# Uradni list C 457/2018

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 457 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6119. december 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 457

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6119. december 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 457/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9123 – ADM/Neovia) (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2018/C 457/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.9123 – ADM/Neovia) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2018/C 457/02 | Sklepi Sveta o krepitvi evropskih vsebin v digitalnem gospodarstvu | 2 |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 457/03 | Menjalni tečaji eura | 8 |
| 2018/C 457/04 | Sporočilo Komisije o podaljšanju veljavnosti Sporočila Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov | 9 |
| | Evropska agencija za varnost hrane |
| 2018/C 457/05 | Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) | 12 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2018/C 457/06 | Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  ) | 13 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2018/C 457/02

Sklepi Sveta o krepitvi evropskih vsebin v digitalnem gospodarstvu

2

Evropska komisija

2018/C 457/03

Menjalni tečaji eura

8

2018/C 457/04

Sporočilo Komisije o podaljšanju veljavnosti Sporočila Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov

9

Evropska agencija za varnost hrane

2018/C 457/05

Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA)

12

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2018/C 457/06

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  )

1

13

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 457/07 | Obvestilo o podaljšanju zaščitne preiskave v zvezi z uvozom nekaterih jeklenih izdelkov | 14 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2018/C 457/07

Obvestilo o podaljšanju zaščitne preiskave v zvezi z uvozom nekaterih jeklenih izdelkov

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 457/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 457/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.9123 – ADM/Neovia)

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 457/01)

Komisija se je 12. decembra 2018 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32018M9123. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32018M9123. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 457/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 457/2

---

Sklepi Sveta o krepitvi evropskih vsebin v digitalnem gospodarstvu

(2018/C 457/02)

SVET EVROPSKE UNIJE

ob opozarjanju na politično ozadje tega vprašanja, kot je navedeno v prilogi (1),

PRIZNAVA, da:

| 1. | so sektorji oblikovanja in razširjanja vsebin – sem sodijo medijske vsebine in dela (avdiovizualne, tiskane in spletne vsebine) – ter drugi sektorji na področju kulture in ustvarjanja temeljni steber evropskega socialnega in gospodarskega razvoja. Kakovost in raznovrstnost evropskih vsebin sta sestavni del evropske identitete ter ključnega pomena za demokracijo in socialno vključevanje, pa tudi za dinamične in konkurenčne evropske medije ter panoge na področju kulture in ustvarjanja. Ti sektorji krepijo tudi evropsko mehko moč v svetu. S svojimi povezovalnimi učinki spodbujajo inovacije, ustvarjalnost in blaginjo na drugih področjih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | so digitalne in spletne tehnologije velika priložnost za uveljavitev novega obdobja evropske ustvarjalnosti, poleg tega ponujajo možnosti za večji dostop do evropskih kulturnih vsebin ter za ohranitev, promocijo in razširjanje naše evropske kulturne dediščine, na primer ob uporabi virtualne resničnosti. Digitalne tehnologije vsem akterjem omogočajo, da pridobijo nove spretnosti in znanja, razvijajo nove storitve in proizvode, odpirajo nove trge ter privabljajo novo občinstvo. Spletne platforme, predvsem družbeni mediji in platforme za izmenjavo videov, zagotavljajo dostop do izjemno pestrega izbora vsebin, predvsem tretjih strani, za številne uporabnike v Evropski uniji in po vsem svetu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uporaba digitalnih in spletnih tehnologij obenem pomeni izziv za vse evropske sektorje oblikovanja in razširjanja vsebin. Vsi akterji morajo prilagoditi svoje poslovne strategije, razviti svoje spretnosti, nadgraditi znanje, ponovno premisliti o strukturi svojih organizacij in oceniti finančne modele ter modele oblikovanja in razširjanja vsebin. Večja uporaba podatkov ima vse večji vpliv na vrednostne verige na vseh ravneh. Te spremembe zelo vplivajo tudi na pričakovanja in vedenje uporabnikov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | so digitalno preobrazbo v veliki meri usmerjale svetovne spletne platforme. Pri spletnih platformah, ki ponujajo kulturne in ustvarjalne vsebine, vključno z medijskimi vsebinami, so z vidika preglednosti, zavajajočih informacij, pluralnosti medijev, obdavčitve, plačila za ustvarjalce vsebin, varstva zasebnosti, promocije vsebin in kulturne raznolikosti problematični predvsem poslovni modeli, ki delujejo na podlagi algoritmov in pri katerih je razširjanje vsebin prilagojeno posameznikom, na uporabnike pa je usmerjeno tudi oglaševanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je v načrtu Evropske unije treba izpostaviti naslednje politične prednostne naloge:






  A. | spodbujanje raznolikosti, prepoznavnosti in inovacij, |
| --- | --- | --- |

5.

A.

spodbujanje raznolikosti, prepoznavnosti in inovacij,

| B. | vzpostavitev enakih pogojev, |
| --- | --- |

B.

vzpostavitev enakih pogojev,

| C. | povečanje zaupanja v informacije in vire, |
| --- | --- |

C.

povečanje zaupanja v informacije in vire,

| D. | izboljšanje spretnosti in kompetenc; |
| --- | --- |

D.

izboljšanje spretnosti in kompetenc;

| 6. | se mora Svet ob upoštevanju omenjenih sprememb in interesov državljanov odzvati celostno, ne da bi pri tem posegal v pogajanja o zakonodajnih predlogih, ki še potekajo, kot tudi ne v naslednji večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

6.

