# Uradni list C 466/2018

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 466 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6128. december 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 466

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6128. december 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2018/C 466/01 | Priporočilo Sveta z dne 7. decembra 2018 o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2018/C 466/01

Priporočilo Sveta z dne 7. decembra 2018 o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| 2018/C 466/02 | Sklep predsedstva Evropskega parlamenta z dne 10. decembra 2018 o spremembi Izvedbenih ukrepov v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta | 8 |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 466/03 | Menjalni tečaji eura | 11 |
| 2018/C 466/04 | Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije | 12 |
| 2018/C 466/05 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 28 držav članic, ki veljajo od 1. januarja 2019(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 ( UL L 140, 30.4.2004, str. 1 )) | 14 |
| 2018/C 466/06 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 15 |
| 2018/C 466/07 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 16 |
| 2018/C 466/08 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 17 |
| 2018/C 466/09 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 18 |
| 2018/C 466/10 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 19 |
| 2018/C 466/11 | Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku | 20 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2018/C 466/12 | Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 21 |
| 2018/C 466/13 | Državni prazniki v letu 2019 | 22 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

2018/C 466/02

Sklep predsedstva Evropskega parlamenta z dne 10. decembra 2018 o spremembi Izvedbenih ukrepov v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta

8

Evropska komisija

2018/C 466/03

Menjalni tečaji eura

11

2018/C 466/04

Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije

12

2018/C 466/05

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 28 držav članic, ki veljajo od 1. januarja 2019(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 ( UL L 140, 30.4.2004, str. 1 ))

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 ( UL L 140, 30.4.2004, str. 1 ))

14

2018/C 466/06

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

15

2018/C 466/07

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

16

2018/C 466/08

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

17

2018/C 466/09

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

18

2018/C 466/10

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

19

2018/C 466/11

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

20

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2018/C 466/12

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

21

2018/C 466/13

Državni prazniki v letu 2019

22

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 466/14 | Objava spremenjenega enotnega dokumenta na osnovi zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 24 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2018/C 466/14

Objava spremenjenega enotnega dokumenta na osnovi zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 7. decembra 2018

o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem

(2018/C 466/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 168(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi. Dejavnost Unije, ki dopolnjuje nacionalne politike, je usmerjena k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju telesnih in duševnih obolenj in bolezni ter odpravljanju vzrokov, ki ogrožajo zdravje ljudi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) se pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotavlja visoka raven varovanja zdravja ljudi. Dejavnost Unije, ki dopolnjuje nacionalne politike, je usmerjena k izboljševanju javnega zdravja, preprečevanju telesnih in duševnih obolenj in bolezni ter odpravljanju vzrokov, ki ogrožajo zdravje ljudi.

| (2) | V skladu s členom 168(6) PDEU lahko Svet na predlog Komisije sprejme priporočila za namene iz navedenega člena za izboljšanje javnega zdravja, zlasti v povezavi z obvladovanjem močno razširjenih težkih bolezni ter nadzorom nad veliko čezmejno ogroženostjo zdravja, zgodnjim obveščanjem o taki ogroženosti in bojem proti njej. Bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, se štejejo za močno razširjene težke bolezni. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 168(6) PDEU lahko Svet na predlog Komisije sprejme priporočila za namene iz navedenega člena za izboljšanje javnega zdravja, zlasti v povezavi z obvladovanjem močno razširjenih težkih bolezni ter nadzorom nad veliko čezmejno ogroženostjo zdravja, zgodnjim obveščanjem o taki ogroženosti in bojem proti njej. Bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, se štejejo za močno razširjene težke bolezni.

| (3) | Cepljenje je eden od najučinkovitejših in najbolj stroškovno učinkovitih javnozdravstvenih ukrepov, razvitih v 20. stoletju, ter ostaja glavno orodje za primarno preprečevanje nalezljivih bolezni. |
| --- | --- |

(3)

Cepljenje je eden od najučinkovitejših in najbolj stroškovno učinkovitih javnozdravstvenih ukrepov, razvitih v 20. stoletju, ter ostaja glavno orodje za primarno preprečevanje nalezljivih bolezni.

| (4) | Čeprav so programi cepljenja v pristojnosti držav članic, bi bili zaradi čezmejne narave bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, in skupnih izzivov, s katerimi se soočajo nacionalni programi imunizacije, potrebni bolj usklajeno evropsko ukrepanje in pristopi k preprečevanju ali omejevanju čezmejnega širjenja epidemij in bolezni. |
| --- | --- |

(4)

Čeprav so programi cepljenja v pristojnosti držav članic, bi bili zaradi čezmejne narave bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, in skupnih izzivov, s katerimi se soočajo nacionalni programi imunizacije, potrebni bolj usklajeno evropsko ukrepanje in pristopi k preprečevanju ali omejevanju čezmejnega širjenja epidemij in bolezni.

| (5) | Napačne informacije, ki jih hitro širijo družbeni mediji in glasni nasprotniki cepljenja, podžigajo napačne predstave, ki pozornost javnosti odvračajo od individualnih in družbenih koristi cepljenja in tveganj zaradi nalezljivih bolezni ter povzročajo vedno večje nezaupanje v cepljenje in strah pred nedokazanimi neželenimi dogodki. Zato je treba okrepiti dialog z državljani, pokazati razumevanje za njihove dejanske skrbi ali dvome v zvezi s cepljenjem ter se nanje ustrezno odzvati, kjer se pokaže potreba za to. |
| --- | --- |

(5)

Napačne informacije, ki jih hitro širijo družbeni mediji in glasni nasprotniki cepljenja, podžigajo napačne predstave, ki pozornost javnosti odvračajo od individualnih in družbenih koristi cepljenja in tveganj zaradi nalezljivih bolezni ter povzročajo vedno večje nezaupanje v cepljenje in strah pred nedokazanimi neželenimi dogodki. Zato je treba okrepiti dialog z državljani, pokazati razumevanje za njihove dejanske skrbi ali dvome v zvezi s cepljenjem ter se nanje ustrezno odzvati, kjer se pokaže potreba za to.

| (6) | Zdravstveni delavci imajo ključno vlogo pri uresničevanju cilja večjih stopenj precepljenosti. Zato bi morali njihova prizadevanja podpreti s priložnostmi za nadaljnje izobraževanje in usposabljanje o cepivih v skladu z nacionalnimi priporočili. |
| --- | --- |

(6)

Zdravstveni delavci imajo ključno vlogo pri uresničevanju cilja večjih stopenj precepljenosti. Zato bi morali njihova prizadevanja podpreti s priložnostmi za nadaljnje izobraževanje in usposabljanje o cepivih v skladu z nacionalnimi priporočili.

| (7) | Odzvati bi se bilo treba na primere, ko se stopnja precepljenosti zdravstvenih delavcev glede na nacionalna priporočila šteje za nezadostno, da se tako zaščiti zdravje teh delavcev in njihovih pacientov. |
| --- | --- |

(7)

Odzvati bi se bilo treba na primere, ko se stopnja precepljenosti zdravstvenih delavcev glede na nacionalna priporočila šteje za nezadostno, da se tako zaščiti zdravje teh delavcev in njihovih pacientov.

| (8) | Razlike med razporedi cepljenja držav članic, ki se kažejo v priporočilih, vrstah uporabljenih cepiv, številu danih odmerkov in časovni razporeditvi cepljenja, povečujejo tveganje, da državljani, zlasti otroci, pri selitvi iz ene države članice v drugo preskočijo katero od cepljenj. |
| --- | --- |

(8)

Razlike med razporedi cepljenja držav članic, ki se kažejo v priporočilih, vrstah uporabljenih cepiv, številu danih odmerkov in časovni razporeditvi cepljenja, povečujejo tveganje, da državljani, zlasti otroci, pri selitvi iz ene države članice v drugo preskočijo katero od cepljenj.

| (9) | Potreba po približanju imunizacijskih storitev državljanom zahteva usmerjena prizadevanja za pomoč najranljivejšim v družbi, zlasti prek izvajalcev v skupnosti. Evropski strukturni skladi, zlasti Evropski socialni sklad (ESS) in Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), zagotavljajo državam članicam veliko priložnosti za okrepitev usposabljanja zdravstvenih delavcev o cepivih, pa tudi zmogljivosti zdravstvene infrastrukture na področju cepljenja. |
| --- | --- |

(9)

Potreba po približanju imunizacijskih storitev državljanom zahteva usmerjena prizadevanja za pomoč najranljivejšim v družbi, zlasti prek izvajalcev v skupnosti. Evropski strukturni skladi, zlasti Evropski socialni sklad (ESS) in Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), zagotavljajo državam članicam veliko priložnosti za okrepitev usposabljanja zdravstvenih delavcev o cepivih, pa tudi zmogljivosti zdravstvene infrastrukture na področju cepljenja.

| (10) | Demografske spremembe, mobilnost ljudi, podnebne spremembe in manjša imunizacija prispevajo k negativnim epidemiološkim spremembam pri boleznih, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem in za katere so potrebni programi cepljenja skozi celotno življenjsko dobo, ne le v otroštvu. Ta pristop stremi k zagotavljanju ustrezne vseživljenjske zaščite ter prispeva k zdravemu življenju in zdravemu staranju, pa tudi k vzdržnosti zdravstvenih sistemov. |
| --- | --- |

(10)

Demografske spremembe, mobilnost ljudi, podnebne spremembe in manjša imunizacija prispevajo k negativnim epidemiološkim spremembam pri boleznih, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem in za katere so potrebni programi cepljenja skozi celotno življenjsko dobo, ne le v otroštvu. Ta pristop stremi k zagotavljanju ustrezne vseživljenjske zaščite ter prispeva k zdravemu življenju in zdravemu staranju, pa tudi k vzdržnosti zdravstvenih sistemov.

| (11) | Pomanjkanje cepiv neposredno vpliva na zagotavljanje in izvajanje nacionalnih programov cepljenja, države članice se soočajo z različnimi motnjami v preskrbi s cepivi, proizvodne zmogljivosti v EU so še vedno omejene in še naprej prihaja do težav pri čezmejni izmenjavi cepiv, hkrati pa neusklajeno načrtovanje potreb prispeva k negotovosti povpraševanja. Evropska unija in njeni državljani so tako še naprej izpostavljeni v primeru izbruhov nalezljivih bolezni. |
| --- | --- |

(11)

Pomanjkanje cepiv neposredno vpliva na zagotavljanje in izvajanje nacionalnih programov cepljenja, države članice se soočajo z različnimi motnjami v preskrbi s cepivi, proizvodne zmogljivosti v EU so še vedno omejene in še naprej prihaja do težav pri čezmejni izmenjavi cepiv, hkrati pa neusklajeno načrtovanje potreb prispeva k negotovosti povpraševanja. Evropska unija in njeni državljani so tako še naprej izpostavljeni v primeru izbruhov nalezljivih bolezni.

| (12) | Potreba po hitrem napredovanju pri raziskavah in razvoju novih cepiv ter izboljšanju ali prilagoditvi obstoječih cepiv zahteva inovativna partnerstva in platforme, visoko strokovno znanje ter močnejše povezave med disciplinami in sektorji, pa tudi naložbe v raziskave družbenih in vedenjskih vzorcev, da bi bolje razumeli dejavnike nezaupanja v cepljenje, ki izhajajo iz specifičnih kontekstov. |
| --- | --- |

(12)

Potreba po hitrem napredovanju pri raziskavah in razvoju novih cepiv ter izboljšanju ali prilagoditvi obstoječih cepiv zahteva inovativna partnerstva in platforme, visoko strokovno znanje ter močnejše povezave med disciplinami in sektorji, pa tudi naložbe v raziskave družbenih in vedenjskih vzorcev, da bi bolje razumeli dejavnike nezaupanja v cepljenje, ki izhajajo iz specifičnih kontekstov.

| (13) | Svet je v sklepih o cepljenju kot učinkovitem načinu zagotavljanja javnega zdravja (1) že opredelil nekatere od teh ključnih izzivov in možne rešitve ter države članice in Komisijo pozval k pripravi skupnih ukrepov za izmenjavo najboljših praks o politikah cepljenja. |
| --- | --- |

(13)

Svet je v sklepih o cepljenju kot učinkovitem načinu zagotavljanja javnega zdravja (1) že opredelil nekatere od teh ključnih izzivov in možne rešitve ter države članice in Komisijo pozval k pripravi skupnih ukrepov za izmenjavo najboljših praks o politikah cepljenja.

| (14) | Sklepi Sveta o otroškem cepljenju (2) konkretno pozivajo k podrobnejši opredelitvi evidenc cepljenja in informacijskih sistemov za boljše spremljanje programov cepljenja ter lažjo izmenjavo informacij med izvajalci storitev cepljenja. |
| --- | --- |

(14)

Sklepi Sveta o otroškem cepljenju (2) konkretno pozivajo k podrobnejši opredelitvi evidenc cepljenja in informacijskih sistemov za boljše spremljanje programov cepljenja ter lažjo izmenjavo informacij med izvajalci storitev cepljenja.

| (15) | Sporočilo Komisije o izvajanju strategije za enotni digitalni trg (3) in Sporočilo o akcijskem načrtu za e-zdravje 2012–2020 (4) poudarjata pomen digitalne agende za zdravje in prednostnega razvoja rešitev, ki temeljijo na e-zdravju in masovnih podatkih. Sporočilo Komisije o omogočanju digitalne preobrazbe zdravstva in zdravstvenega varstva na enotnem digitalnem trgu (5) krepi te pobude, da bi se tako zagotovili sodobni in vzdržni modeli zdravstvenega varstva ter opolnomočeni državljani in zdravstveni delavci. |
| --- | --- |

