# Uradni list L 185/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 185 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5017. julij 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 185

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5017. julij 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 830/2007 z dne 16. julija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 817/2006 o obnovitvi omejevalnih ukrepov v zvezi z Burmo/Mjanmarom | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 831/2007 z dne 16. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 832/2007 z dne 16. julija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 197/2006 glede uporab nekdanjih živil in podaljšanja veljavnosti prehodnih ukrepov v zvezi s takimi živili (
  1
  ) | 7 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 833/2007 z dne 16. julija 2007 o prenehanju prehodnega obdobja iz Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga (
  1
  ) | 9 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 830/2007 z dne 16. julija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 817/2006 o obnovitvi omejevalnih ukrepov v zvezi z Burmo/Mjanmarom

1

Uredba Komisije (ES) št. 831/2007 z dne 16. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 832/2007 z dne 16. julija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 197/2006 glede uporab nekdanjih živil in podaljšanja veljavnosti prehodnih ukrepov v zvezi s takimi živili (
  1
  )

1

7

*

Uredba Komisije (ES) št. 833/2007 z dne 16. julija 2007 o prenehanju prehodnega obdobja iz Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga (
  1
  )

1

9

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/498/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 7. februarja 2007 o shemi pomoči na podlagi Zakona št. 21/2003 (členi 14, 15 in 16) pokrajine Sicilije C 31/2005 (prej N 329/2004), ki jo namerava izvajati Italija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 285)

   (
  1
  ) | 10 |
| | | 2007/499/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. februarja 2007 o državni pomoči C 16/2006 (ex NN 34/2006) pokrajine Sicilije za Nuova Mineraria Silius SpA
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 473)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2007/500/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 16. julija 2007 o spremembi Odločbe 2001/781/ES o sprejemu priročnika sprejemnih organov in glosarja pisanj, ki se vročajo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1348/2000 o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3365) | 24 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/498/ES

*

Odločba Komisije z dne 7. februarja 2007 o shemi pomoči na podlagi Zakona št. 21/2003 (členi 14, 15 in 16) pokrajine Sicilije C 31/2005 (prej N 329/2004), ki jo namerava izvajati Italija
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 285)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 285)

1

10

2007/499/ES

*

Odločba Komisije z dne 21. februarja 2007 o državni pomoči C 16/2006 (ex NN 34/2006) pokrajine Sicilije za Nuova Mineraria Silius SpA
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 473)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 473)

1

18

2007/500/ES

*

Odločba Komisije z dne 16. julija 2007 o spremembi Odločbe 2001/781/ES o sprejemu priročnika sprejemnih organov in glosarja pisanj, ki se vročajo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1348/2000 o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3365)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3365)

24

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2007/501/SZVP z dne 16. julija 2007 o sodelovanju z Afriškim centrom za raziskovanje terorizma v okviru izvajanja strategije Evropske unije za boj proti terorizmu | 31 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Skupni ukrep Sveta 2007/501/SZVP z dne 16. julija 2007 o sodelovanju z Afriškim centrom za raziskovanje terorizma v okviru izvajanja strategije Evropske unije za boj proti terorizmu

31

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Obvestilo bralcem (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Obvestilo bralcem (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Obvestilo bralcem

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 17.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 830/2007

z dne 16. julija 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 817/2006 o obnovitvi omejevalnih ukrepov v zvezi z Burmo/Mjanmarom

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti členov 60 in 301 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2006/318/SZVP z dne 27. aprila 2006 o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Burmi/Mjanmaru (1),

ob upoštevanju predloga Komisije,

ker bi bilo treba Uredbo Sveta (ES) št. 817/2006 (2) spremeniti, da se uskladi z novo prakso Sveta glede navajanja pristojnih organov in izmenjave informacij med temi organi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 817/2006 se spremeni

| (a) | uvodni odstavek člena 4(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Z odstopanjem od členov 2 in 3 lahko pristojni organi, navedeni na spletnih straneh iz Priloge II, pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, dovolijo:“; |
| --- | --- |

(a)

uvodni odstavek člena 4(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Z odstopanjem od členov 2 in 3 lahko pristojni organi, navedeni na spletnih straneh iz Priloge II, pod pogoji, ki se jim zdijo primerni, dovolijo:“;

| (b) | v členu 7 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Pristojni organ, naveden na spletni strani iz Priloge II, lahko odobri sprostitev določenih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali upravljanje nekaterih sredstev ali gospodarskih virov pod takšnimi pogoji, ki se mu zdijo primerni, potem ko se prepriča, da so zadevna sredstva ali gospodarski viri:






  (a) | potrebni za osnovne potrebe oseb, navedenih v Prilogi III, in njihove vzdrževane družinske člane, vključno s plačili za živila, najemnino ali hipoteko, zdravila in zdravstveno oskrbo, davke, zavarovalne premije in komunalne prispevke; |
| --- | --- | --- |

(b)

v členu 7 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Pristojni organ, naveden na spletni strani iz Priloge II, lahko odobri sprostitev določenih zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov ali upravljanje nekaterih sredstev ali gospodarskih virov pod takšnimi pogoji, ki se mu zdijo primerni, potem ko se prepriča, da so zadevna sredstva ali gospodarski viri:

(a)

potrebni za osnovne potrebe oseb, navedenih v Prilogi III, in njihove vzdrževane družinske člane, vključno s plačili za živila, najemnino ali hipoteko, zdravila in zdravstveno oskrbo, davke, zavarovalne premije in komunalne prispevke;

| (b) | namenjeni izključno za plačilo zmernih honorarjev in nadomestil za stroške, povezane z zagotavljanjem pravnih storitev; |
| --- | --- |

(b)

namenjeni izključno za plačilo zmernih honorarjev in nadomestil za stroške, povezane z zagotavljanjem pravnih storitev;

| (c) | namenjeni izključno za plačilo pristojbin ali stroškov storitev za rutinsko vodenje ali vzdrževanje zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov; |
| --- | --- |

(c)

namenjeni izključno za plačilo pristojbin ali stroškov storitev za rutinsko vodenje ali vzdrževanje zamrznjenih sredstev ali gospodarskih virov;

| (d) | potrebni za izredne izdatke, če ustrezna država članica vse ostale države članice in Komisijo najmanj dva tedna pred odobritvijo uradno obvesti o razlogih, na podlagi katerih meni, da je treba izdati posebno odobritev. |
| --- | --- |

(d)

potrebni za izredne izdatke, če ustrezna država članica vse ostale države članice in Komisijo najmanj dva tedna pred odobritvijo uradno obvesti o razlogih, na podlagi katerih meni, da je treba izdati posebno odobritev.

Države članice obvestijo druge države članice in Komisijo o vseh odobritvah, izdanih na podlagi tega odstavka.“;

| (c) | odstavka 1 in 2 člena 8 se nadomestita z naslednjim:
  „1.   Brez poseganja v veljavna pravila v zvezi s poročanjem, zaupnostjo in poslovno skrivnostjo fizične in pravne osebe, subjekti in organi:






  (a) | pristojnim organom kraja, kjer prebivajo ali se nahajajo, navedenim na spletnih straneh iz Priloge II, nemudoma predložijo vse informacije, ki bi olajšale spoštovanje te uredbe, kot so računi in zneski, zamrznjeni v skladu s členom 6, ter posredujejo te informacije Komisiji, neposredno ali prek teh pristojnih organov; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavka 1 in 2 člena 8 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Brez poseganja v veljavna pravila v zvezi s poročanjem, zaupnostjo in poslovno skrivnostjo fizične in pravne osebe, subjekti in organi:

(a)

pristojnim organom kraja, kjer prebivajo ali se nahajajo, navedenim na spletnih straneh iz Priloge II, nemudoma predložijo vse informacije, ki bi olajšale spoštovanje te uredbe, kot so računi in zneski, zamrznjeni v skladu s členom 6, ter posredujejo te informacije Komisiji, neposredno ali prek teh pristojnih organov;

| (b) | sodelujejo s pristojnimi organi, navedenimi na spletnih straneh iz Priloge II, pri vsakem preverjanju teh informacij. |
| --- | --- |

(b)

sodelujejo s pristojnimi organi, navedenimi na spletnih straneh iz Priloge II, pri vsakem preverjanju teh informacij.

2.   Vse dodatne informacije, ki jih Komisija prejme neposredno, so na voljo zadevnim državam članicam.“;

| (d) | odstavek 5 člena 9 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Prepoved iz odstavka 1(b) ne preprečuje povečanja lastniškega deleža v burmanskih podjetjih v državni lasti, ki so navedena v Prilogi IV, če je to povečanje obvezno na podlagi dogovora, sklenjenega z zadevnim burmanskim podjetjem v državni lasti pred 25. oktobrom 2004. Pred vsako takšno transakcijo je treba obvestiti ustrezen pristojni organ, naveden na spletni strani iz Priloge II, in Komisijo. Komisija obvesti druge države članice.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 5 člena 9 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Prepoved iz odstavka 1(b) ne preprečuje povečanja lastniškega deleža v burmanskih podjetjih v državni lasti, ki so navedena v Prilogi IV, če je to povečanje obvezno na podlagi dogovora, sklenjenega z zadevnim burmanskim podjetjem v državni lasti pred 25. oktobrom 2004. Pred vsako takšno transakcijo je treba obvestiti ustrezen pristojni organ, naveden na spletni strani iz Priloge II, in Komisijo. Komisija obvesti druge države članice.“;

| (e) | vstavi se naslednji nov člen:
  „Člen 13a
  1.   Države članice imenujejo pristojne organe iz te uredbe in jih navedejo na spletnih straneh ali prek spletnih strani iz Priloge II.
  2.   Države članice takoj po začetku veljavnosti te uredbe uradno obvestijo Komisijo o svojih pristojnih organih in o vseh poznejših spremembah.“; |
| --- | --- |

(e)

vstavi se naslednji nov člen:

„Člen 13a

1.   Države članice imenujejo pristojne organe iz te uredbe in jih navedejo na spletnih straneh ali prek spletnih strani iz Priloge II.

2.   Države članice takoj po začetku veljavnosti te uredbe uradno obvestijo Komisijo o svojih pristojnih organih in o vseh poznejših spremembah.“;

| (f) | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(f)

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2007

Za Svet

Predsednik

J. SILVA

---

(1)  UL L 116, 29.4.2006, str. 77. Skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno s Skupnim stališčem 2007/248/SZVP (UL L 107, 25.4.2007, str. 8).

1

(2)  UL L 148, 2.6.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 481/2007 (UL L 111, 28.4.2007, str. 50).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA II

Spletne strani za informacije o pristojnih organih iz členov 4, 7, 8, 9, 12 in 13a ter naslov za obveščanje Evropske komisije

| | BELGIJA
  http://www.diplomatie.be/eusanctions |
| --- | --- |

BELGIJA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

| | BOLGARIJA
  http://www.mfa.government.bg |
| --- | --- |

BOLGARIJA

http://www.mfa.government.bg

| | ČEŠKA
  http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce |
| --- | --- |

ČEŠKA

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

| | DANSKA
  http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/ |
| --- | --- |

DANSKA

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

| | NEMČIJA
  http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html |
| --- | --- |

NEMČIJA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

| | ESTONIJA
  http://www.vm.ee/est/kat_622/ |
| --- | --- |

ESTONIJA

http://www.vm.ee/est/kat_622/

| | IRSKA
  http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities |
| --- | --- |

IRSKA

http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities

| | GRČIJA
  http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/ |
| --- | --- |

GRČIJA

http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/

| | ŠPANIJA
  www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales |
| --- | --- |

ŠPANIJA

www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales

| | FRANCIJA
  http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/ |
| --- | --- |

FRANCIJA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

| | ITALIJA
  http://www.esteri.it/UE/deroghe.html |
| --- | --- |

ITALIJA

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

| | CIPER
  http://www.mfa.gov.cy/sanctions |
| --- | --- |

CIPER

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

| | LATVIJA
  http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539 |
| --- | --- |

LATVIJA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

| | LITVA
  http://www.urm.lt |
| --- | --- |

LITVA

http://www.urm.lt

| | LUKSEMBURG
  http://www.mae.lu/sanctions |
| --- | --- |

LUKSEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

| | MADŽARSKA
  http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm |
| --- | --- |

MADŽARSKA

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/nemzetkozi_szankciok.htm

| | MALTA
  http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp |
| --- | --- |

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

| | NIZOZEMSKA
  http://www.minbuza.nl/sancties |
| --- | --- |

NIZOZEMSKA

http://www.minbuza.nl/sancties

| | AVSTRIJA
  http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version= |
| --- | --- |

AVSTRIJA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

| | POLJSKA
  http://www.msz.gov.pl |
| --- | --- |

POLJSKA

http://www.msz.gov.pl

| | PORTUGALSKA
  http://www.min-nestrangeiros.pt |
| --- | --- |

PORTUGALSKA

http://www.min-nestrangeiros.pt

| | ROMUNIJA
  http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3 |
| --- | --- |

ROMUNIJA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

| | SLOVENIJA
  http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/ |
| --- | --- |

SLOVENIJA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

| | SLOVAŠKA
  http://www.foreign.gov.sk |
| --- | --- |

SLOVAŠKA

http://www.foreign.gov.sk

| | FINSKA
  http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet |
| --- | --- |

FINSKA

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

| | ŠVEDSKA
  http://www.ud.se/sanktioner |
| --- | --- |

ŠVEDSKA

http://www.ud.se/sanktioner

| | ZDRUŽENO KRALJESTVO
  http://www.fco.gov.uk/competentauthorities |
| --- | --- |

ZDRUŽENO KRALJESTVO

http://www.fco.gov.uk/competentauthorities

Naslov za obveščanje Evropske komisije:

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP |
| Unit A.2. Crisis management and conflict prevention |
| CHAR 12/108 |
| B-1049 Brussels |
| Tel. (32-2) 299 1176/295 5585 |
| Faks (32-2) 299 0873“ |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP

Unit A.2. Crisis management and conflict prevention

CHAR 12/108

B-1049 Brussels

Tel. (32-2) 299 1176/295 5585

Faks (32-2) 299 0873“

---

| 17.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 831/2007

z dne 16. julija 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 756/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 41).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 16. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 52,4 |
| TR | 83,4 |
| ZZ | 67,9 |
| 0707 00 05 | MK | 68,1 |
| TR | 92,6 |
| ZZ | 80,4 |
| 0709 90 70 | TR | 93,4 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 50 10 | AR | 64,0 |
| UY | 65,1 |
| ZA | 51,1 |
| ZZ | 60,1 |
| 0808 10 80 | AR | 87,7 |
| BR | 83,7 |
| CL | 84,2 |
| CN | 94,2 |
| NZ | 99,1 |
| US | 104,3 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 88,8 |
| ZZ | 87,7 |
| 0808 20 50 | AR | 80,5 |
| CL | 95,3 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 101,7 |
| ZZ | 105,6 |
| 0809 10 00 | TR | 190,0 |
| ZZ | 190,0 |
| 0809 20 95 | TR | 289,5 |
| US | 343,3 |
| ZZ | 316,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,4 |
| ZZ | 152,4 |
| 0809 40 05 | IL | 128,3 |
| ZZ | 128,3 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

52,4

TR

83,4

ZZ

67,9

0707 00 05

MK

68,1

TR

92,6

ZZ

80,4

0709 90 70

TR

93,4

ZZ

93,4

0805 50 10

AR

64,0

UY

65,1

ZA

51,1

ZZ

60,1

0808 10 80

AR

87,7

BR

83,7

CL

84,2

CN

94,2

NZ

99,1

US

104,3

UY

60,7

ZA

88,8

ZZ

87,7

0808 20 50

AR

80,5

CL

95,3

NZ

144,9

ZA

101,7

ZZ

105,6

0809 10 00

TR

190,0

ZZ

190,0

0809 20 95

TR

289,5

US

343,3

ZZ

316,4

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,4

ZZ

152,4

0809 40 05

IL

128,3

ZZ

128,3

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 17.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/7

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 832/2007

z dne 16. julija 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 197/2006 glede uporab nekdanjih živil in podaljšanja veljavnosti prehodnih ukrepov v zvezi s takimi živili

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (1) in zlasti člena 32(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1774/2002 določa popoln pregled predpisov Skupnosti v zvezi s stranskimi živalskimi proizvodi in uvaja vrsto strogih zahtev glede njihove uporabe in odstranjevanja. Zlasti njen člen 22(1)(a) in (b) določa splošne omejitve uporab stranskih živalskih proizvodov in predelanih proizvodov. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1774/2002 določa popoln pregled predpisov Skupnosti v zvezi s stranskimi živalskimi proizvodi in uvaja vrsto strogih zahtev glede njihove uporabe in odstranjevanja. Zlasti njen člen 22(1)(a) in (b) določa splošne omejitve uporab stranskih živalskih proizvodov in predelanih proizvodov.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 197/2006 o prehodnih ukrepih v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002 glede zbiranja, prevoza, obdelave, uporabe in odstranjevanja nekdanjih živil (2) določa številne prehodne ukrepe, ki bodo potekli 31. julija 2007. Zlasti člen 3(c) Uredbe (ES) št. 197/2006 določa, da lahko države članice pod nekaterimi pogoji iz tega člena odobrijo uporabo nekdanjih živil v krmi ali za druge namene brez nadaljnje obdelave. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 197/2006 o prehodnih ukrepih v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002 glede zbiranja, prevoza, obdelave, uporabe in odstranjevanja nekdanjih živil (2) določa številne prehodne ukrepe, ki bodo potekli 31. julija 2007. Zlasti člen 3(c) Uredbe (ES) št. 197/2006 določa, da lahko države članice pod nekaterimi pogoji iz tega člena odobrijo uporabo nekdanjih živil v krmi ali za druge namene brez nadaljnje obdelave.

| (3) | Gospodarski subjekti, ki jih navedeni prehodni ukrepi zadevajo, so zaprosili, za podaljšanje obdobja veljavnosti takih ukrepov in v danih okoliščinah je to primerno. |
| --- | --- |

(3)

Gospodarski subjekti, ki jih navedeni prehodni ukrepi zadevajo, so zaprosili, za podaljšanje obdobja veljavnosti takih ukrepov in v danih okoliščinah je to primerno.

| (4) | Zaradi jasnosti zakonodaje Skupnosti je primerno jasno opredeliti, da uporabe, ki se lahko odobrijo v skladu s členom 3(c) Uredbe (ES) št. 197/2006, ne posegajo v splošne omejitve iz člena 22(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1774/2002. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi jasnosti zakonodaje Skupnosti je primerno jasno opredeliti, da uporabe, ki se lahko odobrijo v skladu s členom 3(c) Uredbe (ES) št. 197/2006, ne posegajo v splošne omejitve iz člena 22(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1774/2002.

| (5) | Uredbo (ES) št. 197/2006 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 197/2006 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 197/2006 se spremeni:

| 1. | V členu 3 se točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | brez nadaljnje obdelave uporabljena v krmi ali za druge namene, če






  (i) | taka nekdanja živila niso prišla v stik s surovinami živalskega izvora in je pristojni organ prepričan, da taka uporaba ne predstavlja tveganje za zdravje ljudi ali živali; ter |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V členu 3 se točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

brez nadaljnje obdelave uporabljena v krmi ali za druge namene, če

(i)

taka nekdanja živila niso prišla v stik s surovinami živalskega izvora in je pristojni organ prepričan, da taka uporaba ne predstavlja tveganje za zdravje ljudi ali živali; ter

| (ii) | v primeru uporabe v krmi, taka uporaba ne posega v omejitve uporabe iz člena 22(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1774/2002.“ |
| --- | --- |

(ii)

v primeru uporabe v krmi, taka uporaba ne posega v omejitve uporabe iz člena 22(1)(a) in (b) Uredbe (ES) št. 1774/2002.“

| 2. | V členu 5 se datum „31. julij 2007“ nadomesti z datumom „31. julij 2009“. |
| --- | --- |

2.

V členu 5 se datum „31. julij 2007“ nadomesti z datumom „31. julij 2009“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 273, 10.10.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2007/2006 (UL L 379, 28.12.2006, str. 98).

1

(2)  UL L 32, 4.2.2006, str. 13.

2

---

| 17.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 833/2007

z dne 16. julija 2007

o prenehanju prehodnega obdobja iz Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 z dne 25. maja 1998 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga (1) in zlasti člena 5(4) in (5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1172/98 je bilo državam članicam v prehodnem obdobju od 1. januarja 1999 dovoljeno uporabljati poenostavljeno šifriranje krajev natovarjanja in raztovarjanja; popolno regionalno šifriranje ni bilo potrebno za mednarodni promet znotraj EGP. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1172/98 je bilo državam članicam v prehodnem obdobju od 1. januarja 1999 dovoljeno uporabljati poenostavljeno šifriranje krajev natovarjanja in raztovarjanja; popolno regionalno šifriranje ni bilo potrebno za mednarodni promet znotraj EGP.

| (2) | V skladu s členom 5(5) Uredbe (ES) št. 1172/98 je treba določiti datum izteka veljavnosti prehodnega obdobja, ker so zdaj izpolnjeni tehnični pogoji, da se omogoči učinkovit sistem regionalnega šifriranja, ki se bo uporabljal v notranjem in mednarodnem prometu skladno z oddelkoma 1 in 2 Priloge G. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 5(5) Uredbe (ES) št. 1172/98 je treba določiti datum izteka veljavnosti prehodnega obdobja, ker so zdaj izpolnjeni tehnični pogoji, da se omogoči učinkovit sistem regionalnega šifriranja, ki se bo uporabljal v notranjem in mednarodnem prometu skladno z oddelkoma 1 in 2 Priloge G.

| (3) | Treba je zagotoviti uporabo Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (2), ki je začela veljati leta 2003. |
| --- | --- |

(3)

Treba je zagotoviti uporabo Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (NUTS) (2), ki je začela veljati leta 2003.

| (4) | Ta uredba ne spreminja statusa ali vsebine spremenljivk, ki jih Uredba (ES) št. 1172/98 navaja kot neobvezne. |
| --- | --- |

(4)

Ta uredba ne spreminja statusa ali vsebine spremenljivk, ki jih Uredba (ES) št. 1172/98 navaja kot neobvezne.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program, ustanovljenega s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (3) – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za statistični program, ustanovljenega s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (3) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prehodno obdobje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1172/98 se konča 31. decembra 2007.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. julija 2007

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 163, 6.6.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 154, 21.6.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 105/2007 (UL L 39, 10.2.2007, str. 1).

