# Euroopa Liidu L 184/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 184 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide14. juuli 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 184

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide14. juuli 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 824/2007, 10. juuli 2007, millega avatakse teatavate kalatoodete autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2007–2009 (
  1
  ) | 1 |
| Komisjoni ja nõukogu avaldus | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 825/2007, 13. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 826/2007, 13. juuli 2007, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruse (EÜ) nr 1898/2005 II peatükis sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 35. individuaalseks pakkumiskutseks | 8 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 827/2007, 13. juuli 2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. juulist 2007 | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 828/2007, 13. juuli 2007, teatavate söödalisandite alaliste ja ajutiste kasutuslubade kohta (
  1
  ) | 12 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/36/EÜ, 11. juuli 2007, noteeritud äriühingute aktsionäride teatavate õiguste kasutamise kohta | 17 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/38/EÜ, 11. juuli 2007, ühenduses registreeritud raskeveokitele tagantjärele peeglite paigaldamise kohta | 25 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 824/2007, 10. juuli 2007, millega avatakse teatavate kalatoodete autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2007–2009 (
  1
  )

1

1

Komisjoni ja nõukogu avaldus

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 825/2007, 13. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 826/2007, 13. juuli 2007, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruse (EÜ) nr 1898/2005 II peatükis sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 35. individuaalseks pakkumiskutseks

8

Komisjoni määrus (EÜ) nr 827/2007, 13. juuli 2007, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. juulist 2007

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 828/2007, 13. juuli 2007, teatavate söödalisandite alaliste ja ajutiste kasutuslubade kohta (
  1
  )

1

12

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/36/EÜ, 11. juuli 2007, noteeritud äriühingute aktsionäride teatavate õiguste kasutamise kohta

17

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/38/EÜ, 11. juuli 2007, ühenduses registreeritud raskeveokitele tagantjärele peeglite paigaldamise kohta

25

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/496/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 13. juuli 2007, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3327 all)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | Euroopa Keskpank |
| | | 2007/497/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 3. juuli 2007, hangete teostamise korra kehtestamise kohta (EKP/2007/5) | 34 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/496/EÜ

*

Komisjoni otsus, 13. juuli 2007, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3327 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3327 all)

1

29

Euroopa Keskpank

2007/497/EÜ

*

Euroopa Keskpanga otsus, 3. juuli 2007, hangete teostamise korra kehtestamise kohta (EKP/2007/5)

(EKP/2007/5)

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Teade lugejatele (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Teade lugejatele (vt tagakaane sisekülge)

Teade lugejatele

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 14.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 824/2007,

10. juuli 2007,

millega avatakse teatavate kalatoodete autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2007–2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 26,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduses oleneb käesoleval ajal teatavate kalandustoodete olemasolu kolmandatest riikidest pärit impordist. Ühenduse huvides on peatada ühenduse tariifikvootide raames vajalikus ulatuses kõnealuste toodete tollimaksude kohaldamine osaliselt või täielikult. Selleks et kõnealuste toodete arenguväljavaated ei oleks ühenduses ohus ning selleks, et tagada neid kasutavate tööstusharude vajaduste rahuldamine, on soovitav avada kvoodid, kohaldades muutuvaid tollimakse vastavalt eri toodete tundlikkusele ühenduse turul. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduses oleneb käesoleval ajal teatavate kalandustoodete olemasolu kolmandatest riikidest pärit impordist. Ühenduse huvides on peatada ühenduse tariifikvootide raames vajalikus ulatuses kõnealuste toodete tollimaksude kohaldamine osaliselt või täielikult. Selleks et kõnealuste toodete arenguväljavaated ei oleks ühenduses ohus ning selleks, et tagada neid kasutavate tööstusharude vajaduste rahuldamine, on soovitav avada kvoodid, kohaldades muutuvaid tollimakse vastavalt eri toodete tundlikkusele ühenduse turul.

| (2) | Kõikidele ühenduse importijatele tuleks tagada võrdne ja pidev võimalus kasutada nimetatud kvoote ning asjaomaste toodete importimisel liikmesriikidesse tuleks pidevalt kohaldada kvootide jaoks ettenähtud tollimaksumäärasid kuni kvootide ammendamiseni. |
| --- | --- |

(2)

Kõikidele ühenduse importijatele tuleks tagada võrdne ja pidev võimalus kasutada nimetatud kvoote ning asjaomaste toodete importimisel liikmesriikidesse tuleks pidevalt kohaldada kvootide jaoks ettenähtud tollimaksumäärasid kuni kvootide ammendamiseni.

| (3) | Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada kvoodimahu vajalikke koguseid vastavalt tegelikule impordile, et tagada nimetatud kvootide ühise haldamise tõhusus. Selline haldusmeetod nõuab liikmesriikide ja komisjoni tihedat koostööd ning komisjonil peaks eelkõige olema võimalik jälgida kvootide ammendamise määra, et teatada sellest liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidel tuleks lubada kasutada kvoodimahu vajalikke koguseid vastavalt tegelikule impordile, et tagada nimetatud kvootide ühise haldamise tõhusus. Selline haldusmeetod nõuab liikmesriikide ja komisjoni tihedat koostööd ning komisjonil peaks eelkõige olema võimalik jälgida kvootide ammendamise määra, et teatada sellest liikmesriikidele.

| (4) | Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (1) nähakse ette kodifitseeritud tollideklaratsioonide kuupäevade järjekorras kasutatavate tariifikvootide haldamiseeskirjad. Käesoleva määrusega avatud tariifkvoote peaksid haldama komisjon ja liikmesriigid vastavalt kõnealusele süsteemile. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (1) nähakse ette kodifitseeritud tollideklaratsioonide kuupäevade järjekorras kasutatavate tariifikvootide haldamiseeskirjad. Käesoleva määrusega avatud tariifkvoote peaksid haldama komisjon ja liikmesriigid vastavalt kõnealusele süsteemile.

| (5) | Nõukogu 24. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 379/2004 (millega avatakse teatavate kalatoodete autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine) (2) kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006. Ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni käesoleva määruse jõustumiseni ei kehti ükski autonoomne tariifikvoot. Kuna soodustatud tariifimenetlusest kasu saamiseks kohaldatakse kõigi käesoleva määrusega avatud kvootide suhtes lõppkasutuse tingimusi, ei ole käesoleva määruse tagasiulatuv rakendamine võimalik. Seepärast tuleks eelmise kvoodisüsteemi teatava järjepidevuse tagamiseks ette näha järelkord, mille alusel on võimalik vähendada ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni käesoleva määruse jõustumiseni vabasse ringlusse lastud kalatoodete imporditollimakse ning võtta nõuetekohaselt arvesse lõppkasutuse tingimusi ja erikvootide olemasolevaid koguseid. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 24. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 379/2004 (millega avatakse teatavate kalatoodete autonoomsed ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine) (2) kaotas kehtivuse 31. detsembril 2006. Ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni käesoleva määruse jõustumiseni ei kehti ükski autonoomne tariifikvoot. Kuna soodustatud tariifimenetlusest kasu saamiseks kohaldatakse kõigi käesoleva määrusega avatud kvootide suhtes lõppkasutuse tingimusi, ei ole käesoleva määruse tagasiulatuv rakendamine võimalik. Seepärast tuleks eelmise kvoodisüsteemi teatava järjepidevuse tagamiseks ette näha järelkord, mille alusel on võimalik vähendada ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni käesoleva määruse jõustumiseni vabasse ringlusse lastud kalatoodete imporditollimakse ning võtta nõuetekohaselt arvesse lõppkasutuse tingimusi ja erikvootide olemasolevaid koguseid.

| (6) | Arvestades küsimuse kiireloomulisust, on oluline teha erand Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3 nimetatud kuuenädalasest ajavahemikust, |
| --- | --- |

(6)

Arvestades küsimuse kiireloomulisust, on oluline teha erand Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa ühenduste asutamislepingutele lisatud protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3 nimetatud kuuenädalasest ajavahemikust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Lisas loetletud kaupade imporditollimaksude kohaldamine peatatakse tariifkvootide piires lisas osutatud ajavahemikuks samas näidatud määra ulatuses ja koguses.

2.   Lisas loetletud toodete impordi suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud kvoote üksnes juhul, kui liikmesriikide poolt nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EMÜ) nr 104/2000 (kalapüügi- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) (3) artikli 29 kohaselt on deklareeritud tolliväärtus vähemalt võrdne komisjoni poolt kõnealuste tootekategooriate suhtes kindlaksmääratud või -määratava võrdlushinnaga.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud tariifikvoote haldab komisjon vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.

Artikkel 3

Komisjon ja liikmesriigid teevad käesoleva määruse järgimise tagamiseks tihedat koostööd.

Artikkel 4

1.   Imporditollimakse kalatoodetele, mis on vabasse ringlusse lastud ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 17. juulini 2007 ning kuuluvad ühe lisas loetletud tariifikvoodi tootevalikusse, võib deklareerija taotlusel vähendada vastavalt lisas sätestatud tollimaksumääradele.

2.   Taotlus koos asjaomase kvoodi märkimisega tuleb esitada hiljemalt 14. augustiks 2007 tolliasutusele, kes vastutab kõnealuse toote vabasse ringlusse laskmise eest. Taotlusega on kaasas kõik vajalikud dokumendid, mis kinnitavad, et imporditud toode kuulub kvoodi alla ning et seda on kasutatud või kasutatakse kooskõlas asjaomase tariifikvoodi puhul lisas sätestatud lõppkasutuse tingimustega.

3.   Käesolevat artiklit kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomast tariifikvooti ei ole nõuetekohaselt põhjendatud taotluse heakskiitmise päevaks lõplikult ära kasutatud. Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikleid 308a, 308b ja 308c kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

1

(2)  ELT L 64, 2.3.2004, lk 7. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1723/2006 (ELT L 324, 23.11.2006, lk 1).

2

(3)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1759/2006 (ELT L 335, 1.12.2006, lk 3).

3

---

LISA

| Jrk-nr | CN-kood | TARIC-kood | Kauba kirjeldus | Aastane kvoot
  (tonnides) | Määr | Kvoodi kehtivusaeg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2759 | ex 0302 50 10 | 20 | Tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), v.a kalamaks, -mari ja -niisk, värske, jahutatud või külmutatud, töötlemiseks (1)
   (2) | 80 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0302 50 90 | 10 |
| ex 0303 52 10 | 10 |
| ex 0303 52 30 | 10 |
| ex 0303 52 90 | 10 |
| 09.2765 | ex 0305 62 00 | 20
  25
  29 | Tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja liiki Boreogadus saida kuuluvad kalad, kuiv- või märgsoolatud, kuid mitte kuivatatud ega suitsutatud (1)
   (2) | 10 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0305 69 10 | 10 |
| 09.2761 | ex 0304 29 91 | 10 | Uusmeremaa piitsmerluus (Macruronus spp.), külmutatud filee ja muu liha, töötlemiseks (1)
   (2) | 20 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0304 29 99 | 41
  81 |
| ex 0304 99 99 | 60
  81 |
| 09.2760 | ex 0303 78 11 | 10 | Merluus (Merluccius spp., v.a Merluccius merluccius, Urophycis spp.) ja lõunakongrio (Genypterus blacodes), külmutatud, töötlemiseks (1)
   (2) | 15 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0303 78 12 | 10 |
| ex 0303 78 13 | 10 |
| ex 0303 78 19 | 11
  81 |
| ex 0303 78 90 | 10 |
| ex 0303 79 93 | 10 |
| 09.2766 | ex 0304 29 99 | 71 | Lõunaputassuu (Micromesistius australis), külmutatud filee ja muu liha, töötlemiseks (1)
   (2) | 2 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0304 99 99 | 91 |
| 09.2770 | ex 0305 63 00 | 10 | Anšoovised (Engraulis anchoita), soolatud või soolvees, kuid mitte kuivatatud ega suitsutatud, töötlemiseks (1)
   (2) | 10 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| 09.2788 | ex 0302 40 00 | 10 | Heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii), tükikaalu või liblikfilee kaaluga üle 100 g või tükikaaluga üle 80 g, v.a kalamaks, -mari ja niisk, töötlemiseks (1)
   (2) | 20 000 | 0 % | 1.10.2007–31.12.2007 |
| ex 0303 51 00 | 10 | 1.10.2008–31.12.2008 |
| ex 0304 19 97 | 10 | 1.10.2009–31.12.2009 |
| ex 0304 99 23 | 10 |
| 09.2792 | ex 1604 12 99 | 10 | Heeringad, vürtside ja/või äädikaga töödeldud, soolvees, säilitatuna tünnides, mille vedelikuta netomass on vähemalt 70 kg, töötlemiseks (1)
   (2) | 10 000 | 6 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| 09.2790 | ex 1604 14 16 | 20 | Tuuni ja vööttuuni nn seljafileed, töötlemiseks (1)
   (2) | 8 000 | 6 % | 1.1.2007–31.12.2007 |
| 30 | 9 000 | 6 % | 1.1.2008–31.12.2008 |
| 95 | 10 000 | 6 % | 1.1.2009–31.12.2009 |
| 09.2762 | ex 0306 11 10 | 10 | Langustid (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.), külmutatud, töötlemiseks (1)
   (2)
   (3) | 1 500 | 6 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0306 11 90 | 10 |
| 09.2794 | ex 1605 20 10 | 50 | Liiki Pandalus borealis kuuluvad garneelid ja krevetid, keedetud ja kooritud, töötlemiseks (1)
   (2)
   (4) | 20 000 | 6 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 1605 20 99 | 45 |
| 09.2785 | ex 0307 49 59 | 10 | Kalmaaride (Ommastrephes spp. – välja arvatud Ommastrephes sagittatus –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ja Illex spp. tõrid, külmutatud, naha ja uimedega, töötlemiseks (1)
   (2) | 45 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0307 99 11 | 10 |
| 09.2786 | ex 0307 49 59 | 20 | Kalmaarid (Ommastrephes spp. – välja arvatud Ommastrephes sagittatus –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ja Illex spp., külmutatud, tervikuna või nahk ja uimed, töötlemiseks (1)
   (2) | 1 500 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0307 99 11 | 20 |
| 09.2772 | ex 0304 99 10 | 10 | Surimi, külmutatud, töötlemiseks (1)
   (2) | 55 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| 09.2774 | ex 0304 29 58 | 10 | Vaikse ookeani merluus (Merluccius productus), külmutatud fileed, töötlemiseks (1)
   (2) | 15 000 | 4 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| 09.2776 | ex 0304 29 21 | 10 | Tursad (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), külmutatud fileed ja kalaliha, töötlemiseks (1)
   (2) | 20 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0304 29 29 | 20 |
| ex 0304 99 31 | 10 |
| ex 0304 99 33 | 10 |
| 09.2778 | ex 0304 29 99 | 65 | Lestad (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus), külmutatud fileed ja muu kalaliha, töötlemiseks (1)
   (2) | 5 000 | 0 % | 1.1.2007–31.12.2009 |
| ex 0304 99 99 | 65 |

Jrk-nr

CN-kood

TARIC-kood

Kauba kirjeldus

Aastane kvoot

(tonnides)

Määr

Kvoodi kehtivusaeg

09.2759

ex 0302 50 10

20

Tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), v.a kalamaks, -mari ja -niisk, värske, jahutatud või külmutatud, töötlemiseks (1)
   (2)

80 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0302 50 90

10

ex 0303 52 10

10

ex 0303 52 30

10

ex 0303 52 90

10

09.2765

ex 0305 62 00

20

25

29

Tursk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) ja liiki Boreogadus saida kuuluvad kalad, kuiv- või märgsoolatud, kuid mitte kuivatatud ega suitsutatud (1)
   (2)

10 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0305 69 10

10

09.2761

ex 0304 29 91

10

Uusmeremaa piitsmerluus (Macruronus spp.), külmutatud filee ja muu liha, töötlemiseks (1)
   (2)

20 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0304 29 99

41

81

ex 0304 99 99

60

81

09.2760

ex 0303 78 11

10

Merluus (Merluccius spp., v.a Merluccius merluccius, Urophycis spp.) ja lõunakongrio (Genypterus blacodes), külmutatud, töötlemiseks (1)
   (2)

15 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0303 78 12

10

ex 0303 78 13

10

ex 0303 78 19

11

81

ex 0303 78 90

10

ex 0303 79 93

10

09.2766

ex 0304 29 99

71

Lõunaputassuu (Micromesistius australis), külmutatud filee ja muu liha, töötlemiseks (1)
   (2)

2 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0304 99 99

91

09.2770

ex 0305 63 00

10

Anšoovised (Engraulis anchoita), soolatud või soolvees, kuid mitte kuivatatud ega suitsutatud, töötlemiseks (1)
   (2)

10 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

09.2788

ex 0302 40 00

10

Heeringad (Clupea harengus, Clupea pallasii), tükikaalu või liblikfilee kaaluga üle 100 g või tükikaaluga üle 80 g, v.a kalamaks, -mari ja niisk, töötlemiseks (1)
   (2)

20 000

0 %

1.10.2007–31.12.2007

ex 0303 51 00

10

1.10.2008–31.12.2008

ex 0304 19 97

10

1.10.2009–31.12.2009

ex 0304 99 23

10

09.2792

ex 1604 12 99

10

Heeringad, vürtside ja/või äädikaga töödeldud, soolvees, säilitatuna tünnides, mille vedelikuta netomass on vähemalt 70 kg, töötlemiseks (1)
   (2)

10 000

6 %

1.1.2007–31.12.2009

09.2790

ex 1604 14 16

20

Tuuni ja vööttuuni nn seljafileed, töötlemiseks (1)
   (2)

8 000

6 %

1.1.2007–31.12.2007

30

9 000

6 %

1.1.2008–31.12.2008

95

10 000

6 %

1.1.2009–31.12.2009

09.2762

ex 0306 11 10

10

Langustid (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.), külmutatud, töötlemiseks (1)
   (2)
   (3)

1 500

6 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0306 11 90

10

09.2794

ex 1605 20 10

50

Liiki Pandalus borealis kuuluvad garneelid ja krevetid, keedetud ja kooritud, töötlemiseks (1)
   (2)
   (4)

20 000

6 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 1605 20 99

45

09.2785

ex 0307 49 59

10

Kalmaaride (Ommastrephes spp. – välja arvatud Ommastrephes sagittatus –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ja Illex spp. tõrid, külmutatud, naha ja uimedega, töötlemiseks (1)
   (2)

45 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0307 99 11

10

09.2786

ex 0307 49 59

20

Kalmaarid (Ommastrephes spp. – välja arvatud Ommastrephes sagittatus –, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) ja Illex spp., külmutatud, tervikuna või nahk ja uimed, töötlemiseks (1)
   (2)

1 500

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0307 99 11

20

09.2772

ex 0304 99 10

10

Surimi, külmutatud, töötlemiseks (1)
   (2)

55 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

09.2774

ex 0304 29 58

10

Vaikse ookeani merluus (Merluccius productus), külmutatud fileed, töötlemiseks (1)
   (2)

15 000

4 %

1.1.2007–31.12.2009

09.2776

ex 0304 29 21

10

Tursad (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), külmutatud fileed ja kalaliha, töötlemiseks (1)
   (2)

20 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0304 29 29

20

ex 0304 99 31

10

ex 0304 99 33

10

09.2778

ex 0304 29 99

65

Lestad (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus), külmutatud fileed ja muu kalaliha, töötlemiseks (1)
   (2)

5 000

0 %

1.1.2007–31.12.2009

ex 0304 99 99

65

---

(1)  Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb järgida asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud tingimusi (vt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikleid 291–300).

(2)  Seda kvooti kohaldatakse toodete suhtes, mis on ette nähtud mis tahes töötlemiseks, välja arvatud, kui tehakse ainult üks või mitu järgmistest toimingutest:

| — | puhastamine, rookimine, saba või pea äralõikamine; |
| --- | --- |

—

puhastamine, rookimine, saba või pea äralõikamine;

| — | tükeldamine (välja arvatud kuubikuteks lõikamine, fileerimine, liblikfileede valmistamine, külmutatud plokkide tükeldamine või üksteise küljes kinni olevate fileeplokkide eraldamine); |
| --- | --- |

—

tükeldamine (välja arvatud kuubikuteks lõikamine, fileerimine, liblikfileede valmistamine, külmutatud plokkide tükeldamine või üksteise küljes kinni olevate fileeplokkide eraldamine);

| — | proovide võtmine, sorteerimine; |
| --- | --- |

—

proovide võtmine, sorteerimine;

| — | märgistamine; |
| --- | --- |

—

märgistamine;

| — | pakendamine; |
| --- | --- |

—

pakendamine;

| — | jahutamine; |
| --- | --- |

—

jahutamine;

| — | külmutamine; |
| --- | --- |

—

külmutamine;

| — | sügavkülmutamine; |
| --- | --- |

—

sügavkülmutamine;

| — | sulatamine, eraldamine. |
| --- | --- |

—

sulatamine, eraldamine.

Kvooti ei kohaldata toodete suhtes, mille puhul on lisaks ette nähtud töötlemine viisil, mis annab kvoodi kasutusõiguse, kui niisugune töötlemine toimub jaemüügi- või toitlustusetapil. Tollimaksude vähendamist võib kohaldada ainult inimtoiduks ettenähtud kala suhtes.

(3)  CN-koodide 0306111010 ja 0306119010 alla kuuluvad tooted võib siiski tunnistada kvoodi alla kuuluvaiks, kui tehakse üks või mõlemad järgmistest toimingutest:

| — | külmutatud langustide tükeldamine; |
| --- | --- |

—

külmutatud langustide tükeldamine;

| — | külmutatud langustide kuumtöötlemine, et eemaldada mittesöödav sisemus. |
| --- | --- |

—

külmutatud langustide kuumtöötlemine, et eemaldada mittesöödav sisemus.

(4)  CN-koodide 1605201050 ja 1605209945 alla kuuluvad tooted võib siiski tunnistada kvoodi alla kuuluvaiks, kui tehakse järgmine toiming:

| — | garneelide ja krevettide töötlemine gaasiga, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 1995. aasta direktiivis 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta (EÜT L 61, 18.3.1995, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/52/EÜ (ELT L 204, 26.7.2006, lk 10)). |
| --- | --- |

—

garneelide ja krevettide töötlemine gaasiga, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 1995. aasta direktiivis 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta (EÜT L 61, 18.3.1995, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/52/EÜ (ELT L 204, 26.7.2006, lk 10)).

---

KOMISJONI JA NÕUKOGU AVALDUS

Komisjon ja nõukogu kinnitavad taas, et jääga glasuurimise tava tuleb siduda toote külmutamisega ega saa seega olla töötlemistoiminguks, mis annab kvoodi kasutamise õiguse joonealuse märkuse b tähenduses.