A.   Spodbujanje raznolikosti, prepoznavnosti in inovacij

POUDARJA, da:

| 7. | je pomembno, da se s pluralnostjo medijev državljanom zagotovi dostop do različnih informacij in stališč. Čezmejno sodelovanje med akterji v medijskem prostoru lahko pomaga doseči kritično maso ter pritegniti širši krog občinstva. Čezmerna koncentracija sektorjev oblikovanja in razširjanja vsebin lahko ogrozi dostop državljanov do različnih vsebin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | imajo digitalne tehnologije potencial, da omogočijo čezmejni dostop do jezikovno raznolikih medijev, kulturnih in ustvarjalnih vsebin v Evropi in onstran njenih meja, na primer s pomočjo prevajanja ali podnaslavljanja. Platforme, ki delujejo na področju medijskih in kulturnih industrij v Evropi, lahko veliko prispevajo, tako da zagotavljajo dostop do evropskih vsebin ali da te vsebine ponujajo same ali pa da oblikujejo nove evropske vsebine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je revidirana direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah namenjena nadaljnji krepitvi promocije evropskih avdiovizualnih vsebin, saj določa delež evropskih del v katalogih na zahtevo in potrebno izpostavljenost teh del v okviru storitev na zahtevo. To direktivo dopolnjuje podprogram MEDIA v okviru programa Ustvarjalna Evropa, in sicer s podporo razširjanju in promociji nenacionalnih avdiovizualnih del po vsej Evropi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | imajo lahko ustrezni nacionalni instrumenti in podporni instrumenti EU pomembno vlogo pri digitalni preobrazbi sektorjev oblikovanja in razširjanja vsebin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | morajo biti sektorji oblikovanja vsebin vključujoči in zagotavljati vpogled v različna stališča in nazore, da se poveča prepoznavnost različnih evropskih medijskih, kulturnih in ustvarjalnih vsebin in da se doseže širše občinstvo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | morajo javni medijski zavodi ohraniti visoko in trajno raven novinarskih standardov in vlaganja v visoko kakovostne evropske vsebine in še naprej razvijati inovativne načine za zagotavljanje teh vsebin javnosti; |
| --- | --- |

12.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 13. | z omogočanjem dostopa do evropskih vsebin ter spodbujanjem oblikovanja in uporabe spletnega imenika evropskih filmov spodbujajo razvoj konkurenčnih evropskih platform; |
| --- | --- |

13.

| 14. | po potrebi promovirajo in podpirajo pobude in neinvazivna orodja, ki spodbujajo možnost odkrivanja kar najširšega spektra evropskih vsebin in del, vključno z vsebinami iz majhnih držav in v jezikih z majhnim številom govorcev ter vsebinami v splošnem interesu, kot tudi dostopnost teh vsebin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kjer je primerno in mogoče, olajšajo sodelovanje med javnimi in zasebnimi ponudniki medijskih storitev, s čimer bi evropskim akterjem omogočili, da bolj enakovredno tekmujejo z akterji na svetovni ravni in v „svetu interneta“ zagotovijo nadaljnje oblikovanje evropskih vsebin in dostop do njih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priznajo, da morajo zato spletne platforme in vsi drugi akterji ravnati v skladu s pravili in predpisi tržnih sektorjev, v katerih delujejo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nadalje podpirajo sektorje oblikovanja in razširjanja vsebin pri dostopu do finančnih sredstev in priznajo veljavo koprodukciji. Po potrebi in v skladu s pravom Unije bi lahko kombiniran sistem vladnih spodbud, zasebnih virov financiranja (npr. tvegani kapital, množično financiranje) in javnega financiranja prispeval k vzpostavitvi dinamične evropske industrije vsebin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spodbujajo inovativne pristope na področju razvoja občinstva in ozaveščajo o pomenu zbiranja in obdelave podatkov na zaupanja vreden način, predvsem ob upoštevanju zakonodaje EU na področju varstva podatkov in zasebnosti, da bi omogočili boljše razumevanje potreb in pričakovanj ciljnih skupin ter obogatili proces ustvarjanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | povečajo socialno raznolikost v sektorju oblikovanja vsebin in pri zaposlovanju bolj uravnotežijo zastopanost spolov, zagotovijo pravično plačilo in prepoznavnost ter spodbujajo neodvisne raziskave, vključno z rednim zbiranjem primerljivih podatkov o deležu žensk, udeleženih pri procesu ustvarjanja, oblikovanja, in razširjanja vsebin; |
| --- | --- |

19.

POZIVA KOMISIJO, naj:

| 20. | še naprej podpira in redno ocenjuje neodvisno orodje za spremljanje pluralnosti medijev, ki ugotavlja stopnjo tveganj za pluralnost medijev v EU v digitalnem okolju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | razmisli o vse večji vlogi spletnih poslovnih modelov pri oblikovanju in razširjanju vsebin ter njihovemu vplivu na pluralnost medijev; |
| --- | --- |

21.