2

(3)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

3

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 17.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/10

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 7. februarja 2007

o shemi pomoči na podlagi Zakona št. 21/2003 (členi 14, 15 in 16) pokrajine Sicilije C 31/2005 (prej N 329/2004), ki jo namerava izvajati Italija

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 285)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/498/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Italijanski organi so z dopisom z dne 28. julija 2004 priglasili člene 14, 15 in 16 regionalnega zakona št. 21 z dne 29. decembra 2003 (v nadaljnjem besedilu „Regionalni zakon št. 21/2003“). Komisija je v dopisu z dne 22. septembra 2004 zahtevala dodatne informacije. Italijanski organi so v dopisu z dne 24. januarja 2005 zaprosili za podaljšanje roka, ki ga je Komisija odobrila v dopisu z dne 25. januarja 2005. |
| --- | --- |

(1)

Italijanski organi so z dopisom z dne 28. julija 2004 priglasili člene 14, 15 in 16 regionalnega zakona št. 21 z dne 29. decembra 2003 (v nadaljnjem besedilu „Regionalni zakon št. 21/2003“). Komisija je v dopisu z dne 22. septembra 2004 zahtevala dodatne informacije. Italijanski organi so v dopisu z dne 24. januarja 2005 zaprosili za podaljšanje roka, ki ga je Komisija odobrila v dopisu z dne 25. januarja 2005.

| (2) | Italijanski organi so v dopisu z dne 26. januarja 2005 navedli, da se pomoč, predvidena v členih 14 in 15, do odobritve Evropske komisije izvaja na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri de minimis pomoči (2). |
| --- | --- |

(2)

Italijanski organi so v dopisu z dne 26. januarja 2005 navedli, da se pomoč, predvidena v členih 14 in 15, do odobritve Evropske komisije izvaja na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri de minimis pomoči (2).

| (3) | Komisija je v dopisu z dne 29. marca 2005 italijanske organe zaprosila za dodatne informacije. Po opozorilu, ki je bilo italijanskim organom poslano 27. aprila 2005, so ti predložili zahtevane informacije v dopisih z dne 18. maja in 2. junija 2006. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v dopisu z dne 29. marca 2005 italijanske organe zaprosila za dodatne informacije. Po opozorilu, ki je bilo italijanskim organom poslano 27. aprila 2005, so ti predložili zahtevane informacije v dopisih z dne 18. maja in 2. junija 2006.

| (4) | V dopisu z dne 10. junija 2005 so se zahtevale dodatne informacije. Italijanski organi so odgovorili v dopisih z dne 12. julija in 14. julija 2005. |
| --- | --- |

(4)

V dopisu z dne 10. junija 2005 so se zahtevale dodatne informacije. Italijanski organi so odgovorili v dopisih z dne 12. julija in 14. julija 2005.

| (5) | Komisija je v dopisu z dne 6. septembra 2005 Italijo obvestila o svoji odločitvi, da v zvezi z zadevnim ukrepom sproži postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES in členu 62 Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v dopisu z dne 6. septembra 2005 Italijo obvestila o svoji odločitvi, da v zvezi z zadevnim ukrepom sproži postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES in členu 62 Sporazuma EGP.

| (6) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe v zvezi s pomočjo. |
| --- | --- |

(6)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe v zvezi s pomočjo.

| (7) | Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(7)

Komisija ni prejela pripomb zainteresiranih strank.

| (8) | Italijanski organi so v dopisu z dne 10. novembra 2005 Komisijo zaprosili, naj postopek začasno prekine do odločitve Sodišča v zadevi C-475/2003 glede združljivosti italijanskega regionalnega davka na proizvodne dejavnosti (IRAP) s členom 33(1) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (4). Komisija je prošnjo odobrila v dopisu z dne 18. oktobra 2005. Sodišče je naknadno razglasilo, da je IRAP združljiv s členom 33(1) Direktive 77/388/EGS (5). |
| --- | --- |

(8)

Italijanski organi so v dopisu z dne 10. novembra 2005 Komisijo zaprosili, naj postopek začasno prekine do odločitve Sodišča v zadevi C-475/2003 glede združljivosti italijanskega regionalnega davka na proizvodne dejavnosti (IRAP) s členom 33(1) Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (4). Komisija je prošnjo odobrila v dopisu z dne 18. oktobra 2005. Sodišče je naknadno razglasilo, da je IRAP združljiv s členom 33(1) Direktive 77/388/EGS (5).

| (9) | Italijanski organi so v dopisu z dne 10. maja 2006 Komisijo obvestili o spremembi ukrepov, določenih v členih 14 in 15. Na podlagi te spremembe se ukrepi izvajajo na podlagi Uredbe o pomoči de minimis tudi, „če Komisija sprejme negativno odločbo“. |
| --- | --- |

(9)

Italijanski organi so v dopisu z dne 10. maja 2006 Komisijo obvestili o spremembi ukrepov, določenih v členih 14 in 15. Na podlagi te spremembe se ukrepi izvajajo na podlagi Uredbe o pomoči de minimis tudi, „če Komisija sprejme negativno odločbo“.

II.   OPIS UKREPA

(a)   Pravna podlaga ukrepa

| (10) | Členi 14, 15 in 16 Regionalnega zakona št. 21/2003. |
| --- | --- |

(10)

Členi 14, 15 in 16 Regionalnega zakona št. 21/2003.

(b)   Cilj ukrepa

| (11) | Po navedbah italijanskih organov je ukrep namenjen spodbujanju ustanavljanja novih gospodarskih družb ter zmanjševanju razlik med gospodarskimi družbami na Siciliji in gospodarskimi družbami s sedežem v drugih italijanskih pokrajinah. |
| --- | --- |

(11)

Po navedbah italijanskih organov je ukrep namenjen spodbujanju ustanavljanja novih gospodarskih družb ter zmanjševanju razlik med gospodarskimi družbami na Siciliji in gospodarskimi družbami s sedežem v drugih italijanskih pokrajinah.

| (12) | Poleg tega je namen zadevnega ukrepa pospeševati povezovanje gospodarstva Evropske unije z gospodarstvi držav podpisnic Sklepne deklaracije Evrosredozemske ministrske konference v Barceloni 27. in 28. novembra 1995 (Barcelonska konferenca). |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega je namen zadevnega ukrepa pospeševati povezovanje gospodarstva Evropske unije z gospodarstvi držav podpisnic Sklepne deklaracije Evrosredozemske ministrske konference v Barceloni 27. in 28. novembra 1995 (Barcelonska konferenca).

| (13) | Ukrep obsega dve shemi: člena 14 in 15 Regionalnega zakona št. 21/2003 določata oprostitev plačila davka IRAP za nekatere gospodarske družbe, člen 16 istega zakona pa določa ustanovitev Evrosredozemskega središča za finančne storitve in zavarovalništvo. |
| --- | --- |

(13)

Ukrep obsega dve shemi: člena 14 in 15 Regionalnega zakona št. 21/2003 določata oprostitev plačila davka IRAP za nekatere gospodarske družbe, člen 16 istega zakona pa določa ustanovitev Evrosredozemskega središča za finančne storitve in zavarovalništvo.

| (14) | Člena 14 in 15 določata petletno oprostitev plačila davka IRAP za nekatere nove gospodarske družbe, ki so začele poslovati v letu 2004, in za nekatere obstoječe gospodarske družbe. |
| --- | --- |

(14)

Člena 14 in 15 določata petletno oprostitev plačila davka IRAP za nekatere nove gospodarske družbe, ki so začele poslovati v letu 2004, in za nekatere obstoječe gospodarske družbe.

| (15) | Člen 14 določa zaporedne petletne oprostitve plačila davka IRAP (od začetka poslovanja naprej) za:






  (a) | gospodarske družbe v sektorjih turizma, hotelirstva in obrti, gospodarske družbe v sektorju kulture, agroživilske družbe ter družbe informacijske tehnologije, ki so začele poslovati v letu 2004; |
| --- | --- | --- |

(15)

Člen 14 določa zaporedne petletne oprostitve plačila davka IRAP (od začetka poslovanja naprej) za:

(a)

gospodarske družbe v sektorjih turizma, hotelirstva in obrti, gospodarske družbe v sektorju kulture, agroživilske družbe ter družbe informacijske tehnologije, ki so začele poslovati v letu 2004;

| (b) | vse industrijske gospodarske družbe, ki so začele poslovati v letu 2004 in katerih promet je nižji od 10 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

vse industrijske gospodarske družbe, ki so začele poslovati v letu 2004 in katerih promet je nižji od 10 milijonov EUR.

| (16) | Člen 15 določa zaporedne petletne oprostitve plačila davka IRAP po letu 2004 na delež davčnih osnov, ki presega povprečje za obdobje 2001–2003, in sicer za vse obstoječe gospodarske družbe, razen družb iz kemičnega in petrokemičnega sektorja. |
| --- | --- |

(16)

Člen 15 določa zaporedne petletne oprostitve plačila davka IRAP po letu 2004 na delež davčnih osnov, ki presega povprečje za obdobje 2001–2003, in sicer za vse obstoječe gospodarske družbe, razen družb iz kemičnega in petrokemičnega sektorja.

| (17) | Do sheme pomoči so upravičene samo gospodarske družbe, ki imajo na Siciliji registrirani sedež, sedež uprave in tudi kraj poslovanja. |
| --- | --- |

(17)

Do sheme pomoči so upravičene samo gospodarske družbe, ki imajo na Siciliji registrirani sedež, sedež uprave in tudi kraj poslovanja.

| (18) | Člen 16 ustanavlja Evrosredozemsko središče za finančne storitve in zavarovalništvo, ki obsega odvisne ali povezane družbe kreditnih institucij, nepremičninskih borznoposredniških družb, investicijskih družb, zavarovalnih družb in finančnih družb, ki na mednarodnih trgih zbirajo sredstva za izključno uporabo zunaj Italije in za nerezidente. V okviru tega središča so dejavne tudi gospodarske družbe, ki ponujajo storitve posredovanja in pomoči pri mednarodnem trgovanju. Predsednik pokrajine Sicilije je imenoval nadzorni odbor, katerega naloga je, da gospodarskim družbam izdaja in odvzema dovoljenja za poslovanje v okviru središča. |
| --- | --- |

(18)

Člen 16 ustanavlja Evrosredozemsko središče za finančne storitve in zavarovalništvo, ki obsega odvisne ali povezane družbe kreditnih institucij, nepremičninskih borznoposredniških družb, investicijskih družb, zavarovalnih družb in finančnih družb, ki na mednarodnih trgih zbirajo sredstva za izključno uporabo zunaj Italije in za nerezidente. V okviru tega središča so dejavne tudi gospodarske družbe, ki ponujajo storitve posredovanja in pomoči pri mednarodnem trgovanju. Predsednik pokrajine Sicilije je imenoval nadzorni odbor, katerega naloga je, da gospodarskim družbam izdaja in odvzema dovoljenja za poslovanje v okviru središča.

| (19) | Te gospodarske družbe uživajo naslednje ugodnosti:






  (a) | 50-odstotno znižanje stopnje davka IRAP za prihodke, ustvarjene v okviru središča; |
| --- | --- | --- |

(19)

Te gospodarske družbe uživajo naslednje ugodnosti:

(a)

50-odstotno znižanje stopnje davka IRAP za prihodke, ustvarjene v okviru središča;

| (b) | oprostitev plačila dajatev na regionalne koncesije; |
| --- | --- |

(b)

oprostitev plačila dajatev na regionalne koncesije;

| (c) | fiksni popust na pristojbino za registracijo, davek na hipoteko in katastrski dohodek; |
| --- | --- |

(c)

fiksni popust na pristojbino za registracijo, davek na hipoteko in katastrski dohodek;

| (d) | oprostitev plačila davka od dobička pravnih oseb na dohodek, ustvarjen na Siciliji (6), in sicer v povezavi z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru središča. |
| --- | --- |

(d)

oprostitev plačila davka od dobička pravnih oseb na dohodek, ustvarjen na Siciliji (6), in sicer v povezavi z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru središča.

| (20) | Davčne ugodnosti, ki so na voljo v okviru sheme, se dodelijo samo za transakcije s tretjimi državami, ki so podpisale Barcelonsko deklaracijo z dne 27.–28. novembra 1995 (7). |
| --- | --- |

(20)

Davčne ugodnosti, ki so na voljo v okviru sheme, se dodelijo samo za transakcije s tretjimi državami, ki so podpisale Barcelonsko deklaracijo z dne 27.–28. novembra 1995 (7).

| (21) | Natančna lokacija središča na Siciliji in merila za izdajo dovoljenja za nadaljevanje poslovanja v okviru Središča bodo določeni v izvedbenih predpisih. |
| --- | --- |

(21)

Natančna lokacija središča na Siciliji in merila za izdajo dovoljenja za nadaljevanje poslovanja v okviru Središča bodo določeni v izvedbenih predpisih.

| (22) | Ukrepi so posledica izvajanja davčne avtonomije v pokrajini Siciliji, ki jo omogočata člena 36 in 38 sicilijanskega Regionalnega zakona, ki se uvršča med ustavne zakone. |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi so posledica izvajanja davčne avtonomije v pokrajini Siciliji, ki jo omogočata člena 36 in 38 sicilijanskega Regionalnega zakona, ki se uvršča med ustavne zakone.

(c)   Proračun ukrepa

| (23) | Italijanski organi ocenjujejo, da bo po uvedbi zgornjih določb proračunski vpliv členov 14 in 15 med letoma 2004 in 2009 znašal približno 170 milijonov EUR (120 milijonov EUR in 48 milijonov EUR). Ocene v zvezi z vplivom člena 16 niso predložili. |
| --- | --- |

(23)

Italijanski organi ocenjujejo, da bo po uvedbi zgornjih določb proračunski vpliv členov 14 in 15 med letoma 2004 in 2009 znašal približno 170 milijonov EUR (120 milijonov EUR in 48 milijonov EUR). Ocene v zvezi z vplivom člena 16 niso predložili.

(d)   Trajanje ukrepa

| (24) | Regionalni zakon št. 21/2003 je začel veljati 30. decembra 2003, vendar se za začetek veljavnosti členov 14, 15 in 16 izrecno zahteva odobritev Evropske komisije. |
| --- | --- |

(24)

Regionalni zakon št. 21/2003 je začel veljati 30. decembra 2003, vendar se za začetek veljavnosti členov 14, 15 in 16 izrecno zahteva odobritev Evropske komisije.

| (25) | Italijanski organi so v dopisu z dne 26. januarja 2005 Komisijo obvestili, da se pomoč, določena v členih 14 in 15, do odobritve Komisije izvaja na podlagi Uredbe o pomoči de minimis. Pozneje so v dopisu z dne 10. maja 2006 navedli, da se pomoč, določena v členih 14 in 15, izvaja na podlagi Uredbe o pomoči de minimis tudi, „če Komisija sprejme negativno odločbo“. |
| --- | --- |

(25)

Italijanski organi so v dopisu z dne 26. januarja 2005 Komisijo obvestili, da se pomoč, določena v členih 14 in 15, do odobritve Komisije izvaja na podlagi Uredbe o pomoči de minimis. Pozneje so v dopisu z dne 10. maja 2006 navedli, da se pomoč, določena v členih 14 in 15, izvaja na podlagi Uredbe o pomoči de minimis tudi, „če Komisija sprejme negativno odločbo“.

| (26) | Ukrep, določen v členu 14, je začel veljati leta 2005. Italijanski organi so se zavezali, da ga bodo uporabljali pet fiskalnih let. |
| --- | --- |

(26)

Ukrep, določen v členu 14, je začel veljati leta 2005. Italijanski organi so se zavezali, da ga bodo uporabljali pet fiskalnih let.

| (27) | Tudi ukrep, določen v členu 15, se uporablja pet fiskalnih let, od leta 2004 do leta 2009. |
| --- | --- |

(27)

Tudi ukrep, določen v členu 15, se uporablja pet fiskalnih let, od leta 2004 do leta 2009.

| (28) | Ukrep, določen v členu 16, se uporablja od začetka veljavnosti ukrepa do fiskalnega leta, ki sledi letu dejanske uvedbe območja proste trgovine, navedenega v Barcelonski deklaraciji (2010). |
| --- | --- |

(28)

Ukrep, določen v členu 16, se uporablja od začetka veljavnosti ukrepa do fiskalnega leta, ki sledi letu dejanske uvedbe območja proste trgovine, navedenega v Barcelonski deklaraciji (2010).

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

(a)   Člena 14 in 15: oprostitve plačila davka IRAP

| (29) | Komisija je v dopisu z dne 6. septembra 2005 menila, da priglašena shema pomoči pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ker vključuje državna sredstva, ker je selektivna, saj je namenjena točno določenim sektorjem in/ali točno določenim kategorijam podjetij, ker nekaterim kategorijam podjetij dodeljuje finančno ugodnost v smislu zniževanja njihovega davčnega bremena ter ker bi lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je v dopisu z dne 6. septembra 2005 menila, da priglašena shema pomoči pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES, ker vključuje državna sredstva, ker je selektivna, saj je namenjena točno določenim sektorjem in/ali točno določenim kategorijam podjetij, ker nekaterim kategorijam podjetij dodeljuje finančno ugodnost v smislu zniževanja njihovega davčnega bremena ter ker bi lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino na ravni Skupnosti.

| (30) | Eden od razlogov za sprožitev postopka so bili pomisleki Komisije, da je pomoč, določena v členih 14, 15 in 16 Regionalnega zakona št. 21/2003, združljiva z enotnim trgom. |
| --- | --- |

(30)

Eden od razlogov za sprožitev postopka so bili pomisleki Komisije, da je pomoč, določena v členih 14, 15 in 16 Regionalnega zakona št. 21/2003, združljiva z enotnim trgom.

| (31) | Prvič, Komisija je dvomila, da ukrep izpolnjuje pogoje, določene v Smernicah Skupnosti o državni regionalni pomoči („Smernice“) (8). V skladu s priglasitvijo bi se na podlagi ukrepa pomoč za tekoče poslovanje namreč dodelila sicilijanskim gospodarskim družbam, ki bi izpolnjevale merila iz točk 14 in 17, in gospodarskim družbam, ki delujejo v okviru Evrosredozemskega središča za finančne storitve in zavarovalništvo. |
| --- | --- |

(31)

Prvič, Komisija je dvomila, da ukrep izpolnjuje pogoje, določene v Smernicah Skupnosti o državni regionalni pomoči („Smernice“) (8). V skladu s priglasitvijo bi se na podlagi ukrepa pomoč za tekoče poslovanje namreč dodelila sicilijanskim gospodarskim družbam, ki bi izpolnjevale merila iz točk 14 in 17, in gospodarskim družbam, ki delujejo v okviru Evrosredozemskega središča za finančne storitve in zavarovalništvo.

| (32) | V skladu s točko 4.15 Smernic se pomoč za tekoče poslovanje lahko dodeli, če je ukrep upravičen zaradi svojega prispevka k regionalnemu razvoju in zaradi svoje narave ter če je njegova višina sorazmerna s pomanjkljivostmi, ki jih želi ublažiti. V zvezi s tem je Komisija dvomila, da je italijanskim organom uspelo upravičiti dodeljevanje pomoči za tekoče poslovanje z dokazovanjem obstoja kakršnih koli ovir in ocenjevanjem njihovega pomena ter da naj bi bila pomoč upravičena zaradi svojega prispevka k regionalnemu razvoju. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s točko 4.15 Smernic se pomoč za tekoče poslovanje lahko dodeli, če je ukrep upravičen zaradi svojega prispevka k regionalnemu razvoju in zaradi svoje narave ter če je njegova višina sorazmerna s pomanjkljivostmi, ki jih želi ublažiti. V zvezi s tem je Komisija dvomila, da je italijanskim organom uspelo upravičiti dodeljevanje pomoči za tekoče poslovanje z dokazovanjem obstoja kakršnih koli ovir in ocenjevanjem njihovega pomena ter da naj bi bila pomoč upravičena zaradi svojega prispevka k regionalnemu razvoju.

| (33) | Komisija je dvomila, da bi bila lahko pomoč za tekoče poslovanje, določena v členih 14 in 15 Regionalnega zakona št. 21/2003, združljiva s skupnim trgom ter da bi prispevala k ustanavljanju novih gospodarskih družb in zmanjševanju razlik med gospodarskimi družbami, ki poslujejo na Siciliji, in gospodarskimi družbami, ki poslujejo drugje po Italiji. V zvezi s tem je Komisija navedla, da je povezava med zniževanjem davka IRAP za upravičence (npr. tiste, ki so zajeti v členu 15) in ustanavljanjem novih gospodarskih družb na Siciliji nejasna, italijanski organi pa je niso razložili. Poleg tega tudi dejstvo, da se bo zaradi znižanja davka IRAP teoretično povečalo število novih gospodarskih družb, samo po sebi ni dovolj, da bi se lahko pomoč štela za združljivo. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je dvomila, da bi bila lahko pomoč za tekoče poslovanje, določena v členih 14 in 15 Regionalnega zakona št. 21/2003, združljiva s skupnim trgom ter da bi prispevala k ustanavljanju novih gospodarskih družb in zmanjševanju razlik med gospodarskimi družbami, ki poslujejo na Siciliji, in gospodarskimi družbami, ki poslujejo drugje po Italiji. V zvezi s tem je Komisija navedla, da je povezava med zniževanjem davka IRAP za upravičence (npr. tiste, ki so zajeti v členu 15) in ustanavljanjem novih gospodarskih družb na Siciliji nejasna, italijanski organi pa je niso razložili. Poleg tega tudi dejstvo, da se bo zaradi znižanja davka IRAP teoretično povečalo število novih gospodarskih družb, samo po sebi ni dovolj, da bi se lahko pomoč štela za združljivo.