---

| 14.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 825/2007,

13. juuli 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 13. juuli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 48,1 |
| TR | 83,4 |
| XS | 23,6 |
| ZZ | 51,7 |
| 0707 00 05 | TR | 114,3 |
| ZZ | 114,3 |
| 0709 90 70 | TR | 88,7 |
| ZZ | 88,7 |
| 0805 50 10 | AR | 52,7 |
| UY | 55,7 |
| ZA | 57,0 |
| ZZ | 55,1 |
| 0808 10 80 | AR | 87,5 |
| BR | 83,0 |
| CL | 88,0 |
| CN | 100,8 |
| NZ | 102,2 |
| US | 108,3 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 87,8 |
| ZZ | 89,8 |
| 0808 20 50 | AR | 82,8 |
| CL | 86,0 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 119,4 |
| ZZ | 108,3 |
| 0809 10 00 | TR | 192,1 |
| ZZ | 192,1 |
| 0809 20 95 | TR | 294,0 |
| US | 359,1 |
| ZZ | 326,6 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,4 |
| ZZ | 152,4 |
| 0809 40 05 | IL | 128,3 |
| ZZ | 128,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

48,1

TR

83,4

XS

23,6

ZZ

51,7

0707 00 05

TR

114,3

ZZ

114,3

0709 90 70

TR

88,7

ZZ

88,7

0805 50 10

AR

52,7

UY

55,7

ZA

57,0

ZZ

55,1

0808 10 80

AR

87,5

BR

83,0

CL

88,0

CN

100,8

NZ

102,2

US

108,3

UY

60,7

ZA

87,8

ZZ

89,8

0808 20 50

AR

82,8

CL

86,0

NZ

144,9

ZA

119,4

ZZ

108,3

0809 10 00

TR

192,1

ZZ

192,1

0809 20 95

TR

294,0

US

359,1

ZZ

326,6

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,4

ZZ

152,4

0809 40 05

IL

128,3

ZZ

128,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 14.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 826/2007,

13. juuli 2007,

millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruse (EÜ) nr 1898/2005 II peatükis sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 35. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 9. novembri 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (2) võivad sekkumisametid müüa alalise pakkumismenetluse teel teatava koguse nende valduses oleva või sekkumisvarudest ning anda toetust koore, või ja kontsentreeritud või jaoks. Kõnealuse määruse artiklis 25 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul. Lisaks sellele on sätestatud, et hind või toetus võib erineda olenevalt või kavandatud kasutusest, selle rasvasisaldusest ja kasutusviisist. Määruse (EÜ) nr 1898/2005 artiklis 28 osutatud töötlemistagatise suurus tuleks vastavalt kindlaks määrata.

| (2) | Saadud pakkumiste läbivaatamisel selgus, et pakkumist ei peaks jätkama. |
| --- | --- |

(2)

Saadud pakkumiste läbivaatamisel selgus, et pakkumist ei peaks jätkama.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1898/2005 II peatükis sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 35. individuaalset pakkumiskutset ei jätkata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 14. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

---

| 14.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 827/2007,

13. juuli 2007,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 16. juulist 2007

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. juulist 2007 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. juulist 2007 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. juulist 2007 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1816/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 5).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. juulist 2007

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 13,96 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 13,96 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

0,00

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

13,96

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

13,96

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

29.6.2007-12.7.2007

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minneapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 180,35 | 96,77 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 191,58 | 181,58 | 161,58 | 154,83 |
| Lahe lisatasu | — | 14,82 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | 10,10 | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minneapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

180,35

96,77

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

191,58

181,58

161,58

154,83

Lahe lisatasu

—

14,82

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

10,10

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 36,47 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 32,62 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

36,47 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

32,62 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 14.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 828/2007,

13. juuli 2007,

teatavate söödalisandite alaliste ja ajutiste kasutuslubade kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohta, (1) eriti selle artiklit 3, artikli 9d lõiget 1 ja artikli 9e lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (2) eriti selle artiklit 25,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 25 on kehtestatud üleminekumeetmed direktiivi 70/524/EMÜ kohastele söödalisandite loataotlustele, mis on esitatud enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 25 on kehtestatud üleminekumeetmed direktiivi 70/524/EMÜ kohastele söödalisandite loataotlustele, mis on esitatud enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva.

| (3) | Käesoleva määruse lisades loetletud söödalisandite loataotlused on esitatud enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määruse lisades loetletud söödalisandite loataotlused on esitatud enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva.

| (4) | Vastavalt direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 lõikele 4 on esialgsed märkused kõnealuste taotluste kohta esitatud komisjonile enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. Neid taotlusi tuleb seega jätkuvalt käsitleda vastavalt direktiivi 70/524/EMÜ artiklile 4. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 lõikele 4 on esialgsed märkused kõnealuste taotluste kohta esitatud komisjonile enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. Neid taotlusi tuleb seega jätkuvalt käsitleda vastavalt direktiivi 70/524/EMÜ artiklile 4.

| (5) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1436/98 (3) lubati esimest korda ajutiselt kasutada Trichoderma longibrachiatum'i (MUCL 39203) abil toodetud endo-1,4-beeta-ksülanaasipreparaati broilerkanade puhul. Esitati uued andmed, mis toetavad taotlust saada selle preparaadi jaoks tähtajatu kasutusluba broilerite puhul. Hindamine näitab, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a kehtestatud tingimused nimetatud loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda tähtajatu luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse I lisa kohaselt. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1436/98 (3) lubati esimest korda ajutiselt kasutada Trichoderma longibrachiatum'i (MUCL 39203) abil toodetud endo-1,4-beeta-ksülanaasipreparaati broilerkanade puhul. Esitati uued andmed, mis toetavad taotlust saada selle preparaadi jaoks tähtajatu kasutusluba broilerite puhul. Hindamine näitab, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a kehtestatud tingimused nimetatud loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda tähtajatu luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse I lisa kohaselt.

| (6) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1353/2000 (4) lubati esmakordselt ajutiselt kasutada Trichoderma longibrachiatum'i (IMI SD 135) abil toodetud endo-1,4-beeta-ksülanaasipreparaati broilerkalkunite puhul. Esitati uued andmed, mis toetavad taotlust saada selle kalkunitele ettenähtud preparaadi jaoks tähtajatu kasutusluba. Hindamine näitab, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a kehtestatud tingimused nimetatud loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda tähtajatu luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse II lisa kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1353/2000 (4) lubati esmakordselt ajutiselt kasutada Trichoderma longibrachiatum'i (IMI SD 135) abil toodetud endo-1,4-beeta-ksülanaasipreparaati broilerkalkunite puhul. Esitati uued andmed, mis toetavad taotlust saada selle kalkunitele ettenähtud preparaadi jaoks tähtajatu kasutusluba. Hindamine näitab, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a kehtestatud tingimused nimetatud loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda tähtajatu luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse II lisa kohaselt.

| (7) | On esitatud andmed, millega toetatakse taotlust saada neljaks aastaks luba kasutada preparaati astaksantiinirikas Phaffia rhodozyma (ATCC SD-5340) lõhe ja forelli puhul. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) esitas oma arvamuse kõnealuse preparaadi kasutamise kohta 25. jaanuaril 2006. Hindamine näitab, et direktiivi 70/524/EMÜ artikli 9e lõikes 1 kehtestatud tingimused nimetatud loa saamiseks on täidetud. Järelikult tuleks anda neljaks aastaks ajutine luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse III lisa kohaselt. |
| --- | --- |

(7)

On esitatud andmed, millega toetatakse taotlust saada neljaks aastaks luba kasutada preparaati astaksantiinirikas Phaffia rhodozyma (ATCC SD-5340) lõhe ja forelli puhul. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) esitas oma arvamuse kõnealuse preparaadi kasutamise kohta 25. jaanuaril 2006. Hindamine näitab, et direktiivi 70/524/EMÜ artikli 9e lõikes 1 kehtestatud tingimused nimetatud loa saamiseks on täidetud. Järelikult tuleks anda neljaks aastaks ajutine luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse III lisa kohaselt.

| (8) | Kõnealuste taotluse hindamine on näidanud, et on vaja teatavaid meetmeid, et kaitsta töötajaid käesoleva määruse lisades sätestatud söödalisanditega kokkupuutumise eest. Kõnealune kaitse tuleb tagada nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (5) kohaldamisega. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealuste taotluse hindamine on näidanud, et on vaja teatavaid meetmeid, et kaitsta töötajaid käesoleva määruse lisades sätestatud söödalisanditega kokkupuutumise eest. Kõnealune kaitse tuleb tagada nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (5) kohaldamisega.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ensüümide rühma kuuluvat I lisas nimetatud preparaati lubatakse tähtajatult kasutada loomasöötades söödalisandina kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Ensüümide rühma kuuluvat II lisas nimetatud preparaati lubatakse tähtajatult kasutada loomasöötades söödalisandina kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 3

Värvainete, sealhulgas pigmentide, rühma kuuluvat III lisas nimetatud preparaati lubatakse ajutiselt nelja aasta jooksul kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas sätestatud tingimustel.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1800/2004 (ELT L 317, 16.10.2004, lk 37).

1

(2)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 378/2005 (ELT L 59, 5.3.2005, lk 8).

2

(3)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 15.

3

(4)  EÜT L 155, 28.6.2000, lk 15.

4

(5)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/30/EÜ (ELT L 165, 27.6.2007, lk 21).

5

---

I LISA

| EÜ nr | Lisand | Keemiline valem, kirjeldus | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | miinimum sisaldus | Maksimum sisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühikuid täissööda kg kohta |
| Ensüümid |
| E 1641 | Endo-1,4-beeta-ksülanaas
  EC 3.2.1.8 | Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 39203) abil saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega: | tahkel kuju: 1 500 AXC/g (1) |

EÜ nr

Lisand

Keemiline valem, kirjeldus

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

miinimum sisaldus

Maksimum sisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühikuid täissööda kg kohta

Ensüümid

E 1641

Endo-1,4-beeta-ksülanaas

EC 3.2.1.8

Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 39203) abil saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:

tahkel kuju: 1 500 AXC/g (1)

| | vedelal kujul: 200 AXC/ml |
| --- | --- |

vedelal kujul: 200 AXC/ml

Broilerkanad

—

55 AXC

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslik kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 55–100 AXC. |
| --- | --- |

2.

Soovituslik kogus ühe kilogrammi täissööda kohta: 55–100 AXC.

| 3. | Kasutamiseks segajõusöödas, milles on rohkesti tärkliste rühma mittekuuluvaid polüsahhariide (peamiselt arabinoksülaane), nt jõusööt, mis sisaldab üle 50 % nisu. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks segajõusöödas, milles on rohkesti tärkliste rühma mittekuuluvaid polüsahhariide (peamiselt arabinoksülaane), nt jõusööt, mis sisaldab üle 50 % nisu.

Tähtajatu

---

(1)  Üks AXC on ensüümi kogus, mis pH taseme 4,7 ja temperatuuri 30 °C juures vabastab kaera ksülaanist 17,2 mikromooli redutseerivaid suhkruid (maltoosi ekvivalente) minutis.

---

II LISA

| Nr | Lisand | Keemiline valem, kirjeldus | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühikuid täissööda kg kohta |
| Ensüümid |
| E 1617 | Endo-1,4-beeta-ksülanaas
  EC 3.2.1.8 | Trichoderma longibrachiatum'i (IMI SD 135) abil toodetud endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega: | tahkel kujul: 6 000 EPU/g (1) |

Nr

Lisand

Keemiline valem, kirjeldus

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühikuid täissööda kg kohta

Ensüümid

E 1617

Endo-1,4-beeta-ksülanaas

EC 3.2.1.8

Trichoderma longibrachiatum'i (IMI SD 135) abil toodetud endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:

tahkel kujul: 6 000 EPU/g (1)

| | vedelal kujul: 6 000 EPU/ml |
| --- | --- |

vedelal kujul: 6 000 EPU/ml

Broilerkalkunid

—

1 050 EPU

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus

| 2. | Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta: 1 050–3 000 EPU. |
| --- | --- |

2.

Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta: 1 050–3 000 EPU.

| 3. | Kasutamiseks segajõusöödas, milles on rohkesti tärkliste rühma mittekuuluvaid polüsahhariide (peamiselt arabinoksülaane), nt jõusööt, mis sisaldab üle 40 % nisu. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks segajõusöödas, milles on rohkesti tärkliste rühma mittekuuluvaid polüsahhariide (peamiselt arabinoksülaane), nt jõusööt, mis sisaldab üle 40 % nisu.

Tähtajatu

---

(1)  Üks EPU on ensüümi kogus, mis pH tasemel 4,7 ja temperatuuril 30 °C vabastab kaera/speltanisu ksülaanist 0,0083 mikromooli redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalente) minutis.

---

III LISA

| EÜ nr | Lisand | Keemiline valem, kirjeldus | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimum sisaldus | Maksimum sisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Milligrammi 1 kg täissööda kohta |
| Värvained, sealhulgas pigmendid |
| E 161y | Astaksantiinirikas

  Phaffia rhodozyma

  (ATCC SD-5340) | Pärmi Phaffia rhodozyma (ATCC SD-5340) kontsentreeritud biomass, inaktiveeritud, sisaldab söödalisandi 1 kg kohta vähemalt 10,0 g astaksantiini | Lõhe | — | — | 100 | Maksimumsisaldus on väljendatud astaksantiinina.
  Kasutamine lubatud ainult alates kuue kuu vanusest.
  Söödalisandi ja kantaksantiini segu on lubatud tingimusel, et astaksantiini ja kantaksantiini üldkontsentratsioon ei ületa täissöödas 100 mg/kg. | 3. august 2011 |
| Forell | — | 100 |

EÜ nr

Lisand

Keemiline valem, kirjeldus

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimum sisaldus

Maksimum sisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Milligrammi 1 kg täissööda kohta

Värvained, sealhulgas pigmendid

E 161y

Astaksantiinirikas

Phaffia rhodozyma

(ATCC SD-5340)

Pärmi Phaffia rhodozyma (ATCC SD-5340) kontsentreeritud biomass, inaktiveeritud, sisaldab söödalisandi 1 kg kohta vähemalt 10,0 g astaksantiini

Lõhe

—

—

100

Maksimumsisaldus on väljendatud astaksantiinina.

Kasutamine lubatud ainult alates kuue kuu vanusest.

Söödalisandi ja kantaksantiini segu on lubatud tingimusel, et astaksantiini ja kantaksantiini üldkontsentratsioon ei ületa täissöödas 100 mg/kg.

3. august 2011

Forell

—

100

---

DIREKTIIVID

| 14.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/17

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2007/36/EÜ,

11. juuli 2007,

noteeritud äriühingute aktsionäride teatavate õiguste kasutamise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 44 ja 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon osutas oma 21. mai 2003. aasta teatises „Äriühinguõiguse ajakohastamine ja ühingujuhtimise tugevdamine Euroopa Liidus – arengukava”, et tuleks teha uusi oludele vastavaid algatusi aktsionäride õiguste tugevdamiseks noteeritud äriühingutes ning et kiires korras tuleks lahendada piiriülese hääletamisega seotud probleemid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon osutas oma 21. mai 2003. aasta teatises „Äriühinguõiguse ajakohastamine ja ühingujuhtimise tugevdamine Euroopa Liidus – arengukava”, et tuleks teha uusi oludele vastavaid algatusi aktsionäride õiguste tugevdamiseks noteeritud äriühingutes ning et kiires korras tuleks lahendada piiriülese hääletamisega seotud probleemid.

| (2) | Euroopa Parlament väljendas oma 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonis (3) toetust komisjoni kavatsusele tugevdada aktsionäride õigusi, eelkõige laiendades läbipaistvuseeskirju, volituse alusel hääletamise õigusi ja võimalust osaleda üldkoosolekul elektrooniliste vahendite abil ning tagades piiriülese hääleõiguse kasutamise. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlament väljendas oma 21. aprilli 2004. aasta resolutsioonis (3) toetust komisjoni kavatsusele tugevdada aktsionäride õigusi, eelkõige laiendades läbipaistvuseeskirju, volituse alusel hääletamise õigusi ja võimalust osaleda üldkoosolekul elektrooniliste vahendite abil ning tagades piiriülese hääleõiguse kasutamise.

| (3) | Hääleõigusega aktsiate omanikel peaks olema võimalik kasutada seda õigust, eeldusel et see kajastub hinnas, mis tuleb maksta nende aktsiate omandamise eest. Lisaks sellele on tõhus kontroll aktsionäri poolt usaldusväärse ühingujuhtimise eeldus ning seetõttu tuleks seda edendada ja soodustada. Seetõttu on vaja võtta meetmeid liikmesriikide seaduste ühtlustamiseks. Tuleks kõrvaldada tõkked, mis takistavad aktsionäre hääletamast, näiteks hääleõiguse kasutamise sõltuvusse seadmine aktsiate blokeerimisest teatava ajavahemiku jooksul enne üldkoosolekut. Siiski ei mõjuta käesolev direktiiv kehtivaid ühenduse õigusakte, millega reguleeritakse ühisinvesteerimisettevõtjate poolt emiteeritud osakuid või nendes ettevõtjates omandatud või võõrandatud osakuid. |
| --- | --- |

(3)

Hääleõigusega aktsiate omanikel peaks olema võimalik kasutada seda õigust, eeldusel et see kajastub hinnas, mis tuleb maksta nende aktsiate omandamise eest. Lisaks sellele on tõhus kontroll aktsionäri poolt usaldusväärse ühingujuhtimise eeldus ning seetõttu tuleks seda edendada ja soodustada. Seetõttu on vaja võtta meetmeid liikmesriikide seaduste ühtlustamiseks. Tuleks kõrvaldada tõkked, mis takistavad aktsionäre hääletamast, näiteks hääleõiguse kasutamise sõltuvusse seadmine aktsiate blokeerimisest teatava ajavahemiku jooksul enne üldkoosolekut. Siiski ei mõjuta käesolev direktiiv kehtivaid ühenduse õigusakte, millega reguleeritakse ühisinvesteerimisettevõtjate poolt emiteeritud osakuid või nendes ettevõtjates omandatud või võõrandatud osakuid.

| (4) | Olemasolevad ühenduse õigusaktid ei ole selle eesmärgi saavutamiseks piisavad. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiivis 2001/34/EÜ (mis käsitleb väärtpaberite ametlikku noteerimist väärtpaberibörsil ja nende väärtpaberite kohta avaldatavat teavet) (4) keskendutakse teabele, mida emitendid peavad turule avaldama, ega käsitleta seega aktsionäride hääletamisprotsessi. Lisaks sellele kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) (5) emitentidele kohustus teha kättesaadavaks teatav teave ja dokumendid, mis on seotud üldkoosolekutega, kuid kõnealune teave ja dokumendid tuleb kättesaadavaks teha emitendi asukohaliikmesriigis. Seetõttu tuleks kehtestada teatud miinimumstandardid, et kaitsta investoreid ning toetada aktsionäride hääleõigusega aktsiatest tulenevate õiguste sujuvat ja tõhusat kasutamist. Muude õiguste kui hääleõiguse puhul on liikmesriikidel vabadus laiendada nende miinimumstandardite kohaldamist ka hääleõiguseta aktsiatele juhul, kui seda pole veel tehtud. |
| --- | --- |

(4)

Olemasolevad ühenduse õigusaktid ei ole selle eesmärgi saavutamiseks piisavad. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiivis 2001/34/EÜ (mis käsitleb väärtpaberite ametlikku noteerimist väärtpaberibörsil ja nende väärtpaberite kohta avaldatavat teavet) (4) keskendutakse teabele, mida emitendid peavad turule avaldama, ega käsitleta seega aktsionäride hääletamisprotsessi. Lisaks sellele kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) (5) emitentidele kohustus teha kättesaadavaks teatav teave ja dokumendid, mis on seotud üldkoosolekutega, kuid kõnealune teave ja dokumendid tuleb kättesaadavaks teha emitendi asukohaliikmesriigis. Seetõttu tuleks kehtestada teatud miinimumstandardid, et kaitsta investoreid ning toetada aktsionäride hääleõigusega aktsiatest tulenevate õiguste sujuvat ja tõhusat kasutamist. Muude õiguste kui hääleõiguse puhul on liikmesriikidel vabadus laiendada nende miinimumstandardite kohaldamist ka hääleõiguseta aktsiatele juhul, kui seda pole veel tehtud.

| (5) | Märkimisväärne osa noteeritud äriühingute aktsiatest kuulub aktsionäridele, kes ei ole residendid liikmesriigis, kus on äriühingu registreeritud asukoht. Mitteresidentidest aktsionärid peaksid saama kasutada oma õigusi seoses üldkoosolekutega sama hõlpsasti kui aktsionärid, kes on liikmesriigis, kus on äriühingu registreeritud asukoht, residendid. See nõuab selliste olemasolevate tõkete kõrvaldamist, mis takistavad mitteresidentidest aktsionäride juurdepääsu üldkoosolekuga seotud teabele ja hääleõiguse kasutamist üldkoosolekul füüsiliselt osalemata. Nende tõkete kõrvaldamisest saaksid kasu ka residentidest aktsionärid, kes ei osale või ei saa osaleda üldkoosolekul. |
| --- | --- |

(5)

Märkimisväärne osa noteeritud äriühingute aktsiatest kuulub aktsionäridele, kes ei ole residendid liikmesriigis, kus on äriühingu registreeritud asukoht. Mitteresidentidest aktsionärid peaksid saama kasutada oma õigusi seoses üldkoosolekutega sama hõlpsasti kui aktsionärid, kes on liikmesriigis, kus on äriühingu registreeritud asukoht, residendid. See nõuab selliste olemasolevate tõkete kõrvaldamist, mis takistavad mitteresidentidest aktsionäride juurdepääsu üldkoosolekuga seotud teabele ja hääleõiguse kasutamist üldkoosolekul füüsiliselt osalemata. Nende tõkete kõrvaldamisest saaksid kasu ka residentidest aktsionärid, kes ei osale või ei saa osaleda üldkoosolekul.

| (6) | Aktsionärid peaksid saama üldkoosolekul või enne seda informeeritult hääletada, olenemata nende residentsusest. Kõigil aktsionäridel peaks olema piisavalt aega üldkoosolekule esitatavate dokumentidega tutvumiseks ja otsustamiseks, kuidas nad oma aktsiate alusel hääletavad. Selleks tuleks teatada üldkoosolekust õigeaegselt ning aktsionäridele tuleks esitada täielik teave, mis kavatsetakse üldkoosolekule esitada. Tuleks kasutada nüüdisaegse tehnoloogia pakutavaid võimalusi, et teha teave viivitamatult kättesaadavaks. Käesolevas direktiivis eeldatakse, et kõigil noteeritud äriühingutel on juba veebileht. |
| --- | --- |

(6)

Aktsionärid peaksid saama üldkoosolekul või enne seda informeeritult hääletada, olenemata nende residentsusest. Kõigil aktsionäridel peaks olema piisavalt aega üldkoosolekule esitatavate dokumentidega tutvumiseks ja otsustamiseks, kuidas nad oma aktsiate alusel hääletavad. Selleks tuleks teatada üldkoosolekust õigeaegselt ning aktsionäridele tuleks esitada täielik teave, mis kavatsetakse üldkoosolekule esitada. Tuleks kasutada nüüdisaegse tehnoloogia pakutavaid võimalusi, et teha teave viivitamatult kättesaadavaks. Käesolevas direktiivis eeldatakse, et kõigil noteeritud äriühingutel on juba veebileht.

| (7) | Aktsionäridel peaks olema põhimõtteliselt võimalus panna küsimusi üldkoosoleku päevakorda ja esitada otsuse eelnõusid päevakorras olevate küsimuste kohta. Ilma et see piiraks ühenduses praegu kasutatavaid erinevaid tähtaegu ja üksikasjalikke eeskirju, peaks nende kahe õiguse kasutamine olema allutatud kahele põhireeglile: nende õiguste kasutamiseks nõutav piirmäär ei tohiks olla kõrgem kui 5 % äriühingu aktsiakapitalist ja kõik aktsionärid peaksid igal juhul saama päevakorra lõpliku versiooni kätte piisavalt vara, et valmistuda iga päevakorras oleva küsimuse arutamiseks ja hääletamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Aktsionäridel peaks olema põhimõtteliselt võimalus panna küsimusi üldkoosoleku päevakorda ja esitada otsuse eelnõusid päevakorras olevate küsimuste kohta. Ilma et see piiraks ühenduses praegu kasutatavaid erinevaid tähtaegu ja üksikasjalikke eeskirju, peaks nende kahe õiguse kasutamine olema allutatud kahele põhireeglile: nende õiguste kasutamiseks nõutav piirmäär ei tohiks olla kõrgem kui 5 % äriühingu aktsiakapitalist ja kõik aktsionärid peaksid igal juhul saama päevakorra lõpliku versiooni kätte piisavalt vara, et valmistuda iga päevakorras oleva küsimuse arutamiseks ja hääletamiseks.

| (8) | Igal aktsionäril peaks põhimõtteliselt olema võimalus esitada üldkoosoleku päevakorras olevate küsimustega seotud küsimusi ja saada neile vastus, samas kui eeskirjad selle kohta, kuidas ja millal tuleb küsimused esitada ning nendele vastata, tuleks jätta liikmesriikide otsustada. |
| --- | --- |

(8)

Igal aktsionäril peaks põhimõtteliselt olema võimalus esitada üldkoosoleku päevakorras olevate küsimustega seotud küsimusi ja saada neile vastus, samas kui eeskirjad selle kohta, kuidas ja millal tuleb küsimused esitada ning nendele vastata, tuleks jätta liikmesriikide otsustada.

| (9) | Äriühingutele ei tohiks seada õiguslikke tõkkeid, kui nad pakuvad oma aktsionäridele võimalust osaleda üldkoosolekul mis tahes elektrooniliste vahendite abil. Üldkoosolekul isiklikult viibimata hääletamise suhtes, toimugu see kirja teel või elektrooniliste vahendite abil, ei tohiks kohaldada piiranguid, välja arvatud neid, mida on vaja isiku tuvastamiseks ja elektroonilise side turvamiseks. Siiski ei tohiks see takistada liikmesriike võtmast vastu eeskirju, mille eesmärk on tagada, et hääletamistulemused kajastavad aktsionäride kavatsusi kõikides olukordades, sealhulgas eeskirju, mille eesmärk on käsitleda juhtumeid, mil uued asjaolud tekivad või ilmnevad pärast seda, kui aktsionär on andnud oma hääle kirja teel või elektrooniliste vahendite abil. |
| --- | --- |

(9)

Äriühingutele ei tohiks seada õiguslikke tõkkeid, kui nad pakuvad oma aktsionäridele võimalust osaleda üldkoosolekul mis tahes elektrooniliste vahendite abil. Üldkoosolekul isiklikult viibimata hääletamise suhtes, toimugu see kirja teel või elektrooniliste vahendite abil, ei tohiks kohaldada piiranguid, välja arvatud neid, mida on vaja isiku tuvastamiseks ja elektroonilise side turvamiseks. Siiski ei tohiks see takistada liikmesriike võtmast vastu eeskirju, mille eesmärk on tagada, et hääletamistulemused kajastavad aktsionäride kavatsusi kõikides olukordades, sealhulgas eeskirju, mille eesmärk on käsitleda juhtumeid, mil uued asjaolud tekivad või ilmnevad pärast seda, kui aktsionär on andnud oma hääle kirja teel või elektrooniliste vahendite abil.

| (10) | Hea ühingujuhtimine nõuab sujuvat ja tõhusat volituse alusel hääletamise protsessi. Seega tuleks kõrvaldada olemasolevad piirangud ja tõkked, mis teevad volituse alusel hääletamise tülikaks ja kulukaks. Kuid hea ühingujuhtimine nõuab ka piisavaid kaitsemeetmeid volituse alusel hääletamise võimaliku kuritarvitamise vastu. Sellepärast peaks volitatud esindaja olema kohustatud järgima võimalikke aktsionäri antud juhiseid ja liikmesriikidel peaks olema võimalik võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada, et volitatud esindaja ei tegutseks muudes kui aktsionäri huvides, olenemata huvide konflikti allikast. Võimaliku kuritarvitamise vastased meetmed võivad eelkõige seisneda liikmesriikide vastuvõetavas korras, mis reguleerib selliste isikute tegevust, kes koguvad aktiivselt volitusi või kes on tegelikkuses kogunud rohkem kui teatava olulise arvu volitusi, ning mille eesmärgiks on eelkõige tagada usaldusväärsuse ja läbipaistvuse piisav tase. Aktsionäridel on käesoleva direktiivi kohaselt piiramata õigus määrata selliseid isikuid volitatud esindajaks üldkoosolekul aktsionäri nimel osalema ja hääletama. Käesolev direktiiv ei mõjuta siiski liikmesriikide poolt selliste isikute suhtes kohaldatavaid eeskirju või sanktsioone, juhul kui hääletamisel on kogutud volitusi kasutatud pettuse eesmärgil. Lisaks sellele ei kohusta käesolev direktiiv äriühinguid kontrollima, kas volitatud esindaja hääletab vastavalt teda määranud aktsionäri hääletamisjuhistele. |
| --- | --- |

