# Eiropas Savienības L 176/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 176 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 6. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 176

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 6. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 791/2007 (2007. gada 21. maijs), ar ko ievieš shēmu, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras radušās attālāko reģionu – Azoru salu, Madeiras, Kanāriju salu, Franču Gviānas un Reinjonas – zivsaimniecības produktu tirdzniecībā | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 792/2007 (2007. gada 5. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 793/2007 (2007. gada 5. jūlijs) par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam, saskaņā ar importa tarifu kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 659/2007 un noteiktas dažu alpīno un kalnu šķirņu buļļiem, govīm un telēm | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2007 (2007. gada 5. jūlijs) par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 536/2007 | 8 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 795/2007 (2007. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem | 9 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 796/2007 (2007. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 12 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 797/2007 (2007. gada 5. jūlijs) par izvešanas atļauju izdošanu vīna nozarē | 16 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 798/2007 (2007. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot siļķes ICES VII g, VII h, VII j un VII k zonā | 17 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 791/2007 (2007. gada 21. maijs), ar ko ievieš shēmu, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras radušās attālāko reģionu – Azoru salu, Madeiras, Kanāriju salu, Franču Gviānas un Reinjonas – zivsaimniecības produktu tirdzniecībā

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 792/2007 (2007. gada 5. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 793/2007 (2007. gada 5. jūlijs) par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam, saskaņā ar importa tarifu kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 659/2007 un noteiktas dažu alpīno un kalnu šķirņu buļļiem, govīm un telēm

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2007 (2007. gada 5. jūlijs) par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 536/2007

8

Komisijas Regula (EK) Nr. 795/2007 (2007. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

9

Komisijas Regula (EK) Nr. 796/2007 (2007. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

12

Komisijas Regula (EK) Nr. 797/2007 (2007. gada 5. jūlijs) par izvešanas atļauju izdošanu vīna nozarē

16

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 798/2007 (2007. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot siļķes ICES VII g, VII h, VII j un VII k zonā

ICES

17

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2007/464/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 5. jūnijs), ar kuru atceļ Lēmumu 2005/186/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Maltā | 19 |
| | | 2007/465/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 5. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2004/917/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Grieķijā | 21 |
| | | 2007/466/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2007. gada 28. jūnijs), ar ko ieceļ sešus Reģionu komitejas locekļus no Zviedrijas un deviņus to aizstājējus no Zviedrijas | 23 |
| | | Komisija |
| | | 2007/467/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 28. jūnijs), ar ko izveido ekspertu grupu par radiofrekvenču identifikāciju (RFID) | 25 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2007/464/EK

*

Padomes Lēmums (2007. gada 5. jūnijs), ar kuru atceļ Lēmumu 2005/186/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Maltā

19

2007/465/EK

*

Padomes Lēmums (2007. gada 5. jūnijs), ar ko atceļ Lēmumu 2004/917/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Grieķijā

21

2007/466/EK

*

Padomes Lēmums (2007. gada 28. jūnijs), ar ko ieceļ sešus Reģionu komitejas locekļus no Zviedrijas un deviņus to aizstājējus no Zviedrijas

23

Komisija

2007/467/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 28. jūnijs), ar ko izveido ekspertu grupu par radiofrekvenču identifikāciju (RFID)

25

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2007/468/KĀDP (2007. gada 28. jūnijs) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai | 31 |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2007/469/KĀDP (2007. gada 28. jūnijs) saistībā ar Ķīmisko ieroču izstrādes, ražošanas, glabāšanas un lietojuma aizliegšanas un to iznīcināšanas konvencijas 2008. gada pārskatīšanas konferenci | 39 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Vienotā rīcība 2007/468/KĀDP (2007. gada 28. jūnijs) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

CTBTO

31

*

Padomes Kopējā nostāja 2007/469/KĀDP (2007. gada 28. jūnijs) saistībā ar Ķīmisko ieroču izstrādes, ražošanas, glabāšanas un lietojuma aizliegšanas un to iznīcināšanas konvencijas 2008. gada pārskatīšanas konferenci

39

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 791/2007

(2007. gada 21. maijs),

ar ko ievieš shēmu, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras radušās attālāko reģionu – Azoru salu, Madeiras, Kanāriju salu, Franču Gviānas un Reinjonas – zivsaimniecības produktu tirdzniecībā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu un 299. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Zivsaimniecības nozare Kopienas attālākajos reģionos saskaras ar grūtībām, un jo īpaši ar papildu izmaksām, kas dažu zivsaimniecības produktu tirdzniecībā radušās Līguma 299. panta 2. punktā norādīto nelabvēlīgo apstākļu dēļ un ko galvenokārt veido izmaksas par produktu transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu. |
| --- | --- |

(1)

Zivsaimniecības nozare Kopienas attālākajos reģionos saskaras ar grūtībām, un jo īpaši ar papildu izmaksām, kas dažu zivsaimniecības produktu tirdzniecībā radušās Līguma 299. panta 2. punktā norādīto nelabvēlīgo apstākļu dēļ un ko galvenokārt veido izmaksas par produktu transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu.

| (2) | Kopiena 1992. gadā ieviesa pasākumus papildu izmaksu kompensēšanai zivsaimniecības nozarē, lai tādā veidā saglabātu dažu zivsaimniecības produktu spēju konkurēt ar līdzīgiem produktiem no citiem Kopienas reģioniem. Padomes Regulā (EK) Nr. 2328/2003 (3) ir noteikti laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam piemērojamie pasākumi. Pamatojoties uz Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komitejai, no 2007. gada ir vajadzīgs turpināt pasākumus, lai kompensētu dažu zivsaimniecības produktu tirdzniecībā radušās papildu izmaksas. |
| --- | --- |

(2)

Kopiena 1992. gadā ieviesa pasākumus papildu izmaksu kompensēšanai zivsaimniecības nozarē, lai tādā veidā saglabātu dažu zivsaimniecības produktu spēju konkurēt ar līdzīgiem produktiem no citiem Kopienas reģioniem. Padomes Regulā (EK) Nr. 2328/2003 (3) ir noteikti laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam piemērojamie pasākumi. Pamatojoties uz Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komitejai, no 2007. gada ir vajadzīgs turpināt pasākumus, lai kompensētu dažu zivsaimniecības produktu tirdzniecībā radušās papildu izmaksas.

| (3) | Ņemot vērā dažādos tirdzniecības apstākļus attiecīgajos attālākajos reģionos, nozvejas, krājumu un tirgus pieprasījuma svārstības, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt kompensācijai atbilstīgos zivsaimniecības produktus, to attiecīgos maksimālos daudzumus un kompensācijas summas katrai dalībvalstij paredzētā piešķīruma robežās. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā dažādos tirdzniecības apstākļus attiecīgajos attālākajos reģionos, nozvejas, krājumu un tirgus pieprasījuma svārstības, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt kompensācijai atbilstīgos zivsaimniecības produktus, to attiecīgos maksimālos daudzumus un kompensācijas summas katrai dalībvalstij paredzētā piešķīruma robežās.

| (4) | Dalībvalstīm būtu jāatļauj diferencēt attiecīgo zivsaimniecības produktu sarakstu un daudzumus, un kompensācijas summu katrai dalībvalstij paredzētā piešķīruma robežās. Tām būtu jāatļauj arī pielāgot kompensāciju plānus, ja to attaisno pārmaiņas apstākļos. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstīm būtu jāatļauj diferencēt attiecīgo zivsaimniecības produktu sarakstu un daudzumus, un kompensācijas summu katrai dalībvalstij paredzētā piešķīruma robežās. Tām būtu jāatļauj arī pielāgot kompensāciju plānus, ja to attaisno pārmaiņas apstākļos.

| (5) | Dalībvalstīm kompensācijas summas būtu jānosaka tā, lai varētu pienācīgi atlīdzināt papildu izmaksas, kas attālākajos reģionos rodas īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ un ko galvenokārt veido izmaksas par produktu transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu. Lai novērstu pārmērīgu kompensāciju, summai vajadzētu būt proporcionālai papildu izmaksām un atbalsta maksājumiem, un tai nekādā ziņā nebūtu jāpārsniedz 100 % no izmaksām par transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu un citām saistītām izmaksām. Šajā nolūkā būtu jāņem vērā arī citi valsts intervences veidi, kas ietekmē papildu izmaksu apjomu. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstīm kompensācijas summas būtu jānosaka tā, lai varētu pienācīgi atlīdzināt papildu izmaksas, kas attālākajos reģionos rodas īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ un ko galvenokārt veido izmaksas par produktu transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu. Lai novērstu pārmērīgu kompensāciju, summai vajadzētu būt proporcionālai papildu izmaksām un atbalsta maksājumiem, un tai nekādā ziņā nebūtu jāpārsniedz 100 % no izmaksām par transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu un citām saistītām izmaksām. Šajā nolūkā būtu jāņem vērā arī citi valsts intervences veidi, kas ietekmē papildu izmaksu apjomu.

| (6) | Lai pienācīgi sasniegtu šīs regulas mērķus un nodrošinātu atbilstību kopējai zivsaimniecības politikai, atbalsts būtu jāpiešķir tikai par tiem zivsaimniecības produktiem, kas iegūti un apstrādāti saskaņā ar tās noteikumiem. |
| --- | --- |

(6)

Lai pienācīgi sasniegtu šīs regulas mērķus un nodrošinātu atbilstību kopējai zivsaimniecības politikai, atbalsts būtu jāpiešķir tikai par tiem zivsaimniecības produktiem, kas iegūti un apstrādāti saskaņā ar tās noteikumiem.

| (7) | Lai kompensēšanas shēma darbotos efektīvi un pareizi, dalībvalstīm būtu jāpārliecinās par to, ka atbalsta saņēmēji ir ekonomiski stabili un ka īstenošanas sistēma nodrošina shēmas pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

(7)

Lai kompensēšanas shēma darbotos efektīvi un pareizi, dalībvalstīm būtu jāpārliecinās par to, ka atbalsta saņēmēji ir ekonomiski stabili un ka īstenošanas sistēma nodrošina shēmas pareizu piemērošanu.

| (8) | Lai nodrošinātu kompensēšanas shēmas piemērotu uzraudzību, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāiesniedz gada ziņojumi par tās darbību. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu kompensēšanas shēmas piemērotu uzraudzību, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāiesniedz gada ziņojumi par tās darbību.

| (9) | Lai varētu pieņemt lēmumu par to, vai turpināt kompensēšanas shēmu pēc 2013. gada, Komisijai pirms shēmas darbības beigām Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komitejai būtu laikus jāiesniedz ziņojums, kura pamatā ir neatkarīgs vērtējums. |
| --- | --- |

(9)

Lai varētu pieņemt lēmumu par to, vai turpināt kompensēšanas shēmu pēc 2013. gada, Komisijai pirms shēmas darbības beigām Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komitejai būtu laikus jāiesniedz ziņojums, kura pamatā ir neatkarīgs vērtējums.

| (10) | Attiecībā uz kompensēšanas shēmai paredzētajiem Kopienas izdevumiem no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda būtu jāīsteno tieša, centralizēta pārvaldība saskaņā ar 3. panta 2. punkta f) apakšpunktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1290/2005 (2005. gada 21. jūnijs) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4). |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz kompensēšanas shēmai paredzētajiem Kopienas izdevumiem no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda būtu jāīsteno tieša, centralizēta pārvaldība saskaņā ar 3. panta 2. punkta f) apakšpunktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1290/2005 (2005. gada 21. jūnijs) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4).

| (11) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5). |
| --- | --- |

(11)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5).

| (12) | Tiešas, centralizētas finanšu pārvaldības īstenošanai būtu jāpiemēro Komisijas Regula (EK) Nr. 2003/2006 (2006. gada 21. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) finansē ar zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopējo organizāciju saistītos izdevumus (6), |
| --- | --- |

(12)

Tiešas, centralizētas finanšu pārvaldības īstenošanai būtu jāpiemēro Komisijas Regula (EK) Nr. 2003/2006 (2006. gada 21. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) finansē ar zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopējo organizāciju saistītos izdevumus (6),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam ievieš shēmu, lai piešķirtu kompensāciju par papildu izmaksām, kas 3. pantā noteiktajiem uzņēmējiem turpmāk norādīto attālāko reģionu zivsaimniecības produktu tirdzniecībā radušās šiem reģioniem raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ (turpmāk “kompensācija”):

| — | Azoru salas, |
| --- | --- |

—

Azoru salas,

| — | Madeira, |
| --- | --- |

—

Madeira,

| — | Kanāriju salas, |
| --- | --- |

—

Kanāriju salas,

| — | Franču Gviāna un |
| --- | --- |

—

Franču Gviāna un

| — | Reinjona. |
| --- | --- |

—

Reinjona.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā zivsaimniecības produktiem piemēro “zivsaimniecības produktu” definīciju, kas noteikta 1. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 104/2000 (1999. gada 17. decembris) par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (7).

3. pants

Uzņēmēji

1.   Kompensāciju maksā turpmāk minētajiem uzņēmējiem, kam zivsaimniecības produktu tirdzniecībā rodas papildu izmaksas:

| a) | ražotāji; |
| --- | --- |

a)

ražotāji;

| b) | tādu kuģu īpašnieki vai uzņēmēji, kas reģistrēti 1. pantā minēto reģionu ostās un tajās darbojas, vai šādu uzņēmēju apvienības; kā arī |
| --- | --- |

b)

tādu kuģu īpašnieki vai uzņēmēji, kas reģistrēti 1. pantā minēto reģionu ostās un tajās darbojas, vai šādu uzņēmēju apvienības; kā arī

| c) | apstrādes un tirdzniecības jomas uzņēmēji vai šādu uzņēmēju apvienības, kam attiecīgo produktu tirdzniecībā rodas papildu izmaksas. |
| --- | --- |

c)

apstrādes un tirdzniecības jomas uzņēmēji vai šādu uzņēmēju apvienības, kam attiecīgo produktu tirdzniecībā rodas papildu izmaksas.

2.   Attiecīgās dalībvalstis veic pasākumus, lai pārliecinātos par kompensācijas saņēmēju ekonomisko stabilitāti.

4. pants

Atbilstīgie zivsaimniecības produkti

1.   Katra attiecīgā dalībvalsts sagatavo sarakstu, kurā 1. pantā minētajiem reģioniem norāda kompensācijai atbilstīgos zivsaimniecības produktus un to daudzumus. Zivsaimniecības produktu sarakstu un to daudzumus var diferencēt vienas dalībvalsts atsevišķiem reģioniem.

2.   Sagatavojot 1. punktā minēto sarakstu un nosakot daudzumus, dalībvalstis ņem vērā visus attiecīgos faktorus, jo īpaši vajadzību nodrošināt to, ka kompensācijas izmaksas rezultātā nepalielinās nelabvēlīgā ietekme uz bioloģiski jutīgiem krājumiem, kā arī novērtē papildu izmaksu apjomu un ražošanas un tirdzniecības kvalitatīvos un kvantitatīvos aspektus.

3.   Zivsaimniecības produktiem, par kuriem piešķir kompensāciju, jābūt iegūtiem un apstrādātiem saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem šādās jomās:

| a) | saglabāšana un pārvaldība; |
| --- | --- |

a)

saglabāšana un pārvaldība;

| b) | izsekojamība; |
| --- | --- |

b)

izsekojamība;

| c) | šķirošanas standarti. |
| --- | --- |

c)

šķirošanas standarti.

4.   Kompensāciju nepiešķir par zivsaimniecības produktiem:

| a) | kurus nozvejojuši trešās valsts kuģi, izņemot zvejas kuģus, kas peld ar Venecuēlas karogu un zvejo Kopienas ūdeņos; |
| --- | --- |

a)

kurus nozvejojuši trešās valsts kuģi, izņemot zvejas kuģus, kas peld ar Venecuēlas karogu un zvejo Kopienas ūdeņos;

| b) | kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuģi, kas nav reģistrēti kādā no 1. pantā minēto reģionu ostām; |
| --- | --- |

b)

kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuģi, kas nav reģistrēti kādā no 1. pantā minēto reģionu ostām;

| c) | kuri ievesti no trešajām valstīm; |
| --- | --- |

c)

kuri ievesti no trešajām valstīm;

| d) | kuru izcelsme ir nelegāla, neizziņota vai nereglamentēta zveja. |
| --- | --- |

d)

kuru izcelsme ir nelegāla, neizziņota vai nereglamentēta zveja.

Nepiemēro b) apakšpunktu, ja piegādātās izejvielas saskaņā ar šajā punktā minētajiem noteikumiem nav pietiekamas, lai izmantotu apstrādes rūpniecības pastāvošo jaudu attiecīgajos attālākajos reģionos.

5. pants

Kompensācija

1.   Katra attiecīgā dalībvalsts tās reģioniem, kas norādīti 1. pantā, nosaka kompensācijas apjomu par katru 4. panta 1. punktā minētajā sarakstā iekļauto zivsaimniecības produktu. Šo apjomu var diferencēt atsevišķiem reģioniem vai vienas dalībvalsts dažādiem reģioniem.

2.   Nosakot kompensāciju, ņem vērā šādus aspektus:

| a) | papildu izmaksas saistībā ar katru zivsaimniecības produktu, kas radušās attiecīgajiem reģioniem raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ, jo īpaši izdevumus par transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu; un |
| --- | --- |

a)

papildu izmaksas saistībā ar katru zivsaimniecības produktu, kas radušās attiecīgajiem reģioniem raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ, jo īpaši izdevumus par transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu; un

| b) | visus citus valsts intervences veidus, kas ietekmē papildu izmaksu apjomu. |
| --- | --- |

b)

visus citus valsts intervences veidus, kas ietekmē papildu izmaksu apjomu.

3.   Papildu izmaksu kompensācija proporcionāli atbilst papildu izmaksām, kuru atlīdzināšanai tā paredzēta. Papildu izmaksu kompensācijas līmenis ir pilnībā pamatots kompensācijas plānā. Tomēr kompensācija nekādā gadījumā nepārsniedz 100 % no izdevumiem par transportu un citām ar to saistītām zivsaimniecības produktu izmaksām, kuri paredzēti Eiropas kontinentālajai daļai.

4.   Kopējā kompensācijas summa gadā nepārsniedz:

| a) | Azoru salām un Madeirai | EUR 4 283 992; |
| --- | --- | --- |
| b) | Kanāriju salām | EUR 5 844 076; |
| c) | Franču Gviānai un Reinjonai | EUR 4 868 700. |

a)

Azoru salām un Madeirai

EUR 4 283 992;

b)

Kanāriju salām

EUR 5 844 076;

c)

Franču Gviānai un Reinjonai

EUR 4 868 700.

6. pants

Korekcijas

Nepārsniedzot 5. panta 4. punktā minētās kopējās summas, attiecīgās dalībvalstis var koriģēt 4. panta 1. punktā minēto sarakstu, kurā norādīti kompensācijai atbilstīgie zivsaimniecības produkti, kā arī to daudzumus un 5. panta 1. punktā minēto kompensācijas apjomu, lai ņemtu vērā pārmaiņas apstākļos.

7. pants

Kompensācijas plānu iesniegšana

1.   Attiecīgās dalībvalstis līdz 2007. gada 6. novembrim iesniedz Komisijai 4. panta 1. punktā minēto sarakstu un daudzumus un dara zināmu 5. panta 1. punktā minēto kompensācijas apjomu (turpmāk tekstā kopā “kompensācijas plāns”).

2.   Ja kompensācijas plāns neatbilst šajā regulā noteiktajām prasībām, Komisija divos mēnešos pieprasa dalībvalstij attiecīgi koriģēt plānu. Šādā gadījumā dalībvalsts iesniedz Komisijai koriģēto kompensācijas plānu.

3.   Ja Komisija divos mēnešos pēc 1. un 2. punktā minētā kompensācijas plāna saņemšanas attiecīgi nerīkojas, kompensācijas plānu uzskata par apstiprinātu.

