2016)0861].

18

(29)  Plānotās rīcībpolitikas un pasākumi ir varianti, par kuriem norit debates un kurus reālistiski varētu pieņemt un īstenot pēc nacionālā plāna iesniegšanas dienas. Attiecīgās 5.1. punkta i. apakšpunktā noteiktās prognozes tāpēc ietver ne tikai īstenotās un pieņemtās rīcībpolitikas un pasākumus (prognozes, kam par pamatu ņemtas esošās rīcībpolitikas un pasākumi), bet arī plānotās rīcībpolitikas un pasākumus.

29

(29)  Plānotās rīcībpolitikas un pasākumi ir varianti, par kuriem norit debates un kurus reālistiski varētu pieņemt un īstenot pēc nacionālā plāna iesniegšanas dienas. Attiecīgās 5.1. punkta i. apakšpunktā noteiktās prognozes tāpēc ietver ne tikai īstenotās un pieņemtās rīcībpolitikas un pasākumus (prognozes, kam par pamatu ņemtas esošās rīcībpolitikas un pasākumi), bet arī plānotās rīcībpolitikas un pasākumus.

29

---

Ceturtdiena, 2018. gada 18. janvāris

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/498 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/498

---

P8_TA(2018)0016

Marrākešas līgums, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai ar drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 458/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12629/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12629/2017),

| — | ņemot vērā Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ (5905/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Marrākešas līgumu, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ (5905/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0375/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0375/2017),

| — | ņemot vērā Tiesas 2017. gada 14. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas 2017. gada 14. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A8-0400/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A8-0400/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu Marrākešas līguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijai (WIPO). |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 2017. gada 14. februāra atzinums, 3/15, ECLI:ES:C:2017:114.

---

| 19.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 458/499 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 458/499

---

P8_TA(2018)0017

Jurisdikcija, lēmumu atzīšana un izpilde laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un bērnu starptautiskā nolaupīšana *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 18. janvāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par jurisdikciju, lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un bērnu starptautisko nolaupīšanu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra – apspriešanās – pārstrādāšana)

(2018/C 458/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2016)0411),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0322/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0322/2016),

| — | ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 28. novembra Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 104. un 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 104. un 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A8-0388/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A8-0388/2017),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo aktu negrozīto noteikumu un minēto grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo aktu negrozīto noteikumu un minēto grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem un satur turpmāk norādītos grozījumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (34) ir vairākkārt būtiski grozīta (35). Skaidrības labad šī regula būtu jāpārstrādā, jo ir paredzēts izdarīt vēl citus grozījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (34) ir vairākkārt būtiski grozīta (35). Skaidrības labad šī regula būtu jāpārstrādā, jo ir paredzēts izdarīt vēl citus grozījumus.

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (34) ir vairākkārt būtiski grozīta (35). Skaidrības labad šī regula būtu jāpārstrādā, jo ir paredzēts izdarīt vēl citus
  būtiskus
  grozījumus.
  Šādi regulas grozījumi palīdzēs nostiprināt juridisko noteiktību, palielināt elastību, nodrošināt tiesvedības pieejamības uzlabojumus, kā arī panākt, ka tiesvedība ir efektīvāka. Izmaiņas šajā regulā palīdzēs arī nodrošināt, ka dalībvalstis saglabā pilnīgu suverenitāti attiecībā uz materiālo tiesību normām vecāku atbildības jomā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (34) ir vairākkārt būtiski grozīta (35). Skaidrības labad šī regula būtu jāpārstrādā, jo ir paredzēts izdarīt vēl citus
  būtiskus
  grozījumus.
  Šādi regulas grozījumi palīdzēs nostiprināt juridisko noteiktību, palielināt elastību, nodrošināt tiesvedības pieejamības uzlabojumus, kā arī panākt, ka tiesvedība ir efektīvāka. Izmaiņas šajā regulā palīdzēs arī nodrošināt, ka dalībvalstis saglabā pilnīgu suverenitāti attiecībā uz materiālo tiesību normām vecāku atbildības jomā.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Savienībai ir ļoti svarīga tās tiesiskuma telpas netraucēta un pareiza darbība, ievērojot dalībvalstu atšķirīgās tiesību sistēmas un tradīcijas. Šajā sakarā būtu jāturpina palielināt savstarpējo uzticēšanos pārējo dalībvalstu tieslietu sistēmām. Savienība ir noteikusi sev mērķi izveidot, uzturēt un pilnveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurā tiek nodrošināta personu brīva pārvietošanās un tiesas pieejamība. Lai īstenotu šos mērķus, tiesvedībā
  būtu jāstiprina
  personu tiesības, īpaši bērnu tiesības, lai atvieglotu tiesu un administratīvo iestāžu sadarbību un lēmumu izpildi ģimenes tiesību lietās, kurām ir pārrobežu ietekme. Būtu jāsekmē lēmumu civillietās savstarpēja atzīšana, jāvienkāršo tiesas pieejamība un jāuzlabo informācijas apmaiņa starp dalībvalstu iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Savienībai ir ļoti svarīga tās tiesiskuma telpas netraucēta un pareiza darbība, ievērojot dalībvalstu atšķirīgās tiesību sistēmas un tradīcijas. Šajā sakarā būtu jāturpina palielināt savstarpējo uzticēšanos pārējo dalībvalstu tieslietu sistēmām. Savienība ir noteikusi sev mērķi izveidot, uzturēt un pilnveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurā tiek nodrošināta personu brīva pārvietošanās un tiesas pieejamība. Lai īstenotu šos mērķus, tiesvedībā
  būtu jāstiprina
  personu tiesības, īpaši bērnu tiesības, lai atvieglotu tiesu un administratīvo iestāžu sadarbību un lēmumu izpildi ģimenes tiesību lietās, kurām ir pārrobežu ietekme. Būtu jāsekmē lēmumu civillietās savstarpēja atzīšana, jāvienkāršo tiesas pieejamība un jāuzlabo informācijas apmaiņa starp dalībvalstu iestādēm.

| (3) | Savienībai ir ļoti svarīga tās tiesiskuma telpas netraucēta un pareiza darbība, ievērojot dalībvalstu atšķirīgās tiesību sistēmas un tradīcijas. Šajā sakarā būtu jāturpina palielināt savstarpējo uzticēšanos pārējo dalībvalstu tieslietu sistēmām. Savienība ir noteikusi sev mērķi izveidot, uzturēt un pilnveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurā tiek nodrošināta personu brīva pārvietošanās un tiesas pieejamība. Lai īstenotu šos mērķus, tiesvedībā
  ir būtiski stiprināt
  personu tiesības, īpaši bērnu tiesības, lai atvieglotu tiesu un administratīvo iestāžu sadarbību un lēmumu izpildi ģimenes tiesību lietās, kurām ir pārrobežu ietekme. Būtu jāsekmē lēmumu civillietās savstarpēja atzīšana, jāvienkāršo tiesas pieejamība un jāuzlabo informācijas apmaiņa starp dalībvalstu iestādēm
  , nodrošinot, ka tiek precīzi un nediskriminējoši pārbaudītas procedūras un prakse, ko izmanto dalībvalstu kompetentās iestādes, lai aizsargātu bērna intereses un saistītās pamattiesības
  . |
| --- | --- |

(3)

Savienībai ir ļoti svarīga tās tiesiskuma telpas netraucēta un pareiza darbība, ievērojot dalībvalstu atšķirīgās tiesību sistēmas un tradīcijas. Šajā sakarā būtu jāturpina palielināt savstarpējo uzticēšanos pārējo dalībvalstu tieslietu sistēmām. Savienība ir noteikusi sev mērķi izveidot, uzturēt un pilnveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurā tiek nodrošināta personu brīva pārvietošanās un tiesas pieejamība. Lai īstenotu šos mērķus, tiesvedībā
  ir būtiski stiprināt
  personu tiesības, īpaši bērnu tiesības, lai atvieglotu tiesu un administratīvo iestāžu sadarbību un lēmumu izpildi ģimenes tiesību lietās, kurām ir pārrobežu ietekme. Būtu jāsekmē lēmumu civillietās savstarpēja atzīšana, jāvienkāršo tiesas pieejamība un jāuzlabo informācijas apmaiņa starp dalībvalstu iestādēm
  , nodrošinot, ka tiek precīzi un nediskriminējoši pārbaudītas procedūras un prakse, ko izmanto dalībvalstu kompetentās iestādes, lai aizsargātu bērna intereses un saistītās pamattiesības
  .

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Tālab Savienībai, cita starpā, ir jāveic vajadzīgie pasākumi attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kurām ir pārrobežu ietekme, jo īpaši tad, kad tas nepieciešams iekšējā tirgus pienācīgai darbībai . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Tālab Savienībai, cita starpā, ir jāveic vajadzīgie pasākumi attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kurām ir pārrobežu ietekme, jo īpaši tad, kad tas nepieciešams iekšējā tirgus pienācīgai darbībai .

| (4) | Tālab Savienībai, cita starpā, ir jāveic vajadzīgie pasākumi attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kurām ir pārrobežu ietekme, jo īpaši tad, kad tas nepieciešams
  personu brīvas pārvietošanās vajadzībām un
  iekšējā tirgus pienācīgai darbībai. |
| --- | --- |

(4)

Tālab Savienībai, cita starpā, ir jāveic vajadzīgie pasākumi attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kurām ir pārrobežu ietekme, jo īpaši tad, kad tas nepieciešams
  personu brīvas pārvietošanās vajadzībām un
  iekšējā tirgus pienācīgai darbībai.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Lai uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kurām ir pārrobežu ietekme, nepieciešama tiesiskā apmācība, jo īpaši pārrobežu ģimenes tiesību jomā. Gan Savienības, gan valstu līmenī nepieciešami apmācības pasākumi, piemēram, semināri un apmaiņa, lai palielinātu informētību par šo regulu, tās saturu un sekām, kā arī attīstītu dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos tiesu sistēmu ziņā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Lai uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kurām ir pārrobežu ietekme, nepieciešama tiesiskā apmācība, jo īpaši pārrobežu ģimenes tiesību jomā. Gan Savienības, gan valstu līmenī nepieciešami apmācības pasākumi, piemēram, semināri un apmaiņa, lai palielinātu informētību par šo regulu, tās saturu un sekām, kā arī attīstītu dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos tiesu sistēmu ziņā.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Lai nodrošinātu vienlīdzību attiecībā uz visiem bērniem, šai regulai būtu jāattiecas uz visiem lēmumiem par vecāku atbildību, tostarp uz bērnu aizsardzības pasākumiem, neatkarīgi no saiknes ar laulības lietu 
  vai citām lietām
   . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Lai nodrošinātu vienlīdzību attiecībā uz visiem bērniem, šai regulai būtu jāattiecas uz visiem lēmumiem par vecāku atbildību, tostarp uz bērnu aizsardzības pasākumiem, neatkarīgi no saiknes ar laulības lietu 
  vai citām lietām
   .

| (6) | Lai nodrošinātu vienlīdzību attiecībā uz visiem bērniem, šai regulai būtu jāattiecas uz visiem lēmumiem par vecāku atbildību, tostarp uz bērnu aizsardzības pasākumiem, neatkarīgi no saiknes ar laulības lietu. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu vienlīdzību attiecībā uz visiem bērniem, šai regulai būtu jāattiecas uz visiem lēmumiem par vecāku atbildību, tostarp uz bērnu aizsardzības pasākumiem, neatkarīgi no saiknes ar laulības lietu.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Saskaņā ar šo regulu piekritības noteikumiem vajadzētu būt piemērojamiem arī visiem bērniem, kuri atrodas Savienības teritorijā un kuru pastāvīgo dzīvesvietu nevar droši noskaidrot. Šādu noteikumu tvērums būtu jāpaplašina, jo īpaši — lai aptvertu arī bērnus bēgļus un bērnus, kas starptautiski pārvietoti vai nu sociālekonomisku iemeslu dēļ, vai arī viņu valstī notiekošo nemieru dēļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Saskaņā ar šo regulu piekritības noteikumiem vajadzētu būt piemērojamiem arī visiem bērniem, kuri atrodas Savienības teritorijā un kuru pastāvīgo dzīvesvietu nevar droši noskaidrot. Šādu noteikumu tvērums būtu jāpaplašina, jo īpaši — lai aptvertu arī bērnus bēgļus un bērnus, kas starptautiski pārvietoti vai nu sociālekonomisku iemeslu dēļ, vai arī viņu valstī notiekošo nemieru dēļ.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Šai regulai būtu pilnībā jārespektē tiesības, ko paredz Eiropas Savienības Pamattiesību harta (“Harta”), un jo īpaši Hartas 47. pantā noteiktās tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kā arī Hartas 7. pantā noteiktās tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un Hartas 24. pantā noteiktās bērna tiesības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Šai regulai būtu pilnībā jārespektē tiesības, ko paredz Eiropas Savienības Pamattiesību harta (“Harta”), un jo īpaši Hartas 47. pantā noteiktās tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kā arī Hartas 7. pantā noteiktās tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un Hartas 24. pantā noteiktās bērna tiesības.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Piekritības pamats lietās par vecāku atbildību
  ir izveidots
  , ņemot vērā bērna intereses, un tas būtu jāpiemēro,
  ievērojot minētās
  intereses. Atsauces uz bērna interesēm būtu jāinterpretē, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 24. pantu un 1989. gada 20. novembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Piekritības pamats lietās par vecāku atbildību
  ir izveidots
  , ņemot vērā bērna intereses, un tas būtu jāpiemēro,
  ievērojot minētās
  intereses. Atsauces uz bērna interesēm būtu jāinterpretē, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 24. pantu un 1989. gada 20. novembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām.

| (13) | Piekritības pamats lietās par vecāku atbildību
  vienmēr būtu jāizveido
  , ņemot vērā bērna intereses, un tas būtu jāpiemēro,
  paturot minētās
  intereses
  prātā
  . Atsauces uz bērna interesēm būtu jāinterpretē, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas
  7., 14., 22. un
  24. pantu un 1989. gada 20. novembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām.
  Ir ļoti svarīgi, lai dalībvalsts, kuras iestādēm saskaņā ar šo regulu ir piekritība vecāku atbildības lietas izskatīšanai pēc būtības, pēc galīgā lēmuma pieņemšanas, kurā paredzēta bērna atpakaļatdošana, nodrošinātu, ka tiek aizsargātas bērna intereses un pamattiesības, kad bērns tiek atdots, īpaši tad, ja bērnam ir kontakts ar abiem vecākiem. |
| --- | --- |

(13)

Piekritības pamats lietās par vecāku atbildību
  vienmēr būtu jāizveido
  , ņemot vērā bērna intereses, un tas būtu jāpiemēro,
  paturot minētās
  intereses
  prātā
  . Atsauces uz bērna interesēm būtu jāinterpretē, ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas
  7., 14., 22. un
  24. pantu un 1989. gada 20. novembra Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām.
  Ir ļoti svarīgi, lai dalībvalsts, kuras iestādēm saskaņā ar šo regulu ir piekritība vecāku atbildības lietas izskatīšanai pēc būtības, pēc galīgā lēmuma pieņemšanas, kurā paredzēta bērna atpakaļatdošana, nodrošinātu, ka tiek aizsargātas bērna intereses un pamattiesības, kad bērns tiek atdots, īpaši tad, ja bērnam ir kontakts ar abiem vecākiem.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Termins “pastāvīgā dzīvesvieta” būtu jāinterpretē uz iestāžu definīciju pamata katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā lietas īpašos apstākļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Termins “pastāvīgā dzīvesvieta” būtu jāinterpretē uz iestāžu definīciju pamata katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā lietas īpašos apstākļus.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Ja likumīgas pārcelšanās rezultātā mainās bērna pastāvīgā dzīvesvieta, piekritība būtu jāmaina, lai ievērotu tuvuma kritēriju.
  Tas būtu piemērojams, ja lieta vēl netiek izskatīta, kā arī izskatāmās lietās.
  Tomēr puses izskatāmās lietās tiesu sistēmas efektivitātes labad var vienoties, ka piekritība tiek saglabāta to dalībvalstu tiesām, kurās lietas tiek izskatītas, līdz tiek pieņemts galīgais lēmums, ar nosacījumu, ka tas ir bērna interesēs.
  Šī iespēja ir īpaši svarīga
  ,
  ja lietas izskatīšana tuvojas noslēgumam
  ,
  un viens no vecākiem kopā ar bērnu vēlas pārcelties
  uz citu
  dalībvalsti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Ja likumīgas pārcelšanās rezultātā mainās bērna pastāvīgā dzīvesvieta, piekritība būtu jāmaina, lai ievērotu tuvuma kritēriju.
  Tas būtu piemērojams, ja lieta vēl netiek izskatīta, kā arī izskatāmās lietās.
  Tomēr puses izskatāmās lietās tiesu sistēmas efektivitātes labad var vienoties, ka piekritība tiek saglabāta to dalībvalstu tiesām, kurās lietas tiek izskatītas, līdz tiek pieņemts galīgais lēmums, ar nosacījumu, ka tas ir bērna interesēs.
  Šī iespēja ir īpaši svarīga
  ,
  ja lietas izskatīšana tuvojas noslēgumam
  ,
  un viens no vecākiem kopā ar bērnu vēlas pārcelties
  uz citu
  dalībvalsti
  .