(10)

Hea ühingujuhtimine nõuab sujuvat ja tõhusat volituse alusel hääletamise protsessi. Seega tuleks kõrvaldada olemasolevad piirangud ja tõkked, mis teevad volituse alusel hääletamise tülikaks ja kulukaks. Kuid hea ühingujuhtimine nõuab ka piisavaid kaitsemeetmeid volituse alusel hääletamise võimaliku kuritarvitamise vastu. Sellepärast peaks volitatud esindaja olema kohustatud järgima võimalikke aktsionäri antud juhiseid ja liikmesriikidel peaks olema võimalik võtta asjakohaseid meetmeid, et tagada, et volitatud esindaja ei tegutseks muudes kui aktsionäri huvides, olenemata huvide konflikti allikast. Võimaliku kuritarvitamise vastased meetmed võivad eelkõige seisneda liikmesriikide vastuvõetavas korras, mis reguleerib selliste isikute tegevust, kes koguvad aktiivselt volitusi või kes on tegelikkuses kogunud rohkem kui teatava olulise arvu volitusi, ning mille eesmärgiks on eelkõige tagada usaldusväärsuse ja läbipaistvuse piisav tase. Aktsionäridel on käesoleva direktiivi kohaselt piiramata õigus määrata selliseid isikuid volitatud esindajaks üldkoosolekul aktsionäri nimel osalema ja hääletama. Käesolev direktiiv ei mõjuta siiski liikmesriikide poolt selliste isikute suhtes kohaldatavaid eeskirju või sanktsioone, juhul kui hääletamisel on kogutud volitusi kasutatud pettuse eesmärgil. Lisaks sellele ei kohusta käesolev direktiiv äriühinguid kontrollima, kas volitatud esindaja hääletab vastavalt teda määranud aktsionäri hääletamisjuhistele.

| (11) | Finantsvahendajate osalemise korral sõltub juhiste alusel hääletamine suurel määral vahendajate keti tõhususest, kuna investorid ei saa tihti kasutada oma aktsiatest tulenevat hääleõigust ilma kõigi ketti kuuluvate vahendajate, kellel ei pruugi olla aktsiate suhtes majanduslikku huvi, koostööta. Võimaldamaks investoril kasutada oma hääleõigust piiriülestest olukordades, on seetõttu oluline, et vahendajad hõlbustaksid hääleõiguse kasutamist. Tagamaks, et investoritel oleks juurdepääs tõhusatele hääletamisteenustele ja et hääleõigust kasutataks kooskõlas nende investorite antud juhistega, peaks komisjon kõnealust küsimust soovituse kontekstis täiendavalt käsitlema. |
| --- | --- |

(11)

Finantsvahendajate osalemise korral sõltub juhiste alusel hääletamine suurel määral vahendajate keti tõhususest, kuna investorid ei saa tihti kasutada oma aktsiatest tulenevat hääleõigust ilma kõigi ketti kuuluvate vahendajate, kellel ei pruugi olla aktsiate suhtes majanduslikku huvi, koostööta. Võimaldamaks investoril kasutada oma hääleõigust piiriülestest olukordades, on seetõttu oluline, et vahendajad hõlbustaksid hääleõiguse kasutamist. Tagamaks, et investoritel oleks juurdepääs tõhusatele hääletamisteenustele ja et hääleõigust kasutataks kooskõlas nende investorite antud juhistega, peaks komisjon kõnealust küsimust soovituse kontekstis täiendavalt käsitlema.

| (12) | Enne üldkoosolekut kirja teel või elektrooniliste vahendite abil antud häälte haldus-, juht- või järelevalveorganile ja üldsusele teatavaks tegemise ajahetk on ühingujuhtimise oluline küsimus, mistõttu võivad selle otsustada liikmesriigid. |
| --- | --- |

(12)

Enne üldkoosolekut kirja teel või elektrooniliste vahendite abil antud häälte haldus-, juht- või järelevalveorganile ja üldsusele teatavaks tegemise ajahetk on ühingujuhtimise oluline küsimus, mistõttu võivad selle otsustada liikmesriigid.

| (13) | Hääletamistulemused tuleks kindlaks teha meetoditega, mis kajastavad aktsionäride väljendatud hääletamiskavatsusi, ja pärast üldkoosolekut tuleks need avaldada vähemalt äriühingu veebilehel. |
| --- | --- |

(13)

Hääletamistulemused tuleks kindlaks teha meetoditega, mis kajastavad aktsionäride väljendatud hääletamiskavatsusi, ja pärast üldkoosolekut tuleks need avaldada vähemalt äriühingu veebilehel.

| (14) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt aktsionäride hääleõiguse tõhusat kasutamist kõikjal ühenduses, ei suuda liikmesriigid kehtivate ühenduse õigusaktide alusel piisavalt saavutada ning seetõttu on seda võetavate meetmete ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(14)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt aktsionäride hääleõiguse tõhusat kasutamist kõikjal ühenduses, ei suuda liikmesriigid kehtivate ühenduse õigusaktide alusel piisavalt saavutada ning seetõttu on seda võetavate meetmete ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (15) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (6) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid üldsusele kättesaadavaks tegema, |
| --- | --- |

(15)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (6) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid üldsusele kättesaadavaks tegema,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse nõuded aktsionäride teatavate, hääleõigusega aktsiatest tulenevate õiguste kasutamise suhtes seoses nende äriühingute üldkoosolekutega, mille registreeritud asukoht on liikmesriigis ja mille aktsiatega kaubeldakse reguleeritud turul, mis asub või tegutseb liikmesriigis.

2.   Käesolevas direktiivis käsitletavaid küsimusi on pädev reguleerima liikmesriik, kus on äriühingu registreeritud asukoht, ja viited „kohaldatavale õigusele” on viited selle liikmesriigi õigusele.

3.   Liikmesriigid võivad vabastada käesoleva direktiivi kohaldamisest järgmist liiki äriühingud:

| a) | ühisinvesteerimisettevõtjad nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/611/EMÜ (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (7) artikli 1 lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

ühisinvesteerimisettevõtjad nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/611/EMÜ (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) (7) artikli 1 lõike 2 tähenduses;

| b) | ettevõtjad, kelle ainus eesmärk on üldsuselt saadud kapitali ühine investeerimine ja kes tegutsevad riski hajutamise põhimõttel ning kes ei püüa õiguslikult ega juhtkonna kaudu kontrollida emitente, kelle investeeringutel nende tegevus põhineb, eeldusel et neil ühisinvesteerimisettevõtjatel on tegevusluba ja et pädevad asutused teostavad nende üle järelevalvet ning et ühisinvesteerimisettevõtjatel on depositoorium direktiivi 85/611/EMÜ tähenduses; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad, kelle ainus eesmärk on üldsuselt saadud kapitali ühine investeerimine ja kes tegutsevad riski hajutamise põhimõttel ning kes ei püüa õiguslikult ega juhtkonna kaudu kontrollida emitente, kelle investeeringutel nende tegevus põhineb, eeldusel et neil ühisinvesteerimisettevõtjatel on tegevusluba ja et pädevad asutused teostavad nende üle järelevalvet ning et ühisinvesteerimisettevõtjatel on depositoorium direktiivi 85/611/EMÜ tähenduses;

| c) | ühistud. |
| --- | --- |

c)

ühistud.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „reguleeritud turg” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (8) artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud turg; |
| --- | --- |

a)

„reguleeritud turg” – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (8) artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud turg;

| b) | „aktsionär” – füüsiline või juriidiline isik, keda kohaldatava õiguse kohaselt tunnustatakse aktsionärina; |
| --- | --- |

b)

„aktsionär” – füüsiline või juriidiline isik, keda kohaldatava õiguse kohaselt tunnustatakse aktsionärina;

| c) | „volitus” – füüsilise või juriidilise isiku volitamine aktsionäri poolt aktsionäri mõne õiguse või kõigi õiguste kasutamiseks üldkoosolekul tema nimel. |
| --- | --- |

c)

„volitus” – füüsilise või juriidilise isiku volitamine aktsionäri poolt aktsionäri mõne õiguse või kõigi õiguste kasutamiseks üldkoosolekul tema nimel.

Artikkel 3

Täiendavad siseriiklikud meetmed

Käesoleva direktiiviga ei takistata liikmesriike kehtestamast äriühingutele lisakohustusi või võtmast muul viisil lisameetmeid, et hõlbustada käesolevas direktiivis osutatud õiguste kasutamist aktsionäride poolt.

II   PEATÜKK

AKTSIONÄRIDE ÜLDKOOSOLEK

Artikkel 4

Aktsionäride võrdne kohtlemine

Äriühing tagab kõigi üldkoosolekul osalemise ja hääleõiguse kasutamise õiguste osas samas seisus olevate aktsionäride võrdse kohtlemise.

Artikkel 5

Teave enne üldkoosolekut

1.   Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ (ülevõtmispakkumiste kohta) (9) artikli 9 lõike 4 ja artikli 11 lõike 4 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et äriühing edastab üldkoosoleku kutse ühel käesoleva artikli lõikes 2 loetletud viisil hiljemalt kahekümne esimesel päeval enne koosoleku toimumise päeva.

Liikmesriigid võivad sätestada, et juhul kui äriühing võimaldab hääletamist elektrooniliste vahendite abil, millele kõik aktsionärid omavad juurdepääsu, võib aktsionäride üldkoosolek otsustada, et erakorralise üldkoosoleku kutse edastatakse ühel käesoleva artikli lõikes 2 loetletud viisil hiljemalt neljateistkümnendal päeval enne koosoleku toimumise päeva. Kõnealuse otsuse peab vastu võtma vähemalt kahekolmandikulise enamusega üldkoosolekul esindatud aktsiatega või märgitud aktsiakapitaliga seotud häältest ja see ei kehti kauem kui järgmise korralise üldkoosolekuni.

Liikmesriigid ei pea esimeses ja teises lõigus osutatud miinimumtähtaegu kohaldama teise või sellele järgneva üldkoosoleku kutse puhul, mis edastatakse seetõttu, et esimese kutsega kokku kutsutud koosolekuks ei saavutatud kvoorumit, tingimusel et käesolevat artiklit on järgitud esimese kutse edastamisel, ühtegi uut küsimust ei ole päevakorda lisatud ja viimase kutse ning üldkoosoleku toimumispäeva vahele jääb vähemalt kümme päeva.

2.   Ilma et see piiraks artikli 1 lõikes 2 määratletud pädeva liikmesriigi kehtestatud täiendavaid teatamis- või avaldamisnõudeid, on äriühing kohustatud edastama käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kutse sellisel viisil, mis tagab sellele kiire ja mittediskrimineeriva juurdepääsu. Liikmesriik nõuab äriühingult selliste teabevahendite kasutamist, mille puhul saab põhjendatult eeldada teabe tõhusat levitamist üldsusele kogu ühenduses. Liikmesriik ei või kehtestada kohustust kasutada vaid nende ettevõtjate teabevahendeid, kellel on nimetatud liikmesriigi territooriumil asutatud tegevuskoht.

Liikmesriigid ei pea kohaldama esimest lõiku äriühingute suhtes, kes on võimelised tuvastama oma aktsionäride nimed ja aadressid kehtivast aktsiaraamatust, tingimusel et äriühingul on kohustus saata kutse kõikidele aktsiaraamatusse kantud aktsionäridele.

Kummalgi juhul ei või äriühing võtta eritasu kutse edastamise eest ettenähtud viisil.

3.   Lõikes 1 nimetatud kutse peab vähemalt:

| a) | osutama täpselt, millal ja kus üldkoosolek toimub ning milline on selle kavandatav päevakord; |
| --- | --- |

a)

osutama täpselt, millal ja kus üldkoosolek toimub ning milline on selle kavandatav päevakord;

| b) | sisaldama selget ja täpset kirjeldust protseduuride kohta, mida aktsionärid peavad üldkoosolekul osalemiseks ja hääletamiseks järgima. See hõlmab teavet järgmise kohta:






  i) | artikli 6 kohaselt aktsionäride kasutada olevad õigused sel määral, mil neid saab kasutada pärast kutse edastamist, ja artikli 9 kohaselt aktsionäride kasutada olevad õigused ning nende õiguste kasutamise tähtajad; kutses võib piirduda ainult selliste õiguste kasutamise tähtaegade esitamisega, tingimusel et selles on viidatud neid õigusi käsitlevale üksikasjalikumale teabele, mis on tehtud kättesaadavaks äriühingu veebilehel; |
| --- | --- | --- |

b)

sisaldama selget ja täpset kirjeldust protseduuride kohta, mida aktsionärid peavad üldkoosolekul osalemiseks ja hääletamiseks järgima. See hõlmab teavet järgmise kohta:

i)

artikli 6 kohaselt aktsionäride kasutada olevad õigused sel määral, mil neid saab kasutada pärast kutse edastamist, ja artikli 9 kohaselt aktsionäride kasutada olevad õigused ning nende õiguste kasutamise tähtajad; kutses võib piirduda ainult selliste õiguste kasutamise tähtaegade esitamisega, tingimusel et selles on viidatud neid õigusi käsitlevale üksikasjalikumale teabele, mis on tehtud kättesaadavaks äriühingu veebilehel;

| ii) | volituse alusel hääletamise protseduur, eriti vormid, mida tuleb kasutada volituse alusel hääletamiseks, ja viisid, kuidas äriühing on valmis võtma vastu elektroonilisi teatisi volitatud esindajate määramise kohta, ja |
| --- | --- |

ii)

volituse alusel hääletamise protseduur, eriti vormid, mida tuleb kasutada volituse alusel hääletamiseks, ja viisid, kuidas äriühing on valmis võtma vastu elektroonilisi teatisi volitatud esindajate määramise kohta, ja

| iii) | kui see on asjakohane, kirja teel või elektrooniliste vahendite abil hääletamise protseduur; |
| --- | --- |

iii)

kui see on asjakohane, kirja teel või elektrooniliste vahendite abil hääletamise protseduur;

| c) | teatama, kui see on asjakohane, artikli 7 lõikes 2 määratletud registreerimiskuupäeva ja selgitama, et ainult nendel isikutel, kes on sellel kuupäeval aktsionärid, on õigus üldkoosolekul osaleda ja hääletada; |
| --- | --- |

c)

teatama, kui see on asjakohane, artikli 7 lõikes 2 määratletud registreerimiskuupäeva ja selgitama, et ainult nendel isikutel, kes on sellel kuupäeval aktsionärid, on õigus üldkoosolekul osaleda ja hääletada;

| d) | viitama sellele, kust ja kuidas on võimalik saada lõike 4 punktis c ja d osutatud dokumentide ja otsuste eelnõude täistekst; |
| --- | --- |

d)

viitama sellele, kust ja kuidas on võimalik saada lõike 4 punktis c ja d osutatud dokumentide ja otsuste eelnõude täistekst;

| e) | viitama veebilehe aadressile, kus tehakse kättesaadavaks lõikes 4 osutatud teave. |
| --- | --- |

e)

viitama veebilehe aadressile, kus tehakse kättesaadavaks lõikes 4 osutatud teave.

4.   Liikmesriigid tagavad, et katkematuks ajavahemikuks, mis algab hiljemalt kahekümne esimesel päeval enne üldkoosoleku toimumise päeva ja hõlmab koosoleku toimumise päeva, teeb äriühing aktsionäridele oma veebilehel kättesaadavaks vähemalt järgmise teabe:

| a) | lõikes 1 osutatud kutse; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud kutse;

| b) | aktsiate ja hääleõiguste koguarv kutse edastamise päeval (sealhulgas eraldi koguarvud iga aktsiate liigi kohta, kui äriühingu aktsiakapital on jaotatud kaheks või enamaks aktsiate liigiks); |
| --- | --- |

b)

aktsiate ja hääleõiguste koguarv kutse edastamise päeval (sealhulgas eraldi koguarvud iga aktsiate liigi kohta, kui äriühingu aktsiakapital on jaotatud kaheks või enamaks aktsiate liigiks);

| c) | üldkoosolekule esitatavad dokumendid; |
| --- | --- |

c)

üldkoosolekule esitatavad dokumendid;

| d) | otsuse eelnõu või otsuse vastuvõtmise ettepaneku puudumisel kohaldatava õiguse alusel määratud äriühingu pädeva organi selgitav märkus iga üldkoosoleku kavandatavas päevakorras oleva küsimuse kohta; lisaks sellele lisatakse veebilehele aktsionäride esitatud otsuste eelnõud võimalikult kiiresti pärast seda, kui äriühing on need kätte saanud; |
| --- | --- |

d)

otsuse eelnõu või otsuse vastuvõtmise ettepaneku puudumisel kohaldatava õiguse alusel määratud äriühingu pädeva organi selgitav märkus iga üldkoosoleku kavandatavas päevakorras oleva küsimuse kohta; lisaks sellele lisatakse veebilehele aktsionäride esitatud otsuste eelnõud võimalikult kiiresti pärast seda, kui äriühing on need kätte saanud;

| e) | kui see on asjakohane, vormid, mida tuleb kasutada volituse alusel ja kirja teel hääletamiseks, välja arvatud juhul, kui need vormid on saadetud otse igale aktsionärile. |
| --- | --- |

e)

kui see on asjakohane, vormid, mida tuleb kasutada volituse alusel ja kirja teel hääletamiseks, välja arvatud juhul, kui need vormid on saadetud otse igale aktsionärile.

Kui punktis e osutatud vorme pole tehnilistel põhjustel võimalik Internetis kättesaadavaks teha, osutab äriühing oma veebilehel, kuidas on võimalik saada vorme paberil. Sel juhul on äriühing kohustatud saatma vormid postiteenuste abil ja tasuta igale aktsionärile, kes seda soovib.

Kui direktiivi 2004/25/EÜ artikli 9 lõike 4 või artikli 11 lõike 4 või käesoleva artikli lõike 1 teise lõigu kohaselt edastatakse üldkoosoleku kutse hiljem kui kahekümne esimesel päeval enne koosoleku toimumise päeva, lühendatakse käesolevas lõikes toodud ajavahemikku vastavalt.

Artikkel 6

Õigus lisada küsimusi üldkoosoleku päevakorda ja esitada otsuse eelnõusid

1.   Liikmesriigid tagavad, et üksikult või ühiselt tegutsevatel aktsionäridel on:

| a) | õigus lisada küsimusi üldkoosoleku päevakorda, tingimusel et iga sellise küsimusega koos esitatakse põhjendus või otsuse eelnõu üldkoosolekul vastu võtmiseks, ning |
| --- | --- |

a)

õigus lisada küsimusi üldkoosoleku päevakorda, tingimusel et iga sellise küsimusega koos esitatakse põhjendus või otsuse eelnõu üldkoosolekul vastu võtmiseks, ning

| b) | õigus esitada otsuste eelnõusid üldkoosoleku päevakorras olevate või päevakorda lisatavate küsimuste kohta. |
| --- | --- |

b)

õigus esitada otsuste eelnõusid üldkoosoleku päevakorras olevate või päevakorda lisatavate küsimuste kohta.

Liikmesriigid võivad sätestada, et punktis a nimetatud õigust võib kasutada ainult korralise üldkoosoleku puhul, tingimusel et üksikult või ühiselt tegutsevatel aktsionäridel on õigus kokku kutsuda erakorraline üldkoosolek või nõuda, et äriühing kutsuks kokku erakorralise üldkoosoleku, mille päevakorda kuuluvad vähemalt kõik need küsimused, mida nimetatud aktsionärid nõuavad.

Liikmesriigid võivad ette näha, et neid õigusi kasutatakse kirjalikult (postiteenuste või elektrooniliste vahendite abil).

2.   Kui mis tahes lõikes 1 nimetatud õiguse suhtes kohaldatakse tingimust, et asjaomasel aktsionäril või asjaomastel aktsionäridel peab olema äriühingus teatav miinimumosalus, ei ületa see miinimumosalus 5 % äriühingu aktsiakapitalist.

3.   Iga liikmesriik määrab viitega teatavale päevade arvule enne üldkoosolekut või selle kokkukutsumist kindlaks ühe tähtpäeva, milleni aktsionärid võivad kasutada lõike 1 punktis a osutatud õigust. Samal viisil võib iga liikmesriik määrata kindlaks tähtaja lõike 1 punktis b osutatud õiguse kasutamiseks.

4.   Liikmesriigid tagavad, et kui lõike 1 punktis a osutatud õiguse kasutamine toob kaasa aktsionäridele juba teatatud üldkoosoleku päevakorra muutmise, teeb äriühing muudetud päevakorra kättesaadavaks sarnaselt eelneva päevakorraga enne artikli 7 lõikes 2 määratletud kohaldatavat registreerimiskuupäeva või kui registreerimiskuupäeva ei kohaldata, piisavalt vara enne üldkoosoleku kuupäeva, et teistel aktsionäridel oleks võimalik määrata volitatud esindaja või, kui see on asjakohane, hääletada kirja teel.

Artikkel 7

Üldkoosolekul osalemise ja hääletamisega seotud nõuded

1.   Liikmesriigid tagavad, et:

| a) | aktsionäri õiguse suhtes osaleda üldkoosolekul ja hääletada seoses oma aktsiatega ei kohaldata ühtegi nõuet, mis näeb ette tema aktsiate hoiule andmise, üle andmise või registreerimise teise füüsilise või juriidilise isiku nimele enne üldkoosolekut, ning |
| --- | --- |

a)

aktsionäri õiguse suhtes osaleda üldkoosolekul ja hääletada seoses oma aktsiatega ei kohaldata ühtegi nõuet, mis näeb ette tema aktsiate hoiule andmise, üle andmise või registreerimise teise füüsilise või juriidilise isiku nimele enne üldkoosolekut, ning

| b) | aktsionäri õiguse suhtes oma aktsiaid müüa või muul moel üle anda ei kohaldata lõikes 2 määratletud registreerimiskuupäeva ja üldkoosoleku vahelisel ajal ühtki piirangut, mida nende suhtes muul ajal ei kohaldata. |
| --- | --- |

b)

aktsionäri õiguse suhtes oma aktsiaid müüa või muul moel üle anda ei kohaldata lõikes 2 määratletud registreerimiskuupäeva ja üldkoosoleku vahelisel ajal ühtki piirangut, mida nende suhtes muul ajal ei kohaldata.

2.   Liikmesriigid sätestavad, et aktsionäri õigus osaleda üldkoosolekul ja hääletada seoses oma aktsiatega sõltub aktsionärile teatud kuupäeval enne üldkoosolekut („registreerimiskuupäev”) kuuluvatest aktsiatest.

Liikmesriigid ei pea kohaldama esimest lõiku äriühingute suhtes, kes saavad tuvastada oma aktsionäride nimed ja aadressid kehtivast aktsiaraamatust üldkoosoleku päeval.

3.   Iga liikmesriik tagab, et kõikide äriühingute suhtes kehtib üks registreerimiskuupäev. Liikmesriik võib siiski kehtestada ühe registreerimiskuupäeva äriühingutele, kes on väljastanud esitajaaktsiaid, ja teise registreerimiskuupäeva äriühingutele, kes on väljastanud nimelisi aktsiaid, tingimusel et äriühingutele, kes on väljastanud mõlemat liiki aktsiaid, kehtib üks registreerimiskuupäev. Registreerimiskuupäev ei ole varem kui kolmkümmend päeva enne selle üldkoosoleku kuupäeva, mille suhtes seda kohaldatakse. Käesoleva sätte ja artikli 5 lõike 1 rakendamisel tagab iga liikmesriik, et üldkoosoleku kokkukutsumise viimase lubatava kuupäeva ja registreerimiskuupäeva vahele jääb vähemalt kaheksa päeva. Päevade arvu arvutamisel ei võeta neid kahte kuupäeva arvesse. Artikli 5 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatud tingimuste korral võib liikmesriik siiski nõuda, et teise või sellele järgneva üldkoosoleku kokkukutsumise viimase lubatava kuupäeva ja registreerimiskuupäeva vahele jääb vähemalt kuus päeva. Päevade arvu arvutamisel ei võeta neid kahte kuupäeva arvesse.

4.   Aktsionäriks olemise tõendamise suhtes võib kohaldada ainult selliseid nõudeid, mida on vaja aktsionäride isiku tuvastamiseks, ning ainult sel määral, mil sellised nõuded on proportsionaalsed nimetatud eesmärgi saavutamisega.