B.   Vzpostavitev enakih pogojev

POUDARJA, da:

| 22. | se je treba soočiti z izzivi, ki jih prinaša digitalna preobrazba gospodarstva, zato bi moral sistem obdavčitve zagotoviti, da vsa podjetja plačujejo pošten delež davkov in da obstajajo enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

22.

| 23. | potekajo razprave in razmislek o tem, kako obravnavati potrebe prihodnjega ekosistema za digitalne medije ter kulturne in ustvarjalne vsebine, vključno s potrebami potrošnikov. To velja predvsem za ustrezno opredelitev spletnih trgov in upoštevanje novih potencialno pomembnih konkurenčnih dejavnikov, kot so velepodatki, algoritmi in umetna inteligenca; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je bilo področje uporabe revidirane direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah razširjeno, da bi zagotovili, da bi se kvalitativni predpisi o oglaševanju, varstvu mladoletnikov pred škodljivimi vsebinami in varstvu splošne javnosti pred sovražnim govorom ter vsebinami, katerih objava je kaznivo dejanje, uporabljali tudi za avdiovizualne vsebine, ki se razširjajo prek platform za izmenjavo videov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je za sektor oblikovanja vsebin potrebna primerljiva statistika in analiza podatkov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | številne in različne spletne platforme ponujajo različne funkcije in storitve. Nekatere zbirajo informacije in omogočajo iskanje, druge omogočajo dostop do vsebin in storitev, ki so jih zasnovale ali jih upravljajo tretje strani, s takimi vsebinami in storitvami upravljajo in prikazujejo njihove sezname, spet druge omogočajo prodajo blaga in storitev (vključno z avdiovizualnimi storitvami). Hkrati lahko opravljajo več funkcij in tudi določajo prednostni vrstni red vsebin ali kako drugače vplivajo na dostop do vsebin in njihovo prepoznavnost; |
| --- | --- |

26.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 27. | priznajo pomen razprav, ki potekajo v Svetu in so povezane z obdavčenjem digitalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

27.

| 28. | spodbujajo pravičnost, tako da se zagotovi preglednost pravil in pogojev spletnih platform, informacij o njihovi uspešnosti, kar zadeva dela, ki jih razširjajo, parametrov objave ali uvrščanja na program, praks za določanje prednostnega vrstnega reda vsebin in oglaševalskih praks, vključenih v njihove storitve, ne da bi pri tem posegali v poslovne skrivnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | spodbujajo pravično plačilo v celotni digitalni vrednostni verigi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | si še naprej prizadevajo za ustvarjanje pogojev, v katerih bodo ustvarjalci evropskih vsebin, vključno z zaposlenimi v kulturi in medijih, lahko izkoristili priložnosti, ki jim jih ponuja digitalno gospodarstvo. |
| --- | --- |

30.

POZIVA KOMISIJO, naj:

| 31. | si še naprej prizadeva za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev v tistih sektorjih oblikovanja in razširjanja evropskih vsebin, v katerih delujejo spletne platforme, in pri tem upošteva specifične velikosti in vrste platform; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ob upoštevanju napredka v ekosistemu za digitalne medije ter kulturne in ustvarjalne vsebine razmisli, kako bi bilo mogoče preprečiti kakršno koli izkrivljanje konkurence; |
| --- | --- |

32.

| 33. | skuša ob podpori držav članic zagotoviti pravno varnost glede dejavnosti spletnih platform v ekosistemu za digitalne medije ter kulturne in ustvarjalne vsebine, med drugim glede na direktivo o elektronskem poslovanju; |
| --- | --- |

33.

C.   Povečanje zaupanja v informacije in vire

POUDARJA, da:

| 34. | imajo profesionalni mediji glede na razdrobljen informacijski prostor in grožnje nacionalni varnosti ključno vlogo pri oblikovanju, razširjanju in preverjanju informacij in so zato za javni diskurz nepogrešljivi. V zvezi s tem je vloga neodvisnih javnih medijev pri varovanju demokracije, pluralnosti, socialne kohezije ter kulturne in jezikovne raznolikosti še naprej bistvenega pomena. Poleg tega številni zasebni medijski akterji oblikujejo vsebine, ki so prav tako v javnem interesu. Zato Svet poudarja, da sta medijska pismenost državljanov in kritična presoja virov pomembni, ter obenem opozarja na sporočilo Komisije o dezinformacijah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je zagotovitev pluralnosti medijev, ki je odvisna od tega, ali so mediji v lasti različnih subjektov in ali so vsebine različne, kot tudi od neodvisnega novinarstva, bistvena, če se želimo postaviti po robu pojavu dezinformiranja in zagotoviti, da bodo evropski državljani ustrezno obveščeni. Sodelovanje in povezave v teh sektorjih imajo lahko pozitivne učinke za njihove akterje z vidika ekonomske vzdržnosti in konkurenčnosti v globalnem kontekstu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ob tem, ko se vsebine vse bolj razširjajo prek spletnih platform, Svet izpostavlja prizadevanja Komisije za boj proti nezakonitim spletnim vsebinam in nezakonitemu razširjanju vsebin; |
| --- | --- |

36.

| 37. | so varni delovni pogoji za novinarje v spreminjajočem se medijskem prostoru bistveni za zagotovitev profesionalnega in neodvisnega novinarstva; |
| --- | --- |

37.

| 38. | imajo žvižgači pomembno vlogo pri omogočanju dela novinarjev in neodvisnih medijev, saj namesto njih opravljajo nalogo javnega psa čuvaja; |
| --- | --- |

38.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 39. | okrepijo evropski medijski ekosistem, da bi zagotovili trajnostno produkcijo in prepoznavnost profesionalnega novinarstva, s čimer bi okrepili vlogo državljanov, zaščitili demokracijo in se učinkovito borili proti širjenju dezinformacij; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zagotovijo učinkovito zaščito novinarjev ter drugih medijskih akterjev in njihovih virov, tudi s področja raziskovalnega novinarstva; |
| --- | --- |

40.

| 41. | spodbujajo profesionalno novinarstvo v vseh državah članicah in spodbujajo čezmejno novinarstvo z razvojem znanj in spretnosti, usposabljanjem in vzpostavitvijo novih tehnologij v novinarskih redakcijah; |
| --- | --- |

41.

| 42. | spodbujajo neodvisno novinarstvo in zaščitijo novinarje pred neustreznimi vplivi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | spodbujajo zakonito razširjanje vsebin in razmislijo o pomenu zmanjšanja nezakonitega razširjanja in nedovoljene uporabe ustvarjalnih vsebin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zagotovijo boljši dostop in prost pretok informacij v korist medijev in javnosti ter s tem povečajo preglednost javne uprave in okrepijo medijsko svobodo, državljane pa opolnomočijo, da izkoristijo svobodo izražanja; |
| --- | --- |

44.