| (15) | Ja likumīgas pārcelšanās rezultātā mainās bērna pastāvīgā dzīvesvieta, piekritība būtu jāmaina, lai ievērotu tuvuma kritēriju. Tomēr puses izskatāmās lietās tiesu sistēmas efektivitātes labad var vienoties, ka piekritība tiek saglabāta to dalībvalstu tiesām, kurās lietas tiek izskatītas, līdz tiek pieņemts galīgais lēmums, ar nosacījumu, ka tas ir bērna interesēs.
  No otras puses, izskatāmās lietas
  ,
  kas attiecas uz aizgādības un saskarsmes tiesībām
  ,
  būtu jānoslēdz ar galīgu lēmumu, lai personas, kurām ir aizgādības tiesības, neaizvestu bērnu
  uz citu
  valsti nolūkā tādējādi izvairīties no nelabvēlīga iestādes lēmuma, ja vien puses nevienojas, ka izskatāmā lieta būtu jāizbeidz
  . |
| --- | --- |

(15)

Ja likumīgas pārcelšanās rezultātā mainās bērna pastāvīgā dzīvesvieta, piekritība būtu jāmaina, lai ievērotu tuvuma kritēriju. Tomēr puses izskatāmās lietās tiesu sistēmas efektivitātes labad var vienoties, ka piekritība tiek saglabāta to dalībvalstu tiesām, kurās lietas tiek izskatītas, līdz tiek pieņemts galīgais lēmums, ar nosacījumu, ka tas ir bērna interesēs.
  No otras puses, izskatāmās lietas
  ,
  kas attiecas uz aizgādības un saskarsmes tiesībām
  ,
  būtu jānoslēdz ar galīgu lēmumu, lai personas, kurām ir aizgādības tiesības, neaizvestu bērnu
  uz citu
  valsti nolūkā tādējādi izvairīties no nelabvēlīga iestādes lēmuma, ja vien puses nevienojas, ka izskatāmā lieta būtu jāizbeidz
  .

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Šai regulai nevajadzētu liegt dalībvalstu iestādēm, kurām nav piekritības izspriest lietu pēc būtības, pieņemt pagaidu pasākumus, tostarp aizsardzības pasākumus steidzamos gadījumos attiecībā uz bērna personu vai īpašumu, kas atrodas šajā dalībvalstī . Minētie pasākumi būtu jāatzīst un jāizpilda visās pārējās dalībvalstīs, tostarp dalībvalstīs, kurām ir piekritība saskaņā ar šo regulu, līdz šādas dalībvalsts kompetentā iestāde ir pieņēmusi pasākumus, kurus tā uzskata par atbilstošiem. Tomēr pasākumi, ko pieņēmusi tiesa vienā dalībvalstī, būtu jāgroza vai jāaizstāj tikai ar turpmākiem pasākumiem, kurus pieņēmusi tiesa tajā dalībvalstī, kurai ir piekritība izskatīt lietu pēc būtības. Iestādei, kurai ir piekritība tikai attiecībā uz pagaidu pasākumiem, tai skaitā aizsardzības pasākumiem, ja tai iesniegts pieteikums par lietas būtību, pēc savas iniciatīvas būtu jāpaziņo, ka tai nav piekritības. Ciktāl ir nepieciešams aizsargāt bērna intereses, iestādei tieši vai ar centrālās iestādes starpniecību par veiktajiem pasākumiem būtu jāpaziņo tās dalībvalsts iestādei, kurai saskaņā ar šo regulu ir piekritība izskatīt lietu pēc būtības. Citas dalībvalsts iestādes neinformēšana kā tāda tomēr nebūtu uzskatāma par pamatojumu pasākuma neatzīšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Šai regulai nevajadzētu liegt dalībvalstu iestādēm, kurām nav piekritības izspriest lietu pēc būtības, pieņemt pagaidu pasākumus, tostarp aizsardzības pasākumus steidzamos gadījumos attiecībā uz bērna personu vai īpašumu, kas atrodas šajā dalībvalstī . Minētie pasākumi būtu jāatzīst un jāizpilda visās pārējās dalībvalstīs, tostarp dalībvalstīs, kurām ir piekritība saskaņā ar šo regulu, līdz šādas dalībvalsts kompetentā iestāde ir pieņēmusi pasākumus, kurus tā uzskata par atbilstošiem. Tomēr pasākumi, ko pieņēmusi tiesa vienā dalībvalstī, būtu jāgroza vai jāaizstāj tikai ar turpmākiem pasākumiem, kurus pieņēmusi tiesa tajā dalībvalstī, kurai ir piekritība izskatīt lietu pēc būtības. Iestādei, kurai ir piekritība tikai attiecībā uz pagaidu pasākumiem, tai skaitā aizsardzības pasākumiem, ja tai iesniegts pieteikums par lietas būtību, pēc savas iniciatīvas būtu jāpaziņo, ka tai nav piekritības. Ciktāl ir nepieciešams aizsargāt bērna intereses, iestādei tieši vai ar centrālās iestādes starpniecību par veiktajiem pasākumiem būtu jāpaziņo tās dalībvalsts iestādei, kurai saskaņā ar šo regulu ir piekritība izskatīt lietu pēc būtības. Citas dalībvalsts iestādes neinformēšana kā tāda tomēr nebūtu uzskatāma par pamatojumu pasākuma neatzīšanai.

| (17) | Šai regulai nevajadzētu liegt dalībvalstu iestādēm, kurām nav piekritības izspriest lietu pēc būtības, pieņemt pagaidu pasākumus, tostarp aizsardzības pasākumus steidzamos gadījumos
  , piemēram, vardarbības ģimenē vai dzimumbalstītas vardarbības gadījumos,
  attiecībā uz bērna personu vai īpašumu, kas atrodas šajā dalībvalstī. Minētie pasākumi būtu jāatzīst un jāizpilda visās pārējās dalībvalstīs, tostarp dalībvalstīs, kurām ir piekritība saskaņā ar šo regulu, līdz šādas dalībvalsts kompetentā iestāde ir pieņēmusi pasākumus, kurus tā uzskata par atbilstošiem. Tomēr pasākumi, ko pieņēmusi tiesa vienā dalībvalstī, būtu jāgroza vai jāaizstāj tikai ar turpmākiem pasākumiem, kurus pieņēmusi tiesa tajā dalībvalstī, kurai ir piekritība izskatīt lietu pēc būtības. Iestādei, kurai ir piekritība tikai attiecībā uz pagaidu pasākumiem, tai skaitā aizsardzības pasākumiem, ja tai iesniegts pieteikums par lietas būtību, pēc savas iniciatīvas būtu jāpaziņo, ka tai nav piekritības. Ciktāl ir nepieciešams aizsargāt bērna intereses, iestādei tieši vai ar centrālās iestādes starpniecību
  un bez liekas kavēšanās
  par veiktajiem pasākumiem būtu jāpaziņo tās dalībvalsts iestādei, kurai saskaņā ar šo regulu ir piekritība izskatīt lietu pēc būtības. Citas dalībvalsts iestādes neinformēšana kā tāda tomēr nebūtu uzskatāma par pamatojumu pasākuma neatzīšanai. |
| --- | --- |

(17)

Šai regulai nevajadzētu liegt dalībvalstu iestādēm, kurām nav piekritības izspriest lietu pēc būtības, pieņemt pagaidu pasākumus, tostarp aizsardzības pasākumus steidzamos gadījumos
  , piemēram, vardarbības ģimenē vai dzimumbalstītas vardarbības gadījumos,
  attiecībā uz bērna personu vai īpašumu, kas atrodas šajā dalībvalstī. Minētie pasākumi būtu jāatzīst un jāizpilda visās pārējās dalībvalstīs, tostarp dalībvalstīs, kurām ir piekritība saskaņā ar šo regulu, līdz šādas dalībvalsts kompetentā iestāde ir pieņēmusi pasākumus, kurus tā uzskata par atbilstošiem. Tomēr pasākumi, ko pieņēmusi tiesa vienā dalībvalstī, būtu jāgroza vai jāaizstāj tikai ar turpmākiem pasākumiem, kurus pieņēmusi tiesa tajā dalībvalstī, kurai ir piekritība izskatīt lietu pēc būtības. Iestādei, kurai ir piekritība tikai attiecībā uz pagaidu pasākumiem, tai skaitā aizsardzības pasākumiem, ja tai iesniegts pieteikums par lietas būtību, pēc savas iniciatīvas būtu jāpaziņo, ka tai nav piekritības. Ciktāl ir nepieciešams aizsargāt bērna intereses, iestādei tieši vai ar centrālās iestādes starpniecību
  un bez liekas kavēšanās
  par veiktajiem pasākumiem būtu jāpaziņo tās dalībvalsts iestādei, kurai saskaņā ar šo regulu ir piekritība izskatīt lietu pēc būtības. Citas dalībvalsts iestādes neinformēšana kā tāda tomēr nebūtu uzskatāma par pamatojumu pasākuma neatzīšanai.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Izņēmuma
  gadījumos tās dalībvalsts iestādes, kurā ir bērna pastāvīgā dzīvesvieta, var nebūt atbilstošākās iestādes, lai izskatītu lietu.
  Bērna interesēs
  izņēmuma kārtā vai noteiktos apstākļos iestāde, kurai ir piekritība, var nodot konkrētu lietu citas dalībvalsts iestādei, ja šī iestāde ir piemērotāka, lai izspriestu lietu. Tomēr tādā gadījumā
  otrai iestādei nebūtu jāļauj
  nodot piekritību trešai iestādei . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Izņēmuma
  gadījumos tās dalībvalsts iestādes, kurā ir bērna pastāvīgā dzīvesvieta, var nebūt atbilstošākās iestādes, lai izskatītu lietu.
  Bērna interesēs
  izņēmuma kārtā vai noteiktos apstākļos iestāde, kurai ir piekritība, var nodot konkrētu lietu citas dalībvalsts iestādei, ja šī iestāde ir piemērotāka, lai izspriestu lietu. Tomēr tādā gadījumā
  otrai iestādei nebūtu jāļauj
  nodot piekritību trešai iestādei .

| (18) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, ka izņēmuma gadījumos, piemēram, vardarbības ģimenē vai dzimumbalstītas vardarbības
  gadījumos, tās dalībvalsts iestādes, kurā ir bērna pastāvīgā dzīvesvieta, var nebūt atbilstošākās iestādes, lai izskatītu lietu. Izņēmuma kārtā vai noteiktos apstākļos iestāde, kurai ir piekritība, var nodot konkrētu lietu citas dalībvalsts iestādei, ja šī iestāde ir piemērotāka, lai izspriestu lietu. Tomēr tādā gadījumā
  vispirms būtu jāsaņem otras iestādes piekrišana, jo, tiklīdz tā ir pieņēmusi lietu, tā nevar
  nodot piekritību trešai iestādei
  . Pirms jebkādas piekritības nodošanas ir būtiski apsvērt un pilnībā ņemt vērā bērna intereses
  . |
| --- | --- |

(18)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, ka izņēmuma gadījumos, piemēram, vardarbības ģimenē vai dzimumbalstītas vardarbības
  gadījumos, tās dalībvalsts iestādes, kurā ir bērna pastāvīgā dzīvesvieta, var nebūt atbilstošākās iestādes, lai izskatītu lietu. Izņēmuma kārtā vai noteiktos apstākļos iestāde, kurai ir piekritība, var nodot konkrētu lietu citas dalībvalsts iestādei, ja šī iestāde ir piemērotāka, lai izspriestu lietu. Tomēr tādā gadījumā
  vispirms būtu jāsaņem otras iestādes piekrišana, jo, tiklīdz tā ir pieņēmusi lietu, tā nevar
  nodot piekritību trešai iestādei
  . Pirms jebkādas piekritības nodošanas ir būtiski apsvērt un pilnībā ņemt vērā bērna intereses
  .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Tiesvedībā lietās par vecāku atbildību saskaņā ar šo regulu, kā arī par atpakaļatdošanu saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, būtu jāņem vērā bērna tiesības brīvi paust savu viedokli, un, izvērtējot bērna intereses, šis viedoklis būtu pienācīgi jāņem vērā. Bērna uzklausīšanai saskaņā ar 24. panta 1. punktu
  Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un
  12. pantu
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā
  par
  bērna tiesībām ir būtiska loma, piemērojot šo regulu
  . Šī regula tomēr nav paredzēta, 
  lai, piemēram,
  noteiktu
  , kā bērns uzklausāms, vai bērnu uzklausa tiesnesis personiski vai īpaši apmācīts eksperts
  ,
  kurš pēc tam ziņo tiesai, vai arī
  bērns uzklausāms
  tiesas zālē vai citā vietā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Tiesvedībā lietās par vecāku atbildību saskaņā ar šo regulu, kā arī par atpakaļatdošanu saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, būtu jāņem vērā bērna tiesības brīvi paust savu viedokli, un, izvērtējot bērna intereses, šis viedoklis būtu pienācīgi jāņem vērā. Bērna uzklausīšanai saskaņā ar 24. panta 1. punktu
  Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un
  12. pantu
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā
  par
  bērna tiesībām ir būtiska loma, piemērojot šo regulu
  . Šī regula tomēr nav paredzēta, 
  lai, piemēram,
  noteiktu
  , kā bērns uzklausāms, vai bērnu uzklausa tiesnesis personiski vai īpaši apmācīts eksperts
  ,
  kurš pēc tam ziņo tiesai, vai arī
  bērns uzklausāms
  tiesas zālē vai citā vietā
  .

| (23) | Tiesvedībā lietās par vecāku atbildību saskaņā ar šo regulu, kā arī par atpakaļatdošanu saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, būtu jāņem vērā bērna tiesības brīvi paust savu viedokli, un, izvērtējot bērna intereses, šis viedoklis būtu pienācīgi jāņem vērā.
  Būtiska loma šīs regulas piemērošanā ir
  bērna uzklausīšanai saskaņā ar
  Eiropas Savienības Pamattiesību hartas
  24. panta 1. punktu
  , Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par bērna tiesībām
  12. pantu
  un Eiropas Padomes Ieteikumu
  par
  bērnu un jauniešu līdz 18 gadu vecumam līdzdalību

   (1a). Šī regula tomēr nav paredzēta,
  lai
  noteiktu
  kopīgus minimālos standartus par procedūru
  ,
  kā
  bērns uzklausāms
  , — to joprojām reglamentē dalībvalstu noteikumi
  . |
| --- | --- |

(23)

Tiesvedībā lietās par vecāku atbildību saskaņā ar šo regulu, kā arī par atpakaļatdošanu saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, būtu jāņem vērā bērna tiesības brīvi paust savu viedokli, un, izvērtējot bērna intereses, šis viedoklis būtu pienācīgi jāņem vērā.
  Būtiska loma šīs regulas piemērošanā ir
  bērna uzklausīšanai saskaņā ar
  Eiropas Savienības Pamattiesību hartas
  24. panta 1. punktu
  , Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par bērna tiesībām
  12. pantu
  un Eiropas Padomes Ieteikumu
  par
  bērnu un jauniešu līdz 18 gadu vecumam līdzdalību

   (1a). Šī regula tomēr nav paredzēta,
  lai
  noteiktu
  kopīgus minimālos standartus par procedūru
  ,
  kā
  bērns uzklausāms
  , — to joprojām reglamentē dalībvalstu noteikumi
  .