4.   Ja dalībvalsts veic korekcijas atbilstīgi 6. pantam, tā iesniedz Komisijai grozīto kompensācijas plānu, un mutatis mutandis piemēro 2. un 3. punktā minēto procedūru. Plāns ar grozījumiem uzskatāms par pieņemtu, ja Komisijas atbilde izpaliek četras nedēļas pēc kompensācijas plāna ar grozījumiem saņemšanas.

8. pants

Ziņošana

1.   Katra attiecīgā dalībvalsts ik gadu sagatavo ziņojumu par kompensācijas izmaksāšanu un iesniedz to Komisijai līdz 30. jūnijam.

2.   Komisija, pamatojoties uz neatkarīgu novērtējumu, līdz 2011. gada 31. decembrim ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komitejai par kompensēšanas īstenošanu, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību aktu priekšlikumus.

9. pants

Finanšu noteikumi

1.   Izdevumus, kuri dalībvalstīm radušies saskaņā ar šo regulu, uzskata par izdevumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā.

2.   Panta 1. punkta īstenošanai piemēro Regulu (EK) Nr. 2003/2006.

10. pants

Kontrole

Dalībvalstis pieņem attiecīgus noteikumus, lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā izklāstītajām prasībām un darbību pareizību.

11. pants

Sīki izstrādāti noteikumi

Saskaņā ar 12. panta 2. punktā paredzēto procedūru var pieņemt sīki izstrādātus noteikumus šīs regulas piemērošanai.

12. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz Zvejniecības produktu pārvaldības komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis.

13. pants

Pārejas posma pasākumi

1.   Ja dalībvalstis atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2328/2003 8. panta 1. un 2. punktam ir iesniegušas Komisijai korekciju pieprasījumu un par to līdz 2006. gada 31. decembrim nav pieņemts lēmums, attiecībā uz šiem pieprasījumiem turpina piemērot minētās regulas 8. pantu.

2.   Attiecībā uz izdevumiem, kas dalībvalstīm radušies saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2328/2003 un kas paziņoti Komisijai pēc 2006. gada 15. oktobra, piemēro 9. panta noteikumus.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 21. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. GLOS

---

(1)  2007. gada 24. aprīļa atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 93, 27.4.2007., 31. lpp.

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 2328/2003 (2003. gada 22. decembris), ar kuru ievieš shēmu, lai kompensētu tās papildu izmaksas par dažu Azoru salu, Madeiras, Kanāriju salu, Francijas Gviānas un Reinjonas departamentu zvejniecības produktu realizāciju, ko rada šo reģionu nošķirtība (OV L 345, 31.12.2003., 34. lpp.).

3

(4)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 378/2007 (OV L 95, 5.4.2007., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

5

(6)  OV L 379, 28.12.2006., 49. lpp.

6

(7)  OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1759/2006 (OV L 335, 1.12.2006., 3. lpp.).

7

---

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 792/2007

(2007. gada 5. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 6. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 5. jūlija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 36,7 |
| TR | 97,2 |
| ZZ | 67,0 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 105,7 |
| ZZ | 128,5 |
| 0709 90 70 | IL | 42,1 |
| TR | 92,9 |
| ZZ | 67,5 |
| 0805 50 10 | AR | 52,2 |
| UY | 55,9 |
| ZA | 60,2 |
| ZZ | 56,1 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 80,0 |
| CA | 99,5 |
| CL | 84,3 |
| CN | 74,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 124,2 |
| UY | 46,9 |
| ZA | 103,6 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | AR | 79,0 |
| CL | 85,5 |
| NZ | 98,4 |
| ZA | 112,4 |
| ZZ | 93,8 |
| 0809 10 00 | EG | 88,7 |
| TR | 203,7 |
| ZZ | 146,2 |
| 0809 20 95 | TR | 257,5 |
| US | 279,5 |
| ZZ | 268,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | US | 120,3 |
| ZZ | 120,3 |
| 0809 40 05 | IL | 150,7 |
| ZZ | 150,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

36,7

TR

97,2

ZZ

67,0

0707 00 05

JO

151,2

TR

105,7

ZZ

128,5

0709 90 70

IL

42,1

TR

92,9

ZZ

67,5

0805 50 10

AR

52,2

UY

55,9

ZA

60,2

ZZ

56,1

0808 10 80

AR

82,2

BR

80,0

CA

99,5

CL

84,3

CN

74,6

NZ

98,9

US

124,2

UY

46,9

ZA

103,6

ZZ

88,2

0808 20 50

AR

79,0

CL

85,5

NZ

98,4

ZA

112,4

ZZ

93,8

0809 10 00

EG

88,7

TR

203,7

ZZ

146,2

0809 20 95

TR

257,5

US

279,5

ZZ

268,5

0809 30 10, 0809 30 90

US

120,3

ZZ

120,3

0809 40 05

IL

150,7

ZZ

150,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 793/2007

(2007. gada 5. jūlijs)

par ievešanas tiesību piešķiršanu atbilstoši pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam, saskaņā ar importa tarifu kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 659/2007 un noteiktas dažu alpīno un kalnu šķirņu buļļiem, govīm un telēm

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas 2007. gada 14. jūnija Regulu (EK) Nr. 659/2007, ar ko atver tarifu kvotas tādu liellopu un teļu importam, kas nav kaušanai paredzēti, un kas ir dažu alpīno un kalnu šķirņu dzīvnieki, kā arī nosaka šo kvotu pārraudzību (3), ir atvērtas tarifu kvotas liellopu un teļa gaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas 2007. gada 14. jūnija Regulu (EK) Nr. 659/2007, ar ko atver tarifu kvotas tādu liellopu un teļu importam, kas nav kaušanai paredzēti, un kas ir dažu alpīno un kalnu šķirņu dzīvnieki, kā arī nosaka šo kvotu pārraudzību (3), ir atvērtas tarifu kvotas liellopu un teļa gaļas produktu ievešanai.

| (2) | Daudzumi, kas ir pieprasīti ievešanas tiesību pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus attiecībā uz tiesībām saskaņā ar kvotu 09.4196. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt ievešanas tiesību pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu(-us), ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir pieprasīti ievešanas tiesību pieteikumos, kuri iesniegti periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam, pārsniedz pieejamos daudzumus attiecībā uz tiesībām saskaņā ar kvotu 09.4196. Tāpēc ir jānosaka, kādā apjomā var pieņemt ievešanas tiesību pieteikumus, paredzot piešķīruma koeficientu(-us), ko piemēros pieprasītajiem daudzumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievešanas tiesību pieteikumiem, kas iesniegti periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 659/2007, attiecībā uz kvotu ar kārtas numuru 09.4196 piemēro piešķīruma koeficientu 14,2857 %.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 6. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 155, 15.6.2007., 20. lpp.

3

---

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 794/2007

(2007. gada 5. jūlijs)

par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotu, kura atvērta ar Regulu (EK) Nr. 536/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 15. maija Regulu (EK) Nr. 536/2007, ar ko atver Amerikas Savienotajām Valstīm piešķirtu tarifu kvotu mājputnu gaļai un paredz tās pārvaldīšanu (2), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 536/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 536/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu ievešanai.

| (2) | Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam, |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2007. gada jūnija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Apjoms, par kuru saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 536/2007 netika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi attiecībā uz kvotu ar kārtas numuru 09.4169 un kurš jāpieskaita apakšperiodam no 2007. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir 4 166 250 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 6. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 4.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 128, 16.5.2007., 6. lpp.

2

---

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 795/2007

(2007. gada 5. jūlijs),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopējās organizācijas izveidi (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopējo organizāciju (2), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu starpību starp minēto regulu 1. pantā minēto produktu kursiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. pantu un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu starpību starp minēto regulu 1. pantā minēto produktu kursiem vai cenām pasaules tirgū un šo produktu cenām Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu kompensācijas jānosaka, ņemot vērā, no vienas puses, situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz labības, rīsu un šķeltu rīsu pieejamību, kā arī to cenas Kopienas tirgū, un labības, rīsu, šķeltu rīsu un labības nozares produktu cenas pasaules tirgū, no otras puses. Minētajos pantos arī paredzēts, ka jānodrošina līdzsvars labības un rīsu tirgū un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība, lai ņemtu vērā paredzētā eksporta ekonomisko aspektu un vajadzību izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. pantu kompensācijas jānosaka, ņemot vērā, no vienas puses, situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz labības, rīsu un šķeltu rīsu pieejamību, kā arī to cenas Kopienas tirgū, un labības, rīsu, šķeltu rīsu un labības nozares produktu cenas pasaules tirgū, no otras puses. Minētajos pantos arī paredzēts, ka jānodrošina līdzsvars labības un rīsu tirgū un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība, lai ņemtu vērā paredzētā eksporta ekonomisko aspektu un vajadzību izvairīties no traucējumiem Kopienas tirgū.

| (3) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 1518/95 (3) par no labības un rīsiem pārstrādātu produktu importa un eksporta režīmu 2. pantā ir noteikti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju par šiem produktiem. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 1518/95 (3) par no labības un rīsiem pārstrādātu produktu importa un eksporta režīmu 2. pantā ir noteikti īpaši kritēriji, kas jāņem vērā, aprēķinot kompensāciju par šiem produktiem.

| (4) | Jāgraduē kompensācija, ko piešķir par noteiktiem pārstrādātiem produktiem, atkarībā no to sastāvā esošu pelnu, celulozes, apvalka, proteīna, taukvielu vai cietes līmeņa, kas ir īpaši nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pamatprodukta daudzumu, kas faktiski ietverts pārstrādātajā produktā. |
| --- | --- |

(4)

Jāgraduē kompensācija, ko piešķir par noteiktiem pārstrādātiem produktiem, atkarībā no to sastāvā esošu pelnu, celulozes, apvalka, proteīna, taukvielu vai cietes līmeņa, kas ir īpaši nozīmīgs rādītājs attiecībā uz pamatprodukta daudzumu, kas faktiski ietverts pārstrādātajā produktā.

| (5) | Šobrīd nav jānosaka eksporta kompensācijas par manioku un citām tropu saknēm un gumiem, kā arī to miltiem, ņemot vērā paredzamā eksporta ekonomisko aspektu, un jo īpaši šo produktu raksturu un izcelsmi. Šobrīd arī attiecībā uz dažiem no labības pārstrādātiem produktiem Kopienas maznozīmīgā dalība pasaules tirdzniecībā nerada nepieciešamību pēc eksporta kompensācijas noteikšanas. |
| --- | --- |

(5)

Šobrīd nav jānosaka eksporta kompensācijas par manioku un citām tropu saknēm un gumiem, kā arī to miltiem, ņemot vērā paredzamā eksporta ekonomisko aspektu, un jo īpaši šo produktu raksturu un izcelsmi. Šobrīd arī attiecībā uz dažiem no labības pārstrādātiem produktiem Kopienas maznozīmīgā dalība pasaules tirdzniecībā nerada nepieciešamību pēc eksporta kompensācijas noteikšanas.

| (6) | Pasaules tirgus situācija vai atsevišķu tirgu īpašas prasības var radīt nepieciešamību pēc kompensācijas diferenciācijas noteiktiem produktiem atkarībā no to galamērķa. |
| --- | --- |

(6)

Pasaules tirgus situācija vai atsevišķu tirgu īpašas prasības var radīt nepieciešamību pēc kompensācijas diferenciācijas noteiktiem produktiem atkarībā no to galamērķa.

| (7) | Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā. |
| --- | --- |

(7)

Kompensācija jānosaka reizi mēnesī. Tā var tikt mainīta starplaikā.

| (8) | Dažus no kukurūzas pārstrādātus produktus var pakļaut termiskai apstrādei, un pēc tam var piešķirt tādu kompensāciju, kas neatbilst produkta kvalitātei. Jāprecizē, ka par šiem produktiem, kas satur uzbriedinātu cieti, eksporta kompensācijas saņemt nevar. |
| --- | --- |

(8)

Dažus no kukurūzas pārstrādātus produktus var pakļaut termiskai apstrādei, un pēc tam var piešķirt tādu kompensāciju, kas neatbilst produkta kvalitātei. Jāprecizē, ka par šiem produktiem, kas satur uzbriedinātu cieti, eksporta kompensācijas saņemt nevar.

| (9) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(9)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par produktiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1518/95 1. pantā, nosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 6. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1549/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 13. lpp.).

2

(3)  OV L 147, 30.6.1995., 55. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2993/95 (OV L 312, 23.12.1995., 25 lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 5. jūlijā Regulai, ar ko nosaka eksporta kompensācijas par produktiem, kuri pārstrādāti no labības un rīsiem

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 21,55 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1102 90 10 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 27,70 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 21,55 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 20,01 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 23,09 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 17,70 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 3,85 |
| 1107 10 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 24,62 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 24,12 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 18,47 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 25,28 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 17,54 |
| 2106 90 55 9000 | C14 | EUR/t | 18,47 |
| N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).
  Pārējie galamērķi ir šādi:







  C10 | : | visi galamērķi. |
| C14 | : | visi galamērķi, izņemot Šveici un Lihtenšteinu. |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

21,55

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

18,47

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

18,47

1102 90 10 9100

C10

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C10

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

27,70

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

21,55

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

18,47

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

18,47

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

24,62

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

20,01

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

23,09

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

17,70

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

3,85

1107 10 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

24,62

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

24,62

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

24,62

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

24,62

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

24,12

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

18,47

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

24,12

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

18,47

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

18,47

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

24,12

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

18,47

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

25,28

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

17,54

2106 90 55 9000

C14

EUR/t

18,47

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

C10

:

visi galamērķi.

C14

:

visi galamērķi, izņemot Šveici un Lihtenšteinu.

---

(1)  Kompensāciju nepiešķir par produktiem, kas pakļauti termiskai apstrādei, kura veicina cietes pārtapšanu želejā.

(2)  Kompensācijas piešķir saskaņā ar grozīto Padomes Regulu (EEK) Nr. 2730/75 (OV L 281, 1.11.1975., 20. lpp.).

N.B.: Produktu kodi, kā arī “A” sērijas galamērķu kodi ir grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Skaitliskie galamērķu kodi ir noteikti Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

Pārējie galamērķi ir šādi:

| C10 | : | visi galamērķi. |
| --- | --- | --- |
| C14 | : | visi galamērķi, izņemot Šveici un Lihtenšteinu. |

C10

:

visi galamērķi.

C14

:

visi galamērķi, izņemot Šveici un Lihtenšteinu.

---

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 796/2007

(2007. gada 5. jūlijs),

ar ko nosaka kompensācijas likmes dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (2), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pantā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju; |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1784/2003 13. panta 1. punkts un Regulas (EK) Nr. 1785/2003 14. panta 1. punkts paredz, ka starpību starp šo regulu 1. pantā minēto produktu kotācijām vai to cenām pasaules tirgū un Kopienas cenām var segt ar eksporta kompensāciju;

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/1993, attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā; |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/1993, attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, ko eksportē tādu preču veidā, kuras neaptver Līguma I pielikums, kā arī šo kompensāciju apjoma noteikšanas kritērijus (3), precizēti produkti, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā;

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi; |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1043/2005 14. panta 1. punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta ir jānosaka katru mēnesi;

| (4) | Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus; |
| --- | --- |

(4)

Saistības, kas noslēgtas attiecībā uz kompensācijām, kuras var piešķirt, eksportējot lauksaimniecības produktus, kas ir tādu preču sastāvā, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, var apdraudēt augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana. Tādēļ šādās situācijas jāveic piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētas kompensācijas likmes noteikšana piemērošanai kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt šos dažādos mērķus;

| (5) | Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim; |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā izlīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz Kopienas pastas izstrādājumu eksportu uz Amerikas Savienotajām Valstīm, kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 87/482/EEK (4), jānošķir kompensācija par precēm ar KN kodu 1902 11 00 un 1902 19 atbilstoši to galamērķim;

| (6) | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. un 3. punktam jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu, ko atbilstoši Komisijas Regulai (EEK) Nr. 1722/93 (5) piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā; |
| --- | --- |

(6)

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. un 3. punktam jānosaka pazemināta eksporta kompensācijas likme, ņemot vērā ražošanas kompensācijas summu, ko atbilstoši Komisijas Regulai (EEK) Nr. 1722/93 (5) piemēro attiecīgajam pamatproduktam, kas izmantots pieņemtajā preču ražošanas periodā;

| (7) | Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Tomēr Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokolā paredzēts, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu, ražojot alkoholiskos dzērienus, ko iegūst no labības. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā; |
| --- | --- |

(7)

Uzskata, ka alkoholiskos dzērienus mazāk ietekmē to ražošanā izmantotās labības cena. Tomēr Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas Pievienošanās akta 19. protokolā paredzēts, ka jāpieņem lēmums par pasākumiem, kas nepieciešami, lai veicinātu Kopienas labības izmantošanu, ražojot alkoholiskos dzērienus, ko iegūst no labības. Tādēļ jāpielāgo kompensācijas likme, ko piemēro labībai, kuru eksportē alkoholisko dzērienu veidā;

| (8) | Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(8)

Labības pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro pamatproduktiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1784/2003 1. pantā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 1. pantā un kurus eksportē kā preces, kas minētas attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EK) Nr. 1785/2003 IV pielikumā, ir noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 6. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 797/2006 (OV L 144, 31.5.2006., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 447/2007 (OV L 106, 24.4.2007., 31. lpp.).

3

(4)  OV L 275, 29.9.1987., 36. lpp.

4

(5)  OV L 159, 1.7.1993., 112. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1584/2004 (OV L 280, 31.8.2004., 11. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Kompensāciju likmes, ko no 2007. gada 6. jūlija piemēro dažiem labības un rīsu produktiem, kurus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| (EUR par 100 kg) |
| --- |
| KN kods | Produktu apraksts (2) | Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citi |
| 1001 10 00 | Cietie kvieši: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1001 90 99 | Parastie kvieši un labības maisījums: | | |
| – eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm | — | — |
| – citos gadījumos | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | — | — |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – – citos gadījumos | — | — |
| 1002 00 00 | Rudzi | — | — |
| 1003 00 90 | Mieži | | |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – citos gadījumos | — | — |
| 1004 00 00 | Auzas | — | — |
| 1005 90 00 | Kukurūza, ko izmanto šādā veidā: | | |
| – ciete: | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | 1,539 | 1,539 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – – citos gadījumos | 1,539 | 1,539 |
| – glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5) | | |
| – – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | 1,154 | 1,154 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – – citos gadījumos | 1,154 | 1,154 |
| – – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – citā veidā (tostarp nepārstrādāts) | 1,539 | 1,539 |
| Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas: | | |
| – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3) | 1,539 | 1,539 |
| – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4) | — | — |
| – citos gadījumos | 1,539 | 1,539 |
| ex 1006 30 | Pilnīgi slīpēti rīsi: | | |
| – apaļgraudu | — | — |
| – vidējgraudu | — | — |
| – garengraudu | — | — |
| 1006 40 00 | Šķeltie rīsi | — | — |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai | — | — |

(EUR par 100 kg)

KN kods

Produktu apraksts (2)

Kompensācijas likme par 100 kg pamatprodukta

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citi

1001 10 00

Cietie kvieši:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos

—

—

1001 90 99

Parastie kvieši un labības maisījums:

– eksportējot preces ar KN kodiem 1902 11 un 1902 19 uz Amerikas Savienotajām Valstīm

—

—

– citos gadījumos

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

—

—

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– – citos gadījumos

—

—

1002 00 00

Rudzi

—

—

1003 00 90

Mieži

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– citos gadījumos

—

—

1004 00 00

Auzas

—

—

1005 90 00

Kukurūza, ko izmanto šādā veidā:

– ciete:

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

1,539

1,539

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– – citos gadījumos

1,539

1,539

– glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns, maltodekstrīna sīrups ar KN kodiem 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5)

– – gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

1,154

1,154

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– – citos gadījumos

1,154

1,154

– – eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– citā veidā (tostarp nepārstrādāts)

1,539

1,539

Kartupeļu ciete ar KN kodu 1108 13 00, kas līdzīga produktam, ko iegūst no pārstrādātas kukurūzas:

– gadījumos, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 3. punkts (3)

1,539

1,539

– eksportējot preces, uz kurām attiecas apakšpozīcija 2208 (4)

—

—

– citos gadījumos

1,539

1,539

ex 1006 30

Pilnīgi slīpēti rīsi:

– apaļgraudu

—

—

– vidējgraudu

—

—

– garengraudu

—

—

1006 40 00

Šķeltie rīsi

—

—

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīda sēklas, sēšanai

—

—

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un ko eksportē uz Šveices Konfederāciju vai uz Lihtenšteinas Firstisti.