POZIVA KOMISIJO, naj:

| 45. | še naprej podpira projekte, ki spremljajo medijsko svobodo in pluralnost medijev ter zagotavljajo pravno in praktično pomoč ogroženim novinarjem in medijskim delavcem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | še naprej redno spremlja kodeks ravnanja v zvezi z dezinformacijami in države članice obvešča o učinkih njegovega izvajanja, predvsem zaradi volitev v Evropski parlament leta 2019; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zagotovi večjo preglednost in predvidljivost državne pomoči v okviru ekosistema digitalnih medijev ter kulturnih in ustvarjalnih vsebin in da na voljo uporabnikom prijazno spletno odložišče podatkov z napotili na veljavna pravila o državni pomoči in ustrezno sodno prakso; |
| --- | --- |

47.

D.   Izboljšanje spretnosti in kompetenc

POUDARJA, da:

| 48. | je zaradi sprememb potreben razvoj novih zmogljivosti. Medijska pismenost je odločilni dejavnik tako za uporabnike kot ustvarjalce vsebin, obenem pa morajo biti zaposleni v panogah oblikovanja in razširjanja vsebin opremljeni s kombinacijo ustvarjalnih, digitalnih in podjetniških spretnosti, ki jim omogočajo, da kar najbolje izkoristijo obstoječe in nastajajoče tehnologije; |
| --- | --- |

48.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 49. | spodbujajo in podpirajo medijsko in digitalno pismenost, da bi nadgradili kritičen odnos državljanov do razširjanih in izpostavljenih medijskih vsebin, ter spodbujajo nadaljnje usposabljanje na področju medijske in digitalne pismenosti med zaposlenimi v medijih; |
| --- | --- |

49.

| 50. | prilagodijo programe usposabljanja, krepitve kompetenc in promocijske programe, da bodo bolj usklajeni z uporabo tako starih kot novih medijev in tehnologij, kot so načela kakovostnega novinarstva, vizualne pismenosti, umetne inteligence, tehnologije veriženja blokov, virtualne resničnosti in podatkovne analitike. Zagotavljanje pogojev za visoko kakovostno medijsko raziskovanje in študij novinarstva je ključnega pomena pri ohranjanju visoko kakovostnega evropskega medijskega prostora; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vzpostavijo strukturiran dialog med študenti, akademiki in industrijo, da bi spodbudili inovacije v sektorjih oblikovanja vsebin in izkoristili potencial ustvarjalnosti in kulturne raznolikosti za inovacije; |
| --- | --- |

51.

POZIVA KOMISIJO, naj:

| 52. | izboljša medijsko pismenost, tako da podpre izobraževalne pobude za študente in izobraževalne delavce ter druge strokovnjake, kot so knjižničarji in novinarji, ter s ciljno usmerjenimi kampanjami ozaveščanja v okviru civilne družbe. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  V Prilogi so navedeni relevantni dokumenti, ki se nanašajo na zadevna vprašanja (sporočila Evropske komisije, zakonodajni akti, sklepi Sveta itd.).

---

PRILOGA

Sklepi Sveta

| — | Sklepi Sveta o evropski avdiovizualni politiki v digitalni dobi, 3. 12. 2014, 2014/C 433/02 |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o evropski avdiovizualni politiki v digitalni dobi, 3. 12. 2014, 2014/C 433/02

| — | Sklepi Sveta o povezovanju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev z drugimi sektorji za spodbujanje inovacij, ekonomske vzdržnosti in socialnega vključevanja, 27. 5. 2015, 2015/C 172/13 |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o povezovanju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev z drugimi sektorji za spodbujanje inovacij, ekonomske vzdržnosti in socialnega vključevanja, 27. 5. 2015, 2015/C 172/13

| — | Sklepi Sveta o razvoju medijske pismenosti in kritičnega razmišljanja z izobraževanjem in usposabljanjem, 14. 6. 2016, 2016/C 212/05 |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o razvoju medijske pismenosti in kritičnega razmišljanja z izobraževanjem in usposabljanjem, 14. 6. 2016, 2016/C 212/05

| — | Sklepi Sveta o spodbujanju dostopa do kulture prek digitalnih pripomočkov, s poudarkom na razvoju občinstva, 12. 12. 2017, 2017/C 425/04 |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o spodbujanju dostopa do kulture prek digitalnih pripomočkov, s poudarkom na razvoju občinstva, 12. 12. 2017, 2017/C 425/04

Zakonodajni akti

| — | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju), 8. 6. 2000, 2000/31/ES |
| --- | --- |

—

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju), 8. 6. 2000, 2000/31/ES

| — | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi, 22. 5. 2001, 2001/29/ES |
| --- | --- |

—

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi, 22. 5. 2001, 2001/29/ES

| — | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah), 10. 3. 2010, 2010/13/EU |
| --- | --- |

—

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah), 10. 3. 2010, 2010/13/EU

| — | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020), 11. 12. 2013, št. 1295/2013 |
| --- | --- |