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Lai iespējami drīz noslēgtu atpakaļatdošanas lietas saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, dalībvalstīm būtu jākoncentrē piekritība saistībā ar minētajām lietām
  vienā vai vairākās tiesās
  , ņemot vērā to iekšējās struktūras attiecīgai tiesvedībai. Piekritības koncentrācija ierobežotā tiesu skaitā dalībvalstī ir būtisks un efektīvs līdzeklis bērnu nolaupīšanas lietu paātrinātai izskatīšanai vairākās dalībvalstīs, jo tiesneši, kuri izskata biežāk izskata minētās lietas, iegūst īpašas prasmes. Atkarībā no tiesību sistēmas struktūras piekritību bērna nolaupīšanas lietās varētu koncentrēt
  vienā tiesā visā valstī vai dažās tiesās
  , piemēram, par atskaites punktu izmantojot apelācijas tiesu skaitu un koncentrējot piekritību starptautiskās bērnu nolaupīšanas lietās vienā pirmās instances tiesā katrā apelācijas tiesas apgabalā. Katras instances tiesai būtu jāpieņem lēmums ne vēlāk kā sešu nedēļu laikā pēc tam, kad tai iesniegts pieteikums vai pārsūdzība. Pārsūdzību skaitu, ko iespējams iesniegt attiecībā uz lēmumu par bērna atpakaļatdošanu vai neatdošanu atpakaļ saskaņā ar 1980. gada Hāgas Konvenciju par bērna nolaupīšanu, dalībvalstīm vajadzētu samazināt līdz vienai pārsūdzībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Lai iespējami drīz noslēgtu atpakaļatdošanas lietas saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, dalībvalstīm būtu jākoncentrē piekritība saistībā ar minētajām lietām
  vienā vai vairākās tiesās
  , ņemot vērā to iekšējās struktūras attiecīgai tiesvedībai. Piekritības koncentrācija ierobežotā tiesu skaitā dalībvalstī ir būtisks un efektīvs līdzeklis bērnu nolaupīšanas lietu paātrinātai izskatīšanai vairākās dalībvalstīs, jo tiesneši, kuri izskata biežāk izskata minētās lietas, iegūst īpašas prasmes. Atkarībā no tiesību sistēmas struktūras piekritību bērna nolaupīšanas lietās varētu koncentrēt
  vienā tiesā visā valstī vai dažās tiesās
  , piemēram, par atskaites punktu izmantojot apelācijas tiesu skaitu un koncentrējot piekritību starptautiskās bērnu nolaupīšanas lietās vienā pirmās instances tiesā katrā apelācijas tiesas apgabalā. Katras instances tiesai būtu jāpieņem lēmums ne vēlāk kā sešu nedēļu laikā pēc tam, kad tai iesniegts pieteikums vai pārsūdzība. Pārsūdzību skaitu, ko iespējams iesniegt attiecībā uz lēmumu par bērna atpakaļatdošanu vai neatdošanu atpakaļ saskaņā ar 1980. gada Hāgas Konvenciju par bērna nolaupīšanu, dalībvalstīm vajadzētu samazināt līdz vienai pārsūdzībai.

| (26) | Lai iespējami drīz noslēgtu atpakaļatdošanas lietas saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, dalībvalstīm būtu jākoncentrē piekritība saistībā ar minētajām lietām
  ierobežotā skaitā tiesu
  , ņemot vērā to iekšējās struktūras attiecīgai tiesvedībai. Piekritības koncentrācija ierobežotā tiesu skaitā dalībvalstī ir būtisks un efektīvs līdzeklis bērnu nolaupīšanas lietu paātrinātai izskatīšanai vairākās dalībvalstīs, jo tiesneši, kuri izskata biežāk izskata minētās lietas, iegūst īpašas prasmes. Atkarībā no tiesību sistēmas struktūras piekritību bērna nolaupīšanas lietās varētu koncentrēt
  ierobežotā skaitā tiesu
  , piemēram, par atskaites punktu izmantojot apelācijas tiesu skaitu un koncentrējot piekritību starptautiskās bērnu nolaupīšanas lietās vienā pirmās instances tiesā katrā apelācijas tiesas apgabalā
  , tomēr nemazinot pušu tiesības uz tiesu pieejamību un atpakaļatdošanas procedūru savlaicīgumu
  . Katras instances tiesai būtu jāpieņem lēmums ne vēlāk kā sešu nedēļu laikā pēc tam, kad tai iesniegts pieteikums vai pārsūdzība. Pārsūdzību skaitu, ko iespējams iesniegt attiecībā uz lēmumu par bērna atpakaļatdošanu vai neatdošanu atpakaļ saskaņā ar 1980. gada Hāgas Konvenciju par bērna nolaupīšanu, dalībvalstīm vajadzētu samazināt līdz vienai pārsūdzībai.
  Turklāt būtu jānodrošina, ka tiesas spriedumi, kas pasludināti vienā dalībvalstī, tiek atzīti citā dalībvalstī. Pēc sprieduma pasludināšanas tiesvedībā ir būtiski to atzīt arī visā Eiropas Savienībā, jo īpaši bērna interesēs. |
| --- | --- |

(26)

Lai iespējami drīz noslēgtu atpakaļatdošanas lietas saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, dalībvalstīm būtu jākoncentrē piekritība saistībā ar minētajām lietām
  ierobežotā skaitā tiesu
  , ņemot vērā to iekšējās struktūras attiecīgai tiesvedībai. Piekritības koncentrācija ierobežotā tiesu skaitā dalībvalstī ir būtisks un efektīvs līdzeklis bērnu nolaupīšanas lietu paātrinātai izskatīšanai vairākās dalībvalstīs, jo tiesneši, kuri izskata biežāk izskata minētās lietas, iegūst īpašas prasmes. Atkarībā no tiesību sistēmas struktūras piekritību bērna nolaupīšanas lietās varētu koncentrēt
  ierobežotā skaitā tiesu
  , piemēram, par atskaites punktu izmantojot apelācijas tiesu skaitu un koncentrējot piekritību starptautiskās bērnu nolaupīšanas lietās vienā pirmās instances tiesā katrā apelācijas tiesas apgabalā
  , tomēr nemazinot pušu tiesības uz tiesu pieejamību un atpakaļatdošanas procedūru savlaicīgumu
  . Katras instances tiesai būtu jāpieņem lēmums ne vēlāk kā sešu nedēļu laikā pēc tam, kad tai iesniegts pieteikums vai pārsūdzība. Pārsūdzību skaitu, ko iespējams iesniegt attiecībā uz lēmumu par bērna atpakaļatdošanu vai neatdošanu atpakaļ saskaņā ar 1980. gada Hāgas Konvenciju par bērna nolaupīšanu, dalībvalstīm vajadzētu samazināt līdz vienai pārsūdzībai.
  Turklāt būtu jānodrošina, ka tiesas spriedumi, kas pasludināti vienā dalībvalstī, tiek atzīti citā dalībvalstī. Pēc sprieduma pasludināšanas tiesvedībā ir būtiski to atzīt arī visā Eiropas Savienībā, jo īpaši bērna interesēs.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Visās lietās, kas attiecas uz bērniem, un jo īpaši starptautiskās
  bērnu
  nolaupīšanas lietās,
  tiesu un administratīvajām iestādēm būtu jāapsver iespēja panākt miermīlīgus risinājumus
  ,
  izmantojot
  starpniecību un
  citus piemērotus līdzekļus
  , attiecīgā gadījumā
  ar esošo tīklu
  un atbalsta
  struktūru
  starpniecībai pārrobežu strīdos par vecāku atbildību
  palīdzību
  . Tomēr šiem centieniem nevajadzētu pārmērīgi pagarināt atpakaļatdošanas lietas saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Visās lietās, kas attiecas uz bērniem, un jo īpaši starptautiskās
  bērnu
  nolaupīšanas lietās,
  tiesu un administratīvajām iestādēm būtu jāapsver iespēja panākt miermīlīgus risinājumus
  ,
  izmantojot
  starpniecību un
  citus piemērotus līdzekļus
  , attiecīgā gadījumā
  ar esošo tīklu
  un atbalsta
  struktūru
  starpniecībai pārrobežu strīdos par vecāku atbildību
  palīdzību
  . Tomēr šiem centieniem nevajadzētu pārmērīgi pagarināt atpakaļatdošanas lietas saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju.

| (28) | Visās lietās, kas attiecas uz bērniem, un jo īpaši
  vecāku pārrobežu konfliktos par aizgādības un saskarsmes tiesībām un
  starptautiskās
  bērna
  nolaupīšanas lietās
  svarīga loma konflikta izbeigšanā var būt starpniecības izmantošanai. Turklāt, ņemot vērā pārrobežu aizgādības strīdu skaita pieaugumu, ko Eiropas Savienībā izraisījis nesenais migrācijas pieplūdums, apstākļos, kad trūkst starptautiska regulējuma, starpniecība bieži vien ir izrādījies vienīgais tiesiskais līdzeklis, ar ko palīdzēt ģimenēm panākt miermīlīgu ģimenes strīda risinājumu. Lai sekmētu
  starpniecību
  šādās lietās, tiesu
  un
  administratīvajām iestādēm
  , attiecīgā gadījumā
  izmantojot palīdzību, ko sniedz pastāvošie tīkli
  un atbalsta
  struktūras
  starpniecībai pārrobežu strīdos par vecāku atbildību
  , būtu jāpalīdz pusēm pirms tiesvedības vai tās laikā izraudzīt piemērotus starpniekus un organizēt starpniecību. Pusēm būtu finansiāli jāpalīdz veikt starpniecību, vismaz ciktāl tām ir piešķirta vai būtu tikusi piešķirta juridiskā palīdzība
  . Tomēr šiem centieniem nevajadzētu pārmērīgi pagarināt atpakaļatdošanas lietas saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju
  un nevajadzētu novest pie tā, ka personām, kas cietušas no jebkāda veida vardarbības, tostarp vardarbības ģimenē, ir obligāti jāpiedalās starpniecībā
  . |
| --- | --- |

(28)

Visās lietās, kas attiecas uz bērniem, un jo īpaši
  vecāku pārrobežu konfliktos par aizgādības un saskarsmes tiesībām un
  starptautiskās
  bērna
  nolaupīšanas lietās
  svarīga loma konflikta izbeigšanā var būt starpniecības izmantošanai. Turklāt, ņemot vērā pārrobežu aizgādības strīdu skaita pieaugumu, ko Eiropas Savienībā izraisījis nesenais migrācijas pieplūdums, apstākļos, kad trūkst starptautiska regulējuma, starpniecība bieži vien ir izrādījies vienīgais tiesiskais līdzeklis, ar ko palīdzēt ģimenēm panākt miermīlīgu ģimenes strīda risinājumu. Lai sekmētu
  starpniecību
  šādās lietās, tiesu
  un
  administratīvajām iestādēm
  , attiecīgā gadījumā
  izmantojot palīdzību, ko sniedz pastāvošie tīkli
  un atbalsta
  struktūras
  starpniecībai pārrobežu strīdos par vecāku atbildību
  , būtu jāpalīdz pusēm pirms tiesvedības vai tās laikā izraudzīt piemērotus starpniekus un organizēt starpniecību. Pusēm būtu finansiāli jāpalīdz veikt starpniecību, vismaz ciktāl tām ir piešķirta vai būtu tikusi piešķirta juridiskā palīdzība
  . Tomēr šiem centieniem nevajadzētu pārmērīgi pagarināt atpakaļatdošanas lietas saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju
  un nevajadzētu novest pie tā, ka personām, kas cietušas no jebkāda veida vardarbības, tostarp vardarbības ģimenē, ir obligāti jāpiedalās starpniecībā
  .

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

28.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (28a) | Lai tiesvedībai nacionālās vai starptautiskās ģimenes strīdu lietās būtu efektīva alternatīva, ir izšķirīgi svarīgi, lai iesaistītie starpnieki būtu pabeiguši piemērotu specializētu apmācību. Apmācībai būtu jo īpaši jāaptver pārrobežu ģimeņu strīdu tiesiskais regulējums, starpkultūru prasmes un konfliktsituāciju risināšanas līdzekļi, bet vienmēr ņemot vērā bērna intereses. Apmācot tiesnešus, kas potenciāli ir svarīgi starpniecības izmantošanas rosinātāji, vajadzētu pievērsties arī tam, kā pamudināt puses starpniecību izmantot pēc iespējas agrāk un kā starpniecību integrēt tiesvedībā un noteiktajā Hāgas konvencijas bērnu nolaupīšanas tiesvedības procedūras grafikā, neizraisot lieku kavēšanos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28a)

Lai tiesvedībai nacionālās vai starptautiskās ģimenes strīdu lietās būtu efektīva alternatīva, ir izšķirīgi svarīgi, lai iesaistītie starpnieki būtu pabeiguši piemērotu specializētu apmācību. Apmācībai būtu jo īpaši jāaptver pārrobežu ģimeņu strīdu tiesiskais regulējums, starpkultūru prasmes un konfliktsituāciju risināšanas līdzekļi, bet vienmēr ņemot vērā bērna intereses. Apmācot tiesnešus, kas potenciāli ir svarīgi starpniecības izmantošanas rosinātāji, vajadzētu pievērsties arī tam, kā pamudināt puses starpniecību izmantot pēc iespējas agrāk un kā starpniecību integrēt tiesvedībā un noteiktajā Hāgas konvencijas bērnu nolaupīšanas tiesvedības procedūras grafikā, neizraisot lieku kavēšanos.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (30) | Ja tiesa dalībvalstī, uz kuru bērns ir nelikumīgi aizvests vai kurā viņš ir nelikumīgi aizturēts, nolemj atteikt bērna atpakaļatdošanu saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, tiesai savā lēmumā būtu jāizdara nepārprotamas atsauces uz attiecīgajiem 1980. gada Hāgas konvencijas pantiem, kuri ir atteikuma pamatā. Tomēr šāds lēmums var tikt aizstāts ar turpmāku lēmumu, ko tiesvedībā par aizgādības tiesībām pēc bērna interešu rūpīgas pārbaudes pieņem tās dalībvalsts tiesa, kurā bija bērna pastāvīgā dzīvesvieta pirms nelikumīgas aizvešanas vai aizturēšanas. Ja minētais lēmums nosaka bērna atpakaļatdošanu, atpakaļatdošanai būtu jānotiek, nepieprasot nekādu īpašu minētā lēmuma atzīšanas un izpildes procedūru dalībvalstī, uz kuru bērns ir aizvests, vai kurā viņš ir aizturēts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Ja tiesa dalībvalstī, uz kuru bērns ir nelikumīgi aizvests vai kurā viņš ir nelikumīgi aizturēts, nolemj atteikt bērna atpakaļatdošanu saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, tiesai savā lēmumā būtu jāizdara nepārprotamas atsauces uz attiecīgajiem 1980. gada Hāgas konvencijas pantiem, kuri ir atteikuma pamatā. Tomēr šāds lēmums var tikt aizstāts ar turpmāku lēmumu, ko tiesvedībā par aizgādības tiesībām pēc bērna interešu rūpīgas pārbaudes pieņem tās dalībvalsts tiesa, kurā bija bērna pastāvīgā dzīvesvieta pirms nelikumīgas aizvešanas vai aizturēšanas. Ja minētais lēmums nosaka bērna atpakaļatdošanu, atpakaļatdošanai būtu jānotiek, nepieprasot nekādu īpašu minētā lēmuma atzīšanas un izpildes procedūru dalībvalstī, uz kuru bērns ir aizvests, vai kurā viņš ir aizturēts.