(15)

Sporočilo Komisije o izvajanju strategije za enotni digitalni trg (3) in Sporočilo o akcijskem načrtu za e-zdravje 2012–2020 (4) poudarjata pomen digitalne agende za zdravje in prednostnega razvoja rešitev, ki temeljijo na e-zdravju in masovnih podatkih. Sporočilo Komisije o omogočanju digitalne preobrazbe zdravstva in zdravstvenega varstva na enotnem digitalnem trgu (5) krepi te pobude, da bi se tako zagotovili sodobni in vzdržni modeli zdravstvenega varstva ter opolnomočeni državljani in zdravstveni delavci.

| (16) | Direktiva 2000/54/ES (6) o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu določa minimalne zahteve za zagotavljanje zaščite delavcev, vključno s potrebo po zagotavljanju možnosti za imunizacijo še necepljenih delavcev, in Direktiva Sveta 2010/32/EU (7) o izvajanju okvirnega sporazuma o preprečevanju poškodb z ostrimi medicinskimi pripomočki v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, ki sta ga sklenila HOSPEEM in EPSU, določa, da bi bilo delavcem treba zagotoviti možnost cepljenja, kadar je iz ocene tveganja razvidno tveganje za varnost in zdravje delavcev zaradi njihove izpostavljenosti biološkim dejavnikom, za katere obstajajo učinkovita cepiva. |
| --- | --- |

(16)

Direktiva 2000/54/ES (6) o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu določa minimalne zahteve za zagotavljanje zaščite delavcev, vključno s potrebo po zagotavljanju možnosti za imunizacijo še necepljenih delavcev, in Direktiva Sveta 2010/32/EU (7) o izvajanju okvirnega sporazuma o preprečevanju poškodb z ostrimi medicinskimi pripomočki v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, ki sta ga sklenila HOSPEEM in EPSU, določa, da bi bilo delavcem treba zagotoviti možnost cepljenja, kadar je iz ocene tveganja razvidno tveganje za varnost in zdravje delavcev zaradi njihove izpostavljenosti biološkim dejavnikom, za katere obstajajo učinkovita cepiva.

| (17) | Sklep št. 1082/2013/EU (8) o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje zagotavlja podlago za vzpostavitev prostovoljnega mehanizma za pospešitev nakupa zdravstvenih protiukrepov za resne čezmejne nevarnosti za zdravje. |
| --- | --- |

(17)

Sklep št. 1082/2013/EU (8) o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje zagotavlja podlago za vzpostavitev prostovoljnega mehanizma za pospešitev nakupa zdravstvenih protiukrepov za resne čezmejne nevarnosti za zdravje.

| (18) | Sklepi Sveta o skupnih vrednotah in načelih zdravstvenih sistemov Evropske unije (9) podpirajo načela in krovne vrednote univerzalnosti, dostopa do kakovostnega varstva, enakosti in solidarnosti, ki so bistveni pri zagotavljanju enakosti dostopa do storitev cepljenja ne glede na starost, družbeni položaj ali geografsko lokacijo, skladno z nacionalnimi in regionalnimi programi imunizacije. |
| --- | --- |

(18)

Sklepi Sveta o skupnih vrednotah in načelih zdravstvenih sistemov Evropske unije (9) podpirajo načela in krovne vrednote univerzalnosti, dostopa do kakovostnega varstva, enakosti in solidarnosti, ki so bistveni pri zagotavljanju enakosti dostopa do storitev cepljenja ne glede na starost, družbeni položaj ali geografsko lokacijo, skladno z nacionalnimi in regionalnimi programi imunizacije.

| (19) | Uredba (ES) št. 851/2004 (10) pooblašča Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), da podpira preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni ter spodbuja izmenjavo dobrih praks in izkušenj glede programov cepljenja. ECDC tudi usklajuje zbiranje, potrjevanje kakovosti, analizo in razširjanje podatkov na ravni EU, vključno s podatki o strategijah cepljenja. |
| --- | --- |

(19)

Uredba (ES) št. 851/2004 (10) pooblašča Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), da podpira preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni ter spodbuja izmenjavo dobrih praks in izkušenj glede programov cepljenja. ECDC tudi usklajuje zbiranje, potrjevanje kakovosti, analizo in razširjanje podatkov na ravni EU, vključno s podatki o strategijah cepljenja.

| (20) | Direktiva 2001/83/ES (11) in Uredba (ES) št. 726/2004 (12) o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini in ustanovitvi Evropske agencije za zdravila pooblaščata regulativne organe, da spodbujajo in varujejo javno zdravje z odobritvijo uporabe varnih in učinkovitih cepiv ter s stalnim ocenjevanjem razmerja med tveganji in koristmi po izdaji dovoljenja za promet. |
| --- | --- |

(20)

Direktiva 2001/83/ES (11) in Uredba (ES) št. 726/2004 (12) o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini in ustanovitvi Evropske agencije za zdravila pooblaščata regulativne organe, da spodbujajo in varujejo javno zdravje z odobritvijo uporabe varnih in učinkovitih cepiv ter s stalnim ocenjevanjem razmerja med tveganji in koristmi po izdaji dovoljenja za promet.

| (21) | Akcijski načrt Komisije „eno zdravje“ (13) podpira države članice EU v njihovem boju proti antimikrobični odpornosti ter poziva k izboljšanju načinov za pridobitev dovoljenja za nova protibakterijska zdravila in okrepitvi raziskav in razvoja novih cepiv za patogene, povezane z antimikrobično odpornostjo. |
| --- | --- |

(21)

Akcijski načrt Komisije „eno zdravje“ (13) podpira države članice EU v njihovem boju proti antimikrobični odpornosti ter poziva k izboljšanju načinov za pridobitev dovoljenja za nova protibakterijska zdravila in okrepitvi raziskav in razvoja novih cepiv za patogene, povezane z antimikrobično odpornostjo.

| (22) | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o nezaupanju v cepljenje in upadanju stopenj precepljenosti v Evropi (14) države članice poziva k zagotavljanju zadostne precepljenosti zdravstvenih delavcev, učinkovitemu ukrepanju glede napačnih informacij ter izvajanju ukrepov za izboljšanje dostopa do zdravil. Prav tako poziva Komisijo k spodbujanju bolj usklajenega razporeda cepljenja po vsej EU. |
| --- | --- |

(22)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o nezaupanju v cepljenje in upadanju stopenj precepljenosti v Evropi (14) države članice poziva k zagotavljanju zadostne precepljenosti zdravstvenih delavcev, učinkovitemu ukrepanju glede napačnih informacij ter izvajanju ukrepov za izboljšanje dostopa do zdravil. Prav tako poziva Komisijo k spodbujanju bolj usklajenega razporeda cepljenja po vsej EU.

| (23) | Akcijski načrt Komisije za lažne novice in dezinformacije na spletu prispeva k razvoju strategije na ravni EU za odpravo širjenja dezinformacij, Sporočilo Komisije o boju proti dezinformacijam (15) pa obravnava izzive širjenja dezinformacij prek spletnih platform. |
| --- | --- |

(23)

Akcijski načrt Komisije za lažne novice in dezinformacije na spletu prispeva k razvoju strategije na ravni EU za odpravo širjenja dezinformacij, Sporočilo Komisije o boju proti dezinformacijam (15) pa obravnava izzive širjenja dezinformacij prek spletnih platform.

| (24) | Komisija prek organizacije Gavi, The Vaccine Alliance, vse od njene ustanovitve leta 2000 podpira izboljšanje dostopa do sodobnih in osnovnih cepiv v 77 najrevnejših državah. Do leta 2015 je bilo prispevanih 83 milijonov EUR, kar je omogočilo popolno imunizacijo 277 milijonov otrok v obdobju 2011–2015, še 200 milijonov EUR pa je zagotovljenih za obdobje 2016–2020 za imunizacijo dodatnih 300 milijonov otrok v obdobju 2016–2020. |
| --- | --- |

(24)

Komisija prek organizacije Gavi, The Vaccine Alliance, vse od njene ustanovitve leta 2000 podpira izboljšanje dostopa do sodobnih in osnovnih cepiv v 77 najrevnejših državah. Do leta 2015 je bilo prispevanih 83 milijonov EUR, kar je omogočilo popolno imunizacijo 277 milijonov otrok v obdobju 2011–2015, še 200 milijonov EUR pa je zagotovljenih za obdobje 2016–2020 za imunizacijo dodatnih 300 milijonov otrok v obdobju 2016–2020.

| (25) | Ministri za zdravje so leta 2012 na generalni skupščini Svetovne zdravstvene organizacije podprli svetovni akcijski načrt za cepljenje, da bi se zagotovila ključna imunizacija za vse do leta 2020. Leta 2014 je evropski regionalni odbor Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) sprejel evropski akcijski načrt za cepljenje za obdobje 2015–2020. |
| --- | --- |

(25)

Ministri za zdravje so leta 2012 na generalni skupščini Svetovne zdravstvene organizacije podprli svetovni akcijski načrt za cepljenje, da bi se zagotovila ključna imunizacija za vse do leta 2020. Leta 2014 je evropski regionalni odbor Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) sprejel evropski akcijski načrt za cepljenje za obdobje 2015–2020.

| (26) | Cilj 3 agende za trajnostni razvoj (16) (skrb za zdravo življenje in spodbujanje splošnega dobrega počutja v vseh življenjskih obdobjih) poudarja pomembnost cepiv pri zaščiti ljudi pred boleznimi. Poleg tega so EU in njene države članice z evropskim soglasjem o razvoju „Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost“ (17) ponovno potrdile svojo zavezanost zaščiti pravice vseh ljudi do najvišjega dosegljivega standarda telesnega in duševnega zdravja, vključno s pomočjo pri zagotavljanju dostopa vseh do cenovno dostopnih osnovnih zdravil in cepiv. |
| --- | --- |

(26)

Cilj 3 agende za trajnostni razvoj (16) (skrb za zdravo življenje in spodbujanje splošnega dobrega počutja v vseh življenjskih obdobjih) poudarja pomembnost cepiv pri zaščiti ljudi pred boleznimi. Poleg tega so EU in njene države članice z evropskim soglasjem o razvoju „Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost“ (17) ponovno potrdile svojo zavezanost zaščiti pravice vseh ljudi do najvišjega dosegljivega standarda telesnega in duševnega zdravja, vključno s pomočjo pri zagotavljanju dostopa vseh do cenovno dostopnih osnovnih zdravil in cepiv.

| (27) | Skupni ukrep o cepljenju, ki je sofinanciran iz tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (18) in ki se je začel izvajati leta 2018, se osredotoča na izmenjavo dobrih praks o nacionalnih politikah cepljenja, opredelitev tehničnih zahtev za elektronske informacijske sisteme o imunizaciji, napovedovanje potreb po cepivih, dajanje prednosti raziskavam in razvoju na področju cepiv ter na raziskave za odpravo nezaupanja v cepljenje. |
| --- | --- |

(27)

Skupni ukrep o cepljenju, ki je sofinanciran iz tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (18) in ki se je začel izvajati leta 2018, se osredotoča na izmenjavo dobrih praks o nacionalnih politikah cepljenja, opredelitev tehničnih zahtev za elektronske informacijske sisteme o imunizaciji, napovedovanje potreb po cepivih, dajanje prednosti raziskavam in razvoju na področju cepiv ter na raziskave za odpravo nezaupanja v cepljenje.

| (28) | Ukrepi, določeni v tem priporočilu, si prizadevajo za povečanje zdravstvene varnosti, zmanjšanje razlik med državami članicami ter povečanje varnosti preskrbe s cepivi na notranjem trgu. Dopolnjujejo in podpirajo nacionalne politike in ukrepe v vseh državah članicah, hkrati pa upoštevajo njihova različna izhodišča glede politik imunizacije, institucionalnih ureditev, regionalnih razlik in zmogljivosti zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

(28)

Ukrepi, določeni v tem priporočilu, si prizadevajo za povečanje zdravstvene varnosti, zmanjšanje razlik med državami članicami ter povečanje varnosti preskrbe s cepivi na notranjem trgu. Dopolnjujejo in podpirajo nacionalne politike in ukrepe v vseh državah članicah, hkrati pa upoštevajo njihova različna izhodišča glede politik imunizacije, institucionalnih ureditev, regionalnih razlik in zmogljivosti zdravstvenega varstva.

| (29) | To priporočilo spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti – |
| --- | --- |

(29)

To priporočilo spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti –

PRIPOROČA DRŽAVAM ČLANICAM, NAJ:

| 1. | Kakor je ustrezno, razvijejo in izpeljejo načrte cepljenja na nacionalni in/ali regionalni ravni za povečanje precepljenosti, da bi dosegle cilje evropskega akcijskega načrta SZO za cepljenje do leta 2020. Ti načrti bi na primer lahko vključevali določbe za trajnostno financiranje in preskrbo s cepivi, vseživljenjski pristop k cepljenju, sposobnost odzivanja na izredne razmere ter dejavnosti obveščanja in zagovorništva. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Do leta 2020 poskušajo zagotoviti 95-odstotno stopnjo precepljenosti, zlasti proti ošpicam, z dvema odmerkoma cepiva za ciljno otroško populacijo, in odpraviti nezadostno imunizacijo v vseh drugih starostnih skupinah za izkoreninjenje ošpic v EU. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V skladu z nacionalnimi zmogljivostmi uvedejo rutinska preverjanja statusa cepljenja in zagotovijo redne priložnosti za cepljenje v različnih življenjskih obdobjih, in sicer z rutinskimi obiski zdravnika v okviru sistema osnovnega zdravstvenega varstva in dodatnimi ukrepi, ki se izvajajo na primer pred vstopom v (malo) šolo, na delovnem mestu ali v zdravstvenih ustanovah. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Olajšajo dostop do nacionalnih in/ali regionalnih storitev cepljenja s:






  (a) | poenostavitvijo in razširitvijo priložnosti za cepljenje s pomočjo izvajalcev v skupnosti ter |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

poenostavitvijo in razširitvijo priložnosti za cepljenje s pomočjo izvajalcev v skupnosti ter

| (b) | zagotavljanjem ciljnega doseganja najranljivejših skupin, vključno s socialno izključenimi skupinami, da bi premostile neenakosti in vrzeli v zvezi s precepljenostjo. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem ciljnega doseganja najranljivejših skupin, vključno s socialno izključenimi skupinami, da bi premostile neenakosti in vrzeli v zvezi s precepljenostjo.

| 5. | Zaradi okrepitve ključne vloge zdravstvenih delavcev pri doseganju višjih stopenj precepljenosti spodbujajo visokošolske ustanove in zadevne deležnike, naj razmislijo o vključevanju in krepitvi usposabljanja na področju bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, vakcinologije ter imunizacije v nacionalne medicinske učne programe in vse nadaljnje medicinske izobraževalne programe za zdravstvene delavce v vseh sektorjih, kjer bi bilo to priporočljivo, in pri tem z njimi sodelujejo.
  Izkoristijo priložnosti, ki jih nudita ESS in ESRR, za podporo usposabljanju ter razvoju spretnosti in znanj zdravstvenih delavcev na področju bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, vakcinologije in imunizacije ter za okrepitev zmogljivosti nacionalne in regionalne zdravstvene infrastrukture na področju cepljenja, vključno z elektronskimi informacijskimi sistemi za imunizacijo. |
| --- | --- |

5.

Izkoristijo priložnosti, ki jih nudita ESS in ESRR, za podporo usposabljanju ter razvoju spretnosti in znanj zdravstvenih delavcev na področju bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, vakcinologije in imunizacije ter za okrepitev zmogljivosti nacionalne in regionalne zdravstvene infrastrukture na področju cepljenja, vključno z elektronskimi informacijskimi sistemi za imunizacijo.

| 6. | Po potrebi okrepijo komunikacijske dejavnosti in ozaveščanje o koristih cepljenja s:






  (a) | predstavitvijo znanstvenih dokazov na nestrokovnjakom razumljiv način, pri čemer se v različnih kontekstih uporabijo različne strategije, da bi preprečili širjenje napačnih informacij, na primer tudi z digitalnimi orodji ter v okviru partnerstev s civilno družbo in drugimi zadevnimi deležniki; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

predstavitvijo znanstvenih dokazov na nestrokovnjakom razumljiv način, pri čemer se v različnih kontekstih uporabijo različne strategije, da bi preprečili širjenje napačnih informacij, na primer tudi z digitalnimi orodji ter v okviru partnerstev s civilno družbo in drugimi zadevnimi deležniki;

| (b) | sodelovanjem z zadevnimi akterji, kot so zdravstveni delavci, deležniki na področju izobraževanja, socialni partnerji in mediji, saj ti predajajo znanje naprej, in zagotavljanjem usposabljanja zanje, da bi preprečili podcenjevanje nevarnosti necepljenja in povečali zaupanje v imunizacijo. |
| --- | --- |

(b)

sodelovanjem z zadevnimi akterji, kot so zdravstveni delavci, deležniki na področju izobraževanja, socialni partnerji in mediji, saj ti predajajo znanje naprej, in zagotavljanjem usposabljanja zanje, da bi preprečili podcenjevanje nevarnosti necepljenja in povečali zaupanje v imunizacijo.

| 7. | Preučijo možnost, ali bi zdravstvenim in oskrbovalnim ustanovam zagotovili elektronske informacije o statusu cepljenja državljanov, na primer na podlagi informacijskih sistemov, ki delujejo kot opomniki, zajemajo posodobljene podatke o stopnjah precepljenosti v vseh starostnih skupinah ter omogočajo povezovanje in izmenjavo podatkov med različnimi zdravstvenimi sistemi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Po potrebi povečajo podporo za raziskave in inovacije na področju cepiv z zagotavljanjem zadostnega financiranja za hiter razvoj novih ali izboljšanih cepiv ter omogočajo uporabo rezultatov raziskav o cepivih, da bi se več tozadevnih informacij uporabilo v nacionalnih ali regionalnih programih in politikah cepljenja. |
| --- | --- |

8.

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA V TESNEM SODELOVANJU Z DRŽAVAMI ČLANICAMI SPREJME NASLEDNJE UKREPE:

| 9. | Vzpostavitev evropskega sistema za izmenjavo informacij o cepljenju (EVIS), ki bi ga usklajeval Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), da bo:






  (a) | skupaj z nacionalnimi javnozdravstvenimi organi






  (i) | pregledala, ali je do leta 2020 mogoče oblikovati smernice za temeljni razpored cepljenja v EU ob upoštevanju priporočil SZO za rutinsko imunizacijo, da bi se izboljšala združljivost nacionalnih razporedov in spodbudila enakost zdravstvenega varstva državljanov Unije, ter ali je mogoče uvesti skupno knjižico o cepljenju; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

(a)

skupaj z nacionalnimi javnozdravstvenimi organi

(i)

pregledala, ali je do leta 2020 mogoče oblikovati smernice za temeljni razpored cepljenja v EU ob upoštevanju priporočil SZO za rutinsko imunizacijo, da bi se izboljšala združljivost nacionalnih razporedov in spodbudila enakost zdravstvenega varstva državljanov Unije, ter ali je mogoče uvesti skupno knjižico o cepljenju;

| (ii) | okrepila usklajenost, preglednost in metodologije pri ocenjevanju nacionalnih in regionalnih načrtov cepljenja, in sicer z izmenjavo znanstvenih dokazov in orodij ob podpori nacionalnih tehničnih svetovalnih skupin za imunizacijo; |
| --- | --- |

(ii)

okrepila usklajenost, preglednost in metodologije pri ocenjevanju nacionalnih in regionalnih načrtov cepljenja, in sicer z izmenjavo znanstvenih dokazov in orodij ob podpori nacionalnih tehničnih svetovalnih skupin za imunizacijo;

| (iii) | v sodelovanju s SZO zasnovala metodologije in smernice EU glede zahtev po podatkih za boljše spremljanje stopenj precepljenosti v vseh starostnih skupinah, vključno z zdravstvenimi delavci, ter zbirala tovrstne podatke in jih razširjala na ravni EU; |
| --- | --- |

(iii)

v sodelovanju s SZO zasnovala metodologije in smernice EU glede zahtev po podatkih za boljše spremljanje stopenj precepljenosti v vseh starostnih skupinah, vključno z zdravstvenimi delavci, ter zbirala tovrstne podatke in jih razširjala na ravni EU;

| (b) | do leta 2019 s pomočjo Evropske agencije za zdravila ustanovila evropski informacijski portal o cepljenju, ki bo na spletu zagotavljal objektivne, pregledne in posodobljene dokaze o cepljenju in cepivih, njihovih koristih in varnosti ter postopku farmakovigilance; |
| --- | --- |

(b)

do leta 2019 s pomočjo Evropske agencije za zdravila ustanovila evropski informacijski portal o cepljenju, ki bo na spletu zagotavljal objektivne, pregledne in posodobljene dokaze o cepljenju in cepivih, njihovih koristih in varnosti ter postopku farmakovigilance;

| (c) | preprečevala širjenje napačnih informacij o cepivih na spletu ter razvila z dokazi podprta informacijska orodja in smernice, ki bodo v podporo državam članicam pri odzivanju na nezaupanje v cepljenje, skladno s Sporočilom Komisije o boju proti dezinformacijam na spletu. |
| --- | --- |

(c)

preprečevala širjenje napačnih informacij o cepivih na spletu ter razvila z dokazi podprta informacijska orodja in smernice, ki bodo v podporo državam članicam pri odzivanju na nezaupanje v cepljenje, skladno s Sporočilom Komisije o boju proti dezinformacijam na spletu.

| 10. | Neprekinjeno spremljanje koristi in tveganj, izhajajočih iz cepiv in cepljenj, na ravni EU, vključno s študijami spremljanja po dajanju v promet, in sicer ob podpori Evropske agencije za zdravila in v sodelovanju z ECDC. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Razvoj metodologij in okrepitev zmogljivosti za oceno relativne učinkovitosti cepiv in programov cepljenja. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Upoštevajoč nacionalne pristojnosti, okrepitev učinkovite uporabe pravil Unije o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu, kot so določena v Direktivi 2000/54/ES in Direktivi Sveta 2010/32/EU, zlasti s podpiranjem nadaljnjega izobraževanja zdravstvenih delavcev, spremljanjem njihovega statusa imunizacije in aktivnim zagotavljanjem možnosti cepljenja, kadar je to potrebno, da se zagotovijo ustrezne stopnje varnosti pacientov in zdravstvenih delavcev. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Zagotovitev dokazov in podatkov, tudi prek Evropskega šolskega omrežja, da se podprejo prizadevanja držav članic za okrepitev vidikov, ki so povezani z vakcinologijo in imunizacijo v njihovih nacionalnih medicinskih učnih programih in podiplomskem izobraževanju. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Povečanje preskrbe s cepivi in zmanjšanje tveganja za pomanjkanje, pri čemer bi bilo treba:






  (a) | razmisliti o razvoju virtualnega evropskega podatkovnega središča za beleženje potreb po cepivih in, kjer je ustrezno, njihovih zalog, ki se lahko ponudijo drugim, da se olajša prostovoljna izmenjava informacij o razpoložljivih zalogah, morebitnih presežkih in svetovnem pomanjkanju osnovnih cepiv; |
| --- | --- | --- |

14.

(a)

razmisliti o razvoju virtualnega evropskega podatkovnega središča za beleženje potreb po cepivih in, kjer je ustrezno, njihovih zalog, ki se lahko ponudijo drugim, da se olajša prostovoljna izmenjava informacij o razpoložljivih zalogah, morebitnih presežkih in svetovnem pomanjkanju osnovnih cepiv;

| (b) | razmisliti o razvoju mehanizma za izmenjavo zalog cepiv med državami članicami v primeru izbruha, da se izboljša povezava med ponudbo cepiv in povpraševanjem po njih; |
| --- | --- |

(b)

razmisliti o razvoju mehanizma za izmenjavo zalog cepiv med državami članicami v primeru izbruha, da se izboljša povezava med ponudbo cepiv in povpraševanjem po njih;

| (c) | preučiti izvedljivost fizične zaloge cepiv ter vzpostavitev dialoga s podjetji, ki proizvajajo cepiva, o mehanizmu za lažje zagotavljanje zalog cepiv in njihove razpoložljivosti v primeru izbruhov, ob upoštevanju pomanjkanja osnovnih cepiv na globalni ravni; |
| --- | --- |

(c)

preučiti izvedljivost fizične zaloge cepiv ter vzpostavitev dialoga s podjetji, ki proizvajajo cepiva, o mehanizmu za lažje zagotavljanje zalog cepiv in njihove razpoložljivosti v primeru izbruhov, ob upoštevanju pomanjkanja osnovnih cepiv na globalni ravni;

| (d) | razmisliti, skupaj z deležniki, zlasti s proizvajalci cepiv, ki imajo ključno vlogo pri uresničevanju teh ciljev, o možnostih za izboljšanje proizvodne zmogljivosti EU, da se zagotovita neprekinjena oskrba in širok nabor dobaviteljev; |
| --- | --- |

(d)

razmisliti, skupaj z deležniki, zlasti s proizvajalci cepiv, ki imajo ključno vlogo pri uresničevanju teh ciljev, o možnostih za izboljšanje proizvodne zmogljivosti EU, da se zagotovita neprekinjena oskrba in širok nabor dobaviteljev;

| (e) | preučiti možnosti skupnega javnega naročanja cepiv ali antitoksinov za uporabo v primerih pandemij, nepričakovanih izbruhov in majhnega povpraševanja po cepivih (cepljenje maloštevilne ali zelo specifične populacije); |
| --- | --- |

(e)

preučiti možnosti skupnega javnega naročanja cepiv ali antitoksinov za uporabo v primerih pandemij, nepričakovanih izbruhov in majhnega povpraševanja po cepivih (cepljenje maloštevilne ali zelo specifične populacije);

| (f) | podpreti mrežo uradnih kontrolnih laboratorijev EU za preskušanje zdravil in njeno delo za zagotovitev visoke kakovosti cepiv na trgu EU; |
| --- | --- |

(f)

podpreti mrežo uradnih kontrolnih laboratorijev EU za preskušanje zdravil in njeno delo za zagotovitev visoke kakovosti cepiv na trgu EU;

| (g) | spremljati izpolnjevanje obveznosti neprekinjene dobave zdravil, ki je naložena imetnikom dovoljenj za promet z zdravilom (člen 81 Direktive 2001/83/ES), in preučiti možnosti za večje izpolnjevanje te obveznosti; |
| --- | --- |

(g)

spremljati izpolnjevanje obveznosti neprekinjene dobave zdravil, ki je naložena imetnikom dovoljenj za promet z zdravilom (člen 81 Direktive 2001/83/ES), in preučiti možnosti za večje izpolnjevanje te obveznosti;

| (h) | razmisliti o spodbujanju – skupaj z Evropsko agencijo za zdravila – zgodnjega dialoga z razvijalci, nacionalnimi oblikovalci politike in regulativnimi organi, da se podpre izdaja dovoljenj za inovativna cepiva, vključno s cepivi proti nastajajočim nevarnostim za zdravje. |
| --- | --- |

(h)

razmisliti o spodbujanju – skupaj z Evropsko agencijo za zdravila – zgodnjega dialoga z razvijalci, nacionalnimi oblikovalci politike in regulativnimi organi, da se podpre izdaja dovoljenj za inovativna cepiva, vključno s cepivi proti nastajajočim nevarnostim za zdravje.

| 15. | Povečanje uspešnosti in učinkovitosti financiranja raziskav in razvoja na področju cepiv na nacionalni in evropski ravni, da se:






  (a) | okrepijo obstoječa in vzpostavijo nova partnerstva in raziskovalne infrastrukture, med drugim za klinično preskušanje; |
| --- | --- | --- |

15.