—

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa Ustvarjalna Evropa (2014–2020), 11. 12. 2013, št. 1295/2013

Sporočila in priporočila Komisije

| — | Sporočilo Komisije z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo, 6. 5. 2015, COM(2015) 192 final |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo, 6. 5. 2015, COM(2015) 192 final

| — | Sporočilo Komisije z naslovom Spletne platforme in enotni digitalni trg, priložnosti in izzivi za Evropo, 25. 5. 2016, COM(2016) 288 final |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije z naslovom Spletne platforme in enotni digitalni trg, priložnosti in izzivi za Evropo, 25. 5. 2016, COM(2016) 288 final

| — | Sporočilo Komisije z naslovom Boj proti nezakonitim spletnim vsebinam – Povečanje odgovornosti spletnih platform, 28. 9. 2017, COM(2017) 555 final |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije z naslovom Boj proti nezakonitim spletnim vsebinam – Povečanje odgovornosti spletnih platform, 28. 9. 2017, COM(2017) 555 final

| — | Priporočilo Komisije o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin, 1. 3. 2018, EU(2018) 334 final |
| --- | --- |

—

Priporočilo Komisije o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin, 1. 3. 2018, EU(2018) 334 final

| — | Sporočilo Komisije z naslovom Umetna inteligenca za Evropo, 25. 4. 2018, COM(2018) 237 final |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije z naslovom Umetna inteligenca za Evropo, 25. 4. 2018, COM(2018) 237 final

| — | Sporočilo Komisije z naslovom Boj proti dezinformacijam na spletu: evropski pristop, 26. 4. 2018, COM(2018) 236 final |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije z naslovom Boj proti dezinformacijam na spletu: evropski pristop, 26. 4. 2018, COM(2018) 236 final

| — | Sporočilo Komisije z naslovom Nova evropska agenda za kulturo, 22. 5. 2018, COM(2018) 267 final |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije z naslovom Nova evropska agenda za kulturo, 22. 5. 2018, COM(2018) 267 final

Mednarodni sporazumi

| — | Konvencija Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, 20. 10. 2005 |
| --- | --- |

—

Konvencija Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, 20. 10. 2005

---

Evropska komisija

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 457/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 457/8

---

Menjalni tečaji eura (1)

18. decembra 2018

(2018/C 457/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1377 |
| JPY | japonski jen | 127,86 |
| DKK | danska krona | 7,4675 |
| GBP | funt šterling | 0,89715 |
| SEK | švedska krona | 10,2760 |
| CHF | švicarski frank | 1,1281 |
| ISK | islandska krona | 139,00 |
| NOK | norveška krona | 9,8835 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,753 |
| HUF | madžarski forint | 323,11 |
| PLN | poljski zlot | 4,2848 |
| RON | romunski leu | 4,6467 |
| TRY | turška lira | 6,0782 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5810 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5249 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8976 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6556 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5590 |
| KRW | južnokorejski won | 1 284,35 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,3106 |
| CNY | kitajski juan | 7,8455 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4048 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 472,76 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7579 |
| PHP | filipinski peso | 60,390 |
| RUB | ruski rubelj | 76,1678 |
| THB | tajski bat | 37,277 |
| BRL | brazilski real | 4,4366 |
| MXN | mehiški peso | 22,8293 |
| INR | indijska rupija | 80,2530 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1377

JPY

japonski jen

127,86

DKK

danska krona

7,4675

GBP

funt šterling

0,89715

SEK

švedska krona

10,2760

CHF

švicarski frank

1,1281

ISK

islandska krona

139,00

NOK

norveška krona

9,8835

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,753

HUF

madžarski forint

323,11

PLN

poljski zlot

4,2848

RON

romunski leu

4,6467

TRY

turška lira

6,0782

AUD

avstralski dolar

1,5810

CAD

kanadski dolar

1,5249

HKD

hongkonški dolar

8,8976

NZD

novozelandski dolar

1,6556

SGD

singapurski dolar

1,5590

KRW

južnokorejski won

1 284,35

ZAR

južnoafriški rand

16,3106

CNY

kitajski juan

7,8455

HRK

hrvaška kuna

7,4048

IDR

indonezijska rupija

16 472,76

MYR

malezijski ringit

4,7579

PHP

filipinski peso

60,390

RUB

ruski rubelj

76,1678

THB

tajski bat

37,277

BRL

brazilski real

4,4366

MXN

mehiški peso

22,8293

INR

indijska rupija

80,2530

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 457/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 457/9

---

Sporočilo Komisije o podaljšanju veljavnosti Sporočila Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov

(2018/C 457/04)

I.   Uvod

Podaljšanje veljavnosti Sporočila Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov

| (1) | Sporočilo Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov (v nadaljnjem besedilu: Sporočilo) (1) se v skladu s točko 40 tega sporočila uporablja do 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

(1)