(2)  Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, ko iegūst no pamatprodukta vai/un pielīdzināto produktu pārstrādes, piemēro koeficientus, kas noteikti Komisijas Regulas (EK) Nr. 1043/2005 V pielikumā.

(3)  Attiecīgajām precēm ir KN kods 3505 10 50.

(4)  Preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1784/2003 III pielikumā vai Regulas (EEK) Nr. 2825/93 2. pantā (OV L 258, 16.10.1993., 6. lpp.).

(5)  Attiecībā uz sīrupiem ar KN kodiem NC 1702 30 99, 1702 40 90 un 1702 60 90, ko iegūst, jaucot glikozi un fruktozes sīrupu, eksporta kompensāciju var piešķirt tikai glikozes sīrupam.

---

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 797/2007

(2007. gada 5. jūlijs)

par izvešanas atļauju izdošanu vīna nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 24. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2001 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 1493/1999 attiecībā uz vīna nozares produktu tirdzniecību ar trešām valstīm (1), un jo īpaši tās 7. pantu un 9. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 63. panta 7. punktam Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1493/1999 par vīna nozares tirgus kopējo organizāciju (2) eksporta kompensācijas attiecībā uz vīna nozares produktiem piešķir vienīgi daudzumiem un izdevumiem, ko aptver lauksaimniecības līgums, kas parakstīts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 63. panta 7. punktam Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1493/1999 par vīna nozares tirgus kopējo organizāciju (2) eksporta kompensācijas attiecībā uz vīna nozares produktiem piešķir vienīgi daudzumiem un izdevumiem, ko aptver lauksaimniecības līgums, kas parakstīts daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 883/2001 9. punktā paredzēti apstākļi, kādos Komisija var noteikt īpašus pasākumus, lai novērstu to, ka tiek pārsniegts paredzētais daudzums vai pieejamais budžets saskaņā ar šo līgumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 883/2001 9. punktā paredzēti apstākļi, kādos Komisija var noteikt īpašus pasākumus, lai novērstu to, ka tiek pārsniegts paredzētais daudzums vai pieejamais budžets saskaņā ar šo līgumu.

| (3) | Pamatojoties uz 2007. gada 4. jūlijā Komisijai pieejamo informāciju par izvešanas atļauju pieteikumiem, daudzums, kas joprojām ir pieejams attiecībā uz periodu līdz 2007. gada 31. augustam galamērķa zonām: 1. Āfrika, 3. Austrumeiropa, 4. Rietumeiropa, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 883/2001 9. panta 5. punktā, var tikt pārsniegts, ja vien netiek noteikti ierobežojumi izvešanas atļauju izdošanai ar iepriekšēju kompensācijas noteikšanu. Tādēļ jāpiemēro vienota procentu likme attiecībā uz daudzumiem, par kuriem pieteikumi iesniegti no 2007. gada 1. lidz 3. jūlijam, un līdz 2007. gada 16. septembrim attiecībā uz šīm zonām jāaptur pieteikumu iesniegšana un licenču izdošana, |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz 2007. gada 4. jūlijā Komisijai pieejamo informāciju par izvešanas atļauju pieteikumiem, daudzums, kas joprojām ir pieejams attiecībā uz periodu līdz 2007. gada 31. augustam galamērķa zonām: 1. Āfrika, 3. Austrumeiropa, 4. Rietumeiropa, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 883/2001 9. panta 5. punktā, var tikt pārsniegts, ja vien netiek noteikti ierobežojumi izvešanas atļauju izdošanai ar iepriekšēju kompensācijas noteikšanu. Tādēļ jāpiemēro vienota procentu likme attiecībā uz daudzumiem, par kuriem pieteikumi iesniegti no 2007. gada 1. lidz 3. jūlijam, un līdz 2007. gada 16. septembrim attiecībā uz šīm zonām jāaptur pieteikumu iesniegšana un licenču izdošana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Izvešanas atļaujas ar kompensācijas iepriekšēju noteikšanu vīna nozarē, attiecībā uz ko pieteikumi iesniegti no 2007. gada 1. lidz 3. jūlijam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 883/2001, izsniedz 16,62 % apmērā no daudzumiem, kas pieprasīti attiecībā uz 1. zonu: Āfrika, 23,66 % apmērā no daudzumiem, kas pieprasīti attiecībā uz 3. zonu: Austrumeiropa, un 27,97 % apmērā no daudzumiem, kas pieprasīti attiecībā uz 4. zonu: Rietumeiropa.

2.   Izvešanas atļauju izdošanu vīna nozares produktiem, kuri paredzēti 1. punktā un uz kuriem pieteikumi iesniegti no 2007. gada 4. jūlijā, un izvešanas atļauju pieteikumu iesniegšanu no 2007. gada 6. jūlijā 1. zonai: Āfrika, 3. zonai: Austrumeiropa un 4. zonai: Rietumeiropa – aptur līdz 2007. gada 16. septembrim.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 6. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 128, 10.5.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2079/2005 (OV L 333, 20.12.2005., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2165/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 1. lpp.).

2

---

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 798/2007

(2007. gada 5. jūlijs),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Apvienotās Karalistes karogu, zvejot siļķes ICES VII g, VII h, VII j un VII k zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko 2007. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas (3), ir noteiktas kvotas 2007. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2007. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2007. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

zivsaimniecības un jūrlietu ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp. Labotā redokcijo OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.).

2

(3)  OV L 15, 20.1.2007., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 444/2007 (OV L 106, 24.4.2007., 22. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 16 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | APVIENOTĀ KARALISTE |
| Krājums | HER/7G-K. |
| Suga | Silķe (Clupea harengus) |
| Zona | VII g, VII h, VII j un VII k |
| Datums | 12.6.2007 |

Nr.

16

Dalībvalsts

APVIENOTĀ KARALISTE

Krājums

HER/7G-K.

Suga

Silķe (Clupea harengus)

Zona

VII g, VII h, VII j un VII k

Datums

12.6.2007

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/19 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/19

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 5. jūnijs),

ar kuru atceļ Lēmumu 2005/186/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Maltā

(2007/464/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā Komisijas ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, ar Padomes Lēmumu 2005/186/EK (1) tika nolemts, ka Maltā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2003. gadā vispārējais valdības deficīts bija 9,7 % no IKP (no kuriem 2,9 % no IKP bija izraisījušas vienreizējas operācijas), pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP, savukārt valsts parāda kopapjoms bija 72 % no IKP, un tam bija tendence arī 2004. gadā atšķirties no Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 60 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā Komisijas ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, ar Padomes Lēmumu 2005/186/EK (1) tika nolemts, ka Maltā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2003. gadā vispārējais valdības deficīts bija 9,7 % no IKP (no kuriem 2,9 % no IKP bija izraisījušas vienreizējas operācijas), pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP, savukārt valsts parāda kopapjoms bija 72 % no IKP, un tam bija tendence arī 2004. gadā atšķirties no Līgumā noteiktās atsauces vērtības – 60 % no IKP.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (2), Padome 2004. gada 5. jūlijā adresēja Maltai ieteikumu novērst pārmērīgā budžeta deficīta situāciju vēlākais līdz 2006. gada beigām. Šis ieteikums tika publiskots. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (2), Padome 2004. gada 5. jūlijā adresēja Maltai ieteikumu novērst pārmērīgā budžeta deficīta situāciju vēlākais līdz 2006. gada beigām. Šis ieteikums tika publiskots.

| (3) | Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts.

| (4) | Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai nepieciešamos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm jāsniedz dati par valdības deficītu un parādu, un citiem saistītiem mainīgajiem rādītājiem divas reizes gadā, t. i., līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (3). |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai nepieciešamos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm jāsniedz dati par valdības deficītu un parādu, un citiem saistītiem mainīgajiem rādītājiem divas reizes gadā, t. i., līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (3).

| (5) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktu, pēc tam, kad Malta līdz 2007. gada 1. aprīlim sniedza paziņojumu, kā arī pamatojoties uz Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, apstiprinās šādi secinājumi:






  — | Vispārējās valdības deficīts ir samazināts no 10 % no IKP 2003. gadā līdz 2,6 % no IKP 2006. gadā, kas ir zem noteiktās deficīta atsauces vērtības – 3 % no IKP. Tas ir nedaudz labāk nekā noteikts 2006. gadam paredzētajā mērķī, ko noteica, atjauninot konverģences programmu 2006. gada janvārī, lai gan deficīts nedaudz pārsniedz mērķus, ko Padome noteikusi ieteikumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu. |
| --- | --- | --- |

(5)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktu, pēc tam, kad Malta līdz 2007. gada 1. aprīlim sniedza paziņojumu, kā arī pamatojoties uz Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, apstiprinās šādi secinājumi:

—

Vispārējās valdības deficīts ir samazināts no 10 % no IKP 2003. gadā līdz 2,6 % no IKP 2006. gadā, kas ir zem noteiktās deficīta atsauces vērtības – 3 % no IKP. Tas ir nedaudz labāk nekā noteikts 2006. gadam paredzētajā mērķī, ko noteica, atjauninot konverģences programmu 2006. gada janvārī, lai gan deficīts nedaudz pārsniedz mērķus, ko Padome noteikusi ieteikumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu.

| — | Laikposmā no 2003. gada līdz 2006. gadam izdevās panākt deficīta attiecības samazinājumu par vairāk nekā pusi (aptuveni četri procentu punkti) no 7,4 procentu punktiem no IKP, jo palielinājās ieņēmumi, ko nodrošināja netiešo nodokļu iekasēšanas jomā ieviestās izmaiņas, kā arī efektīvāka nodokļu iekasēšana. Izdevumu attiecības pret IKP samazinājums ir skaidrojums atlikušajiem 3,5 procentu punktiem – to daļēji sekmēja lielāks vienreizēju operāciju skaits, proti, zemes pārdošana, ko parasti reģistrē kā negatīvus izdevumus. Izdevumu attiecības samazinājums būtu mazāks, ja netiktu iekļauta būtiska vienreizēja izdevumus paaugstinoša maksājuma operācija, kas saistīta ar kuģu būvētavu pārstrukturēšanu un kura līdzvērtīga aptuveni 3 % no IKP 2003. gadā. Turklāt izdevumu samazināšanās tika panākta, samazinot publiskās iestādēs strādājošo skaitu un pārstrukturējot tās, ierobežojot darbinieku pieņemšanu darbā šajās iestādēs un veicot sociālo maksājumu kontroli. |
| --- | --- |

—

Laikposmā no 2003. gada līdz 2006. gadam izdevās panākt deficīta attiecības samazinājumu par vairāk nekā pusi (aptuveni četri procentu punkti) no 7,4 procentu punktiem no IKP, jo palielinājās ieņēmumi, ko nodrošināja netiešo nodokļu iekasēšanas jomā ieviestās izmaiņas, kā arī efektīvāka nodokļu iekasēšana. Izdevumu attiecības pret IKP samazinājums ir skaidrojums atlikušajiem 3,5 procentu punktiem – to daļēji sekmēja lielāks vienreizēju operāciju skaits, proti, zemes pārdošana, ko parasti reģistrē kā negatīvus izdevumus. Izdevumu attiecības samazinājums būtu mazāks, ja netiktu iekļauta būtiska vienreizēja izdevumus paaugstinoša maksājuma operācija, kas saistīta ar kuģu būvētavu pārstrukturēšanu un kura līdzvērtīga aptuveni 3 % no IKP 2003. gadā. Turklāt izdevumu samazināšanās tika panākta, samazinot publiskās iestādēs strādājošo skaitu un pārstrukturējot tās, ierobežojot darbinieku pieņemšanu darbā šajās iestādēs un veicot sociālo maksājumu kontroli.

| — | Vienreizējas deficītu samazinošas operācijas laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam vidēji bija aptuveni 1 % no IKP. Neveicot šādus vienreizējus pasākumus (0,7 % no IKP) deficīts 2006. gadā saglabātos virs atsauces vērtības 3,3 % apmērā no IKP. Strukturālās bilances uzlabojums, kas ir cikliski koriģēta bilance, neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, 2006. gadā tiek lēsts nedaudz vairāk nekā 1 % apmērā no IKP. |
| --- | --- |

—

Vienreizējas deficītu samazinošas operācijas laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam vidēji bija aptuveni 1 % no IKP. Neveicot šādus vienreizējus pasākumus (0,7 % no IKP) deficīts 2006. gadā saglabātos virs atsauces vērtības 3,3 % apmērā no IKP. Strukturālās bilances uzlabojums, kas ir cikliski koriģēta bilance, neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, 2006. gadā tiek lēsts nedaudz vairāk nekā 1 % apmērā no IKP.

| — | Attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozē paredzēts, ka deficīts turpinās samazināties līdz 2,1 % no IKP, ko nodrošinās izdevumu papildu ietaupījumi. Vienreizējie pasākumi paredzēti 0,6 % apmērā no IKP, kas lielos vilcienos atbilst iepriekšējā gada apjomam, tādējādi bez vienreizējo pasākumu veikšanas deficīts būtu mazāks par atsauces vērtību. Tas visumā atbilst oficiālām deficīta aplēsēm 1,9 % apmērā no IKP, kā noteikts 2007. gada aprīļa paziņojumā. Attiecībā uz 2008. gadu pavasara prognozes liecina, ka, turpinot pašreizējo politiku, budžeta deficīts turpinās samazināties līdz 1,6 % no IKP (neveicot vienreizējus pasākumus). Tas norāda, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta līmenis, kas mazāks par noteikto robežvērtību – 3 % no IKP. Tiek plānots, ka strukturālā bilance 2007. gadā nedaudz uzlabosies, un, turpinot pašreizējo politiku, tā uzlabosies vēl par 1 procenta punktu 2008. gadā. Tas jāvērtē, ņemot vērā, ka jāpanāk virzība uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu attiecībā uz budžeta stāvokli, kas Maltas gadījumā ir strukturāli līdzsvarots budžets. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozē paredzēts, ka deficīts turpinās samazināties līdz 2,1 % no IKP, ko nodrošinās izdevumu papildu ietaupījumi. Vienreizējie pasākumi paredzēti 0,6 % apmērā no IKP, kas lielos vilcienos atbilst iepriekšējā gada apjomam, tādējādi bez vienreizējo pasākumu veikšanas deficīts būtu mazāks par atsauces vērtību. Tas visumā atbilst oficiālām deficīta aplēsēm 1,9 % apmērā no IKP, kā noteikts 2007. gada aprīļa paziņojumā. Attiecībā uz 2008. gadu pavasara prognozes liecina, ka, turpinot pašreizējo politiku, budžeta deficīts turpinās samazināties līdz 1,6 % no IKP (neveicot vienreizējus pasākumus). Tas norāda, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta līmenis, kas mazāks par noteikto robežvērtību – 3 % no IKP. Tiek plānots, ka strukturālā bilance 2007. gadā nedaudz uzlabosies, un, turpinot pašreizējo politiku, tā uzlabosies vēl par 1 procenta punktu 2008. gadā. Tas jāvērtē, ņemot vērā, ka jāpanāk virzība uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu attiecībā uz budžeta stāvokli, kas Maltas gadījumā ir strukturāli līdzsvarots budžets.

| — | Valdības parāds ir samazinājies no tā maksimālā apjoma 73,9 % no IKP 2004. gadā līdz 66,5 % no IKP 2006. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi paredzams, ka parāda attiecība turpinās samazināties līdz aptuveni 64,3 % līdz 2008. gada beigām, tādējādi tuvinoties atsauces vērtībai – 60 % no IKP. |
| --- | --- |

—

Valdības parāds ir samazinājies no tā maksimālā apjoma 73,9 % no IKP 2004. gadā līdz 66,5 % no IKP 2006. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi paredzams, ka parāda attiecība turpinās samazināties līdz aptuveni 64,3 % līdz 2008. gada beigām, tādējādi tuvinoties atsauces vērtībai – 60 % no IKP.

| (6) | Padome uzskata, ka pārmērīgais deficīts Maltā ir novērsts, un tāpēc Lēmums 2005/186/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(6)

Padome uzskata, ka pārmērīgais deficīts Maltā ir novērsts, un tāpēc Lēmums 2005/186/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma izriet, ka pārmērīgs budžeta deficīts Maltā ir novērsts.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2005/186/EK.

3. pants

Šis lēmums adresēts Maltas Republikai.

Luksemburgā, 2007. gada 5. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

S. GABRIEL

---

(1)  OV L 62, 9.3.2005., 21. lpp.

1

(2)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).

3

---

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/21

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 5. jūnijs),

ar ko atceļ Lēmumu 2004/917/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Grieķijā

(2007/465/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā Komisijas ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, ar Padomes Lēmumu 2004/917/EK (1) tika nolemts, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2003. gadā vispārējās valdības deficīts bija 3,2 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, savukārt valsts parāda kopapjoms bija 103 % no IKP, krietni pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Skaitļus par 2003. gada vispārējās valdības deficītu un valsts parāda kopapjomu pārskatīja vairākas reizes. Saskaņā ar jaunākajiem datiem deficīts un parāds bija attiecīgi 6,2 % no IKP un 107,8 % no IKP. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā Komisijas ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, ar Padomes Lēmumu 2004/917/EK (1) tika nolemts, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2003. gadā vispārējās valdības deficīts bija 3,2 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, savukārt valsts parāda kopapjoms bija 103 % no IKP, krietni pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP. Skaitļus par 2003. gada vispārējās valdības deficītu un valsts parāda kopapjomu pārskatīja vairākas reizes. Saskaņā ar jaunākajiem datiem deficīts un parāds bija attiecīgi 6,2 % no IKP un 107,8 % no IKP.

| (2) | Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu, kā arī 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (2), Padome 2004. gada 6. jūlijā adresēja Grieķijai ieteikumu vēlākais līdz 2005. gada beigām novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Šis ieteikums tika publiskots. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu, kā arī 3. panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (2), Padome 2004. gada 6. jūlijā adresēja Grieķijai ieteikumu vēlākais līdz 2005. gada beigām novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Šis ieteikums tika publiskots.

| (3) | Atbilstīgi 104. panta 8. punktam un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ar Padomes Lēmumu 2005/334/EK (3) Padome 2005. gada 19. janvārī nolēma, ka Grieķija noteiktajā termiņā nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes saskaņā ar 104. panta 7. punktu pieņemto ieteikumu. Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ar Padomes Lēmumu 2005/441/EK (4) Padome 2005. gada 17. februārī nolēma atbilstīgi 104. panta 9. punktam pieprasīt Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kas atzīti par vajadzīgiem, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju, un pagarināja situācijas novēršanas termiņu par vienu gadu – līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi 104. panta 8. punktam un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ar Padomes Lēmumu 2005/334/EK (3) Padome 2005. gada 19. janvārī nolēma, ka Grieķija noteiktajā termiņā nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes saskaņā ar 104. panta 7. punktu pieņemto ieteikumu. Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ar Padomes Lēmumu 2005/441/EK (4) Padome 2005. gada 17. februārī nolēma atbilstīgi 104. panta 9. punktam pieprasīt Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kas atzīti par vajadzīgiem, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju, un pagarināja situācijas novēršanas termiņu par vienu gadu – līdz 2006. gadam.

| (4) | Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes Lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu jāatceļ, ja pēc Padomes ieskatiem pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes Lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu jāatceļ, ja pēc Padomes ieskatiem pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

| (5) | Atbilstīgi Līgumam pievienotajam Protokolam par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (5), piemērojot šo Protokolu, dalībvalstīm jāsniedz dati par valdības deficītu un parādu, un citiem saistītajiem mainīgajiem lielumiem divas reizes gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim. |
| --- | --- |