| (34) | Italijanski organi so v priglasitvi trdili, da je prag 10 milijonov EUR dovolj nizek za zagotovitev, da se člen 14 nanaša samo na mala in srednja podjetja. Komisija je trdila, da je člen 14 samo navidezno de facto omejen na mala in srednja podjetja, ker ne upošteva števila zaposlenih in zlasti dejstva, da je gospodarska družba, ki uživa ugodnost ukrepa, „povezano“ ali „partnersko“ podjetje v smislu smernic za mala in srednja podjetja (9). Še več, tudi če bi italijanski organi lahko dokazali, da se ukrep uporablja samo za mala in srednja podjetja v smislu Smernic, Komisija ugotavlja, da je zadevni ukrep še vedno pomoč za tekoče poslovanje. |
| --- | --- |

(34)

Italijanski organi so v priglasitvi trdili, da je prag 10 milijonov EUR dovolj nizek za zagotovitev, da se člen 14 nanaša samo na mala in srednja podjetja. Komisija je trdila, da je člen 14 samo navidezno de facto omejen na mala in srednja podjetja, ker ne upošteva števila zaposlenih in zlasti dejstva, da je gospodarska družba, ki uživa ugodnost ukrepa, „povezano“ ali „partnersko“ podjetje v smislu smernic za mala in srednja podjetja (9). Še več, tudi če bi italijanski organi lahko dokazali, da se ukrep uporablja samo za mala in srednja podjetja v smislu Smernic, Komisija ugotavlja, da je zadevni ukrep še vedno pomoč za tekoče poslovanje.

| (35) | Poleg tega so italijanski organi trdili, da splošna razširjenost mikro podjetij povzroči višje stroške financiranja in večjo delovno intenzivnost. Ker stroški dela in stroški dolga sestavljajo precejšen del davčne osnove za IRAP, naj bi bile sicilijanske gospodarske družbe tako v slabšem položaju. Komisija je navedla, da čeprav je težava, ki pesti sicilijansko gospodarstvo, visok odstotek mikro podjetij in posledice, ki jih to potegne za seboj, pa splošno znižanje davka IRAP za gospodarske družbe vseh velikosti ne bo rešilo tega vprašanja, ker ni usmerjeno na mikro podjetja. Poleg tega se je zdelo, da pomoč ni namenjena reševanju težav, povezanih z otoško lego Sicilije, ker ni povezana z dodatnimi stroški zaradi oddaljenosti, na primer s prevoznimi stroški. Komisiji se na primer ne zdi očitno, da so gospodarske družbe, ki delujejo v sektorjih turizma, hotelirstva in kulturnih dobrin, v še posebej slabem položaju, ker imajo sedež na Siciliji (člen 14). |
| --- | --- |

(35)

Poleg tega so italijanski organi trdili, da splošna razširjenost mikro podjetij povzroči višje stroške financiranja in večjo delovno intenzivnost. Ker stroški dela in stroški dolga sestavljajo precejšen del davčne osnove za IRAP, naj bi bile sicilijanske gospodarske družbe tako v slabšem položaju. Komisija je navedla, da čeprav je težava, ki pesti sicilijansko gospodarstvo, visok odstotek mikro podjetij in posledice, ki jih to potegne za seboj, pa splošno znižanje davka IRAP za gospodarske družbe vseh velikosti ne bo rešilo tega vprašanja, ker ni usmerjeno na mikro podjetja. Poleg tega se je zdelo, da pomoč ni namenjena reševanju težav, povezanih z otoško lego Sicilije, ker ni povezana z dodatnimi stroški zaradi oddaljenosti, na primer s prevoznimi stroški. Komisiji se na primer ne zdi očitno, da so gospodarske družbe, ki delujejo v sektorjih turizma, hotelirstva in kulturnih dobrin, v še posebej slabem položaju, ker imajo sedež na Siciliji (člen 14).

| (36) | Poleg tega Komisija opozarja, da predložena stališča italijanskih organov ne vsebujejo dovolj informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče zagotoviti, da se bo pomoč sčasoma zmanjševala. V obravnavanem primeru se zdi, da italijanski organi nameravajo zmanjšati delež oprostitve plačila davka IRAP. Vendar to samo po sebi še ne zagotavlja, da se bo znesek pomoči zmanjševal. |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega Komisija opozarja, da predložena stališča italijanskih organov ne vsebujejo dovolj informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče zagotoviti, da se bo pomoč sčasoma zmanjševala. V obravnavanem primeru se zdi, da italijanski organi nameravajo zmanjšati delež oprostitve plačila davka IRAP. Vendar to samo po sebi še ne zagotavlja, da se bo znesek pomoči zmanjševal.

| (37) | Poleg tega Komisija meni, da na podlagi podatkov, ki se nanašajo samo na gospodarske družbe, katerih promet je manjši od 10 milijonov EUR ter imajo manj kot 10 zaposlenih v sektorjih industrije, informacijske tehnologije in turizma/hotelirstva, ni mogoče dokazati sorazmernosti zadevnega ukrepa, ker člen 15 določa pomoč za gospodarske družbe ne glede na njihovo velikost. |
| --- | --- |

(37)

Poleg tega Komisija meni, da na podlagi podatkov, ki se nanašajo samo na gospodarske družbe, katerih promet je manjši od 10 milijonov EUR ter imajo manj kot 10 zaposlenih v sektorjih industrije, informacijske tehnologije in turizma/hotelirstva, ni mogoče dokazati sorazmernosti zadevnega ukrepa, ker člen 15 določa pomoč za gospodarske družbe ne glede na njihovo velikost.

| (38) | Komisija je trdila, da se zdi ukrep materialno selektiven, ker davčne ugodnosti, določene v členih 14 in 15, iz skupine možnih upravičencev izključujejo različne kategorije gospodarskih družb (glej točko 56), pri čemer dajejo prednost zlasti sektorjem turizma, hotelirstva, kulturnih dobrin, agroživilstva in informacijske tehnologije. Poleg tega se zdi, da ukrep daje prednost obstoječim in novim industrijskim družbam, katerih promet ne presega 10 milijonov EUR, vendar izključuje družbe iz kemičnega in petrokemičnega sektorja. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je trdila, da se zdi ukrep materialno selektiven, ker davčne ugodnosti, določene v členih 14 in 15, iz skupine možnih upravičencev izključujejo različne kategorije gospodarskih družb (glej točko 56), pri čemer dajejo prednost zlasti sektorjem turizma, hotelirstva, kulturnih dobrin, agroživilstva in informacijske tehnologije. Poleg tega se zdi, da ukrep daje prednost obstoječim in novim industrijskim družbam, katerih promet ne presega 10 milijonov EUR, vendar izključuje družbe iz kemičnega in petrokemičnega sektorja.

| (39) | Italijanski organi so v predloženih stališčih navedli, da so družbe iz kemičnega in petrokemičnega sektorja izključene iz ugodnosti člena 15, ker nanje ne vplivajo visoki prevozni stroški, povezani z otoško lego Sicilije, in ker je družb v teh sektorjih zelo malo. Vendar se Komisiji zdi, da visoki prevozni stroški ne vplivajo na gospodarske družbe iz vseh sektorjev, upravičenih do ukrepa pomoči; poleg tega število upravičencev ne vpliva na klasifikacijo določenega ukrepa pomoči. |
| --- | --- |

(39)

Italijanski organi so v predloženih stališčih navedli, da so družbe iz kemičnega in petrokemičnega sektorja izključene iz ugodnosti člena 15, ker nanje ne vplivajo visoki prevozni stroški, povezani z otoško lego Sicilije, in ker je družb v teh sektorjih zelo malo. Vendar se Komisiji zdi, da visoki prevozni stroški ne vplivajo na gospodarske družbe iz vseh sektorjev, upravičenih do ukrepa pomoči; poleg tega število upravičencev ne vpliva na klasifikacijo določenega ukrepa pomoči.

| (40) | Nazadnje je Komisija navedla, da ukrep neupravičeno razlikuje med „sicilijanskimi“ in „nesicilijanskimi“ gospodarskimi družbami, ker gospodarskim družbam s sedežem v drugi državi članici preprečuje uživanje ugodnosti pomoči. Komisija meni, da ni objektivnega razloga, s katerim bi lahko upravičili tako izbiro italijanskih organov, in da je ta določba sheme pomoči torej v nasprotju s členom 43 Pogodbe ES. Tudi zaradi tega razloga je Komisija ugotovila, da ukrep ne more biti združljiv s skupnim trgom (10). Navedla je tudi, da ukrep dodeljuje selektivno ugodnost sicilijanskim gospodarskim družbam, ker se shema uporablja samo za podjetja, ki imajo na Siciliji registrirani sedež, sedež uprave in tudi kraj poslovanja. Zdi se, da to ne velja za vse gospodarske družbe, ki opravljajo proizvodno ali poslovno dejavnost na Siciliji in so na to dejavnost dolžne plačevati davek IRAP. Italijanski organi v svojih predloženih stališčih niso navedli argumentov v zvezi s tem vidikom. |
| --- | --- |

(40)

Nazadnje je Komisija navedla, da ukrep neupravičeno razlikuje med „sicilijanskimi“ in „nesicilijanskimi“ gospodarskimi družbami, ker gospodarskim družbam s sedežem v drugi državi članici preprečuje uživanje ugodnosti pomoči. Komisija meni, da ni objektivnega razloga, s katerim bi lahko upravičili tako izbiro italijanskih organov, in da je ta določba sheme pomoči torej v nasprotju s členom 43 Pogodbe ES. Tudi zaradi tega razloga je Komisija ugotovila, da ukrep ne more biti združljiv s skupnim trgom (10). Navedla je tudi, da ukrep dodeljuje selektivno ugodnost sicilijanskim gospodarskim družbam, ker se shema uporablja samo za podjetja, ki imajo na Siciliji registrirani sedež, sedež uprave in tudi kraj poslovanja. Zdi se, da to ne velja za vse gospodarske družbe, ki opravljajo proizvodno ali poslovno dejavnost na Siciliji in so na to dejavnost dolžne plačevati davek IRAP. Italijanski organi v svojih predloženih stališčih niso navedli argumentov v zvezi s tem vidikom.

(b)   Člen 16

| (41) | Prvič, Komisija je trdila, da italijanski organi v predloženih stališčih niso pojasnili, zakaj menijo, da lahko pomoč za ustanovitev Evrosredozemskega središča za finančne storitve in zavarovalništvo izpolnjuje pogoje za izjemo iz člena 87(3)(a) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(41)

Prvič, Komisija je trdila, da italijanski organi v predloženih stališčih niso pojasnili, zakaj menijo, da lahko pomoč za ustanovitev Evrosredozemskega središča za finančne storitve in zavarovalništvo izpolnjuje pogoje za izjemo iz člena 87(3)(a) Pogodbe ES.

| (42) | Italijanski organi so v predloženih stališčih navedli, da je zadevni ukrep pomoč za tekoče poslovanje. Komisija je menila, da je lahko izkrivljanje konkurence zaradi pomoči v finančnem sektorju zelo občutno in da finančne dejavnosti ne pripomorejo bistveno k odpravi ovir, s katerimi se srečujejo območja, upravičena do izjeme na podlagi člena 87(3)(a), kot je navedeno v Obvestilu Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (11), in v različnih odtlej sprejetih odločbah. Komisija je opozorila, da je v navedenem obvestilu jasno navedeno, da se pomoč, katere namen je spodbujati gospodarski razvoj določenih območij, šteje za združljivo s skupnim trgom, če je „sorazmerna z želenimi cilji in usmerjena vanje“. S tega vidika je malo verjetno, da bi bile offshore dejavnosti in dejavnosti z majhnim ali nikakršnim vplivom na lokalno gospodarstvo dovoljene kot združljiva državna pomoč. Zato je Komisija dvomila, da obstaja sorazmernost med ravnjo pomoči in oviro, ki jo želi odpraviti. |
| --- | --- |

(42)

Italijanski organi so v predloženih stališčih navedli, da je zadevni ukrep pomoč za tekoče poslovanje. Komisija je menila, da je lahko izkrivljanje konkurence zaradi pomoči v finančnem sektorju zelo občutno in da finančne dejavnosti ne pripomorejo bistveno k odpravi ovir, s katerimi se srečujejo območja, upravičena do izjeme na podlagi člena 87(3)(a), kot je navedeno v Obvestilu Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (11), in v različnih odtlej sprejetih odločbah. Komisija je opozorila, da je v navedenem obvestilu jasno navedeno, da se pomoč, katere namen je spodbujati gospodarski razvoj določenih območij, šteje za združljivo s skupnim trgom, če je „sorazmerna z želenimi cilji in usmerjena vanje“. S tega vidika je malo verjetno, da bi bile offshore dejavnosti in dejavnosti z majhnim ali nikakršnim vplivom na lokalno gospodarstvo dovoljene kot združljiva državna pomoč. Zato je Komisija dvomila, da obstaja sorazmernost med ravnjo pomoči in oviro, ki jo želi odpraviti.

| (43) | In končno, Komisija je dvomila, da bi se lahko ukrep, določen v členu 16, štel za projekt skupnega evropskega interesa v smislu člena 87(3)(b) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(43)

In končno, Komisija je dvomila, da bi se lahko ukrep, določen v členu 16, štel za projekt skupnega evropskega interesa v smislu člena 87(3)(b) Pogodbe ES.

| (44) | Glavna utemeljitev, ki so jo italijanski organi navedli v podporo pomoči, je namreč bila, da se pomoč šteje za projekt skupnega evropskega interesa v smislu člena 87(3)(b) Pogodbe ES, ker je člen 16 podoben določbi iz Zakona št. 19/1991 o razvoju gospodarskih dejavnosti in mednarodnega sodelovanja v pokrajini Furlanija - Julijska krajina, provinci Belluno in sosednjih območjih, na podlagi katerega je bilo v Trstu ustanovljeno Središče za finančne storitve in zavarovalništvo, katerega nezdružljivost je Komisija ugotovila leta 2003, potem ko ga je leta 1995 odobrila na podlagi izjeme iz člena 87(3)(b) Pogodbe ES (12). V zvezi s tem je Komisija pripomnila, da se je v njeni prvi odločbi pomoč za ustanovitev Središča za finančne storitve in zavarovalništvo v Trstu štela za združljivo s skupnim trgom na podlagi izjeme iz člena 92(3)(c) (zdaj člen 87(3)(c)) in ne na podlagi izjeme iz člena 87(3)(b) (13). |
| --- | --- |

(44)

Glavna utemeljitev, ki so jo italijanski organi navedli v podporo pomoči, je namreč bila, da se pomoč šteje za projekt skupnega evropskega interesa v smislu člena 87(3)(b) Pogodbe ES, ker je člen 16 podoben določbi iz Zakona št. 19/1991 o razvoju gospodarskih dejavnosti in mednarodnega sodelovanja v pokrajini Furlanija - Julijska krajina, provinci Belluno in sosednjih območjih, na podlagi katerega je bilo v Trstu ustanovljeno Središče za finančne storitve in zavarovalništvo, katerega nezdružljivost je Komisija ugotovila leta 2003, potem ko ga je leta 1995 odobrila na podlagi izjeme iz člena 87(3)(b) Pogodbe ES (12). V zvezi s tem je Komisija pripomnila, da se je v njeni prvi odločbi pomoč za ustanovitev Središča za finančne storitve in zavarovalništvo v Trstu štela za združljivo s skupnim trgom na podlagi izjeme iz člena 92(3)(c) (zdaj člen 87(3)(c)) in ne na podlagi izjeme iz člena 87(3)(b) (13).

| (45) | Italijanski organi so trdili, da razlogi za razveljavitev predhodne odločbe Komisije glede združljivosti izhajajo iz dejstva, da je Sicilija pokrajina, upravičena do državne pomoči na podlagi člena 87(3)(a) Pogodbe ES, in da v obravnavanem primeru evropski kapitalski trg ni povezan z afriškim kapitalskim trgom, tako da je spodbujanje tega povezovanja v skladu z Barcelonsko deklaracijo še naprej eden glavnih evropskih ciljev. |
| --- | --- |

(45)

Italijanski organi so trdili, da razlogi za razveljavitev predhodne odločbe Komisije glede združljivosti izhajajo iz dejstva, da je Sicilija pokrajina, upravičena do državne pomoči na podlagi člena 87(3)(a) Pogodbe ES, in da v obravnavanem primeru evropski kapitalski trg ni povezan z afriškim kapitalskim trgom, tako da je spodbujanje tega povezovanja v skladu z Barcelonsko deklaracijo še naprej eden glavnih evropskih ciljev.

| (46) | Komisija je pripomnila, da se mora vsaka analiza izvesti za vsak primer posebej, in sicer ob upoštevanju različnih značilnosti navidez podobnih shem, ki so kljub temu lahko zelo občutne, na primer v gospodarskem smislu. V zvezi s tem je na primer poudarila, da je za skupno višino pomoči (v petletnem obdobju trajanja sheme), namenjene ustanovitvi Središča za finančne storitve in zavarovalništvo v Trstu, veljala zgornja meja ter da je bil skupni znesek posojil in naložb s strani gospodarskih družb v središču omejen. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je pripomnila, da se mora vsaka analiza izvesti za vsak primer posebej, in sicer ob upoštevanju različnih značilnosti navidez podobnih shem, ki so kljub temu lahko zelo občutne, na primer v gospodarskem smislu. V zvezi s tem je na primer poudarila, da je za skupno višino pomoči (v petletnem obdobju trajanja sheme), namenjene ustanovitvi Središča za finančne storitve in zavarovalništvo v Trstu, veljala zgornja meja ter da je bil skupni znesek posojil in naložb s strani gospodarskih družb v središču omejen.

| (47) | Poleg tega Komisija meni, da nekatere utemeljitve, ki so se leta 2003 nanašale na primer Trst, držijo tudi v obravnavanem primeru, in sicer zaradi naslednjih razlogov:






  (a) | eden od glavnih razlogov za razveljavitev odločbe v primeru Trst je bil, da je tovrstni ukrep pomoč za tekoče poslovanje, ki jo Komisija le izjemoma odobri v sektorjih dejavnosti, ki zahtevajo posebno obravnavo. To ne velja za finančni sektor in Komisija je zavzela stališče, da dandanes lahko pomoč za akterje na finančnih trgih pripelje do precejšnjega izkrivljanja v tem sektorju. |
| --- | --- | --- |

(47)

Poleg tega Komisija meni, da nekatere utemeljitve, ki so se leta 2003 nanašale na primer Trst, držijo tudi v obravnavanem primeru, in sicer zaradi naslednjih razlogov:

(a)

eden od glavnih razlogov za razveljavitev odločbe v primeru Trst je bil, da je tovrstni ukrep pomoč za tekoče poslovanje, ki jo Komisija le izjemoma odobri v sektorjih dejavnosti, ki zahtevajo posebno obravnavo. To ne velja za finančni sektor in Komisija je zavzela stališče, da dandanes lahko pomoč za akterje na finančnih trgih pripelje do precejšnjega izkrivljanja v tem sektorju.

| (b) | Dodatna utemeljitev za razveljavitev odločbe v primeru Trst je bila, da lahko Komisija pri svoji presoji z vidika pravil o državni pomoči upošteva tudi škodljive učinke za konkurenco, ki so bili izpostavljeni v okviru dela za pripravo Kodeksa ravnanja pri obdavčitvi ustvarjenega dohodka (14). Pri tem delu se je pokazalo, da imajo lahko davčne spodbude za mednarodno mobilne dejavnosti, na primer finančne in zavarovalniške storitve ter storitve znotraj skupine, škodljive učinke za druge države članice, zlasti ker ustvarjajo priložnosti za izogibanje davkom. Taka bi bila lahko shema Trst, ki je bila na podlagi meril iz Kodeksa označena za škodljivo shemo. Komisija poudarja, da so se italijanski organi v svojih tedanjih pripombah o ustreznih ukrepih za shemo Trst sklicevali na sestanek Skupine za kodeks ravnanja, ki je potekal 19. marca 2002 in na katerem je Italija navedla, da se bo središče zaprlo v obdobju, združljivem s programom dela za pripravo Kodeksa ravnanja. |
| --- | --- |

(b)

Dodatna utemeljitev za razveljavitev odločbe v primeru Trst je bila, da lahko Komisija pri svoji presoji z vidika pravil o državni pomoči upošteva tudi škodljive učinke za konkurenco, ki so bili izpostavljeni v okviru dela za pripravo Kodeksa ravnanja pri obdavčitvi ustvarjenega dohodka (14). Pri tem delu se je pokazalo, da imajo lahko davčne spodbude za mednarodno mobilne dejavnosti, na primer finančne in zavarovalniške storitve ter storitve znotraj skupine, škodljive učinke za druge države članice, zlasti ker ustvarjajo priložnosti za izogibanje davkom. Taka bi bila lahko shema Trst, ki je bila na podlagi meril iz Kodeksa označena za škodljivo shemo. Komisija poudarja, da so se italijanski organi v svojih tedanjih pripombah o ustreznih ukrepih za shemo Trst sklicevali na sestanek Skupine za kodeks ravnanja, ki je potekal 19. marca 2002 in na katerem je Italija navedla, da se bo središče zaprlo v obdobju, združljivem s programom dela za pripravo Kodeksa ravnanja.

| (48) | In končno, Komisija ob poudarjanju, da sta bili dve od držav podpisnic Barcelonske deklaracije, Ciper in Malta, ob priglasitvi tega ukrepa že članici Evropske unije, meni, da se položaj držav, ki bodo uživale ugodnosti naložb gospodarskih družb s sedežem v središču, v mnogih pogledih razlikuje od položaja vzhodnoevropskih držav v letu 1995. Mnoge od podpisnic Barcelonske deklaracije se zlasti niso nikoli srečale s posebnimi težavami prehoda ali so se z njimi srečale v preteklosti (na primer Turčija in Izrael sta nedvomno svobodni tržni gospodarstvi) in prehodno obdobje se je že končalo (na primer v Alžiriji). |
| --- | --- |

(48)

In končno, Komisija ob poudarjanju, da sta bili dve od držav podpisnic Barcelonske deklaracije, Ciper in Malta, ob priglasitvi tega ukrepa že članici Evropske unije, meni, da se položaj držav, ki bodo uživale ugodnosti naložb gospodarskih družb s sedežem v središču, v mnogih pogledih razlikuje od položaja vzhodnoevropskih držav v letu 1995. Mnoge od podpisnic Barcelonske deklaracije se zlasti niso nikoli srečale s posebnimi težavami prehoda ali so se z njimi srečale v preteklosti (na primer Turčija in Izrael sta nedvomno svobodni tržni gospodarstvi) in prehodno obdobje se je že končalo (na primer v Alžiriji).

| (49) | Zato Komisija dvomi, da člen 16 izpolnjuje pogoje za izjemo, predvideno v členu 87(3)(b) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(49)

Zato Komisija dvomi, da člen 16 izpolnjuje pogoje za izjemo, predvideno v členu 87(3)(b) Pogodbe ES.

| (50) | Na podlagi tega je Komisija pojasnila, da meni, da je potrebna temeljitejša analiza tega vprašanja. Taka analiza bi morala vključevati morebitne pripombe zainteresiranih tretjih strank. Samo na podlagi takih pripomb bi Komisija lahko odločila, ali ukrep, ki so ga predlagali italijanski organi, ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(50)

Na podlagi tega je Komisija pojasnila, da meni, da je potrebna temeljitejša analiza tega vprašanja. Taka analiza bi morala vključevati morebitne pripombe zainteresiranih tretjih strank. Samo na podlagi takih pripomb bi Komisija lahko odločila, ali ukrep, ki so ga predlagali italijanski organi, ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

IV.   PRIPOMBE ITALIJE

| (51) | Komisija ni prejela pripomb italijanskih organov ali zainteresiranih tretjih strank, katerih namen bi bil odpraviti pomisleke, navedene ob sprožitvi formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(51)

Komisija ni prejela pripomb italijanskih organov ali zainteresiranih tretjih strank, katerih namen bi bil odpraviti pomisleke, navedene ob sprožitvi formalnega postopka preiskave.