| (30) | Ja tiesa dalībvalstī, uz kuru bērns ir nelikumīgi aizvests vai kurā viņš ir nelikumīgi aizturēts, nolemj atteikt bērna atpakaļatdošanu saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, tiesai savā lēmumā būtu jāizdara nepārprotamas atsauces uz attiecīgajiem 1980. gada Hāgas konvencijas pantiem, kuri ir atteikuma pamatā
  , un atteikums jāpamato
  . Tomēr šāds lēmums var tikt aizstāts ar turpmāku lēmumu, ko tiesvedībā par aizgādības tiesībām pēc bērna interešu rūpīgas pārbaudes pieņem tās dalībvalsts tiesa, kurā bija bērna pastāvīgā dzīvesvieta pirms nelikumīgas aizvešanas vai aizturēšanas. Ja minētais lēmums nosaka bērna atpakaļatdošanu, atpakaļatdošanai būtu jānotiek, nepieprasot nekādu īpašu minētā lēmuma atzīšanas un izpildes procedūru dalībvalstī, uz kuru bērns ir aizvests, vai kurā viņš ir aizturēts. |
| --- | --- |

(30)

Ja tiesa dalībvalstī, uz kuru bērns ir nelikumīgi aizvests vai kurā viņš ir nelikumīgi aizturēts, nolemj atteikt bērna atpakaļatdošanu saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, tiesai savā lēmumā būtu jāizdara nepārprotamas atsauces uz attiecīgajiem 1980. gada Hāgas konvencijas pantiem, kuri ir atteikuma pamatā
  , un atteikums jāpamato
  . Tomēr šāds lēmums var tikt aizstāts ar turpmāku lēmumu, ko tiesvedībā par aizgādības tiesībām pēc bērna interešu rūpīgas pārbaudes pieņem tās dalībvalsts tiesa, kurā bija bērna pastāvīgā dzīvesvieta pirms nelikumīgas aizvešanas vai aizturēšanas. Ja minētais lēmums nosaka bērna atpakaļatdošanu, atpakaļatdošanai būtu jānotiek, nepieprasot nekādu īpašu minētā lēmuma atzīšanas un izpildes procedūru dalībvalstī, uz kuru bērns ir aizvests, vai kurā viņš ir aizturēts.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (33) | Turklāt mērķis
  padarīt pārrobežu tiesvedību attiecībā uz bērniem mazāk laikietilpīgu un lētāku
  attaisno to, ka izpildes dalībvalstī tiek atcelta izpildāmības pasludināšana pirms visu lēmumu
  lietās
  par vecāku atbildību izpildes. Ar Regulu (EK) Nr. 2201/2003 šo prasību atcēla tikai attiecībā uz lēmumiem par saskarsmes tiesību piešķiršanu un konkrētiem lēmumiem par bērna atpakaļatdošanu, šajā regulā tagad paredzēta vienota procedūra visu lēmumu
  lietās
  par vecāku atbildību pārrobežu izpildei. Tādējādi, ievērojot šīs regulas noteikumus, dalībvalsts iestāžu pieņemts lēmums būtu jāuzskata par tādu, it kā tas būtu pieņemts izpildes dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Turklāt mērķis
  padarīt pārrobežu tiesvedību attiecībā uz bērniem mazāk laikietilpīgu un lētāku
  attaisno to, ka izpildes dalībvalstī tiek atcelta izpildāmības pasludināšana pirms visu lēmumu
  lietās
  par vecāku atbildību izpildes. Ar Regulu (EK) Nr. 2201/2003 šo prasību atcēla tikai attiecībā uz lēmumiem par saskarsmes tiesību piešķiršanu un konkrētiem lēmumiem par bērna atpakaļatdošanu, šajā regulā tagad paredzēta vienota procedūra visu lēmumu
  lietās
  par vecāku atbildību pārrobežu izpildei. Tādējādi, ievērojot šīs regulas noteikumus, dalībvalsts iestāžu pieņemts lēmums būtu jāuzskata par tādu, it kā tas būtu pieņemts izpildes dalībvalstī.

| (33) | Turklāt mērķis
  atvieglot Eiropas pilsoņu brīvu pārvietošanos
  attaisno to, ka izpildes dalībvalstī tiek atcelta izpildāmības pasludināšana pirms visu lēmumu par vecāku atbildību
  , kuri ietilpst šīs darbības regulas jomā,
  izpildes.
  Tas jo īpaši padarīs pārrobežu tiesvedību attiecībā uz bērniem mazāk laikietilpīgu un lētāku.
  Ar Regulu (EK) Nr. 2201/2003 šo prasību atcēla tikai attiecībā uz lēmumiem par saskarsmes tiesību piešķiršanu un konkrētiem lēmumiem par bērna atpakaļatdošanu, šajā regulā tagad paredzēta vienota procedūra visu lēmumu par vecāku atbildību
  , kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā,
  pārrobežu izpildei. Tādējādi, ievērojot šīs regulas noteikumus, dalībvalsts iestāžu pieņemts lēmums būtu jāuzskata par tādu, it kā tas būtu pieņemts izpildes dalībvalstī. |
| --- | --- |

(33)

Turklāt mērķis
  atvieglot Eiropas pilsoņu brīvu pārvietošanos
  attaisno to, ka izpildes dalībvalstī tiek atcelta izpildāmības pasludināšana pirms visu lēmumu par vecāku atbildību
  , kuri ietilpst šīs darbības regulas jomā,
  izpildes.
  Tas jo īpaši padarīs pārrobežu tiesvedību attiecībā uz bērniem mazāk laikietilpīgu un lētāku.
  Ar Regulu (EK) Nr. 2201/2003 šo prasību atcēla tikai attiecībā uz lēmumiem par saskarsmes tiesību piešķiršanu un konkrētiem lēmumiem par bērna atpakaļatdošanu, šajā regulā tagad paredzēta vienota procedūra visu lēmumu par vecāku atbildību
  , kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā,
  pārrobežu izpildei. Tādējādi, ievērojot šīs regulas noteikumus, dalībvalsts iestāžu pieņemts lēmums būtu jāuzskata par tādu, it kā tas būtu pieņemts izpildes dalībvalstī.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

37.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (37a) | Ikvienam atteikumam atzīt lēmumu, kas definēts šajā regulā, ar pamatojumu, ka atzīšana būtu klaji pretrunā attiecīgās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai, būtu jāsaskan ar Hartas 21. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37a)

Ikvienam atteikumam atzīt lēmumu, kas definēts šajā regulā, ar pamatojumu, ka atzīšana būtu klaji pretrunā attiecīgās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai, būtu jāsaskan ar Hartas 21. pantu.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (42) | Konkrētās lietās par vecāku atbildību, kuras ir šīs regulas darbības jomā, centrālajām iestādēm būtu savstarpēji jāsadarbojas, sniedzot palīdzību valsts iestādēm, kā arī personām, kam ir vecāku atbildība. Šādai palīdzībai vajadzētu jo īpaši ietvert bērna atrašanās vietas noteikšanu tieši vai ar citu kompetento iestāžu palīdzību, ja tas ir nepieciešams, lai izpildītu lūgumu saskaņā ar šo regulu, un ar bērnu saistītās informācijas sniegšanu, kas nepieciešama lietas izskatīšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Konkrētās lietās par vecāku atbildību, kuras ir šīs regulas darbības jomā, centrālajām iestādēm būtu savstarpēji jāsadarbojas, sniedzot palīdzību valsts iestādēm, kā arī personām, kam ir vecāku atbildība. Šādai palīdzībai vajadzētu jo īpaši ietvert bērna atrašanās vietas noteikšanu tieši vai ar citu kompetento iestāžu palīdzību, ja tas ir nepieciešams, lai izpildītu lūgumu saskaņā ar šo regulu, un ar bērnu saistītās informācijas sniegšanu, kas nepieciešama lietas izskatīšanai.

| (42) | Konkrētās lietās par vecāku atbildību, kuras ir šīs regulas darbības jomā, centrālajām iestādēm būtu savstarpēji jāsadarbojas, sniedzot palīdzību valsts iestādēm, kā arī personām, kam ir vecāku atbildība. Šādai palīdzībai vajadzētu jo īpaši ietvert bērna atrašanās vietas noteikšanu tieši vai ar citu kompetento iestāžu palīdzību, ja tas ir nepieciešams, lai izpildītu lūgumu saskaņā ar šo regulu, un ar bērnu saistītās informācijas sniegšanu, kas nepieciešama lietas izskatīšanai.
  Gadījumos, kad piekritība ir dalībvalstī, kas nav bērna valstspiederības dalībvalsts, piekritības dalībvalsts centrālajām iestādēm bez liekas kavēšanās jāinformē bērna valstspiederības dalībvalsts centrālās iestādes. |
| --- | --- |

(42)

Konkrētās lietās par vecāku atbildību, kuras ir šīs regulas darbības jomā, centrālajām iestādēm būtu savstarpēji jāsadarbojas, sniedzot palīdzību valsts iestādēm, kā arī personām, kam ir vecāku atbildība. Šādai palīdzībai vajadzētu jo īpaši ietvert bērna atrašanās vietas noteikšanu tieši vai ar citu kompetento iestāžu palīdzību, ja tas ir nepieciešams, lai izpildītu lūgumu saskaņā ar šo regulu, un ar bērnu saistītās informācijas sniegšanu, kas nepieciešama lietas izskatīšanai.
  Gadījumos, kad piekritība ir dalībvalstī, kas nav bērna valstspiederības dalībvalsts, piekritības dalībvalsts centrālajām iestādēm bez liekas kavēšanās jāinformē bērna valstspiederības dalībvalsts centrālās iestādes.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

44. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (44) | Neskarot prasības, kas ietveras tās valsts procesuālajās tiesībās, iestādei, kura izsaka lūgumu, ir tiesības nepieciešamās informācijas iegūšanai pēc saviem ieskatiem brīvi izvēlēties starp dažādiem tai pieejamajiem kanāliem, piemēram, tiesu gadījumā: saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1206/2001, izmantojot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās, jo īpaši izmantojot centrālās iestādes, kas izveidotas saskaņā ar šo regulu, Tīkla tiesnešus un kontaktpunktus, vai tiesu un administratīvo iestāžu gadījumā — lūdzot informāciju ar nevalstiskās organizācijas starpniecību, kura specializējusies šajā jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(44)

Neskarot prasības, kas ietveras tās valsts procesuālajās tiesībās, iestādei, kura izsaka lūgumu, ir tiesības nepieciešamās informācijas iegūšanai pēc saviem ieskatiem brīvi izvēlēties starp dažādiem tai pieejamajiem kanāliem, piemēram, tiesu gadījumā: saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1206/2001, izmantojot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās, jo īpaši izmantojot centrālās iestādes, kas izveidotas saskaņā ar šo regulu, Tīkla tiesnešus un kontaktpunktus, vai tiesu un administratīvo iestāžu gadījumā — lūdzot informāciju ar nevalstiskās organizācijas starpniecību, kura specializējusies šajā jomā.

| (44) | Neskarot prasības, kas ietveras tās valsts procesuālajās tiesībās, iestādei, kura izsaka lūgumu, ir tiesības nepieciešamās informācijas iegūšanai pēc saviem ieskatiem brīvi izvēlēties starp dažādiem tai pieejamajiem kanāliem, piemēram, tiesu gadījumā, saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1206/2001, izmantojot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās, jo īpaši izmantojot centrālās iestādes, kas izveidotas saskaņā ar šo regulu, Tīkla tiesnešus un kontaktpunktus, vai tiesu un administratīvo iestāžu gadījumā — lūdzot informāciju ar nevalstiskās organizācijas starpniecību, kura specializējusies šajā jomā.
  Katrā dalībvalstī starptautiskā tiesu iestāžu sadarbība un saziņa būtu jāsāk un/vai jāveicina īpaši izraudzītam tīklam vai koordinācijas tiesnešiem. Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla loma būtu jānošķir no centrālo iestāžu lomas. |
| --- | --- |

(44)

Neskarot prasības, kas ietveras tās valsts procesuālajās tiesībās, iestādei, kura izsaka lūgumu, ir tiesības nepieciešamās informācijas iegūšanai pēc saviem ieskatiem brīvi izvēlēties starp dažādiem tai pieejamajiem kanāliem, piemēram, tiesu gadījumā, saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1206/2001, izmantojot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās, jo īpaši izmantojot centrālās iestādes, kas izveidotas saskaņā ar šo regulu, Tīkla tiesnešus un kontaktpunktus, vai tiesu un administratīvo iestāžu gadījumā — lūdzot informāciju ar nevalstiskās organizācijas starpniecību, kura specializējusies šajā jomā.
  Katrā dalībvalstī starptautiskā tiesu iestāžu sadarbība un saziņa būtu jāsāk un/vai jāveicina īpaši izraudzītam tīklam vai koordinācijas tiesnešiem. Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla loma būtu jānošķir no centrālo iestāžu lomas.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

46. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (46) | Ja tas nepieciešams bērna interesēs, dalībvalsts iestādei, kura apsver lēmumu par vecāku atbildību, vajadzētu būt
  tiesīgai
  prasīt citas dalībvalsts iestādēm sniegt informāciju, kas ir būtiska bērna aizsardzībai. Atkarībā no apstākļiem tā var būt informācija par lietām un lēmumiem attiecībā uz vecāku vai bērna brāļiem un māsām vai vecāka spēju rūpēties par bērnu vai saskarsmi ar bērnu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46)

Ja tas nepieciešams bērna interesēs, dalībvalsts iestādei, kura apsver lēmumu par vecāku atbildību, vajadzētu būt
  tiesīgai
  prasīt citas dalībvalsts iestādēm sniegt informāciju, kas ir būtiska bērna aizsardzībai. Atkarībā no apstākļiem tā var būt informācija par lietām un lēmumiem attiecībā uz vecāku vai bērna brāļiem un māsām vai vecāka spēju rūpēties par bērnu vai saskarsmi ar bērnu.

| (46) | Ja tas nepieciešams bērna interesēs, dalībvalsts iestādei, kura apsver lēmumu par vecāku atbildību, vajadzētu būt
  pienākumam
  prasīt citas dalībvalsts iestādēm sniegt informāciju, kas ir būtiska bērna aizsardzībai. Atkarībā no apstākļiem tā var būt informācija par lietām un lēmumiem attiecībā uz vecāku vai bērna brāļiem un māsām vai vecāka
  vai ģimenes
  spēju rūpēties par bērnu vai saskarsmi ar bērnu.
  Pieņemot lēmumu attiecībā uz spēju rūpēties par bērnu, vecāku valstspiederība, ekonomiskā un sociālā situācija, kultūras un reliģijas īpatnības nekad nedrīkstētu būt noteicoši kritēriji. |
| --- | --- |

(46)

Ja tas nepieciešams bērna interesēs, dalībvalsts iestādei, kura apsver lēmumu par vecāku atbildību, vajadzētu būt
  pienākumam
  prasīt citas dalībvalsts iestādēm sniegt informāciju, kas ir būtiska bērna aizsardzībai. Atkarībā no apstākļiem tā var būt informācija par lietām un lēmumiem attiecībā uz vecāku vai bērna brāļiem un māsām vai vecāka
  vai ģimenes
  spēju rūpēties par bērnu vai saskarsmi ar bērnu.
  Pieņemot lēmumu attiecībā uz spēju rūpēties par bērnu, vecāku valstspiederība, ekonomiskā un sociālā situācija, kultūras un reliģijas īpatnības nekad nedrīkstētu būt noteicoši kritēriji.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

46.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (46a) | Ar visiem līdzekļiem būtu jāveicina saziņa starp tiesnešiem, publiskajām iestādēm, centrālajām iestādēm, speciālistiem, kas palīdz vecākiem, un starp pašiem vecākiem, cita starpā ņemot vērā, ka lēmums, ka bērnu nevajadzētu atdot atpakaļ, var pārkāpt bērna pamattiesības tādā pašā mērā kā lēmums viņu atdot atpakaļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46a)