(a)

okrepijo obstoječa in vzpostavijo nova partnerstva in raziskovalne infrastrukture, med drugim za klinično preskušanje;

| (b) | doseže soglasje glede neizpolnjenih potreb prebivalstva in dogovorjenih prednostnih nalog za cepiva, ki bi se lahko uporabil kot osnova za prihodnje programe financiranja raziskav o cepivih na nacionalni ravni in ravni EU, zlasti z izkoriščanjem prednosti koalicije za inovacije na področju pripravljenosti na epidemije (CEPI) in globalnega raziskovalnega sodelovanja za pripravljenost na nalezljive bolezni (GloPID-R); |
| --- | --- |

(b)

doseže soglasje glede neizpolnjenih potreb prebivalstva in dogovorjenih prednostnih nalog za cepiva, ki bi se lahko uporabil kot osnova za prihodnje programe financiranja raziskav o cepivih na nacionalni ravni in ravni EU, zlasti z izkoriščanjem prednosti koalicije za inovacije na področju pripravljenosti na epidemije (CEPI) in globalnega raziskovalnega sodelovanja za pripravljenost na nalezljive bolezni (GloPID-R);

| (c) | preučijo možnosti naložb v raziskave družbenih in vedenjskih vzorcev z vidika odločilnih dejavnikov za nezaupanje v cepljenje v različnih podskupinah prebivalstva in zdravstvenih delavcev. |
| --- | --- |

(c)

preučijo možnosti naložb v raziskave družbenih in vedenjskih vzorcev z vidika odločilnih dejavnikov za nezaupanje v cepljenje v različnih podskupinah prebivalstva in zdravstvenih delavcev.

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA:

| 16. | Preuči problematiko nezadostne precepljenosti, ki jo povzroča čezmejno gibanje ljudi v EU, ter poišče možne rešitve zanjo, vključno s tem, ali bi bil izvedljiv razvoj skupne knjižice/potnega lista državljanov EU o cepljenju, (v katerem bi bili upoštevani potencialno različni nacionalni razporedi cepljenja ter) ki bi bil združljiv z elektronskimi informacijskimi sistemi za imunizacijo in priznan za čezmejno uporabo, brez podvajanja dela na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Da bo, na primer v okviru cikla EU o zdravstvenem stanju, redno pripravljala poročilo o zaupanju v cepiva v EU, s katerim bo spremljala odnos ljudi do cepljenja, ter da bo na podlagi navedenega poročila in upoštevajoč delo SZO na tem področju predložila smernice, ki bodo državam članicam v podporo pri odpravi nenaklonjenosti cepljenju. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Skliče koalicijo za cepljenje, ki bo povezala evropska združenja zdravstvenih delavcev in zadevna združenja študentov s tega področja, za zagotavljanje točnih informacij javnosti, ovržbo mitov in izmenjavo najboljših praks. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Poveča vpliv vsakoletnega evropskega tedna imunizacije, in sicer z organizacijo pobude EU za ozaveščanje javnosti in podpiranjem dejavnosti držav članic. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Opredeli ovire za dostop do cepljenja prikrajšanih in socialno izključenih skupin in podpre ukrepe, s katerimi bi jim zagotovili večji dostop, vključno s spodbujanjem zdravstvenih mediatorjev in mrež lokalnih skupnosti, skladno z nacionalnimi priporočili. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Oblikuje smernice za odpravo zakonskih in tehničnih preprek, ki ovirajo interoperabilnost nacionalnih informacijskih sistemov za imunizacijo, ob ustreznem upoštevanju pravil o varstvu osebnih podatkov, kakor je določeno v Sporočilu Komisije o omogočanju digitalne preobrazbe zdravstva in zdravstvenega varstva na enotnem digitalnem trgu, krepitvi vloge državljanov in oblikovanju bolj zdrave družbe. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Še naprej podpira raziskave in inovacije prek okvirnih programov EU za raziskave in inovacije za razvoj varnih in učinkovitih novih cepiv ter optimizacijo obstoječih cepiv. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Krepi obstoječa partnerstva in sodelovanje z mednarodnimi akterji ter pobudami, kot so SZO in njena strateška svetovalna skupina strokovnjakov za imunizacijo (SAGE), evropska tehnična svetovalna skupina strokovnjakov za imunizacijo (ETAGE), postopki pobude in agende za globalno zdravstveno varnost (Global Health Security Initiative, Global Health Security Agenda), Unicef ter pobude za financiranje in raziskave, kot so partnerstvo Gavi, CEPI, GloPID-R in JPIAMR (skupna načrtovalna pobuda za zajezitev antimikrobične odpornosti). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Redno poroča o napredku pri izvajanju tega priporočila na osnovi kazalnikov, o katerih so se dogovorile države članice, in informacij iz drugih relevantnih virov. |
| --- | --- |

24.

V Bruslju, 7. decembra 2018

Za Svet

Predsednica

B. HARTINGER-KLEIN

---

(1)  Sklepi Sveta o cepljenju kot učinkovitem načinu zagotavljanja javnega zdravja (2014/C 438/04) (UL C 438, 6.12.2014, str. 3).

1

(2)  Sklepi Sveta o otroškem cepljenju: dosežki in izzivi v zvezi z otroškim cepljenjem v Evropi in obeti za naprej (UL C 202, 8.7.2011, str. 4).

2

(3)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o vmesnem pregledu izvajanja strategije za enotni digitalni trg – Povezani enotni digitalni trg za vse (COM(2017) 228).

3

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu za e-zdravje za obdobje 2012–2020 (COM(2012) 736).

4

(5)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o omogočanju digitalne preobrazbe zdravstva in zdravstvenega varstva na enotnem digitalnem trgu; krepitev vloge državljanov in oblikovanje bolj zdrave družbe (COM(2018) 233).

5

(6)  Direktiva 2000/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu (UL L 262, 17.10.2000, str. 21).

6

(7)  Direktiva Sveta 2010/32/EU z dne 10. maja 2010 o izvajanju okvirnega sporazuma o preprečevanju ostrih poškodb v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, ki sta ga sklenila HOSPEEM in EPSU (UL L 134, 1.6.2010, str. 66).

7

(8)  Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (UL L 293, 5.11.2013, str. 1).

8

(9)  Sklepi Sveta o skupnih vrednotah in načelih zdravstvenih sistemov Evropske unije (UL C 146, 22.6.2006, str. 1).

9

(10)  Uredba (ES) št. 851/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ustanovitvi Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (UL L 142, 30.4.2004, str. 1).

10

(11)  Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).

11

(12)  Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (UL L 136, 30.4.2004, str. 1).

12

(13)  Sporočilo Komisije z naslovom Evropski akcijski načrt „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom COM(2017) 339.

13

(14)  Resolucija Evropskega parlamenta o nezaupanju v cepljenje in upadanju stopenj precepljenosti v Evropi (besedilo še ni objavljeno v UL).

14

(15)  Sporočilo Komisije z naslovom Boj proti dezinformacijam na spletu: evropski pristop COM(2018) 236.

15

(16)  Resolucija 70/1, sprejeta na Generalni skupščini Združenih narodov 25. septembra 2015: Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030.

16

(17)  Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije Novo evropsko soglasje o razvoju „Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost“ (UL C 210, 30.6.2017, str. 1).

17

(18)  Uredba (EU) št. 282/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi tretjega programa za ukrepe Unije na področju zdravja (2014–2020) in razveljavitvi Sklepa št. 1350/2007/ES (UL L 86, 21.3.2014, str. 1).

18

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/8

---

SKLEP PREDSEDSTVA EVROPSKEGA PARLAMENTA

z dne 10. decembra 2018

o spremembi Izvedbenih ukrepov v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta

(2018/C 466/02)

PREDSEDSTVO EVROPSKEGA PARLAMENTA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 223(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta poslancev Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju člena 25 Poslovnika Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Predsedstvo lahko v skladu s členom 69(1) Izvedbenih ukrepov v zvezi s statutom poslancev Evropskega parlamenta (2) (v nadaljnjem besedilu: Izvedbeni ukrepi) vsako leto indeksira povračljive potne stroške, dnevnice in nadomestilo splošnih stroškov največ do stopnje, ki je enaka stopnji letne inflacije v Evropski uniji za mesec oktober prejšnjega leta in ki jo je objavil Eurostat. |
| --- | --- |

(1)

Predsedstvo lahko v skladu s členom 69(1) Izvedbenih ukrepov v zvezi s statutom poslancev Evropskega parlamenta (2) (v nadaljnjem besedilu: Izvedbeni ukrepi) vsako leto indeksira povračljive potne stroške, dnevnice in nadomestilo splošnih stroškov največ do stopnje, ki je enaka stopnji letne inflacije v Evropski uniji za mesec oktober prejšnjega leta in ki jo je objavil Eurostat.

| (2) | Stopnja inflacije v Evropski uniji za obdobje od oktobra 2017 do oktobra 2018, kot jo je 16. novembra 2018 objavil Eurostat, znaša 2,2 %. Novi zneski, ki so posledica prilagoditve zaradi upoštevanja stopnje inflacije, bi se morali začeti uporabljati 1. januarja 2019, zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Izvedbene ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Stopnja inflacije v Evropski uniji za obdobje od oktobra 2017 do oktobra 2018, kot jo je 16. novembra 2018 objavil Eurostat, znaša 2,2 %. Novi zneski, ki so posledica prilagoditve zaradi upoštevanja stopnje inflacije, bi se morali začeti uporabljati 1. januarja 2019, zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Izvedbene ukrepe.

| (3) | V skladu s členom 69(2) Izvedbenih ukrepov se najvišji znesek za kritje stroškov za parlamentarno pomoč za vse osebne sodelavce iz člena 33(4) Izvedbenih ukrepov, kot je ustrezno, vsako leto indeksira na podlagi podatkov, zbranih v skladu s členom 65 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (3). |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 69(2) Izvedbenih ukrepov se najvišji znesek za kritje stroškov za parlamentarno pomoč za vse osebne sodelavce iz člena 33(4) Izvedbenih ukrepov, kot je ustrezno, vsako leto indeksira na podlagi podatkov, zbranih v skladu s členom 65 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije, določenih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (3).

| (4) | V zvezi s tem je Komisija določila stopnjo prilagoditve za leto 2018 v višini 1,7 %. Zato bi bilo treba najvišji mesečni znesek za kritje stroškov za parlamentarno pomoč povečati na 24 943 EUR z učinkom od 1. julija 2018. |
| --- | --- |

(4)

V zvezi s tem je Komisija določila stopnjo prilagoditve za leto 2018 v višini 1,7 %. Zato bi bilo treba najvišji mesečni znesek za kritje stroškov za parlamentarno pomoč povečati na 24 943 EUR z učinkom od 1. julija 2018.

| (5) | Na podlagi zaključnega računa za dodatni (prostovoljni) pokojninski sklad je treba sprejeti več ekonomsko neizogibnih ukrepov, s katerimi bi izboljšali vzdržnost dodatnega (prostovoljnega) pokojninskega sklada, odpravili naraščajoče težave z likvidnostjo ter zmanjšali aktuarski primanjkljaj in negativne posledice za evropske davkoplačevalce. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi zaključnega računa za dodatni (prostovoljni) pokojninski sklad je treba sprejeti več ekonomsko neizogibnih ukrepov, s katerimi bi izboljšali vzdržnost dodatnega (prostovoljnega) pokojninskega sklada, odpravili naraščajoče težave z likvidnostjo ter zmanjšali aktuarski primanjkljaj in negativne posledice za evropske davkoplačevalce.

| (6) | V ta namen in da bi upoštevali pridobljene pravice upravičencev, ki že prejemajo pokojnino, bi bilo treba spremeniti pogoje za dodatne pokojnine za upravičence, ki do 1. januarja 2019 še ne izpolnjujejo vseh pogojev za prejemanje pokojnine: dvigniti bi bilo treba upokojitveno starost upravičencev iz dodatnega (prostovoljnega) pokojninskega zavarovanja z zdajšnjih 63 let na 65 let in uvesti dajatev v višini 5 % za vsa izplačila pokojnin, določenih po 1. januarju 2019. Ti ukrepi v čim manjši možni meri posegajo v pravice prizadetih upravičencev – |
| --- | --- |