(5)

Atbilstīgi Līgumam pievienotajam Protokolam par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93 (1993. gada 22. novembris) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (5), piemērojot šo Protokolu, dalībvalstīm jāsniedz dati par valdības deficītu un parādu, un citiem saistītajiem mainīgajiem lielumiem divas reizes gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim.

| (6) | Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktam pēc tam, kad Grieķija 2007. gada 1. aprīlī paziņoja datus, un pamatojoties uz Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:






  — | vispārējās valdības deficīts ir samazināts no 7,9 % no IKP 2004. gadā līdz 2,6 % no IKP 2006. gadā, kas ir mazāk nekā deficīta atsauces vērtība – 3 % no IKP. Tas atbilst 2005. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā noteiktajam mērķim, |
| --- | --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktam pēc tam, kad Grieķija 2007. gada 1. aprīlī paziņoja datus, un pamatojoties uz Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:

—

vispārējās valdības deficīts ir samazināts no 7,9 % no IKP 2004. gadā līdz 2,6 % no IKP 2006. gadā, kas ir mazāk nekā deficīta atsauces vērtība – 3 % no IKP. Tas atbilst 2005. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā noteiktajam mērķim,

| — | ieņēmumi un izdevumi gandrīz vienādās daļās – katra pozīcija nepilnu trīs procentu punktu no IKP apmērā – sekmēja nominālo korekciju 5,5 % apmērā, salīdzinot ar 2005. gada deficītu. Izteikti IKP, kopējie ieņēmumi palielinājās par 1 procentu punkta no IKP, no kā netiešie nodokļi veidoja pusi no procentu punkta no IKP. Atlikušo vienu procentu punktu deva sociālo iemaksu un citu ieņēmumu, tostarp kapitāla pārvedumu (ES pārvedumu), palielinājums. Kopējos izdevumus samazināja par 1 procentu punkta no IKP, galvenokārt samazinot primāros izdevumus (par 0,5 % no IKP) un procentu izdevumus (0,25 % no IKP). Samazināja arī kapitāla izdevumus – aptuveni par pusi no procentu punkta no IKP. Ieņēmumi no vienreizējiem pasākumiem sasniedza 0,6 % no IKP. Uzlabojums strukturālajā bilancē (t. i., cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 2006. gadā tiek lēsts 2,25 % no IKP. Deficīta un parāda labojums 2,3 % apmērā no IKP ir lielā mērā izskaidrots, |
| --- | --- |

—

ieņēmumi un izdevumi gandrīz vienādās daļās – katra pozīcija nepilnu trīs procentu punktu no IKP apmērā – sekmēja nominālo korekciju 5,5 % apmērā, salīdzinot ar 2005. gada deficītu. Izteikti IKP, kopējie ieņēmumi palielinājās par 1Formula procentu punkta no IKP, no kā netiešie nodokļi veidoja pusi no procentu punkta no IKP. Atlikušo vienu procentu punktu deva sociālo iemaksu un citu ieņēmumu, tostarp kapitāla pārvedumu (ES pārvedumu), palielinājums. Kopējos izdevumus samazināja par 1Formula procentu punkta no IKP, galvenokārt samazinot primāros izdevumus (par 0,5 % no IKP) un procentu izdevumus (0,25 % no IKP). Samazināja arī kapitāla izdevumus – aptuveni par pusi no procentu punkta no IKP. Ieņēmumi no vienreizējiem pasākumiem sasniedza 0,6 % no IKP. Uzlabojums strukturālajā bilancē (t. i., cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 2006. gadā tiek lēsts 2,25 % no IKP. Deficīta un parāda labojums 2,3 % apmērā no IKP ir lielā mērā izskaidrots,

| — | attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozē ir paredzēts, ka deficītu turpinās samazināt līdz 2,4 % no IKP. Tas atbilst oficiālajam deficīta mērķim 2,4 % no IKP, kas noteikts 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā. Tomēr Komisijas dienestu prognoze ietver papildu ieņēmumus no vienreizējiem pasākumiem 0,25 % no IKP apmērā, kā arī izdevumus ietaupošus pastāvīgos pasākumus aptuveni 0,25 % no IKP apmērā – par šīm izmaiņām paziņoja pirms Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozes sagatavošanas beigu termiņa, un tāpēc tās nav iekļautas 2006. gada decembrī noteiktajā oficiālajā mērķī. Neraugoties uz to, pavasara prognozē paredzētais 2007. gada budžeta deficīts nav mazāks kā noteiktais mērķis, jo šo jauno pasākumu ietekmi atsver, pirmkārt, piesardzīgāki pieņēmumi par izaugsmi un, otrkārt, tas, ka 2007. gadam plānotie pastāvīgie pasākumi, pēc Komisijas domām, pilnībā nekompensēs ieņēmumu samazinājumu no vienreizējiem pasākumiem. Bez vienreizējiem pasākumiem deficīts joprojām būs mazāks par atsauces vērtību un sasniegs 2,9 % no IKP. Attiecībā uz 2008. gadu pavasara prognozē ir paredzēts: ja līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām, budžeta deficīts būs 2,7 % no IKP, attiecībā uz 2008. gadu neietverot vienreizējos pasākumus. Tas norāda, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta samazinājums līdz apjomam, kas ir zem noteiktās atsauces vērtības – 3 % no IKP. Prognozē, ka 2007. gadā strukturālā bilance uzlabosies aptuveni par vienu ceturtdaļu no procentu punkta no IKP un, pieņemot, ka līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām, 2008. gadā – vēl nedaudz. Tas jāvērtē, ņemot vērā nepieciešamību gūt panākumus, lai sasniegtu budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi, kas Grieķijas gadījumā ir strukturāli līdzsvarots budžets, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozē ir paredzēts, ka deficītu turpinās samazināt līdz 2,4 % no IKP. Tas atbilst oficiālajam deficīta mērķim 2,4 % no IKP, kas noteikts 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā. Tomēr Komisijas dienestu prognoze ietver papildu ieņēmumus no vienreizējiem pasākumiem 0,25 % no IKP apmērā, kā arī izdevumus ietaupošus pastāvīgos pasākumus aptuveni 0,25 % no IKP apmērā – par šīm izmaiņām paziņoja pirms Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozes sagatavošanas beigu termiņa, un tāpēc tās nav iekļautas 2006. gada decembrī noteiktajā oficiālajā mērķī. Neraugoties uz to, pavasara prognozē paredzētais 2007. gada budžeta deficīts nav mazāks kā noteiktais mērķis, jo šo jauno pasākumu ietekmi atsver, pirmkārt, piesardzīgāki pieņēmumi par izaugsmi un, otrkārt, tas, ka 2007. gadam plānotie pastāvīgie pasākumi, pēc Komisijas domām, pilnībā nekompensēs ieņēmumu samazinājumu no vienreizējiem pasākumiem. Bez vienreizējiem pasākumiem deficīts joprojām būs mazāks par atsauces vērtību un sasniegs 2,9 % no IKP. Attiecībā uz 2008. gadu pavasara prognozē ir paredzēts: ja līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām, budžeta deficīts būs 2,7 % no IKP, attiecībā uz 2008. gadu neietverot vienreizējos pasākumus. Tas norāda, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta samazinājums līdz apjomam, kas ir zem noteiktās atsauces vērtības – 3 % no IKP. Prognozē, ka 2007. gadā strukturālā bilance uzlabosies aptuveni par vienu ceturtdaļu no procentu punkta no IKP un, pieņemot, ka līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām, 2008. gadā – vēl nedaudz. Tas jāvērtē, ņemot vērā nepieciešamību gūt panākumus, lai sasniegtu budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi, kas Grieķijas gadījumā ir strukturāli līdzsvarots budžets,

| — | valsts parāds ir samazinājies no 108,5 % no IKP 2004. gadā līdz 104,5 % 2006. gadā. Saskaņā ar 2007. gada pavasara prognozi paredzams, ka līdz 2008. gada beigām parāda attiecība vēl samazināsies aptuveni līdz 97,5 %, joprojām krietni pārsniedzot atsauces vērtību 60 % no IKP. Var uzskatīt, ka parāda attiecība samazinās pietiekami strauji, tuvojoties atsauces vērtībai 60 % no IKP. |
| --- | --- |

—

valsts parāds ir samazinājies no 108,5 % no IKP 2004. gadā līdz 104,5 % 2006. gadā. Saskaņā ar 2007. gada pavasara prognozi paredzams, ka līdz 2008. gada beigām parāda attiecība vēl samazināsies aptuveni līdz 97,5 %, joprojām krietni pārsniedzot atsauces vērtību 60 % no IKP. Var uzskatīt, ka parāda attiecība samazinās pietiekami strauji, tuvojoties atsauces vērtībai 60 % no IKP.

| (7) | Grieķijas statistikas iestādes uzlaboja procedūras, kā rezultātā nozīmīgi samazinājās statistiskās neatbilstības un paaugstinājās vispārējā valdības datu kvalitāte. Grieķijas iestādes ir apņēmušās pilnībā īstenot rīcības plānu, lai uzlabotu valsts finanšu statistiku. Tā rezultātā Eurostat atcēla atrunas par paziņoto datu kvalitāti. |
| --- | --- |

(7)

Grieķijas statistikas iestādes uzlaboja procedūras, kā rezultātā nozīmīgi samazinājās statistiskās neatbilstības un paaugstinājās vispārējā valdības datu kvalitāte. Grieķijas iestādes ir apņēmušās pilnībā īstenot rīcības plānu, lai uzlabotu valsts finanšu statistiku. Tā rezultātā Eurostat atcēla atrunas par paziņoto datu kvalitāti.

| (8) | Padome uzskata, ka pārmērīgs budžeta deficīts Grieķijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2004/917/EK būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(8)

Padome uzskata, ka pārmērīgs budžeta deficīts Grieķijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2004/917/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma izriet, ka pārmērīgs budžeta deficīts Grieķijā ir novērsts.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2004/917/EK.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

Luksemburgā, 2007. gada 5. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

S. GABRIEL

---

(1)  OV L 389, 30.12.2004., 25. lpp.

1

(2)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).

2

(3)  OV L 107, 28.4.2005., 24. lpp.

3

(4)  OV L 153, 16.6.2005., 29. lpp.

4

(5)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).

5

---

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/23

---

PADOMES LĒMUMS

(2007. gada 28. jūnijs),

ar ko ieceļ sešus Reģionu komitejas locekļus no Zviedrijas un deviņus to aizstājējus no Zviedrijas

(2007/466/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,

ņemot vērā Zviedrijas valdības priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

| (2) | Pēc HAMMAR kunga, HEISTER kunga, KALIFF kunga, NORDSTRÖM kunga, RYDEFJÄRD kundzes un TARRAS-WAHLBERG kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojušās sešas Reģionu komitejas locekļu vietas. Pēc CELION kundzes, GRANBERG kundzes, NORGREN kundzes, SCHUBERT kunga, SEGERSTEN-LARSSON kundzes, TALLBERG kundzes un ÖGREN kundzes atkāpšanās ir atbrīvojušās septiņas Reģionu komitejas locekļa aizstājēju vietas. Pēc PERSSON kunga pilnvaru termiņa beigšanās ir atbrīvojusies viena locekļa aizstājēja vieta. Viena locekļa aizstājēja vieta ir atbrīvojusies pēc RYDEFJÄRD kundzes iecelšanas par locekli (pa šo laiku atkāpusies no amata), |
| --- | --- |

(2)

Pēc HAMMAR kunga, HEISTER kunga, KALIFF kunga, NORDSTRÖM kunga, RYDEFJÄRD kundzes un TARRAS-WAHLBERG kundzes atkāpšanās no amata ir atbrīvojušās sešas Reģionu komitejas locekļu vietas. Pēc CELION kundzes, GRANBERG kundzes, NORGREN kundzes, SCHUBERT kunga, SEGERSTEN-LARSSON kundzes, TALLBERG kundzes un ÖGREN kundzes atkāpšanās ir atbrīvojušās septiņas Reģionu komitejas locekļa aizstājēju vietas. Pēc PERSSON kunga pilnvaru termiņa beigšanās ir atbrīvojusies viena locekļa aizstājēja vieta. Viena locekļa aizstājēja vieta ir atbrīvojusies pēc RYDEFJÄRD kundzes iecelšanas par locekli (pa šo laiku atkāpusies no amata),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā ir iecelti:

| a) | šādi komitejas locekļi:






  — | Paul LINDQUIST kungs, Lidingö kommun, |
| --- | --- | --- |

a)

šādi komitejas locekļi:

—

Paul LINDQUIST kungs, Lidingö kommun,

| — | Kristina ALVENDAHL kundze, Stockholms kommun, |
| --- | --- |

—

Kristina ALVENDAHL kundze, Stockholms kommun,

| — | Maria WALLHAGER kundze, Stockholms läns landsting, |
| --- | --- |

—

Maria WALLHAGER kundze, Stockholms läns landsting,

| — | Ilmar REEPALU kungs, Malmö kommun, |
| --- | --- |

—

Ilmar REEPALU kungs, Malmö kommun,

| — | Lotta HÅKANSSON HARJU kundze, Järfälla kommun, |
| --- | --- |

—

Lotta HÅKANSSON HARJU kundze, Järfälla kommun,

| — | Catarina SEGERSTEN-LARSSON kundze, Värmlands läns landsting; |
| --- | --- |

—

Catarina SEGERSTEN-LARSSON kundze, Värmlands läns landsting;

un

| b) | šādi komitejas locekļa aizstājēji:






  — | Carl Fredrik GRAF kungs, Halmstads kommun, |
| --- | --- | --- |

b)

šādi komitejas locekļa aizstājēji:

—

Carl Fredrik GRAF kungs, Halmstads kommun,

| — | Susanna HABY, Göteborgs kommun, |
| --- | --- |

—

Susanna HABY, Göteborgs kommun,

| — | Carl Johan SONESON kungs, Skåne läns landsting, |
| --- | --- |

—

Carl Johan SONESON kungs, Skåne läns landsting,

| — | Rolf SÄLLRYD kungs, Kronobergs läns landsting, |
| --- | --- |

—

Rolf SÄLLRYD kungs, Kronobergs läns landsting,

| — | Ingela NYLUND WATZ kundze, Stockholms läns landsting, |
| --- | --- |

—

Ingela NYLUND WATZ kundze, Stockholms läns landsting,

| — | Agneta LIPKIN kundze, Norrbottens läns landsting, |
| --- | --- |

—

Agneta LIPKIN kundze, Norrbottens läns landsting,

| — | Tore HULT kungs, Alingsås kommun, |
| --- | --- |

—

Tore HULT kungs, Alingsås kommun,

| — | Yoomi RENSTRÖM kundze, Ovanåkers kommun, |
| --- | --- |

—

Yoomi RENSTRÖM kundze, Ovanåkers kommun,

| — | Kenth LÖVGREN kungs, Gävle kommun; |
| --- | --- |

—

Kenth LÖVGREN kungs, Gävle kommun;

vietā:

| a) | — | Henrik HAMMAR kunga, |
| --- | --- | --- |

a)

—

Henrik HAMMAR kunga,

| — | Lisbeth RYDEFJÄRD kundzes, |
| --- | --- |

—

Lisbeth RYDEFJÄRD kundzes,

| — | Lars NORDSTRÖM kunga, |
| --- | --- |

—

Lars NORDSTRÖM kunga,

| — | Roger KALIFF kunga, |
| --- | --- |

—

Roger KALIFF kunga,

| — | Catarina TARRAS-WAHLBERG kundzes, |
| --- | --- |

—

Catarina TARRAS-WAHLBERG kundzes,

| — | Chris HEISTER kunga; |
| --- | --- |

—

Chris HEISTER kunga;

un

| b) | — | Agneta GRANBERG kundzes, |
| --- | --- | --- |

b)

—

Agneta GRANBERG kundzes,

| — | Lena CELION kundzes, |
| --- | --- |

—

Lena CELION kundzes,

| — | Catarina SEGERSTEN-LARSSON kundzes, |
| --- | --- |

—

Catarina SEGERSTEN-LARSSON kundzes,

| — | Kent PERSSON kunga, |
| --- | --- |

—

Kent PERSSON kunga,

| — | Endrick SCHUBERT kunga, |
| --- | --- |

—

Endrick SCHUBERT kunga,

| — | Christina TALLBERG kundzes, |
| --- | --- |

—

Christina TALLBERG kundzes,

| — | Lisbeth RYDEFJÄRD kundzes (iecelta amatā par locekli, pa šo laiku atkāpusies no amata), |
| --- | --- |

—

Lisbeth RYDEFJÄRD kundzes (iecelta amatā par locekli, pa šo laiku atkāpusies no amata),

| — | Åsa ÖGREN kundzes, |
| --- | --- |

—

Åsa ÖGREN kundzes,

| — | Ulla NORGREN kundzes vietā. |
| --- | --- |

—

Ulla NORGREN kundzes vietā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2007. gada 28. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

S. GABRIEL

---

(1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.

1

---

Komisija

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/25

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 28. jūnijs),

ar ko izveido ekspertu grupu par radiofrekvenču identifikāciju (RFID)

(2007/467/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

tā kā:

| (1) | Līguma 153. pants nosaka, ka Eiropas Kopiena nodrošina augstu patērētāju aizsardzības līmeni un atbalsta viņu tiesības gūt informāciju un apvienoties, lai aizstāvētu savas intereses. Līguma 163. pants paredz Kopienas atbalstu nozarei centienos uzlabot konkurētspēju starptautiskā līmenī un nosaka, ka tā atbalsta uzņēmumus pilnīgi izmantot iekšējā tirgus potenciālu, tostarp nosakot kopīgus standartus. Līguma 157. pants nosaka, ka Kopiena un dalībvalstis palīdz veidot tādu vidi, kas ir labvēlīga iniciatīvai, un veicina politikas radītā rūpniecības potenciāla labāku izmantošanu. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 153. pants nosaka, ka Eiropas Kopiena nodrošina augstu patērētāju aizsardzības līmeni un atbalsta viņu tiesības gūt informāciju un apvienoties, lai aizstāvētu savas intereses. Līguma 163. pants paredz Kopienas atbalstu nozarei centienos uzlabot konkurētspēju starptautiskā līmenī un nosaka, ka tā atbalsta uzņēmumus pilnīgi izmantot iekšējā tirgus potenciālu, tostarp nosakot kopīgus standartus. Līguma 157. pants nosaka, ka Kopiena un dalībvalstis palīdz veidot tādu vidi, kas ir labvēlīga iniciatīvai, un veicina politikas radītā rūpniecības potenciāla labāku izmantošanu.

| (2) | Komisijas paziņojumā “Radiofrekvenču identifikācija (RFID) Eiropā: ceļā uz politikas īstenošanas pasākumiem” (1) (turpmāk tekstā — paziņojums) paredzēts, ka tiks veidota ekspertu grupa par radiofrekvenču identifikāciju (turpmāk tekstā — RFID), lai veidotu dialogu starp ieinteresētajām personām, pilnīgi izprastu veicamās darbības un sniegtu konsultācijas attiecībā uz paziņojumā minētajiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas paziņojumā “Radiofrekvenču identifikācija (RFID) Eiropā: ceļā uz politikas īstenošanas pasākumiem” (1) (turpmāk tekstā — paziņojums) paredzēts, ka tiks veidota ekspertu grupa par radiofrekvenču identifikāciju (turpmāk tekstā — RFID), lai veidotu dialogu starp ieinteresētajām personām, pilnīgi izprastu veicamās darbības un sniegtu konsultācijas attiecībā uz paziņojumā minētajiem apsvērumiem.

| (3) | Tādējādi ir jāizveido ekspertu grupa RFID jomā un ir jādefinē tās uzdevumi un struktūra. |
| --- | --- |

(3)

Tādējādi ir jāizveido ekspertu grupa RFID jomā un ir jādefinē tās uzdevumi un struktūra.

| (4) | Grupas darbs veicinās dialoga veidošanu starp patērētāju organizācijām, tirgus dalībniekiem un valstu un Eiropas iestādēm, tostarp — datu aizsardzības iestādēm. |
| --- | --- |

(4)

Grupas darbs veicinās dialoga veidošanu starp patērētāju organizācijām, tirgus dalībniekiem un valstu un Eiropas iestādēm, tostarp — datu aizsardzības iestādēm.

| (5) | Attiecīgās grupas dalībnieku personas dati ir jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (2). |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgās grupas dalībnieku personas dati ir jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (2).

| (6) | Ir lietderīgi noteikt šā lēmuma piemērošanas periodu. Komisija atbilstošā laikposmā apsvērs piemērošanas perioda pagarināšanas lietderību, |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi noteikt šā lēmuma piemērošanas periodu. Komisija atbilstošā laikposmā apsvērs piemērošanas perioda pagarināšanas lietderību,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Ekspertu grupa par radiofrekvenču identifikāciju

Ar šo izveido ekspertu grupu par radiofrekvenču identifikāciju (turpmāk tekstā – grupa), kura sāk darbību 2007. gada 1. jūlija.