Ar visiem līdzekļiem būtu jāveicina saziņa starp tiesnešiem, publiskajām iestādēm, centrālajām iestādēm, speciālistiem, kas palīdz vecākiem, un starp pašiem vecākiem, cita starpā ņemot vērā, ka lēmums, ka bērnu nevajadzētu atdot atpakaļ, var pārkāpt bērna pamattiesības tādā pašā mērā kā lēmums viņu atdot atpakaļ.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

48.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (48a) | Ja nepieciešams bērna interesēs, tiesnesim būtu tieši jāsazinās ar citu dalībvalstu centrālajām iestādēm vai kompetentajām tiesām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(48a)

Ja nepieciešams bērna interesēs, tiesnesim būtu tieši jāsazinās ar citu dalībvalstu centrālajām iestādēm vai kompetentajām tiesām.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

49. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (49) | Ja kāda dalībvalsts iestāde jau ir pieņēmusi lēmumu lietā par vecāku atbildību vai apsver šādu lēmumu, un tā īstenošanai jānotiek citā dalībvalstī,
  šī iestāde var
  lūgt attiecīgās citas dalībvalsts iestāžu palīdzību īstenot lēmumu. Tas, piemēram, attiektos uz lēmumiem par uzraudzītas saskarsmes tiesību piešķiršanu, kas īstenojamas dalībvalstī, kura nav tā dalībvalsts, kurā atrodas iestāde, kas piešķir saskarsmes tiesības, vai uz lēmumiem saistībā ar jebkādu citu kompetentās iestādes papildu pasākumu tajā dalībvalstī, kurā izpildāms lēmums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49)

Ja kāda dalībvalsts iestāde jau ir pieņēmusi lēmumu lietā par vecāku atbildību vai apsver šādu lēmumu, un tā īstenošanai jānotiek citā dalībvalstī,
  šī iestāde var
  lūgt attiecīgās citas dalībvalsts iestāžu palīdzību īstenot lēmumu. Tas, piemēram, attiektos uz lēmumiem par uzraudzītas saskarsmes tiesību piešķiršanu, kas īstenojamas dalībvalstī, kura nav tā dalībvalsts, kurā atrodas iestāde, kas piešķir saskarsmes tiesības, vai uz lēmumiem saistībā ar jebkādu citu kompetentās iestādes papildu pasākumu tajā dalībvalstī, kurā izpildāms lēmums.

| (49) | Ja kāda dalībvalsts iestāde jau ir pieņēmusi lēmumu lietā par vecāku atbildību vai apsver šādu lēmumu, un tā īstenošanai jānotiek citā dalībvalstī,
  šai iestādei vajadzētu
  lūgt attiecīgās citas dalībvalsts iestāžu palīdzību īstenot lēmumu. Tas, piemēram, attiektos uz lēmumiem par uzraudzītas saskarsmes tiesību piešķiršanu, kas īstenojamas dalībvalstī, kura nav tā dalībvalsts, kurā atrodas iestāde, kas piešķir saskarsmes tiesības, vai uz lēmumiem saistībā ar jebkādu citu kompetentās iestādes papildu pasākumu tajā dalībvalstī, kurā izpildāms lēmums. |
| --- | --- |

(49)

Ja kāda dalībvalsts iestāde jau ir pieņēmusi lēmumu lietā par vecāku atbildību vai apsver šādu lēmumu, un tā īstenošanai jānotiek citā dalībvalstī,
  šai iestādei vajadzētu
  lūgt attiecīgās citas dalībvalsts iestāžu palīdzību īstenot lēmumu. Tas, piemēram, attiektos uz lēmumiem par uzraudzītas saskarsmes tiesību piešķiršanu, kas īstenojamas dalībvalstī, kura nav tā dalībvalsts, kurā atrodas iestāde, kas piešķir saskarsmes tiesības, vai uz lēmumiem saistībā ar jebkādu citu kompetentās iestādes papildu pasākumu tajā dalībvalstī, kurā izpildāms lēmums.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

50. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (50) | Ja kāda dalībvalsts iestāde apsver bērna ievietošanu audžuģimenē vai iestādē citā dalībvalstī, pirms ievietošanas ar abu dalībvalstu centrālo iestāžu starpniecību būtu jāveic apspriešanās procedūra. Iestādei, kas apsver ievietošanu, pirms rīkojuma par ievietošanu, būtu jāsaņem kompetentās iestādes piekrišana dalībvalstī, kurā bērns būtu jāievieto. Tā kā ievietošana visbiežāk ir neatliekami pasākumi, kas nepieciešami, lai pārtrauktu bērna atrašanos situācijā, kas apdraud viņa intereses, šādiem lēmumiem ir ļoti svarīgs savlaicīgums. Tādēļ, lai paātrinātu apspriešanās procedūru, šajā regulā ir paredzētas izsmeļošas prasības lūguma iesniegšanai un atbilžu sniegšanas termiņš dalībvalstij, kurā bērns būtu jāievieto. Tomēr nosacījumus, ar kādiem piešķir vai atsaka piekrišanu, joprojām reglamentē ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurai izteikts lūgums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(50)

Ja kāda dalībvalsts iestāde apsver bērna ievietošanu audžuģimenē vai iestādē citā dalībvalstī, pirms ievietošanas ar abu dalībvalstu centrālo iestāžu starpniecību būtu jāveic apspriešanās procedūra. Iestādei, kas apsver ievietošanu, pirms rīkojuma par ievietošanu, būtu jāsaņem kompetentās iestādes piekrišana dalībvalstī, kurā bērns būtu jāievieto. Tā kā ievietošana visbiežāk ir neatliekami pasākumi, kas nepieciešami, lai pārtrauktu bērna atrašanos situācijā, kas apdraud viņa intereses, šādiem lēmumiem ir ļoti svarīgs savlaicīgums. Tādēļ, lai paātrinātu apspriešanās procedūru, šajā regulā ir paredzētas izsmeļošas prasības lūguma iesniegšanai un atbilžu sniegšanas termiņš dalībvalstij, kurā bērns būtu jāievieto. Tomēr nosacījumus, ar kādiem piešķir vai atsaka piekrišanu, joprojām reglamentē ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurai izteikts lūgums.

| (50) | Ja kāda dalībvalsts iestāde apsver bērna ievietošanu
  pie ģimenes locekļiem,
  audžuģimenē vai iestādē citā dalībvalstī, pirms ievietošanas ar abu dalībvalstu centrālo iestāžu starpniecību būtu jāveic apspriešanās procedūra. Iestādei, kas apsver ievietošanu, pirms rīkojuma par ievietošanu, būtu jāsaņem kompetentās iestādes piekrišana dalībvalstī, kurā bērns būtu jāievieto. Tā kā ievietošana visbiežāk ir neatliekami pasākumi, kas nepieciešami, lai pārtrauktu bērna atrašanos situācijā, kas apdraud viņa intereses, šādiem lēmumiem ir ļoti svarīgs savlaicīgums. Tādēļ, lai paātrinātu apspriešanās procedūru, šajā regulā ir paredzētas izsmeļošas prasības lūguma iesniegšanai un atbilžu sniegšanas termiņš dalībvalstij, kurā bērns būtu jāievieto. Tomēr nosacījumus, ar kādiem piešķir vai atsaka piekrišanu, joprojām reglamentē ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurai izteikts lūgums. |
| --- | --- |

(50)

Ja kāda dalībvalsts iestāde apsver bērna ievietošanu
  pie ģimenes locekļiem,
  audžuģimenē vai iestādē citā dalībvalstī, pirms ievietošanas ar abu dalībvalstu centrālo iestāžu starpniecību būtu jāveic apspriešanās procedūra. Iestādei, kas apsver ievietošanu, pirms rīkojuma par ievietošanu, būtu jāsaņem kompetentās iestādes piekrišana dalībvalstī, kurā bērns būtu jāievieto. Tā kā ievietošana visbiežāk ir neatliekami pasākumi, kas nepieciešami, lai pārtrauktu bērna atrašanos situācijā, kas apdraud viņa intereses, šādiem lēmumiem ir ļoti svarīgs savlaicīgums. Tādēļ, lai paātrinātu apspriešanās procedūru, šajā regulā ir paredzētas izsmeļošas prasības lūguma iesniegšanai un atbilžu sniegšanas termiņš dalībvalstij, kurā bērns būtu jāievieto. Tomēr nosacījumus, ar kādiem piešķir vai atsaka piekrišanu, joprojām reglamentē ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurai izteikts lūgums.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

51. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (51) | Bērna ilgtermiņa ievietošanai ārvalstīs
  vajadzētu
  notikt
  saskaņā ar ES Pamattiesību hartas 24. panta 3. punktu (tiesības uzturēt personiskus sakarus ar vecākiem) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām un jo īpaši tās 8., 9. un 20. pantu. Jo īpaši, apsverot risinājumus, būtu pienācīgi jāņem vērā vēlamība nodrošināt bērna audzināšanas nepārtrauktību un bērna etniskā izcelsme, reliģiskā, kultūras un valodas piederība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(51)

Bērna ilgtermiņa ievietošanai ārvalstīs
  vajadzētu
  notikt
  saskaņā ar ES Pamattiesību hartas 24. panta 3. punktu (tiesības uzturēt personiskus sakarus ar vecākiem) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām un jo īpaši tās 8., 9. un 20. pantu. Jo īpaši, apsverot risinājumus, būtu pienācīgi jāņem vērā vēlamība nodrošināt bērna audzināšanas nepārtrauktību un bērna etniskā izcelsme, reliģiskā, kultūras un valodas piederība.

| (51) | Valsts iestādēm, kas apsver bērna ievietošanu,
  vajadzētu
  rīkoties
  saskaņā ar ES Pamattiesību hartas 24. panta 3. punktu (tiesības uzturēt personiskus sakarus ar vecākiem) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām un jo īpaši tās 8., 9. un 20. pantu. Jo īpaši, apsverot risinājumus, būtu pienācīgi jāņem vērā
  iespēja brāļus vai māsas ievietot tajā pašā ģimenē vai iestādē,
  vēlamība nodrošināt bērna audzināšanas nepārtrauktību un bērna etniskā izcelsme, reliģiskā, kultūras un valodas piederība.
  Īpaši bērna ilgtermiņa ievietošanas ārzemēs gadījumā attiecīgajām iestādēm būtu vienmēr jāapsver iespēja ievietot bērnu pie radiniekiem, kas dzīvo kāda citā valstī, ja bērnam ar šiem ģimenes locekļiem ir izveidojušās ģimeniskas saites, attiecīgi individuāli izvērtējot bērna intereses. Šādas ilgtermiņa ievietošanas būtu periodiski jāpārskata, ņemot vērā bērna vajadzības un intereses. |
| --- | --- |

(51)

Valsts iestādēm, kas apsver bērna ievietošanu,
  vajadzētu
  rīkoties
  saskaņā ar ES Pamattiesību hartas 24. panta 3. punktu (tiesības uzturēt personiskus sakarus ar vecākiem) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām un jo īpaši tās 8., 9. un 20. pantu. Jo īpaši, apsverot risinājumus, būtu pienācīgi jāņem vērā
  iespēja brāļus vai māsas ievietot tajā pašā ģimenē vai iestādē,
  vēlamība nodrošināt bērna audzināšanas nepārtrauktību un bērna etniskā izcelsme, reliģiskā, kultūras un valodas piederība.
  Īpaši bērna ilgtermiņa ievietošanas ārzemēs gadījumā attiecīgajām iestādēm būtu vienmēr jāapsver iespēja ievietot bērnu pie radiniekiem, kas dzīvo kāda citā valstī, ja bērnam ar šiem ģimenes locekļiem ir izveidojušās ģimeniskas saites, attiecīgi individuāli izvērtējot bērna intereses. Šādas ilgtermiņa ievietošanas būtu periodiski jāpārskata, ņemot vērā bērna vajadzības un intereses.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šo regulu neatkarīgi no tiesu vai administratīvo iestāžu būtības piemēro civillietās, kas saistītas ar: | 1.   Šo regulu neatkarīgi no tiesu vai administratīvo iestāžu
  vai citu iestāžu, kam ir jurisdikcija šīs regulas darbības jomā ietilpstošajās lietās,
  būtības piemēro civillietās, kas saistītas ar: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Šo regulu neatkarīgi no tiesu vai administratīvo iestāžu būtības piemēro civillietās, kas saistītas ar:

1.   Šo regulu neatkarīgi no tiesu vai administratīvo iestāžu
  vai citu iestāžu, kam ir jurisdikcija šīs regulas darbības jomā ietilpstošajās lietās,
  būtības piemēro civillietās, kas saistītas ar:

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | starptautisko bērnu nolaupīšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

starptautisko bērnu nolaupīšanu;

starptautisko bērnu nolaupīšanu;

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

1. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | bērna ievietošanu audžuģimenē vai aprūpes iestādē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

bērna ievietošanu audžuģimenē vai aprūpes iestādē;

| (d) | bērna ievietošanu
  pie ģimenes locekļiem,
  audžuģimenē vai
  drošā
  aprūpes iestādē
  ārzemēs
  ; |
| --- | --- |

(d)

bērna ievietošanu
  pie ģimenes locekļiem,
  audžuģimenē vai
  drošā
  aprūpes iestādē
  ārzemēs
  ;

pie ģimenes locekļiem,

drošā

ārzemēs

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | “iestāde” ir jebkura tiesu vai administratīvā iestāde dalībvalstīs, kurām ir jurisdikcija lietās, uz ko attiecas šīs regulas darbības joma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

“iestāde” ir jebkura tiesu vai administratīvā iestāde dalībvalstīs, kurām ir jurisdikcija lietās, uz ko attiecas šīs regulas darbības joma;

| 1. | “iestāde” ir jebkura tiesu vai administratīvā
  iestāde vai jebkura cita
  iestāde dalībvalstīs, kurām ir jurisdikcija lietās, uz ko attiecas šīs regulas darbības joma; |
| --- | --- |

1.

“iestāde” ir jebkura tiesu vai administratīvā
  iestāde vai jebkura cita
  iestāde dalībvalstīs, kurām ir jurisdikcija lietās, uz ko attiecas šīs regulas darbības joma;

iestāde vai jebkura cita

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 3. punkts

2. pants – 1. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | “dalībvalsts” ir visas dalībvalstis, izņemot Dāniju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

“dalībvalsts” ir visas dalībvalstis, izņemot Dāniju;

| 3. | “dalībvalsts” ir visas
  Eiropas Savienības
  dalībvalstis, izņemot Dāniju; |
| --- | --- |

3.

“dalībvalsts” ir visas
  Eiropas Savienības
  dalībvalstis, izņemot Dāniju;

Eiropas Savienības

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | “lēmums” ir dalībvalsts iestādes dekrēts, rīkojums vai
  spriedums
  par laulības šķiršanu, laulāto atšķiršanu, laulības atzīšanu par neesošu, vai vecāku atbildību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

“lēmums” ir dalībvalsts iestādes dekrēts, rīkojums vai
  spriedums
  par laulības šķiršanu, laulāto atšķiršanu, laulības atzīšanu par neesošu, vai vecāku atbildību;

spriedums

| 4. | “lēmums” ir dalībvalsts iestādes dekrēts, rīkojums
  , spriedums
  vai
  dalībvalstī izpildāms publisks akts vai pušu vienošanās, kas izpildāma dalībvalstī, kurā tā panākta,
  par laulības šķiršanu, laulāto atšķiršanu, laulības atzīšanu par neesošu vai vecāku atbildību; |
| --- | --- |

4.