(6)

V ta namen in da bi upoštevali pridobljene pravice upravičencev, ki že prejemajo pokojnino, bi bilo treba spremeniti pogoje za dodatne pokojnine za upravičence, ki do 1. januarja 2019 še ne izpolnjujejo vseh pogojev za prejemanje pokojnine: dvigniti bi bilo treba upokojitveno starost upravičencev iz dodatnega (prostovoljnega) pokojninskega zavarovanja z zdajšnjih 63 let na 65 let in uvesti dajatev v višini 5 % za vsa izplačila pokojnin, določenih po 1. januarju 2019. Ti ukrepi v čim manjši možni meri posegajo v pravice prizadetih upravičencev –

SPREJELO NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni ukrepi se spremenijo, kot sledi:

| (1) | v členu 15 se točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | za potovanje z avtomobilom z omejitvijo povračila potnih stroškov do 1 000 km za odhod ali povratek: 0,53 EUR/km. Temu se lahko prišteje cena za prevoz s trajektom ali podoben prevoz.“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 15 se točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

za potovanje z avtomobilom z omejitvijo povračila potnih stroškov do 1 000 km za odhod ali povratek: 0,53 EUR/km. Temu se lahko prišteje cena za prevoz s trajektom ali podoben prevoz.“;

| (2) | v členu 20(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | za potovanje do 50 km: 23,63 EUR;“; |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 20(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

za potovanje do 50 km: 23,63 EUR;“;

| (3) | člen 22 se spremeni, kot sledi:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Najvišji znesek letnega povračila iz naslova potnih stroškov, nastalih v primerih iz točke (b) člena 10(1), znaša 4 454 EUR.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 22 se spremeni, kot sledi:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Najvišji znesek letnega povračila iz naslova potnih stroškov, nastalih v primerih iz točke (b) člena 10(1), znaša 4 454 EUR.“;

| (b) | prvi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Najvišji letni znesek, ki se lahko povrne iz naslova dejanskih potnih stroškov, nastalih med potovanji, ki jih opravijo predsedniki odborov ali pododborov, da bi sodelovali na konferencah ali prireditvah, na katerih se obravnava tematika evropskega značaja, ki spada v pristojnosti njihovega odbora ali pododbora, s parlamentarno razsežnostjo, znaša 4 454 EUR. Za sodelovanje je potrebno predhodno dovoljenje predsednika Parlamenta, ki je izdano potem, ko se preverijo razpoložljiva sredstva v okviru navedenega najvišjega zneska.“; |
| --- | --- |

(b)

prvi pododstavek odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Najvišji letni znesek, ki se lahko povrne iz naslova dejanskih potnih stroškov, nastalih med potovanji, ki jih opravijo predsedniki odborov ali pododborov, da bi sodelovali na konferencah ali prireditvah, na katerih se obravnava tematika evropskega značaja, ki spada v pristojnosti njihovega odbora ali pododbora, s parlamentarno razsežnostjo, znaša 4 454 EUR. Za sodelovanje je potrebno predhodno dovoljenje predsednika Parlamenta, ki je izdano potem, ko se preverijo razpoložljiva sredstva v okviru navedenega najvišjega zneska.“;

| (4) | v členu 24 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Če uradna dejavnost poteka na ozemlju Unije, poslanci prejmejo pavšalno nadomestilo v višini 320 EUR.“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 24 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Če uradna dejavnost poteka na ozemlju Unije, poslanci prejmejo pavšalno nadomestilo v višini 320 EUR.“;

| (5) | v členu 26 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Mesečni znesek nadomestila iz člena 25 znaša 4 513 EUR.“; |
| --- | --- |

(5)

v členu 26 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Mesečni znesek nadomestila iz člena 25 znaša 4 513 EUR.“;

| (6) | v členu 33 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Najvišji mesečni znesek kritja stroškov za vse osebne sodelavce iz člena 34 znaša 24 943 EUR.“; |
| --- | --- |

(6)

v členu 33 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Najvišji mesečni znesek kritja stroškov za vse osebne sodelavce iz člena 34 znaša 24 943 EUR.“;

| (7) | člen 76 se spremeni, kot sledi:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

  „1.   Dodatna pokojnina, ki se začne izplačevati nekdanjim poslancem ali drugim upravičencem v skladu s členi 1, 3 in 4 Priloge VII k pravilniku PEAM pred 1. januarjem 2019, se še naprej izplačuje v skladu z navedeno prilogo, ki se uporablja do 31. decembra 2018.“; |
| --- | --- | --- |

(7)

člen 76 se spremeni, kot sledi:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Dodatna pokojnina, ki se začne izplačevati nekdanjim poslancem ali drugim upravičencem v skladu s členi 1, 3 in 4 Priloge VII k pravilniku PEAM pred 1. januarjem 2019, se še naprej izplačuje v skladu z navedeno prilogo, ki se uporablja do 31. decembra 2018.“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Dodatna pokojnina, ki se 1. januarja 2019 še ne začne izplačevati, se določi in izplačuje v skladu s členoma 1 in 2 Priloge VII k pravilniku PEAM v skladu z naslednjimi pogoji in odstopanji:






  (a) | pokojnina se začne izplačevati prvi dan koledarskega meseca, ki sledi datumu, ko poslanec dopolni 65 let; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Dodatna pokojnina, ki se 1. januarja 2019 še ne začne izplačevati, se določi in izplačuje v skladu s členoma 1 in 2 Priloge VII k pravilniku PEAM v skladu z naslednjimi pogoji in odstopanji:

(a)

pokojnina se začne izplačevati prvi dan koledarskega meseca, ki sledi datumu, ko poslanec dopolni 65 let;

| (b) | od pokojnine se plačuje posebna dajatev, ki znaša 5 % nominalnega zneska pokojnine. Dajatev se vplača neposredno v dodatni (prostovoljni) pokojninski sklad.“; |
| --- | --- |

(b)

od pokojnine se plačuje posebna dajatev, ki znaša 5 % nominalnega zneska pokojnine. Dajatev se vplača neposredno v dodatni (prostovoljni) pokojninski sklad.“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek:

  „2a.   Za dodatne (prostovoljne) pokojnine drugih upravičencev v skladu s členoma 3 in 4 Priloge VII k pravilniku PEAM, ki se 1. januarja 2019 še ne začnejo izplačevati, velja posebna dajatev v višini 5 % nominalnega zneska pokojnine. Dajatev se vplača neposredno v dodatni (prostovoljni) pokojninski sklad.“ |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Za dodatne (prostovoljne) pokojnine drugih upravičencev v skladu s členoma 3 in 4 Priloge VII k pravilniku PEAM, ki se 1. januarja 2019 še ne začnejo izplačevati, velja posebna dajatev v višini 5 % nominalnega zneska pokojnine. Dajatev se vplača neposredno v dodatni (prostovoljni) pokojninski sklad.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2019, razen člena 1(6), ki se uporablja od 1. julija 2018.

---

(1)  Sklep 2005/684/ES, Euratom, Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (UL L 262, 7.10.2005, str. 1).

1

(2)  Sklep predsedstva Evropskega parlamenta z dne 19. maja in 9. julija 2008 o izvedbenih ukrepih v zvezi s Statutom poslancev Evropskega parlamenta (UL C 159, 13.7.2009, str. 1).

2

(3)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

3

---

Evropska komisija

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/11

---

Menjalni tečaji eura (1)

27. decembra 2018

(2018/C 466/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1377 |
| JPY | japonski jen | 126,14 |
| DKK | danska krona | 7,4672 |
| GBP | funt šterling | 0,90073 |
| SEK | švedska krona | 10,2725 |
| CHF | švicarski frank | 1,1279 |
| ISK | islandska krona | 133,00 |
| NOK | norveška krona | 9,9698 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,858 |
| HUF | madžarski forint | 321,56 |
| PLN | poljski zlot | 4,2945 |
| RON | romunski leu | 4,6536 |
| TRY | turška lira | 6,0067 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6161 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5500 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,9109 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6964 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5617 |
| KRW | južnokorejski won | 1 276,84 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,5208 |
| CNY | kitajski juan | 7,8109 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4125 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 608,20 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7419 |
| PHP | filipinski peso | 59,991 |
| RUB | ruski rubelj | 78,8767 |
| THB | tajski bat | 37,026 |
| BRL | brazilski real | 4,4786 |
| MXN | mehiški peso | 22,6283 |
| INR | indijska rupija | 79,9445 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1377

JPY

japonski jen

126,14

DKK

danska krona

7,4672

GBP

funt šterling

0,90073

SEK

švedska krona

10,2725

CHF

švicarski frank

1,1279

ISK

islandska krona

133,00

NOK

norveška krona

9,9698

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,858

HUF

madžarski forint

321,56

PLN

poljski zlot

4,2945

RON

romunski leu

4,6536

TRY

turška lira

6,0067

AUD

avstralski dolar

1,6161

CAD

kanadski dolar

1,5500

HKD

hongkonški dolar

8,9109

NZD

novozelandski dolar

1,6964

SGD

singapurski dolar

1,5617

KRW

južnokorejski won

1 276,84

ZAR

južnoafriški rand

16,5208

CNY

kitajski juan

7,8109

HRK

hrvaška kuna

7,4125

IDR

indonezijska rupija

16 608,20

MYR

malezijski ringit

4,7419

PHP

filipinski peso

59,991

RUB

ruski rubelj

78,8767

THB

tajski bat

37,026

BRL

brazilski real

4,4786

MXN

mehiški peso

22,6283

INR

indijska rupija

79,9445

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/12

---

Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije

(2018/C 466/04)

V skladu s členom 9(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 (1) se Pojasnjevalne opombe kombinirane nomenklature Evropske unije (2) spremenijo:

Na strani 380 se besedilo
  „9406 00 Montažne zgradbe“
  nadomesti z naslednjim:

| „9406 | Montažne zgradbe

  Ta številka vključuje t. i. polivinilaste tunele, sestavljene iz konstrukcijskih elementov (običajno jeklenih ali aluminijastih cevi), sten in strehe (običajno plastičnih ali steklenih), ki se uporabljajo v vrtnarstvu in omogočajo, da se rastline gojijo v pokritem prostoru. Zasnovani so za dolgotrajno zunanjo uporabo, imajo stabilno konstrukcijo in so odporni proti vremenskim vplivom. Biti morajo dovolj veliki, da lahko vanje vstopi človek. Lahko so zasnovani tako, da ponujajo dodatne možnosti, kot je ogrevanje ali klimatizacija.
  Polivinilaste tunele, ki se uporabljajo v vrtnarstvu, vendar nimajo lastnosti montažne zgradbe (npr. njihova konstrukcija ni stabilna, zasnovani so za kratkotrajno uporabo, lahko se jih zlahka razstavi in premika), je treba uvrstiti glede na material, iz katerega so izdelani njihovi konstrukcijski elementi (običajno jeklene ali aluminijaste cevi), saj ta daje izdelku njegov bistveni značaj v smislu splošnega pravila 3(b).
  Primeri izdelkov iz tarifne številke 9406:

  Slika 1

  Slika 2
  Primeri izdelkov, ki jih je treba uvrstiti glede na sestavni material njihovih konstrukcijskih elementov (cevi):

  Slika 3

  Slika 4

  Slika 5.“ |
| --- | --- |

„9406

Montažne zgradbe

Ta številka vključuje t. i. polivinilaste tunele, sestavljene iz konstrukcijskih elementov (običajno jeklenih ali aluminijastih cevi), sten in strehe (običajno plastičnih ali steklenih), ki se uporabljajo v vrtnarstvu in omogočajo, da se rastline gojijo v pokritem prostoru. Zasnovani so za dolgotrajno zunanjo uporabo, imajo stabilno konstrukcijo in so odporni proti vremenskim vplivom. Biti morajo dovolj veliki, da lahko vanje vstopi človek. Lahko so zasnovani tako, da ponujajo dodatne možnosti, kot je ogrevanje ali klimatizacija.

Polivinilaste tunele, ki se uporabljajo v vrtnarstvu, vendar nimajo lastnosti montažne zgradbe (npr. njihova konstrukcija ni stabilna, zasnovani so za kratkotrajno uporabo, lahko se jih zlahka razstavi in premika), je treba uvrstiti glede na material, iz katerega so izdelani njihovi konstrukcijski elementi (običajno jeklene ali aluminijaste cevi), saj ta daje izdelku njegov bistveni značaj v smislu splošnega pravila 3(b).

Primeri izdelkov iz tarifne številke 9406:

Slika 1

Slika 2

Primeri izdelkov, ki jih je treba uvrstiti glede na sestavni material njihovih konstrukcijskih elementov (cevi):

Slika 3

Slika 4

Slika 5.“

---

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

1

(2)  UL C 76, 4.3.2015, str. 1.

2

---

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/14

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 28 držav članic, ki veljajo od 1. januarja 2019

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

(2018/C 466/05)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

Spremenjene obrestne mere so prikazane v odebeljenem tisku.

Prejšnja razpredelnica je objavljena v UL C 412 z dne 14.11.2018, str. 4.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.2019 | ... | -0,16 | -0,16 | 0,00 | -0,16 | 1,98 | -0,16 | 0,02 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 0,28 | 0,56 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | -0,16 | 1,87 | -0,16 | 3,56 | -0,31 | -0,16 | -0,16 | 1,09 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.1.2019

...