Artikkel 8

Osalemine üldkoosolekul elektrooniliste vahendite abil

1.   Liikmesriigid lubavad äriühingutel pakkuda oma aktsionäridele mis tahes vormis osalemist üldkoosolekul elektrooniliste vahendite abil, eelkõige mõnda või kõiki järgmistest osalemise vormidest:

| a) | üldkoosoleku ülekanne reaalajas; |
| --- | --- |

a)

üldkoosoleku ülekanne reaalajas;

| b) | reaalajas toimuv kahesuunaline side, mis võimaldab aktsionäridel eemal viibides üldkoosolekul sõna võtta; |
| --- | --- |

b)

reaalajas toimuv kahesuunaline side, mis võimaldab aktsionäridel eemal viibides üldkoosolekul sõna võtta;

| c) | süsteem, mis võimaldab hääletada enne üldkoosolekut või selle ajal, ilma vajaduseta määrata esindaja volituse alusel, kes on koosolekul füüsiliselt kohal. |
| --- | --- |

c)

süsteem, mis võimaldab hääletada enne üldkoosolekut või selle ajal, ilma vajaduseta määrata esindaja volituse alusel, kes on koosolekul füüsiliselt kohal.

2.   Elektrooniliste vahendite kasutamisel, et võimaldada aktsionäridel üldkoosolekul osaleda, võib kohaldada ainult selliseid nõudeid ja piiranguid, mida on vaja aktsionäride isiku tuvastamiseks ja elektroonilise side turvamiseks, ning ainult sel määral, mil sellised nõuded on proportsionaalsed nimetatud eesmärkide saavutamisega.

Sellega ei piirata mis tahes õigusnorme, mille liikmesriigid on vastu võtnud või võivad vastu võtta seoses äriühingusisese otsustamisprotsessiga elektrooniliste vahendite abil osalemise mis tahes vormi kasutuselevõtmiseks või rakendamiseks.

Artikkel 9

Õigus esitada küsimusi

1.   Igal aktsionäril on õigus esitada küsimusi seoses üldkoosoleku päevakorras olevate küsimustega. Äriühing vastab aktsionäride esitatud küsimustele.

2.   Küsimuste esitamise õiguse ja vastamise kohustuse suhtes kehtivad meetmed, mida liikmesriigid võivad võtta või lubada äriühingutel võtta, et tagada aktsionäride isiku tuvastamine, üldkoosolekute hea korraldus ja ettevalmistamine ning äriühingute konfidentsiaalsuse ja ärihuvide kaitse. Liikmesriigid võivad lubada äriühingutel anda samasisulistele küsimustele ühe üldise vastuse.

Liikmesriigid võivad sätestada, et vastus loetakse antuks, kui asjakohane teave on olemas äriühingu veebilehel küsimuste ja vastuste vormis.

Artikkel 10

Hääletamine volituse alusel

1.   Igal aktsionäril on õigus määrata mis tahes teine füüsiline või juriidiline isik volitatud esindajaks üldkoosolekul tema nimel osalema ja hääletama. Volitatud esindajal on samasugune õigus üldkoosolekul sõna võtta ja küsimusi esitada, nagu oleks aktsionäril, keda ta esindab.

Peale nõude, et volitatud esindaja peab olema õigusvõimeline, tühistavad liikmesriigid kõik õigusnormid, mis piiravad või võimaldavad äriühingutel piirata isikute määramist volitatud esindajaks.

2.   Liikmesriigid võivad piirata volitatud esindaja määramise ühe koosolekuga või kindlaksmääratud ajavahemikul toimuvate koosolekutega.

Ilma et see piiraks artikli 13 lõike 5 kohaldamist, võivad liikmesriigid piirata isikute arvu, keda aktsionär võib määrata volitatud esindajaks seoses ühe üldkoosolekuga. Siiski, kui aktsionäril on ühe äriühingu aktsiad rohkem kui ühel väärtpaberikontol, ei takista nimetatud piirang aktsionäri seoses iga üldkoosolekuga määramast eraldi volitatud esindajat igal väärtpaberikontol hoitavate aktsiate kohta. See ei muuda kohaldatava õiguse eeskirju, mis keelavad hääletada sama aktsionäri nimel erinevalt.

3.   Peale lõigetes 1 ja 2 selgesõnaliselt lubatud piirangute ei piira liikmesriigid ega luba äriühingutel piirata aktsionäride õiguste kasutamist volitatud esindajate kaudu ühelgi eesmärgil peale selle, et tegeleda võimaliku huvide konfliktiga volitatud esindaja ja aktsionäri vahel, kelle huvides volitatud esindaja on kohustatud tegutsema, ning seda tehes ei kehtesta liikmesriigid muid tingimusi peale järgmiste:

| a) | liikmesriigid võivad nõuda, et volitatud esindajad avaldaksid teatud konkreetsed faktid, mida aktsionärid võivad vajada hindamaks ohtu, et volitatud esindaja võib lähtuda muudest kui aktsionäri huvidest; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid võivad nõuda, et volitatud esindajad avaldaksid teatud konkreetsed faktid, mida aktsionärid võivad vajada hindamaks ohtu, et volitatud esindaja võib lähtuda muudest kui aktsionäri huvidest;

| b) | liikmesriigid võivad piirata või välistada aktsionäri õiguste kasutamise volitatud esindajate kaudu konkreetsete hääletamisjuhiste puudumisel iga otsuse kohta, mille üle volitatud esindaja peab aktsionäri nimel hääletama; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid võivad piirata või välistada aktsionäri õiguste kasutamise volitatud esindajate kaudu konkreetsete hääletamisjuhiste puudumisel iga otsuse kohta, mille üle volitatud esindaja peab aktsionäri nimel hääletama;

| c) | liikmesriigid võivad piirata või välistada volituse edasiandmise teisele isikule, kuid see ei takista juriidilisest isikust volitatud esindajat kasutamast talle tema haldus- või juhtorgani mis tahes liikme või ükskõik millise tema töötaja kaudu antud volitusi. |
| --- | --- |

c)

liikmesriigid võivad piirata või välistada volituse edasiandmise teisele isikule, kuid see ei takista juriidilisest isikust volitatud esindajat kasutamast talle tema haldus- või juhtorgani mis tahes liikme või ükskõik millise tema töötaja kaudu antud volitusi.

Huvide konflikt käesoleva lõike tähenduses võib tekkida eelkõige siis, kui volitatud esindaja:

| i) | on äriühingu enamusaktsionär või muu sellise aktsionäri kontrolli all olev üksus; |
| --- | --- |

i)

on äriühingu enamusaktsionär või muu sellise aktsionäri kontrolli all olev üksus;

| ii) | on äriühingu, enamusaktsionäri või punktis i osutatud kontrolli all oleva üksuse haldus-, juht- või järelevalveorgani liige; |
| --- | --- |

ii)

on äriühingu, enamusaktsionäri või punktis i osutatud kontrolli all oleva üksuse haldus-, juht- või järelevalveorgani liige;

| iii) | on äriühingu, enamusaktsionäri või punktis i osutatud kontrolli all oleva üksuse töötaja või audiitor; |
| --- | --- |

iii)

on äriühingu, enamusaktsionäri või punktis i osutatud kontrolli all oleva üksuse töötaja või audiitor;

| iv) | on perekondlikes suhetes punktides i kuni iii osutatud füüsilise isikuga. |
| --- | --- |

iv)

on perekondlikes suhetes punktides i kuni iii osutatud füüsilise isikuga.

4.   Volitatud esindaja hääletab vastavalt volituse andnud aktsionäri juhistele.

Liikmesriigid võivad nõuda volitatud esindajatelt hääletamisjuhiste säilitamist kindlaks määratud miinimumtähtaja jooksul ja taotluse korral kinnitust, et hääletamisjuhised on ellu viidud.

5.   Volitatud esindajana tegutseval isikul võib olla volitus mitmelt aktsionärilt, ilma et esindatavate aktsionäride arv oleks piiratud. Kui volitatud esindajal on volitused mitmelt aktsionärilt, võimaldab kohaldatav õigus tal hääletada erinevate aktsionäride eest erinevalt.

Artikkel 11

Volitatud esindajate määramise formaalsused ja teatamine

1.   Liikmesriigid lubavad aktsionäridel määrata volitatud esindaja elektrooniliste vahendite abil. Lisaks sellele lubavad liikmesriigid äriühingutel aktsepteerida määramisest teatamist elektrooniliste vahendite abil ning tagavad, et iga äriühing pakub oma aktsionäridele vähemalt ühte tõhusat elektroonilise teatamise viisi.

2.   Liikmesriigid tagavad, et volitatud esindajaid võib määrata ja määramisest äriühingule teatada ainult kirjalikult. Lisaks sellele formaalsele põhinõudele võib volitatud esindaja määramise, määramisest äriühingule teatamise ja volitatud esindajale võimalike hääletamisjuhiste andmise suhtes kohaldada ainult selliseid formaalseid nõudeid, mida on vaja vastavalt aktsionäri ja volitatud esindaja tuvastamise või hääletamisjuhiste sisu kontrollimise võimaluse tagamiseks, ning ainult sel määral, mil need on proportsionaalsed nende eesmärkide saavutamisega.

3.   Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse mutatis mutandis volitatud esindaja määramise tühistamise suhtes.

Artikkel 12

Hääletamine kirja teel

Liikmesriigid lubavad äriühingutel pakkuda oma aktsionäridele võimalust hääletada enne üldkoosolekut kirja teel. Kirja teel hääletamise suhtes võib kohaldada ainult selliseid nõudeid ja piiranguid, mida on vaja aktsionäri tuvastamise tagamiseks, ning ainult sel määral, mil need on proportsionaalsed selle eesmärgi saavutamisega.

Artikkel 13

Hääleõiguse tõhusalt kasutamiselt teatud takistuste kõrvaldamine

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse siis, kui füüsiline või juriidiline isik, keda kohaldatava õiguse järgi tunnistatakse aktsionärina, tegutseb äritegevuse käigus mõne teise füüsilise või juriidilise isiku („kliendi”) nimel.

2.   Kui kohaldatav õigus sätestab lõikes 1 osutatud aktsionäri poolt hääleõiguse kasutamise tingimusena avalikustamisnõuded, ei ületa need nõuded sellise nimekirja esitamist, milles avaldatakse äriühingule iga kliendi isik ja aktsiate hulk, mille eest tema nimel hääletatakse.

3.   Kui kohaldatava õigusega kehtestatakse formaalsed nõuded lõikes 1 osutatud aktsionäri hääleõiguse kasutamise lubamise kohta või hääletamisjuhiste kohta, ei lähe need nõuded kaugemale sellest, mis on vajalik selleks, et tagada vastavalt kas kliendi isiku tuvastamine või võimalus hääletamisjuhiste sisu kontrollida, ning on nende eesmärkide saavutamisega proportsionaalsed.

4.   Lõikes 1 osutatud aktsionäril on lubatud osade aktsiate alusel hääletada teisiti kui teiste aktsiate alusel.

5.   Kui kohaldatava õigusega piiratakse nende isikute hulka, keda aktsionär võib määrata volitatud esindajaks vastavalt artikli 10 lõikele 2, ei takista sellised piirangud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aktsionäril anda volitust igale oma kliendile või kliendi määratud kolmandale isikule.

Artikkel 14

Hääletamistulemused

1.   Iga otsuse puhul esitatakse hääletamistulemustes vähemalt aktsiate arv, mille ulatuses anti kehtivalt hääli, nende häältega esindatud aktsiate osakaal aktsiakapitalist, kehtivalt antud häälte koguarv ning iga otsuse poolt ja vastu antud häälte arv ning, kui see on asjakohane, erapooletuks jäänute arv.

Liikmesriigid võivad siiski ette näha või lubada äriühingutel ette näha, et kui ükski aktsionär ei nõua täielikku häältelugemist, piisab hääletamistulemuste kinnitamiseks, et iga otsuse puhul on saavutatud vajalik häälteenamus.

2.   Äriühing avaldab kohaldatava õigusega kindlaks määratud tähtaja jooksul, mis ei ületa viitteist päeva pärast üldkoosolekut, oma veebilehel hääletamistulemused, mis on kindlaks tehtud vastavalt lõikele 1.

3.   Käesolev artikkel ei piira nende õigusnormide kohaldamist, mille liikmesriigid on vastu võtnud või võivad vastu võtta ja mis käsitlevad formaalsusi, mis on otsuse jõustumise tingimuseks, ega võimalust hiljem hääletamistulemus vaidlustada.

III   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 15

Ülevõtmine

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 3. augustiks 2009. Nad edastavad kõnealuste meetmete teksti viivitamata komisjonile.

Olenemata esimesest lõigust jõustavad liikmesriigid, kus 1. juulil 2006 kehtisid artikli 10 lõike 3 teise lõigu punkti ii kohaste tingimuste korral volitatud esindaja määramist piiravad või keelavad siseriiklikud meetmed, vajalikud õigus- ja haldusnormid artikli 10 lõikes 3 nimetatud piirangu või keelu täitmiseks hiljemalt 3. augustiks 2012.

Liikmesriigid teatavad viivitamata artikli 6 lõike 3 ja artikli 7 lõike 3 kohaselt sätestatud päevade arvu ning kõik nende hilisemad muudatused komisjonile, kes avaldab selle teabe Euroopa Liidu Teatajas.

Kui liikmesriigid esimeses lõigus osutatud meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 17

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 11. juuli 2007

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 42.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 714.

3

(4)  EÜT L 184, 6.7.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9).

4

(5)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

5

(6)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

6

(7)  EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3.

7

(8)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

8

(9)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 12.

9

---

| 14.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/25

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2007/38/EÜ,

11. juuli 2007,

ühenduses registreeritud raskeveokitele tagantjärele peeglite paigaldamise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõike 1 punkti c,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Raskeveokite juhid, kes ei näe oma sõiduki kõrval või vahetus läheduses viibivaid teisi liiklejaid, põhjustavad palju liiklusõnnetusi. Need juhtuvad sageli sõidurea vahetamisel ülesõitudel, ristmikel või ringristmikel, kui juht ei näe auto vahetus ümbruses olevas pimealas teisi liiklejaid. Hinnangute järgi hukkub Euroopas sel põhjusel juhtunud õnnetustes igal aastal ligikaudu 400 inimest, enamik neist on vähem kaitstud liiklejad, nagu jalgratturid, mootorratturid ja jalakäijad. |
| --- | --- |

(1)

Raskeveokite juhid, kes ei näe oma sõiduki kõrval või vahetus läheduses viibivaid teisi liiklejaid, põhjustavad palju liiklusõnnetusi. Need juhtuvad sageli sõidurea vahetamisel ülesõitudel, ristmikel või ringristmikel, kui juht ei näe auto vahetus ümbruses olevas pimealas teisi liiklejaid. Hinnangute järgi hukkub Euroopas sel põhjusel juhtunud õnnetustes igal aastal ligikaudu 400 inimest, enamik neist on vähem kaitstud liiklejad, nagu jalgratturid, mootorratturid ja jalakäijad.

| (2) | Oma 12. septembri 2001. aasta valges raamatus „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustada” seadis komisjon eesmärgiks vähendada Euroopa Liidus liiklusõnnetustes hukkunute arvu 2010. aastaks poole võrra. Kolmanda liiklusohutuse tegevusprogrammi raames võttis komisjon endale kohustuse uurida põhjalikult võimalusi kasutuses olevate raskeveokite täiustamiseks kaudse nähtavuse seadmetega, et vähendada nende pimeala ning aidata sel viisil kaasa liiklusõnnetustes hukkunute arvu vähendamisele. |
| --- | --- |

(2)

Oma 12. septembri 2001. aasta valges raamatus „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustada” seadis komisjon eesmärgiks vähendada Euroopa Liidus liiklusõnnetustes hukkunute arvu 2010. aastaks poole võrra. Kolmanda liiklusohutuse tegevusprogrammi raames võttis komisjon endale kohustuse uurida põhjalikult võimalusi kasutuses olevate raskeveokite täiustamiseks kaudse nähtavuse seadmetega, et vähendada nende pimeala ning aidata sel viisil kaasa liiklusõnnetustes hukkunute arvu vähendamisele.

| (3) | Kümne aasta tegevuskava lõpparuandes „21. sajandi konkurentsivõimeline mootorsõidukite reguleerimissüsteem” soovitas CARS 21 kõrgetasemeline töörühm liiklusohutuse suhtes integreeritud lähenemist, mis hõlmab uute ohutusseadmete, nagu raskeveokite pimeala vähendavate peeglite kohustuslikku paigaldamist. |
| --- | --- |

(3)

Kümne aasta tegevuskava lõpparuandes „21. sajandi konkurentsivõimeline mootorsõidukite reguleerimissüsteem” soovitas CARS 21 kõrgetasemeline töörühm liiklusohutuse suhtes integreeritud lähenemist, mis hõlmab uute ohutusseadmete, nagu raskeveokite pimeala vähendavate peeglite kohustuslikku paigaldamist.

| (4) | Kaudse nähtavuse seadmed nagu lainurk- ja lähivaatepeeglid, kaamerad, monitorid või muud kaudse nähtavuse süsteemid, millele on antud tüübikinnitus, parandavad sõidukijuhi vaatevälja ja suurendavad sõiduki turvalisust. |
| --- | --- |

(4)

Kaudse nähtavuse seadmed nagu lainurk- ja lähivaatepeeglid, kaamerad, monitorid või muud kaudse nähtavuse süsteemid, millele on antud tüübikinnitus, parandavad sõidukijuhi vaatevälja ja suurendavad sõiduki turvalisust.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/97/EÜ kaudse nähtavuse seadmete ja nendega varustatud sõidukite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (3) millega suudetakse küll oluliselt vähendada õnnetusjuhtumite arvu, puudutab ainult esmaselt registreeritud sõidukeid. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/97/EÜ kaudse nähtavuse seadmete ja nendega varustatud sõidukite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (3) millega suudetakse küll oluliselt vähendada õnnetusjuhtumite arvu, puudutab ainult esmaselt registreeritud sõidukeid.

| (6) | Direktiivis 2003/97/EÜ sätestatud kohustused ei laiene kasutuses olevatele sõidukitele. Kasutuses olevaid sõidukeid ei vahetata hinnangute järgi täielikult välja enne 2023. aastat. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivis 2003/97/EÜ sätestatud kohustused ei laiene kasutuses olevatele sõidukitele. Kasutuses olevaid sõidukeid ei vahetata hinnangute järgi täielikult välja enne 2023. aastat.

| (7) | Selleks et vähendada kasutuses olevate sõidukite põhjustatud surmaga lõppevaid ja raskeid vigastusi tekitavaid liiklusõnnetusi, milles osalevad vähem kaitstud liiklejad, on vahepealseks perioodiks asjakohane sätestada kõnealuste sõidukite tagantjärele varustamine täiustatud kaudse nähtavuse seadmetega. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et vähendada kasutuses olevate sõidukite põhjustatud surmaga lõppevaid ja raskeid vigastusi tekitavaid liiklusõnnetusi, milles osalevad vähem kaitstud liiklejad, on vahepealseks perioodiks asjakohane sätestada kõnealuste sõidukite tagantjärele varustamine täiustatud kaudse nähtavuse seadmetega.

| (8) | Kasutuses olevatele sõidukitele tuleks paigaldada peeglid, mis vähendavad külgmist pimeala ning vastavad samal ajal direktiivis 2003/97/EÜ sätestatud tehnilistele nõuetele. Enamiku asjaomaste sõidukite puhul on see tehniliselt teostatav. |
| --- | --- |

(8)

Kasutuses olevatele sõidukitele tuleks paigaldada peeglid, mis vähendavad külgmist pimeala ning vastavad samal ajal direktiivis 2003/97/EÜ sätestatud tehnilistele nõuetele. Enamiku asjaomaste sõidukite puhul on see tehniliselt teostatav.

| (9) | Siiski on vajalik ja proportsionaalne ette näha erandid ja mööndused sõidukitele, mille järelejäänud kasutusiga on lühike, mis on varustatud küljepeeglitega, mille vaatevälja suurus hõlmab peaaegu sama suurt ala, nagu on sätestatud direktiivis 2003/97/EÜ, ning millele on majanduslikult otstarbetu paigaldada kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetele vastavaid peegleid. |
| --- | --- |

(9)

Siiski on vajalik ja proportsionaalne ette näha erandid ja mööndused sõidukitele, mille järelejäänud kasutusiga on lühike, mis on varustatud küljepeeglitega, mille vaatevälja suurus hõlmab peaaegu sama suurt ala, nagu on sätestatud direktiivis 2003/97/EÜ, ning millele on majanduslikult otstarbetu paigaldada kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetele vastavaid peegleid.

| (10) | Käesolevas direktiivis sätestatud kord ei tohiks mõjutada N2- ja N3-kategooria sõidukeid, mille esmane registreerimine ja/või tüübikinnitus ja/või kasutuselevõtt toimus varem kui 1. jaanuaril 2000 ning mida kasutatakse peamiselt nende ajaloolise huviväärtuse tõttu. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas direktiivis sätestatud kord ei tohiks mõjutada N2- ja N3-kategooria sõidukeid, mille esmane registreerimine ja/või tüübikinnitus ja/või kasutuselevõtt toimus varem kui 1. jaanuaril 2000 ning mida kasutatakse peamiselt nende ajaloolise huviväärtuse tõttu.

| (11) | Raskeveokitele, mis tehnilistel ja/või majanduslikel põhjustel ei täida täielikult käesoleva direktiivi nõudeid, peaksid pädevad asutused lubama ja heaks kiitma alternatiivsed lahendused. Sellistel juhtudel peaksid liikmesriigid saatma lubatud ja heaks kiidetud tehniliste lahenduste loetelud komisjonile, kes peaks tegema need kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(11)

Raskeveokitele, mis tehnilistel ja/või majanduslikel põhjustel ei täida täielikult käesoleva direktiivi nõudeid, peaksid pädevad asutused lubama ja heaks kiitma alternatiivsed lahendused. Sellistel juhtudel peaksid liikmesriigid saatma lubatud ja heaks kiidetud tehniliste lahenduste loetelud komisjonile, kes peaks tegema need kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele.

| (12) | Selleks et võimaldada turul lühikese aja jooksul toime tulla suure nõudlusega peeglite järele, tuleks ette näha üleminekuperiood. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et võimaldada turul lühikese aja jooksul toime tulla suure nõudlusega peeglite järele, tuleks ette näha üleminekuperiood.

| (13) | Sellised raskeveokid, millele enne direktiivi 2003/97/EÜ ülevõtmise kuupäevi on paigaldatud kaudse nähtavuse seadmed, mis katavad enamuse kõnealuse direktiiviga nõutavast vaateväljast, tuleks vabastada kohustusest täita käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(13)

Sellised raskeveokid, millele enne direktiivi 2003/97/EÜ ülevõtmise kuupäevi on paigaldatud kaudse nähtavuse seadmed, mis katavad enamuse kõnealuse direktiiviga nõutavast vaateväljast, tuleks vabastada kohustusest täita käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid.

| (14) | Peeglite paigaldamisega peaksid kaasnema asjakohased meetmed, millega tõstetakse teadlikkust ohtudest, mis on seotud raskeveokite pimeala olemasoluga, muu hulgas vähem kaitstud liiklejatele suunatud ning kaudse nähtavuse seadmete õige reguleerimise ja kasutamisega seotud teavitamiskampaaniad. |
| --- | --- |

(14)

Peeglite paigaldamisega peaksid kaasnema asjakohased meetmed, millega tõstetakse teadlikkust ohtudest, mis on seotud raskeveokite pimeala olemasoluga, muu hulgas vähem kaitstud liiklejatele suunatud ning kaudse nähtavuse seadmete õige reguleerimise ja kasutamisega seotud teavitamiskampaaniad.

| (15) | Sõidukid nagu kerged kaubaveokid ja bussid, mida käesolev direktiiv ei hõlma ning millele ei ole paigaldatud täiustatud kaudse nähtavuse seadmeid, on samuti osalised pimealaga seotud liiklusõnnetustes. Seetõttu tuleks liiklusohutuse parandamiseks ja edendamiseks ühenduse õigusakte aktiivsete ja passiivsete ohutusnõuete kohta pidevalt läbi vaadata. |
| --- | --- |

(15)

Sõidukid nagu kerged kaubaveokid ja bussid, mida käesolev direktiiv ei hõlma ning millele ei ole paigaldatud täiustatud kaudse nähtavuse seadmeid, on samuti osalised pimealaga seotud liiklusõnnetustes. Seetõttu tuleks liiklusohutuse parandamiseks ja edendamiseks ühenduse õigusakte aktiivsete ja passiivsete ohutusnõuete kohta pidevalt läbi vaadata.

| (16) | Laiaulatuslikuma analüüsi ning pimealaga seotud liiklusõnnetusi käsitleva tulevase strateegia huvides peaks komisjon vastavalt nõukogu 30. novembri 1993. aasta otsusele 93/704/EÜ (ühenduse liiklusõnnetuste andmebaasi loomise kohta) (4) ja muudele asjakohastele ühenduse õigusaktidele, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsus nr 2367/2002/EÜ (ühenduse 2003.–2007. aasta statistikaprogrammi kohta), (5) koguma liikmesriikidelt asjaomased andmed ja töötlema neid andmeid sobivalt. |
| --- | --- |

(16)

Laiaulatuslikuma analüüsi ning pimealaga seotud liiklusõnnetusi käsitleva tulevase strateegia huvides peaks komisjon vastavalt nõukogu 30. novembri 1993. aasta otsusele 93/704/EÜ (ühenduse liiklusõnnetuste andmebaasi loomise kohta) (4) ja muudele asjakohastele ühenduse õigusaktidele, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsus nr 2367/2002/EÜ (ühenduse 2003.–2007. aasta statistikaprogrammi kohta), (5) koguma liikmesriikidelt asjaomased andmed ja töötlema neid andmeid sobivalt.

| (17) | Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivis 96/96/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (6) sätestatakse vähemalt kord aastas toimuvad korrapärased tehnoülevaatused kaubaveoks ettenähtud mootorsõidukitele, mille registrimass ületab 3,5 tonni. Tehnoülevaatuse läbimiseks peaks raskeveokitele muu hulgas olema paigaldatud käesoleva direktiivi nõuetele vastavad tahavaatepeeglid. Et sõidukid saaksid liikmesriikide teedel vabalt liikuda, tunnustatakse vastastikku liikmesriikide poolt oma territooriumil registreeritud sõidukitele väljaantavaid tehnoülevaatuse tunnistusi. |
| --- | --- |

(17)

Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivis 96/96/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (6) sätestatakse vähemalt kord aastas toimuvad korrapärased tehnoülevaatused kaubaveoks ettenähtud mootorsõidukitele, mille registrimass ületab 3,5 tonni. Tehnoülevaatuse läbimiseks peaks raskeveokitele muu hulgas olema paigaldatud käesoleva direktiivi nõuetele vastavad tahavaatepeeglid. Et sõidukid saaksid liikmesriikide teedel vabalt liikuda, tunnustatakse vastastikku liikmesriikide poolt oma territooriumil registreeritud sõidukitele väljaantavaid tehnoülevaatuse tunnistusi.

| (18) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ühenduses kasutuses olevate sõidukite tagantjärele varustamine kaudse nähtavuse seadmetega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(18)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ühenduses kasutuses olevate sõidukite tagantjärele varustamine kaudse nähtavuse seadmetega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (19) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama, |
| --- | --- |

(19)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevas direktiivis sätestatakse ühenduses registreeritud ja nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta (8) II lisa A jao punktis 2 osutatud N2- ja N3-kategooriate sõidukite kaudse nähtavuse seadmete paigaldamise nõuded.