2. pants

Grupas uzdevumi

Grupas uzdevumi ir šādi:

| a) | konsultēt Komisiju par rekomendāciju saturu, ar kurām noteiktu principus, kas publiskām iestādēm un citām ieinteresētajām personām jāpiemēro attiecībā uz RFID izmantošanu, kā arī par citu Komisijas iniciatīvu saturu, kuras saistītas ar šo jomu, |
| --- | --- |

a)

konsultēt Komisiju par rekomendāciju saturu, ar kurām noteiktu principus, kas publiskām iestādēm un citām ieinteresētajām personām jāpiemēro attiecībā uz RFID izmantošanu, kā arī par citu Komisijas iniciatīvu saturu, kuras saistītas ar šo jomu,

| b) | izstrādāt vadlīnijas par to, kā RFID lietojumiem vajadzētu darboties, ņemot vērā ieinteresēto personu viedokļus, jautājumus, kas saistīti ar ilgtermiņa lietotājiem, un ekonomiskos un sociālos aspektus, kas saistīti ar RFID, |
| --- | --- |

b)

izstrādāt vadlīnijas par to, kā RFID lietojumiem vajadzētu darboties, ņemot vērā ieinteresēto personu viedokļus, jautājumus, kas saistīti ar ilgtermiņa lietotājiem, un ekonomiskos un sociālos aspektus, kas saistīti ar RFID,

| c) | atbalstīt Komisiju centienos veicināt izpratnes uzlabošanas kampaņas par RFID iespējām un problēmām dalībvalstu un iedzīvotāju vidū, |
| --- | --- |

c)

atbalstīt Komisiju centienos veicināt izpratnes uzlabošanas kampaņas par RFID iespējām un problēmām dalībvalstu un iedzīvotāju vidū,

| d) | sniegt objektīvu informāciju un veicināt pieredzes un labākās prakses apmaiņu par RFID tehnoloģiju iespējām un problēmām, tostarp – to lietojumiem Eiropas ekonomikā un sabiedrībā, sniegt objektīvu informāciju par Kopienas un valstu reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz datu aizsardzību un privātumu, kā arī – apsvērumus attiecībā uz citām politikas jomām. |
| --- | --- |

d)

sniegt objektīvu informāciju un veicināt pieredzes un labākās prakses apmaiņu par RFID tehnoloģiju iespējām un problēmām, tostarp – to lietojumiem Eiropas ekonomikā un sabiedrībā, sniegt objektīvu informāciju par Kopienas un valstu reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz datu aizsardzību un privātumu, kā arī – apsvērumus attiecībā uz citām politikas jomām.

3. pants

Konsultācijas

Komisija var konsultēties ar grupu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar drošas, efektīvas pieejas RFID īstenošanu Eiropā, garantējot privātumu.

4. pants

Līdzdalība grupas darbā, dalībnieku izraudzīšana

1.   Grupas darbā tiek iesaistīti maksimums 35 dalībnieki.

2.   Informācijas sabiedrības un mediju ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors vai tā pārstāvis izrauga grupas dalībniekus un novērotājus no 2. pantā un 3. panta 1. punktā minēto jomu speciālistu loka un pamatojoties uz tādu organizāciju priekšlikumiem, kuras aicinātas ieteikt attiecīgos ekspertus. Ievērojot tādus pašus noteikumus, kā izraugoties grupas dalībniekus, tiek izraudzīti arī grupas dalībnieku pienākumu izpildītāji. Ja kāds grupas dalībnieks nav ieradies uz paredzēto pasākumu vai ir saslimis, to aizstāj dalībnieka pienākumu izpildītājs.

3.   Dalībniekus izrauga, nodrošinot dažādu ieinteresēto pušu vienmērīgu pārstāvētību, konkrētāk, dalībnieku lokā jābūt šādu jomu pārstāvjiem:

| a) | pilsoniskā sabiedrība:






  i) | tā dēvēto “galīgo lietotāju” grupas, kur tiek izmantotas RFID sistēmas (pilsoņi, patērētāji, pacienti, darba ņēmēji), |
| --- | --- | --- |

a)

pilsoniskā sabiedrība:

i)

tā dēvēto “galīgo lietotāju” grupas, kur tiek izmantotas RFID sistēmas (pilsoņi, patērētāji, pacienti, darba ņēmēji),

| ii) | organizācijas, kuru darbības mērķis ir privātās dzīves neaizskaramības nodrošināšana; |
| --- | --- |

ii)

organizācijas, kuru darbības mērķis ir privātās dzīves neaizskaramības nodrošināšana;

| b) | ieinteresētās personas:






  i) | lietotāji no dažādām iespējamo lietojumu jomām (piemēram, loģistika, autotransports, kosmosa telpa, veselības aprūpe, mazumtirdzniecība, farmācija), |
| --- | --- | --- |

b)

ieinteresētās personas:

i)

lietotāji no dažādām iespējamo lietojumu jomām (piemēram, loģistika, autotransports, kosmosa telpa, veselības aprūpe, mazumtirdzniecība, farmācija),

| ii) | personas, kuras aktīvi iesaistītas RFID sistēmu izveidē (piemēram, RFID mikroshēmu ražotāji, komplektētā marķējuma un lasītāju projektētāji un ražotāji, programmatūras un sistēmu integrēšanas speciālisti, pakalpojumu sniedzēji un privātuma un drošības risinājumu sniedzēji), |
| --- | --- |

ii)

personas, kuras aktīvi iesaistītas RFID sistēmu izveidē (piemēram, RFID mikroshēmu ražotāji, komplektētā marķējuma un lasītāju projektētāji un ražotāji, programmatūras un sistēmu integrēšanas speciālisti, pakalpojumu sniedzēji un privātuma un drošības risinājumu sniedzēji),

| iii) | standartizācijas iestādes. |
| --- | --- |

iii)

standartizācijas iestādes.

4.   Grupas apspriedēs novērotāja statusā var aicināt piedalīties šādas publiskas iestādes un pārstāvjus:

| a) | dalībvalstis, kuras pārņem ES prezidentūru ekspertu grupas pilnvaru laikā, |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis, kuras pārņem ES prezidentūru ekspertu grupas pilnvaru laikā,

| b) | datu aizsardzības iestādes. |
| --- | --- |

b)

datu aizsardzības iestādes.

5.   Grupas apspriedēs novērotāja statusā var aicināt piedalīties speciālistus no šādām jomām:

| a) | akadēmiskā pētniecība un prakse, |
| --- | --- |

a)

akadēmiskā pētniecība un prakse,

| b) | tehnoloģijas – jo īpaši eksperti par nākošās paaudzes tīklā savienotām RFID (“lietiskais internets”), |
| --- | --- |

b)

tehnoloģijas – jo īpaši eksperti par nākošās paaudzes tīklā savienotām RFID (“lietiskais internets”),

| c) | jurisprudence – eksperti, kuri varētu sniegt konsultācijas par spēkā esošajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

c)

jurisprudence – eksperti, kuri varētu sniegt konsultācijas par spēkā esošajiem tiesību aktiem.

6.   Grupas dalībnieki tiek izraudzīti darbam uz diviem gadiem, paredzot iespēju pilnvaru termiņu pagarināt. Dalībnieki turpina darbu līdz pilnvaru beigām vai brīdim, kad tos aizstāj cits dalībnieks.

7.   Dalībnieki, kuri vairs nespēj efektīvi piedalīties grupas apspriedēs, kuri atsakās no savām pilnvarām vai neievēro šā panta trešajā līdz piektajā punktā noteikto vai Līguma 287. pantā noteikto, tiek aizstāti uz atlikušo pilnvaru termiņa periodu.

8.   Šā panta 2. punktā minēto iestāžu nosaukumus publicē Informācijas sabiedrības un mediju ĢD tīmekļa vietnē. Datus par grupas dalībniekiem vāc, apstrādā un publisko atbilstoši Regulai (EK) Nr. 45/2001.

5. pants

Grupas darbība

1.   Grupas darbu vada Komisijas pārstāvis.

2.   Lai izskatītu specifiskus jautājumus atbilstoši grupas noteiktajai kompetencei, vienojoties ar Komisiju, var izveidot apakšgrupas. Apakšgrupas likvidē, tiklīdz tās ir izpildījušas izvirzītos uzdevumus.

3.   Ja tas ir lietderīgi un/vai nepieciešami, Komisijas pārstāvis var lūgt ekspertus vai novērotājus, kuriem ir īpaša kompetence kādā no darba kārtībā esošajiem jautājumiem, piedalīties grupas vai apakšgrupas darbā.

4.   Ja Komisija uzskata, ka informācija, kas iegūta, piedaloties grupas vai apakšgrupas darbā, attiecas uz konfidenciāliem jautājumiem, šo informāciju nedrīkst izpaust.

5.   Grupas un tās apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās saskaņā ar grupas noteiktu reglamentu un grafiku. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Grupas un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties citi ieinteresēti Komisijas ierēdņi.

6.   Grupa pieņem reglamentu, pamatojoties uz Komisijas pieņemto standarta reglamentu.

7.   Komisija var publicēt grupas kopsavilkumu, secinājumu, secinājuma daļu vai darba dokumentu attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.

6. pants

Izdevumu segšana

Komisija grupas dalībniekiem, ekspertiem un novērotājiem atlīdzina ceļa izdevumus un attiecīgā gadījumā uzturēšanās izdevumus, kas ir saistīti ar grupas darbu, atbilstīgi Komisijas noteikumiem par kompensācijām neatkarīgajiem ekspertiem.

Ekspertu grupas dalībniekiem atlīdzība par veiktajiem uzdevumiem netiek maksāta.

Sanāksmju izdevumus atlīdzina atbilstīgi gada budžetam, ko grupai piešķīruši atbildīgie Komisijas dienesti.

7. pants

Piemērošana

Šo lēmumu piemēro līdz 2009. gada 31. martam.

Briselē, 2007. gada 28 jūnija

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  COM(2007) 96 galīgā redakcija

1

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

EKPSERTU GRUPAS PAR RADIOFREKVENČU IDENTIFIKĀCIJU (RFID) REGLAMENTS

EKSPERTU GRUPA par radiofrekvenču identifikāciju (RFID),

ņemot vērā Komisijas Lēmumu, ar ko izveido ekspertu grupu par radiofrekvenču identifikāciju (RFID), un jo īpaši tā 1. pantu,

ņemot vērā Komisijas publicēto standarta reglamentu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGLAMENTU.

1. pants

Sanāksmes sasaukšana

1.   Grupas sanāksmes vada priekšsēdētājs pēc sava ierosinājuma vai ja to pieprasa grupas dalībnieki, pamatojoties uz vienkāršu balsu vairākuma principu un saņemot Komisijas piekrišanu.

2.   Grupas un citu grupu apvienotās sanāksmes var sasaukt, lai apspriestu šo grupu attiecīgajās atbildības jomās esošus jautājumus.

2. pants

Darba kārtība

1.   Sekretariāts priekšsēdētāja vadībā izstrādā darba kārtību un nosūta to grupas dalībniekiem.

2.   Grupa katras sanāksmes sākumā pieņem darba kārtību.

3. pants

Dokumentu nosūtīšana grupas dalībniekiem

1.   Sekretariāts grupas dalībniekiem nosūta uzaicinājumu uz sanāksmi un darba kārtības plānu ne vēlāk kā trīsdesmit kalendāra dienas pirms paredzamā sanāksmes datuma.

2.   Sekretariāts grupas dalībniekiem nosūta dokumentu projektus, par kuriem grupa tiek aicināta izteikties, un visus citus darba dokumentus ne vēlāk kā četrpadsmit kalendāra dienas pirms paredzamā sanāksmes datuma.

3.   Steidzamos un ārkārtas gadījumos šā panta 1. un 2. punktā minētos termiņus var samazināt līdz piecām kalendāra dienām pirms paredzamā sanāksmes datuma.

4. pants

Grupas atzinumi

1.   Ciktāl iespējams, grupa pieņem atzinumus vai izstrādā ziņojumus, pamatojoties uz vienprātību.

2.   Ja vienprātību nevar panākt, jāatspoguļo pretējās nostājas un attiecīgais pamatojums, lai atšķirīgā nostāja būtu skaidri saprotama.

5. pants

Apakšgrupas

1.   Lai izskatītu specifiskus jautājumus atbilstoši grupas noteiktajai kompetencei, var izveidot apakšgrupas, vienojoties ar Komisiju. Apakšgrupas tiek likvidētas pēc izvirzītā uzdevuma izpildes.

2.   Apakšgrupas ir subordinētas grupai.

6. pants

Trešo personu uzņemšana

1.   Ja tas ir lietderīgi un/vai nepieciešams, Komisijas pārstāvis var lūgt piedalīties grupas vai apakšgrupas darbā ekspertus vai novērotājus, kuriem ir īpaša kompetence kādā darba kārtībā izskatāmā jautājumā.

2.   Eksperti vai novērotāji nedrīkst piedalīties grupas sanāksmē, kad tiek pieņemts lēmums vai izstrādāts ziņojums.

7. pants

Rakstiskā procedūra

1.   Vajadzības gadījumā grupas atzinumu par specifisku jautājumu var sniegt, izmantojot rakstisko procedūru. Tādā gadījumā sekretariāts nosūta grupas dalībniekiem projektus, par kuriem grupa tiek aicināta izteikties, kā arī visus citus darba dokumentus.

2.   Tomēr, ja grupas dalībnieki ar vienkāršu balsu vairākumu pieprasa jautājumu izskatīt grupas sanāksmē, rakstisko procedūru izbeidz bez rezultāta, un priekšsēdētājs pēc iespējas ātrāk sasauc grupas sanāksmi.

8. pants

Sekretariāts

Komisija nodrošina sekretariāta atbalstu grupai un apakšgrupām, kas izveidotas saskaņā ar šā pielikuma 5. panta 1. punktu.

9. pants

Sanāksmju kopsavilkuma protokols

Sekretariāts priekšsēdētāja pārraudzībā sagatavo kopsavilkuma protokolu par sarunām attiecībā uz visiem darba kārtības punktiem un grupas sniegtajiem atzinumiem. Protokolā nenorāda grupas dalībnieku individuālo nostāju grupas apspriedēs. Grupa protokolu apstiprina.

10. pants

Dalībnieku saraksts

Katras sanāksmes laikā sekretariāts priekšsēdētāja pārraudzībā sagatavo dalībnieku sarakstu, norādot attiecīgā gadījumā iestādi, organizāciju vai struktūrvienību, kuru grupas dalībnieks pārstāv.

11. pants

Interešu konfliktu novēršana

1.   Katras sanāksmes sākumā ikviens grupas dalībnieks, kura līdzdalība grupas apspriedē varētu izraisīt interešu konfliktu par kādu jautājumu darba kārtībā, informē priekšsēdētāju.

2.   Ja pastāv interešu konflikts, grupas dalībnieks nepiedalās attiecīgā darba kārtības jautājuma apspriešanā un balsošanā par to.

12. pants

Sarakste

1.   Ar grupu saistīto saraksti adresē Komisijai – grupas priekšsēdētājam.

2.   Korespondenci grupas dalībniekiem nosūta uz [e-pasta] adresi, kuru tie norādījuši.

13. pants

Caurredzamība

1.   Grupas dokumentu publiskuma principi un nosacījumi ir tādi paši, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 (1) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem. Komisijai ir jāpieņem lēmums par pieprasījumiem piekļūt minētajiem dokumentiem.

2.   Grupas apspriedes ir konfidenciālas.

3.   Vienojoties ar Komisiju, grupa ar vienkāršu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu publiskot apspriedes darbu.

14. pants

Personas datu aizsardzība

Personas datu apstrāde šā reglamenta vajadzībām notiek atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 45/2001 (2) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti.

---

(1)  OV L 145, 31.5.2002., 43. lpp.

(2)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/31

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2007/468/KĀDP

(2007. gada 28. jūnijs)

par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar pasākumiem, kas paredzēti šādu ieroču izplatīšanas apkarošanai un kas ir jāveic gan ES, gan trešās valstīs. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar pasākumiem, kas paredzēti šādu ieroču izplatīšanas apkarošanai un kas ir jāveic gan ES, gan trešās valstīs.

| (2) | Eiropas Savienība aktīvi ievieš ES Stratēģiju un īsteno pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši paredzot finanšu līdzekļus tādu konkrētu projektu atbalstam, kurus īsteno daudzpusējas struktūras. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība aktīvi ievieš ES Stratēģiju un īsteno pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši paredzot finanšu līdzekļus tādu konkrētu projektu atbalstam, kurus īsteno daudzpusējas struktūras.

| (3) | Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT), kuru ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1996. gada 10. septembrī, parakstītājvalstis ir nolēmušas izveidot sagatavošanas komisiju, kurai piešķirta tiesībspēja un rīcībspēja, lai tā varētu veikt CTBT efektīvu īstenošanu, kamēr nav izveidota CTBT organizācija (CTBTO). |
| --- | --- |

(3)

Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT), kuru ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1996. gada 10. septembrī, parakstītājvalstis ir nolēmušas izveidot sagatavošanas komisiju, kurai piešķirta tiesībspēja un rīcībspēja, lai tā varētu veikt CTBT efektīvu īstenošanu, kamēr nav izveidota CTBT organizācija (CTBTO).

| (4) | Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu.

| (5) | ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai svarīgi mērķi ir CTBT ātra stāšanās spēkā un vispārināšana, kā arī CTBTO sagatavošanas komisijas uzraudzības un pārbaudes sistēmas nostiprināšana. |
| --- | --- |

(5)

ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai svarīgi mērķi ir CTBT ātra stāšanās spēkā un vispārināšana, kā arī CTBTO sagatavošanas komisijas uzraudzības un pārbaudes sistēmas nostiprināšana.

| (6) | CTBTO sagatavošanas komisija cenšas sasniegt tos pašus mērķus, kas minēti 4. un 5. apsvērumā, un jau ir sākusi noteikt, kā vislabāk nostiprināt tās pārbaudes sistēmu, savlaicīgi nodrošinot parakstītājvalstu personālam, kas iesaistīts pārbaudes režīma ieviešanā, vajadzīgo pieredzi un apmācību. Tādēļ ir lietderīgi uzdot CTBTO sagatavošanas komisijai nodrošināt šīs vienotās rīcības tehnisko īstenošanu. |
| --- | --- |

(6)

CTBTO sagatavošanas komisija cenšas sasniegt tos pašus mērķus, kas minēti 4. un 5. apsvērumā, un jau ir sākusi noteikt, kā vislabāk nostiprināt tās pārbaudes sistēmu, savlaicīgi nodrošinot parakstītājvalstu personālam, kas iesaistīts pārbaudes režīma ieviešanā, vajadzīgo pieredzi un apmācību. Tādēļ ir lietderīgi uzdot CTBTO sagatavošanas komisijai nodrošināt šīs vienotās rīcības tehnisko īstenošanu.

| (7) | Padome 2006. gada 20. martā pieņēma Vienoto rīcību 2006/243/KĀDP (2) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, ko veic apmācības un pārbaudes spēju palielināšanas jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai. |
| --- | --- |

(7)

Padome 2006. gada 20. martā pieņēma Vienoto rīcību 2006/243/KĀDP (2) par atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, ko veic apmācības un pārbaudes spēju palielināšanas jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai.

| (8) | Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas 2006. gada oktobrī izdarītais kodolizmēģinājums vēl vairāk norādīja svarīgumu, lai CTBT drīz stātos spēkā, un nepieciešamību paātrināti izveidot CTBTO uzraudzības un pārbaudes sistēmu, |
| --- | --- |

(8)

Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas 2006. gada oktobrī izdarītais kodolizmēģinājums vēl vairāk norādīja svarīgumu, lai CTBT drīz stātos spēkā, un nepieciešamību paātrināti izveidot CTBTO uzraudzības un pārbaudes sistēmu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

1.   Lai tūlītēji un praktiski ieviestu dažus elementus, ko paredz ES Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, Eiropas Savienība atbalsta Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbības, lai veicinātu šādus mērķus:

| a) | nostiprināt CTBTO uzraudzības un pārbaudes sistēmu, tostarp radionuklīdu noteikšanas jomā; |
| --- | --- |

a)

nostiprināt CTBTO uzraudzības un pārbaudes sistēmu, tostarp radionuklīdu noteikšanas jomā;

| b) | uzlabot CTBTO uzraudzības un pārbaudes sistēmas darbību, tostarp pārbaudot un apstiprinot kārtību pārbaudēm uz vietas. |
| --- | --- |

b)

uzlabot CTBTO uzraudzības un pārbaudes sistēmas darbību, tostarp pārbaudot un apstiprinot kārtību pārbaudēm uz vietas.