Tržljivost tveganj v zvezi s kratkoročnimi izvoznimi krediti, ki se nanašajo na Grčijo

| (2) | Sporočilo v točki 13 določa, da državni zavarovatelji (2) ne morejo zagotavljati kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov za tržna tveganja. Tržna tveganja so v točki 9 opredeljena kot komercialna in politična tveganja z najdaljšim obdobjem tveganja manj kot dve leti, ki veljajo za javne in zasebne kupce v državah iz Priloge k navedenemu sporočilu. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Komisija je zaradi premajhne zmogljivosti za zavarovanje ali pozavarovanje izvoza v Grčijo spremenila Sporočilo in Grčijo v letu 2013 začasno odstranila s seznama držav s tržnimi tveganji. Ta sprememba je bila od takrat večkrat podaljšana (3). Zadnje podaljšanje veljavnosti bo prenehalo veljati 31. decembra 2018. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Grčija bi tako od 1. januarja 2019 veljala za državo s tržnimi tveganji, saj so na seznam držav s tržnimi tveganji v Prilogi k Sporočilu vključene vse države članice EU. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Komisija je v skladu s točko 36 Sporočila več mesecev pred potekom zadnje spremembe začela s pregledom zmogljivosti za zavarovanje in pozavarovanje izvoza v Grčijo, da bi presodila, ali trenutne tržne razmere opravičujejo ponovno vključitev Grčije na seznam držav s tržnimi tveganji s 1. januarjem 2019 oziroma ali so tržne zmogljivosti še vedno premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičenih tveganj in je potrebno podaljšanje odstranitve. |
| --- | --- |

(5)

II.   Ocena

Podaljšanje veljavnosti Sporočila

| (6) | Zaradi potrebe po kontinuiteti in pravni varnosti pri obravnavanju državne pomoči na področju kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov se zdi primerno, da se sedanje sporočilo uporablja do 31. decembra 2020. Tako bo datum izteka veljavnosti Sporočila usklajen z datumi večine smernic o državni pomoči, sprejetih v skladu s programom posodobitve področja državnih pomoči. |
| --- | --- |

(6)

Tržljivost kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov, ki se nanaša na Grčijo

| (7) | Komisija je v skladu z oddelkom 5.2 Sporočila oceno izvedla na podlagi meril, določenih v točki 33: zmogljivosti zasebnih zavarovateljev kreditov, bonitetnih ocen in uspešnosti podjetniškega sektorja (zlasti plačilne nesposobnosti). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Da bi presodila, ali je zaradi zasebnih zmogljivosti, ki so premajhne za kritje vseh ekonomsko upravičenih tveganj, upravičeno podaljšati začasno odstranitev Grčije s seznama držav s tržnimi tveganji, se je Komisija posvetovala z državami članicami, zasebnimi zavarovatelji kreditov in drugimi zainteresiranimi stranmi ter jih zaprosila za informacije. 11. oktobra 2018 je objavila poziv za predložitev informacij v zvezi z razpoložljivostjo kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov za izvoz v Grčijo (4). Rok za odgovore je potekel 9. novembra 2018. Komisija je prejela 21 odgovorov držav članic in dva odgovora drugih zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Glede na informacije, ki so bile Komisiji predložene v okviru javnega poziva za predložitev informacij, so zasebni zavarovatelji kratkoročnih izvoznih kreditov ohranili enako stroge pogoje za zagotavljanje zavarovalnega kritja za izvoz v Grčijo v vseh trgovinskih sektorjih. Hkrati državni zavarovatelji še naprej beležijo precejšnje povpraševanje po zavarovanju kreditov za izvoz v Grčijo, kar potrjuje omejeno razpoložljivost zasebnega zavarovanja. Kar zadeva države članice, jih je šest izrecno zaprosilo za podaljšanje trenutne izključitve Grčije s seznama držav s tržnimi tveganji, štiri so navedle, da ne nasprotujejo podaljšanju, tri države članice pa so menile, da se tveganja, povezana z izvozom, zaradi boljših gospodarskih razmer v Grčiji lahko obravnavajo kot tržna. Veliko tistih, ki so predložili informacije, je opozorilo na povpraševanje po javnih izvoznih kreditih in obotavljanje zasebnih zavarovateljev, da bi zavarovali kredite za izvoz v Grčijo. Kar zadeva drugi zainteresirani strani, je ena od njiju menila, da so se razmere v Grčiji izboljšale in da lahko kratkoročno tveganje v Grčiji zavarujejo zasebni zavarovatelji, druga pa je bila mnenja, da je potrebno podaljšanje odstranitve Grčije s seznama držav s tržnimi tveganji. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Podatki o slabih posojilih v Grčiji kažejo, da je njihov obseg kljub postopnemu upadanju še vedno visok. Ti podatki pojasnjujejo, zakaj si zasebni sektor kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov še ni opomogel, saj odražajo tveganje, da podjetja v Grčiji ne bi mogla poravnati svojih računov. V Grčiji slaba posojila zasebnega sektorja dejansko predstavljajo polovico bruto posojil zasebnega sektorja. V bančnem sektorju slaba posojila predstavljajo okoli 44,6 % bruto posojil (5), pri čemer ta številka za EU v enakem obdobju povprečno znaša 3,6 % (drugo četrtletje leta 2018). Zaradi tako visoke ravni slabih posojil nastaja vtis, da je zasebno zavarovanje preveč tvegano. Čeprav se ti statistični podatki postopno izboljšujejo s pomočjo okrepljenega okvira za reševanje slabih posojil, zasebni trg za kratkoročna zavarovanja izvoznih kreditov za izvoz v Grčijo še ne obstaja. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Bonitetne ocene Grčije so trenutno B3 (Moody’s), B+ (Standard & Poor’s) in BB– (Fitch). Glede na navedeno se Grčija uvršča v neinvesticijski razred in tveganja za upnike so precejšnja. Evropska centralna banka od avgusta 2018 grških državnih obveznic ne sprejema več kot zavarovanje. Poleg tega jih Evropska centralna banka ni vključila v svoj program nakupa obveznic. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Donos grških 10-letnih državnih obveznic je trenutno (6) okoli 4,4 %. Čeprav se je ta donos v primerjavi s stanjem izpred enega leta precej zmanjšal, je še vedno visok v primerjavi z drugimi državami članicami EU (7). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Grško gospodarstvo je začelo v letu 2017 znova rahlo rasti. Iz podatkov, ki jih je objavil grški statistični urad oktobra 2018, je razvidno, da se je realni BDP v letu 2017 povečal za 1,5 % (8). Realna rast BDP naj bi se v letih 2018 in 2019 še pospešila ob predpostavki, da bo Grčija še naprej ostala zavezana k reformam in jih bo tudi izvajala. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Komisija glede na te okoliščine meni, da zasebne zmogljivosti niso zadostne za kritje vseh ekonomsko upravičenih tveganj, zaradi česar bo podaljšala odstranitev Grčije s seznama držav s tržnimi tveganji do 31. decembra 2019. V tem primeru se uporabljajo pogoji kritja iz oddelka 4.3 Sporočila. |
| --- | --- |