V.   OCENA UKREPA

V.1   Zakonitost

| (52) | Italijanski organi so s priglasitvijo sheme pomoči s klavzulo o mirovanju ali, kot v primeru členov 14 in 15, z njenim izvajanjem na podlagi Uredbe o pomoči de minimis do odobritve s strani Komisije ravnali v skladu s postopkovnimi zahtevami člena 88(3) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(52)

Italijanski organi so s priglasitvijo sheme pomoči s klavzulo o mirovanju ali, kot v primeru členov 14 in 15, z njenim izvajanjem na podlagi Uredbe o pomoči de minimis do odobritve s strani Komisije ravnali v skladu s postopkovnimi zahtevami člena 88(3) Pogodbe ES.

V.2   Značaj državne pomoči sheme

| (53) | Komisija meni, da je ukrep državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES zaradi naslednjih razlogov: |
| --- | --- |

(53)

Komisija meni, da je ukrep državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES zaradi naslednjih razlogov:

| (54) | Ukrep vključuje uporabo državnih sredstev v smislu izpada davčnih prihodkov za pokrajino Sicilijo, ki ustreza znižanju davčne obveznosti za upravičenca. |
| --- | --- |

(54)

Ukrep vključuje uporabo državnih sredstev v smislu izpada davčnih prihodkov za pokrajino Sicilijo, ki ustreza znižanju davčne obveznosti za upravičenca.

| (55) | Ukrep dodeljuje upravičencu gospodarsko ugodnost, ki izhaja iz znižanja dejanske davčne obremenitve, pretvorjene v finančno ugodnost v smislu znižanja plačila davka, katerega ugodnost gospodarske družbe uživajo neposredno v letih, ko se uporabi znižanje. |
| --- | --- |

(55)

Ukrep dodeljuje upravičencu gospodarsko ugodnost, ki izhaja iz znižanja dejanske davčne obremenitve, pretvorjene v finančno ugodnost v smislu znižanja plačila davka, katerega ugodnost gospodarske družbe uživajo neposredno v letih, ko se uporabi znižanje.

—   Člena 14 in 15

| (56) | Komisija navaja, da je treba člena 14 in 15 preučiti skupaj, ker različnim kategorijam upravičencev dodeljujeta podobne ugodnosti. Oba člena skupaj iz skupine možnih upravičencev izključujeta različne kategorije podjetij:






  (a) | nove gospodarske družbe s prometom nad 10 milijoni EUR in delujoče v vseh sektorjih, ki niso navedeni v členu 14(1) (tj. v sektorjih turizma, hotelirstva, kulturnih dobrin, agroživilstva, informacijske tehnologije in obrtnih dejavnosti); |
| --- | --- | --- |

(56)

Komisija navaja, da je treba člena 14 in 15 preučiti skupaj, ker različnim kategorijam upravičencev dodeljujeta podobne ugodnosti. Oba člena skupaj iz skupine možnih upravičencev izključujeta različne kategorije podjetij:

(a)

nove gospodarske družbe s prometom nad 10 milijoni EUR in delujoče v vseh sektorjih, ki niso navedeni v členu 14(1) (tj. v sektorjih turizma, hotelirstva, kulturnih dobrin, agroživilstva, informacijske tehnologije in obrtnih dejavnosti);

| (b) | nove gospodarske družbe s prometom pod 10 milijoni EUR in delujoče v vseh sektorjih, ki niso navedeni v členu 14(2) (tj. industrija); v bistvu gre za gospodarske družbe v kmetijskem in storitvenem sektorju); |
| --- | --- |

(b)

nove gospodarske družbe s prometom pod 10 milijoni EUR in delujoče v vseh sektorjih, ki niso navedeni v členu 14(2) (tj. industrija); v bistvu gre za gospodarske družbe v kmetijskem in storitvenem sektorju);

| (c) | obstoječe gospodarske družbe iz kemičnega in petrokemičnega sektorja (člen 15). |
| --- | --- |

(c)

obstoječe gospodarske družbe iz kemičnega in petrokemičnega sektorja (člen 15).

| (57) | Zato ukrep daje prednost določenim proizvodnim sektorjem, zlasti sektorju turizma, hotelirstva, kulturnih dobrin, agroživilstva in družb informacijske tehnologije, v katerih so vse gospodarske družbe upravičene do petletne oprostitve plačila davka IRAP. Drugič, prednost daje obstoječim in novim industrijskim gospodarskim družbam s prometom, nižjim od 10 milijonov EUR, z izjemo gospodarskih družb iz kemičnega in petrokemičnega sektorja. |
| --- | --- |

(57)

Zato ukrep daje prednost določenim proizvodnim sektorjem, zlasti sektorju turizma, hotelirstva, kulturnih dobrin, agroživilstva in družb informacijske tehnologije, v katerih so vse gospodarske družbe upravičene do petletne oprostitve plačila davka IRAP. Drugič, prednost daje obstoječim in novim industrijskim gospodarskim družbam s prometom, nižjim od 10 milijonov EUR, z izjemo gospodarskih družb iz kemičnega in petrokemičnega sektorja.

| (58) | Tudi če bi italijanski organi dokazali, da v industriji, z izjemo kemičnega in petrokemičnega sektorja, ni bilo novih gospodarskih družb s prometom, višjim od 10 milijonov EUR, bi ukrep v skladu z ustaljeno sodno prakso (15) pomenil selektivni ukrep, ki daje prednost zgoraj navedenim proizvodnim sektorjem, ker petletna oprostitev plačila davka IRAP ni na voljo gospodarskim družbam, dejavnim v sektorjih, ki niso industrijski. |
| --- | --- |

(58)

Tudi če bi italijanski organi dokazali, da v industriji, z izjemo kemičnega in petrokemičnega sektorja, ni bilo novih gospodarskih družb s prometom, višjim od 10 milijonov EUR, bi ukrep v skladu z ustaljeno sodno prakso (15) pomenil selektivni ukrep, ki daje prednost zgoraj navedenim proizvodnim sektorjem, ker petletna oprostitev plačila davka IRAP ni na voljo gospodarskim družbam, dejavnim v sektorjih, ki niso industrijski.

| (59) | In končno, zdi se, da ukrep dodeljuje selektivno ugodnost sicilijanskim gospodarskim družbam, ker se lahko shema uporablja samo za podjetja, ki so davčni zavezanci in katerih registrirani sedež, sedež uprave in tudi kraj poslovanja je na Siciliji. Zdi se, da to ne velja za vsa podjetja, ki opravljajo proizvodno ali poslovno dejavnost na Siciliji in so za to dejavnost dolžna plačevati davek IRAP. |
| --- | --- |

(59)

In končno, zdi se, da ukrep dodeljuje selektivno ugodnost sicilijanskim gospodarskim družbam, ker se lahko shema uporablja samo za podjetja, ki so davčni zavezanci in katerih registrirani sedež, sedež uprave in tudi kraj poslovanja je na Siciliji. Zdi se, da to ne velja za vsa podjetja, ki opravljajo proizvodno ali poslovno dejavnost na Siciliji in so za to dejavnost dolžna plačevati davek IRAP.

—   Člen 16: Evrosredozemsko središče za finančne storitve in zavarovalništvo

| (60) | Komisija ugotavlja, da člen 16 prinaša selektivne ugodnosti, ker so do njih upravičene samo nekatere gospodarske družbe. Ugodnosti so namreč zagotovljene samo zavarovalnim in finančnim družbam z dovoljenjem za delovanje v okviru Središča. Ukrep torej izključuje vse gospodarske družbe, ki na mednarodnih trgih zbirajo sredstva za naložbe v državah, navedenih v opombi 7, in ki svojih dejavnosti s temi državami ne nadaljujejo v okviru Središča. |
| --- | --- |

(60)

Komisija ugotavlja, da člen 16 prinaša selektivne ugodnosti, ker so do njih upravičene samo nekatere gospodarske družbe. Ugodnosti so namreč zagotovljene samo zavarovalnim in finančnim družbam z dovoljenjem za delovanje v okviru Središča. Ukrep torej izključuje vse gospodarske družbe, ki na mednarodnih trgih zbirajo sredstva za naložbe v državah, navedenih v opombi 7, in ki svojih dejavnosti s temi državami ne nadaljujejo v okviru Središča.

| (61) | Poleg tega je ukrep selektiven, ker izključuje zavarovalne in finančne družbe, ki vlagajo v Italiji in drugih državah, ki niso navedene na izčrpnem seznamu v opombi 7. |
| --- | --- |

(61)

Poleg tega je ukrep selektiven, ker izključuje zavarovalne in finančne družbe, ki vlagajo v Italiji in drugih državah, ki niso navedene na izčrpnem seznamu v opombi 7.

| (62) | Komisija tako ugotavlja, da je predlagani ukrep selektiven. |
| --- | --- |

(62)

Komisija tako ugotavlja, da je predlagani ukrep selektiven.

| (63) | Da ukrep izkrivlja konkurenco, je v skladu z ustaljeno sodno prakso (16) dovolj, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco. |
| --- | --- |

(63)

Da ukrep izkrivlja konkurenco, je v skladu z ustaljeno sodno prakso (16) dovolj, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco.

| (64) | Po mnenju Komisije se zdi, da ukrepi iz členov 14 in 15 izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami, ker učinkujejo tako, da so upravičenci razrešeni bremena, ki bi ga sicer morali nositi. |
| --- | --- |

(64)

Po mnenju Komisije se zdi, da ukrepi iz členov 14 in 15 izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami, ker učinkujejo tako, da so upravičenci razrešeni bremena, ki bi ga sicer morali nositi.

| (65) | V obravnavanem primeru so upravičenci gospodarske družbe vseh velikosti, ki v glavnem delujejo v industriji, z izjemo družb iz kemičnega in petrokemičnega sektorja. Te gospodarske družbe na trgih, odprtih za konkurenco, konkurirajo drugim gospodarskim družbam, tako da bi lahko oprostitev plačila davka IRAP v skladu z ustaljeno sodno prakso izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino. |
| --- | --- |

(65)

V obravnavanem primeru so upravičenci gospodarske družbe vseh velikosti, ki v glavnem delujejo v industriji, z izjemo družb iz kemičnega in petrokemičnega sektorja. Te gospodarske družbe na trgih, odprtih za konkurenco, konkurirajo drugim gospodarskim družbam, tako da bi lahko oprostitev plačila davka IRAP v skladu z ustaljeno sodno prakso izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino.

| (66) | Podobno Komisija meni, da tudi ukrep iz člena 16 izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Finančne družbe, zavarovalnice, nepremičninske borznoposredniške družbe in investicijske družbe glede na samo naravo svojega poslovanja v resnici konkurirajo drugim družbam na evropski ravni. |
| --- | --- |

(66)

Podobno Komisija meni, da tudi ukrep iz člena 16 izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Finančne družbe, zavarovalnice, nepremičninske borznoposredniške družbe in investicijske družbe glede na samo naravo svojega poslovanja v resnici konkurirajo drugim družbam na evropski ravni.

| (67) | Zato Komisija ugotavlja, da predlagana shema pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(67)

Zato Komisija ugotavlja, da predlagana shema pomeni državno pomoč.

V.3   Združljivost

| (68) | Kolikor ukrep pomeni državno pomoč v smislu člen 87(1) Pogodbe ES, je treba njegovo združljivost presoditi z vidika izjem, določenih v členu 87(2) in (3). Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe, ki se nanašajo na pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, in pomoč za nekatera območja Zvezne republike Nemčije, se v tem primeru ne uporabljajo. Ukrepa ni mogoče šteti za pomemben projekt skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v italijanskem gospodarstvu, kot je določeno v členu 87(3)(b) Pogodbe. Prav tako ukrep ne izpolnjuje pogojev za izjemo na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, ki določa odobritev pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. In končno, cilj ukrepa ni pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine, kot je določeno v členu 87(3)(d) Pogodbe. |
| --- | --- |

(68)

Kolikor ukrep pomeni državno pomoč v smislu člen 87(1) Pogodbe ES, je treba njegovo združljivost presoditi z vidika izjem, določenih v členu 87(2) in (3). Izjeme iz člena 87(2) Pogodbe, ki se nanašajo na pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, in pomoč za nekatera območja Zvezne republike Nemčije, se v tem primeru ne uporabljajo. Ukrepa ni mogoče šteti za pomemben projekt skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v italijanskem gospodarstvu, kot je določeno v členu 87(3)(b) Pogodbe. Prav tako ukrep ne izpolnjuje pogojev za izjemo na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, ki določa odobritev pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. In končno, cilj ukrepa ni pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine, kot je določeno v členu 87(3)(d) Pogodbe.

| (69) | Člen 87(3)(a) določa odobritev pomoči za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka in kjer je podzaposlenost velika. Sicilija je pokrajina, upravičena do te izjeme. |
| --- | --- |

(69)

Člen 87(3)(a) določa odobritev pomoči za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka in kjer je podzaposlenost velika. Sicilija je pokrajina, upravičena do te izjeme.

| (70) | Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave pojasnila razloge, povzete v odstavkih 29 do 50, zaradi katerih je dvomila, da bi bil ukrep lahko upravičen do izjeme iz člena 87(3)(a) Pogodbe. Poleg tega je izključila možnost, da bi bil lahko ukrep, določen v členu 16 Regionalnega zakona št. 21/2003, upravičen do izjeme iz člena 87(3)(b), ki določa odobritev pomoči za pospeševanje izvedbe projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu Italije. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave pojasnila razloge, povzete v odstavkih 29 do 50, zaradi katerih je dvomila, da bi bil ukrep lahko upravičen do izjeme iz člena 87(3)(a) Pogodbe. Poleg tega je izključila možnost, da bi bil lahko ukrep, določen v členu 16 Regionalnega zakona št. 21/2003, upravičen do izjeme iz člena 87(3)(b), ki določa odobritev pomoči za pospeševanje izvedbe projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu Italije.

| (71) | Ker Komisija ni prejela pripomb Italije ali zainteresiranih tretjih strank, lahko ugotovi samo, da so ti dvomi potrjeni. |
| --- | --- |

(71)

Ker Komisija ni prejela pripomb Italije ali zainteresiranih tretjih strank, lahko ugotovi samo, da so ti dvomi potrjeni.

VI.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (72) | Komisija ugotavlja, da ukrep, ki ga je priglasila Italija in je opisan v odstavkih 10 do 28, ni združljiv s skupnim trgom in ni zajet v nobeni od izjem, določenih v Pogodbi ES. Ukrep je zato treba prepovedati. Po navedbah italijanskih organov pomoč še ni bila dodeljena, zato je ni treba povrniti – |
| --- | --- |

(72)

Komisija ugotavlja, da ukrep, ki ga je priglasila Italija in je opisan v odstavkih 10 do 28, ni združljiv s skupnim trgom in ni zajet v nobeni od izjem, določenih v Pogodbi ES. Ukrep je zato treba prepovedati. Po navedbah italijanskih organov pomoč še ni bila dodeljena, zato je ni treba povrniti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Shema pomoči, ki jo Italija namerava izvajati na podlagi členov 14, 15 in 16 Zakona št. 21/2003 pokrajine Sicilije, je državna pomoč.

Pomoč, navedena v prejšnjem odstavku, je nezdružljiva s skupnim trgom in se zato ne sme izvajati.

Člen 2

Italija bo v dveh mesecih od uradnega obvestila o tej odločbi Komisijo obvestila o ukrepih, sprejetih za njeno izvajanje.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 7. februarja 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 263, 22.10.2005, str. 30.

1

(2)  UL L 10, 13.1.2001, str. 30.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  UL L 145, 13.6.1977, str. 1.

4

(5)  Sodba Sodišča Evropskih skupnosti z dne 3. oktobra 2006 v zadevi C-475/2003 Banca popolare di Cremona Soc.coop.arl proti Agenzii Entrate Ufficio Cremona, še neobjavljena.

5

Banca popolare di Cremona Soc.coop.arl

Agenzii Entrate Ufficio Cremona

(6)  Natančneje, Sicilija naj bi v smislu člena 8(2) Zakona št. 212/2000 z dne 27. julija 2000 o določbah o statusu pravic davkoplačevalca (Uradni list št. 177 z dne 31. julija 2000) domnevala, da morajo dolgovani davek od dobička pravnih oseb plačati upravičenci z davčnim rezidentstvom zunaj Sicilije. Prihodki od davka od dobička pravnih oseb, ki ga plačujejo sicilijanske gospodarske družbe, se namenijo pokrajini Siciliji.

6

(7)  Zadevne „tretje države“ so Alžirija, Ciper, Egipt, Izrael, Jordanija, Libanon, Malta, Maroko, Sirija, Tunizija, Turčija in Palestinska uprava.

7

(8)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

8

(9)  Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 (UL L 10, 13.1.2001, str. 33). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1976/2006 (UL L 368, 23.12.2006, str. 85). Glej zlasti Prilogo k Priporočilu Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

9

(10)  Glej zadevo C-156/98 Nemčija proti Komisiji [2000] Recueil, I-6857, odstavki 76–87.

10

Nemčija

Komisiji

(11)  UL C 384, 10.12.1998, str. 3 (glej točko 33).

11

(12)  Natančneje, središče je bilo ustanovljeno na podlagi člen 3 Zakona št. 19/1991 z dne 9. januarja 1991. Zadevni odločbi Komisije sta Odločba 95/452/ES z dne 12. aprila 1995 (UL L 264, 7.11.1995, str. 30) in Odločba 2003/230/ES z dne 11. decembra 2002 o obstoječi shemi pomoči, za katero je Italija dobila dovoljenje, da jo izvaja za Središče za finančne storitve in zavarovalništvo v Trstu (UL L 91, 8.4.2003, str. 47).

12

(13)  Glej opombo 12.

13

(14)  Finančni ministri EU so Skupino za kodeks ravnanja (obdavčitev ustvarjenega dohodka) ustanovili na seji Sveta z dne 9. marca 1998, ki mu je predsedovala vodja državne blagajne Združenega kraljestva, Dawn Primarolo, da bi presojala davčne ukrepe, ki bi lahko sodili na področje uporabe Kodeksa ravnanja. Skupina je v poročilu iz novembra 1999 opredelila 66 škodljivih davčnih ukrepov, med katerimi je bil tudi ukrep o ustanovitvi Središča za finančne storitve in zavarovalništvo v Trstu.

14

(15)  Glej na primer zadevo C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH proti Finanzlandesdirektion für Kärnten [2001] Recueil, I-08365, o povračilu, dodeljenemu samo podjetjem, ki proizvajajo blago.

15

Adria-Wien Pipeline GmbH in Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH

Finanzlandesdirektion für Kärnten

(16)  Zadeva T-214/95 Het Vlaamse Gewest proti Komisiji [1998] Recueil, II-717.