Artikkel 2

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse N2- ja N3-kategooria sõidukite suhtes, millel ei ole tüübikinnitust või mida ei ole tunnustatud eraldi sõidukina direktiivi 2003/97/EÜ kohaselt.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste sõidukikategooriate suhtes:

| a) | N2- ja N3-kategooria sõidukid, mis on registreeritud enne 1. jaanuari 2000; |
| --- | --- |

a)

N2- ja N3-kategooria sõidukid, mis on registreeritud enne 1. jaanuari 2000;

| b) | N2-kategooria sõidukid, mille registrimass ei ületa 7,5 tonni, kui neile ei ole võimalik paigaldada V klassi peeglit viisil, mis tagab vastavuse järgmistele nõuetele:






  i) | mitte ükski peegli osa ei ole olenemata reguleerimisasendist maapinnast vähem kui 2 m (lubatud kõikumine + 10 cm) kõrgusel, kui sõidukil on suurimale tehniliselt lubatud täismassile vastav koorem, ja |
| --- | --- | --- |

b)

N2-kategooria sõidukid, mille registrimass ei ületa 7,5 tonni, kui neile ei ole võimalik paigaldada V klassi peeglit viisil, mis tagab vastavuse järgmistele nõuetele:

i)

mitte ükski peegli osa ei ole olenemata reguleerimisasendist maapinnast vähem kui 2 m (lubatud kõikumine + 10 cm) kõrgusel, kui sõidukil on suurimale tehniliselt lubatud täismassile vastav koorem, ja

| ii) | peegel on juhtimiskohalt täielikult nähtav; |
| --- | --- |

ii)

peegel on juhtimiskohalt täielikult nähtav;

| c) | N2- ja N3-kategooria sõidukid, mis kuuluvad nende riiklike meetmete reguleerimisalasse, mis jõustusid enne direktiivi 2003/97/EÜ ülevõtmise tähtaegu ja millega nõuti sõitjapoolsele küljele muude kaudse nähtavuse seadmete paigaldamist, mis kataksid mitte vähem kui 95 % kõnealuses direktiivis osutatud IV ja V klassi peeglitelt maapinnal nõutavast vaateväljast. |
| --- | --- |

c)

N2- ja N3-kategooria sõidukid, mis kuuluvad nende riiklike meetmete reguleerimisalasse, mis jõustusid enne direktiivi 2003/97/EÜ ülevõtmise tähtaegu ja millega nõuti sõitjapoolsele küljele muude kaudse nähtavuse seadmete paigaldamist, mis kataksid mitte vähem kui 95 % kõnealuses direktiivis osutatud IV ja V klassi peeglitelt maapinnal nõutavast vaateväljast.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid tagavad alates 6. augustist 2007 ja mitte hiljem kui 31. märtsiks 2009, et kõikidele artikli 2 lõikes 1 osutatud sõidukitele paigaldatakse sõitjapoolsele küljele lainurk- ja lähivaatepeeglid, mis vastavad direktiivis 2003/97/EÜ IV ja V klassi peeglitele sätestatud nõuetele.

2.   Erandina lõikest 1 loetakse käesoleva direktiivi nõuetele vastavaks sellised sõidukid, mis on sõitjapoolsel küljel varustatud lainurk- ja lähivaatepeeglitega, mille vaateväljad kombineerituna katavad vähemalt 95 % direktiivis 2003/97/EÜ osutatud IV klassi peegli kogu vaateväljast maapinnal ning vähemalt 85 % samas direktiivis osutatud V klassi peegli kogu vaateväljast maapinnal.

3.   Artiklis 2 osutatud sõidukitele, millele ei saa majanduslikult otstarbekate ja kättesaadavate tehniliste lahenduste puudumise tõttu paigaldada käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele vastavaid peegleid, võib paigaldada lisapeegleid ja/või muid kaudse nähtavuse seadmeid, tingimusel et kõik nende seadmed kombineerituna katavad vähemalt 95 % direktiivis 2003/97/EÜ osutatud IV klassi peegli kogu vaateväljast maapinnal ning vähemalt 85 % samas direktiivis osutatud V klassi peegli kogu vaateväljast maapinnal.

4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva artikli sätetega kooskõlas olevate tehniliste lahenduste loetelu. Komisjon teeb nimetatud teabe kõikidele liikmesriikidele avalikult kättesaadavaks oma veebilehel või kasutades selleks muid sobivaid vahendeid.

Artikkel 4

1.   Vastavust artikli 3 lõigetes 1, 2 ja 3 kehtestatud nõuetele tõendab liikmesriigi poolt direktiivi 96/96/EÜ artikli 3 kohaselt väljaantav tõend.

2.   Komisjon, keda oma pädevuse piires abistavad direktiivi 96/96/EÜ artiklis 8 ja direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 lõikes 1 nimetatud komiteed, võtab asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva direktiivi artiklis 3 nimetatud seadmed oleksid paigaldatud ning nende sobivus ja tehniline seisukord oleks kontrollitud vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele. Nimetatud meetmed tuleb võtta hiljemalt 6. augustiks 2008.

Artikkel 5

Hiljemalt 6. augustiks 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta koos uurimusega, mis käsitleb pimealaga seotud liiklusõnnetusi (hõlmates kõiki sõidukeid ja tekkivaid kulusid), eesmärgiga aidata kaasa liiklusohutuse parandamisele. Komisjon lisab oma aruandele vajaduse korral ka laiaulatuslikumale tulude-kulude analüüsile tugineva ettepaneku kehtivate õigusaktide läbivaatamise kohta.

Artikkel 6

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 6. augustiks 2008. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 7

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 8

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 11. juuli 2007.

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

M. LOBO ANTUNES

---

(1)  14. märtsi 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 10. mai 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. juuni 2007. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 25, 29.1.2004, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2006/96/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 81).

3

(4)  EÜT L 329, 30.12.1993, lk 63. Otsust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

4

(5)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 787/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 12).

5

(6)  EÜT L 46, 17.2.1997, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

6

(7)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

7

(8)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2007/37/EÜ (ELT L 161, 22.6.2007, lk 60).

8

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 14.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/29

---

KOMISJONI OTSUS,

13. juuli 2007,

millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3327 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/496/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (3) ning eriti selle artikli 63 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsusega 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ, (4) on kehtestatud kõnealuse haiguse leviku vältimiseks kohaldatavad teatavad kaitsemeetmed, sealhulgas A- ja B-piirkondade kehtestamine vastavalt kahtlustatud või kinnitatud haiguspuhangutele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 14. juuni 2006. aasta otsusega 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/135/EÜ, (4) on kehtestatud kõnealuse haiguse leviku vältimiseks kohaldatavad teatavad kaitsemeetmed, sealhulgas A- ja B-piirkondade kehtestamine vastavalt kahtlustatud või kinnitatud haiguspuhangutele.

| (2) | Pärast viiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhkemist Tšehhi Vabariigis võttis komisjon 21. juunil 2007. aastal vastu otsuse, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Tšehhi Vabariigis. (5) |
| --- | --- |

(2)

Pärast viiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhkemist Tšehhi Vabariigis võttis komisjon 21. juunil 2007. aastal vastu otsuse, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Tšehhi Vabariigis. (5)

| (3) | Järgnevatel päevadel võttis komisjon vastu 29. juuni 2007. aasta otsuse 2007/454/EÜ, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses, (6) eesmärgiga kinnitada Tšehhi Vabariigis A- ja B-piirkonnad ning piirkondadeks jaotamise kestus. |
| --- | --- |

(3)

Järgnevatel päevadel võttis komisjon vastu 29. juuni 2007. aasta otsuse 2007/454/EÜ, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga ühenduses, (6) eesmärgiga kinnitada Tšehhi Vabariigis A- ja B-piirkonnad ning piirkondadeks jaotamise kestus.

| (4) | Pärast viiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhkemist Saksamaal võttis komisjon 9. juulil 2007. aastal vastu otsuse 2007/483/EÜ, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal. (7) |
| --- | --- |

(4)

Pärast viiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhkemist Saksamaal võttis komisjon 9. juulil 2007. aastal vastu otsuse 2007/483/EÜ, millega muudetakse otsust 2006/415/EÜ, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses alatüüpi H5N1 kuuluva kõrge patogeensusega linnugripiga Saksamaal. (7)

| (5) | Komisjon on koostöös Saksamaaga need meetmed läbi vaadanud ning leidnud, et pädeva asutuse poolt selles liikmesriigis kehtestatud A- ja B-piirkondade piirid on haiguspuhangu tegelikust asukohast piisavalt kaugel. Seepärast võib Saksamaa A- ja B-piirkonnad kinnitada ning kõnealuse piirkondadeks jaotamise kestuse kehtestada. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on koostöös Saksamaaga need meetmed läbi vaadanud ning leidnud, et pädeva asutuse poolt selles liikmesriigis kehtestatud A- ja B-piirkondade piirid on haiguspuhangu tegelikust asukohast piisavalt kaugel. Seepärast võib Saksamaa A- ja B-piirkonnad kinnitada ning kõnealuse piirkondadeks jaotamise kestuse kehtestada.

| (6) | Otsustes 2007/434/EÜ ja 2007/483/EÜ sätestatud ajutised kaitsemeetmed tuleb kinnitada. Epidemioloogiline olukord, mis on kujunenud seoses linnugripi puhkemisega kodulindude seas Tšehhi Vabariigis, nõuab piiratud alade ja meetmete kehtivusaja muutmist. |
| --- | --- |

(6)

Otsustes 2007/434/EÜ ja 2007/483/EÜ sätestatud ajutised kaitsemeetmed tuleb kinnitada. Epidemioloogiline olukord, mis on kujunenud seoses linnugripi puhkemisega kodulindude seas Tšehhi Vabariigis, nõuab piiratud alade ja meetmete kehtivusaja muutmist.

| (7) | Lisaks on Ungari ja Ühendkuningriik teatanud komisjonile, et kõik tõrjemeetmed viiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangute suhtes on nende territooriumil 12. märtsiks 2007 lõpetatud ja seetõttu ei ole artikli 4 lõike 2 kohaselt A- ja B-piirkonna suhtes kehtestatud meetmed enam vajalikud. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks on Ungari ja Ühendkuningriik teatanud komisjonile, et kõik tõrjemeetmed viiruse alatüübi H5N1 põhjustatud kõrge patogeensusega linnugripi puhangute suhtes on nende territooriumil 12. märtsiks 2007 lõpetatud ja seetõttu ei ole artikli 4 lõike 2 kohaselt A- ja B-piirkonna suhtes kehtestatud meetmed enam vajalikud.

| (8) | Seepärast tuleks otsust 2006/415/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks otsust 2006/415/EÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/415/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33).

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

2

(3)  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

3

(4)  ELT L 164, 16.6.2006, lk 51. Otsust on viimati muudetud otsusega 2007/483/EÜ (ELT L 180, 10.7.2007, lk 43).

4

(5)  ELT L 161, 22.6.2007, lk 70.

5

(6)  ELT L 172, 30.6.2007, lk 87.

6

(7)  ELT L 180, 10.7.2007, lk 43.

7

---

LISA

„LISA

A   osa

Artikli 4 lõike 2 kohaselt kehtestatud A-piirkond:

| ISO riigi kood | Liikmesriik | A-piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev
  (artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii)) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kood
  (võimaluse korral) | Nimi |
| CZ | Tšehhi Vabariik | | | 31.7.2007 |
| | Kaitsetsoon | | BOHUŇOVICE
  CEREKVICE NAD LOUČNOU
  ČESKÉ HEŘMANICE
  CHOCEŇ (osaliselt)
  DŽBÁNOV
  HORKY
  HRUŠOVÁ (osaliselt)
  KOSOŘÍN
  TISOVÁ
  VRAČOVICE-ORLOV (osaliselt)
  VYSOKÉ MÝTO
  ZÁLŠÍ | |
| | Järelevalvetsoon | | BĚSTOVICE
  BOHUŇOVICE
  BOROVNICE
  BOŠÍN
  BRANDÝS NAD ORLICÍ
  BUČINA
  CEREKVICE NAD LOUČNOU
  ČESKÉ HEŘMANICE
  CHOCEŇ
  CHOTOVICE (osaliselt)
  DOBŘÍKOV
  DOLNÍ ÚJEZD
  DŽBÁNOV
  HORKY
  HRÁDEK
  HRUŠOVÁ
  JAVORNÍK
  JEHNĚDÍ
  KOLDÍN
  KOSTELECKÉ HORKY
  LEŠTINA (osaliselt)
  LHOTY U PODŠTEJNA
  LIBECINA
  LITOMYŠL (osaliselt)
  MAKOV
  MORAŠICE
  MOSTEK
  NASAVRKY
  NĚMČICE (osaliselt)
  NOVÁ SÍDLA
  NOVÉ HRADY
  ORLICKÉ PODHŮŘÍ
  OSÍK
  OUCMANICE
  PLCHOVICE
  PODLESÍ
  PODLESÍ (osaliselt)
  PŘÍLUKA
  PUSTINA
  ŘEPNÍKY
  ŘETOVÁ
  ŘETŮVKA (osaliselt)
  ŘÍDKÝ
  SEČ
  SEDLIŠTĚ
  SKOŘENICE
  SLATINA
  SLOUPNICE
  SRUBY
  SUCHÁ LHOTA
  SUDISLAV NAD ORLICÍ
  SUDSLAVA
  SVATÝ JIŘÍ
  TISOVÁ
  TRŽEK
  TÝNIŠTKO
  ÚJEZD U CHOCNĚ
  ÚJEZDEC
  ÚSTÍ NAD ORLICÍ
  VELKÁ SKROVNICE
  VIDLATÁ SEČ
  VLČKOV (osaliselt)
  VODĚRADY
  VRACLAV
  VRAČOVICE-ORLOV
  VYSOKÉ MÝTO
  ZÁDOLÍ
  ZÁLŠÍ
  ZÁMRSK
  ZÁŘECKÁ LHOTA | |
| DE | Saksamaa | | Järgmised haldusüksused: | 6.8.2007 |
| | | | ALLENDORF
  ARNSGEREUTH
  BAD BLANKENBURG
  BECHSTEDT
  CURSDORF
  DEESBACH
  DÖSCHNITZ
  GRÄFENTHAL
  LICHTE
  LICHTENHAIN
  MARKTGÖLITZ
  MELLENBACH-GLASBACH
  MEURA
  OBERHAIN
  OBERWEISSBACH
  PIESAU
  PROBSTZELLA
  REICHMANNSDORF
  ROHRBACH
  SAALFELD
  SAALFELDER HÖHE
  SCHMIEDEFELD
  SCHWARZBURG
  SITZENDORF
  UNTERWEISSBACH
  WITTGENDORF | |

ISO riigi kood

Liikmesriik

A-piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev

(artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii))

Kood

(võimaluse korral)

Nimi

CZ

Tšehhi Vabariik

31.7.2007

Kaitsetsoon

BOHUŇOVICE

CEREKVICE NAD LOUČNOU

ČESKÉ HEŘMANICE

CHOCEŇ (osaliselt)

DŽBÁNOV

HORKY

HRUŠOVÁ (osaliselt)

KOSOŘÍN

TISOVÁ

VRAČOVICE-ORLOV (osaliselt)

VYSOKÉ MÝTO

ZÁLŠÍ

Järelevalvetsoon

BĚSTOVICE

BOHUŇOVICE

BOROVNICE

BOŠÍN

BRANDÝS NAD ORLICÍ

BUČINA

CEREKVICE NAD LOUČNOU

ČESKÉ HEŘMANICE

CHOCEŇ

CHOTOVICE (osaliselt)

DOBŘÍKOV

DOLNÍ ÚJEZD

DŽBÁNOV

HORKY

HRÁDEK

HRUŠOVÁ

JAVORNÍK

JEHNĚDÍ

KOLDÍN

KOSTELECKÉ HORKY

LEŠTINA (osaliselt)

LHOTY U PODŠTEJNA

LIBECINA

LITOMYŠL (osaliselt)

MAKOV

MORAŠICE

MOSTEK

NASAVRKY

NĚMČICE (osaliselt)

NOVÁ SÍDLA

NOVÉ HRADY

ORLICKÉ PODHŮŘÍ

OSÍK

OUCMANICE

PLCHOVICE

PODLESÍ

PODLESÍ (osaliselt)

PŘÍLUKA

PUSTINA

ŘEPNÍKY

ŘETOVÁ

ŘETŮVKA (osaliselt)

ŘÍDKÝ

SEČ

SEDLIŠTĚ

SKOŘENICE

SLATINA

SLOUPNICE

SRUBY

SUCHÁ LHOTA

SUDISLAV NAD ORLICÍ

SUDSLAVA

SVATÝ JIŘÍ

TISOVÁ

TRŽEK

TÝNIŠTKO

ÚJEZD U CHOCNĚ

ÚJEZDEC

ÚSTÍ NAD ORLICÍ

VELKÁ SKROVNICE

VIDLATÁ SEČ

VLČKOV (osaliselt)

VODĚRADY

VRACLAV

VRAČOVICE-ORLOV

VYSOKÉ MÝTO

ZÁDOLÍ

ZÁLŠÍ

ZÁMRSK

ZÁŘECKÁ LHOTA

DE

Saksamaa

Järgmised haldusüksused:

6.8.2007

ALLENDORF

ARNSGEREUTH

BAD BLANKENBURG

BECHSTEDT

CURSDORF

DEESBACH

DÖSCHNITZ

GRÄFENTHAL

LICHTE

LICHTENHAIN

MARKTGÖLITZ

MELLENBACH-GLASBACH

MEURA

OBERHAIN

OBERWEISSBACH

PIESAU

PROBSTZELLA

REICHMANNSDORF

ROHRBACH

SAALFELD

SAALFELDER HÖHE

SCHMIEDEFELD

SCHWARZBURG

SITZENDORF

UNTERWEISSBACH

WITTGENDORF

B   osa

Artikli 4 lõike 2 kohaselt kehtestatud B-piirkond:

| ISO riigi kood | Liikmesriik | B-piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev
  (artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kood
  (võimaluse korral) | Nimi |
| CZ | Tšehhi Vabariik | 00053 | PARDUBICKÝ KRAJ:







  OKRES | : | Chrudim, Pardubice
  Svitavy
  Ústí nad Orlicí |

ISO riigi kood

Liikmesriik

B-piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev

(artikli 4 lõike 4 punkti b alapunkt iii)

Kood

(võimaluse korral)

Nimi

CZ

Tšehhi Vabariik

00053

PARDUBICKÝ KRAJ:

OKRES

:

Chrudim, Pardubice

Svitavy

Ústí nad Orlicí

31.7.2007

00052

KRÁLOVÉHRADECKÝ KRAJ:

| OKRES | : | Hradec Králové
  Rychnov nad Kněžnou |
| --- | --- | --- |

OKRES

:

Hradec Králové

Rychnov nad Kněžnou

DE

Saksamaa

DRÖBISCHAU

KAULSDORF

KÖNIGSEE

LEUTENBERG

MEUSELBACH-SCHWARZMÜHLE

ROTTENBACH

RUDOLSTADT

6.8.2007”

---

Euroopa Keskpank

| 14.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/34

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

3. juuli 2007,

hangete teostamise korra kehtestamise kohta

(EKP/2007/5)

(2007/497/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artiklit 11.6,

võttes arvesse 19. veebruari 2004. aasta otsust EKP/2004/2, millega võeti vastu Euroopa Keskpanga kodukord, (1) eelkõige selle artiklit 19,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpank (EKP) järgib kulusäästlikkuse põhimõtet ja taotleb majanduslikult parimat asjade, teenuste ja ehitustööde hanget. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpank (EKP) järgib kulusäästlikkuse põhimõtet ja taotleb majanduslikult parimat asjade, teenuste ja ehitustööde hanget.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (2) („hankedirektiiv”) ning nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3) („finantsmäärus”), ei kohaldata EKP suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (2) („hankedirektiiv”) ning nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (3) („finantsmäärus”), ei kohaldata EKP suhtes.

| (3) | EKP järgib avalike hangete õiguse üldpõhimõtteid, mis on kajastatud hankedirektiivis ja finantsmääruses, |
| --- | --- |

(3)

EKP järgib avalike hangete õiguse üldpõhimõtteid, mis on kajastatud hankedirektiivis ja finantsmääruses,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDREEGLID

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „hankelepingud” – rahaliste huvidega seotud lepingud EKP ja ühe või mitme tarnija vahel, mille esemeks on ehitustööde teostamine, asjade tarnimine või teenuste osutamine; |
| --- | --- |

a)

„hankelepingud” – rahaliste huvidega seotud lepingud EKP ja ühe või mitme tarnija vahel, mille esemeks on ehitustööde teostamine, asjade tarnimine või teenuste osutamine;

| b) | „ehitustööde hankelepingud” – lepingud, mille objektiks on kas ehitustööd, ehitustööde projekteerimine või teostamine. Ehitustöö tähendab ehitus- või tsiviilehitustööde tulemusi tervikuna, mis võimaldavad täita majanduslikke või tehnilisi ülesandeid; |
| --- | --- |

b)

„ehitustööde hankelepingud” – lepingud, mille objektiks on kas ehitustööd, ehitustööde projekteerimine või teostamine. Ehitustöö tähendab ehitus- või tsiviilehitustööde tulemusi tervikuna, mis võimaldavad täita majanduslikke või tehnilisi ülesandeid;

| c) | „asjade hankelepingud” – muud kui punktis b nimetatud hankelepingud, mille objektiks on toodete ostmine, üürimine, rentimine või liisimine koos väljaostuvõimalusega või ilma. Hankelepingut, mille objektiks on toodete tarnimine ja mis hõlmab lisaks sellele ka kohaletoomis- ja paigaldustoiminguid, loetakse samuti asjade hankelepinguks; |
| --- | --- |

c)

„asjade hankelepingud” – muud kui punktis b nimetatud hankelepingud, mille objektiks on toodete ostmine, üürimine, rentimine või liisimine koos väljaostuvõimalusega või ilma. Hankelepingut, mille objektiks on toodete tarnimine ja mis hõlmab lisaks sellele ka kohaletoomis- ja paigaldustoiminguid, loetakse samuti asjade hankelepinguks;

| d) | „teenuste hankelepingud” – muud hankelepingud kui ehitustööde või asjade hankelepingud, mille eesmärgiks on teenuste osutamine. Hankelepingut, mille objektiks on nii tooted kui ka teenused, loetakse teenuste hankelepinguks juhul, kui asjaomaste teenuste maksumus ületab lepinguga hõlmatud toodete maksumuse. Hankelepingut, mille objektiks on teenused ja mis hõlmab lisaks ka ehitustöödega seotud tegevusi, mis ei ole lepingu põhiobjekt, loetakse teenuste hankelepinguks; |
| --- | --- |

d)

„teenuste hankelepingud” – muud hankelepingud kui ehitustööde või asjade hankelepingud, mille eesmärgiks on teenuste osutamine. Hankelepingut, mille objektiks on nii tooted kui ka teenused, loetakse teenuste hankelepinguks juhul, kui asjaomaste teenuste maksumus ületab lepinguga hõlmatud toodete maksumuse. Hankelepingut, mille objektiks on teenused ja mis hõlmab lisaks ka ehitustöödega seotud tegevusi, mis ei ole lepingu põhiobjekt, loetakse teenuste hankelepinguks;

| e) | „raamleping” – leping EKP ning ühe või mitme tarnija vahel, mille eesmärk on kehtestada teatava aja jooksul sõlmitavaid lepinguid reguleerivad tingimused, eelkõige hinna ja vajadusel ettenähtud koguse osas; |
| --- | --- |

e)