“lēmums” ir dalībvalsts iestādes dekrēts, rīkojums
  , spriedums
  vai
  dalībvalstī izpildāms publisks akts vai pušu vienošanās, kas izpildāma dalībvalstī, kurā tā panākta,
  par laulības šķiršanu, laulāto atšķiršanu, laulības atzīšanu par neesošu vai vecāku atbildību;

, spriedums

dalībvalstī izpildāms publisks akts vai pušu vienošanās, kas izpildāma dalībvalstī, kurā tā panākta,

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 12. punkts – ievaddaļa

2. pants – 1. daļa – 12. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 12. | “nelikumīga aizvešana vai aizturēšana”
   ir bērna aizvešana vai aizturēšana, ja: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.

“nelikumīga aizvešana vai aizturēšana”
   ir bērna aizvešana vai aizturēšana, ja:

“nelikumīga aizvešana vai aizturēšana”

| 12. | “starptautiskā bērna nolaupīšana”
  ir bērna aizvešana vai aizturēšana, ja: |
| --- | --- |

12.

“starptautiskā bērna nolaupīšana”
  ir bērna aizvešana vai aizturēšana, ja:

“starptautiskā bērna nolaupīšana”

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalsts iestādēm ir piekritīgas lietas par vecāku atbildību par bērnu, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir šajā dalībvalstī . Ja bērns likumīgi pārvietojas no vienas dalībvalsts uz citu un iegūst tajā jaunu pastāvīgu dzīvesvietu, piekritība ir jaunās pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsts iestādēm. | 1.   Dalībvalsts iestādēm ir piekritīgas lietas par vecāku atbildību par bērnu, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir šajā dalībvalstī. Ja bērns likumīgi pārvietojas no vienas dalībvalsts uz citu un iegūst tajā jaunu pastāvīgu dzīvesvietu, piekritība ir jaunās pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsts iestādēm
  , ja vien puses pirms pārvietošanās nevienojas, ka piekritībai vajadzētu būt tās dalībvalsts iestādei, kur bērnam līdz tam bijusi pastāvīgā dzīvesvieta
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalsts iestādēm ir piekritīgas lietas par vecāku atbildību par bērnu, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir šajā dalībvalstī . Ja bērns likumīgi pārvietojas no vienas dalībvalsts uz citu un iegūst tajā jaunu pastāvīgu dzīvesvietu, piekritība ir jaunās pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsts iestādēm.

1.   Dalībvalsts iestādēm ir piekritīgas lietas par vecāku atbildību par bērnu, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir šajā dalībvalstī. Ja bērns likumīgi pārvietojas no vienas dalībvalsts uz citu un iegūst tajā jaunu pastāvīgu dzīvesvietu, piekritība ir jaunās pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsts iestādēm
  , ja vien puses pirms pārvietošanās nevienojas, ka piekritībai vajadzētu būt tās dalībvalsts iestādei, kur bērnam līdz tam bijusi pastāvīgā dzīvesvieta
  .

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1.a punkts (jauns)

7. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ja ir izskatāmas aizgādības un saskarsmes lietas, izcelsmes dalībvalsts iestāde saglabā piekritību, līdz lieta ir noslēgtas, ja vien puses nevienojas, ka lieta būtu jāizbeidz. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Ja ir izskatāmas aizgādības un saskarsmes lietas, izcelsmes dalībvalsts iestāde saglabā piekritību, līdz lieta ir noslēgtas, ja vien puses nevienojas, ka lieta būtu jāizbeidz.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja persona, kam ir saskarsmes tiesības, un kas minēta 1. punktā, ir pieņēmusi bērna jaunās pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsts iestāžu piekritību,
  piedaloties
  šajās iestādēs notiekošos procesos bez to piekritības apstrīdēšanas. | 2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja persona, kam ir saskarsmes tiesības un kas minēta 1. punktā,
  pēc tam, kad iepriekšējās pastāvīgās dzīvesvietas iestādes to ir informējušas par juridiskajām sekām,
  ir pieņēmusi bērna jaunās pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsts iestāžu piekritību,
  neraugoties uz šo informāciju, piedalīdamās
  šajās iestādēs notiekošos procesos bez to piekritības apstrīdēšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja persona, kam ir saskarsmes tiesības, un kas minēta 1. punktā, ir pieņēmusi bērna jaunās pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsts iestāžu piekritību,
  piedaloties
  šajās iestādēs notiekošos procesos bez to piekritības apstrīdēšanas.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja persona, kam ir saskarsmes tiesības un kas minēta 1. punktā,
  pēc tam, kad iepriekšējās pastāvīgās dzīvesvietas iestādes to ir informējušas par juridiskajām sekām,
  ir pieņēmusi bērna jaunās pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsts iestāžu piekritību,
  neraugoties uz šo informāciju, piedalīdamās
  šajās iestādēs notiekošos procesos bez to piekritības apstrīdēšanas.

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – b punkts – i apakšpunkts

9. pants – 1. daļa – b punkts – i apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | viena gada laikā pēc tam, kad persona, kam ir aizgādības tiesības, ir zinājusi vai tai vajadzēja zināt
  pat
  bērna atrašanās vietu,
  nekādas prasības
  par atdošanu
  nav iesniegtas
  kompetentajās tās dalībvalsts iestādēs, kurā bērns ir aizvests vai tiek aizturēts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

viena gada laikā pēc tam, kad persona, kam ir aizgādības tiesības, ir zinājusi vai tai vajadzēja zināt
  pat
  bērna atrašanās vietu,
  nekādas prasības
  par atdošanu
  nav iesniegtas
  kompetentajās tās dalībvalsts iestādēs, kurā bērns ir aizvests vai tiek aizturēts;

pat

nekādas prasības

nav iesniegtas

| (i) | viena gada laikā pēc tam, kad persona, kam ir aizgādības tiesības, ir zinājusi vai tai vajadzēja zināt bērna atrašanās vietu,
  un neraugoties uz to, ka iestādes šo personu ir informējušas par juridisko prasību iesniegt prasību
  par atdošanu
  , šāda prasība
  kompetentajās tās dalībvalsts iestādēs, kurā bērns ir aizvests vai tiek aizturēts
  , nav iesniegta
  ; |
| --- | --- |

(i)

viena gada laikā pēc tam, kad persona, kam ir aizgādības tiesības, ir zinājusi vai tai vajadzēja zināt bērna atrašanās vietu,
  un neraugoties uz to, ka iestādes šo personu ir informējušas par juridisko prasību iesniegt prasību
  par atdošanu
  , šāda prasība
  kompetentajās tās dalībvalsts iestādēs, kurā bērns ir aizvests vai tiek aizturēts
  , nav iesniegta
  ;

un neraugoties uz to, ka iestādes šo personu ir informējušas par juridisko prasību iesniegt prasību

, šāda prasība

, nav iesniegta

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 5. punkts – 1.a daļa (jauna)

10. pants – 5. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Izraudzītie tiesneši ir praktizējoši un pieredzējuši ģimenes tiesību tiesneši, kam it īpaši ir pieredze lietās ar pārrobežu dimensiju piekritības aspektā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izraudzītie tiesneši ir praktizējoši un pieredzējuši ģimenes tiesību tiesneši, kam it īpaši ir pieredze lietās ar pārrobežu dimensiju piekritības aspektā.

Izraudzītie tiesneši ir praktizējoši un pieredzējuši ģimenes tiesību tiesneši, kam it īpaši ir pieredze lietās ar pārrobežu dimensiju piekritības aspektā.

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – 1. daļa

12. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Steidzamos gadījumos tās dalībvalsts iestādēm, kurā atrodas bērns vai bērna īpašums, ir piekritība pieņemt pagaidu pasākumus, ieskaitot drošības pasākumus, attiecībā uz konkrēto bērnu vai īpašumu . | Steidzamos gadījumos tās dalībvalsts iestādēm, kurā atrodas bērns vai bērna īpašums, ir piekritība pieņemt pagaidu pasākumus, ieskaitot drošības pasākumus, attiecībā uz konkrēto bērnu vai īpašumu.
  Šie pasākumi nedrīkstētu nepamatoti kavēt lietas un galīgo nolēmumu pieņemšanu par aizgādības un saskarsmes tiesībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Steidzamos gadījumos tās dalībvalsts iestādēm, kurā atrodas bērns vai bērna īpašums, ir piekritība pieņemt pagaidu pasākumus, ieskaitot drošības pasākumus, attiecībā uz konkrēto bērnu vai īpašumu .

Steidzamos gadījumos tās dalībvalsts iestādēm, kurā atrodas bērns vai bērna īpašums, ir piekritība pieņemt pagaidu pasākumus, ieskaitot drošības pasākumus, attiecībā uz konkrēto bērnu vai īpašumu.
  Šie pasākumi nedrīkstētu nepamatoti kavēt lietas un galīgo nolēmumu pieņemšanu par aizgādības un saskarsmes tiesībām.

Šie pasākumi nedrīkstētu nepamatoti kavēt lietas un galīgo nolēmumu pieņemšanu par aizgādības un saskarsmes tiesībām.

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – 2. daļa

12. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ciktāl ir nepieciešams aizsargāt bērna intereses, iestāde, kura ir pieņēmusi aizsardzības pasākumus, tieši vai ar tādas centrālās iestādes starpniecību, kura izraudzīta saskaņā ar 60. pantu, ziņo tās dalībvalsts iestādei, kurai saskaņā ar šo regulu ir piekritība pēc būtības. | Ciktāl ir nepieciešams aizsargāt bērna intereses, iestāde, kura ir pieņēmusi aizsardzības pasākumus, tieši vai ar tādas centrālās iestādes starpniecību, kura izraudzīta saskaņā ar 60. pantu, ziņo tās dalībvalsts iestādei, kurai saskaņā ar šo regulu ir piekritība pēc būtības.
  Šāda iestāde nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret procesā iesaistītajiem vecākiem un nodrošina, ka viņi bez kavēšanās tiek pilnībā informēti par visiem attiecīgajiem pasākumiem viņiem pilnībā saprotamā valodā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ciktāl ir nepieciešams aizsargāt bērna intereses, iestāde, kura ir pieņēmusi aizsardzības pasākumus, tieši vai ar tādas centrālās iestādes starpniecību, kura izraudzīta saskaņā ar 60. pantu, ziņo tās dalībvalsts iestādei, kurai saskaņā ar šo regulu ir piekritība pēc būtības.

Ciktāl ir nepieciešams aizsargāt bērna intereses, iestāde, kura ir pieņēmusi aizsardzības pasākumus, tieši vai ar tādas centrālās iestādes starpniecību, kura izraudzīta saskaņā ar 60. pantu, ziņo tās dalībvalsts iestādei, kurai saskaņā ar šo regulu ir piekritība pēc būtības.
  Šāda iestāde nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret procesā iesaistītajiem vecākiem un nodrošina, ka viņi bez kavēšanās tiek pilnībā informēti par visiem attiecīgajiem pasākumiem viņiem pilnībā saprotamā valodā.

Šāda iestāde nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret procesā iesaistītajiem vecākiem un nodrošina, ka viņi bez kavēšanās tiek pilnībā informēti par visiem attiecīgajiem pasākumiem viņiem pilnībā saprotamā valodā.

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts

12. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pasākumus, kuri veikti saskaņā ar 1. punktu, pārtrauc piemērot, tiklīdz dalībvalsts iestāde, kurai saskaņā ar šo regulu ir piekritība pēc būtības, ir veikusi pasākumus, ko tā uzskata par atbilstošiem. | 2.   Pasākumus, kuri veikti saskaņā ar 1. punktu, pārtrauc piemērot, tiklīdz dalībvalsts iestāde, kurai saskaņā ar šo regulu ir piekritība pēc būtības, ir veikusi pasākumus, ko tā uzskata par atbilstošiem
  , un no brīža, kad tā par šiem pasākumiem paziņojusi tās dalībvalsts iestādei, kurā veikti pagaidu pasākumi
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pasākumus, kuri veikti saskaņā ar 1. punktu, pārtrauc piemērot, tiklīdz dalībvalsts iestāde, kurai saskaņā ar šo regulu ir piekritība pēc būtības, ir veikusi pasākumus, ko tā uzskata par atbilstošiem.

2.   Pasākumus, kuri veikti saskaņā ar 1. punktu, pārtrauc piemērot, tiklīdz dalībvalsts iestāde, kurai saskaņā ar šo regulu ir piekritība pēc būtības, ir veikusi pasākumus, ko tā uzskata par atbilstošiem
  , un no brīža, kad tā par šiem pasākumiem paziņojusi tās dalībvalsts iestādei, kurā veikti pagaidu pasākumi
  .

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

19. pants – 2.a punkts (jauns)

19. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Šā panta 1. un 2. punktā minētajos gadījumos pēc tādas iestādes lūguma, kurā prasība iesniegta, cita iestāde, kurā tā iesniegta, bez kavēšanās informē iestādi, kura izsaka lūgumu, par datumu, kad prasība iesniegta saskaņā ar 15. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Šā panta 1. un 2. punktā minētajos gadījumos pēc tādas iestādes lūguma, kurā prasība iesniegta, cita iestāde, kurā tā iesniegta, bez kavēšanās informē iestādi, kura izsaka lūgumu, par datumu, kad prasība iesniegta saskaņā ar 15. pantu.

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

20. pants

20. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 20. pants | 20. pants |
| Bērna tiesības paust savu viedokli | Bērna tiesības paust savu viedokli |
| Īstenojot savu piekritību saskaņā ar šīs nodaļas 2. iedaļu, dalībvalsts iestādes nodrošina, ka bērnam, kurš ir spējīgs formulēt savu viedokli, ir sniegta patiesa un reāla iespēja brīvi paust savu viedokli attiecīgajā lietā. | Īstenojot savu piekritību saskaņā ar šīs nodaļas 2. iedaļu, dalībvalsts iestādes nodrošina, ka bērnam, kurš ir spējīgs formulēt savu viedokli, ir sniegta patiesa un reāla iespēja brīvi paust savu viedokli attiecīgajā lietā
  saskaņā ar attiecīgajiem valsts procesuālajiem noteikumiem, Hartas 24. panta 1. punktam, ANO Konvencijas par bērna tiesībām 12. pantam un Eiropas Padomes Ieteikumam dalībvalstīm par bērnu un jauniešu līdz 18 gadu vecumam līdzdalību

   (1a).
  Iestādes savus apsvērumus par to dokumentē lēmumā. |
| | Bērnu, kas izmanto savas tiesības paust viedokli, uzklausa tiesnesis vai īpaši apmācīts eksperts saskaņā ar valsts noteikumiem bez jebkāda spiediena, īpaši vecāku spiediena, bērnam draudzīgos apstākļos, kas piemēroti viņa vecumam valodas un satura ziņā, un uzklausīšanā sniedz visas garantijas, kas ļauj aizsargāt bērna emocionālo neaizskaramību un intereses. |
| | Bērna uzklausīšanu neveic procesa pušu vai to juridisko pārstāvju klātbūtnē, bet to ieraksta un pievieno dokumentācijai, lai pusēm un to juridiskajiem pārstāvjiem būtu iespēja iepazīties ar uzklausīšanas ierakstu. |
| Iestāde pienācīgi ņem vērā bērna viedokli, ievērojot viņa vecumu un brieduma pakāpi, un dokumentē viņa apsvērumus lēmumā. | Iestāde pienācīgi ņem vērā bērna viedokli, ievērojot viņa vecumu un brieduma pakāpi
  un ņemot vērā viņa intereses
  , un dokumentē viņa apsvērumus lēmumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

20. pants

20. pants

Bērna tiesības paust savu viedokli

Bērna tiesības paust savu viedokli

Īstenojot savu piekritību saskaņā ar šīs nodaļas 2. iedaļu, dalībvalsts iestādes nodrošina, ka bērnam, kurš ir spējīgs formulēt savu viedokli, ir sniegta patiesa un reāla iespēja brīvi paust savu viedokli attiecīgajā lietā.