16

Het Vlaamse Gewest

Komisiji

---

| 17.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/18

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. februarja 2007

o državni pomoči C 16/2006 (ex NN 34/2006) pokrajine Sicilije za Nuova Mineraria Silius SpA

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 473)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/499/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z zgoraj navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pomoč, ki jo Italija namerava odobriti družbi Nuova Mineraria Silius, je bila priglašena Komisiji z dopisom z dne 30. novembra 2005. Komisija je 21. decembra 2005 zahtevala dodatne informacije in Italija je odgovorila z dopisom, evidentiranim 7. februarja 2006. |
| --- | --- |

(1)

Pomoč, ki jo Italija namerava odobriti družbi Nuova Mineraria Silius, je bila priglašena Komisiji z dopisom z dne 30. novembra 2005. Komisija je 21. decembra 2005 zahtevala dodatne informacije in Italija je odgovorila z dopisom, evidentiranim 7. februarja 2006.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 26. aprila 2006 obvestila Italijo, da bo glede pomoči sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 26. aprila 2006 obvestila Italijo, da bo glede pomoči sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

| (3) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o ukrepu. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o ukrepu.

| (4) | Sestanek z italijanskimi organi je potekal dne 12. maja 2006. Isti organi so se odzvali na sprožitev postopka z dopisoma z dne 14. julija in 30. avgusta. Komisija je zahtevala dodatne informacije z dopisom z dne 18. septembra 2006, na katerega je Italija odgovorila dne 3. novembra in 31. decembra. |
| --- | --- |

(4)

Sestanek z italijanskimi organi je potekal dne 12. maja 2006. Isti organi so se odzvali na sprožitev postopka z dopisoma z dne 14. julija in 30. avgusta. Komisija je zahtevala dodatne informacije z dopisom z dne 18. septembra 2006, na katerega je Italija odgovorila dne 3. novembra in 31. decembra.

| (5) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Posredovala jih je Italiji in ji dala možnost, da odgovori nanje. Odgovor italijanskih organov je bil posredovan z dopisom z dne 3. novembra 2006. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strank. Posredovala jih je Italiji in ji dala možnost, da odgovori nanje. Odgovor italijanskih organov je bil posredovan z dopisom z dne 3. novembra 2006.

| (6) | Upravičenka pomoči bi bila družba Nuova Mineraria Silius SpA (v nadaljnjem besedilu „NMS“), ki je v popolni lasti avtonomne regije Sardinije („RAS“). NMS izkorišča najdišče fluorita (3) v občini Silius, Sardinija. Leta 2004 (zadnje leto, za katero so na voljo podatki) je imela družba promet v višini 4,96 milijona EUR in 163 zaposlenih. |
| --- | --- |

(6)

Upravičenka pomoči bi bila družba Nuova Mineraria Silius SpA (v nadaljnjem besedilu „NMS“), ki je v popolni lasti avtonomne regije Sardinije („RAS“). NMS izkorišča najdišče fluorita (3) v občini Silius, Sardinija. Leta 2004 (zadnje leto, za katero so na voljo podatki) je imela družba promet v višini 4,96 milijona EUR in 163 zaposlenih.

| (7) | NMS sta leta 1992 ustanovili RAS in finančna družba Minmet. RAS je nato prenesla lastništvo (97,5 % leta 1996 in zdaj 100 %) osebi javnega prava Ente Minerario Sardo („EMSA“). Leta 1998 je bil proti EMSA uveden postopek likvidacije. Likvidacijski upravitelj je bil zadolžen za privatizacijo dejavnosti, kjer je bilo to mogoče, in za ureditev zaprtja v ostalih primerih. Vendar ko poskusi privatizacije družbe NMS niso bili uspešni in je EMSA ustavila dejavnosti (junija 2002), družba NMS ni bila likvidirana. |
| --- | --- |

(7)

NMS sta leta 1992 ustanovili RAS in finančna družba Minmet. RAS je nato prenesla lastništvo (97,5 % leta 1996 in zdaj 100 %) osebi javnega prava Ente Minerario Sardo („EMSA“). Leta 1998 je bil proti EMSA uveden postopek likvidacije. Likvidacijski upravitelj je bil zadolžen za privatizacijo dejavnosti, kjer je bilo to mogoče, in za ureditev zaprtja v ostalih primerih. Vendar ko poskusi privatizacije družbe NMS niso bili uspešni in je EMSA ustavila dejavnosti (junija 2002), družba NMS ni bila likvidirana.

| (8) | Po neuspešni privatizaciji je Italija priglasila Komisiji načrt za novo dokapitalizacijo družbe v višini približno 24 milijonov EUR. Po mnenju Italije bi nov kapital omogočil naložbe v pripravo za izkoriščanje novih, globlje ležečih zalog, zaradi česar bi se povečala vsebnost fluorita v pridobljenih mineralih in celotni proizvodnji v rudniku. |
| --- | --- |

(8)

Po neuspešni privatizaciji je Italija priglasila Komisiji načrt za novo dokapitalizacijo družbe v višini približno 24 milijonov EUR. Po mnenju Italije bi nov kapital omogočil naložbe v pripravo za izkoriščanje novih, globlje ležečih zalog, zaradi česar bi se povečala vsebnost fluorita v pridobljenih mineralih in celotni proizvodnji v rudniku.

| (9) | Italija je trdila, da je ukrep priglasila le zaradi pravne varnosti, ker ni pomenil državne pomoči, to pa iz dveh razlogov:






  (a) | ukrep ne bi vplival na trgovino znotraj Skupnosti, ker dobava fluorita v Skupnosti pokriva komaj 30 % povpraševanja. Zato bi bili edini možni posledici načrta zmanjšanje uvoza iz tretjih držav in ublažitev povišanja cen. |
| --- | --- | --- |

(9)

Italija je trdila, da je ukrep priglasila le zaradi pravne varnosti, ker ni pomenil državne pomoči, to pa iz dveh razlogov:

(a)

ukrep ne bi vplival na trgovino znotraj Skupnosti, ker dobava fluorita v Skupnosti pokriva komaj 30 % povpraševanja. Zato bi bili edini možni posledici načrta zmanjšanje uvoza iz tretjih držav in ublažitev povišanja cen.

| (b) | RAS je ravnala kot vlagatelj pod tržnimi pogoji, ker (i) se izvoz fluorita iz Kitajske, ki predstavlja približno 50 % svetovne proizvodnje, zmanjšuje zaradi večje domače porabe, in to lahko pozitivno vpliva na cene fluorita, (ii) je družba pripravila nov industrijski načrt za naslednjih osem let, ki je predvideval celotno vračilo naložbe in ustvarjanje dobička od četrtega leta dalje, kljub sedanjim tržnim pogojem, in (iii) se je delničar, ker je družba nadaljevala svoje poslovne dejavnosti, izognil izgubi svojih predhodnih naložb v družbo in verjetno številnim pravnim sporom s strankami. |
| --- | --- |

(b)

RAS je ravnala kot vlagatelj pod tržnimi pogoji, ker (i) se izvoz fluorita iz Kitajske, ki predstavlja približno 50 % svetovne proizvodnje, zmanjšuje zaradi večje domače porabe, in to lahko pozitivno vpliva na cene fluorita, (ii) je družba pripravila nov industrijski načrt za naslednjih osem let, ki je predvideval celotno vračilo naložbe in ustvarjanje dobička od četrtega leta dalje, kljub sedanjim tržnim pogojem, in (iii) se je delničar, ker je družba nadaljevala svoje poslovne dejavnosti, izognil izgubi svojih predhodnih naložb v družbo in verjetno številnim pravnim sporom s strankami.

Italija trdi, da bi v nasprotnem primeru, če bi Komisija ugotovila, da je v načrtovanem ukrepu element državne pomoči, ta element pomoči omejila na znesek, ki presega dobiček, ki bi bil ustvarjen v naložbenem projektu. Ta presežek po izračunih Italije ne bi bil večji od 26 % naložbe, kar bi bilo pod pragom za združljivo regionalno pomoč na tem območju (4).

| (10) | Poleg priglašenega ukrepa, informacije, ki so jih zagotovili italijanski organi, kažejo, da je družba NMS v zadnjih letih nenehno prejemala javna sredstva od svojega edinega delničarja, regije RAS (5), da bi krila izgube v obdobju pred likvidacijo. Transferji od leta 1997 so znašali 90,7 milijona EUR.






  (EUR) |
| --- | --- |
| Leto | Vloženi zneski |
| 1997 | 7 230 397 |
| 1998 | 9 296 224 |
| 1999 | 5 706 849 |
| 2000 | 12 496 708 |
| 2001 | 11 671 925 |
| 2002 | 11 834 000 |
| 2003 | 14 379 827 |
| 2004 | 6 890 000 |
| 2005 | 11 200 000 |
| Skupaj | 90 705 931 |

(10)

Poleg priglašenega ukrepa, informacije, ki so jih zagotovili italijanski organi, kažejo, da je družba NMS v zadnjih letih nenehno prejemala javna sredstva od svojega edinega delničarja, regije RAS (5), da bi krila izgube v obdobju pred likvidacijo. Transferji od leta 1997 so znašali 90,7 milijona EUR.

(EUR)

Leto

Vloženi zneski

1997

7 230 397

1998

9 296 224

1999

5 706 849

2000

12 496 708

2001

11 671 925

2002

11 834 000

2003

14 379 827

2004

6 890 000

2005

11 200 000

Skupaj

90 705 931

Transferji so vpisani v računovodski izkaz družbe pod postavkama „kritje s strani RAS za prihodnje izgube“ in „kritje s strani EMSA za prihodnje izgube“.

| (11) | Poleg tega so italijanski organi potrdili, da je družba NMS prejela naslednjo javno podporo:






  (a) | z ministrsko odredbo z dne 9. maja 2002 je bilo družbi odobrenih 7,66 milijona EUR v skladu z Zakonom št. 488/92 (6) z dne 19. decembra 1992 za naložbe, ki izpolnjujejo pogoje za odobritev podpore, v višini 14,31 milijona EUR; |
| --- | --- | --- |

(11)

Poleg tega so italijanski organi potrdili, da je družba NMS prejela naslednjo javno podporo:

(a)

z ministrsko odredbo z dne 9. maja 2002 je bilo družbi odobrenih 7,66 milijona EUR v skladu z Zakonom št. 488/92 (6) z dne 19. decembra 1992 za naložbe, ki izpolnjujejo pogoje za odobritev podpore, v višini 14,31 milijona EUR;

| (b) | z ministrsko odredbo z dne 28. decembra 2000 (7) je bilo družbi odobrenih 1,869 milijona EUR v skladu s členom 9 Zakona št. 752/82 z dne 6. oktobra 1982, namenjenih financiranju 60 % stroškov iskanja globlje ležečih zalog v rudniku. Po navedbah italijanskih organov ta znesek še ni bil plačan. |
| --- | --- |

(b)

z ministrsko odredbo z dne 28. decembra 2000 (7) je bilo družbi odobrenih 1,869 milijona EUR v skladu s členom 9 Zakona št. 752/82 z dne 6. oktobra 1982, namenjenih financiranju 60 % stroškov iskanja globlje ležečih zalog v rudniku. Po navedbah italijanskih organov ta znesek še ni bil plačan.

| (12) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopa preiskave izrazila dvome o združljivosti zgoraj navedenih ukrepov s skupnim trgom in zlasti glede njihove združljivosti s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (8) (v nadaljnjem besedilu „Smernice“). |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi formalnega postopa preiskave izrazila dvome o združljivosti zgoraj navedenih ukrepov s skupnim trgom in zlasti glede njihove združljivosti s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (8) (v nadaljnjem besedilu „Smernice“).

| (13) | Na poziv Komisije k predložitvi pripomb o ukrepu so se odzvali trije tekmeci. |
| --- | --- |

(13)

Na poziv Komisije k predložitvi pripomb o ukrepu so se odzvali trije tekmeci.

| (14) | Po mnenju prvega tekmeca je bil položaj družbe NMS kritičen zadnjih dvajset let, družba pa je preživela le zaradi stalnega zagotavljanja javnih sredstev. Čeprav so se tržne cene v zadnjih petih letih znatno povišale, zaradi česar so druge družbe razširile svoje obstoječe rudnike ali odprle nove, družba NMS ves ta čas ni bila dobičkonosna. Poleg tega je ni bilo mogoče privatizirati, ker ni veljala za družbo z možnostmi za gospodarski uspeh, kljub državni pomoči, ki jo je že prejela. Po mnenju tega tekmeca so zneski pomoči izjemno visoki, pretirani in zelo nerazumni, kar dokazuje dejstvo, da so leta 2004 dvakratno presegli promet družbe. |
| --- | --- |

(14)

Po mnenju prvega tekmeca je bil položaj družbe NMS kritičen zadnjih dvajset let, družba pa je preživela le zaradi stalnega zagotavljanja javnih sredstev. Čeprav so se tržne cene v zadnjih petih letih znatno povišale, zaradi česar so druge družbe razširile svoje obstoječe rudnike ali odprle nove, družba NMS ves ta čas ni bila dobičkonosna. Poleg tega je ni bilo mogoče privatizirati, ker ni veljala za družbo z možnostmi za gospodarski uspeh, kljub državni pomoči, ki jo je že prejela. Po mnenju tega tekmeca so zneski pomoči izjemno visoki, pretirani in zelo nerazumni, kar dokazuje dejstvo, da so leta 2004 dvakratno presegli promet družbe.

| (15) | Drugi tekmec je izrazil presenečenje nad položajem. Družbo NMS in druge evropske proizvajalce fluorita so zelo prizadele neugodne tržne razmere v devetdesetih letih prejšnjega stoletja, ki jih je povzročil dumping iz Kitajske in so se umirile šele po letu 2000. Ta tekmec trdi, da se je sicer vedelo, da je družba NMS prejela javna sredstva, vendar se ni zavedal obsega pomoči, ki je po njegovem mnenju nerazumno velik. Na podlagi svojih približnih izračunov ocenjuje, da so finančna sredstva, ki jih je v zadnjih petih do šestih letih družba NMS prejela od RAS, približno desetkrat večja od zneska običajne naložbe na tono ob uporabi običajnih industrijskih standardov. Tekmec ugotavlja, da kot evropski proizvajalec, ki deluje na zelo konkurenčnem trgu fluorita, ne more dopustiti razmer, v katerih se eno samo družbo rešuje z večletnim zagotavljanjem obsežnih državnih sredstev. |
| --- | --- |

(15)

Drugi tekmec je izrazil presenečenje nad položajem. Družbo NMS in druge evropske proizvajalce fluorita so zelo prizadele neugodne tržne razmere v devetdesetih letih prejšnjega stoletja, ki jih je povzročil dumping iz Kitajske in so se umirile šele po letu 2000. Ta tekmec trdi, da se je sicer vedelo, da je družba NMS prejela javna sredstva, vendar se ni zavedal obsega pomoči, ki je po njegovem mnenju nerazumno velik. Na podlagi svojih približnih izračunov ocenjuje, da so finančna sredstva, ki jih je v zadnjih petih do šestih letih družba NMS prejela od RAS, približno desetkrat večja od zneska običajne naložbe na tono ob uporabi običajnih industrijskih standardov. Tekmec ugotavlja, da kot evropski proizvajalec, ki deluje na zelo konkurenčnem trgu fluorita, ne more dopustiti razmer, v katerih se eno samo družbo rešuje z večletnim zagotavljanjem obsežnih državnih sredstev.

| (16) | Tretji tekmec je izrazil močno nasprotovanje, da se družbi NMS odobri pomoč, ki je po njegovem mnenju velika in pretirana. V skladu s to predloženo pripombo je znesek finančne podpore, namenjene družbi s tako majhnimi rudarskimi dejavnostmi, stroškovno zelo neučinkovit in pomeni nevarnost, da se bo uporabil le za podporo negospodarne uporabe rudnika. |
| --- | --- |

(16)

Tretji tekmec je izrazil močno nasprotovanje, da se družbi NMS odobri pomoč, ki je po njegovem mnenju velika in pretirana. V skladu s to predloženo pripombo je znesek finančne podpore, namenjene družbi s tako majhnimi rudarskimi dejavnostmi, stroškovno zelo neučinkovit in pomeni nevarnost, da se bo uporabil le za podporo negospodarne uporabe rudnika.

| (17) | Italijanski organi so v odgovoru na sprožitev formalnega postopka preiskave sporočili, da RAS ne bo izvedla priglašene pomoči in da bo družbo, glede na njene finančne težave, likvidirala. Z dopisom z dne 30. avgusta 2006 so italijanski organi potrdili, da bo družba NMS likvidirana, kot je bilo o tem odločeno na izredni skupščini, ki je potekala 28. julija 2006. |
| --- | --- |

(17)

Italijanski organi so v odgovoru na sprožitev formalnega postopka preiskave sporočili, da RAS ne bo izvedla priglašene pomoči in da bo družbo, glede na njene finančne težave, likvidirala. Z dopisom z dne 30. avgusta 2006 so italijanski organi potrdili, da bo družba NMS likvidirana, kot je bilo o tem odločeno na izredni skupščini, ki je potekala 28. julija 2006.

| (18) | Italija je nadalje trdila, da (i) z likvidacijo premoženja družbe NMS regiji RAS ne bo mogoče vrniti finančnih sredstev, (ii) da izstop družbe iz trga ne bo dodatno vplival na trgovino znotraj Skupnosti in (iii) da v teh okoliščinah ne bo noben nalog za izterjavo dejansko uresničen. Na koncu je Italija je zaprosila Komisijo, da ne izda naloga za izterjavo pomoči. |
| --- | --- |

(18)

Italija je nadalje trdila, da (i) z likvidacijo premoženja družbe NMS regiji RAS ne bo mogoče vrniti finančnih sredstev, (ii) da izstop družbe iz trga ne bo dodatno vplival na trgovino znotraj Skupnosti in (iii) da v teh okoliščinah ne bo noben nalog za izterjavo dejansko uresničen. Na koncu je Italija je zaprosila Komisijo, da ne izda naloga za izterjavo pomoči.

| (19) | Glede pripomb tekmecev družbe NMS Italija meni, da niso več pomembne, ker je bila priglasitev umaknjena, družba pa bo likvidirana. |
| --- | --- |

(19)

Glede pripomb tekmecev družbe NMS Italija meni, da niso več pomembne, ker je bila priglasitev umaknjena, družba pa bo likvidirana.

1.   Obstoj državne pomoči

| (20) | Člen 87(1) Pogodbe ES določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga in vpliva na trgovino med državami članicami, nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(20)

Člen 87(1) Pogodbe ES določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga in vpliva na trgovino med državami članicami, nezdružljiva s skupnim trgom.

| (21) | Komisija ugotavlja, da ukrepi iz odstavkov 8 in 10 vključujejo dodelitev državnih sredstev, ki jo je mogoče pripisati organom oblasti. Ker je javna podpora usmerjena v eno samo družbo, je izpolnjeno merilo selektivnosti. Poleg tega je, ker je družba NMS delovala na trgu fluorita, v sektorju, v katerem obstaja trgovina med državami članicami, izpolnjeno tudi merilo vpliva na trgovino znotraj Skupnosti. Zlasti je treba zavrniti trditev italijanskih organov, da ne bo nobenega vpliva na trgovino znotraj Skupnosti, ker v je skladu z ustaljeno sodno prakso, kadar se z državno pomočjo ali pomočjo iz državnih sredstev okrepi položaj podjetja v primerjavi z vsemi drugimi konkurenčnimi trgovskimi podjetji znotraj Skupnosti, treba šteti, da so bila ta s pomočjo prizadeta (9). Poleg tega obstoj trgovine znotraj Skupnosti potrjujejo pripombe konkurenčnih dobaviteljev fluorita v različnih državah članicah, ki jih je Komisija prejela kot odziv na odločitev o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(21)

Komisija ugotavlja, da ukrepi iz odstavkov 8 in 10 vključujejo dodelitev državnih sredstev, ki jo je mogoče pripisati organom oblasti. Ker je javna podpora usmerjena v eno samo družbo, je izpolnjeno merilo selektivnosti. Poleg tega je, ker je družba NMS delovala na trgu fluorita, v sektorju, v katerem obstaja trgovina med državami članicami, izpolnjeno tudi merilo vpliva na trgovino znotraj Skupnosti. Zlasti je treba zavrniti trditev italijanskih organov, da ne bo nobenega vpliva na trgovino znotraj Skupnosti, ker v je skladu z ustaljeno sodno prakso, kadar se z državno pomočjo ali pomočjo iz državnih sredstev okrepi položaj podjetja v primerjavi z vsemi drugimi konkurenčnimi trgovskimi podjetji znotraj Skupnosti, treba šteti, da so bila ta s pomočjo prizadeta (9). Poleg tega obstoj trgovine znotraj Skupnosti potrjujejo pripombe konkurenčnih dobaviteljev fluorita v različnih državah članicah, ki jih je Komisija prejela kot odziv na odločitev o sprožitvi postopka.

| (22) | Komisija v zvezi s trditvijo v prvotni priglasitvi, da je RAS ravnala kot vlagatelj pod tržnimi pogoji, poudarja, da je bilo treba družbo NMS, ob upoštevanju njenih rezultatov poslovanja v zadnjih letih in sprememb v njenih finančnih razmerjih (10), obravnavati kot „podjetje v težavah“ v smislu razdelka 2.1 Smernic. |
| --- | --- |

(22)

Komisija v zvezi s trditvijo v prvotni priglasitvi, da je RAS ravnala kot vlagatelj pod tržnimi pogoji, poudarja, da je bilo treba družbo NMS, ob upoštevanju njenih rezultatov poslovanja v zadnjih letih in sprememb v njenih finančnih razmerjih (10), obravnavati kot „podjetje v težavah“ v smislu razdelka 2.1 Smernic.

| (23) | V skladu s tem in ob upoštevanju stalne potrebe družbe po kritju izgub v zadnjih letih, je malo verjetno, da bi vlagatelj pod tržnimi pogoji, če se finančni položaj družbe ne izboljša, dodelil dodatna sredstva v višini 24 milijonov EUR projektu, ki doslej ni bil dobičkonosen. To ugotovitev dodatno podpira dejstvo, da so bili vsi poskusi privatizacije družbe v obdobju od 1998 do 2002 neuspešni. To so podprli tudi odzivi tekmecev v tej gospodarski panogi. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s tem in ob upoštevanju stalne potrebe družbe po kritju izgub v zadnjih letih, je malo verjetno, da bi vlagatelj pod tržnimi pogoji, če se finančni položaj družbe ne izboljša, dodelil dodatna sredstva v višini 24 milijonov EUR projektu, ki doslej ni bil dobičkonosen. To ugotovitev dodatno podpira dejstvo, da so bili vsi poskusi privatizacije družbe v obdobju od 1998 do 2002 neuspešni. To so podprli tudi odzivi tekmecev v tej gospodarski panogi.