„raamleping” – leping EKP ning ühe või mitme tarnija vahel, mille eesmärk on kehtestada teatava aja jooksul sõlmitavaid lepinguid reguleerivad tingimused, eelkõige hinna ja vajadusel ettenähtud koguse osas;

| f) | „tarnija” – füüsiline või juriidiline isik või avalik-õiguslik isik või selliste isikute ja/või organite rühm, kes pakub turul vastavalt ehitustööde teostamist, asju või teenuseid;
  tarnijat, kes on esitanud taotluse osaleda piiratud või läbirääkimistega menetluses või võistlevas dialoogis, nimetatakse taotlejaks. Tarnijat, kes on esitanud pakkumuse, nimetatakse pakkujaks; |
| --- | --- |

f)

„tarnija” – füüsiline või juriidiline isik või avalik-õiguslik isik või selliste isikute ja/või organite rühm, kes pakub turul vastavalt ehitustööde teostamist, asju või teenuseid;

tarnijat, kes on esitanud taotluse osaleda piiratud või läbirääkimistega menetluses või võistlevas dialoogis, nimetatakse taotlejaks. Tarnijat, kes on esitanud pakkumuse, nimetatakse pakkujaks;

| g) | „avatud menetlus” – menetlus, mille puhul võivad pakkumuse esitada kõik huvitatud tarnijad; |
| --- | --- |

g)

„avatud menetlus” – menetlus, mille puhul võivad pakkumuse esitada kõik huvitatud tarnijad;

| h) | „piiratud menetlus” – menetlus, mille puhul võivad kõik tarnijad taotleda osalemist, kuid pakkumuse saavad esitada üksnes EKP määratud tarnijad; |
| --- | --- |

h)

„piiratud menetlus” – menetlus, mille puhul võivad kõik tarnijad taotleda osalemist, kuid pakkumuse saavad esitada üksnes EKP määratud tarnijad;

| i) | „läbirääkimistega menetlus” – menetlus, mille puhul EKP konsulteerib enda valitud tarnijatega ning peab ühe või mitmega neist läbirääkimisi lepingutingimuste suhtes; |
| --- | --- |

i)

„läbirääkimistega menetlus” – menetlus, mille puhul EKP konsulteerib enda valitud tarnijatega ning peab ühe või mitmega neist läbirääkimisi lepingutingimuste suhtes;

| j) | „võistlev dialoog” – menetlus, mille puhul võivad kõik tarnijad taotleda osalemist ning EKP peab menetluses osalema valitud taotlejatega dialoogi, et välja selgitada üks või mitu oma nõuetele vastavat sobivat alternatiivi; |
| --- | --- |

j)

„võistlev dialoog” – menetlus, mille puhul võivad kõik tarnijad taotleda osalemist ning EKP peab menetluses osalema valitud taotlejatega dialoogi, et välja selgitada üks või mitu oma nõuetele vastavat sobivat alternatiivi;

| k) | „dünaamiline hankesüsteem” – täielikult elektrooniline menetlus tavapäraste ostude teostamiseks, mille turul üldiselt pakutavad omadused rahuldavad EKP vajadusi. Süsteemi kasutamisaeg on piiratud ja see on kogu oma kehtivusaja jooksul avatud kõigile tarnijatele, kes vastavad valikukriteeriumidele ja on esitanud tehnilisele kirjeldusele vastava esialgse pakkumuse; |
| --- | --- |

k)

„dünaamiline hankesüsteem” – täielikult elektrooniline menetlus tavapäraste ostude teostamiseks, mille turul üldiselt pakutavad omadused rahuldavad EKP vajadusi. Süsteemi kasutamisaeg on piiratud ja see on kogu oma kehtivusaja jooksul avatud kõigile tarnijatele, kes vastavad valikukriteeriumidele ja on esitanud tehnilisele kirjeldusele vastava esialgse pakkumuse;

| l) | „elektrooniline oksjon” – uute hindade, madalamate hindadega pakkumuste ja/või pakkumuse teatavate osadega seotud uute maksumuste esitamist võimaldavat elektroonilist seadet kasutav korduvmenetlus, mis toimub pärast pakkumuste esialgset täielikku hindamist ja võimaldab neid automaatsete hindamismeetodite abil järjestada; |
| --- | --- |

l)

„elektrooniline oksjon” – uute hindade, madalamate hindadega pakkumuste ja/või pakkumuse teatavate osadega seotud uute maksumuste esitamist võimaldavat elektroonilist seadet kasutav korduvmenetlus, mis toimub pärast pakkumuste esialgset täielikku hindamist ja võimaldab neid automaatsete hindamismeetodite abil järjestada;

| m) | „pakkumiskutse” – taotlejatele või tarnijatele saadetud kutse esitada pakkumus, milles on määratletud menetlus, EKP nõuded ja lepingutingimused; |
| --- | --- |

m)

„pakkumiskutse” – taotlejatele või tarnijatele saadetud kutse esitada pakkumus, milles on määratletud menetlus, EKP nõuded ja lepingutingimused;

| n) | „kirjalik või kirjalikult” – sõnadest või numbritest koosnev avaldus, mida on võimalik lugeda, paljundada ja seejärel edastada. See võib hõlmata elektrooniliselt edastatud ja salvestatud teavet; |
| --- | --- |

n)

„kirjalik või kirjalikult” – sõnadest või numbritest koosnev avaldus, mida on võimalik lugeda, paljundada ja seejärel edastada. See võib hõlmata elektrooniliselt edastatud ja salvestatud teavet;

| o) | „päevad” – kalendripäevad. |
| --- | --- |

o)

„päevad” – kalendripäevad.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   EKP korraldab asjade, teenuste ja ehitustööde hankeid oma arvel ja nimel kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud reeglitega.

2.   EKP võib kooskõlas käesoleva otsusega korraldada ka ühiseid hankemenetlusi enda ja ühe või mitme riigi keskpanga (RKP) ja/või ühenduse institutsiooni ja asutuse ja/või rahvusvahelise organisatsiooni arvel ja nimel. Sellistel juhtudel määratleb EKP hanke dokumentides, millised teised isikud või asutused osalevad hankemenetluses ning milline on kavandatud lepinguliste suhete struktuur.

3.   Käesolevat otsust ei kohaldata järgmise suhtes:

| a) | teenuste osutamine ja kaupade tarnimine EKP-le RKPde poolt seoses nende eurosüsteemi/EKPSi avalik-õiguslike ülesannete täitmisega; |
| --- | --- |

a)

teenuste osutamine ja kaupade tarnimine EKP-le RKPde poolt seoses nende eurosüsteemi/EKPSi avalik-õiguslike ülesannete täitmisega;

| b) | RKPde või muude ühenduse institutsioonide või asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide korraldatud hankemenetlus, milles EKP osaleb, kui asjaomase hankemenetluse reeglid on kooskõlas avalike hangete õiguse üldpõhimõtetega; |
| --- | --- |

b)

RKPde või muude ühenduse institutsioonide või asutuste või rahvusvaheliste organisatsioonide korraldatud hankemenetlus, milles EKP osaleb, kui asjaomase hankemenetluse reeglid on kooskõlas avalike hangete õiguse üldpõhimõtetega;

| c) | kokkulepped teiste ühenduse institutsioonide ja asutustega või rahvusvaheliste organisatsioonidega, mille EKP sõlmib oma avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

c)

kokkulepped teiste ühenduse institutsioonide ja asutustega või rahvusvaheliste organisatsioonidega, mille EKP sõlmib oma avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks;

| d) | pangatähtede hanked, mida reguleerib 16. septembri 2004. aasta suunis EKP/2004/18 euro pangatähtede hanke kohta; (4) |
| --- | --- |

d)

pangatähtede hanked, mida reguleerib 16. septembri 2004. aasta suunis EKP/2004/18 euro pangatähtede hanke kohta; (4)

| e) | väärtpaberite või muude finantsinstrumentide emiteerimine, müük, ost või ülekandmine ja nende tehingutega seotud finantsteenused; |
| --- | --- |

e)

väärtpaberite või muude finantsinstrumentide emiteerimine, müük, ost või ülekandmine ja nende tehingutega seotud finantsteenused;

| f) | maa, olemasolevate ehitiste või muu kinnisvara või nendega seotud õiguste omandamine või üürimine mis tahes rahastamisskeemi alusel; |
| --- | --- |

f)

maa, olemasolevate ehitiste või muu kinnisvara või nendega seotud õiguste omandamine või üürimine mis tahes rahastamisskeemi alusel;

| g) | EKP ja tema töötajate töölepingud, mis on sõlmitud kooskõlas EKP töölepingutingimustega; |
| --- | --- |

g)

EKP ja tema töötajate töölepingud, mis on sõlmitud kooskõlas EKP töölepingutingimustega;

| h) | vahekohtu- ja lepitusteenused ning |
| --- | --- |

h)

vahekohtu- ja lepitusteenused ning

| i) | uurimis- ja arendustegevusega seotud teenused, välja arvatud juhul, kui neid osutatakse ainult EKP sisekasutuseks ja osutatud teenuse eest tasub täies ulatuses EKP. |
| --- | --- |

i)

uurimis- ja arendustegevusega seotud teenused, välja arvatud juhul, kui neid osutatakse ainult EKP sisekasutuseks ja osutatud teenuse eest tasub täies ulatuses EKP.

Artikkel 3

Üldpõhimõtted

Mis tahes hankemenetlus tuleb läbi viia kooskõlas läbipaistvuse ja avalikkuse, võrdse juurdepääsu ja võrdse kohtlemise üldpõhimõtetega, samuti kooskõlas mittediskrimineerimise ja ausa konkurentsi põhimõtetega.

Artikkel 4

Piirmäärad

1.   Kui hankelepingu eeldatav maksumus käibemaksuta on võrdne lõikes 3 sätestatud piirmääradega või nendest suurem, viib EKP hankemenetluse läbi II peatükis sätestatud korras.

2.   Kui hankelepingu eeldatav maksumus käibemaksuta on nendest piirmääradest madalam, viib EKP hankemenetluse läbi III peatükis sätestatud korras.

3.   Kehtivad järgmised piirmäärad:

| a) | 211 000 eurot asjade ja teenuste hankelepingutele; |
| --- | --- |

a)

211 000 eurot asjade ja teenuste hankelepingutele;

| b) | 5 300 000 eurot ehitustööde hankelepingutele. |
| --- | --- |

b)

5 300 000 eurot ehitustööde hankelepingutele.

Artikkel 5

Hankelepingu eeldatava kogumaksumuse arvutamine

1.   Hankelepingu kogumaksumuse arvutamisel võetakse aluseks EKP hinnangul väljamaksmisele kuuluv kogusumma käibemaksuta. Arvutamisel võetakse arvesse kõik kõrvalkulud, eelkõige valikuliste sätete ja hankelepingu uuendamiste kulud, kindlustusmaksed, intressid, komisjonitasud, töölähetus- ja majutuskulud, auhinnad või taotlejatele või pakkujatele makstavad summad.

2.   Hinnakalkulatsioon peab kehtima hetkel, mil EKP valib asjakohase hankemenetluse.

3.   Ühtegi hankemenetlust ei tohi osadeks jaotada eesmärgiga vältida käesolevas otsuses sätestatud menetluste kohaldamist.

4.   Ehitustööde hankelepingute puhul võetakse eeldatava maksumuse arvutamisel arvesse nii ehitustööde kogumaksumus kui ka EKP poolt ehitustööde teostamiseks töövõtja käsutusse antud vahendite kogumaksumus. Ehitustööde projekteerimise ja kavandamisega seotud kulud võetakse samuti arvesse, kui need tööd moodustavad ehitustööde hankelepingu osa.

5.   Kaupade ja teenuste kestvuslepingute puhul tuleb kogumaksumuse arvutamisel asjakohastel juhtudel võtta aluseks järgmist:

| a) | kogumaksumus kogu tähtaja jooksul tähtajaliste hankelepingute puhul; |
| --- | --- |

a)

kogumaksumus kogu tähtaja jooksul tähtajaliste hankelepingute puhul;

| b) | kuumakse korrutatud 48ga tähtajatute hankelepingute puhul. |
| --- | --- |

b)

kuumakse korrutatud 48ga tähtajatute hankelepingute puhul.

6.   Järjestikuste samaliigiliste asjade, teenuste või ehitustööde hankelepingute puhul võetakse eeldatava kogumaksumuse arvutamisel aluseks eelnenud 12 kuu jooksul sõlmitud järjestikuste hankelepingute tegelik kogumaksumus. Hinnakalkulatsiooni kohandatakse võimaluse korral esialgse hankelepingu sõlmimisele järgneva 12 kuu jooksul eeldatavalt toimuvatele muutustele koguses või maksumuses.

7.   Kui hankeleping on jaotatud mitmeks osaks või mitu hankelepingut on otseselt omavahel seotud ning nende eesmärgiks on samad ülesanded, võetakse arvesse osade või eraldi hankelepingute kogumaksumus. Kui kogumaksumus on võrdne artikli 4 lõikes 3 sätestatud piirmääraga või ületab seda, kohaldatakse kõikidele osadele ja hankelepingutele käesoleva otsuse II peatükis sätestatud menetlusi. EKP võib kasutada artiklis 29 või, asjakohastel juhtudel, artiklis 31 sätestatud menetlust osade/üksiklepingute puhul, mille eeldatav kogumaksumus käibemaksuta on asjade ja teenuste hankelepingute puhul väiksem kui 80 000 eurot ja ehitustööde hankelepingute puhul väiksem kui üks miljon eurot, kui selliselt erandkorras menetletavate osade eeldatav kogumaksumus ei ületa 20 % kõikide osade eeldatavast kogumaksumusest.

8.   Raamlepingute kogumaksumus arvutatakse raamlepingu kehtivusaja jooksul ettenähtud kõigi hankelepingute käibemaksuta maksimaalse eeldatava maksumuse alusel.

Artikkel 6

Erandid

1.   EKP võib sõlmida hankelepingu otse ühe tarnijaga või kalduda kõrvale teatavast menetlusnõudest, kui:

| a) | kohustuslikul põhjusel saab hankelepingu sõlmida ainult konkreetse tarnijaga. Põhjus võib olla tehniline, loominguline või õiguslik, kuid mitte majanduslik; |
| --- | --- |

a)

kohustuslikul põhjusel saab hankelepingu sõlmida ainult konkreetse tarnijaga. Põhjus võib olla tehniline, loominguline või õiguslik, kuid mitte majanduslik;

| b) | EKP-le ettenägematutest sündmustest tuleneva äärmise kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik järgida hankemenetluse tähtaegu; |
| --- | --- |

b)

EKP-le ettenägematutest sündmustest tuleneva äärmise kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik järgida hankemenetluse tähtaegu;

| c) | EKP on määratlenud hankelepingu salajaseks või kui hankelepingu täitmisega peavad kaasnema ohutusmeetmed kooskõlas EKP turvalisuse reeglitega või kui seda nõuavad EKP olulised huvid; |
| --- | --- |

c)

EKP on määratlenud hankelepingu salajaseks või kui hankelepingu täitmisega peavad kaasnema ohutusmeetmed kooskõlas EKP turvalisuse reeglitega või kui seda nõuavad EKP olulised huvid;

| d) | kui asjaomaseid tooteid valmistatakse üksnes teadusuuringu, katse või arendustegevuse eesmärgil; seda sätet ei kohaldata kaubandusliku tasuvuse loomiseks mõeldud masstoodangu suhtes ega uurimis- või arendustegevusega seotud kulude katmiseks; |
| --- | --- |

d)

kui asjaomaseid tooteid valmistatakse üksnes teadusuuringu, katse või arendustegevuse eesmärgil; seda sätet ei kohaldata kaubandusliku tasuvuse loomiseks mõeldud masstoodangu suhtes ega uurimis- või arendustegevusega seotud kulude katmiseks;

| e) | kui asju ostetakse erakordselt soodsatel tingimustel tarnijalt, kes on oma äritegevust lõpetamas, või pankrotihalduritelt või likvideerijatelt, võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe või muu samalaadse menetluse alusel vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. |
| --- | --- |

e)

kui asju ostetakse erakordselt soodsatel tingimustel tarnijalt, kes on oma äritegevust lõpetamas, või pankrotihalduritelt või likvideerijatelt, võlausaldajatega sõlmitud kokkuleppe või muu samalaadse menetluse alusel vastavalt siseriiklikele õigusaktidele.

2.   Olenemata hankelepingu maksumusest võib EKP korraldada hanke kooskõlas artikliga 29, kui hankelepingu peamiseks esemeks on järgmised teenused:

| a) | hotelli- ja restoraniteenused; |
| --- | --- |

a)

hotelli- ja restoraniteenused;

| b) | õigusteenused; |
| --- | --- |

b)

õigusteenused;

| c) | töötajate ametissevõtmise ja otsimise teenused; |
| --- | --- |

c)

töötajate ametissevõtmise ja otsimise teenused;

| d) | uurimis- ja turvateenused; |
| --- | --- |

d)

uurimis- ja turvateenused;

| e) | haridus- ja kutseõppeteenused; |
| --- | --- |

e)

haridus- ja kutseõppeteenused;

| f) | meelelahutus-, kultuuri- ja sporditeenused. |
| --- | --- |

f)

meelelahutus-, kultuuri- ja sporditeenused.

Artikkel 7

Tähtaeg ja pikendamine

1.   Hankelepingu tähtaeg ei tohi reeglina ületada nelja aastat välja arvatud asjakohaselt põhjendatud juhtudel.

2.   Kui hankeleping on sõlmitud tähtajaliselt, võib selle tähtaega pikendada järgmistel tingimustel:

| a) | hanketeates või, III peatükis sätestatud menetluse korral, osalemiskutses on ette nähtud hankelepingu tähtaja pikendamise võimalus, ja |
| --- | --- |

a)

hanketeates või, III peatükis sätestatud menetluse korral, osalemiskutses on ette nähtud hankelepingu tähtaja pikendamise võimalus, ja

| b) | võimalikud pikendamised on asjakohaselt põhjendatud ja |
| --- | --- |

b)

võimalikud pikendamised on asjakohaselt põhjendatud ja

| c) | võimalikke pikendamisi võeti arvesse hankelepingu kogumaksumuse arvutamisel kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 5. |
| --- | --- |

c)

võimalikke pikendamisi võeti arvesse hankelepingu kogumaksumuse arvutamisel kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 5.

Kõikide pikendamiste tähtaeg kokku ei tohi ületada esialgse hankelepingu tähtaega.

3.   Muudel juhtudel võib tähtajalise hankelepingu tähtaega pikendada artiklis 6 sätestatud tingimustel.

Artikkel 8

Lisatooted, -teenused ja -ehitustööd

1.   EKP võib tellida lisatooteid, -teenuseid või -ehitustöid töövõtjalt, kellega sõlmiti esialgne hankeleping, kui:

| a) | hankedokumentides oli ette nähtud võimalus tellida lisatooteid, -teenuseid või -ehitustöid ja |
| --- | --- |

a)

hankedokumentides oli ette nähtud võimalus tellida lisatooteid, -teenuseid või -ehitustöid ja

| b) | lisatooted, -teenused või -ehitustööd võeti arvesse hankelepingu kogumaksumuse arvutamisel kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 5. |
| --- | --- |

b)

lisatooted, -teenused või -ehitustööd võeti arvesse hankelepingu kogumaksumuse arvutamisel kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 5.

2.   Lisaks võib EKP tellida esialgselt töövõtjalt lisatooteid, -teenuseid või -ehitustöid, mis osutusid vajalikuks hankelepingu eesmärgi täitmiseks ettenägematute asjaolude tõttu, kui:

| a) | lisatooteid, -teenuseid või -ehitustöid ei saa tehnilistel või majanduslikel põhjustel esialgsest hankelepingust eraldada, ilma et see tooks kaasa olulisi probleeme, või |
| --- | --- |

a)

lisatooteid, -teenuseid või -ehitustöid ei saa tehnilistel või majanduslikel põhjustel esialgsest hankelepingust eraldada, ilma et see tooks kaasa olulisi probleeme, või

| b) | kõnealuseid töid või teenuseid on võimalik esialgsest hankelepingust küll eraldada, kuid need on selle täitmiseks siiski vältimatult vajalikud. |
| --- | --- |

b)

kõnealuseid töid või teenuseid on võimalik esialgsest hankelepingust küll eraldada, kuid need on selle täitmiseks siiski vältimatult vajalikud.

Lisatoodete, -teenuste või -ehitustööde hankelepingute kogumaksumus ei tohi üldreeglina ületada 50 % esialgse hankelepingu maksumusest.

3.   Kui lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võib lisatoodete, -teenuste või -ehitustööde hankelepinguid sõlmida ainult kooskõlas käesoleva otsuse artiklitega 4 ja 6.

II   PEATÜKK

HANKEMENETLUSED

1.   JAGU

Menetluse liigid

Artikkel 9

Ülevaade

1.   EKP sõlmib avatud hankemenetluses hankelepingu, mille eeldatav kogumaksumus ületab eespool sätestatud piirmäärasid. Põhjendatud juhtudel võib EKP kasutada piiratud menetlust, läbirääkimistega menetlust või võistlevat dialoogi kooskõlas allpool sätestatud tingimustega.

2.   Samuti võib EKP sõlmida raamlepingu või seada sisse dünaamilise hankesüsteemi ning sõlmida hankelepinguid nende alusel kooskõlas allpool vastavalt artiklites 15 ja 16 sätestatud tingimustega.

3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud menetlusi võib täiendada elektroonilise oksjoniga artiklis 17 kirjeldatud viisil.

4.   Samuti võib EKP korraldada ideekonkursse. Ideekonkursi menetluskord sätestatakse ideekonkursi teates ja see peab vastama ideekonkursi üldpõhimõtetele.

Artikkel 10

Hankekava avaldamine

1.   Kui EKP kavatseb läbi viia hankemenetluse kooskõlas käesolevas II peatükis sätestatud reeglitega, avaldab ta hanketeate Euroopa Liidu Teatajas ning EKP kodulehel. Asjakohastel juhtudel võib EKP avaldada reklaami muus meedias. Kodulehel ja/või muus meedias ei või avaldada teated enne hanketeate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Teadete versioonide erinevuste korral on autentne Euroopa Liidu Teatajas avaldatud versioon ning see on ülimuslik muude versioonide suhtes.

2.   EKP võib avaldada ka eelteate, milles näidatakse teenuse- või kaubakategooriate kaupa ära eeldatav kogumaksumus ning muud põhilised tingimused hankelepingute kohta, mida ta kavatseb eelarveaastal sõlmida. Sellisel juhul võib selles teates näidatud hangete osas kooskõlas artikli 18 lõikega 4 lühendada taotluste ja pakkumuste esitamise tähtaegu.

Artikkel 11

Avatud menetlus

1.   Pärast hanketeate avaldamist võivad huvitatud tarnijad nõuda pakkumiskutse saatmist, kui see ei ole kättesaadavaks tehtud elektrooniliste sidevahendite kaudu. EKP väljastab pakkumiskutse kuue päeva jooksul sellekohase nõude laekumisest, kui nõue on esitatud piisava ajavaruga enne pakkumuste esitamise tähtaega.

2.   Huvitatud pakkujad peavad esitama oma pakkumuse EKP kehtestatud tähtajaks ja lisama EKP nõutavad dokumendid.

3.   EKP sõlmib hankelepingu pakkujaga, kes vastab kõige paremini hanketeates/pakkumiskutses sätestatud pakkumuste hindamise kriteeriumidele.

Artikkel 12

Piiratud menetlus

1.   EKP võib kasutada piiratud menetlust, kui

| a) | EKP nõuded on võimalik määratleda nii täpselt, et pakkumusi on võimalik üksteisega võrrelda ja sõlmida pakkujatega hankeleping ilma edasiste läbirääkimisteta, ning |
| --- | --- |

a)

EKP nõuded on võimalik määratleda nii täpselt, et pakkumusi on võimalik üksteisega võrrelda ja sõlmida pakkujatega hankeleping ilma edasiste läbirääkimisteta, ning

| b) | halduslikel põhjustel või hanke laadi tõttu on vajalik piirata pakkumuste hulka. |
| --- | --- |

b)

halduslikel põhjustel või hanke laadi tõttu on vajalik piirata pakkumuste hulka.

2.   Pärast hanketeate avaldamist võivad huvitatud tarnijad esitada piiratud hankemenetluses osalemise taotluse. Taotlus tuleb esitada hanketeates määratletud tähtajaks ning sellele lisada EKP nõutavad dokumendid.

3.   EKP kontrollib taotlejate vastavust ning hindab taotluste vastavust hanketeates sätestatud valikukriteeriumidele. Kui valikukriteeriumidele vastavaid taotlejaid on piisavalt, teeb EKP ettepaneku esitada pakkumused vähemalt viiele taotlejale, kes vastavad nõuetele ja valikukriteeriumidele. Pakkumiskutse tuleb saata kirjalikult samaaegselt kõikidele taotlejatele, kellele tehti ettepanek esitada pakkumus.

4.   Ettepaneku saanud pakkujad peavad esitama oma pakkumuse EKP kehtestatud tähtajaks ja lisama EKP nõutavad dokumendid.

5.   EKP sõlmib hankelepingu pakkujaga, kes vastab kõige paremini pakkumiskutses sätestatud pakkumuste hindamise kriteeriumidele.

Artikkel 13

Läbirääkimistega menetlus

1.   EKP võib kasutada läbirääkimistega menetlust järgmistel erandjuhtudel:

| a) | kui ehitustööde, asjade või teenuste olemus või nendega seotud ohud ei võimalda eelnevat üldist hinnakujundust, või |
| --- | --- |

a)

kui ehitustööde, asjade või teenuste olemus või nendega seotud ohud ei võimalda eelnevat üldist hinnakujundust, või

| b) | kui teenuste laad ei võimalda tingimusi määratleda piisavalt täpselt, et hankelepingu saaks sõlmida parima pakkumuse valimise teel avatud või piiratud menetluses. |
| --- | --- |

b)

kui teenuste laad ei võimalda tingimusi määratleda piisavalt täpselt, et hankelepingu saaks sõlmida parima pakkumuse valimise teel avatud või piiratud menetluses.