2.   Projektiem, ko Eiropas Savienība atbalsta, ir šādi konkrēti mērķi:

| a) | atbalstīt spēju attīstību cēlgāzes uzraudzības un pārbaudes jomā; |
| --- | --- |

a)

atbalstīt spēju attīstību cēlgāzes uzraudzības un pārbaudes jomā;

| b) | sniegt atbalstu, lai sagatavotu, vadītu un novērtētu integrētā lauka izmēģinājumu 2008 saistībā ar pārbaudēm uz vietas (IFE08/OSI). |
| --- | --- |

b)

sniegt atbalstu, lai sagatavotu, vadītu un novērtētu integrētā lauka izmēģinājumu 2008 saistībā ar pārbaudēm uz vietas (IFE08/OSI).

Šos projektus īsteno, lai ieguvējas būtu visas Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu parakstītājvalstis.

Projektu sīks apraksts ir izklāstīts pielikumā.

2. pants

1.   Prezidentvalsts, kurai palīdz Padomes ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā (ĢS/AP), ir atbildīga par šīs vienotās rīcības īstenošanu. Komisija pilnībā iesaistās.

2.   Vienotās rīcības 1. panta 2. punktā minētos projektus īsteno CTBTO sagatavošanas komisija. Komisija šo pienākumu veic ĢS/AP uzraudzībā, kas palīdz prezidentvalstij. Šim nolūkam ĢS/AP ar CTBTO sagatavošanas komisiju noslēdz vienošanos par vajadzīgajiem pasākumiem.

3.   Prezidentvalsts, ĢS/AP un Komisija viena otru regulāri informē par projektiem atbilstīgi savām attiecīgajām kompetencēm.

3. pants

1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 1 670 000.

2.   Izdevumus, kurus finansē ar 1. punktā noteikto summu, pārvalda saskaņā ar Eiropas Kopienas procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, ar izņēmumu, ka avansa finansējums nepaliek Kopienas īpašumā.

3.   Komisija uzrauga 2. punktā minēto atbilstīgo izdevumu pārvaldību. Tādēļ tā noslēdz finansēšanas līgumu ar CTBTO sagatavošanas komisiju; šī finansēšana notiek ar dotācijām. Finansēšanas līgumā nosaka, ka CTBTO sagatavošanas komisija nodrošina tādu ES ieguldījuma publiskumu, kas atbilst ieguldījuma apjomam.

4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā minēto finansēšanas līgumu, cik drīz vien iespējams, pēc šīs vienotās rīcības stāšanās spēkā. Komisija informē Padomi, ja rodas kādas grūtības šajā procesā, un par datumu, kurā finansēšanas līgums noslēgts.

4. pants

Prezidentvalsts, kurai palīdz ĢS/AP, ziņo Padomei par šīs vienotās rīcības īstenošanu, pamatojoties uz CTBTO sagatavošanas komisijas sastādītiem regulāriem ziņojumiem. Šos ziņojumus Padome izmanto novērtējuma pamatā. Komisija pilnībā iesaistās. Tā sniedz informāciju par šīs vienotās rīcības īstenošanas finansiālajiem aspektiem.

5. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

Tā zaudē spēku:

| a) | 15 mēnešus pēc tam, kad Komisija noslēdz finansēšanas līgumu ar CTBTO sagatavošanas komisiju; vai |
| --- | --- |

a)

15 mēnešus pēc tam, kad Komisija noslēdz finansēšanas līgumu ar CTBTO sagatavošanas komisiju; vai

| b) | 12 mēnešus pēc vienotās rīcības pieņemšanas datuma, ja šo 12 mēnešu laikā nav noslēgts finansēšanas līgums. |
| --- | --- |

b)

12 mēnešus pēc vienotās rīcības pieņemšanas datuma, ja šo 12 mēnešu laikā nav noslēgts finansēšanas līgums.

6. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2007. gada 28. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

S. GABRIEL

---

(1)  OV L 302, 20.11.2003., 34. lpp.

1

(2)  OV L 88, 25.3.2006., 68. lpp.

2

---

PIELIKUMS

ES atbalsts Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

I.   Ievads

Izziņotie Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas (KTDR) kodolizmēģinājumi 2006. gada oktobrī ne tikai uzsvēra svarīgumu, lai Līgums drīz stātos spēkā, bet arī norādīja uz nepieciešamību paātrināti izveidot Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT) pārbaudes režīmu. Minētais atgadījums pagaidu tehniskajam sekretariātam (PTS) nozīmēja vispārēju sistēmas pārbaudi realitātē un uzsvēra iespējamo vērtību, ko vispārēja pārbaudes sistēma var sniegt parakstītājvalstīm. Tas uzrādīja CTBT pārbaudes pasākumu tehnisko atbilstību, tostarp apstiprinātu un efektīvu uz vietas veiktu pārbaužu (OSI) nozīmi. Šim priekšlikuma projektam PTS ir apzinājis elementus attiecībā uz uzraudzības un pārbaudes spējām, kurām jāpievērš īpaša uzmanība, ņemot vērā gūto pieredzi ar KTDR saistītajā atgadījumā. Priekšlikumu veido divas daļas:

| a) | cēlgāzes; |
| --- | --- |

a)

cēlgāzes;

| b) | integrētā lauka izmēģinājums 2008 (IFE08/OSI). |
| --- | --- |

b)

integrētā lauka izmēģinājums 2008 (IFE08/OSI).

II.   Projektu apraksts

1.   Cēlgāze kā projekta komponents; uzlabot PTS cēlgāzes mērījumu zināšanas:

| a) | Starptautiskās uzraudzības sistēmas (IMS) darbības līmenis nesen sasniedzis apmēram 2/3 no stacijām. Sistēmas izveidošanai cenšas piešķirt prioritāti, lai 2008. gada sākumā sasniegtu līdz pat 90 % augstu līmeni. PTS primārās un papildu seismiskās stacijas labi ierakstīja KTDR notikušos kodolizmēģinājumus, uzrādot parakstītājvalstīm uzticamus mērījumus par laiku, vietu un izmēģinājuma apjomu. Seismisko staciju sistēmu izveide sasniegusi aptuveni 80 % atjauninātu līmeni; |
| --- | --- |

a)

Starptautiskās uzraudzības sistēmas (IMS) darbības līmenis nesen sasniedzis apmēram 2/3 no stacijām. Sistēmas izveidošanai cenšas piešķirt prioritāti, lai 2008. gada sākumā sasniegtu līdz pat 90 % augstu līmeni. PTS primārās un papildu seismiskās stacijas labi ierakstīja KTDR notikušos kodolizmēģinājumus, uzrādot parakstītājvalstīm uzticamus mērījumus par laiku, vietu un izmēģinājuma apjomu. Seismisko staciju sistēmu izveide sasniegusi aptuveni 80 % atjauninātu līmeni;

| b) | tomēr jāpaaugstina staciju darbības līmenis, lai spētu uzraudzīt attiecīgu cēlgāzu saturu atmosfērā saskaņā ar Līguma stāšanos spēkā. Pašlaik darbojas vai tiek celti 10 staciju prototipi, kas veido 25 % no plānotā skaita brīdī, kad Līgums stāsies spēkā. Šīs stacijas veic eksperimentālus un provizoriskus mērījumus saskaņā ar PTS Starptautisko cēlgāzes eksperimentu (INGE). Var atgādināt, ka šī pētniecības un attīstības programma pamatota uz četrām tehnoloģijām, ko piedāvā četras valstis: Francija, Krievija, Zviedrija un Amerikas Savienotās Valstis. Pirms KTDR notikušā kodolizmēģinājuma daudzas parakstītājvalstis, tostarp Eiropas Savienības dalībvalstis, izteica viedokli, ka jānostiprina PTS spējas uzraudzīt cēlgāzes klātbūtni; |
| --- | --- |

b)

tomēr jāpaaugstina staciju darbības līmenis, lai spētu uzraudzīt attiecīgu cēlgāzu saturu atmosfērā saskaņā ar Līguma stāšanos spēkā. Pašlaik darbojas vai tiek celti 10 staciju prototipi, kas veido 25 % no plānotā skaita brīdī, kad Līgums stāsies spēkā. Šīs stacijas veic eksperimentālus un provizoriskus mērījumus saskaņā ar PTS Starptautisko cēlgāzes eksperimentu (INGE). Var atgādināt, ka šī pētniecības un attīstības programma pamatota uz četrām tehnoloģijām, ko piedāvā četras valstis: Francija, Krievija, Zviedrija un Amerikas Savienotās Valstis. Pirms KTDR notikušā kodolizmēģinājuma daudzas parakstītājvalstis, tostarp Eiropas Savienības dalībvalstis, izteica viedokli, ka jānostiprina PTS spējas uzraudzīt cēlgāzes klātbūtni;

| c) | cēlgāzes uzraudzība ir būtiska un ļoti jutīga tehnika, lai noteiktu pazemes un zemūdens kodolsprādzienus. No visām pārbaudes tehnoloģijām tā līdz ar radionuklīdu daļiņu uzraudzību ir vienīgā tehnika, kam ir iespēja sniegt nekļūdīgus pierādījumus par kodolsprādzienu; |
| --- | --- |

c)

cēlgāzes uzraudzība ir būtiska un ļoti jutīga tehnika, lai noteiktu pazemes un zemūdens kodolsprādzienus. No visām pārbaudes tehnoloģijām tā līdz ar radionuklīdu daļiņu uzraudzību ir vienīgā tehnika, kam ir iespēja sniegt nekļūdīgus pierādījumus par kodolsprādzienu;

| d) | lai nodrošinātu esošo un topošo PTS cēlgāzes mērīšanas spēju kvalitāti un precizitāti, ir ārkārtīgi svarīgi apzināties “cēlgāzes fonu”, ko var sagaidīt citos pasaules reģionos, kur pašlaik nav nekādu staciju. Tādēļ ir jāattīsta metodika, lai cēlgāzes sistēmas mērījumu uzrādītos rezultātus iedalītu kategorijās. Cēlgāzes mērījumi ir vislabākais veids, kā to panākt un sniegt atbildes uz šādām “nepazīstamām parādībām”. Pašlaik INGE stacijas apkopo datus Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā, Eiropā, Āzijā un Okeānijā. Tomēr Dienvidāzijā, Persijas līcī un Dienvidāfrikā pastāv kodoliekārtas, bet nav pieejama pamatinformācija par radioaktīvo ksenonu. Pie tam vajadzīgi arī mērījumi īpašās vietās Eiropā, piemēram, pie radiofarmaceitiskām ražotnēm vai kodolelektrostacijām; |
| --- | --- |

d)

lai nodrošinātu esošo un topošo PTS cēlgāzes mērīšanas spēju kvalitāti un precizitāti, ir ārkārtīgi svarīgi apzināties “cēlgāzes fonu”, ko var sagaidīt citos pasaules reģionos, kur pašlaik nav nekādu staciju. Tādēļ ir jāattīsta metodika, lai cēlgāzes sistēmas mērījumu uzrādītos rezultātus iedalītu kategorijās. Cēlgāzes mērījumi ir vislabākais veids, kā to panākt un sniegt atbildes uz šādām “nepazīstamām parādībām”. Pašlaik INGE stacijas apkopo datus Ziemeļamerikā un Dienvidamerikā, Eiropā, Āzijā un Okeānijā. Tomēr Dienvidāzijā, Persijas līcī un Dienvidāfrikā pastāv kodoliekārtas, bet nav pieejama pamatinformācija par radioaktīvo ksenonu. Pie tam vajadzīgi arī mērījumi īpašās vietās Eiropā, piemēram, pie radiofarmaceitiskām ražotnēm vai kodolelektrostacijām;

| e) | tādēļ vajadzētu sākt mērījumus pie kodolelektrostacijām (NPP) vai radiofarmaceitiskām ražotnēm, lai uzrādītu atšķirību starp teorētiskiem emisijas modeļiem, reģistrētām vidējām emisijām un eksperimentāliem, reāli izmērītiem rezultātiem. Tāpat arī vajag izpētīt cēlgāzes fonu citos pasaules reģionos, kur pašlaik nav nekādu staciju; |
| --- | --- |

e)

tādēļ vajadzētu sākt mērījumus pie kodolelektrostacijām (NPP) vai radiofarmaceitiskām ražotnēm, lai uzrādītu atšķirību starp teorētiskiem emisijas modeļiem, reģistrētām vidējām emisijām un eksperimentāliem, reāli izmērītiem rezultātiem. Tāpat arī vajag izpētīt cēlgāzes fonu citos pasaules reģionos, kur pašlaik nav nekādu staciju;

| f) | lai sasniegu minētos uzlabojumus spējām cēlgāzes jomā, PTS meklē atbalstu šādam projektam:






  i) | veikt līdz pat četrām lauka mērījumu kampaņām, katru apmēram četru mēnešu ilgumā. Katras kampaņas laikā ksenona fonu reģistrē dažādās vietās ap 500–2 500 kilometru attālumā no bāzes nometnes apmēram trīs nedēļu ilgumā. Turklāt katrā mērījumu vietā vajadzētu veikt fona detektora mērījumu. Dažus no šiem mērījumiem tad varētu izmantot kā vietas fonu nākotnei, lai ierīkotu IMS stacijas. Visas šīs darbības vadītu ciešā sadarbībā ar attiecīgām laika prognožu organizācijām; |
| --- | --- | --- |

f)

lai sasniegu minētos uzlabojumus spējām cēlgāzes jomā, PTS meklē atbalstu šādam projektam:

i)

veikt līdz pat četrām lauka mērījumu kampaņām, katru apmēram četru mēnešu ilgumā. Katras kampaņas laikā ksenona fonu reģistrē dažādās vietās ap 500–2 500 kilometru attālumā no bāzes nometnes apmēram trīs nedēļu ilgumā. Turklāt katrā mērījumu vietā vajadzētu veikt fona detektora mērījumu. Dažus no šiem mērījumiem tad varētu izmantot kā vietas fonu nākotnei, lai ierīkotu IMS stacijas. Visas šīs darbības vadītu ciešā sadarbībā ar attiecīgām laika prognožu organizācijām;

| ii) | mērījumus veiks ar Eiropā ražotu pārvadājamu cēlgāzes mērījumu iekārtu (attiecīgi Zviedrijas SAUNA un/vai Francijas SPALAX sistēma), kuras bez maksas aizdos PTS uz šīs vienotās rīcības spēkā esamības laiku; |
| --- | --- |

ii)

mērījumus veiks ar Eiropā ražotu pārvadājamu cēlgāzes mērījumu iekārtu (attiecīgi Zviedrijas SAUNA un/vai Francijas SPALAX sistēma), kuras bez maksas aizdos PTS uz šīs vienotās rīcības spēkā esamības laiku;

| iii) | Francijas sistēma SPALAX ir laika gaitā pārbaudīta sistēma, kas darbojas daudzās vietās (tostarp IMS vietās) jau vairākus gadus. Tai būs arī pārvadājams modelis, uzrādot datus ar tikpat augstu jutīgumu. Katras kampaņas laikā visu sistēmu var vai nu pārvest uz dažādām vietām, vai arī to sadalīt – paraugu ņemšanas iekārtā, ko pārvadā, un detektora iekārtā, ko atstāj “bāzes nometnē”, – atkarībā no attiecīgā reģiona loģistikas apstākļiem; |
| --- | --- |

iii)

Francijas sistēma SPALAX ir laika gaitā pārbaudīta sistēma, kas darbojas daudzās vietās (tostarp IMS vietās) jau vairākus gadus. Tai būs arī pārvadājams modelis, uzrādot datus ar tikpat augstu jutīgumu. Katras kampaņas laikā visu sistēmu var vai nu pārvest uz dažādām vietām, vai arī to sadalīt – paraugu ņemšanas iekārtā, ko pārvadā, un detektora iekārtā, ko atstāj “bāzes nometnē”, – atkarībā no attiecīgā reģiona loģistikas apstākļiem;

| iv) | Zviedrijas sistēma SAUNA jau izmantota vairākās lauka kampaņās un tādējādi saņēmusi labu novērtējumu. Šī sistēma uzrāda datus ar noteikšanas robežām, kas līdzinās IMS modelim (SAUNA-II) četriem attiecīgiem izotopiem, un tādējādi datus var tieši izmantot IMS mērījumu plānā. Katras kampaņas laikā bāzes nometnes vienību iekārto vienā vietā un mobilos paraugu ņemšanas mērījumus veic divās vai trīs vietās tuvākajā apkārtnē; |
| --- | --- |

iv)

Zviedrijas sistēma SAUNA jau izmantota vairākās lauka kampaņās un tādējādi saņēmusi labu novērtējumu. Šī sistēma uzrāda datus ar noteikšanas robežām, kas līdzinās IMS modelim (SAUNA-II) četriem attiecīgiem izotopiem, un tādējādi datus var tieši izmantot IMS mērījumu plānā. Katras kampaņas laikā bāzes nometnes vienību iekārto vienā vietā un mobilos paraugu ņemšanas mērījumus veic divās vai trīs vietās tuvākajā apkārtnē;

| v) | katrai mērījumu kampaņai būtu vajadzīga:






  — | sagatavošanās un rūpīgi pārdomāta loģistika (iekārtu apkalpe, loģistikas plānojums, vienošanās ar vietējām iestādēm, transports u. c.), |
| --- | --- | --- |

v)

katrai mērījumu kampaņai būtu vajadzīga:

—

sagatavošanās un rūpīgi pārdomāta loģistika (iekārtu apkalpe, loģistikas plānojums, vienošanās ar vietējām iestādēm, transports u. c.),

| — | iekārtošana, kalibrēšana un datu apkopošana, |
| --- | --- |

—

iekārtošana, kalibrēšana un datu apkopošana,

| — | iekārtu kalibrēšana, iepakošana, transportēšana mājās, |
| --- | --- |

—

iekārtu kalibrēšana, iepakošana, transportēšana mājās,

| — | datu analīze; |
| --- | --- |

—

datu analīze;

| vi) | paredzētie projekta izmaksas elementi:






  — | personāls (tostarp pagaidu asistents loģistikai) un ceļa izdevumi, |
| --- | --- | --- |

vi)

paredzētie projekta izmaksas elementi:

—

personāls (tostarp pagaidu asistents loģistikai) un ceļa izdevumi,

| — | iekārtas (piemēram, ražot mēģenes paraugu ņemšanai vai tām līdzvērtīgas, nepārtraukta enerģijas piegāde u. c.), |
| --- | --- |

—

iekārtas (piemēram, ražot mēģenes paraugu ņemšanai vai tām līdzvērtīgas, nepārtraukta enerģijas piegāde u. c.),

| — | palīgmateriāli (piemēram, enerģija un hēlijs), |
| --- | --- |

—

palīgmateriāli (piemēram, enerģija un hēlijs),

| — | apkalpe un rezerves daļas, |
| --- | --- |

—

apkalpe un rezerves daļas,

| — | iekārtu pārvadājumi un transports, |
| --- | --- |

—

iekārtu pārvadājumi un transports,

| — | vietējais transports un loģistika, |
| --- | --- |

—

vietējais transports un loģistika,

| — | novērtēšanas seminārs; |
| --- | --- |

—

novērtēšanas seminārs;

| g) | mērījumus plāno veikt šādos reģionos: Eiropa (1), Persijas līcis (2), Dienvidāfrika (3), Dienvidāzija (4). Mērījumus reģionā (3) un daļēji reģionā (1) paredz veikt ar CEA (Francija) iekārtām, bet mērījumus reģionā (2) un (4), arī daļēji reģionā (1) paredz veikt ar FOI (Zviedrija) iekārtām; |
| --- | --- |

g)

mērījumus plāno veikt šādos reģionos: Eiropa (1), Persijas līcis (2), Dienvidāfrika (3), Dienvidāzija (4). Mērījumus reģionā (3) un daļēji reģionā (1) paredz veikt ar CEA (Francija) iekārtām, bet mērījumus reģionā (2) un (4), arī daļēji reģionā (1) paredz veikt ar FOI (Zviedrija) iekārtām;

| h) | iekārtas šim projektam par velti sniegs CEA (Francija) un FOI (Zviedrija), ar ko PTS arī noslēgs līgumu iekārtu izvietošanai un darbībai; |
| --- | --- |

h)

iekārtas šim projektam par velti sniegs CEA (Francija) un FOI (Zviedrija), ar ko PTS arī noslēgs līgumu iekārtu izvietošanai un darbībai;

| i) | šā projekta komponenta gaidāmais ilgums būtu apmēram gads vai pusotrs gads; |
| --- | --- |

i)

šā projekta komponenta gaidāmais ilgums būtu apmēram gads vai pusotrs gads;

| j) | provizoriski aprēķinātā izmaksa: EUR 960 507. |
| --- | --- |

j)

provizoriski aprēķinātā izmaksa: EUR 960 507.