| (24) | Poleg tega RAS v preteklosti ni pokazala zanimanja za primerjavo stroškov v primeru likvidacije in stroškov v primeru nadaljevanja dejavnosti družbe NMS. Prav nasprotno se je junija 2002, ko je postalo jasno, da postopek privatizacije ni uspel, izrecno izognila likvidaciji. |
| --- | --- |

(24)

Poleg tega RAS v preteklosti ni pokazala zanimanja za primerjavo stroškov v primeru likvidacije in stroškov v primeru nadaljevanja dejavnosti družbe NMS. Prav nasprotno se je junija 2002, ko je postalo jasno, da postopek privatizacije ni uspel, izrecno izognila likvidaciji.

| (25) | Poleg tega je iz priglasitve izhajalo, da je RAS podpirala družbo NMS pretežno zaradi javne blaginje, na primer dejstva, da je ena od redkih družb, ki je še ostala v regiji. Vendar tovrstne trditve niso pomembne za vlagatelja pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(25)

Poleg tega je iz priglasitve izhajalo, da je RAS podpirala družbo NMS pretežno zaradi javne blaginje, na primer dejstva, da je ena od redkih družb, ki je še ostala v regiji. Vendar tovrstne trditve niso pomembne za vlagatelja pod tržnimi pogoji.

| (26) | V skladu s tem, kot je Komisija ugotovila v odločitvi o sprožitvi postopka in bi ponovno poudarila, naložbe, predlagane v prvotni priglasitvi, z vsemi prejšnjimi prispevki delničarja, ki so bili namenjenimi kritju izgub in so znašali 114,7 milijona EUR, pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Slednja pomoč (kritje izgub) je nezakonita, ker njena odobritev pomeni kršitev člena 88(3) Pogodbe. V zvezi z ukrepom v prvotni priglasitvi so italijanski organi potrdili, da je bilo nekaj sredstev že dodeljenih upravičenki, da izvede nekatera nujna in neodložljiva dela. Zato je bil ta del pomoči, katerega znesek ni znan, dodeljen nezakonito. |
| --- | --- |

(26)

V skladu s tem, kot je Komisija ugotovila v odločitvi o sprožitvi postopka in bi ponovno poudarila, naložbe, predlagane v prvotni priglasitvi, z vsemi prejšnjimi prispevki delničarja, ki so bili namenjenimi kritju izgub in so znašali 114,7 milijona EUR, pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Slednja pomoč (kritje izgub) je nezakonita, ker njena odobritev pomeni kršitev člena 88(3) Pogodbe. V zvezi z ukrepom v prvotni priglasitvi so italijanski organi potrdili, da je bilo nekaj sredstev že dodeljenih upravičenki, da izvede nekatera nujna in neodložljiva dela. Zato je bil ta del pomoči, katerega znesek ni znan, dodeljen nezakonito.

| (27) | V zvezi z ukrepoma iz odstavka 11 ni sporno, da pomenita državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Italija je sporočila, da pomoč na podlagi Zakona št. 752/82 še ni bila plačana. |
| --- | --- |

(27)

V zvezi z ukrepoma iz odstavka 11 ni sporno, da pomenita državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Italija je sporočila, da pomoč na podlagi Zakona št. 752/82 še ni bila plačana.

2.   Odstopanja po členu 87(2) in (3) Pogodbe ES

| (28) | Glavni cilj ukrepov iz odstavkov 8 in 11 je bil pomagati podjetju v težavah. V takšnih primerih, če so izpolnjeni ustrezni pogoji, se lahko uporabi le odstopanje iz člena 87(3)(c), ki dovoljuje državno pomoč, namenjeno lajšanju razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(28)

Glavni cilj ukrepov iz odstavkov 8 in 11 je bil pomagati podjetju v težavah. V takšnih primerih, če so izpolnjeni ustrezni pogoji, se lahko uporabi le odstopanje iz člena 87(3)(c), ki dovoljuje državno pomoč, namenjeno lajšanju razvoja določenih gospodarskih dejavnosti, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom.

| (29) | Pomoč za reševanje ali prestrukturiranje podjetij, ki so v težavah, trenutno urejajo Smernice. |
| --- | --- |

(29)

Pomoč za reševanje ali prestrukturiranje podjetij, ki so v težavah, trenutno urejajo Smernice.

| (30) | Prehodne določbe določajo, da se nove smernice uporabljajo pri ocenjevanju vseh pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, odobrenih brez dovoljenja Komisije (nezakonita pomoč), če je bil del ali celoten obseg pomoči odobren po 1. oktobru 2004, kar je datum objave novih smernic v Uradnem listu Evropske unije (točka 104). Zato se v tem primeru uporabljajo nove smernice, ker je bila pomoč priglašena leta 2005, vsaj 11 milijonov EUR javne pomoči (od 90,7 milijona EUR za kritje izgub iz odstavka 10) pa je bilo odobrenih po 1. oktobru 2004. |
| --- | --- |

(30)

Prehodne določbe določajo, da se nove smernice uporabljajo pri ocenjevanju vseh pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, odobrenih brez dovoljenja Komisije (nezakonita pomoč), če je bil del ali celoten obseg pomoči odobren po 1. oktobru 2004, kar je datum objave novih smernic v Uradnem listu Evropske unije (točka 104). Zato se v tem primeru uporabljajo nove smernice, ker je bila pomoč priglašena leta 2005, vsaj 11 milijonov EUR javne pomoči (od 90,7 milijona EUR za kritje izgub iz odstavka 10) pa je bilo odobrenih po 1. oktobru 2004.

| (31) | Združljivost pomoči, odobrene na podlagi Zakona št. 488/92 in mogoče Zakona št. 752/82, je treba oceniti tudi ob upoštevanju Smernic, ker Komisija meni, da lahko pomoč podjetjem v težavah pripomore k razvoju panog, ne da bi vplivala na trgovinsko menjavo tako, da bi to nasprotovalo interesom Skupnosti, le ob izpolnjenih pogojih iz Smernic (11). Ker so podjetja v težavah izrecno izključena iz obsega uporabe Zakona št. 488/92, Komisija ugotavlja, da družba NMS ni izpolnjevala pogojev za pomoč po Zakonu št. 488/92, saj je bilo podjetje v težavah že v času, ko je bila pomoč odobrena (maja 2002) (12). |
| --- | --- |

(31)

Združljivost pomoči, odobrene na podlagi Zakona št. 488/92 in mogoče Zakona št. 752/82, je treba oceniti tudi ob upoštevanju Smernic, ker Komisija meni, da lahko pomoč podjetjem v težavah pripomore k razvoju panog, ne da bi vplivala na trgovinsko menjavo tako, da bi to nasprotovalo interesom Skupnosti, le ob izpolnjenih pogojih iz Smernic (11). Ker so podjetja v težavah izrecno izključena iz obsega uporabe Zakona št. 488/92, Komisija ugotavlja, da družba NMS ni izpolnjevala pogojev za pomoč po Zakonu št. 488/92, saj je bilo podjetje v težavah že v času, ko je bila pomoč odobrena (maja 2002) (12).

| (32) | Iz istega razloga je treba zavrniti dodaten argument italijanskih organov, v skladu s katerim bi bilo treba domnevno pomoč obravnavati kot pomoč, ki je pod pragom, določenim za regionalno pomoč na Sardiniji. |
| --- | --- |

(32)

Iz istega razloga je treba zavrniti dodaten argument italijanskih organov, v skladu s katerim bi bilo treba domnevno pomoč obravnavati kot pomoč, ki je pod pragom, določenim za regionalno pomoč na Sardiniji.

| (33) | V zvezi z upravičenostjo družbe NMS do pomoči za prestrukturiranje Komisija meni, da merila za združljivo pomoč iz Smernic niso izpolnjena. Zlasti:






  (a) | zaporedni zneski pomoči za kritje izgub so umetno omogočali nadaljevanje poslovanja družbe, ki bi sicer šla v stečaj; očitno je, da prestrukturiranje ni bilo izvedeno, in zato je treba ukrepe obravnavati kot pomoč za tekoče poslovanje; |
| --- | --- | --- |

(33)

V zvezi z upravičenostjo družbe NMS do pomoči za prestrukturiranje Komisija meni, da merila za združljivo pomoč iz Smernic niso izpolnjena. Zlasti:

(a)

zaporedni zneski pomoči za kritje izgub so umetno omogočali nadaljevanje poslovanja družbe, ki bi sicer šla v stečaj; očitno je, da prestrukturiranje ni bilo izvedeno, in zato je treba ukrepe obravnavati kot pomoč za tekoče poslovanje;

| (b) | kritja izgub v preteklosti in ukrepa, navedenega v prvotni priglasitvi, ni mogoče obravnavati kot združljivo pomoč za reševanje, ker je oboje trajalo več let; odobrena sta bila v neprimerni obliki in v šestih mesecih ni bil pripravljen noben načrt odplačevanja, prestrukturiranja ali likvidacije družbe; |
| --- | --- |

(b)

kritja izgub v preteklosti in ukrepa, navedenega v prvotni priglasitvi, ni mogoče obravnavati kot združljivo pomoč za reševanje, ker je oboje trajalo več let; odobrena sta bila v neprimerni obliki in v šestih mesecih ni bil pripravljen noben načrt odplačevanja, prestrukturiranja ali likvidacije družbe;

| (c) | industrijski načrt, poslan Komisiji v priglasitvi, je zajemal analizo možnosti prihodnjih donosov ob upoštevanju novega naložbenega projekta, ni pa omenjal ukrepov za prestrukturiranje in pogojev za odobritev javne pomoči ter upošteval nezakonite podpore v preteklosti; |
| --- | --- |

(c)

industrijski načrt, poslan Komisiji v priglasitvi, je zajemal analizo možnosti prihodnjih donosov ob upoštevanju novega naložbenega projekta, ni pa omenjal ukrepov za prestrukturiranje in pogojev za odobritev javne pomoči ter upošteval nezakonite podpore v preteklosti;

| (d) | ker ni bilo načrta prestrukturiranja, Komisija ne more oceniti, ali bi lahko predlagana pomoč ponovno vzpostavila dolgoročno sposobnost preživetja in bila minimalna niti ali bi se bilo mogoče izogniti neupravičenemu izkrivljanju konkurence (predvsem ob upoštevanju stalnega kritja dolga v zadnjih letih, ki je v nasprotju z odločitvijo v zadevi Deggendorf (13)). |
| --- | --- |

(d)

ker ni bilo načrta prestrukturiranja, Komisija ne more oceniti, ali bi lahko predlagana pomoč ponovno vzpostavila dolgoročno sposobnost preživetja in bila minimalna niti ali bi se bilo mogoče izogniti neupravičenemu izkrivljanju konkurence (predvsem ob upoštevanju stalnega kritja dolga v zadnjih letih, ki je v nasprotju z odločitvijo v zadevi Deggendorf (13)).

| (34) | Komisija upošteva obvestilo Italije, da RAS ne bo izvedla priglašene pomoči v višini približno 24 milijonov EUR in da bo družbo NMS, glede na njene finančne težave, likvidirala. Toda v nasprotju s trditvami Italije Komisija na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (14) o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES meni, da je treba v primerih nezakonite pomoči, ki ni združljiva s skupnim trgom, ponovno vzpostaviti učinkovito konkurenco in da je v ta namen treba pomoč, vključno z obrestmi, vrniti brez odlašanja. |
| --- | --- |

(34)

Komisija upošteva obvestilo Italije, da RAS ne bo izvedla priglašene pomoči v višini približno 24 milijonov EUR in da bo družbo NMS, glede na njene finančne težave, likvidirala. Toda v nasprotju s trditvami Italije Komisija na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (14) o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES meni, da je treba v primerih nezakonite pomoči, ki ni združljiva s skupnim trgom, ponovno vzpostaviti učinkovito konkurenco in da je v ta namen treba pomoč, vključno z obrestmi, vrniti brez odlašanja.

| (35) | Komisija ugotavlja, da je Italija nezakonito in ob kršitvi člena 88(3) Pogodbe izvedla ukrepe, ki zajemajo ponavljajoče se kritje izgub družbe NMS, dodelitev pomoči družbi NMS na podlagi Zakona št. 488/92 in ministrske odredbe z dne 28. decembra 2000 ter morebiti delno plačilo dodatne pomoči na podlagi priglašenega ukrepa. Poleg tega Komisija ugotavlja, da pomoč, navedena v prvotni priglasitvi, in pomoč, dodeljena z ministrsko odredbo z dne 28. decembra 2000 po členu 9 Zakona št. 752/82, nista združljivi s skupnim trgom in nista upravičeni do nobenega odstopanja na podlagi Pogodbe ES. Zato se delov zgoraj navedenih ukrepov, ki še niso bili odobreni ali plačani, ne sme izvesti (15), pomoč, ki je že bila plačana in znaša 98,36 milijona EUR, vključno z 90,7 milijona EUR za kritje izgub (glej odstavek 10) in 7,66 milijona EUR dodeljenih po ministrski odredbi z dne 9. maja 2002 (glej odstavek 1), pa je treba povrniti – |
| --- | --- |

(35)

Komisija ugotavlja, da je Italija nezakonito in ob kršitvi člena 88(3) Pogodbe izvedla ukrepe, ki zajemajo ponavljajoče se kritje izgub družbe NMS, dodelitev pomoči družbi NMS na podlagi Zakona št. 488/92 in ministrske odredbe z dne 28. decembra 2000 ter morebiti delno plačilo dodatne pomoči na podlagi priglašenega ukrepa. Poleg tega Komisija ugotavlja, da pomoč, navedena v prvotni priglasitvi, in pomoč, dodeljena z ministrsko odredbo z dne 28. decembra 2000 po členu 9 Zakona št. 752/82, nista združljivi s skupnim trgom in nista upravičeni do nobenega odstopanja na podlagi Pogodbe ES. Zato se delov zgoraj navedenih ukrepov, ki še niso bili odobreni ali plačani, ne sme izvesti (15), pomoč, ki je že bila plačana in znaša 98,36 milijona EUR, vključno z 90,7 milijona EUR za kritje izgub (glej odstavek 10) in 7,66 milijona EUR dodeljenih po ministrski odredbi z dne 9. maja 2002 (glej odstavek 1), pa je treba povrniti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Državna pomoč Italije za družbo Nuova Mineraria Silius SpA v višini 98 360 000 EUR ni združljiva s skupnim trgom.

2.   Državna pomoč, ki jo Italija namerava odobriti družbi Nuova Mineraria Silius SpA v višini 25 869 000 EUR, je tudi nezdružljiva s skupnim trgom in se zato ne sme izvesti.

Člen 2

1.   Italija izterja od upravičenke pomoč iz člena 1(1).

2.   Znesek, ki ga je treba izterjati, vključuje obresti za celotno obdobje od dneva, ko je bil upravičenki na razpolago, do dneva vračila.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestno obrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (16).

Člen 3

1.   Italija sprejme vse potrebne ukrepe, da od upravičenke izterja nezakonito in nezdružljivo pomoč iz člena 1(1).

2.   Izterjava se izvede nemudoma in v skladu s postopki po nacionalni zakonodaji, če omogočajo takojšnjo in učinkovito izvedbo te odločbe.

3.   Italija zagotovi, da se ta odločba izvede v štirih mesecih od dneva obvestila o tej odločbi.

Člen 4

1.   Italija obvešča Komisijo o poteku nacionalnih postopkov za izvajanje te odločbe, dokler se ne končajo.

2.   Italija v dveh mesecih od obvestila o tej odločbi predloži informacije o skupnem znesku (glavnica in obresti), ki bo izterjan od upravičenke, in podroben opis ukrepov, ki jih je že sprejela ali jih namerava sprejeti za izpolnitev te odločbe. V istem roku pošlje Komisiji vse dokumente, ki dokazujejo, da je bila upravičenki naložena vrnitev pomoči.

3.   Italija po dveh mesecih iz odstavka 2 predloži na enostavno zahtevo Komisije poročilo o ukrepih, ki jih je že sprejela ali jih namerava sprejeti za izpolnitev te odločbe. Poročilo vsebuje tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki jih je upravičenka že vrnila.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 21. februarja 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 210, 1.9.2006, str. 39.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Fluorit se uporablja v sintezi organskih molekul za proizvodnjo plastičnih materialov, kot so teflon, smole, aerosoli in maziva.

3

(4)  Občina Silius se nahaja v regiji Cagliari, Sardinija, na ravni NUTS III in je po členu 87(3)(a) upravičena do intenzivnosti pomoči 35 % neto ekvivalenta dotacije (ned) za celotno obdobje 2000–2006. Za mala in srednja podjetja je določeno največ 15 % bruto ekvivalenta dotacije (bed).

4

(5)  Vključno s sredstvi sardinskega javnega holdinga EMSA do leta 2003.

5

(6)  Zakon št. 488/92 zadeva shemo regionalne pomoči, ki jo je odobrila Komisija z odločbo z dne 12. julija 2000 (zadeva N 715/99). Shema se je iztekla 31. decembra 2006.

6

(7)  Podaljšano z ministrsko odredbo z dne 20. decembra 2002, ki je predvidela njen iztek decembra 2004. Računovodski izkazi družbe za leto 2004 kažejo, da je bil znesek v višini 1,41 milijona EUR vpisan v to postavko. Kažejo tudi, da je bila predvidena prošnja za nadaljnje podaljšanje po letu 2004.

7

(8)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2. Te smernice so zamenjale besedilo, sprejeto leta 1999 (UL C 288, 9.10.1999, str. 2).

8

(9)  Glej na primer zadevo 730/79 Philip Morris proti Komisiji [1980] Recueil 2671, odstavek 11, in zadevo C-156/98 Nemčija proti Komisiji [2000] Recueil I-6857, odstavek 33.

9

Philip Morris

Komisiji

Nemčija

Komisiji

(10)  Zlasti letni računovodski izkazi za leto 2004 kažejo, da so izgube znašale 10,46 milijona EUR, kar ustreza 101 % takratnega vpisanega kapitala (10,33 milijona EUR). Izgube leta 2003 so znašale 9,61 milijona EUR. Trendu zmanjševanja je sledil tudi promet, ki se je s 7,31 milijona EUR leta 2003 zmanjšal na 4,96 milijona EUR leta 2004.

10

(11)  Točka 20 Smernic.

11

(12)  V skladu s točko 56 Smernic je dejstvo, da se podjetje nahaja na območju, ki prejema pomoč po členu 87(3)(a), pomembno le v zvezi z izvajanjem izravnalnih ukrepov in velikostjo prispevka upravičenca.

12

(13)  Zadeva C-355/95 P Textilwerke Deggendorf proti Komisiji in drugim [1997] Recueil I-2549.

13

Textilwerke Deggendorf

Komisiji in drugim

(14)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

14

(15)  V skladu z informacijami, ki jih je predložila Italija, bi to zajemalo 24 milijonov EUR v prvotni priglasitvi ter 1,869 milijona EUR po ministrski odredbi z dne 28. decembra 2000 in italijanskem Zakonu št. 752/82 (glej odstavek 11).

15

(16)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

16

---

| 17.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/24

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. julija 2007

o spremembi Odločbe 2001/781/ES o sprejemu priročnika sprejemnih organov in glosarja pisanj, ki se vročajo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1348/2000 o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3365)

(2007/500/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Gospodarske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1348/2000 z dne 29. maja 2000 o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (1) in zlasti točke (a) člena 17 Uredbe,

po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 18 Uredbe (ES) št. 1348/2000,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za izvajanje Uredbe (ES) št. 1348/2000 je bilo treba pripraviti in objaviti priročnik s podatki o sprejemnih organih iz člena 2 Uredbe. Priročnik je v Prilogi I k Odločbi Komisije 2001/781/ES z dne 25. septembra 2001 o sprejemu priročnika sprejemnih organov in glosarja pisanj, ki se vročajo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1348/2000 o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (2). |
| --- | --- |

(1)

Za izvajanje Uredbe (ES) št. 1348/2000 je bilo treba pripraviti in objaviti priročnik s podatki o sprejemnih organih iz člena 2 Uredbe. Priročnik je v Prilogi I k Odločbi Komisije 2001/781/ES z dne 25. septembra 2001 o sprejemu priročnika sprejemnih organov in glosarja pisanj, ki se vročajo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1348/2000 o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah v državah članicah (2).

| (2) | Zaradi sprememb v podatkih, ki jih je v skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1348/2000 Komisiji sporočila Francija, je priročnik treba spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi sprememb v podatkih, ki jih je v skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1348/2000 Komisiji sporočila Francija, je priročnik treba spremeniti.

| (3) | Odločbo 2001/781/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Odločbo 2001/781/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Edini člen

Priročnik s podatki o sprejemnih organih v Prilogi I k Odločbi 2001/781/ES se spremeni v skladu s prilogo k tej odločbi.

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 16. julija 2007

Za Komisijo

Franco FRATTINI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 160, 30.6.2000, str. 37.

1

(2)  UL L 298, 15.11.2001, str. 1. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2002/350/ES o spremembi Odločbe 2001/781/ES (UL L 125, 13.5.2002, str. 1).

2

---

PRILOGA

V priročniku s podatki o sprejemnih organih se del v zvezi s Francijo spremeni:

| (1) | Naslov se nadomesti z naslednjim besedilom: |
| --- | --- |

(1)

Naslov se nadomesti z naslednjim besedilom:

| (2) | V točki I se vnos v zvezi s Francijo nadomesti z naslednjim besedilom:






  „BG | Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.
  Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.
  Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| --- | --- | --- |
| CS | Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.
  Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.
  Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DA | I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).
  Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.
  Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| DE | Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.
  Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.
  Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ET | Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.
  Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.
  Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EL | Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.
  Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.
  Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| EN | In France, the receiving agencies are the bailiffs.
  Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.
  The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| ES | En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».
  Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.
  Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FR | En France, les entités requises sont les huissiers de justice.
  Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.
  Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| IT | In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.
  Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.
  Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LV | Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.
  Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.
  Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| LT | Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).
  Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.
  Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| HU | Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.
  Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.
  A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| MT | Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.
  Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.
  L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| NL | In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.
  Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.
  De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PL | We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).
  Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.
  Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| PT | Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).
  Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.
  Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| RO | În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.
  Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.
  Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SK | Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.
  Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.
  Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SL | V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.
  Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.
  Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| FI | Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.
  Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.
  Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/ |
| SV | I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.
  Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.
  Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:
  http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/“ |

(2)

V točki I se vnos v zvezi s Francijo nadomesti z naslednjim besedilom:

„BG

Във Франция приемащите агенции са съдия-изпълнителите.