2.   EKP võib kasutada läbirääkimistega menetlust ka juhul, kui avatud või piiratud hankemenetluses või võistlevas dialoogis ei ole laekunud ühtegi nõuetele vastavat pakkumust, tingimusel et hankelepingu algtingimusi sellega oluliselt ei muudeta. EKP võib jätta uue hanketeate avaldamata, kui ta kaasab läbirääkimistesse eranditult kõik need pakkujad, kes osalesid eelmises menetluses, vastasid valikukriteeriumidele ning esitasid pakkumused kooskõlas pakkumuse vorminõuetega. Kui ei laekunud ühtegi pakkumust või ühtegi pakkumuse vorminõuetele vastavat pakkumust, võib EKP samuti alustada väljakuulutamisega läbirääkimistega menetlust kooskõlas artikliga 29.

3.   Pärast hanketeate avaldamist võivad huvitatud tarnijad taotleda läbirääkimistega menetluses osalemist. Taotlus tuleb esitada hanketeates määratletud tähtajaks ning sellele lisada EKP nõutavad dokumendid.

4.   EKP kontrollib taotlejate vastavust ning hindab taotluste vastavust hanketeates sätestatud valikukriteeriumidele. EKP teeb vähemalt kolmele taotlejale, kes vastavad nõuetele ja valikukriteeriumidele, ettepaneku esitada pakkumused, kui valikukriteeriumidele vastavaid taotlejaid on piisavalt. Pakkumiskutse tuleb saata kirjalikult samaaegselt kõikidele taotlejatele, kellele tehakse ettepanek esitada pakkumus.

5.   Pärast pakkumuste hindamist võib EKP pidada pakkujatega läbirääkimisi, et viia nende pakkumused kooskõlla EKP nõuetega. EKP võib alustada läbirääkimisi kas:

| a) | paremuselt esimese pakkujaga. Kui läbirääkimised paremuselt esimese pakkujaga ebaõnnestuvad, võib EKP alustada läbirääkimisi paremuselt järgmise pakkujaga, või |
| --- | --- |

a)

paremuselt esimese pakkujaga. Kui läbirääkimised paremuselt esimese pakkujaga ebaõnnestuvad, võib EKP alustada läbirääkimisi paremuselt järgmise pakkujaga, või

| b) | samaaegselt kõikide pakkujatega, kes on esitanud pakkumused, mis põhilises vastavad EKP tehnilistele ja majanduslikele nõuetele. Sellisel juhul võib läbirääkimistele kutsutud pakkujate arvu vähendada järjestikuste etappide kaupa hanketeates või pakkumiskutses sätestatud pakkumuste hindamise kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

b)

samaaegselt kõikide pakkujatega, kes on esitanud pakkumused, mis põhilises vastavad EKP tehnilistele ja majanduslikele nõuetele. Sellisel juhul võib läbirääkimistele kutsutud pakkujate arvu vähendada järjestikuste etappide kaupa hanketeates või pakkumiskutses sätestatud pakkumuste hindamise kriteeriumide alusel.

Enne läbirääkimiste alustamist teatab EKP kõikidele pakkujatele läbirääkimiste viisi.

6.   Läbirääkimised võivad muu hulgas hõlmata ka pakkujate tehnilised ja majanduslikud lahendused ning lepingutingimused, kui hanke ulatust oluliselt ei muudeta. Samuti võib EKP teha pakkujatele ettepaneku esitada muudetud pakkumus. EKP peab tagama läbirääkimistel kõikide läbirääkimistele kutsutud pakkujate võrdse kohtlemise.

7.   Kui läbirääkimised on lõppenud, sõlmib EKP hankelepingu pakkujaga, kes kõige paremini vastab hanketeates või pakkumiskutses sätestatud pakkumuste hindamise kriteeriumidele.

Artikkel 14

Võistlev dialoog

1.   EKP võib korraldada võistleva dialoogi eriti keeruliste hankelepingute puhul, kui ei ole võimalik kindlaks määrata EKP nõudeid viisil, mis võimaldaks hankelepingu sõlmida avatud või piiratud menetluses.

2.   Pärast hanketeate avaldamist võivad huvitatud tarnijad taotleda dialoogis osalemist. Taotlus tuleb esitada hanketeates määratletud tähtajaks ning sellele lisada EKP nõutavad dokumendid.

3.   EKP kontrollib taotlejate vastavust ning hindab taotluste vastavust hanketeates sätestatud valikukriteeriumidele. EKP teeb vähemalt kolmele nõuetele vastavale taotlejale ettepaneku dialoogis osaleda ja esitab neile osalemiskutse, milles on määratletud EKP vajadused. Dialoogi eesmärk on tuvastada ja määratleda EKP vajadusi kõige paremini rahuldav lahendus. EKP võib väljavalitud taotlejatega arutada kõiki hankelepingu aspekte.

4.   EKP tagab kõigi pakkujate võrdse kohtlemise dialoogi ajal. EKP ei avalda dialoogis osaleva taotleja pakutud lahendusi või muud taotleja edastatud konfidentsiaalset teavet teistele taotlejatele ilma asjaomase taotleja kirjaliku nõusolekuta.

5.   EKP jätkab dialoogi, kuni on kindlaks määranud oma vajadustele vastava(d) lahenduse(d), vajaduse korral neid võrreldes. Kui hanketeates või osalemiskutses on selline võimalus ette nähtud, võib EKP viia dialoogi läbi järjestikuste etappidena ning vähendada sel viisil lahenduste arvu, mida dialoogide pidamise etapis arutatakse. EKP valib välja kaalumisele kuuluvad lahendused hanketeates või osalemiskutses sätestatud pakkumuste hindamise kriteeriumide kohaselt.

6.   Kui EKP on teatanud dialoogi lõpetamisest, palub ta dialoogis osalevatel taotlejatel esitada lõplikud pakkumised dialoogi käigus esitatud ja täpsustatud lahenduste põhjal.

7.   EKP hindab saadud pakkumisi hanketeates või osalemiskutses sätestatud pakkumuste hindamise kriteeriumide põhjal. EKP võib pakkujatelt nõuda, et nad selgitaksid või täpsustaksid pakkumuste teatavaid aspekte või kinnitaksid pakkumuses sisalduvaid kohustusi tingimusel, et see ei muuda pakkumuse põhiaspekte ega too kaasa konkurentsi moonutamise või diskrimineerimise ohtu. Pärast hindamise lõpetamist valib EKP hankelepingu sõlmimiseks välja majanduslikult soodsaima pakkumuse.

Artikkel 15

Raamlepingud

1.   EKP võib kasutada raamlepinguid juhtudel, mil ta sõlmib regulaarselt samalaadsete asjade, teenuste või ehitustööde hankelepinguid, kuid ei saa määratleda täpseid tarneaegu ja/või täpseid nõudeid.

2.   Raamlepingute sõlmimisel täidab EKP eespool sätestatud menetlust kõigis etappides kuni raamlepingu sõlmimiseni. Kui EKP kavatseb sõlmida raamlepingu mitme ettevõtjaga, sõlmib ta vähemalt kolm hankelepingut, juhul kui piisav arv ettevõtjaid vastavad valiku- ja pakkumuste hindamise kriteeriumidele. Hanketeates tuleb määratleda sõlmitavate raamlepingute arv ja ese.

Raamlepingul põhinevad hankelepingud sõlmitakse käesolevas artiklis sätestatud korras.

3.   Juhul kui raamleping sõlmitakse ühe tarnijaga, võetakse sellel raamlepingul põhinevate hankelepingute sõlmimise aluseks raamlepingus sätestatud tingimused. Kui see on vajalik, võib EKP nõuda tarnijalt kirjalikult esialgse pakkumuse täiendamist. Sellised täiendavad pakkumused ei või raamlepingu tingimusi oluliselt muuta.

4.   Kui raamlepingud on sõlmitud mitme tarnijaga, võib hankelepingu sõlmida:

| a) | raamlepingus sätestatud kriteeriumide alusel uut konkurssi välja kuulutamata, või |
| --- | --- |

a)

raamlepingus sätestatud kriteeriumide alusel uut konkurssi välja kuulutamata, või

| b) | kui osutatud kriteeriume ei ole määratletud, võib EKP korraldada uue konkursi tarnijate vahel, kellega on sõlmitud raamlepingud. |
| --- | --- |

b)

kui osutatud kriteeriume ei ole määratletud, võib EKP korraldada uue konkursi tarnijate vahel, kellega on sõlmitud raamlepingud.

Viimasel juhul sõlmib EKP hankelepingu järgmises korras:

| — | EKP teeb tarnijatele ettepaneku kirjalikult esitada pakkumuse osalemiskutses määratletud tähtaja jooksul. Osalemiskutses määratletakse samuti kriteeriumid, mille alusel hankeleping sõlmitakse, ja |
| --- | --- |

—

EKP teeb tarnijatele ettepaneku kirjalikult esitada pakkumuse osalemiskutses määratletud tähtaja jooksul. Osalemiskutses määratletakse samuti kriteeriumid, mille alusel hankeleping sõlmitakse, ja

| — | tarnijad peavad esitama oma pakkumused kirjalikult EKP kehtestatud tähtaja jooksul, ja |
| --- | --- |

—

tarnijad peavad esitama oma pakkumused kirjalikult EKP kehtestatud tähtaja jooksul, ja

| — | EKP sõlmib hankelepingu pakkujaga, kes on esitanud osalemiskutses sätestatud pakkumuste hindamise kriteeriumide kohaselt parima pakkumuse. |
| --- | --- |

—

EKP sõlmib hankelepingu pakkujaga, kes on esitanud osalemiskutses sätestatud pakkumuste hindamise kriteeriumide kohaselt parima pakkumuse.

Artikkel 16

Dünaamilised hankesüsteemid

1.   EKP võib kasutada tavapäraste kaupade, teenuste ja ehitustööde hankimiseks dünaamilisi hankesüsteeme. Kui käesolevast artiklist ei tulene teisiti, järgitakse selles menetluses avatud menetluse reegleid.

2.   EKP teeb dünaamilise hankesüsteemi loomiseks järgmist:

| a) | avaldab hanketeate, milles märgitakse, et kasutusel on dünaamiline hankesüsteem ja viitab internetiaadressile, kus hanketingimustega võib tutvuda, ja |
| --- | --- |

a)

avaldab hanketeate, milles märgitakse, et kasutusel on dünaamiline hankesüsteem ja viitab internetiaadressile, kus hanketingimustega võib tutvuda, ja

| b) | võimaldab teate avaldamisest kuni süsteemi kasutusaja lõpuni piiramatu, otsese ja täieliku elektroonilise juurdepääsu hanketingimustele ja kõigile lisadokumentidele, ja |
| --- | --- |

b)

võimaldab teate avaldamisest kuni süsteemi kasutusaja lõpuni piiramatu, otsese ja täieliku elektroonilise juurdepääsu hanketingimustele ja kõigile lisadokumentidele, ja

| c) | sätestab hanketingimustes muu hulgas valiku- ja pakkumuste hindamise kriteeriumid, kõnealuse süsteemi alusel kavandatavate ostude olemuse ning samuti kogu vajaliku teabe hankesüsteemi, kasutatavate elektrooniliste seadmete ning side tehnilise korralduse ja kirjelduste kohta. |
| --- | --- |

c)

sätestab hanketingimustes muu hulgas valiku- ja pakkumuste hindamise kriteeriumid, kõnealuse süsteemi alusel kavandatavate ostude olemuse ning samuti kogu vajaliku teabe hankesüsteemi, kasutatavate elektrooniliste seadmete ning side tehnilise korralduse ja kirjelduste kohta.

3.   Süsteem on avatud kogu oma kasutusaja jooksul igale tarnijale, kes vastab valikukriteeriumidele ja on esitanud hanketingimustele vastava esialgse pakkumuse. Pakkujad võivad oma esialgseid pakkumisi igal ajal täiendada juhul, kui nad endiselt täidavad hanketingimusi. Pakkujatelt ei tohi võtta mis tahes tasu.

4.   Pärast esialgse pakkumise saamist kontrollib EKP mõistliku aja jooksul pakkujate vastavust nõuetele ja valikukriteeriumidele. Samuti kontrollib ta, kas esialgsed pakkumused vastavad hanketingimustele. EKP teatab pakkujatele esimesel võimalusel nende kaasamisest dünaamilisse hankesüsteemi või nende tagasilükkamisest.

5.   Iga konkreetse hankelepingu kohta, mille väärtus ületab artikli 4 lõikes 3 sätestatud piirmäära, tuleb esitada eraldi pakkumiskutse. Enne kutse esitamist avaldab EKP lihtsustatud hanketeate Euroopa Liidu Teatajas, milles teeb kõikidele huvitatud tarnijatele ettepaneku esitada esialgne pakkumus tähtaja jooksul, mis ei tohi olla lühem kui 15 päeva alates lihtsustatud teate saatmise kuupäevast. EKP ei või hanget jätkata enne, kui ta on lõpetanud kõigi tähtajaks saabunud esialgsete pakkumiste hindamise.

6.   Pärast hindamise lõpetamist teeb EKP kõikidele süsteemi kaasatud pakkujatele ettepaneku esitada mõistliku aja jooksul pakkumused. EKP sõlmib hankelepingu pakkujaga, kes esitas dünaamilise hankesüsteemi loomise teates sätestatud pakkumuste hindamise kriteeriumide põhjal parima pakkumise. Vajaduse korral võib neid kriteeriume pakkumiskutses täpsemalt sõnastada.

7.   Kui konkreetse hankelepingu kogumaksumus on väiksem artikli 4 lõikes 3 sätestatud piirmäärast, võib EKP teha ettepaneku viiele või kolmele süsteemi kaasatud pakkujale artiklis 29 sätestatud korras.

8.   Dünaamilist hankesüsteemi ei tohi kasutada üle nelja aasta, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

Artikkel 17

Elektroonilised oksjonid

1.   Välja arvatud võistleva dialoogi puhul, võib EKP täiendada eespool sätestatud hankemenetlusi elektroonilise oksjoniga, kui tingimusi on võimalik täpselt kirjeldada.

Elektrooniline oksjon põhineb:

| a) | üksnes hindadel, kui hankeleping sõlmitakse madalaima hinna pakkujaga, või |
| --- | --- |

a)

üksnes hindadel, kui hankeleping sõlmitakse madalaima hinna pakkujaga, või

| b) | hindadel ja/või pakkumuses kirjeldatud omaduste lisaväärtustel, kui hankeleping sõlmitakse majanduslikult kõige soodsama pakkumuse esitajaga. |
| --- | --- |

b)

hindadel ja/või pakkumuses kirjeldatud omaduste lisaväärtustel, kui hankeleping sõlmitakse majanduslikult kõige soodsama pakkumuse esitajaga.

2.   Kui EKP otsustab läbi viia elektroonilise oksjoni, teatab ta sellest hanketeates. Lisaks peab pakkumise kutse sisaldama muu hulgas järgmisi üksikasju:

| a) | omadused, mille lisaväärtused on elektroonilise oksjoni objektiks, kui kõnealused osad on kvantitatiivsed ning neid on võimalik väljendada arvudes või protsentides; |
| --- | --- |

a)

omadused, mille lisaväärtused on elektroonilise oksjoni objektiks, kui kõnealused osad on kvantitatiivsed ning neid on võimalik väljendada arvudes või protsentides;

| b) | esitatavate lisaväärtuste võimalikud piirangud, mis tulenevad hankelepingu objektiga seotud kirjeldustest; |
| --- | --- |

b)

esitatavate lisaväärtuste võimalikud piirangud, mis tulenevad hankelepingu objektiga seotud kirjeldustest;

| c) | teave, mida pakkujatele elektroonilise oksjoni käigus antakse, ning vajadusel teabe andmise aeg; |
| --- | --- |

c)

teave, mida pakkujatele elektroonilise oksjoni käigus antakse, ning vajadusel teabe andmise aeg;

| d) | asjakohane teave elektroonilise oksjoni pidamise korra kohta; |
| --- | --- |

d)

asjakohane teave elektroonilise oksjoni pidamise korra kohta;

| e) | tingimused, mis võimaldavad pakkujatel pakkumused teha, ning eelkõige vähimad nõutavad pakkumissummade vahed, kui nende kohaldamine on asjakohane; |
| --- | --- |

e)

tingimused, mis võimaldavad pakkujatel pakkumused teha, ning eelkõige vähimad nõutavad pakkumissummade vahed, kui nende kohaldamine on asjakohane;

| f) | asjakohane teave kasutatavate elektrooniliste seadmete ning side korralduse ja tehnilise kirjelduse kohta. |
| --- | --- |

f)

asjakohane teave kasutatavate elektrooniliste seadmete ning side korralduse ja tehnilise kirjelduse kohta.

3.   Elektrooniline oksjon võib alata ainult pärast pakkumuste esitamist ja nende esialgset hindamist. Kõigile nõuetekohased pakkumused esitanud pakkujatele tehakse samaaegselt ettepanek esitada elektrooniliselt uus hind ja/või uued lisaväärtused; ettepanekus tuleb esitada kogu vajalik teave individuaalse ühenduse kohta kasutusel olevate elektrooniliste seadmete kaudu ning elektroonilise oksjoni alguskuupäev ja kellaaeg. Elektrooniline oksjon võib toimuda mitme järjestikuse etapina. Elektrooniline oksjon ei tohi alata varem kui kaks tööpäeva pärast ettepaneku saatmise kuupäeva.

4.   Kui hankeleping sõlmitakse majanduslikult soodsaima pakkumuse esitajaga, lisatakse ettepanekule asjaomase pakkumuse täieliku hindamise tulemused. Ettepanekus tuleb sätestada ka elektroonilisel oksjonil esitatavate uute hindade ja/või maksumuste põhjal automaatselt toimuva ümberjärjestuse määramiseks kasutatav matemaatiline valem. See valem väljendab kõigi kriteeriumide suhtelist osakaalu, mida kasutatakse majanduslikult soodsaima pakkumise kindlaksmääramisel, kooskõlas esitatud hanketeate või hanke dokumentidega; selleks vähendatakse eelnevalt kõiki vahemikke kindlaksmääratud väärtuseni. Kui pakkumuste variandid on lubatud, esitatakse iga variandi kohta eraldi valem.

5.   Elektroonilise oksjoni igal etapil edastab EKP otsekohe kõigile pakkujatele vähemalt teabe, mis oleks piisav, et igal ajal välja selgitada oma suhteline järjestus. EKP võib edastada ka muud teavet esitatud hindade või lisaväärtuste kohta, juhul kui see esines ka hanke dokumentides. Samuti võib ta igal ajal teatada oksjoni asjaomases etapis osalejate arvu. Elektroonilise oksjoni mis tahes etapil ei avalikusta EKP pakkuja isikut.

6.   EKP sulgeb elektroonilise oksjoni pärast oksjonil osalemise kutses nimetatud tähtaja lõppemist. Tähtaeg võib olla väljendatud konkreetse kuupäeva ja kellaajana või ajavahemikuna, mis peab mööduma viimase uue hinna või lisaväärtuse pakkumuse esitamisest. Ettepanekus määratleb EKP etappide kaupa korraldatava oksjoni ajakava.

7.   Pärast elektroonilise oksjoni lõpetamist sõlmib EKP elektroonilise oksjoni tulemuste põhjal hankelepingu.

Artikkel 18

Taotluste ja pakkumuste laekumise tähtajad

1.   Pakkumuste ja osalemistaotluste laekumise tähtaegade kindlaksmääramisel võtab EKP arvesse eelkõige hankelepingu keerukust ja pakkumuste koostamiseks vajalikku aega, ilma et see piiraks käesolevas artiklis sätestatud miinimumtähtaegu.

2.   Avatud menetluse korral on pakkumiste laekumise miinimumtähtaeg 52 päeva alates hanketeate edastamise kuupäevast.

3.   Piiratud menetluse, läbirääkimistega menetluste ja võistleva dialoogi puhul on:

| a) | osalemistaotluste laekumise miinimumtähtaeg 37 päeva alates hanketeate edastamise kuupäevast, ja |
| --- | --- |

a)

osalemistaotluste laekumise miinimumtähtaeg 37 päeva alates hanketeate edastamise kuupäevast, ja

| b) | pakkumuste laekumise miinimumtähtaeg 40 päeva alates pakkumiskutse edastamise kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

pakkumuste laekumise miinimumtähtaeg 40 päeva alates pakkumiskutse edastamise kuupäevast.

4.   Kui EKP on avaldanud kooskõlas artikli 10 lõikega 2 eelteate, mis edastati vähemalt 52 päeva enne hanketeadet, võib pakkumuste laekumise miinimumtähtaega üldreeglina lühendada 36 päevani, kuid see ei tohi ühelgi juhul olla lühem kui 22 päeva.

5.   Kui teated koostatakse ja edastatakse elektrooniliselt Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talituse poolt ette nähtud vormis ja korras, võib pakkumuste ja osalemistaotluste laekumistähtaegu lühendada seitsme päeva võrra.

6.   Kui EKP võimaldab pakkumiskutsele piiramatu ja täieliku elektroonilise juurdepääsu alates hanketeate avaldamiskuupäevast ning esitab teate tekstis internetiaadressi, kus need dokumendid on kättesaadavad, võib pakkumuste laekumistähtaega lühendada viie päeva võrra. Selle lühendamise võib liita lõikes 5 osutatud lühendamisega.

7.   Kui avatud menetluse puhul ei ole pakkumiskutset hoolimata selle õigeaegsest nõudmisest esitatud kuue päeva jooksul või kui pakkumusi saab esitada üksnes pärast kohaga tutvumist või pakkumiskutset täiendavate dokumentide kontrollimist kohapeal, pikendatakse pakkumuste laekumistähtaegu nii, et tarnijatel oleks piisavalt aega pakkumuste ettevalmistamiseks.

8.   Piiratud menetluste ja läbirääkimistega menetluste puhul, kui asja kiireloomulisuse tõttu ei saa käesolevas artiklis sätestatud tähtaegu järgida, võib EKP kasutada kiirendatud menetlust. Sellisel juhul kehtivad järgmised miinimumtähtajad:

| a) | osalemistaotluste laekumise tähtaeg, mis ei tohi olla lühem kui 15 päeva alates hanketeate edastamiskuupäevast või lühem kui 10 päeva, kui teade edastatakse elektrooniliselt, teadete edastamise vormi ja menetluse kohaselt, ja |
| --- | --- |

a)

osalemistaotluste laekumise tähtaeg, mis ei tohi olla lühem kui 15 päeva alates hanketeate edastamiskuupäevast või lühem kui 10 päeva, kui teade edastatakse elektrooniliselt, teadete edastamise vormi ja menetluse kohaselt, ja

| b) | pakkumiste laekumistähtaeg, mis ei tohi olla lühem kui 10 päeva alates pakkumiskutse laekumise kuupäevast. |
| --- | --- |

b)

pakkumiste laekumistähtaeg, mis ei tohi olla lühem kui 10 päeva alates pakkumiskutse laekumise kuupäevast.

9.   EKP võib enne lõpptähtpäeva saabumist pikendada hanketeates või hankedokumentides sätestatud tähtaegu, kui ta muudab hankedokumente või muudel asjakohaselt põhjendatud juhtudel.

2.   JAGU

Menetluse läbiviimine

Artikkel 19

Teabevahetus taotlejatega ja pakkujatega

1.   Menetluse ajal vahetavad taotlejad ja pakkujad teavet ainult EKP nimetatud kontaktisiku(te)ga. EKP määrab hanketeates ja/või pakkumiskutses kindlaks kasutatavad sidevahendid. Sidevahendid peavad olema üldiselt kättesaadavad ja mittediskrimineerivad.

2.   Taotlejad/pakkujad peavad esitama oma taotlused/pakkumused kirjalikult kooskõlas hanketeates/pakkumiskutses sätestatud nõuetega.

3.   EKP võib läbi viia elektroonilisi hankemenetlusi kooskõlas hankedirektiivi artiklist 42 ja selle direktiivi X lisast tulenevate elektroonilise hankemenetluse üldnõuetega. Sellisel juhul määratletakse hanketeates muu hulgas taotlejate/pakkujate suhtes kehtivad vorminõuded ning osutatakse, kuidas toimub juurdepääs elektroonilisele platvormile. EKP võib otsustada, et ta võtab vastu ainult elektroonilisi taotlusi/pakkumusi.

4.   Taotlejad või pakkujad võivad esitada EKP-le kirjalikult küsimusi hanketeate, pakkumiskutse või täiendavate dokumentide kohta kooskõlas hanketeates või pakkumiskutses sätestatud tingimustega. EKP vastab sellistele küsimustele mõistliku tähtaja jooksul ning edastab vastused kõikidele taotlejatele/pakkujatele anonüümselt, kui vastused on kõikide jaoks asjakohased.

5.   EKP tagab, et taotlejate ja pakkujate poolt esitatud teavet käsitletakse ja salvestatakse kooskõlas konfidentsiaalsuse põhimõttega ning isikuandmete osas kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu andmekaitse määrusega (EÜ) nr 45/2001. (5)

Artikkel 20

Nõue esitada täiendavaid dokumente ja selgitusi

Pärast seda kui EKP on taotlused või pakkumused avanud, võib ta nõuda taotlejatelt ja pakkujatelt esitatud dokumentide täiendamist või konkreetsete punktide selgitamist. Sellised nõuded ei tohi moonutada ausat konkurentsi ega taotlejate/pakkujate võrdset kohtlemist ega viia taotluste või pakkumuste tingimuste muutmisele.