2.   Pārbaude uz vietas kā projekta komponents; atbalsts, lai sagatavotu integrētā lauka izmēģinājumu 2008:

| a) | KTDR veiktie kodolizmēģinājumi no jauna norādīja, ka pārbaudes uz vietas CTBT pārbaudes sistēmas režīmā ir svarīgs pamatpīlārs. Kaut arī Starptautiskās uzraudzības sistēmas un Starptautiskā Datu centra par KTDR veikto kodolizmēģinājumu uzrādītie dati attiecībā uz sistēmas provizorisku darbību un pārbaudi bija ārkārtīgi vērtīgi un uzticami, notikušo var pilnīgi noskaidrot tikai ar konkrētu pārbaudi uz vietas. Sagatavošanas komisija ir būtiski atbildīga, lai sasniegtu uz vietas veiktu pārbaužu režīma darbības gatavības visaugstāko pakāpi tad, kad Līgums stāsies spēkā; |
| --- | --- |

a)

KTDR veiktie kodolizmēģinājumi no jauna norādīja, ka pārbaudes uz vietas CTBT pārbaudes sistēmas režīmā ir svarīgs pamatpīlārs. Kaut arī Starptautiskās uzraudzības sistēmas un Starptautiskā Datu centra par KTDR veikto kodolizmēģinājumu uzrādītie dati attiecībā uz sistēmas provizorisku darbību un pārbaudi bija ārkārtīgi vērtīgi un uzticami, notikušo var pilnīgi noskaidrot tikai ar konkrētu pārbaudi uz vietas. Sagatavošanas komisija ir būtiski atbildīga, lai sasniegtu uz vietas veiktu pārbaužu režīma darbības gatavības visaugstāko pakāpi tad, kad Līgums stāsies spēkā;

| b) | sagatavošanas komisijas politikas veidošanas struktūras, it īpaši B darba grupa, atkārtoti norādījušas, ka visefektīvāk sasniegt prasīto gatavības pakāpi var, veicot lauka izmēģinājumus pārbaudēm uz vietas (OSI). Pirmais plaša mēroga izmēģinājums – integrētā lauka izmēģinājums 2008 (IFE08) – notiks 2008. gada septembrī Kazahstānā. Tas būs pirmais mēģinājums imitēt īstu pārbaudi uz vietas, iekļaujot OSI režīma trīs galvenos pīlārus, proti:






  i) | apmācīti inspektori (aptuveni 50); |
| --- | --- | --- |

b)

sagatavošanas komisijas politikas veidošanas struktūras, it īpaši B darba grupa, atkārtoti norādījušas, ka visefektīvāk sasniegt prasīto gatavības pakāpi var, veicot lauka izmēģinājumus pārbaudēm uz vietas (OSI). Pirmais plaša mēroga izmēģinājums – integrētā lauka izmēģinājums 2008 (IFE08) – notiks 2008. gada septembrī Kazahstānā. Tas būs pirmais mēģinājums imitēt īstu pārbaudi uz vietas, iekļaujot OSI režīma trīs galvenos pīlārus, proti:

i)

apmācīti inspektori (aptuveni 50);

| ii) | OSI iekārtas; un |
| --- | --- |

ii)

OSI iekārtas; un

| iii) | OSI darbības rokasgrāmatas pārbaude; |
| --- | --- |

iii)

OSI darbības rokasgrāmatas pārbaude;

| c) | priekšnoteikums, lai OSI režīmu pabeigtu izstrādāt tuvākajā nākotnē, ir vispusīga sagatavošanās un IFE08 veiksmīga norise. IFE08 rezultātu novērtējums un gūtā pieredze sniegs PTS būtiskas zināšanas par pasākumiem, kas vēl nepieciešami OSI režīma darbības gatavībai. Pieeja IFE08 pienācīgiem finansiāliem un cilvēku resursiem, kā arī parakstītājvalstu ieguldījums natūrā – iekārtas, apmācība un loģistisks atbalsts – ir būtisks IFE08 sekmīgai izpildei; |
| --- | --- |

c)

priekšnoteikums, lai OSI režīmu pabeigtu izstrādāt tuvākajā nākotnē, ir vispusīga sagatavošanās un IFE08 veiksmīga norise. IFE08 rezultātu novērtējums un gūtā pieredze sniegs PTS būtiskas zināšanas par pasākumiem, kas vēl nepieciešami OSI režīma darbības gatavībai. Pieeja IFE08 pienācīgiem finansiāliem un cilvēku resursiem, kā arī parakstītājvalstu ieguldījums natūrā – iekārtas, apmācība un loģistisks atbalsts – ir būtisks IFE08 sekmīgai izpildei;

| d) | pašreizējā IFE08 sagatavošanas posmā PTS ir apzinājis jomas, kurās parakstītājvalstu atbalsts būtu īpaši svarīgs:






  i) | Pārvadājumi


  IFE08 nepieciešams pārvest 20–30 tonnas iekārtu no Vīnes līdz sākumpunktam Kazahstānā. Pie tam minētajā vietā vajadzētu strādāt 80 cilvēkiem (40 inspektori un 40 citas personas, tostarp izmēģinājuma vadība, kontroles grupa, novērotāji un vērtētāji). IFE08 iespējamā budžetā, kas jāapstiprina parakstītājvalstīm, paredz ietaupīt līdzekļus, pārvedot iekārtu pa sauszemi. PTS vērtējumā tam tomēr ir nopietni trūkumi, it īpaši attiecībā uz pārvadājumu ilgumu un uzticamību, kā arī OSI iekārtu drošību. Šo novērtējumu 2006. gada 5.–6. decembra sanāksmē apstiprināja OSI Ekspertu padomdevēju grupa, kas palīdz PTS sagatavot IFE08. Tādēļ PTS meklē atbalstu iekārtu un personāla gaisa pārvadājumiem uz Kazahstānu un no tās. Ņemot vērā IFE08 loģistikas un darbības prasības, kā arī juridiskos pasākumus saistībā ar uzņēmēja valsti, gaisa pārvadījumus var nokārtot ar sabiedrībām, kas nav ES sabiedrības; |
| --- | --- | --- |

d)

pašreizējā IFE08 sagatavošanas posmā PTS ir apzinājis jomas, kurās parakstītājvalstu atbalsts būtu īpaši svarīgs:

i)

Pārvadājumi

IFE08 nepieciešams pārvest 20–30 tonnas iekārtu no Vīnes līdz sākumpunktam Kazahstānā. Pie tam minētajā vietā vajadzētu strādāt 80 cilvēkiem (40 inspektori un 40 citas personas, tostarp izmēģinājuma vadība, kontroles grupa, novērotāji un vērtētāji). IFE08 iespējamā budžetā, kas jāapstiprina parakstītājvalstīm, paredz ietaupīt līdzekļus, pārvedot iekārtu pa sauszemi. PTS vērtējumā tam tomēr ir nopietni trūkumi, it īpaši attiecībā uz pārvadājumu ilgumu un uzticamību, kā arī OSI iekārtu drošību. Šo novērtējumu 2006. gada 5.–6. decembra sanāksmē apstiprināja OSI Ekspertu padomdevēju grupa, kas palīdz PTS sagatavot IFE08. Tādēļ PTS meklē atbalstu iekārtu un personāla gaisa pārvadājumiem uz Kazahstānu un no tās. Ņemot vērā IFE08 loģistikas un darbības prasības, kā arī juridiskos pasākumus saistībā ar uzņēmēja valsti, gaisa pārvadījumus var nokārtot ar sabiedrībām, kas nav ES sabiedrības;

| ii) | Darbības bāzes nometņu izveidošana


  IFE08 gaitā PTS vajadzēs izvietot divas darbības bāzes imitētajā pārbaudes zonā bijušā padomju kodolizmēģinājumu vietā Semipalatinskā. Pirmajā bāzē būs pārbaudes grupa, bet otrā ir nepieciešama IFE08 vērtētājiem un novērotājiem. Šīs bāzes, iekārtotas ar tādu nepieciešamo infrastruktūru kā biroji, saziņas iespējas u. c., izmantotu kā IFE08 galveno mītni, kam būtu būtiska loma vadīt un kontrolēt darbību pārbaudes zonā. PTS spēj noteikt līdzekļus, lai apgādātu pirmo bāzes nometni pārbaudes grupai. Tomēr ar kārtējā budžeta līdzekļiem nevarēs apgādāt otru bāzi. Tādēļ otrās bāzes apgādei un izvietojumam būtu vajadzīgi līdzekļi, ko nevar segt no IFE08 budžeta. Izmantojot attālu infrastruktūru, zaudēs daudz laika pārvadājumos, pie tam attiecīgi sadārdzinot izmaksas un ierobežojot stundu skaitu, ko var lietderīgi izmantot izmēģinājuma mērķim; |
| --- | --- |

ii)

Darbības bāzes nometņu izveidošana

IFE08 gaitā PTS vajadzēs izvietot divas darbības bāzes imitētajā pārbaudes zonā bijušā padomju kodolizmēģinājumu vietā Semipalatinskā. Pirmajā bāzē būs pārbaudes grupa, bet otrā ir nepieciešama IFE08 vērtētājiem un novērotājiem. Šīs bāzes, iekārtotas ar tādu nepieciešamo infrastruktūru kā biroji, saziņas iespējas u. c., izmantotu kā IFE08 galveno mītni, kam būtu būtiska loma vadīt un kontrolēt darbību pārbaudes zonā. PTS spēj noteikt līdzekļus, lai apgādātu pirmo bāzes nometni pārbaudes grupai. Tomēr ar kārtējā budžeta līdzekļiem nevarēs apgādāt otru bāzi. Tādēļ otrās bāzes apgādei un izvietojumam būtu vajadzīgi līdzekļi, ko nevar segt no IFE08 budžeta. Izmantojot attālu infrastruktūru, zaudēs daudz laika pārvadājumos, pie tam attiecīgi sadārdzinot izmaksas un ierobežojot stundu skaitu, ko var lietderīgi izmantot izmēģinājuma mērķim;

| iii) | IFE08 novērtēšanas seminārs

  Mērķis: uzlabot IFE08 novērtējumu un rezultātu 2008. gada decembrī. Tas ekspertiem dotu iespēju pārskatīt un apspriest izmēģinājuma tūlītējos rezultātus, lai varētu palīdzēt PTS sastādīt provizorisku ziņojuma projektu B darba grupas pirmajai sanāksmei 2009. gadā un noteiktu prioritātes turpmākam PTS darbam. Turklāt sagaidāms, ka eksperti semināra laikā gūs vērtīgu pieredzi no izejmateriāla un varēs noteikt provizoriskas vadlīnijas nākamajam lauka izmēģinājumu ciklam. Seminārā skartu šādus jautājumus:






  — | loģistika, tostarp darbības bāzes iekārtošana un vadīšana, |
| --- | --- | --- |

iii)

IFE08 novērtēšanas seminārs

Mērķis: uzlabot IFE08 novērtējumu un rezultātu 2008. gada decembrī. Tas ekspertiem dotu iespēju pārskatīt un apspriest izmēģinājuma tūlītējos rezultātus, lai varētu palīdzēt PTS sastādīt provizorisku ziņojuma projektu B darba grupas pirmajai sanāksmei 2009. gadā un noteiktu prioritātes turpmākam PTS darbam. Turklāt sagaidāms, ka eksperti semināra laikā gūs vērtīgu pieredzi no izejmateriāla un varēs noteikt provizoriskas vadlīnijas nākamajam lauka izmēģinājumu ciklam. Seminārā skartu šādus jautājumus:

—

loģistika, tostarp darbības bāzes iekārtošana un vadīšana,

| — | darba grupas pārvaldība, |
| --- | --- |

—

darba grupas pārvaldība,

| — | jautājumi saistībā ar attiecībām ar Pārbaudītās valsts pusi (ISP), tostarp konfidencialitāte un pārvaldāma piekļuve, |
| --- | --- |

—

jautājumi saistībā ar attiecībām ar Pārbaudītās valsts pusi (ISP), tostarp konfidencialitāte un pārvaldāma piekļuve,

| — | vizuāla novērošana, tostarp pārlidojumu laikā, |
| --- | --- |

—

vizuāla novērošana, tostarp pārlidojumu laikā,

| — | seismiski jautājumi, |
| --- | --- |

—

seismiski jautājumi,

| — | ģeofiziskas metodes, |
| --- | --- |

—

ģeofiziskas metodes,

| — | veselība un drošība, |
| --- | --- |

—

veselība un drošība,

| — | saziņa, |
| --- | --- |

—

saziņa,

| — | navigācija. |
| --- | --- |

—

navigācija.

Pie tam sadarbībā ar Izpildsekretāra/novērtēšanas biroju, būtu jāapspriež arī paša izmēģinājuma novērtējums;

| e) | aplēstās abu komponentu izmaksas IFE08 atbalstam:






  EUR 250 000 | (komerciāli gaisa pārvadājumi. Pabalstā natūrā, piemēram, kravas lidmašīnas čārterreisi var būt kā iespēja) |
| --- | --- | --- |
| EUR 269 249 | (otrās darbības bāzes nometnes iegāde, iekārtošana un aktivizēšana) |
| EUR 152 965 | IFE08 novērtēšanas seminārs |
| EUR 672 214 | (kopā) |

e)

aplēstās abu komponentu izmaksas IFE08 atbalstam:

EUR 250 000

(komerciāli gaisa pārvadājumi. Pabalstā natūrā, piemēram, kravas lidmašīnas čārterreisi var būt kā iespēja)

EUR 269 249

(otrās darbības bāzes nometnes iegāde, iekārtošana un aktivizēšana)

EUR 152 965

IFE08 novērtēšanas seminārs

EUR 672 214

(kopā)

III.   Ilgums

Kopējais paredzētais projektu īstenošanas ilgums ir 15 mēneši.

IV.   Saņēmēji

Šīs vienotās rīcības projektu saņēmēji, kuru mērķis stiprināt CTBTO sagatavošanas komisijas uzraudzības un pārbaudes spējas, ir visas CTBT parakstītājvalstis.

V.   Īstenotāja struktūra

Projektu īstenošanu uzticēs CTBTO sagatavošanas komisijai. Projektus tieši īstenos CTBTO sagatavošanas komisijas pagaidu tehniskā sekretariāta darbinieki, CTBT parakstītājvalstu eksperti un darbuzņēmēji. Ja projektu īstenošanu uztic darbuzņēmējiem, jebkuru preču, būvdarbu vai pakalpojumu nodrošināšana, ko CTBTO sagatavošanas komisija veic atbilstīgi šai vienotajai rīcībai, notiek saskaņā ar finansēšanas līgumu, ko Eiropas komisija noslēdz ar CTBTO sagatavošanas komisiju.

Īstenotāja organizācija sagatavos:

| a) | termiņa vidusposma ziņojumu pēc pirmajiem sešiem projektu īstenošanas mēnešiem; |
| --- | --- |

a)

termiņa vidusposma ziņojumu pēc pirmajiem sešiem projektu īstenošanas mēnešiem;

| b) | beigu ziņojumu ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc projektu īstenošanas. |
| --- | --- |

b)

beigu ziņojumu ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc projektu īstenošanas.

Ziņojumus nosūta prezidentvalstij, kam palīdz ĢS/AP kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā.

VI.   Iesaistītās trešās personas

Šos projektus pilnībā finansē ar šo vienoto rīcību. CTBTO sagatavošanas komisijas un CTBT parakstītājvalstu ekspertus var uzskatīt par iesaistītajām trešām personām. Viņi strādās saskaņā ar CTBTO sagatavošanas komisijas ekspertu darbības standarta noteikumiem.

VII.   Vajadzīgo finanšu līdzekļu paredzētā kopsumma

ES ieguldījums pilnīgi segs šajā pielikumā aprakstīto projektu īstenošanu. Paredzētās izmaksas ir šādas:

| Cēlgāze kā projekta komponents: | EUR 960 507 |
| --- | --- |
| Pārbaude uz vietas kā projekta komponents: | EUR 672 214 |
| Kopā: | EUR 1 632 721 |

Cēlgāze kā projekta komponents:

EUR 960 507

Pārbaude uz vietas kā projekta komponents:

EUR 672 214

Kopā:

EUR 1 632 721

Papildus ir paredzēta rezerve neparedzētiem izdevumiem 3 % apjomā no kompensējamiem izdevumiem (ar kopējo summu EUR 37 279).

VIII.   Bāzes finansējums projektu izmaksu segšanai

Projekta kopējās izmaksas ir EUR 1 670 000.