Териториален обхват на техните компетенции: съдия-изпълнителят е компетентен да връчва документи на всички адресати, които се намират в обхвата на компетентност на съда, към който работи съдия-изпълнителят.

Адресът, телефонният номер и факсът, електронната поща на съдия-изпълнителите, както и координатите за връзка (име и пощенски код на населеното място, компетентни съдия-изпълнители за населеното място) се намират в наръчника на приемащите агенции, който е достъпен на уебсайта на Европейския съдебен атлас по граждански дела:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

CS

Ve Francii jsou přijímacími subjekty soudní exekutoři.

Místní příslušnost: soudní exekutor může doručit písemnosti všem adresátům, kteří spadají do pravomoci okresního soudu, pro který pracuje i příslušný exekutor.

Adresy, telefonní čísla, čísla faxu a e-mailové adresy soudních exekutorů a další příslušné údaje (jméno a poštovní směrovací číslo lokality, jména soudních exekutorů způsobilých pro danou lokalitu) lze nalézt v příručce přijímajících subjektů, která je k dispozici v Evropském soudním atlase v civilních věcech na adrese:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DA

I Frankrig er de modtagende instanser stævningsmænd (huissiers de justice).

Stedlig kompetence: En stævningsmand har kompetence til at forkynde dokumenter for alle modtagere, som befinder sig i den retskreds, der dækkes af den byret, som den pågældende stævningsmand er tilknyttet.

Adresser, telefon- og faxnumre og e-mail-adresser for stævningsmændene og andre oplysninger (lokaliteternes navn og postnummer, de stævningsmænd, som er kompetente med hensyn til de pågældende lokaliteter) findes i håndbogen med oplysninger om de modtagende instanser, der kan findes på hjemmesiden for det europæiske civilretlige atlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

DE

Empfangsstellen sind in Frankreich die Gerichtsdiener.

Territoriale Zuständigkeit: Der Gerichtsdiener ist für die Zustellung sämtlicher Gerichtsakte an Empfänger im territorialen Zuständigkeitsbereich des Amtsgerichts, dem er zugeteilt ist, zuständig.

Die Adressen, Telefon- und Faxnummern und E-Mail-Adressen der Gerichtsdiener sowie die Anschriften der zuständigen Gerichte (Name des Gerichts, Postleitzahl, zuständige Gerichtsdiener) sind dem Handbuch der Übermittlungsstellen auf der Website „Europäischer Gerichtsatlas für Zivilsachen“ zu entnehmen:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ET

Prantsusmaal on vastuvõtvateks asutusteks kohtutäiturid.

Territoriaalne pädevus: kohtutäiturid on pädevad andma kätte dokumente kõikidele adressaatidele, kes asuvad selle ringkonnakohtu tegevuspiirkonnas, kelle juures kohtutäitur töötab.

Kohtutäiturite aadressid, telefoni- ja faksinumbrid, e-posti aadressid ja muud andmed (ringkond ja selle sihtnumber, ringkonna pädevad kohtutäiturid) on avaldatud vastuvõtvate asutuste teatmikus, mis on kättesaadav Euroopa tsiviilasjade justiitsatlase kodulehel:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EL

Στη Γαλλία, οι υπηρεσίες παραλαβής είναι οι δικαστικοί επιμελητές.

Κατά τόπον αρμοδιότητα: Ο δικαστικός επιμελητής είναι αρμόδιος να επιδίδει τις πράξεις σε όλους τους αποδέκτες οι οποίοι υπάγονται στη δωσιδικία του πρωτοβάθμιου δικαστηρίου στο οποίο είναι διορισμένος.

Οι διευθύνσεις, οι αριθμοί τηλεφώνου και φαξ, οι διευθύνσεις ηλεκτρονικού ταχυδρομείου των δικαστικών επιμελητών και τα στοιχεία (ονομασία και ταχυδρομικός τομέας, δικαστικοί επιμελητές για κάθε τομέα) βρίσκονται στο εγχειρίδιο των υπηρεσιών παραλαβής το οποίο είναι διαθέσιμο στο δικτυακό τόπο του ευρωπαϊκού δικαστικού άτλαντα στον τομέα των αστικών υποθέσεων:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

EN

In France, the receiving agencies are the bailiffs.

Geographical areas in which they have jurisdiction: bailiffs are empowered to serve documents on all addressees within the territory covered by the Tribunal d’instance to which they are attached.

The addresses, telephone and fax numbers and e-mail addresses of bailiffs and their contact details (name and postcode of localities, bailiffs empowered to act in the localities) are in the manual of receiving agencies accessible on the European Judicial Atlas in Civil Matters website:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

ES

En Francia, los organismos receptores son los «huissiers de justice».

Ámbito territorial en el que son competentes: los «huissiers de justice» son competentes en el ámbito territorial jurisdiccional del tribunal de primera instancia del lugar de su residencia.

Sus direcciones, números de teléfono y de fax, direcciones de correo electrónico y otros datos (nombre y código postal de las localidades, «huissiers de justice» competentes para las localidades) se encuentran en el manual de organismos receptores disponible en el sitio Internet del Atlas judicial europeo en materia civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FR

En France, les entités requises sont les huissiers de justice.

Ressort de compétence territoriale: L’huissier de justice est compétent pour signifier les actes à tous les destinataires se trouvant dans le ressort du tribunal d’instance auquel l’huissier est rattaché.

Les adresses, les numéros de téléphone et fax, les adresses de courrier électronique des huissiers de justice et les coordonnées (nom et code postal des localités, huissiers de justice compétentes pour les localités) se trouvent dans le manuel des entités requises qui est disponible sur le site de l’atlas judiciaire européen en matière civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

IT

In Francia, gli organi riceventi sono gli ufficiali giudiziari.

Rispettive competenze territoriali: l’ufficiale giudiziario è competente per notificare gli atti a tutti i destinatari che si trovano nella circoscrizione del tribunale (Tribunal d’instance) cui l’ufficiale è assegnato.

Gli indirizzi, i numeri di telefono e di fax, gli indirizzi di posta elettronica degli ufficiali giudiziari e gli estremi (nome e codice postale delle località, ufficiali giudiziari competenti per le località) figurano nel manuale degli organi riceventi disponibile sul sito dell’Atlante giudiziario europeo in materia civile:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LV

Francijā saņēmējas iestādes ir tiesu izpildītāji.

Ģeogrāfiskie apgabali, kas ir to jurisdikcijā: tiesu izpildītājs ir tiesīgs izsniegt dokumentus visiem adresātiem, kas atrodas tās rajona tiesas jurisdikcijā, pie kuras pastāv tiesu izpildītājs.

Tiesu izpildītāju adreses, tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adreses un citi dati (vietas nosaukums un pasta indekss, attiecīgajā vietā kompetentie tiesu izpildītāji) atrodami rokasgrāmatā par saņēmējām iestādēm, kas pieejama Eiropas Tiesu atlantā civillietās:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

LT

Gaunančiosios agentūros yra antstoliai (huissiers de Justice).

Teritorinis teismingumas: antstolis yra kompetentingas įteikti dokumentus visiems gavėjams, esantiems apylinkės teismo (Tribunal d’instance), kuriam antstolis priskirtas, jurisdikcijai priklausančioje teritorijoje.

Antstolių adresai, telefono ir fakso numeriai, elektroninio pašto adresai ir informacija (vietovių pavadinimai ir pašto kodai, taip pat tose vietovėse kompetentingi antstoliai) nurodyti gaunančiųjų agentūrų vadove, kuris skelbiamas Europos teisminiame atlase civilinėse bylose

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

HU

Franciaországban az átvevő intézmények a végrehajtók.

Területi illetékesség: a végrehajtó illetékes aláírni a jogi aktusokat minden címzettnek a városi bíróság illetékességi területén, amelyhez a végrehajtó tartozik.

A végrehajtó címei, telefon- és faxszámai, e-mail címei és az elérhetőségek (a helység neve és postai irányítószáma, a helység illetékes végrehajtói) az átvevő intézmények kézikönyvében találhatóak, amely rendelkezésre áll a Polgári ügyek európai igazságügyi atlasza honlapján:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

MT

Fi Franza, l-aġenziji li jirċievu huma l-marixxalli tal-Qorti.

Żoni ġeografiċi li fihom ikollhom ġurisdizzjoni: il-marixxall tal-Qorti huwa kompetenti biex jinnotifika l-atti ġudizzjarji lid-destinatarji kollha li jinsabu fiż-żona ġeografika tal-Qorti distrettwali li taħtha jaqa’ l-marixxall.

L-indirizzi, in-numri tat-telefown u l-faks, l-e-Mails tal-marixxalli u l-kuntatti (isem u kodiċi postali tal-lokalitajiet, marixxalli tal-Qorti kompetenti għal-lokalitajiet) jinsabu fil-manwal ta’ l-aġenziji li jirċievu li huwa disponibbli fuq is-sit ta’ l-Atlas ġudizzjarju Ewropew fi kwistjonijiet ċivili:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

NL

In Frankrijk zijn de gerechtsdeurwaarders de ontvangende instanties.

Territoriale bevoegdheid: de gerechtsdeurwaarder is bevoegd voor de betekening van stukken aan personen die zich in het rechtsgebied van het Tribunal d’instance bevinden waaraan de gerechtsdeurwaarder is verbonden.

De adressen, de telefoon- en faxnummers, de e-mailadressen van de gerechtsdeurwaarders en de verdere gegevens (naam en postcode van de plaats, bevoegde gerechtsdeurwaarders van de plaats) zijn opgenomen in de handleiding van ontvangende instanties die beschikbaar is op de website van de Europese justitiële atlas voor burgerlijke zaken:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PL

We Francji rolę agencji przyjmujących pełnią komornicy sądowi (huissiers de Justice).

Właściwość miejscowa: Komornicy mogą doręczać dokumenty wszystkim adresatom znajdującym się w okręgu sądu (Tribunal d’instance), przy którym działają.

Adresy, numery telefonu i faksu, adresy poczty elektronicznej komorników sądowych i inne dane na ich temat (nazwa i kod pocztowy miejscowości, komornicy właściwi dla danej miejscowości) znajdują się w podręczniku agencji przyjmujących dostępnym na stronie internetowej Europejskiego atlasu sądowniczego w sprawach cywilnych.

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

PT

Em França, as entidades requeridas são os huissiers de justice (oficiais de justiça).

Áreas de competência territorial: o huissier de justice é competente para proceder à citação ou notificação dos actos a todos os destinatários que se encontram na área de competência do tribunal (Tribunal d’instance) ao qual está adstrito.

Os endereços, números de telefone e de fax, endereços de correio electrónico dos oficiais de justiça e as coordenadas (nome e código postal das localidades, oficiais de justiça competentes para as localidades) figuram no manual das entidades requeridas que se encontra disponível no sítio do Atlas Judiciário Europeu em Matéria Civil:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

RO

În Franța, autoritățile de destinație sunt executorii judecătorești.

Competență teritorială: executorul judecătoresc are competența de a comunica actele tuturor destinatarilor din circumscripția tribunalului de instanță la care este înregistrat respectivul executor judecătoresc.

Adresele, numerele de telefon și fax, adresele electronice ale executorilor judecătorești precum și coordonatele (denumirea și codul poștal al localităților, executorii judecătorești cu competență pentru localitățile respective) figurează în manualul autorităților de destinație, disponibil pe site-ul Atlasului judiciar european în materie civilă:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SK

Vo Francúzsku sú prijímajúcimi orgánmi súdni vykonávatelia.

Miestna príslušnosť: Súdny vykonávateľ môže doručovať písomnosti všetkým adresátom, pre ktorých je miestne príslušný okresný súd, ku ktorému súdny vykonávateľ patrí.

Adresy, telefónne a faxové čísla, e-mailové adresy súdnych vykonávateľov a ďalšie údaje (názvy a poštové smerovacie čísla oblastí, súdni vykonávatelia príslušní pre jednotlivé oblasti) sú uvedené v príručke prijímajúcich orgánov, ktorá je k dispozícii na stránke Európskeho justičného atlasu pre občianske veci:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SL

V Franciji so sprejemni organi sodni izvršitelji.

Geografska območja pristojnosti: Sodni izvršitelj je pooblaščen za vročanje pisanj vsem naslovnikom, ki so v sodnem okraju okrožnega sodišča, pod katerega spada sodni izvršitelj.

Naslovi, telefonske številke, številke telefaksa, elektronski naslovi sodnih izvršiteljev in drugi podatki (ime in poštna številka kraja ter pristojni sodni izvršitelji za posamezne kraje) so v priročniku s podatki o sprejemnih organih, ki je na voljo v Evropskem pravosodnem atlasu v civilnih zadevah na spletnem naslovu:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

FI

Ranskassa vastaanottavia viranomaisia ovat haastemiehet.

Alueellinen toimivalta: Haastemies on toimivaltainen antamaan asiakirjat tiedoksi kaikille vastaanottajille sen vähäisiä riita-asioita käsittelevän tuomioistuimen (Tribunal d’instance) tuomiopiirissä, jonka palveluksessa hän on.

Haastemiesten yhteystiedot, kuten osoitteet, puhelin- ja faksinumerot, sähköpostiosoitteet, sekä yhteys sivustolle, jolla on mahdollisuus hakea tietyllä paikkakunnalla toimivaltainen haastemies muun muassa nimen, postinumeron tai paikkakunnan nimen perusteella, esitetään Euroopan siviilioikeudellisen atlaksen sivustolla kohdassa vastaanottavat viranomaiset:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/

SV

I Frankrike är huissiers de justice mottagande organ.

Geografisk behörighet: En huissier de justice är behörig att delge handlingar till alla adressater som bor inom behörighetsområdet för den underrätt för civilmål (Tribunal d'instance) som denna huissier de justice är knuten till.

Adresser, telefon- och faxnummer, e-postadresser till huissiers de justice m.m. (postnummer och ortnamn, vilken huissier de justice som ansvarar för vilken ort) återfinns i handboken för de mottagande organen som finns tillgänglig på webbplatsen Europeisk civilrättsatlas:

http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/“

| (3) | V točki II se vnos v zvezi s Francijo nadomesti z naslednjim besedilom:






  „BG | Начини за приемане на документите: пощенски писма.
  Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ. |
| --- | --- | --- |
| CS | Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.
  Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci. |
| DA | De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.
  Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp. |
| DE | Empfangsmöglichkeiten: Postweg.
  Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe. |
| ET | Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.
  Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid. |
| EL | Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.
  Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή. |
| EN | Means of receipt of documents available to the agencies: post.
  Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions. |
| ES | Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.
  La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita. |
| FR | Moyens de réception disponibles: courriers postaux.
  Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire. |
| IT | Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.
  Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato. |
| LV | Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.
  Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību. |
| LT | Dokumentų gavimo priemonė: paštas.
  Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia. |
| HU | Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.
  Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével. |
| MT | Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.
  In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja. |
| NL | De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.
  Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand. |
| PL | Możliwe metody doręczenia: poczta.
  Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej. |
| PT | Meios de recepção disponíveis: via postal.
  As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário. |
| RO | Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.
  Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară. |
| SK | Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.
  Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci. |
| SL | Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.
  Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči. |
| FI | Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.
  Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu. |
| SV | Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.
  För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.“ |

(3)

V točki II se vnos v zvezi s Francijo nadomesti z naslednjim besedilom:

„BG

Начини за приемане на документите: пощенски писма.

Връчването или уведомяването за съдебни или извънсъдебни документи от друга държава-членка водят до получаване от страна на приемащата агенция на сума от 50 EUR. Предаването на документите трябва да бъде придружено от съответното плащане, при спазването на разпоредбите относно съдебната помощ.

CS

Způsoby přijímání, které jsou k dispozici: poštovní zásilky.

Doručení soudních nebo mimosoudních písemností pocházejících z členského státu podléhá paušální platbě ve výši 50 EUR, která je provedena při převzetí zásilky doručovacím subjektem. Při zaslání písemnosti musí být provedena příslušná platba, s výhradou ustanovení o právní pomoci.

DA

De måder, instanserne kan modtage dokumenter på: pr. post.

Ved forkyndelse eller meddelelse af retslige eller udenretslige dokumenter fra en anden medlemsstat opkræver den modtagende instans et gebyr på 50 EUR. Betalingen skal fremsendes sammen med dokumenterne, medmindre andet er fastsat i bestemmelserne om retshjælp.

DE

Empfangsmöglichkeiten: Postweg.

Für die Zustellung gerichtlicher und außergerichtlicher Schriftstücke aus anderen Mitgliedstaaten erhebt die Empfangsstelle eine Gebühr von 50 EUR. Den zuzustellenden Schriftstücken ist die entsprechende Gebühr beizufügen, es sei denn, der Antragsteller erhält Prozesskostenhilfe.

ET

Dokumente võetakse vastu tavaposti teel.

Teisest liikmesriigist pärit kohtu- ja kohtuvälise dokumendi kätteandmise eest tuleb tasuda 50 eurot. See summa tuleb tasuda dokumentide kätteandmisel, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse tasuta õigusabi sätteid.

EL

Διαθέσιμα μέσα παραλαβής: ταχυδρομείο.

Η επίδοση ή κοινοποίηση των δικαστικών ή εξωδίκων πράξεων προερχόμενων από άλλο κράτος μέλος συνεπάγονται την είσπραξη εκ μέρους της υπηρεσίας παραλαβής ενός κατ’ αποκοπή ποσού ύψους 50 ευρώ. Η διαβίβαση των πράξεων πρέπει να συνοδεύεται από την αντίστοιχη πληρωμή, με την επιφύλαξη των διατάξεων που αφορούν τη δικαστική συνδρομή.

EN

Means of receipt of documents available to the agencies: post.

Where judicial or extra-judicial documents from another Member State are to be served, the receiving agency charges a flat-rate fee of EUR 50. The document to be served must be accompanied by the payment, subject to the legal aid provisions.

ES

Medios de recepción de documentos a su disposición: correo postal.

La notificación o traslado de documentos judiciales o extrajudiciales procedentes de otro Estado miembro da lugar a la percepción por el organismo receptor de un importe a tanto alzado de 50 EUR. La transmisión de los documentos debe acompañarse del pago correspondiente, excepto en caso de que el solicitante hubiere obtenido el beneficio de justicia gratuita.

FR

Moyens de réception disponibles: courriers postaux.

Les significations ou notifications d’actes judiciaires ou extrajudiciaires en provenance d’un autre État membre donnent lieu à la perception par l’entité requise d’une somme forfaitaire d’un montant de 50 EUR. La transmission des actes doit être accompagnée du paiement correspondant, sous réserve des dispositions relatives à l’assistance judiciaire.

IT

Mezzi a disposizione per la ricezione degli atti: servizio postale.

Per notificazioni o comunicazioni di atti giudiziari o extragiudiziali provenienti da un altro Stato membro, l’organo ricevente percepisce una somma forfettaria pari a 50 EUR. La trasmissione degli atti deve essere accompagnata dal pagamento corrispondente, fatte salve le disposizioni sul patrocinio a spese dello Stato.

LV

Iestādēm pieejamie dokumentu saņemšanas veidi: pasta sūtījumi.

Citas dalībvalsts tiesas vai ārpustiesas dokumentu izsniegšanu saņēmēja iestāde veic par samaksu, kas noteikta 50 euro apmērā. Nosūtot dokumentus, jāpievieno attiecīgais maksājums saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz tiesisko palīdzību.

LT

Dokumentų gavimo priemonė: paštas.

Už teisminių ir neteisminių dokumentų, gaunamų iš kitos valstybės narės, įteikimą imamas 50 EUR mokestis, kurį renka gaunančioji agentūra. Ši suma turi būti pridedama prie siunčiamų dokumentų; atsižvelgiant į teisinę pagalbą reglamentuojančias nuostatas, jeigu šaliai teikiama teisinė pagalba, šios sumos pridėti nereikia.

HU

Az iratok fogadására alkalmas eszközök: postai küldemények.

Egy másik tagállamból érkező bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséért vagy arról szóló értesítésért az átvevő intézmény 50 euro összegű átalánydíjat számít fel. Az iratok átadását a kapcsolódó kifizetésnek kell kísérnie, a jogi segítségnyújtásra vonatkozó rendelkezések figyelembevételével.

MT

Mezzi ta’ wasla disponibbli: il-posta.

In-notifika jew il-komunikazzjoni ta’ atti ġudizzjarji jew extra-ġudizzjarji ġejjin minn Stat Membru jagħtu lok għal pagament ta’ taxxa mill-aġenzija li tirċievi ta’ somma b’rata fissa ta’ ammont ta’ EUR 50. It-trażmissjoni ta’ l-atti għandha tkun akkumpanjata mill-pagament korrispondenti, soġġett għad-dispożizzjonijiet dwar l-għajnuna ġudizzjarja.

NL

De wijze waarop zij stukken kunnen ontvangen: via de post.

Voor de betekeningen en de kennisgevingen van gerechtelijke en buitengerechtelijke stukken uit een andere lidstaat moet bij ontvangst aan de ontvangende instantie een vast bedrag van 50 EUR worden betaald, onverminderd de bepalingen betreffende rechtsbijstand.

PL

Możliwe metody doręczenia: poczta.

Z tytułu doręczenia lub zawiadomienia o dokumentach sądowych lub pozasądowych pochodzących z innego państwa członkowskiego agencja przyjmująca pobiera opłatę zryczałtowaną w wysokości 50 EUR. Opłata musi zostać wniesiona przy przekazywaniu dokumentów, z zastrzeżeniem przepisów dotyczących pomocy prawnej.