Īstenojot savu piekritību saskaņā ar šīs nodaļas 2. iedaļu, dalībvalsts iestādes nodrošina, ka bērnam, kurš ir spējīgs formulēt savu viedokli, ir sniegta patiesa un reāla iespēja brīvi paust savu viedokli attiecīgajā lietā
  saskaņā ar attiecīgajiem valsts procesuālajiem noteikumiem, Hartas 24. panta 1. punktam, ANO Konvencijas par bērna tiesībām 12. pantam un Eiropas Padomes Ieteikumam dalībvalstīm par bērnu un jauniešu līdz 18 gadu vecumam līdzdalību

   (1a).
  Iestādes savus apsvērumus par to dokumentē lēmumā.

saskaņā ar attiecīgajiem valsts procesuālajiem noteikumiem, Hartas 24. panta 1. punktam, ANO Konvencijas par bērna tiesībām 12. pantam un Eiropas Padomes Ieteikumam dalībvalstīm par bērnu un jauniešu līdz 18 gadu vecumam līdzdalību

1a

Iestādes savus apsvērumus par to dokumentē lēmumā.

Bērnu, kas izmanto savas tiesības paust viedokli, uzklausa tiesnesis vai īpaši apmācīts eksperts saskaņā ar valsts noteikumiem bez jebkāda spiediena, īpaši vecāku spiediena, bērnam draudzīgos apstākļos, kas piemēroti viņa vecumam valodas un satura ziņā, un uzklausīšanā sniedz visas garantijas, kas ļauj aizsargāt bērna emocionālo neaizskaramību un intereses.

Bērnu, kas izmanto savas tiesības paust viedokli, uzklausa tiesnesis vai īpaši apmācīts eksperts saskaņā ar valsts noteikumiem bez jebkāda spiediena, īpaši vecāku spiediena, bērnam draudzīgos apstākļos, kas piemēroti viņa vecumam valodas un satura ziņā, un uzklausīšanā sniedz visas garantijas, kas ļauj aizsargāt bērna emocionālo neaizskaramību un intereses.

Bērna uzklausīšanu neveic procesa pušu vai to juridisko pārstāvju klātbūtnē, bet to ieraksta un pievieno dokumentācijai, lai pusēm un to juridiskajiem pārstāvjiem būtu iespēja iepazīties ar uzklausīšanas ierakstu.

Bērna uzklausīšanu neveic procesa pušu vai to juridisko pārstāvju klātbūtnē, bet to ieraksta un pievieno dokumentācijai, lai pusēm un to juridiskajiem pārstāvjiem būtu iespēja iepazīties ar uzklausīšanas ierakstu.

Iestāde pienācīgi ņem vērā bērna viedokli, ievērojot viņa vecumu un brieduma pakāpi, un dokumentē viņa apsvērumus lēmumā.

Iestāde pienācīgi ņem vērā bērna viedokli, ievērojot viņa vecumu un brieduma pakāpi
  un ņemot vērā viņa intereses
  , un dokumentē viņa apsvērumus lēmumā.

un ņemot vērā viņa intereses

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

23. pants – 2. punkts

23. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Tiesvedības laikā tiesa pēc iespējas ātrāk noskaidro, vai puses bērna interesēs ir gatavas iesaistīties starpniecībā, lai panāktu abpusēji pieņemamu risinājumu, ar nosacījumu, ka tas pārmērīgi nekavē procesu. | 2.   Tiesvedības laikā tiesa pēc iespējas ātrāk noskaidro, vai puses bērna interesēs ir gatavas iesaistīties starpniecībā, lai panāktu abpusēji pieņemamu risinājumu, ar nosacījumu, ka tas pārmērīgi nekavē procesu.
  Šādā gadījumā tiesa prasa pusēm izmantot starpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Tiesvedības laikā tiesa pēc iespējas ātrāk noskaidro, vai puses bērna interesēs ir gatavas iesaistīties starpniecībā, lai panāktu abpusēji pieņemamu risinājumu, ar nosacījumu, ka tas pārmērīgi nekavē procesu.

2.   Tiesvedības laikā tiesa pēc iespējas ātrāk noskaidro, vai puses bērna interesēs ir gatavas iesaistīties starpniecībā, lai panāktu abpusēji pieņemamu risinājumu, ar nosacījumu, ka tas pārmērīgi nekavē procesu.
  Šādā gadījumā tiesa prasa pusēm izmantot starpniecību.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 3. punkts

25. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Tiesa var pasludināt lēmumu par bērna atpakaļatdošanu par provizoriski izpildāmu, neraugoties uz pārsūdzību, pat ja šāda provizoriska izpildāmība valsts tiesību aktos nav paredzēta. | 3.   Tiesa var pasludināt lēmumu par bērna atpakaļatdošanu par provizoriski izpildāmu, neraugoties uz pārsūdzību, pat ja šāda provizoriska izpildāmība valsts tiesību aktos nav paredzēta
  , ņemot vērā bērna intereses
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Tiesa var pasludināt lēmumu par bērna atpakaļatdošanu par provizoriski izpildāmu, neraugoties uz pārsūdzību, pat ja šāda provizoriska izpildāmība valsts tiesību aktos nav paredzēta.

3.   Tiesa var pasludināt lēmumu par bērna atpakaļatdošanu par provizoriski izpildāmu, neraugoties uz pārsūdzību, pat ja šāda provizoriska izpildāmība valsts tiesību aktos nav paredzēta
  , ņemot vērā bērna intereses
  .

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

25. pants – 5.a punkts (jauns)

25. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Ja tiesu iestāde ir noteikusi bērna atpakaļatdošanu, tā paziņo par šādu lēmumu un datumu, kad tas stājas spēkā, tās dalībvalsts centrālajai iestādei, kur bija bērna pastāvīgā dzīvesvieta pirms nelikumīgās aizvešanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Ja tiesu iestāde ir noteikusi bērna atpakaļatdošanu, tā paziņo par šādu lēmumu un datumu, kad tas stājas spēkā, tās dalībvalsts centrālajai iestādei, kur bija bērna pastāvīgā dzīvesvieta pirms nelikumīgās aizvešanas.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

32. pants – 4. punkts

32. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja lēmums nav izpildīts sešu nedēļu laikā no brīža, kad tika uzsākts izpildes process, izpildes dalībvalsts tiesa par šo faktu un tā iemesliem informē izcelsmes dalībvalsts centrālo iestādi, kura izsaka lūgumu, vai prasītāju, ja tiesvedība uzsākta bez centrālās iestādes palīdzības. | 4.   Ja lēmums nav izpildīts sešu nedēļu laikā no brīža, kad tika uzsākts izpildes process, izpildes dalībvalsts tiesa par šo faktu un tā iemesliem
  pienācīgi
  informē izcelsmes dalībvalsts centrālo iestādi, kura izsaka lūgumu, vai prasītāju, ja tiesvedība uzsākta bez centrālās iestādes palīdzības
  , un norāda paredzamo izpildes laiku
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ja lēmums nav izpildīts sešu nedēļu laikā no brīža, kad tika uzsākts izpildes process, izpildes dalībvalsts tiesa par šo faktu un tā iemesliem informē izcelsmes dalībvalsts centrālo iestādi, kura izsaka lūgumu, vai prasītāju, ja tiesvedība uzsākta bez centrālās iestādes palīdzības.

4.   Ja lēmums nav izpildīts sešu nedēļu laikā no brīža, kad tika uzsākts izpildes process, izpildes dalībvalsts tiesa par šo faktu un tā iemesliem
  pienācīgi
  informē izcelsmes dalībvalsts centrālo iestādi, kura izsaka lūgumu, vai prasītāju, ja tiesvedība uzsākta bez centrālās iestādes palīdzības
  , un norāda paredzamo izpildes laiku
  .

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 1. daļa – a punkts

37. pants – 1. daļa – a punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ja šāda atzīšana ir klaji pretrunā tās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai, kurā tiek lūgta atzīšana; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ja šāda atzīšana ir klaji pretrunā tās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai, kurā tiek lūgta atzīšana; vai

| (a) | ja šāda atzīšana
  , ņemot vērā bērna intereses,
  ir klaji pretrunā tās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai, kurā tiek lūgta atzīšana
  , taču atteikums nedrīkst izraisīt nekādu diskrimināciju, kas aizliegta saskaņā Hartas 21. pantu
  ; vai |
| --- | --- |

(a)

ja šāda atzīšana
  , ņemot vērā bērna intereses,
  ir klaji pretrunā tās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai, kurā tiek lūgta atzīšana
  , taču atteikums nedrīkst izraisīt nekādu diskrimināciju, kas aizliegta saskaņā Hartas 21. pantu
  ; vai

, ņemot vērā bērna intereses,

, taču atteikums nedrīkst izraisīt nekādu diskrimināciju, kas aizliegta saskaņā Hartas 21. pantu

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

38. pants – 1. punkts – ievaddaļa

38. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pēc jebkuras ieinteresētās puses pieteikuma
  lēmuma atzīšanu
  , kas saistīts ar vecāku atbildību, 
  atsaka
  : | 1.   Pēc jebkuras ieinteresētās puses pieteikuma
  lēmumu
  , kas saistīts ar vecāku atbildību,
  neatzīst
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Pēc jebkuras ieinteresētās puses pieteikuma
  lēmuma atzīšanu
  , kas saistīts ar vecāku atbildību, 
  atsaka
  :

1.   Pēc jebkuras ieinteresētās puses pieteikuma
  lēmumu
  , kas saistīts ar vecāku atbildību,
  neatzīst
  :

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

38. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

38. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | gadījumos, kad
  tas
   pieņemts aizmuguriski – ja prombūtnē esošajai personai dokuments, uz kura pamata ierosināta lieta, vai līdzvērtīgs dokuments nav noteiktā kārtā uzrādīts pietiekami laicīgi, lai šī persona varētu sev nodrošināt aizstāvību, ja vien nav konstatējams, ka šī persona ir nepārprotami piekritusi lēmumam; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

gadījumos, kad
  tas
   pieņemts aizmuguriski – ja prombūtnē esošajai personai dokuments, uz kura pamata ierosināta lieta, vai līdzvērtīgs dokuments nav noteiktā kārtā uzrādīts pietiekami laicīgi, lai šī persona varētu sev nodrošināt aizstāvību, ja vien nav konstatējams, ka šī persona ir nepārprotami piekritusi lēmumam; vai

tas

| (b) | gadījumos, kad
  lēmums
  pieņemts aizmuguriski – ja prombūtnē esošajai personai dokuments, uz kura pamata ierosināta lieta, vai līdzvērtīgs dokuments nav noteiktā kārtā uzrādīts pietiekami laicīgi, lai šī persona varētu sev nodrošināt aizstāvību, ja vien nav konstatējams, ka šī persona ir nepārprotami piekritusi lēmumam; vai |
| --- | --- |

(b)

gadījumos, kad
  lēmums
  pieņemts aizmuguriski – ja prombūtnē esošajai personai dokuments, uz kura pamata ierosināta lieta, vai līdzvērtīgs dokuments nav noteiktā kārtā uzrādīts pietiekami laicīgi, lai šī persona varētu sev nodrošināt aizstāvību, ja vien nav konstatējams, ka šī persona ir nepārprotami piekritusi lēmumam; vai

lēmums

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

58. pants – 1. daļa

58. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pieteikuma iesniedzējs, kurš izcelsmes dalībvalstī ir saņēmis pilnīgu vai daļēju juridisko palīdzību vai atbrīvojumu no izdevumu segšanas, ir tiesīgs 27. panta 3. punktā, 32., 39. un 42. pantā paredzētajās procedūrās saņemt visplašāko juridisko palīdzību vai visplašāko atbrīvojumu no izmaksām un izdevumiem, kādu paredz tās izpildes dalībvalsts tiesību akti. | Pieteikuma iesniedzējs, kurš izcelsmes dalībvalstī ir saņēmis pilnīgu vai daļēju juridisko palīdzību
  , palīdzību starpniecības izmaksu segšanā
  vai atbrīvojumu no izdevumu segšanas, ir tiesīgs 27. panta 3. punktā
  un
  32., 39. un 42. pantā paredzētajās procedūrās saņemt visplašāko juridisko palīdzību vai visplašāko atbrīvojumu no izmaksām un izdevumiem, kādu paredz tās izpildes dalībvalsts tiesību akti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pieteikuma iesniedzējs, kurš izcelsmes dalībvalstī ir saņēmis pilnīgu vai daļēju juridisko palīdzību vai atbrīvojumu no izdevumu segšanas, ir tiesīgs 27. panta 3. punktā, 32., 39. un 42. pantā paredzētajās procedūrās saņemt visplašāko juridisko palīdzību vai visplašāko atbrīvojumu no izmaksām un izdevumiem, kādu paredz tās izpildes dalībvalsts tiesību akti.

Pieteikuma iesniedzējs, kurš izcelsmes dalībvalstī ir saņēmis pilnīgu vai daļēju juridisko palīdzību
  , palīdzību starpniecības izmaksu segšanā
  vai atbrīvojumu no izdevumu segšanas, ir tiesīgs 27. panta 3. punktā
  un
  32., 39. un 42. pantā paredzētajās procedūrās saņemt visplašāko juridisko palīdzību vai visplašāko atbrīvojumu no izmaksām un izdevumiem, kādu paredz tās izpildes dalībvalsts tiesību akti.

, palīdzību starpniecības izmaksu segšanā

un

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

63. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

63. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | pēc citas dalībvalsts centrālās iestādes lūguma sniegtu palīdzību bērna atrašanās vietas noteikšanā, ja ir ziņas, ka bērns varētu atrasties tās dalībvalsts teritorijā, kurai izteikts lūgums, un atrašanās vietas noteikšana ir nepieciešama, lai
  izpildītu lūgumu saskaņā ar
  šo regulu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

pēc citas dalībvalsts centrālās iestādes lūguma sniegtu palīdzību bērna atrašanās vietas noteikšanā, ja ir ziņas, ka bērns varētu atrasties tās dalībvalsts teritorijā, kurai izteikts lūgums, un atrašanās vietas noteikšana ir nepieciešama, lai
  izpildītu lūgumu saskaņā ar
  šo regulu;

izpildītu lūgumu saskaņā ar

| (a) | pēc citas dalībvalsts centrālās iestādes lūguma sniegtu palīdzību bērna atrašanās vietas noteikšanā, ja ir ziņas, ka bērns varētu atrasties tās dalībvalsts teritorijā, kurai izteikts lūgums, un atrašanās vietas noteikšana ir nepieciešama, lai
  piemērotu
  šo regulu; |
| --- | --- |

(a)

pēc citas dalībvalsts centrālās iestādes lūguma sniegtu palīdzību bērna atrašanās vietas noteikšanā, ja ir ziņas, ka bērns varētu atrasties tās dalībvalsts teritorijā, kurai izteikts lūgums, un atrašanās vietas noteikšana ir nepieciešama, lai
  piemērotu
  šo regulu;

piemērotu

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

63. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

63. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | sekmētu saziņu starp iestādēm, jo īpaši 14. panta, 25. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 26. panta 2. punkta un 4. punkta otrās daļas piemērošanas nolūkā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

sekmētu saziņu starp iestādēm, jo īpaši 14. panta, 25. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 26. panta 2. punkta un 4. punkta otrās daļas piemērošanas nolūkā;

| (d) | sekmētu saziņu starp
  tiesu
  iestādēm, jo īpaši 14.
  un 19.
   panta, 25. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 26. panta 2. punkta un 4. punkta otrās daļas piemērošanas nolūkā; |
| --- | --- |

(d)

sekmētu saziņu starp
  tiesu
  iestādēm, jo īpaši 14.
  un 19.
   panta, 25. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 26. panta 2. punkta un 4. punkta otrās daļas piemērošanas nolūkā;

tiesu

un 19.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

63. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

63. pants – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | informētu personas, kam ir vecāku atbildība, par juridisko palīdzību un atbalstu, piemēram, par bilingvāliem juristiem speciālistiem, lai novērstu to, ka personas, kam ir vecāku atbildība, sniedz piekrišanu, neizprotot savas piekrišanas nozīmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

informētu personas, kam ir vecāku atbildība, par juridisko palīdzību un atbalstu, piemēram, par bilingvāliem juristiem speciālistiem, lai novērstu to, ka personas, kam ir vecāku atbildība, sniedz piekrišanu, neizprotot savas piekrišanas nozīmi.