-0,16

-0,16

0,00

-0,16

1,98

-0,16

0,02

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

0,28

0,56

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

-0,16

1,87

-0,16

3,56

-0,31

-0,16

-0,16

1,09

---

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/15

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

(2018/C 466/06)

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega obtoku, ki ga izda Belgija

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica
  : Belgija

Priložnostni motiv
  : 450. obletnica smrti Pietra Bruegla starejšega

Opis motiva
  : Na notranjem delu kovanca je upodobljen portret slavnega belgijskega umetnika Pietra Bruegla starejšega s sliko na slikarskem stojalu. Nad stojalom so napis P. Bruegel, letnica 1569 s križcem, ki je leto umetnikove smrti, in letnica izdaje 2019.

Ker bo kovance kovala nizozemska kraljeva kovnica, so na levi strani Hermesova palica, ki je oznaka kovnice v Utrechtu, oznaka direktorice belgijske kovnice, ki je grb občine Herzele, in oznaka države BE. Na desni strani sta začetnici oblikovalca kovanca LL (Luc Luycx). Na robu notranjega dela so majhne pike, ki tvorijo krog.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Obseg izdaje
  : 155 000 kovancev

Datum izdaje
  : januar 2019

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/16

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

(2018/C 466/07)

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega obtoku, ki ga izda Belgija

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica
  : Belgija

Priložnostni motiv
  : 25. obletnica Evropskega monetarnega inštituta (EMI)

Opis motiva
  : Na notranjem delu kovanca je upodobljen portret Alexandra Lamfalussyja, prvega predsednika EMI, z njegovim imenom spodaj desno. Na sredini leve strani je kratica EMI z letnico 1994 nad njo, tj. leto ustanovitve inštituta in imenovanja Alexandra Lamfalussyja kot njegovega prvega predsednika. Pod kratico EMI je upodobljenih več kovancev, ki padajo eden na drugega, z zaporednimi napisi €, ECU in BEF od zgoraj navzdol. Glede na to, da je to kovanec, ki ga izda Belgija, smo se odločili za oznako „BEF“, ki je kratica naše nekdanje nacionalne valute. Namen tega je simbolično ponazoriti prehod z nacionalnih valut na enotno evropsko valuto euro, saj je bil EMI zlasti osredotočen na ustanovitev Evropskega sistema centralnih bank, vključno z ECB, in nove valute. Na zgornji levi strani kovanca je napis „European Monetary Institute“.

Ker bo kovance kovala nizozemska kraljeva kovnica, je na levi strani Hermesova palica, ki je oznaka kovnice v Utrechtu, in oznaka direktorice belgijske kovnice, grb občine Herzele. Na spodnji strani je oznaka države BE in letnica 2019. Na desni strani sta začetnici oblikovalca kovanca LL (Luc Luycx).

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Obseg izdaje
  : 155 000 kovancev

Datum izdaje
  : januar 2019

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/17

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

(2018/C 466/08)

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega obtoku, ki ga izda Nemčija

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica
  : Nemčija

Priložnostni motiv
  : 70. obletnica ustanovitve Bundesrata (nemškega zveznega sveta)

Opis motiva
  : Motiv je izjemno podrobna in natančna upodobitev stavbe Bundesrata. Na zgornji polovici notranjega dela kovanca so oznaka kovnice („A“, „D“, „F“, „G“ ali „J“), začetnice imena umetnika in letnica 2019. Na spodnji polovici notranjega dela kovanca sta napis „BUNDESRAT“ in oznaka Nemčije kot države izdajateljice „D“.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Predvideni obseg izdaje
  : 30 000 000 kovancev

Datum izdaje
  : januar/februar 2019

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/18

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

(2018/C 466/09)

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega obtoku, ki ga izda Španija

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica
  : Španija

Priložnostni motiv
  : Unescove znamenitosti svetovne kulturne in naravne dediščine – staro mesto Avila in njegove cerkve zunaj obzidja

Opis motiva
  : Mesto Avila je ohranilo preprostost in čistost srednjeveškega sloga, ki ga obdaja najbolj popolno obzidje v Španiji.

Na sredini je upodobljen del mestnega obzidja. Na vrhu je polkrožno izpisana beseda „ESPAÑA“, leto izdaje „2019“ in oznaka kovnice.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Predvideni obseg izdaje
  :

Datum izdaje
  : prvo četrtletje leta 2019

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/19

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

(2018/C 466/10)

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega obtoku, ki ga izda Italija

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica
  : Italija

Priložnostni motiv
  : 500. obletnica smrti Leonarda da Vincija

Opis motiva
  : Motiv upodablja detajl slike „Dama con l’ermellino“ (Dama s Hermelinom), ki je delo Leonarda da Vincija (iz muzeja Czartoryski v Krakovu). Na levi je napis „Leonardo“, začetnici avtorice Marie Angele Cassol „MAC“ in monogram „RI“, ki je akronim Italijanske republike. Na desni so oznaka rimske kovnice „R“ in letnici „1519–2019“, leto smrti Leonarda in letnica izdaje kovancev.

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Predvideni obseg izdaje
  :

Datum izdaje
  : januar 2019

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/20

---

Novi motiv na nacionalni strani eurokovancev, namenjenih obtoku

(2018/C 466/11)

Motiv na nacionalni strani novega spominskega dvoeurskega kovanca, namenjenega obtoku, ki ga izda Luksemburg

Eurokovanci, namenjeni obtoku, so zakonito plačilno sredstvo na celotnem euroobmočju. Komisija objavi opis motivov vseh novih eurokovancev, da bi z njim seznanila javnost in vse, ki s kovanci rokujejo (1). V skladu s sklepi Sveta z dne 10. februarja 2009 (2) lahko države članice euroobmočja in države, ki so z Evropsko unijo sklenile monetarni sporazum o izdaji eurokovancev, izdajo obtoku namenjene spominske eurokovance, če izpolnjujejo določene pogoje, zlasti da uporabijo samo kovanec v vrednosti 2 EUR. Takšni kovanci imajo enake tehnične lastnosti kot ostali dvoeurski kovanci, le da je na nacionalni strani kovanca vgraviran spominski motiv z velikim simbolnim pomenom v nacionalnem ali evropskem merilu.

Država izdajateljica
  : Luksemburg

Priložnostni motiv
  : 100. obletnica ustoličenja velike vojvodinje Charlotte

Opis motiva
  : Na levi strani kovanca je podoba Njegove kraljeve visokosti velikega vojvode Henrija, na desni strani pa je podoba velike vojvodinje Charlotte. Na dnu je ime države izdajateljice „LUXEMBOURG“ in pod njim leto izdaje „2019“. Na vrhu podobi v polkrogu obkroža napis „Centenaire de l’accession au trône de la Grande-Duchesse Charlotte“ („Stoletnica ustoličenja velike vojvodinje Charlotte“).

Na obročku je dvanajst zvezd evropske zastave.

Predvideni obseg izdaje
  :

Datum izdaje
  : januar 2019

---

(1)  Za vse motive na nacionalnih straneh kovancev, ki so bili izdani leta 2002, glej UL C 373, 28.12.2001, str. 1.

(2)  Glej sklepe Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 10. februarja 2009 in Priporočilo Komisije z dne 19. decembra 2008 o skupnih smernicah za nacionalne strani in izdajo eurokovancev, namenjenih obtoku (UL L 9, 14.1.2009, str. 52).

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/21

---

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 466/12)

| Država članica | Portugalska |
| --- | --- |
| Zadevne rute | Bragança–Vila Real–Viseu–Cascais–Portimão–Cascais–Viseu–Vila Real–Bragança |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | Štiri leta po začetku izvajanja zračnih prevozov |
| Rok za oddajo ponudb | 62 dni po datumu objave tega razpisa |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi javnim razpisom in spremenjenimi obveznostmi javne službe | Vsi dokumenti so na voljo na spletnem naslovu: http://www.saphety.com.
  Za dodatne informacije vam je na voljo:





  Ministério do Planeamento e das Infraestruturas |
| Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas |
| Av. Barbosa do Bocage n.o 5 – 2.o andar |
| 1049-039 Lisboa |
| PORTUGALSKA |
| E-naslov: gab.infraestruturas@mpi.gov.pt |

Država članica

Portugalska

Zadevne rute

Bragança–Vila Real–Viseu–Cascais–Portimão–Cascais–Viseu–Vila Real–Bragança

Obdobje veljavnosti pogodbe

Štiri leta po začetku izvajanja zračnih prevozov

Rok za oddajo ponudb

62 dni po datumu objave tega razpisa

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi javnim razpisom in spremenjenimi obveznostmi javne službe

Vsi dokumenti so na voljo na spletnem naslovu: http://www.saphety.com.

Za dodatne informacije vam je na voljo:

Ministério do Planeamento e das Infraestruturas

Gabinete do Secretário de Estado das Infraestruturas

Av. Barbosa do Bocage n.o 5 – 2.o andar

1049-039 Lisboa

PORTUGALSKA

E-naslov: gab.infraestruturas@mpi.gov.pt

---

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/22

---

Državni prazniki v letu 2019

(2018/C 466/13)

| Belgique/België | 1.1, 2.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 11.7, 21.7, 15.8, 27.9, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12, 26.12, 27.12, 30.12, 31.12 |
| --- | --- |
| България | 1.1, 3.3, 4.3, 26.4, 27.4, 28.4, 29.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 23.9, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Česká republika | 1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Danmark | 1.1, 18.4, 19.4, 21.4, 22.4, 17.5, 30.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12 |
| Deutschland | 1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 3.10, 25.12, 26.12 |
| Eesti | 1.1, 24.2, 19.4, 21.4, 1.5, 9.6, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Éire/Ireland | 1.1, 18.3, 22.4, 6.5, 3.6, 5.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| Ελλάδα | 1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| España | 1.1, 19.4, 1.5, 15.8, 12.10, 1.11, 6.12, 25.12 |
| France | 1.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12 |
| Hrvatska | 1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 20.6, 22.6, 25.6, 5.8, 15.8, 8.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Italia | 1.1, 6.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Κύπρος/Kıbrıs | 1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 1.4, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 1.10, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Latvija | 1.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 4.5, 6.5, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| Lietuva | 1.1, 16.2, 11.3, 21.4, 22.4, 1.5, 5.5, 3.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Luxembourg | 1.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Magyarország | 1.1, 15.3, 19.4, 22.4, 1.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Malta | 1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 19.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12 |
| Nederland | 1.1, 21.4, 22.4, 27.4, 30.5, 31.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12, 27.12 |
| Österreich | 1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 20.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Polska | 1.1, 6.1, 21.4, 22.4, 1.5, 3.5, 9.6, 20.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12 |
| Portugal | 1.1, 19.4, 21.4, 25.4, 1.5, 10.6, 20.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12 |
| România | 1.1, 2.1, 24.1, 26.4, 28.4, 29.4, 1.5, 1.6, 16.6, 17.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12 |
| Slovenija | 1.1, 2.1, 8.2, 21.4, 22.4, 27.4, 1.5, 2.5, 9.6, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Slovensko | 1.1, 6.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Suomi/Finland | 1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 9.6, 22.6, 2.11, 6.12, 25.12, 26.12 |
| Sverige | 1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 6.6, 9.6, 22.6, 2.11, 25.12, 26.12 |
| United Kingdom | Wales and England: 1.1, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 26.8, 25.12, 26.12
  Northern Ireland: 1.1, 2.1, 19.4, 6.5, 27.5, 5.8, 30.11, 2.12, 25.12, 26.12
  Scotland: 1.1, 17.3, 18.3, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 12.7, 26.8, 25.12, 26.12 |

Belgique/België

1.1, 2.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 11.7, 21.7, 15.8, 27.9, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12, 26.12, 27.12, 30.12, 31.12

България

1.1, 3.3, 4.3, 26.4, 27.4, 28.4, 29.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 23.9, 24.12, 25.12, 26.12

Česká republika

1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Danmark

1.1, 18.4, 19.4, 21.4, 22.4, 17.5, 30.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12

Deutschland

1.1, 19.4, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 3.10, 25.12, 26.12

Eesti

1.1, 24.2, 19.4, 21.4, 1.5, 9.6, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12

Éire/Ireland

1.1, 18.3, 22.4, 6.5, 3.6, 5.8, 28.10, 25.12, 26.12

Ελλάδα

1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12

España

1.1, 19.4, 1.5, 15.8, 12.10, 1.11, 6.12, 25.12

France

1.1, 22.4, 1.5, 8.5, 30.5, 10.6, 14.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12

Hrvatska

1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 20.6, 22.6, 25.6, 5.8, 15.8, 8.10, 1.11, 25.12, 26.12

Italia

1.1, 6.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Κύπρος/Kıbrıs

1.1, 6.1, 11.3, 25.3, 1.4, 26.4, 29.4, 1.5, 17.6, 15.8, 1.10, 28.10, 24.12, 25.12, 26.12

Latvija

1.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 4.5, 6.5, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

Lietuva

1.1, 16.2, 11.3, 21.4, 22.4, 1.5, 5.5, 3.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12

Luxembourg

1.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 23.6, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

Magyarország

1.1, 15.3, 19.4, 22.4, 1.5, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12

Malta

1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 19.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12

Nederland

1.1, 21.4, 22.4, 27.4, 30.5, 31.5, 9.6, 10.6, 25.12, 26.12, 27.12

Österreich

1.1, 6.1, 22.4, 1.5, 30.5, 10.6, 20.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Polska

1.1, 6.1, 21.4, 22.4, 1.5, 3.5, 9.6, 20.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12

Portugal

1.1, 19.4, 21.4, 25.4, 1.5, 10.6, 20.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12

România

1.1, 2.1, 24.1, 26.4, 28.4, 29.4, 1.5, 1.6, 16.6, 17.6, 15.8, 30.11, 1.12, 25.12, 26.12

Slovenija

1.1, 2.1, 8.2, 21.4, 22.4, 27.4, 1.5, 2.5, 9.6, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12

Slovensko

1.1, 6.1, 19.4, 22.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Suomi/Finland

1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 9.6, 22.6, 2.11, 6.12, 25.12, 26.12

Sverige

1.1, 6.1, 19.4, 21.4, 22.4, 1.5, 30.5, 6.6, 9.6, 22.6, 2.11, 25.12, 26.12

United Kingdom

Wales and England: 1.1, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 26.8, 25.12, 26.12

Northern Ireland: 1.1, 2.1, 19.4, 6.5, 27.5, 5.8, 30.11, 2.12, 25.12, 26.12

Scotland: 1.1, 17.3, 18.3, 19.4, 22.4, 6.5, 27.5, 12.7, 26.8, 25.12, 26.12

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 28.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 466/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 466/24

---

Objava spremenjenega enotnega dokumenta na osnovi zahtevka za odobritev manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2018/C 466/14)

Evropska komisija je odobrila zadevno manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev zadevne manjše spremembe se objavi v podatkovni zbirki Komisije DOOR.