PT

Meios de recepção disponíveis: via postal.

As citações ou notificações de actos judiciais ou extrajudiciais provenientes de outro Estado-Membro dão lugar à cobrança pela entidade requerida de um montante fixo de 50 EUR. A transmissão dos actos deve ser acompanhada do pagamento correspondente, sob reserva das disposições relativas ao apoio judiciário.

RO

Mijloace disponibile pentru primirea actelor: serviciile poștale.

Comunicarea sau notificarea actelor judiciare sau extrajudiciare provenite dintr-un alt stat membru generează perceperea de către autoritatea de destinație a unei sume fixe în cuantum de 50 EUR. Transmiterea actelor trebuie însoțită de dovada efectuării plății respective, sub rezerva dispozițiilor referitoare la asistența judiciară.

SK

Spôsoby prijímania, ktoré sú k dispozícii: poštové zásielky.

Doručenie súdnych alebo mimosúdnych písomností vyhotovených v inom členskom štáte podlieha zaplateniu paušálneho poplatku vo výške 50 EUR prijímajúcemu orgánu. Príslušná platba sa musí uskutočniť pri zasielaní písomnosti, s výhradou ustanovení o právnej pomoci.

SL

Razpoložljiva sredstva za sprejem: poštne pošiljke.

Za vročanje sodnih in zunajsodnih pisanj, ki izhajajo iz druge države članice, sprejemni organ prejme pavšalni znesek v višini 50 EUR. Pri pošiljanju pisanj je treba dodati ustrezno plačilo, razen v primeru določb o pravni pomoči.

FI

Käytettävissä olevat asiakirjojen vastaanottotavat: postilähetykset.

Vastaanottava viranomainen perii toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevien oikeudenkäynti- ja muiden asiakirjojen tiedoksiantamisesta kiinteämääräisen 50 euron maksun. Maksu on suoritettava asiakirjojen toimittamisen yhteydessä, ellei oikeusapua koskevista säännöksistä muuta johdu.

SV

Sätt på vilka handlingar kan tas emot: post.

För delgivning av handlingar från en annan medlemsstat uppbär det mottagande organet ett schablonbelopp på 50 euro. Betalningen skall göras samtidigt som handlingen översänds, med förbehåll för bestämmelser rörande rättshjälp.“

| (4) | V točki III se razpredelnica nadomesti z naslednjo razpredelnico:






  „BG | Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски. |
| --- | --- | --- |
| CS | Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina. |
| DA | De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk. |
| DE | Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch. |
| ET | Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise. |
| EL | Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική. |
| EN | Languages that may be used for completion of the standard form: French, English. |
| ES | Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa. |
| FR | Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais. |
| IT | Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese. |
| LV | Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu. |
| LT | Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis. |
| HU | A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol. |
| MT | Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz. |
| NL | Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels. |
| PL | Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski. |
| PT | Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês. |
| RO | Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză. |
| SK | Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina. |
| SL | Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina. |
| FI | Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti. |
| SV | Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.“ |

(4)

V točki III se razpredelnica nadomesti z naslednjo razpredelnico:

„BG

Езици, на които може да се попълва стандартният формуляр: френски, английски.

CS

Jazyky, které lze využít pro vyplnění standardního formuláře: francouzština, angličtina.

DA

De sprog, der kan benyttes ved udfyldelsen af standardformularen: fransk, engelsk.

DE

Sprachen, in denen das Formblatt ausgefüllt werden kann: Französisch oder Englisch.

ET

Keeled, mida võib kasutada tüüpvormi täitmiseks: prantsuse ja inglise.

EL

Γλώσσες που μπορούν να χρησιμοποιηθούν για τη συμπλήρωση του εντύπου: γαλλική, αγγλική.

EN

Languages that may be used for completion of the standard form: French, English.

ES

Lenguas que pueden utilizarse para completar el formulario normalizado: francesa, inglesa.

FR

Langues qui peuvent être utilisées pour remplir le formulaire type: français et anglais.

IT

Lingue che possono essere usate per la compilazione del modulo: francese, inglese.

LV

Standarta veidlapas aizpildīšanai lietojamās valodas: franču, angļu.

LT

Tipinė forma gali būti pildoma prancūzų arba anglų kalbomis.

HU

A standard adatlap kitöltéséhez használható nyelvek: francia, angol.

MT

Il-formola standard tista’ timtela bil-Franċiż jew bl-Ingliz.

NL

Talen die voor het invullen van het modelformulier kunnen worden gebruikt: Frans, Engels.

PL

Języki, w których można wypełnić standardowy formularz: francuski, angielski.

PT

Línguas que podem ser utilizadas no preenchimento do formulário normalizado: francês e inglês.

RO

Limbile care pot fi folosite pentru completarea formularului standardizat: franceză și engleză.

SK

Jazyky, ktoré možno používať na vypĺňanie štandardného tlačiva: francúzština, angličtina.

SL

Jeziki, v katerih se lahko izpolni standardni obrazec: francoščina in angleščina.

FI

Vakiolomakkeen täyttökielet: ranska, englanti.

SV

Standardformuläret kan fyllas i på franska eller engelska.“

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 17.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/31

---

SKUPNI UKREP SVETA 2007/501/SZVP

z dne 16. julija 2007

o sodelovanju z Afriškim centrom za raziskovanje terorizma v okviru izvajanja strategije Evropske unije za boj proti terorizmu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski Svet je 15. decembra 2005 sprejel strategijo Evropske unije za boj proti terorizmu, v kateri je zaradi preprečevanja in boja proti terorizmu predvideno razvijanje sodelovanja s partnerji zunaj Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Evropski Svet je 15. decembra 2005 sprejel strategijo Evropske unije za boj proti terorizmu, v kateri je zaradi preprečevanja in boja proti terorizmu predvideno razvijanje sodelovanja s partnerji zunaj Evropske unije.

| (2) | Evropski svet je 15. decembra 2005 sprejel strategijo „EU in Afrika: na poti k strateškemu partnerstvu“, s katero se je Evropska unija zavezala, da bo podpirala prizadevanja afriških držav v boju proti terorizmu. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je 15. decembra 2005 sprejel strategijo „EU in Afrika: na poti k strateškemu partnerstvu“, s katero se je Evropska unija zavezala, da bo podpirala prizadevanja afriških držav v boju proti terorizmu.

| (3) | Afriška unija je 14. septembra 2002 potrdila akcijski načrt za preprečevanje in boj proti terorizmu v Afriki, v katerem je zlasti predvidena ustanovitev Afriškega centra za raziskovanje terorizma (Centre africain d’Etudes et de Recherches sur le Terrorisme – CAERT). |
| --- | --- |

(3)

Afriška unija je 14. septembra 2002 potrdila akcijski načrt za preprečevanje in boj proti terorizmu v Afriki, v katerem je zlasti predvidena ustanovitev Afriškega centra za raziskovanje terorizma (Centre africain d’Etudes et de Recherches sur le Terrorisme – CAERT).

| (4) | Afriška unija je CAERT ustanovila 13. oktobra 2004 CAERT je odgovoren predvsem za ocenjevanje teroristične grožnje v Afriki in za spodbujanje meddržavnega sodelovanja v Afriki na področju boja proti terorizmu. Center želi pridobiti podporo iz Evrope. |
| --- | --- |

(4)

Afriška unija je CAERT ustanovila 13. oktobra 2004 CAERT je odgovoren predvsem za ocenjevanje teroristične grožnje v Afriki in za spodbujanje meddržavnega sodelovanja v Afriki na področju boja proti terorizmu. Center želi pridobiti podporo iz Evrope.

| (5) | Teroristična grožnja se v nekaterih državah Afrike širi in predstavlja vse večjo nevarnost ne samo za te države, temveč tudi za Evropsko unijo. |
| --- | --- |

(5)

Teroristična grožnja se v nekaterih državah Afrike širi in predstavlja vse večjo nevarnost ne samo za te države, temveč tudi za Evropsko unijo.

| (6) | V Afriki zmanjšujejo učinkovitost boja proti terorizmu nekatere pomanjkljivosti na lokalni ravni, in sicer predvsem na področju institucionalne ureditve – |
| --- | --- |

(6)

V Afriki zmanjšujejo učinkovitost boja proti terorizmu nekatere pomanjkljivosti na lokalni ravni, in sicer predvsem na področju institucionalne ureditve –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Cilj

Cilj tega skupnega ukrepa je zagotoviti podporo Evropske unije državam članicam Afriške unije, da bi se tako izboljšala ureditev zmogljivosti teh držav v boju proti terorizmu, in sicer v okviru določb strategije Evropske unije za boj proti terorizmu v zvezi s spodbujanjem partnerstva zunaj Evropske unije, zlasti z mednarodnimi organizacijami. S tem skupnim ukrepom si Evropska unija prizadeva tudi za okrepitev sodelovanja med državami Afriške unije na področju boja proti terorizmu, predvsem prek izmenjave informacij.

Člen 2

Opis projekta

Za namene tega skupnega ukrepa bo Evropska unija CAERT zagotovila finančno podporo za izvedbo spodaj opisanega projekta, s katerim naj bi se povečala učinkovitost ukrepov afriških držav za boj proti terorizmu.

Projekt bo obsegal misije za pregledovanje nacionalnih ukrepov za boj proti terorizmu in misije za svetovanje pri prestrukturiranju v državah članicah Afriške unije. Te misije bodo temeljile na akcijskem načrtu, oblikovanem v sodelovanju s CAERT; načrt bo Evropska unija predstavila na pripravljalnem seminarju v Adis Abebi, ki se ga bodo udeležile vse države članice Afriške unije.

Projekt je podrobno opisan v Prilogi.

Člen 3

Izvajanje

1.   Za izvajanje tega skupnega ukrepa je odgovorno predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar Sveta/visoki predstavnik za SZVP (GS/VP). Komisija je v celoti vključena.

2.   Tehnično izvajanje projekta iz člena 2 se prenese na CAERT, ki svoje naloge opravlja pod nadzorom GS/VP. V ta namen GS/VP s CAERT sklene potrebne dogovore.

Člen 4

Finančne določbe

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projekta iz člena 2 je 665 000 EUR in bremeni splošni proračun Evropskih skupnosti za leto 2007.

2.   Odhodki se bodo upravljali v okviru pristojnosti Komisije v skladu s pravili in postopki Evropske skupnosti, ki se uporabljajo za splošni proračun Evropskih skupnosti.

3.   Komisija nadzira pravilno upravljanje odhodkov iz odstavka 2 v obliki nepovratnih sredstev. Za te namene Komisija sklene sporazum o financiranju s CAERT. Sporazum o financiranju od CAERT zahteva, da zagotovi popolno prepoznavnost prispevka Evropske unije, ki bo primerna njegovemu obsegu.

4.   Komisija si prizadeva skleniti sporazum o financiranju iz odstavka 3 čim prej po začetku veljavnosti tega skupnega ukrepa. Če ima Komisija v tem postopku kakršne koli težave, o tem obvesti Svet, kakor tudi o datumu sklenitve sporazuma o financiranju.

Člen 5

Poročanje in ocenjevanje

Predsedstvo, ki mu pomaga GS/VP, poroča Svetu o izvajanju tega skupnega ukrepa na podlagi rednih poročil, ki jih pripravlja CAERT. Poročila, pripravljena za Svet, vsebujejo oceno projekta iz člena 2. V to je v celoti vključena tudi Komisija, ki zagotavlja podatke o finančnih vidikih izvajanja tega skupnega ukrepa.

Člen 6

Usklajenost in sodelovanje

Svet in Komisija v skladu s svojimi pristojnostmi zagotovita usklajeno izvajanje tega skupnega ukrepa in drugih zunanjepolitičnih dejavnosti Skupnosti v skladu z drugim odstavkom člena 3 Pogodbe o Evropski uniji. Svet in Komisija sodelujeta v ta namen.

Člen 7

Začetek veljavnosti in trajanje

Ta skupni ukrep začne veljati na dan sprejetja. Veljati preneha 18 mesecev po sklenitvi sporazuma o financiranju med Komisijo in CAERT iz člena 4(3) ali dne 16. julija 2008, če do takrat ni bil sklenjen sporazum o financiranju.

Člen 8

Objava

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 16. julija 2007

Za Svet

Predsednik

J. SILVA

---

PRILOGA

Ukrep Evropske unije za podporo Afriški uniji na področju boja proti terorizmu

Opis ukrepa

Konvencija o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, ki so jo 14. julija 1999 v Alžiru podpisale države članice Organizacije afriške enotnosti (OAE), predstavlja prvi specifični instrument za boj proti terorizmu na ravni afriške celine.

Ta konvencija vsebuje opredelitev terorizma (1), obveznost, da se teroristična dejanja v nacionalnem pravu opredelijo kot kazniva dejanja, zavezo, da se teroristične dejavnosti ne podpirajo, obveznost meddržavnega sodelovanja v boju proti terorizmu prek izmenjave informacij in določbe o izročitvi teroristov in lažjem preiskovanju kaznivih dejanj na nacionalnem ozemlju, ki ga opravljajo tuji organi.

Na tej podlagi je Afriška unija (AU), ki je leta 2001 nasledila OAE, 14. septembra 2002 v Alžiru potrdila akcijski načrt za preprečevanje in boj proti terorizmu v Afriki; cilj načrta je s specifičnimi ukrepi zagotoviti izvajanje Konvencije OAE.

V delu H akcijskega načrta je predvidena zlasti ustanovitev Afriškega centra za raziskovanje terorizma (Centre africain d’Etudes et de Recherches sur le Terrorisme – CAERT), ki je pristojen za vodenje usposabljanja in študij o terorizmu, vzpostavitev računalniško podprtega podatkovnega sistema za zbiranje, izmenjavo in analizo informacij ter za nadziranje in opozarjanje na področju terorizma. Centru je v vsaki državi na voljo kontaktna oseba, ki se imenuje „kontaktna točka“.

Vsebina projekta

Podpora Evropske unije (EU) Afriški uniji v boju proti terorizmu je del postopnega pristopa, s katerim se lahko določi potrebno sodelovanje in oceni dodana vrednost takšnega ukrepa.

CAERT bo v drugi polovici leta 2007 v Adis Abebi organiziral skupen seminar, na katerem bo afriškim državam predložen predlog Evropske unije za oceno njihovih nacionalnih ukrepov za boj proti terorizmu ter za svetovanje pri prestrukturiranju. Na seminarju bo predstavljen akcijski načrt. Ob zaključku seminarja bodo zainteresirane države lahko sporočile, ali želijo sodelovati pri izvajanju akcijskega načrta s tem, da bodo na svojem ozemlju sprejele misijo za pregledovanje. Načrt vsebuje izvedbo misij za pregledovanje z namenom boljše organizacijske ureditve v boju proti terorizmu v Afriki.

V drugi fazi bodo v državah, ki bodo to ob zaključku seminarja zahtevale, izvedene misije za ocenjevanje lokalnih zmogljivosti držav AU na področju boja proti terorizmu. Skupine, odgovorne za pregledovanje, bodo na kraju samem ocenile protiteroristične zmogljivosti držav, nato pa bodo CAERT poslale poročilo s predlogi izboljšav, ki ga bo sestavil vodja misije; naloga vodje je, da to poročilo zaradi obveščanja držav članic pošlje še Svetu.

V tretji fazi bo CAERT (po privolitvi EU) na podlagi teh ocen pregledanim državam predlagal ukrepe za svetovanje; te bodo nato zadolžene za izvajanje zadevnih sklepov.

Podrobnosti izvajanja skupnega ukrepa

CAERT bo kot prejemnik sredstev SZVP igral ključno vlogo pri izvajanju tega skupnega ukrepa. CAERT bo pristojen za organizacijo seminarja v Adis Abebi; zagotavljal bo stalen stik z državami, ki so akcijski načrt sprejele zaradi oblikovanja misij za pregledovanje, misije bo vodil na operativni in finančni ravni ter prevzel vlogo koordinatorja. Države članice bodo redno obveščene o napredku izvajanja tega skupnega ukrepa, ki bo potekal 18 mesecev.

Seminar, ki se ga bosta udeležila po dva predstavnika 53 držav AU, Maroka, Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC), CAERT in vsake države članice EU ter koordinator EU za boj proti terorizmu, bo potekal v drugi polovici leta 2007 na sedežu AU v Adis Abebi. Kot predstavniki bodo na seminarju sodelovali strokovnjaki na visoki ravni in visoki uradniki.

Seminar se bo začel z nagovorom predstavnika AU, nato bodo sledili prispevki:

| — | CAERT o oceni teroristične grožnje, |
| --- | --- |

—

CAERT o oceni teroristične grožnje,

| — | UNODC o mednarodnih sporazumih, |
| --- | --- |

—

UNODC o mednarodnih sporazumih,

| — | koordinatorja EU o evropski politiki na področju boja proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

koordinatorja EU o evropski politiki na področju boja proti terorizmu,

| — | evropskih predstavnikov o službah držav članic za usklajevanje boja proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

evropskih predstavnikov o službah držav članic za usklajevanje boja proti terorizmu,

| — | predstavnikov AU. |
| --- | --- |

—

predstavnikov AU.

Seminar se bo končal s predstavitvijo akcijskega načrta, ki ga bo pred tem oblikovala EU z namenom, da se zainteresiranim državam ponudijo misije za pregledovanje ukrepov za boj proti terorizmu in misije za svetovanje pri prestrukturiranju.

Začasni proračun za seminar bo namenjen kritju potnih stroškov in stroškov bivanja predstavnikov 53 držav AU in Maroka, evropskih predstavnikov in predstavnikov iz mednarodnih organizacij ter stroškov pripravljalne misije in misije za vzpostavitev logistike seminarja. Delovni jeziki seminarja bodo jeziki AU, in sicer angleščina, arabščina, francoščina in portugalščina.

Ob zaključku seminarja bodo afriške države sporočile, ali želijo sprejeti misijo za pregledovanje ali ne. Skupine, odgovorne za pregledovanje, bosta sestavljala po dva strokovnjaka iz držav članic EU in član CAERT. Skupine morajo imeti neoviran dostop do vseh ustreznih informacij, da bodo lahko ocenile protiteroristične ukrepe vseh držav. Po izvedbi misije bodo skupine sestavile poročila s priporočili, ki jih bodo v primeru, da jih sprejmejo, izvajale oblasti pregledanih držav; to izvajanje bo spremljal CAERT.

---

(1)  V členu 1(3) te konvencije je izraz „teroristično dejanje“ opredeljen kot: „vsako dejanje ali grožnja v zvezi z dejanjem, ki ni v skladu s kazenskim pravom zadevne države pogodbenice in bi lahko ogrozila življenje, telesno nedotakljivost ali svoboščine določene osebe ali skupine oseb, ki povzroči ali lahko povzroči škodo javni ali zasebni lastnini, naravnim virom, okolju ali kulturni dediščini in je storjeno z namenom,“

| (i) | da se z zastraševanjem, zbujanjem panike, prisilo ali pritiskom povzroči, da katera koli vlada, organizacija, ustanova, prebivalstvo ali določena skupina prebivalstva opravi določena dejanja ali se jih vzdrži, da zavzame določeno stališče ali ga opusti ali da ukrepa na podlagi določenih načel ali |
| --- | --- |

(i)

da se z zastraševanjem, zbujanjem panike, prisilo ali pritiskom povzroči, da katera koli vlada, organizacija, ustanova, prebivalstvo ali določena skupina prebivalstva opravi določena dejanja ali se jih vzdrži, da zavzame določeno stališče ali ga opusti ali da ukrepa na podlagi določenih načel ali

| (ii) | da se prepreči nemoteno delovanje javnih služb in zagotavljanje osnovnih storitev prebivalstvu ali da se v prebivalstvu povzročijo krizne razmere; |
| --- | --- |

(ii)

da se prepreči nemoteno delovanje javnih služb in zagotavljanje osnovnih storitev prebivalstvu ali da se v prebivalstvu povzročijo krizne razmere;

| (iii) | da se v državi pogodbenici začne splošna vstaja. |
| --- | --- |

(iii)

da se v državi pogodbenici začne splošna vstaja.

Opredelitev iz tega člena zajema tudi predvsem financiranje terorizma, saj vključuje med drugim „vsako pospeševanje, financiranje, prispevek, ukazovanje, podporo, hujskanje, spodbujanje, poskus, grožnjo, zaroto, organizacijo ali opremljanje katere koli osebe z namenom storitve katerega koli dejanja iz [prejšnjega] odstavka.“

---

17.7.2007

| 17.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 185/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 185/s3

---

OBVESTILO BRALCEM

Glede na situacijo, ki je nastala po širitvi, so bile nekatere izdaje Uradnega lista z dne 27., 29. in 30. decembra 2006 izdane v poenostavljeni obliki v tedanjih uradnih jezikih.

Odločeno je bilo, da se akti, ki so bili objavljeni v teh uradnih listih, znova izdajo kot popravek in v običajni obliki Uradnega lista.

Zaradi tega so bili uradni listi, ki vsebujejo le te popravke, objavljeni v „predširitvenih“ jezikovnih različicah. Prevodi aktov v jezike novih držav članic bodo objavljeni v posebni izdaji Uradnega lista Evropske unije, ki bo vsebovala besedila institucij in Evropske centralne banke, sprejetih pred 1. januarja 2007.

Spodaj je naveden seznam uradnih listov, izdanih 27., 29. in 30. decembra 2006, in njihovih popravkov.

| UL z dne 27. decembra 2006 | Popravljeno v UL (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

UL z dne 27. decembra 2006

Popravljeno v UL (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| UL z dne 29. decembra 2006 | Popravljeno v UL (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

UL z dne 29. decembra 2006

Popravljeno v UL (2007)

L 387

L 34

| UL z dne 30. decembra 2006 | Popravljeno v UL (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

UL z dne 30. decembra 2006

Popravljeno v UL (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---