informētu personas, kam ir vecāku atbildība, par juridisko palīdzību un atbalstu, piemēram, par bilingvāliem juristiem speciālistiem, lai novērstu to, ka personas, kam ir vecāku atbildība, sniedz piekrišanu, neizprotot savas piekrišanas nozīmi.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

63. pants – 1. pants – g punkts

63. pants – 1. pants – g punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | ja tās uzsāk vai veicina tiesvedības uzsākšanu par bērnu atpakaļatdošanu saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, nodrošinātu, ka dokumentācija, kas tiek gatavota saistībā ar šo tiesvedību, izņemot gadījumus, kad ārkārtas apstākļu dēļ tas nav iespējams, ir sagatavota sešu nedēļu laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

ja tās uzsāk vai veicina tiesvedības uzsākšanu par bērnu atpakaļatdošanu saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, nodrošinātu, ka dokumentācija, kas tiek gatavota saistībā ar šo tiesvedību, izņemot gadījumus, kad ārkārtas apstākļu dēļ tas nav iespējams, ir sagatavota sešu nedēļu laikā.

| (g) | ja tās uzsāk vai veicina tiesvedības uzsākšanu par bērnu atpakaļatdošanu saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, nodrošinātu, ka dokumentācija, kas tiek gatavota saistībā ar šo tiesvedību, izņemot gadījumus, kad ārkārtas apstākļu dēļ tas nav iespējams, ir sagatavota
  un iesniegta tiesā vai citā kompetentā iestādē
  sešu nedēļu laikā. |
| --- | --- |

(g)

ja tās uzsāk vai veicina tiesvedības uzsākšanu par bērnu atpakaļatdošanu saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvenciju, nodrošinātu, ka dokumentācija, kas tiek gatavota saistībā ar šo tiesvedību, izņemot gadījumus, kad ārkārtas apstākļu dēļ tas nav iespējams, ir sagatavota
  un iesniegta tiesā vai citā kompetentā iestādē
  sešu nedēļu laikā.

un iesniegta tiesā vai citā kompetentā iestādē

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 1. punkts – ievaddaļa

64. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Pēc pamatota lūguma, ko iesniegusi tādas dalībvalsts centrālā iestāde vai cita iestāde, ar kuru bērnam ir būtiska saikne, bērna pastāvīgās dzīvesvietas un atrašanās dalībvalsts centrālā iestāde
  var
  tieši vai ar iestāžu vai citu struktūru starpniecību: | 1.   Pēc pamatota lūguma, ko iesniegusi tādas dalībvalsts centrālā iestāde vai cita iestāde, ar kuru bērnam ir būtiska saikne, bērna pastāvīgās dzīvesvietas un atrašanās dalībvalsts centrālā iestāde tieši vai ar iestāžu vai citu struktūru starpniecību: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Pēc pamatota lūguma, ko iesniegusi tādas dalībvalsts centrālā iestāde vai cita iestāde, ar kuru bērnam ir būtiska saikne, bērna pastāvīgās dzīvesvietas un atrašanās dalībvalsts centrālā iestāde
  var
  tieši vai ar iestāžu vai citu struktūru starpniecību:

1.   Pēc pamatota lūguma, ko iesniegusi tādas dalībvalsts centrālā iestāde vai cita iestāde, ar kuru bērnam ir būtiska saikne, bērna pastāvīgās dzīvesvietas un atrašanās dalībvalsts centrālā iestāde tieši vai ar iestāžu vai citu struktūru starpniecību:

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 2. punkts

64. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja tiek apsvērts lēmums lietā par vecāku atbildību, dalībvalsts kompetentā iestāde, ja bērna situācija to prasa,
  var lūgt
  citas dalībvalsts iestādi, kuras rīcībā ir informācija, kas attiecas uz bērna aizsardzību, paziņot šo informāciju. | 2.   Ja tiek apsvērts lēmums lietā par vecāku atbildību, dalībvalsts kompetentā iestāde, ja bērna situācija to prasa,
  lūdz
  citas dalībvalsts iestādi, kuras rīcībā ir informācija, kas attiecas uz bērna aizsardzību, paziņot šo informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja tiek apsvērts lēmums lietā par vecāku atbildību, dalībvalsts kompetentā iestāde, ja bērna situācija to prasa,
  var lūgt
  citas dalībvalsts iestādi, kuras rīcībā ir informācija, kas attiecas uz bērna aizsardzību, paziņot šo informāciju.

2.   Ja tiek apsvērts lēmums lietā par vecāku atbildību, dalībvalsts kompetentā iestāde, ja bērna situācija to prasa,
  lūdz
  citas dalībvalsts iestādi, kuras rīcībā ir informācija, kas attiecas uz bērna aizsardzību, paziņot šo informāciju.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 2.a punkts (jauns)

64. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.а
     
  Ja tiek izskatīta lieta par vecāku atbildību, bērna pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsts centrālā iestāde bez kavēšanās par procesa pastāvēšanu informē bērna vai viena no vecākiem valstspiederības dalībvalsts centrālo iestādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.а
     
  Ja tiek izskatīta lieta par vecāku atbildību, bērna pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsts centrālā iestāde bez kavēšanās par procesa pastāvēšanu informē bērna vai viena no vecākiem valstspiederības dalībvalsts centrālo iestādi.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 3. punkts

64. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalsts kompetentā iestāde
  var lūgt
  citas dalībvalsts iestādēm palīdzību, lai īstenotu lēmumus lietās par vecāku atbildību, kuri pieņemti saskaņā ar šo regulu, īpaši, lai nodrošinātu saskarsmes tiesību efektīvu īstenošanu, kā arī tiesības saglabāt regulārus tiešus kontaktus. | 3.   Dalībvalsts kompetentā iestāde
  lūdz
  citas dalībvalsts iestādēm palīdzību, lai īstenotu lēmumus lietās par vecāku atbildību, kuri pieņemti saskaņā ar šo regulu, īpaši, lai nodrošinātu saskarsmes tiesību efektīvu īstenošanu, kā arī tiesības saglabāt regulārus tiešus kontaktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalsts kompetentā iestāde
  var lūgt
  citas dalībvalsts iestādēm palīdzību, lai īstenotu lēmumus lietās par vecāku atbildību, kuri pieņemti saskaņā ar šo regulu, īpaši, lai nodrošinātu saskarsmes tiesību efektīvu īstenošanu, kā arī tiesības saglabāt regulārus tiešus kontaktus.

3.   Dalībvalsts kompetentā iestāde
  lūdz
  citas dalībvalsts iestādēm palīdzību, lai īstenotu lēmumus lietās par vecāku atbildību, kuri pieņemti saskaņā ar šo regulu, īpaši, lai nodrošinātu saskarsmes tiesību efektīvu īstenošanu, kā arī tiesības saglabāt regulārus tiešus kontaktus.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 5. punkts

64. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Tādas dalībvalsts iestādes, kurā nav bērna pastāvīgā dzīvesvieta, pēc
  personas
  lūguma, kas pastāvīgi dzīvo šajā valstī un cenšas iegūt vai saglabāt saskarsmes tiesības ar bērnu vai pēc citas dalībvalsts centrālās iestādes lūguma, vāc informāciju vai pierādījumus, kā arī izdara atzinumu par
  šīs personas
  piemērotību izmantot saskarsmes tiesības un par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem saskarsmes tiesības būtu jāizmanto. | 5.   Tādas dalībvalsts iestādes, kurā nav bērna pastāvīgā dzīvesvieta, pēc
  vecāka vai ģimenes locekļa
  lūguma, kas pastāvīgi dzīvo šajā valstī un cenšas iegūt vai saglabāt saskarsmes tiesības ar bērnu vai pēc citas dalībvalsts centrālās iestādes lūguma, vāc informāciju vai pierādījumus, kā arī izdara atzinumu par
  minēto personu
  piemērotību izmantot saskarsmes tiesības un par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem saskarsmes tiesības būtu jāizmanto. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Tādas dalībvalsts iestādes, kurā nav bērna pastāvīgā dzīvesvieta, pēc
  personas
  lūguma, kas pastāvīgi dzīvo šajā valstī un cenšas iegūt vai saglabāt saskarsmes tiesības ar bērnu vai pēc citas dalībvalsts centrālās iestādes lūguma, vāc informāciju vai pierādījumus, kā arī izdara atzinumu par
  šīs personas
  piemērotību izmantot saskarsmes tiesības un par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem saskarsmes tiesības būtu jāizmanto.

5.   Tādas dalībvalsts iestādes, kurā nav bērna pastāvīgā dzīvesvieta, pēc
  vecāka vai ģimenes locekļa
  lūguma, kas pastāvīgi dzīvo šajā valstī un cenšas iegūt vai saglabāt saskarsmes tiesības ar bērnu vai pēc citas dalībvalsts centrālās iestādes lūguma, vāc informāciju vai pierādījumus, kā arī izdara atzinumu par
  minēto personu
  piemērotību izmantot saskarsmes tiesības un par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem saskarsmes tiesības būtu jāizmanto.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

64. pants – 5.a punkts (jauns)

64. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Dalībvalsts iestāde var lūgt citas dalībvalsts centrālajai iestādei sniegt informāciju par minētās dalībvalsts tiesību aktiem attiecībā uz jautājumiem, kuri ir šīs regulas darbības jomā un kuri ir būtiski lietas izskatīšanā saskaņā ar šo regulu. Tās dalībvalsts iestāde, kurai lūgums ir iesniegts, atbild pēc iespējas drīz. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Dalībvalsts iestāde var lūgt citas dalībvalsts centrālajai iestādei sniegt informāciju par minētās dalībvalsts tiesību aktiem attiecībā uz jautājumiem, kuri ir šīs regulas darbības jomā un kuri ir būtiski lietas izskatīšanā saskaņā ar šo regulu. Tās dalībvalsts iestāde, kurai lūgums ir iesniegts, atbild pēc iespējas drīz.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

65. pants – 1. punkts

65. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja iestāde, kurai ir piekritība saskaņā ar šo regulu, apsver bērna ievietošanu
  aprūpes iestādē
  vai
  audžuģimenē
  citā dalībvalstī,
  pirmkārt,
  tā saņem šīs citas dalībvalsts kompetentās iestādes piekrišanu . Šajā sakarā tā ar savas dalībvalsts centrālās iestādes starpniecību pārsūta centrālajai iestādei dalībvalstī, kurā bērns ievietojams, lūgumu sniegt piekrišanu, lūgums ietver ziņojumu par bērnu un ierosinātās ievietošanas vai aprūpes sniegšanas iemeslus. | 1.   Ja iestāde, kurai ir piekritība saskaņā ar šo regulu, apsver bērna ievietošanu
  pie ģimenes locekļiem, audžuģimenēs
  vai
  drošā aprūpes iestādē
  citā dalībvalstī, tā
  vispirms
  saņem šīs citas dalībvalsts kompetentās iestādes piekrišanu. Šajā sakarā tā ar savas dalībvalsts centrālās iestādes starpniecību pārsūta centrālajai iestādei dalībvalstī, kurā bērns ievietojams, lūgumu sniegt piekrišanu, lūgums ietver ziņojumu par bērnu un ierosinātās ievietošanas vai aprūpes sniegšanas iemeslus.
  Dalībvalstis nodrošina, ka bērna vecākiem un radiniekiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas ir iespējama regulāra saskarsme ar bērnu, ja vien tas neapdraudētu bērna labklājību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja iestāde, kurai ir piekritība saskaņā ar šo regulu, apsver bērna ievietošanu
  aprūpes iestādē
  vai
  audžuģimenē
  citā dalībvalstī,
  pirmkārt,
  tā saņem šīs citas dalībvalsts kompetentās iestādes piekrišanu . Šajā sakarā tā ar savas dalībvalsts centrālās iestādes starpniecību pārsūta centrālajai iestādei dalībvalstī, kurā bērns ievietojams, lūgumu sniegt piekrišanu, lūgums ietver ziņojumu par bērnu un ierosinātās ievietošanas vai aprūpes sniegšanas iemeslus.

1.   Ja iestāde, kurai ir piekritība saskaņā ar šo regulu, apsver bērna ievietošanu
  pie ģimenes locekļiem, audžuģimenēs
  vai
  drošā aprūpes iestādē
  citā dalībvalstī, tā
  vispirms
  saņem šīs citas dalībvalsts kompetentās iestādes piekrišanu. Šajā sakarā tā ar savas dalībvalsts centrālās iestādes starpniecību pārsūta centrālajai iestādei dalībvalstī, kurā bērns ievietojams, lūgumu sniegt piekrišanu, lūgums ietver ziņojumu par bērnu un ierosinātās ievietošanas vai aprūpes sniegšanas iemeslus.
  Dalībvalstis nodrošina, ka bērna vecākiem un radiniekiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas ir iespējama regulāra saskarsme ar bērnu, ja vien tas neapdraudētu bērna labklājību.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

65. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

65. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja kompetentā iestāde ir iecerējusi nosūtīt uz citu dalībvalsti sociālos darbiniekus, lai noteiktu, vai ievietošana atbilst bērna interesēm, tā par to informē attiecīgo dalībvalsti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja kompetentā iestāde ir iecerējusi nosūtīt uz citu dalībvalsti sociālos darbiniekus, lai noteiktu, vai ievietošana atbilst bērna interesēm, tā par to informē attiecīgo dalībvalsti.

Ja kompetentā iestāde ir iecerējusi nosūtīt uz citu dalībvalsti sociālos darbiniekus, lai noteiktu, vai ievietošana atbilst bērna interesēm, tā par to informē attiecīgo dalībvalsti.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

66. pants – 4. punkts

66. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Katra centrālā iestāde sedz savas izmaksas. | 4.   
  Izņemot gadījumus, kad panākta citāda vienošanās starp dalībvalsti, kura izteikusi lūgumu, un dalībvalsti, kurai izteikts lūgums,
  katra centrālā iestāde sedz savas izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Katra centrālā iestāde sedz savas izmaksas.

4.   
  Izņemot gadījumus, kad panākta citāda vienošanās starp dalībvalsti, kura izteikusi lūgumu, un dalībvalsti, kurai izteikts lūgums,
  katra centrālā iestāde sedz savas izmaksas.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

79. pants – 1. daļa

79. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz [
  10
  gadi no piemērošanas dienas] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs regulas ex post novērtējumu, kas pamatots ar dalībvalstu sniegto informāciju. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu. | Līdz [
  pieci
  gadi no piemērošanas dienas] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs regulas ex post novērtējumu, kas pamatots ar dalībvalstu sniegto informāciju. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz [
  10
  gadi no piemērošanas dienas] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs regulas ex post novērtējumu, kas pamatots ar dalībvalstu sniegto informāciju. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu.

10

Līdz [
  pieci
  gadi no piemērošanas dienas] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai ziņojumu par šīs regulas ex post novērtējumu, kas pamatots ar dalībvalstu sniegto informāciju. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu.

pieci

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

79. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

79. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | vecāku atbildības starpniecības procedūru lietu un lēmumu skaitu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

vecāku atbildības starpniecības procedūru lietu un lēmumu skaitu;

vecāku atbildības starpniecības procedūru lietu un lēmumu skaitu;

---

(1)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

1

(34)  Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (2003. gada 27. novembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par Regulas (EK) Nr. 1347/2000 atcelšanu (OV L 338, 23.12.2003., 1.lpp.).

34

(35)  Sk. V pielikumu.

35

(34)  Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (2003. gada 27. novembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par Regulas (EK) Nr. 1347/2000 atcelšanu (OV L 338, 23.12.2003., 1.lpp.).

34

(35)  Sk. V pielikumu.

35

(1a)  
  CM/Rec(2012)2, 2012. gada 28. marts.

1a

CM/Rec(2012)2, 2012. gada 28. marts.

(1a)  
  CM/Rec(2012)2, 2012. gada 28. marts.

1a

CM/Rec(2012)2, 2012. gada 28. marts.

---