Artikkel 21

Hankedokumentide parandamine

1.   Kui EKP avastab enne taotluste või pakkumuste esitamise tähtaja lõppemist hanketeate, pakkumiskutse või täiendavate dokumentide tekstis vea, ebatäpsuse, puuduse või muud liiki vea, parandab ta vea ja teatab sellest kõikidele taotlejatele või pakkujatele asjakohasel viisil.

2.   Kui taotlejad või pakkujad leiavad, et hanketeates, pakkumiskutses või täiendavates dokumentides sätestatud EKP nõuded on puudulikud, vastuolulised või ebaseaduslikud, teatavad nad probleemist EKP-le kirjalikult. Taotleja/pakkuja peab teatama probleemist viivitamata pärast seda, kui ta on veast teada saanud või oleks võinud teada saada. EKP võib sellisel juhul parandada või täiendada nõudeid nõutud viisil või lükata osutuse tagasi, näidates ära selle põhjuse. Kui EKP-le ei ole vastuväidetest tema nõuetele liigse viivituseta teatatud, ei või neid edaspidi esitada.

Artikkel 22

Pakkumiskutse

1.   Reeglina sisalduvad pakkumiskutses vähemalt:

| a) | viide avaldatud hanketeatele; |
| --- | --- |

a)

viide avaldatud hanketeatele;

| b) | pakkumise vorminõuded, muu hulgas pakkumuste laekumistähtaeg, aadress, millele pakkumused tuleb saata, pakkumuse koostamise keel või keeled, pakkumuste esitamise vorm ja tähtaeg, mille jooksul pakkumused peavad kehtima, ja |
| --- | --- |

b)

pakkumise vorminõuded, muu hulgas pakkumuste laekumistähtaeg, aadress, millele pakkumused tuleb saata, pakkumuse koostamise keel või keeled, pakkumuste esitamise vorm ja tähtaeg, mille jooksul pakkumused peavad kehtima, ja

| c) | täiendavate ehitustööde, teenuste ja asjade alternatiivsed lahendused, samuti võimalike hankelepingu uuendamine ja pikendamiste arv, kui on, ja |
| --- | --- |

c)

täiendavate ehitustööde, teenuste ja asjade alternatiivsed lahendused, samuti võimalike hankelepingu uuendamine ja pikendamiste arv, kui on, ja

| d) | pakkujatelt nõutavate dokumentide nimekiri ja |
| --- | --- |

d)

pakkujatelt nõutavate dokumentide nimekiri ja

| e) | pakkumuste hindamise kriteeriumide suhteline osakaal või vajadusel ka kriteeriumid tähtsuse järjekorras, kui see ei ole esitatud hanketeates. |
| --- | --- |

e)

pakkumuste hindamise kriteeriumide suhteline osakaal või vajadusel ka kriteeriumid tähtsuse järjekorras, kui see ei ole esitatud hanketeates.

2.   Pakkumiskutsele tuleb lisada:

| a) | ärakiri tehnilisest kirjeldusest, milles on määratletud EKP nõuded, või võistleva dialoogi puhul, ärakiri osalemiskutsest, milles on määratletud EKP vajadused, ja |
| --- | --- |

a)

ärakiri tehnilisest kirjeldusest, milles on määratletud EKP nõuded, või võistleva dialoogi puhul, ärakiri osalemiskutsest, milles on määratletud EKP vajadused, ja

| b) | lepinguprojekti, EKP üldtingimuste või hankelepingu põhitingimused määratleva dokumendi ärakiri, ja |
| --- | --- |

b)

lepinguprojekti, EKP üldtingimuste või hankelepingu põhitingimused määratleva dokumendi ärakiri, ja

| c) | muud dokumendid, mida EKP peab asjakohaseks. |
| --- | --- |

c)

muud dokumendid, mida EKP peab asjakohaseks.

Kui need dokumendid tehakse elektrooniliselt kättesaadavaks, kirjeldatakse pakkujate juurdepääsu pakkumiskutses.

3.   JAGU

Hindamine

Artikkel 23

Üldsätted

1.   EKP hindab kõiki pakkumusi artiklis 26 osutatud pakkumuste hindamise kriteeriumide alusel pärast seda, kui ta on

| — | kontrollinud pakkumuste vastavust vorminõuetele, ja |
| --- | --- |

—

kontrollinud pakkumuste vastavust vorminõuetele, ja

| — | kontrollinud pakkujate vastavust artikli 24 nõuetele, ja |
| --- | --- |

—

kontrollinud pakkujate vastavust artikli 24 nõuetele, ja

| — | kontrollinud artiklis 25 osutatud valikukriteeriumide täitmist. |
| --- | --- |

—

kontrollinud artiklis 25 osutatud valikukriteeriumide täitmist.

2.   EKP sõlmib hankelepingu pakkujaga, kes vastab kõige paremini pakkumuste hindamise kriteeriumidele.

3.   Taotlusi ja pakkumusi ei avata enne nende esitamise tähtaja lõppemist. Taotlused ja pakkumused avatakse vähemalt kahe töötaja juuresolekul ja avamine protokollitakse. Taotlejad või pakkujad ei või avamise juures viibida, kui ei ole määratletud teisiti.

4.   Hindamise käik ja tulemus dokumenteeritakse hindamisaruandes.

Artikkel 24

Taotlejate/pakkujate vastavus nõuetele

1.   Kõik ELi residendid või seal asuvad füüsilised või juriidilised isikud vastavad hankemenetluses osalemise nõuetele järgmistes lõigetes sätestatud tingimustel. Hankemenetlus on samuti avatud võrdsetel alustel kõikidele residentidele või füüsilistele või juriidilistele isikutele asukohaga kolmandas riigis, kes on ratifitseerinud Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankeid käsitleva lepingu või on sõlminud ELiga kahepoolse avalikke hankeid käsitleva lepingu, nimetatud lepingutes sätestatud tingimustel. EKP ainupädevuses on anda osalemisluba kolmandate riikide tarnijatele.

2.   Tarnijate ajutised ühendused võivad osaleda hankemenetluses hanketeates või pakkumiskutses sätestatud tingimustel. EKP võib nõuda, et hankelepingu sõlmimise korral ajutise ühendusega peab ühendus võtma kindla õigusliku vormi, kui see vorm on vajalik hankelepingu nõuetekohaseks täitmiseks.

3.   EKP kõrvaldab hankemenetluses osalemisest taotlejad või pakkujad, kui nad on jõustunud kohtuotsusega süüdi mõistetud kelmuses, korruptsioonis, rahapesus, kuritegeliku organisatsiooni tegevuses osalemises või muus Euroopa ühenduste, EKP või RKPde finantshuve kahjustavas ebaseaduslikus tegevuses.

4.   EKP võib mis tahes ajal kõrvaldada hankemenetluses osalemisest taotleja või kandidaadi:

| a) | kes on pankrotis või likvideerimisel, kellele kohus on määranud halduri, kes on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, kes on peatanud äritegevuse, kes on eelnimetatuid puudutava menetluse objektiks või kes on siseriiklike õigusnormide alusel toimuva samalaadse menetluse tõttu analoogilises olukorras; |
| --- | --- |

a)

kes on pankrotis või likvideerimisel, kellele kohus on määranud halduri, kes on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, kes on peatanud äritegevuse, kes on eelnimetatuid puudutava menetluse objektiks või kes on siseriiklike õigusnormide alusel toimuva samalaadse menetluse tõttu analoogilises olukorras;

| b) | kes on jõustunud kohtuotsusega tema ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos süüdi mõistetud; |
| --- | --- |

b)

kes on jõustunud kohtuotsusega tema ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos süüdi mõistetud;

| c) | kes on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu; |
| --- | --- |

c)

kes on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu;

| d) | kes on täitmata jätnud sotsiaalkindlustusmaksetega seonduvad kohustused või maksude tasumise kohustused, mis tal on vastavalt oma asukohariigi või ostja riigi või hankelepingu täitmise koha riigi õigusaktidele; |
| --- | --- |

d)

kes on täitmata jätnud sotsiaalkindlustusmaksetega seonduvad kohustused või maksude tasumise kohustused, mis tal on vastavalt oma asukohariigi või ostja riigi või hankelepingu täitmise koha riigi õigusaktidele;

| e) | kelle osas on kohus või vahekohus tuvastanud hankelepingu olulise rikkumise suutmatuse tõttu täita oma lepingulisi kohustusi, mis tulenevad teisest avaliku hanke menetlusest; |
| --- | --- |

e)

kelle osas on kohus või vahekohus tuvastanud hankelepingu olulise rikkumise suutmatuse tõttu täita oma lepingulisi kohustusi, mis tulenevad teisest avaliku hanke menetlusest;

| f) | kelle juhtkonna, töötajate või esindajate puhul esineb huvide konflikt; |
| --- | --- |

f)

kelle juhtkonna, töötajate või esindajate puhul esineb huvide konflikt;

| g) | kes on EKP nõutavate andmete esitamisel süüdi pettuses; |
| --- | --- |

g)

kes on EKP nõutavate andmete esitamisel süüdi pettuses;

| h) | kes võtavad ühendust teiste taotlejate või pakkujatega eesmärgiga piirata konkurentsi. |
| --- | --- |

h)

kes võtavad ühendust teiste taotlejate või pakkujatega eesmärgiga piirata konkurentsi.

5.   Taotlejad või pakkujad peavad kinnitama, et nad ei ole eelnimetud olukorras ja/või esitama hanketeates või pakkumiskutses määratletud tõendid. Kui taoline olukord tekib menetluse käigus, peab asjaomane taotleja/pakkuja sellest EKP-le ilma põhjendamatu viivituseta teatama.

Artikkel 25

Valikukriteeriumid

1.   EKP määratleb hanketeates valikukriteeriumid, mille alusel kontrollitakse taotleja/pakkuja suutlikkust hankelepingut täita. Valikukriteeriumid on seotud taotleja või pakkuja majandusliku, finants-, tehnilise või erialase suutlikkusega.

2.   EKP võib kehtestada suutlikkuse miinimumtaseme, millest allapoole jäävaid taotlejaid või pakkujaid ta ei saa valida. Miinimumtase määratletakse hanketeates.

3.   Lisaks võib EKP taotlejatelt või pakkujatelt nõuda tõendeid, et nad on vastavalt siseriiklikule õigusele pädevad täitma asjaomast hankelepingut, mida tõendab äri- või erialaregistri kanne, kinnitatud deklaratsioon või -tunnistus, liikmelisus teatavas organisatsioonis, vahetu luba või registreerimine käibemaksukohustuslasena.

4.   EKP määratleb hanketeates dokumendid, mille taotlejad või pakkujad oma finants-, majandusliku, tehnilise ja erialase suutlikkuse tõendamiseks esitavad. Nõutavad dokumendid ei või eemalduda hankelepingu esemest ning arvestada tuleb tarnijate seaduslikke huve, eelkõige nende tehniliste ja ärisaladuste kaitse osas.

5.   Kui mõnel erandlikul põhjusel, mida EKP peab õigustatuks, ei saa pakkuja või taotleja esitada nõutud dokumente, võib ta tõendada oma suutlikkust muul viisil, mida EKP peab asjakohaseks.

6.   Tarnija võib konkreetse hankelepingu osas, kui see on asjakohane, toetuda teiste üksuste suutlikkusele, sõltumata tarnija ja nende üksuste suhete õiguslikust laadist. Sellisel juhul peab ta EKP-le tõendama, et tema käsutuses on hankelepingu täitmiseks vajalikud ressursid. Samadel tingimustel võib tarnijate ajutine ühendus tugineda ühenduse liikmete suutlikkusele.

Artikkel 26

Hankelepingu sõlmimise kriteeriumid

1.   EKP määratleb hanketeates või pakkumiskutses, kas ta kavatseb sõlmida hankelepingu pakkujaga, kes esitab majanduslikult soodsaima pakkumuse, või pakkujaga, kes pakub madalaimat hinda.

2.   Kui hankeleping sõlmitakse majanduslikult soodsaima pakkumuse esitajaga, määratleb EKP hanketeates või pakkumiskutses või võistleva dialoogi korral osalemiskutses järgmist:

| a) | pakkumuste hindamise kvalitatiivsed kriteeriumid. Sellised kriteeriumid peavad olema seotud hankelepingu esemega ning võivad hõlmata näiteks kvaliteeti, tehnilist paremust, esteetilisi ja funktsionaalseid omadusi, keskkonnaga seotud omadusi, käitamiskulusid, kulusäästlikkust, müügijärgset hooldust ja tehnilist abi, tarnekuupäevi ja tarne- või pakkumise täitmise tähtaegu; |
| --- | --- |

a)

pakkumuste hindamise kvalitatiivsed kriteeriumid. Sellised kriteeriumid peavad olema seotud hankelepingu esemega ning võivad hõlmata näiteks kvaliteeti, tehnilist paremust, esteetilisi ja funktsionaalseid omadusi, keskkonnaga seotud omadusi, käitamiskulusid, kulusäästlikkust, müügijärgset hooldust ja tehnilist abi, tarnekuupäevi ja tarne- või pakkumise täitmise tähtaegu;

| b) | suhteline osakaal, mille ta igale valitud kriteeriumile majanduslikult kõige soodsama pakkumise kindlaksmääramisel omistab. Osakaalusid võib väljendada kohase maksimumvahemikuna. |
| --- | --- |

b)

suhteline osakaal, mille ta igale valitud kriteeriumile majanduslikult kõige soodsama pakkumise kindlaksmääramisel omistab. Osakaalusid võib väljendada kohase maksimumvahemikuna.

Kui EKP hinnangul ei ole suhtelise osakaalu määramine ilmsetel põhjustel võimalik, näitab ta ära kriteeriumid alanevas tähtsuse järjekorras.

Artikkel 27

Ebaharilikult madalate hindadega pakkumused

1.   EKP võib tagasi lükata pakkumused, mille puhul tunduvad pakkumuste hinnad vastavate kaupade, ehitustööde või teenustega võrreldes ebaharilikult madalad.

2.   Enne selliste pakkumuste tagasilükkamist nõuab EKP pakkumuse koostisosade kohta kirjalikke täpsustusi, mida ta peab asjakohaseks. Need täpsustused võivad olla seotud eelkõige järgmisega:

| a) | tootmisprotsessi, osutatavate teenuste või ehitusmeetodi majanduslike näitajatega, või |
| --- | --- |

a)

tootmisprotsessi, osutatavate teenuste või ehitusmeetodi majanduslike näitajatega, või

| b) | valitud tehniliste lahendustega või erakordselt soodsate tingimustega, mis on pakkujale kättesaadavad, või |
| --- | --- |

b)

valitud tehniliste lahendustega või erakordselt soodsate tingimustega, mis on pakkujale kättesaadavad, või

| c) | pakkumuse originaalsusega või |
| --- | --- |

c)

pakkumuse originaalsusega või

| d) | ehitustöö teostamise, teenuse pakkumise või tarnimiskohas kehtivate töökaitset ja töötingimusi käsitlevate õigusaktide täitmisega. |
| --- | --- |

d)

ehitustöö teostamise, teenuse pakkumise või tarnimiskohas kehtivate töökaitset ja töötingimusi käsitlevate õigusaktide täitmisega.

EKP kontrollib neid koostisosi, võttes arvesse pakkuja seletusi ja esitatud tõendeid.

3.   Kui pakkuja on saanud riigiabi, võib EKP lükata pakkumuse tagasi ainuüksi sellel põhjusel, kui pakkuja ei suuda tõendada EKP määratud piisavalt pika tähtaja jooksul, et talle on antud abi seaduslikult ja kooskõlas ühenduse riigiabi reeglitega.

Artikkel 28

Valiku ja hankelepingu sõlmimise otsustest teatamine

1.   EKP teatab esimesel võimalusel oma otsusest kirjalikult kõikidele taotlejatele või pakkujatele, kelle taotlused või pakkumised on tagasi lükatud.

2   Teade tuleb esitada vähemalt 15 päeva enne hankelepingu allkirjastamist EKP poolt.

3.   Taotlejad ja pakkujad võivad 15 päeva jooksul teate kättesaamisest nõuda EKP-lt nende taotluse või pakkumuse tagasilükkamise põhjendamist. Edutud pakkujad, kelle pakkumus vastas nõuetele, võivad nõuda ka eduka pakkuja nime ning tema pakkumuse põhinäitajate ja suhteliste eeliste avaldamist.

4.   EKP otsusel võib teatavaid andmeid mitte avaldada, kui selliste andmete avaldamine mõjutaks teiste tarnijate seaduslikke ärihuve, takistaks seaduste kohaldamist või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega.

5.   Lisaks avaldab EKP hankemenetluse tulemuse kohta hankelepingu sõlmimise teate Euroopa Liidu Teatajas. Teade tuleb saata 48 päeva jooksul hankelepingu allkirjastamisest.

III   PEATÜKK

HANKED ALLPOOL PIIRMÄÄRASID

Artikkel 29

Väljakuulutamiseta menetlus

1.   Hankelepingud, mille eeldatav kogumaksumus on väiksem artikli 4 lõikes 3 sätestatud piirmääradest ja artikli 6 lõikes 2 nimetatud teenuste hankelepingud sõlmitakse järgmises korras.

2.   Kui hankelepingu maksumus ületab 50 000 eurot või on sellega võrdne teenuste ja asjade puhul ning 500 000 eurot ehitustööde puhul, teeb EKP tarnijate paljususe korral vähemalt viiele sobivale tarnijale ettepaneku esitada pakkumus EKP kehtestatud tähtaja jooksul.

Kui hanke maksumus on neist piirmääradest väiksem, kuid võrdne 10 000 euroga või sellest suurem, teeb EKP tarnijate paljususe korral ettepaneku vähemalt kolmele sobivale tarnijale.

Mõlemal juhul esitab EKP tarnijatele osalemiskutse, milles määratleb EKP nõuded ja pakkumuste hindamise kriteeriumid. Pakkumuse esitamise tähtaega sätestades võtab EKP arvesse hanke keerukust ning pakkumuse ettevalmistamiseks vajalikku aega.

3.   EKP valib hankemenetlusele kutsutud tarnijad välja kas dünaamilisse hankesüsteemi kaasatud pakkujate hulgast või, kui seda süsteemi ei ole, registreeritud tarnijate nimekirjast või, kui sellist nimekirja ei ole koostatud, asjakohase turuanalüüsi alusel. Sobivate tarnijate eelvalik on EKP ainupädevuses. Registreeritud tarnijate nimekiri on kättesaadav kõikidele huvitatud tarnijatele, kes pakuvad asju, teenuseid ja ehitustöid, mille tarvis nimekiri on koostatud. EKP kuulutab regulaarselt kohasel viisil võimalusest registreeruda nendes nimekirjades.

4.   Muul juhul võib EKP avaldada hanketeate oma veebilehel või muul sobival viisil. Sellisel juhul saadetakse osalemiskutse kõikidele tarnijatele, kes on avaldanud EKP kehtestatud tähtaja jooksul huvi osaleda.

5.   Laekunud pakkumusi hinnatakse osalemiskutses esitatud kriteeriumide alusel. Pärast kirjalike pakkumuste hindamist võib EKP alustada läbirääkimisi, kui sellest võimalusest oli teatatud osalemiskutses. Läbirääkimisi võib pidada järjestikku vastavalt pakkujate järjestusele või paralleelselt kõikide pakkujatega.

6.   EKP sõlmib hankelepingu pakkujaga, kes kõige paremini vastab osalemiskutses esitatud kriteeriumidele.

7.   Menetlus viiakse läbi kooskõlas artiklis 3 sätestatud üldpõhimõtetega. Samuti kohaldatakse artikleid 19, 20, 21, 24 ja 27.

Artikkel 30

Pakkujate teavitamine ja ettevõtjate nimekiri

1.   Pärast eduka pakkuja väljavalimist teatab EKP teistele pakkujatele mõistliku aja jooksul kirjalikult hankemenetluse tulemuse.

2.   Pakkujad võivad 15 päeva jooksul teate saamisest nõuda EKP-lt nende pakkumuse tagasilükkamise peamiste põhjuste esitamist. Kohaldada tuleb artikli 28 lõiget 4.

3.   EKP avaldab igal aastal nimekirja 50 000 eurot ületava maksumusega hankelepingutest, mis sõlmiti kooskõlas artikliga 29 või mille suhtes kohaldati erandit kooskõlas artikli 6 lõikega 1. Nimekirjas tuuakse ära ettevõtja nimi ning hankelepingute ese ja maksumus.

Artikkel 31

Hankemenetluseta sõlmitav leping

EKP võib sõlmida hankelepingu üheainsa pakkumuse alusel, kui hankelepingu eeldatav maksumus käibemaksuta on väiksem kui 10 000 eurot või kui kohaldatakse erandit kooskõlas artikli 6 lõikega 1.

IV   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 32

Hankemenetluse tühistamine

1.   EKP võib tühistada hankemenetluse igal ajal enne hankelepingu allkirjastamist, ilma et taotlejatel või pakkujatel oleks õigus nõuda hüvitist.

2.   EKP teeb tühistamisotsuse kooskõlas artiklis 3 sätestatud üldpõhimõtetega.

3.   EKP põhjendab otsust ning teeb selle teatavaks taotlejatele või pakkujatele.

Artikkel 33

Vaidemenetlus

1.   Teises peatükis sätestatud hankemenetluste puhul võivad taotlejad/pakkujad vaidlustada EKP otsuse nende taotlus või pakkumus tagasi lükata kirjalikult 15 päeva jooksul artikli 28 lõikes 3 nimetatud teabe laekumise päevast alates või, kui teavet ei nõutud, siis 15 päeva jooksul teate laekumisest. Vaidele tuleb lisada kõik täiendavad dokumendid ja põhjendatud vastuväiteid.

2.   Vaie tuleb adresseerida EKP hangete vaidekomisjonile (Procurement Review Body). Kui hangete vaidekomisjon leiab, et vaidlustaja taotluse või pakkumuse tagasilükkamise otsus ei ole õige ja rikub avalike hangete õiguse üldpõhimõtteid, võib ta anda korralduse hankemenetlust või selle osa korrata või teha lõpliku otsuse. Muul juhul jäetakse vaie rahuldamata. Hangete vaidekomisjon teatab vaidlustajale oma otsusest kirjalikult ühe kuu jooksul vaide laekumisest. Otsuses tuleb esitada selle aluseks olevad põhjendused.

3.   Vaie ei peata hankemenetlust. Hangete vaidekomisjon võib peatada hankemenetluse või hankelepingu sõlmimise, kui ta peab seda asjakohaseks.

Artikkel 34

Kohtualluvus

Euroopa Ühenduste Kohtul on ainupädevus lahendada EKP ja tarnija vaidlusi, mis on seotud käesoleva otsuse või konkreetse hankemenetlusega. Kui on võimalik esitada vaie artikli 33 alusel, peab vaidlustaja ootama ära EKP otsuse vaide kohta, enne kaebuse esitamist Euroopa Kohtule. Asutamislepingus sätestatud tähtaegade kulgemist hakatakse arvestama vaideotsuse kättesaamisest.

Artikkel 35

Jõustumine

1.   Käesolev otsus jõustub 1. augustil 2007 ning sellega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse 27. juuni 2006. aasta haldusringkiri 05/2006 EKP hangete kohta.

2.   Enne käesoleva otsuse jõustumist alustatud hankemenetlused lõpetatakse kooskõlas haldusringkirjaga 05/2006. Käesoleva sätte tähenduses loetakse hankemenetlus alanuks päeval, mil hanketeade saadeti Euroopa Liidu Teatajale või, kui selline teade ei ole nõutav, päeval, mil EKP tegi ühele või mitmele tarnijale pakkumuse esitamise ettepaneku.

Frankfurt Maini ääres, 3 juuli 2007

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 80, 18.3.2004, lk 33.

1

(2)  ELT L 134, 30.4.2004, lk. 114. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2006/97/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 107).

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk. 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2005, lk 1).

3

(4)  ELT L 320, 21.10.2004, lk 21.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

5

---

14.7.2007

| 14.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Laienemisele järgnenud olukorda arvestades on 27., 29. ja 30. detsembri 2006. aasta Euroopa Liidu Teataja mõned väljaanded avaldatud lihtsustatud kujul selle kuupäeva ametlikes keeltes.

Nendes Euroopa Liidu Teatajates ilmunud aktid otsustati parandustena uuesti avaldada Euroopa Liidu Teataja traditsioonilises esitluses.

Seda põhjusel, et Euroopa Liidu Teataja, mis sisaldab ainult neid parandusi, on avaldatud laienemiseelsetes keeltes. Aktide tõlked uute liikmesriikide keelde avaldatakse Euroopa Liidu Teataja eriväljaandes, mis sisaldab institutsioonide ja Euroopa Keskpanga enne 1. jaanuari 2007 vastu võetud tekste.

Allpool on esitatud 27., 29. ja 30. detsembril 2006 avaldatud Euroopa Liidu Teatajate nimekiri ja neile vastavad parandused.

| 27. detsembri 2006. aasta ELT | Parandatud ELT (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

27. detsembri 2006. aasta ELT

Parandatud ELT (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| 29. detsembri 2006. aasta ELT | Parandatud ELT (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

29. detsembri 2006. aasta ELT

Parandatud ELT (2007)

L 387

L 34

| 30. detsembri 2006. aasta ELT | Parandatud ELT (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

30. detsembri 2006. aasta ELT

Parandatud ELT (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---