ENOTNI DOKUMENT

„SIDRA DE ASTURIAS“/„SIDRA D’ASTURIES“

EU št.: PDO-ES-0260-AM01 – 31.10.2017

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

„Sidra de Asturias“/„Sidra d’Asturies“

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.8 Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itn.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Proizvoda, ki se zaščitita z zaščiteno označbo porekla „Sidra de Asturias“, sta:

| — | Jabolčno vino: Pijača, pridobljena z delno ali popolno alkoholno fermentacijo svežih jabolk ali jabolčnega soka. Njen najmanjši dejanski volumenski odstotek alkohola mora biti 5 %.
  Jabolčno vino z vsebnostjo sladkorja, nižjo od 30 g/l, je „suho“ jabolčno vino; pri vsebnosti med 30 in 50 g/l je jabolčno vino „polsuho“; „sladko“ jabolčno vino pa vsebuje več kot 50 g/l (do največ 80 g/l).
  Organoleptične značilnosti jabolčnega vina so: prepoznaven okus, ki je lahko suh, polsuh ali sladek; mehurčki naravno prisotnega ogljikovega dioksida, ki se dvigajo z dna in nabirajo ob robovih kozarca; ter jasna in uravnotežena aroma, ki spominja na surova jabolka ali jabolčni kompot. Po videzu je prosojno in peneče se, z različnimi odtenki rumene barve. |
| --- | --- |

—

Jabolčno vino: Pijača, pridobljena z delno ali popolno alkoholno fermentacijo svežih jabolk ali jabolčnega soka. Njen najmanjši dejanski volumenski odstotek alkohola mora biti 5 %.

Jabolčno vino z vsebnostjo sladkorja, nižjo od 30 g/l, je „suho“ jabolčno vino; pri vsebnosti med 30 in 50 g/l je jabolčno vino „polsuho“; „sladko“ jabolčno vino pa vsebuje več kot 50 g/l (do največ 80 g/l).

Organoleptične značilnosti jabolčnega vina so: prepoznaven okus, ki je lahko suh, polsuh ali sladek; mehurčki naravno prisotnega ogljikovega dioksida, ki se dvigajo z dna in nabirajo ob robovih kozarca; ter jasna in uravnotežena aroma, ki spominja na surova jabolka ali jabolčni kompot. Po videzu je prosojno in peneče se, z različnimi odtenki rumene barve.

| — | Naravno jabolčno vino: Pijača z naravno vsebnostjo ogljikovega dioksida, pridobljena z delno ali popolno alkoholno fermentacijo svežih jabolk ali jabolčnega soka, brez dodanega sladkorja, proizvedena s tradicionalnimi metodami. Njen najmanjši dejanski volumenski odstotek alkohola mora biti 5 %.
  Za naravno jabolčno vino je značilen prepoznaven okus, ki ustvarja ravnotežje med kislim in trpkim ter blag občutek naravnega penjenja. Njegova aroma je čista in sveža, s sortnimi ali sadnimi notami in rahlo kislostjo. Po videzu je prosojno in peneče se, lahko ima najrazličnejše odtenke rumene ali slamnate barve. |
| --- | --- |

—

Naravno jabolčno vino: Pijača z naravno vsebnostjo ogljikovega dioksida, pridobljena z delno ali popolno alkoholno fermentacijo svežih jabolk ali jabolčnega soka, brez dodanega sladkorja, proizvedena s tradicionalnimi metodami. Njen najmanjši dejanski volumenski odstotek alkohola mora biti 5 %.

Za naravno jabolčno vino je značilen prepoznaven okus, ki ustvarja ravnotežje med kislim in trpkim ter blag občutek naravnega penjenja. Njegova aroma je čista in sveža, s sortnimi ali sadnimi notami in rahlo kislostjo. Po videzu je prosojno in peneče se, lahko ima najrazličnejše odtenke rumene ali slamnate barve.

Dovoljeni postopki

1.   Mošt:

| (a) | ekstrakcija sokov s stiskanjem dovoljene sorte jabolk za proizvodnjo jabolčnega vina ali mešanice dovoljenih sort; |
| --- | --- |

(a)

ekstrakcija sokov s stiskanjem dovoljene sorte jabolk za proizvodnjo jabolčnega vina ali mešanice dovoljenih sort;

| (b) | uporaba hlajenja in inertnega plina za konzerviranje čistih jabolčnih sokov; |
| --- | --- |

(b)

uporaba hlajenja in inertnega plina za konzerviranje čistih jabolčnih sokov;

| (c) | filtriranje in bistrenje z dovoljenimi snovmi in pektinskimi encimi; |
| --- | --- |

(c)

filtriranje in bistrenje z dovoljenimi snovmi in pektinskimi encimi;

| (d) | popravek sokov z dovoljenimi snovmi; |
| --- | --- |

(d)

popravek sokov z dovoljenimi snovmi;

| (e) | koncentracija sokov, pridobljena s stiskanjem sort, dovoljenih za sladkanje. |
| --- | --- |

(e)

koncentracija sokov, pridobljena s stiskanjem sort, dovoljenih za sladkanje.

2.   Jabolčno vino:

| (a) | mešanje zaščitenih vrst jabolčnega vina; |
| --- | --- |

(a)

mešanje zaščitenih vrst jabolčnega vina;

| (b) | postopki proizvodnje jabolčnega vina: pretok, bistrenje, filtriranje; |
| --- | --- |

(b)

postopki proizvodnje jabolčnega vina: pretok, bistrenje, filtriranje;

| (c) | uporaba hlajenja; |
| --- | --- |

(c)

uporaba hlajenja;

| (d) | popravek z dovoljenimi snovmi; |
| --- | --- |

(d)

popravek z dovoljenimi snovmi;

| (e) | uporaba inertnih plinov (dušika) za konzerviranje jabolčnih vin; |
| --- | --- |

(e)

uporaba inertnih plinov (dušika) za konzerviranje jabolčnih vin;

| (f) | fermentacija z izbranimi kvasovkami; |
| --- | --- |

(f)

fermentacija z izbranimi kvasovkami;

| (g) | dodajanje ogljikovega dioksida pred stekleničenjem. Uporablja se lahko samo plin endogenega izvora, pridobljenega s fermentaciji mošta. |
| --- | --- |

(g)

dodajanje ogljikovega dioksida pred stekleničenjem. Uporablja se lahko samo plin endogenega izvora, pridobljenega s fermentaciji mošta.

| (h) | dodajanje do 80 g sladkorja (v obliki sladkornega sirupa, naravnega soka ali koncentriranega jabolčnega soka) na liter za namene sladkanja, do deleža največ ene enote sladila na deset enot nesladkanega jabolčnega vina. |
| --- | --- |

(h)

dodajanje do 80 g sladkorja (v obliki sladkornega sirupa, naravnega soka ali koncentriranega jabolčnega soka) na liter za namene sladkanja, do deleža največ ene enote sladila na deset enot nesladkanega jabolčnega vina.

3.   Naravno jabolčno vino:

| (a) | mešanje zaščitenih naravnih jabolčnih vin; |
| --- | --- |

(a)

mešanje zaščitenih naravnih jabolčnih vin;

| (b) | tradicionalni postopki proizvodnje jabolčnega vina: pretok, bistrenje, filtriranje; |
| --- | --- |

(b)

tradicionalni postopki proizvodnje jabolčnega vina: pretok, bistrenje, filtriranje;

| (c) | uporaba hlajenja; |
| --- | --- |

(c)

uporaba hlajenja;

| (d) | popravek z dovoljenimi snovmi; |
| --- | --- |

(d)

popravek z dovoljenimi snovmi;

| (e) | uporaba inertnih plinov (dušika) za konzerviranje jabolčnih vin; |
| --- | --- |

(e)

uporaba inertnih plinov (dušika) za konzerviranje jabolčnih vin;

| (f) | fermentacija z izbranimi kvasovkami; |
| --- | --- |

(f)

fermentacija z izbranimi kvasovkami;

Prepovedani postopki

1.   Mošt:

| (a) | vsak proces, s katerim se spremeni naravna vsebnost sladkorja čistih jabolčnih sokov; |
| --- | --- |

(a)

vsak proces, s katerim se spremeni naravna vsebnost sladkorja čistih jabolčnih sokov;

| (b) | mešanje čistega soka s koncentratom v kakršnem koli deležu; |
| --- | --- |

(b)

mešanje čistega soka s koncentratom v kakršnem koli deležu;

| (c) | umetno aromatiziranje sokov; |
| --- | --- |

(c)

umetno aromatiziranje sokov;

| (d) | pasterizacija. |
| --- | --- |

(d)

pasterizacija.

2.   Jabolčno vino:

| (a) | umetno povečanje naravne vsebnosti alkohola; |
| --- | --- |

(a)

umetno povečanje naravne vsebnosti alkohola;

| (b) | popravek in/ali dodajanje nedovoljenih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

popravek in/ali dodajanje nedovoljenih proizvodov;

| (c) | dodajanje vode na kateri koli stopnji proizvodnje; |
| --- | --- |

(c)

dodajanje vode na kateri koli stopnji proizvodnje;

| (d) | dodajanje vina, sadnih fermentov in/ali alkohola iz kakršnega koli vira; |
| --- | --- |

(d)

dodajanje vina, sadnih fermentov in/ali alkohola iz kakršnega koli vira;

| (e) | uporaba umetnih sladil in dekstrinov; |
| --- | --- |

(e)

uporaba umetnih sladil in dekstrinov;

| (f) | uporaba barvil, razen karamele; |
| --- | --- |

(f)

uporaba barvil, razen karamele;

| (g) | uporaba estrov, arom in podobnih snovi katere koli vrste ali porekla; |
| --- | --- |

(g)

uporaba estrov, arom in podobnih snovi katere koli vrste ali porekla;

| (h) | pasterizacija; |
| --- | --- |

(h)

pasterizacija;

| (i) | dodajanje kakršnega koli ogljikovega dioksida, razen tistega, ki se naravno sprošča v postopku proizvodnje jabolčnega vina. |
| --- | --- |

(i)

dodajanje kakršnega koli ogljikovega dioksida, razen tistega, ki se naravno sprošča v postopku proizvodnje jabolčnega vina.

3.   Naravno jabolčno vino:

| (a) | vsi postopki, našteti pod točko 2; |
| --- | --- |

(a)

vsi postopki, našteti pod točko 2;

| (b) | dodajanje ogljikovega dioksida kakršnega koli izvora; |
| --- | --- |

(b)

dodajanje ogljikovega dioksida kakršnega koli izvora;

| (c) | uporaba sladkorja katere koli vrste ali porekla. |
| --- | --- |

(c)

uporaba sladkorja katere koli vrste ali porekla.

Naravno jabolčno vino ima naslednje fizikalno-kemijske značilnosti:

vsebnost hlapnih kislin: < 2,0 g/l ocetne kisline; vsebnost alkohola: > 5 % v/v; skupaj žveplov dioksid: < 150 mg/l; tlak ogljikovega dioksida v steklenici (pri 20 °C) > 0,5 atm.

Naravno jabolčno vino ima naslednje fizikalno-kemijske značilnosti:

vsebnost hlapnih kislin: < 2,0 g/l ocetne kisline; vsebnost alkohola: > 5 % v/v; skupaj žveplov dioksid: < 200 mg/l; tlak ogljikovega dioksida v steklenici (pri 20 °C): > 3 atm.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Tako jabolčno vino kot naravno jabolčno vino se proizvajata iz sort jabolk za proizvodnjo jabolčnega vina, ki se tradicionalno pridelujejo na območju proizvodnje.