(14)

Sprememba Sporočila

| (15) | Komisija se je odločila, da bo sedanje sporočilo še naprej uporabljala do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Od 1. januarja 2019 do 31. decembra 2020 se uporablja naslednja sprememba Sporočila Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov:






  — | Priloga se nadomesti z naslednjim:

  „Seznam držav s tržnimi tveganji:







  Belgija | Ciper | Slovaška |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bolgarija | Latvija | Finska |
| Češka | Litva | Švedska |
| Danska | Luksemburg | Združeno kraljestvo |
| Nemčija | Madžarska | Avstralija |
| Estonija | Malta | Kanada |
| Irska | Nizozemska | Islandija |
| Grčija (9) | Avstrija | Japonska |
| Španija | Poljska | Nova Zelandija |
| Francija | Portugalska | Norveška |
| Hrvaška | Romunija | Švica |
| Italija | Slovenija | Združene države Amerike“. |

(16)

—

Priloga se nadomesti z naslednjim:

„Seznam držav s tržnimi tveganji:

Belgija

Ciper

Slovaška

Bolgarija

Latvija

Finska

Češka

Litva

Švedska

Danska

Luksemburg

Združeno kraljestvo

Nemčija

Madžarska

Avstralija

Estonija

Malta

Kanada

Irska

Nizozemska

Islandija

Grčija (9)

Avstrija

Japonska

Španija

Poljska

Nova Zelandija

Francija

Portugalska

Norveška

Hrvaška

Romunija

Švica

Italija

Slovenija

Združene države Amerike“.

---

(1)  Sporočilo Komisije državam članicam o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za kratkoročno zavarovanje izvoznih kreditov (UL C 392, 19.12.2012, str. 1).

1

(2)  Državni zavarovatelj je v Sporočilu opredeljen kot družba ali druga organizacija, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov s podporo ali v imenu države članice, ali država članica, ki nudi zavarovanje izvoznih kreditov.

2

(3)  Leta 2013 (UL C 372, 19.12.2013, str. 1), v začetku leta 2015 (UL C 28, 28.1.2015, str. 1), junija 2015 (UL C 215, 1.7.2015, str. 1), junija 2016 (UL C 244, 5.7.2016, str. 1), junija 2017 (UL C 206, 30.6.2017, str. 1) in nazadnje junija 2018 (UL C 225, 28.6.2018, str. 1).

3

(4)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2018_stec_greece/index_en.html

4

(5)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/2385362/EBA+Dashboard+-+Q2+2018.pdf

5

(6)  Oktober 2018.

6

(7)  To ustreza razmiku skoraj 4 % glede na donos 10-letnih nemških državnih obveznic.

7

(8)  http://www.statistics.gr/en/home/

8

(9)  Grčija se začasno odstrani s seznama držav s tržnimi tveganji do 31. decembra 2019.

9

---

Evropska agencija za varnost hrane

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 457/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 457/12

---

Povezovanje organizacij, ki delujejo na področjih poslanstva Evropske agencije za varnost hrane (EFSA)

(2018/C 457/05)

Člen 36(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 (1) določa, da „Upravni odbor [Evropske agencije za varnost hrane] na predlog izvršilnega direktorja sestavi seznam za objavo pristojnih organizacij, ki jih določijo države članice, ki lahko pomagajo agenciji pri izpolnjevanju njenega poslanstva posamično ali v omrežju.“

Upravni odbor Evropske agencije za varnost hrane je seznam prvič sestavil 19. decembra 2006, od takrat pa:

| i. | ga redno posodablja na podlagi predlogov izvršnega direktorja agencije EFSA in ob upoštevanju sprememb ali novih predlogov držav članic za imenovanje (v skladu s členom 2(4) Uredbe Komisije (ES) št. 2230/2004 (2)); |
| --- | --- |

i.

ga redno posodablja na podlagi predlogov izvršnega direktorja agencije EFSA in ob upoštevanju sprememb ali novih predlogov držav članic za imenovanje (v skladu s členom 2(4) Uredbe Komisije (ES) št. 2230/2004 (2));

| ii. | ga objavlja na spletni strani agencije EFSA, kjer je na voljo najnovejši posodobljeni seznam pristojnih organizacij in |
| --- | --- |

ii.

ga objavlja na spletni strani agencije EFSA, kjer je na voljo najnovejši posodobljeni seznam pristojnih organizacij in

| iii. | ga zagotavlja organizacijam prek iskalnika na podlagi člena 36, v katerem so na voljo kontaktne informacije in posebna področja pristojnosti organizacij. |
| --- | --- |

iii.

ga zagotavlja organizacijam prek iskalnika na podlagi člena 36, v katerem so na voljo kontaktne informacije in posebna področja pristojnosti organizacij.