Dovoljene sorte so na podlagi njihove kislosti in koncentracije fenolnih spojin razvrščene v devet tehnoloških kategorij: sladka, sladko trpka, trpka, polkisla, polkislo trpka, trpko polkisla, kisla, kislo trpka in trpko kisla.

Tehnološka razvrstitev

Kisla:

blanquina, limón montés, teórica, san roqueña, raxao, fuentes, xuanina, regona, prieta, collaos, josefa, carrandona, raxila ácida, collaina, raxina marelo, perurico precoz, perurico, raxona ácida, raxina ácida, arbeya, reineta caravia, durón encarnado, fresnosa, peñarudes, perracabiella, reineta encarnada, repinaldo de hueso, san justo in sucu.

Kislo trpka:

beldredo, picón, madiedo, martina in montoto.

Trpka:

clara, amariega in cladurina.

Trpko kisla:

meana, lin, cladurina amargoácida in rosadona.

Trpko polkisla:

durcolorá in colorá amarga.

Polkisla:

solarina, de la riega, carrió, perico, perezosa, durona de tresali, panquerina, raxila rayada, antonona, chata encarnada, durón d’arroes, maria elena, mariñana, miyeres, repinaldo caravia, reineta pinta in celso.

Polkislo trpka:

montes de llamera in corchu.

Sladka:

ernestina, verdialona, raxila dulce, raxina dulce, raxona dulce, chata blanca, cristalina, dura, montés de flor, paraguas in verdosa.

Sladko trpka:

coloradona, raxina amarga in raxarega.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Proizvoda, zaščitena z ZOP „Sidra de Asturias“/„Sidra d’Asturies“ (jabolčno vino in naravno jabolčno vino), se proizvajata iz dovoljenih sort jabolk za proizvodnjo jabolčnega vina na podlagi pravil o ZOP, ki se pridelujejo na parcelah zemljišč, registriranih pri Regulativnem svetu. Surovina se predela v obratih za proizvodnjo jabolčnega vina na območju proizvodnje/predelave, ki so prav tako registrirani pri Regulativnem svetu in so uspešno prestali nadzor proizvodnje in predelave glede: sorte, tehnike pridelave, surovine, stiskanja, procesov proizvodnje jabolčnega vina, stekleničenja in označevanja, v skladu z dokumentiranim postopkom sistema kakovosti Regulativnega sveta.

Pri proizvodnji jabolčnega vina je zlasti treba zagotoviti, da se pri dodajanju ogljikovega dioksida lahko uporabi le ogljikov dioksid, ki se naravno sprošča v postopku fermentacije (ter nato zbira, očisti, stisne, filtrira in skladišči), in da se doda pred stekleničenjem. Nadzor nad navedenimi postopki se izvaja v skladu z navodili iz priročnika o kakovosti Regulativnega sveta, ki mora vključevati najmanj analizno tehniko za odkrivanje ogljikovega dioksida z ugotavljanjem stabilnih lahkih izotopov in razmerja C13/C12, ki omogočajo preverjanje izvora dodanega plina.

Postopek certificiranja mora vključevati vizualne preglede, preverjanja dokumentacije in vzorčenje proizvodov. Certificirana jabolčna vina se lahko označijo z logotipom Regulativnega sveta in navedbo „Denominación de Origen Protegida Sidra de Asturias“. Steklenica nosi oznako s serijsko številko, ki jo dodeli Regulativni svet.

Proces proizvodnje jabolčnega vina obsega naslednje stopnje: pranje in mletje jabolk; stiskanje jabolk za ekstrakcijo čistega jabolčnega soka; fermentacija; pretok; bistrenje; filtriranje z dovoljenimi proizvodi in materiali ter končno stekleničenje.

Jabolčnemu vinu se lahko doda ogljikov dioksid, ki se naravno sprosti med postopkom pridelave, v skladu s pogoji, določenimi v tem dokumentu, s specifikacijo proizvoda in priročnikom o kakovosti.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Razlog za vključitev stekleničenja na definiranem območju v okviru procesa proizvodnje jabolčnega vina z ZOP „Sidra de Asturias“ je v tem, da se zaščiti ugled proizvoda ter hkrati zagotovijo avtentičnost proizvoda ter tudi njegova kakovost in značilnosti. Upravičenci te sheme prevzemajo polno in skupno odgovornost za zagotavljanje teh vidikov prek Regulativnega sveta, ustanovljenega za ta namen.

S tem se zagotavlja, da so pridobljeni proizvodi lahko podvrženi ukrepom nadzora in sledljivosti, ter preprečuje vsaka možnost njihovega mešanja s proizvodi drugega porekla. Razlog je v tem, da so pregledi, ki se izvajajo na območju proizvodnje (za kar so odgovorni upravičenci do ZOP), temeljiti in sistematični ter podprti z obširnim znanjem o značilnostih proizvoda.

Podobno tudi dejstvo, da lahko jabolčna vina vsebujejo izključno ogljikov dioksid, ki se naravno sprosti med postopkom pridelave, narekuje uporabo ustrezne opreme skupaj z opremo za stekleničenje. Zato bi bil transport v druge obrate za stekleničenje zelo neprimeren in nadzor v veliki meri otežen, obstajala pa bi tudi nevarnost „ponarejanja“ postopka.

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Da se prepreči zavajanje potrošnikov, morajo biti oznake jabolčnega vina skladne z ministrskim odlokom z dne 1. avgusta 1979, ki ureja jabolčna vina in pijače, proizvedene iz jabolk. Na podlagi člena 17 odloka je med drugim treba na steklenici navesti, ali je proizvod jabolčno vino ali naravno jabolčno vino.

Na sprednjih in zadnjih oznakah ustekleničenega jabolčnega vina se mora vidno pojavljati ime ZOP „Sidra de Asturias“ ter vsakršna druga informacija, ki se zahteva z veljavno zakonodajo.

Potrošnik lahko jasno razlikuje med različnimi vrstami proizvodov glede na njihovo predstavitev, saj se uporabljajo različne vrste stekleničnih zamaškov. Tlak v steklenici jabolčnega vina je več kot tri atmosfere, za kar je jasno potrebna drugačna vrsta zamaška.

Tudi vrsti steklenic za oba proizvoda sta različni. V vsakem primeru morajo vse zaščitene vrste jabolčnega vina, ki izpolnjujejo pogoje iz pravil o uporabi imena, nositi oznako z navedbo D.O.P „Sidra de Asturias“. Hkrati je treba na podlagi splošnih pravil o označevanju in predstavitvi živilskih proizvodov na oznakah navesti, ali je proizvod „jabolčno vino“ ali „naravno jabolčno vino“.

Vse steklenice, ki vsebujejo jabolčno vino, zaščiteno s to ZOP, morajo biti dane na trg z oznako s serijsko številko, ki jo izda Regulativni svet.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Avtonomna skupnost Kneževine Asturije je območje, na katerem se pridelujejo jabolka in proizvaja jabolčno vino za proizvode z zaščiteno označbo porekla „Sidra de Asturias“. Asturija je zemljepisna in zgodovinska regija v severni Španiji, ki obsega 78 občin: Allande, Aller, Amieva, Avilés, Belmonte de Miranda, Bimenes, Boal, Cabrales, Cabranes, Candamo, Cangas de Narcea, Cangas de Onís, Caravia, Carreño, Caso, Castrillón, Castropol, Coaña, Colunga, Corvera, Cudillero, Degaña, El Franco, Gijón, Gozón, Grado, Grandas de Salime, Ibias, Illano, Illas, Langreo, Las Regueras, Laviana, Lena, Llanera, Llanes, Mieres, Morcín, Muros de Nalón, Nava, Navia, Noreña, Onís, Oviedo, Parres, Peñamellera Alta, Peñamellera Baja, Pesoz, Piloña, Ponga, Pravia, Proaza, Quirós, Ribadedeva, Ribadesella, Ribera de Arriba, Riosa, Salas, San Martín de Oscos, San Martín del Rey Aurelio, Santirso de Abres, Santa Eulalia de Oscos, Santo Adriano, Sariego, Siero, Sobrescobio, Somiedo, Soto del Barco, Tapia de Casariego, Taramundi, Teverga, Tineo, Valdés, Vegadeo, Villanueva de Oscos, Villaviciosa, Villayón, Yernes in Tameza.

Čeprav ima opredeljeno geografsko območje skupno površino 10 560 km2, je Asturija eno najbolj goratih območij Evrope. To pomeni, da je razpoložljiva kmetijska zemlja za gojenje jabolk zelo omejena, saj je pridelovanje omejeno na majhne doline in pobočja na celotnem opredeljenem območju (tj. na zgoraj navedenih 78 občinah).

Zaradi terena in pogojev pridelave v Asturiji so kmetije bolj ali manj raztresene po različnih občinah, kar pomeni, da so podeželska območja poselitve majhna in razpršena, enako velja tudi za zemljišča.

Jabolka za proizvodnjo jabolčnega vina so se v Asturiji tradicionalno pridelovala po ekstenzivnem in mešanem modelu kmetovanja (nasadi z jablanami za proizvodnjo jabolčnega vina, travnati pašniki). Ker so kmetije v Asturiji navadno zelo majhne, je imela kombinacija živinoreje in pridelave jabolk za proizvodnjo jabolčnega vina pomemben družbeni in ekonomski vpliv na podeželsko življenje v Asturiji: s pridelavo jabolk so lahko družinske kmetije ustvarile dodaten dohodek, kar zagotavlja okoljsko trajno dejavnost, ki ohranja prebivalstvo in v določeni meri pomaga zadrževati beg z dežele.

Tako kot so nasadi jabolk za proizvodnjo jabolčnega vina razpršeni po celotnem ozemlju, so bile kleti za proizvodnjo jabolčnega vina tradicionalno majhni objekti na kmetijah, v katerih se je pridobival jabolčno vino, ki ga je pila kmečka družina. Ta praksa je bila postopno opuščena in sodobne kleti za proizvodnjo jabolčnega vina so skoncentrirane na lokacijah, ki so blizu infrastrukturi ter imajo primernejše storitve za industrijsko dejavnost.

5.   Povezava z geografskim območjem

Zgodovinska:

Asturija je vodilno območje proizvodnje jabolčnega vina v Španiji in predstavlja 80 % nacionalne proizvodnje. Kot je mogoče videti iz zapisov geografa Strabona, ki segajo v leto 60 pr. n. št., sta postopka pridelovanja jabolk za proizvodnjo jabolčnega vina in proizvodnje jabolčnega vina globoko vtkana v zgodovino območja.

Naravna:

Skozi stoletja so asturijski kmetje z drevesi, zraslimi iz semen (brez uporabe cepljenih sadik), postopno izbrali najproduktivnejše sorte, ki so najbolje prilagojene lokalnemu okolju in obrodijo najboljša jabolka za proizvodnjo jabolčnega vina. Zaradi različnih lastnosti sort (sladka, sladko trpka, trpka, polkisla, polkislo trpka, trpko polkisla, kisla, kislo trpka in trpko kisla) ter iz njih nastalih mešanic teh kategorij imajo asturijske vrste jabolčnega vina svojo edinstveno polkislost.

Vključitev obeh vrst proizvodov (naravno jabolčno vino in jabolčno vino) v označbo je pogojeno z obstoječim španskim predpisom glede kakovosti (ministrski odlok z dne 1. septembra 1979), ki razlikuje med obema vrstama proizvodov, in sicer na podlagi dejstva, da se lahko „jabolčno vino“ prideluje z dodanim eksogenim ogljikovim dioksidom kakršnega koli izvora.

Obe vrsti jabolčnega vina, zajeti z označbo, izhajata iz poimenovanja „naravno jabolčno vino“, pri čemer je v primeru „jabolčnega vina“ dovoljeno dodajanje CO2, pridobljenega med postopkom fermentacije (torej izključno endogenega značaja) in morda majhne količine sladkornega sirupa. Surovine, proizvodna tehnologija in industrijski obrati so tako rekoč isti, čeprav ima „naravno jabolčno vino“ bistveno daljšo zgodovino. Jabolčno vino z dodanim ogljikovim dioksidom se je pojavilo šele pred kratkim kot rezultat raziskav in razvoja tehnologije v 19. stoletju.

V Španiji je ime „Asturija“ zgodovinsko povezano s proizvodnjo in pitjem jabolčnega vina, danes pa ta regija predstavlja večino domače proizvodnje.

Človeški dejavnik:

Jabolčno vino je po prometu tretji najpomembnejši proizvod v živilskem in kmetijskem sektorju Asturije. Naravno jabolčno vino se proizvaja v tradicionalnih kleteh za proizvodnjo jabolčnega vina, danes pa je v regiji Asturiji 106 kleti, ki delujejo komercialno. Zlasti močna je družinska tradicija, saj so več kot 60 % teh kleti podedovali njihovi lastniki. Večina jih deluje kot samostojna podjetja, le okoli 10 % kleti pa je v lasti korporacij in družb z omejeno odgovornostjo. Asturijski trg predstavlja 93 % skupne prodaje naravnega jabolčnega vina. V proizvodnji jabolčnega vina prevladuje deset družb, ki skupaj obsegajo 61 % skupnega prometa industrije. Okoli 80 % proizvodnje je namenjene domačemu trgu, 13–14 % gre za izvoz, preostalih 7 % pa se porabi znotraj same regije Asturije.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://www.asturias.es/Asturias/descargas/PDF_TEMAS/Agricultura/Alimentación/sidra_de_asturias_modificado.pdf

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---