Ustrezne informacije so na voljo na spletni strani agencije EFSA prek naslednjih povezav:

| i. | zadnja sprememba seznama pristojnih organizacij, ki jo je upravni odbor agencije EFSA sprejel dne [12.12.2018] – [http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/181212]; |
| --- | --- |

i.

zadnja sprememba seznama pristojnih organizacij, ki jo je upravni odbor agencije EFSA sprejel dne [12.12.2018] – [http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/181212];

| ii. | posodobljeni seznam pristojnih organizacij – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf in |
| --- | --- |

ii.

posodobljeni seznam pristojnih organizacij – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf in

| iii. | iskalnik na podlagi člena 36 – http://www.efsa.europa.eu/art36/search |
| --- | --- |

iii.

iskalnik na podlagi člena 36 – http://www.efsa.europa.eu/art36/search

Evropska agencija za varnost hrane bo to obvestilo posodabljala, zlasti kar zadeva navedene spletne povezave.

Za več informacij se obrnite na naslov Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 2230/2004 z dne 23. decembra 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 178/2002 v zvezi z mrežo organizacij, ki delujejo na področjih dela Evropske agencije za varnost hrane (UL L 379, 24.12.2004, str. 64, kakor je bila nazadnje spremenjena).

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 457/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 457/13

---

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 457/06)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Zadevne rute | Alghero–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Alghero
  Alghero–Milano Linate in Milano Linate–Alghero
  Cagliari–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Cagliari
  Cagliari–Milano Linate in Milano Linate–Cagliari
  Olbia–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Olbia
  Olbia–Milano Linate in Milano Linate–Olbia |
| Novi datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe | 17. april 2019 |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z obveznostmi javne službe | Referenčni dokument


  UL C 314/10 z dne 6. septembra 2018

  Dodatne informacije:





  Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti |
| Direzione Generale per gli Aeroporti ed il trasporto aereo |
| Tel. +39 0641583681/3683 |
| E-naslov: segreteria_dgata@pec.mit.gov.it |
| Spletišče: http://www.mit.gov.it. |

Država članica

Italija

Zadevne rute

Alghero–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Alghero

Alghero–Milano Linate in Milano Linate–Alghero

Cagliari–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Cagliari

Cagliari–Milano Linate in Milano Linate–Cagliari

Olbia–Rim Fiumicino in Rim Fiumicino–Olbia

Olbia–Milano Linate in Milano Linate–Olbia

Novi datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe

17. april 2019

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z obveznostmi javne službe

Referenčni dokument

UL C 314/10 z dne 6. septembra 2018

Dodatne informacije:

Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

Direzione Generale per gli Aeroporti ed il trasporto aereo

Tel. +39 0641583681/3683

E-naslov: segreteria_dgata@pec.mit.gov.it

Spletišče: http://www.mit.gov.it.

| Regione autonoma della Sardegna |
| --- |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione generale dei trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale |
| Tel. +39 0706067331 |
| Faks +39 0706067309 |
| Spletišče: http://www.regione.sardegna.it |
| E-naslov | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it |

Regione autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione generale dei trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e continuità territoriale

Tel. +39 0706067331

Faks +39 0706067309

Spletišče: http://www.regione.sardegna.it

E-naslov

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 19.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 457/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 457/14

---

Obvestilo o podaljšanju zaščitne preiskave v zvezi z uvozom nekaterih jeklenih izdelkov

(2018/C 457/07)

Komisija je 26. marca 2018 začela zaščitno preiskavo v zvezi z nekaterimi jeklenimi izdelki (1).

V skladu s členom 6(3) Uredbe (EU) 2015/478 o skupnih pravilih za uvoz (2) in členom 4(3) Uredbe (EU) 2015/755 (3) se taka preiskava zaključi najpozneje 9 mesecev po začetku preiskave. Vendar se lahko ta rok v izjemnih okoliščinah podaljša za največ 2 meseca. V tem primeru Komisija objavi obvestilo, v katerem navede trajanje podaljšanja in povzetek razlogov za njegovo podaljšanje.

Zato Komisija obvešča, da se bo preiskava podaljšala za največ dva meseca iz naslednjih razlogov.

Obseg preiskave v smislu obsega izdelka (28 kategorij izdelkov) in število zainteresiranih strani (registriranih je več kot 800 strani) sta brez primere. Preiskava torej pomeni veliko upravno breme za Komisijo, ki mora obravnavati znatno število stališč, ki so jih predložile strani, ter opraviti kompleksno pravno in gospodarsko analizo najsodobnejših podatkov. Veliko zainteresiranih strani, ki so dejavno sodelovale v preiskavi s predložitvijo odgovorov na vprašalnik, je predložilo pisne pripombe in/ali se udeležilo zaslišanj. Zbiranje in analiza tako velikih količin prejetih informacij sta zahtevala veliko časa in virov. Poleg tega sedanji začasni zaščitni ukrepi, sprejeti za nekatere jeklene izdelke, zagotavljajo potrebno začasno zaščito industrije Unije, tako da podaljšanje sedanje preiskave ne bi imelo negativnih učinkov.

Zato se šteje, da zgoraj navedeno velja za izjemne okoliščine, v katerih lahko Komisija trajanje preiskave podaljša na več kot 9 mesecev.

Komisija bo torej najpozneje do 1. februarja 2019 objavila izvedbeno uredbo, če bodo sprejeti dokončni ukrepi.

---

(1)  UL C 111, 26.3.2018, str. 29.

(2)  UL L 83, 27.3.2015, str. 16.

(3)  UL L 123, 19.5.2015, str. 33.

---