---

| 6.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 176/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 176/39

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2007/469/KĀDP

(2007. gada 28. jūnijs)

saistībā ar Ķīmisko ieroču izstrādes, ražošanas, glabāšanas un lietojuma aizliegšanas un to iznīcināšanas konvencijas 2008. gada pārskatīšanas konferenci

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 15. pantu,

tā kā:

| (1) | 1997. gada 29. aprīlī stājās spēkā Ķīmisko ieroču izstrādes, ražošanas, glabāšanas un lietojuma aizliegšanas un to iznīcināšanas konvencija (CWC). Konvencijas nolūks ir pilnībā likvidēt veselu masu iznīcināšanas ieroču kategoriju, aizliedzot valstīm, kas ir konvencijas puses, izstrādāt, ražot, iegādāties, glabāt, uzkrāt, nodot vai lietot ķīmiskos ieročus. Valstīm, kas ir konvencijas puses, savukārt jāveic vajadzīgie pasākumi, lai īstenotu šo aizliegumu attiecībā uz to jurisdikcijā esošām (fiziskām vai juridiskām) personām. |
| --- | --- |

(1)

1997. gada 29. aprīlī stājās spēkā Ķīmisko ieroču izstrādes, ražošanas, glabāšanas un lietojuma aizliegšanas un to iznīcināšanas konvencija (CWC). Konvencijas nolūks ir pilnībā likvidēt veselu masu iznīcināšanas ieroču kategoriju, aizliedzot valstīm, kas ir konvencijas puses, izstrādāt, ražot, iegādāties, glabāt, uzkrāt, nodot vai lietot ķīmiskos ieročus. Valstīm, kas ir konvencijas puses, savukārt jāveic vajadzīgie pasākumi, lai īstenotu šo aizliegumu attiecībā uz to jurisdikcijā esošām (fiziskām vai juridiskām) personām.

| (2) | Eiropas Savienība uzskata CWC par būtisku sastāvdaļu starptautiskajā ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās sistēmā un par vienreizēju atbruņošanās un neizplatīšanas instrumentu, kura viengabalainība un precīza piemērošana jāgarantē pilnībā. Visas ES dalībvalstis ir CWC puses. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība uzskata CWC par būtisku sastāvdaļu starptautiskajā ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās sistēmā un par vienreizēju atbruņošanās un neizplatīšanas instrumentu, kura viengabalainība un precīza piemērošana jāgarantē pilnībā. Visas ES dalībvalstis ir CWC puses.

| (3) | No 2003. gada 28. aprīļa līdz 9. maijam Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijas (OPCW) dalībvalstu pārstāvji sanāca Hāgā uz pirmo CWC pārskatīšanas konferenci. Īpašu vērību pirmajā pārskatīšanas konferencē veltīja deklarēto arsenālu iznīcināšanas procesa izskatīšanai. Ņēma vērā attiecīgos jaunumus zinātnes un tehnoloģiju attīstībā kopš konvencijas izstrādes. Konferencē arī pārskatīja un vēlreiz izskatīja konvencijas noteikumus attiecībā uz pārbaudēm ķīmiskajā rūpniecībā. Konference sniedza stratēģiskas norādes CWC īstenošanas nākamajai fāzei. |
| --- | --- |

(3)

No 2003. gada 28. aprīļa līdz 9. maijam Ķīmisko ieroču aizlieguma organizācijas (OPCW) dalībvalstu pārstāvji sanāca Hāgā uz pirmo CWC pārskatīšanas konferenci. Īpašu vērību pirmajā pārskatīšanas konferencē veltīja deklarēto arsenālu iznīcināšanas procesa izskatīšanai. Ņēma vērā attiecīgos jaunumus zinātnes un tehnoloģiju attīstībā kopš konvencijas izstrādes. Konferencē arī pārskatīja un vēlreiz izskatīja konvencijas noteikumus attiecībā uz pārbaudēm ķīmiskajā rūpniecībā. Konference sniedza stratēģiskas norādes CWC īstenošanas nākamajai fāzei.

| (4) | Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu. Saskaņā ar šo kopējo nostāju CWC ir iekļauta kā viens no šiem daudzpusējiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP (1) par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu. Saskaņā ar šo kopējo nostāju CWC ir iekļauta kā viens no šiem daudzpusējiem nolīgumiem.

| (5) | 2003. gada 12. decembrī Eiropadome pieņēma ES stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, kurā atkārtoti apstiprināts ES atbalsts daudzpusējai nolīgumu sistēmai un, inter alia, uzsvērta CWC un OPCW svarīgā nozīme, lai pasauli atbrīvotu no ķīmiskiem ieročiem. |
| --- | --- |

(5)

2003. gada 12. decembrī Eiropadome pieņēma ES stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, kurā atkārtoti apstiprināts ES atbalsts daudzpusējai nolīgumu sistēmai un, inter alia, uzsvērta CWC un OPCW svarīgā nozīme, lai pasauli atbrīvotu no ķīmiskiem ieročiem.

| (6) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2004. gada 28. aprīlī vienbalsīgi pieņēma Rezolūciju 1540 (2004), kurā masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšana aprakstīta kā drauds starptautiskam mieram un drošībai. Šīs rezolūcijas noteikumu īstenošana veicina CWC īstenošanu. |
| --- | --- |

(6)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2004. gada 28. aprīlī vienbalsīgi pieņēma Rezolūciju 1540 (2004), kurā masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšana aprakstīta kā drauds starptautiskam mieram un drošībai. Šīs rezolūcijas noteikumu īstenošana veicina CWC īstenošanu.

| (7) | Padome 2004. gada 22. novembrī pieņēma pirmo Vienoto rīcību 2004/797/KĀDP par atbalstu OPCW darbībām, īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (2). Šai vienotajai rīcībai sekoja otrā Vienotā rīcība 2005/913/KĀDP (3), kas pieņemta 2005. gada 12. decembrī, un trešā Vienotā rīcība 2007/185/KĀDP (4), ko pieņēma 2007. gada 19. martā. |
| --- | --- |

(7)

Padome 2004. gada 22. novembrī pieņēma pirmo Vienoto rīcību 2004/797/KĀDP par atbalstu OPCW darbībām, īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (2). Šai vienotajai rīcībai sekoja otrā Vienotā rīcība 2005/913/KĀDP (3), kas pieņemta 2005. gada 12. decembrī, un trešā Vienotā rīcība 2007/185/KĀDP (4), ko pieņēma 2007. gada 19. martā.

| (8) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja 2006. gada 6. decembrī vienbalsīgi pieņēma rezolūciju par Ķīmisko ieroču izstrādes, ražošanas, glabāšanas un lietojuma aizliegšanas un to iznīcināšanas konvencijas īstenošanu. |
| --- | --- |

(8)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālā asambleja 2006. gada 6. decembrī vienbalsīgi pieņēma rezolūciju par Ķīmisko ieroču izstrādes, ražošanas, glabāšanas un lietojuma aizliegšanas un to iznīcināšanas konvencijas īstenošanu.

| (9) | Sakarā ar otro CWC pārskatīšanas konferenci, kas paredzēta 2008. gada 7.–18. aprīlī, ir jādefinē Eiropas Savienības pieeja, kas dotu pamatnostādnes ES dalībvalstu darbībai šajā konferencē, |
| --- | --- |

(9)

Sakarā ar otro CWC pārskatīšanas konferenci, kas paredzēta 2008. gada 7.–18. aprīlī, ir jādefinē Eiropas Savienības pieeja, kas dotu pamatnostādnes ES dalībvalstu darbībai šajā konferencē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

Eiropas Savienības mērķis ir stiprināt Ķīmisko ieroču izstrādes, ražošanas, glabāšanas un lietojuma aizliegšanas un to iznīcināšanas konvenciju, jo īpaši veicinot CWC ievērošanu, paredzot laicīgu visu ķīmisko ieroču iznīcināšanu, nostiprinot pārbaužu režīmu un tiecoties pēc vispārējas pieejas.

Tādēļ Eiropas Savienība cenšas panākt veiksmīgu otrās pārskatīšanas konferences iznākumu 2008. gadā.

2. pants

Lai sasniegtu 1. pantā minēto mērķi, Eiropas Savienība:

| a) | veicina pilnīgu CWC darbības pārskatīšanu otrajā pārskatīšanas konferencē, tostarp pārskatot valstu, kas ir konvencijas puses, saistību īstenošanu saskaņā ar Līgumu, kā arī nosakot jomas, kurās nākotnē būtu jātiecas panākt uzlabojumus, un tam nepieciešamos līdzekļus; |
| --- | --- |

a)

veicina pilnīgu CWC darbības pārskatīšanu otrajā pārskatīšanas konferencē, tostarp pārskatot valstu, kas ir konvencijas puses, saistību īstenošanu saskaņā ar Līgumu, kā arī nosakot jomas, kurās nākotnē būtu jātiecas panākt uzlabojumus, un tam nepieciešamos līdzekļus;

| b) | palīdz panākt vienprātību otrās pārskatīšanas konferences veiksmīgam iznākumam, pamatojoties uz pirmās pārskatīšanas konferences izveidoto sistēmu, un, inter alia, atbalsta šādas būtiskas nostājas:






  i) | atkārtoti apstiprināt ķīmisko ieroču aizlieguma visaptverošo būtību, kas noteikta vispārējā mērķa kritērijā:






  — | atkārtoti apstiprinot to, ka konvencijas aizliegumi attiecas uz jebkuru toksisku ķīmisku vielu, izņemot tad, ja šādas ķīmiskas vielas paredzētas nolūkiem, kas konvencijā nav aizliegti, un tiktāl, kamēr šādu vielu veidi un daudzumi atbilst šiem mērķiem, un tādējādi ņemot vērā zinātnes un tehnoloģiju attīstību kopš pirmās pārskatīšanas konferences, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

palīdz panākt vienprātību otrās pārskatīšanas konferences veiksmīgam iznākumam, pamatojoties uz pirmās pārskatīšanas konferences izveidoto sistēmu, un, inter alia, atbalsta šādas būtiskas nostājas:

i)

atkārtoti apstiprināt ķīmisko ieroču aizlieguma visaptverošo būtību, kas noteikta vispārējā mērķa kritērijā:

—

atkārtoti apstiprinot to, ka konvencijas aizliegumi attiecas uz jebkuru toksisku ķīmisku vielu, izņemot tad, ja šādas ķīmiskas vielas paredzētas nolūkiem, kas konvencijā nav aizliegti, un tiktāl, kamēr šādu vielu veidi un daudzumi atbilst šiem mērķiem, un tādējādi ņemot vērā zinātnes un tehnoloģiju attīstību kopš pirmās pārskatīšanas konferences,

| — | uzsverot valstu, kas ir konvencijas puses, pienākumu iekļaut vispārējā mērķa kritēriju valsts tiesību aktos, ar ko īsteno konvenciju, un administratīvajā īstenošanas praksē, |
| --- | --- |

—

uzsverot valstu, kas ir konvencijas puses, pienākumu iekļaut vispārējā mērķa kritēriju valsts tiesību aktos, ar ko īsteno konvenciju, un administratīvajā īstenošanas praksē,

| — | uzsverot valstu, kas ir konvencijas puses, pienākumu deklarēt vielas, kas paredzētas nekārtību novēršanai; |
| --- | --- |

—

uzsverot valstu, kas ir konvencijas puses, pienākumu deklarēt vielas, kas paredzētas nekārtību novēršanai;

| ii) | atkārtoti apstiprināt, ka to valstu pienākums, kuru rīcībā ir ķīmiski ieroči, ir iznīcināt šos ķīmiskos ieročus saskaņā ar CWC noteiktajiem termiņiem:






  — | paužot gandarījumu par panākumiem, ko valstis ķīmisko ieroču īpašnieces guvušas savos centienos ievērot minētos termiņus, vienlaikus mudinot tās novērst aizkavēšanos ieroču iznīcināšanā, |
| --- | --- | --- |

ii)

atkārtoti apstiprināt, ka to valstu pienākums, kuru rīcībā ir ķīmiski ieroči, ir iznīcināt šos ķīmiskos ieročus saskaņā ar CWC noteiktajiem termiņiem:

—

paužot gandarījumu par panākumiem, ko valstis ķīmisko ieroču īpašnieces guvušas savos centienos ievērot minētos termiņus, vienlaikus mudinot tās novērst aizkavēšanos ieroču iznīcināšanā,

| — | uzsverot svarīgo nozīmi, kāda piemīt sistemātiskām pārbaudēm, izmantojot regulāras inspekcijas ķīmisko ieroču iznīcināšanas vietās, |
| --- | --- |

—

uzsverot svarīgo nozīmi, kāda piemīt sistemātiskām pārbaudēm, izmantojot regulāras inspekcijas ķīmisko ieroču iznīcināšanas vietās,

| — | novērtējot panākumus, kas gūti ķīmisko ieroču iznīcināšanā, ņemot vērā, inter alia, Izpildu padomes pārstāvju apmeklējumu rezultātus saskaņā ar valstu, kas ir konvencijas puses, konferences 11. sesijas lēmumu, |
| --- | --- |

—

novērtējot panākumus, kas gūti ķīmisko ieroču iznīcināšanā, ņemot vērā, inter alia, Izpildu padomes pārstāvju apmeklējumu rezultātus saskaņā ar valstu, kas ir konvencijas puses, konferences 11. sesijas lēmumu,

| — | uzsverot politiku veidojošo struktūru atbildību – izvērtēt to, kā valstis, kas ir konvencijas puses, ievēro ieroču iznīcināšanas termiņu pareizo laiku; |
| --- | --- |

—

uzsverot politiku veidojošo struktūru atbildību – izvērtēt to, kā valstis, kas ir konvencijas puses, ievēro ieroču iznīcināšanas termiņu pareizo laiku;

| iii) | turpināt uzlabot pārbaužu režīmu attiecībā uz darbībām, kas ar konvenciju nav aizliegtas, lai stiprinātu uzticību ķīmisko ieroču neizplatīšanai un vēl vairāk veicinātu sadarbību ar rūpniecību:






  — | pastāvīgi informējot valdības, rūpniecības un akadēmisko aprindu pārstāvjus, kā arī nevalstiskās organizācijas par konvencijas aizliegumiem, |
| --- | --- | --- |

iii)

turpināt uzlabot pārbaužu režīmu attiecībā uz darbībām, kas ar konvenciju nav aizliegtas, lai stiprinātu uzticību ķīmisko ieroču neizplatīšanai un vēl vairāk veicinātu sadarbību ar rūpniecību:

—

pastāvīgi informējot valdības, rūpniecības un akadēmisko aprindu pārstāvjus, kā arī nevalstiskās organizācijas par konvencijas aizliegumiem,

| — | uzsverot vajadzību palielināt inspekciju skaitu citos ķīmiskās ražošanas objektos (OCPF) un vajadzības gadījumā uzlabot režīma efektivitāti, prioritāti piešķirot tām vietām, kas lielā mērā attiecas uz konvenciju, un valstu, kas ir konvencijas puses, paziņojumu uzlabošanai par “citiem ķīmiskās ražošanas objektiem”; |
| --- | --- |

—

uzsverot vajadzību palielināt inspekciju skaitu citos ķīmiskās ražošanas objektos (OCPF) un vajadzības gadījumā uzlabot režīma efektivitāti, prioritāti piešķirot tām vietām, kas lielā mērā attiecas uz konvenciju, un valstu, kas ir konvencijas puses, paziņojumu uzlabošanai par “citiem ķīmiskās ražošanas objektiem”;

| iv) | īstenot konvencijas noteikumus par konsultācijām, apspriedēm un apstākļu noskaidrošanu, jo īpaši mehānismu pārbaudēm uz aizdomu pamata, kas joprojām paliek neaizstājams un viegli pieejams instruments, kā arī ir lietojams saistībā ar OPCW pārbaužu režīmu, uzsverot valstu, kas ir konvencijas puses, juridiskās tiesības bez iepriekšējas konsultēšanās pieprasīt pārbaudi uz aizdomu pamata un mudinot vajadzības gadījumā nešauboties izmantot mehānismu; |
| --- | --- |

iv)

īstenot konvencijas noteikumus par konsultācijām, apspriedēm un apstākļu noskaidrošanu, jo īpaši mehānismu pārbaudēm uz aizdomu pamata, kas joprojām paliek neaizstājams un viegli pieejams instruments, kā arī ir lietojams saistībā ar OPCW pārbaužu režīmu, uzsverot valstu, kas ir konvencijas puses, juridiskās tiesības bez iepriekšējas konsultēšanās pieprasīt pārbaudi uz aizdomu pamata un mudinot vajadzības gadījumā nešauboties izmantot mehānismu;

| v) | sagatavot īpaši pielāgotas stratēģijas, tostarp reģionālus seminārus, lai panāktu CWC vispārīgumu, jo īpaši attiecībā uz Tuvajiem Austrumiem; |
| --- | --- |

v)

sagatavot īpaši pielāgotas stratēģijas, tostarp reģionālus seminārus, lai panāktu CWC vispārīgumu, jo īpaši attiecībā uz Tuvajiem Austrumiem;

| vi) | pastāvīgi uzlabot valstu īstenošanas pasākumus un atgādināt, ka VII panta pilnīga ievērošana ir būtisks apstāklis CWC režīma efektivitātei patlaban un nākotnē, tostarp:






  — | piedāvājot palīdzību valstīm, kas ir konvencijas puses, kam tā vajadzīga, kā norādīts Eiropas Savienības vienotajās rīcībās, un |
| --- | --- | --- |

vi)

pastāvīgi uzlabot valstu īstenošanas pasākumus un atgādināt, ka VII panta pilnīga ievērošana ir būtisks apstāklis CWC režīma efektivitātei patlaban un nākotnē, tostarp:

—

piedāvājot palīdzību valstīm, kas ir konvencijas puses, kam tā vajadzīga, kā norādīts Eiropas Savienības vienotajās rīcībās, un

| — | nostiprinot valstu eksporta kontroles mehānismus, kas vajadzīgi, lai nepieļautu ķīmisko ieroču iegādi; |
| --- | --- |

—

nostiprinot valstu eksporta kontroles mehānismus, kas vajadzīgi, lai nepieļautu ķīmisko ieroču iegādi;

| vii) | nodrošinot OPCW spējas nodrošināt palīdzību un aizsardzību; |
| --- | --- |

vii)

nodrošinot OPCW spējas nodrošināt palīdzību un aizsardzību;

| viii) | veicināt starptautisko sadarbību saskaņā ar konvencijas noteikumiem, un jo īpaši veicināt OPCW spēju veicināšanas pasākumus valstīs, kas ir konvencijas puses un kas attīsta savu ķīmisko rūpniecību un tirdzniecību; |
| --- | --- |

viii)

veicināt starptautisko sadarbību saskaņā ar konvencijas noteikumiem, un jo īpaši veicināt OPCW spēju veicināšanas pasākumus valstīs, kas ir konvencijas puses un kas attīsta savu ķīmisko rūpniecību un tirdzniecību;

| ix) | sākt darbu, lai nodrošinātu, ka pēc visu ķīmisko ieroču iznīcināšanas OPCW būtu labā situācijā, lai pievērstos saviem atlikušajiem uzdevumiem, jo īpaši neizplatīšanas jomā; |
| --- | --- |

ix)

sākt darbu, lai nodrošinātu, ka pēc visu ķīmisko ieroču iznīcināšanas OPCW būtu labā situācijā, lai pievērstos saviem atlikušajiem uzdevumiem, jo īpaši neizplatīšanas jomā;

| x) | izpildīt pienākumus saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1540 (2004) un Rezolūciju 1673 (2006), jo īpaši aicinot uz praktisku sadarbību starp OPCW un ANO 1540. rezolūcijas komiteju, kā arī citiem forumiem, lai novērstu draudus, ka ķīmiskos ieročus varētu iegūt vai izmantot terorisma nolūkos, novēršot arī iespējamu teroristu piekļūšanu materiāliem, iekārtām un zināšanām, kuras varētu izmantot ķīmisko ieroču ražošanai; |
| --- | --- |

x)

izpildīt pienākumus saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1540 (2004) un Rezolūciju 1673 (2006), jo īpaši aicinot uz praktisku sadarbību starp OPCW un ANO 1540. rezolūcijas komiteju, kā arī citiem forumiem, lai novērstu draudus, ka ķīmiskos ieročus varētu iegūt vai izmantot terorisma nolūkos, novēršot arī iespējamu teroristu piekļūšanu materiāliem, iekārtām un zināšanām, kuras varētu izmantot ķīmisko ieroču ražošanai;

| xi) | atbalstīt G8 Globālās partnerības programmas, kas vērstas uz masu iznīcināšanas ieroču un materiālu izplatīšanas nepieļaušanu, atbalstot atbruņošanos, augsta riska materiālu, iekārtu un speciālo zināšanu kontroli un drošību. |
| --- | --- |

xi)

atbalstīt G8 Globālās partnerības programmas, kas vērstas uz masu iznīcināšanas ieroču un materiālu izplatīšanas nepieļaušanu, atbalstot atbruņošanos, augsta riska materiālu, iekārtu un speciālo zināšanu kontroli un drošību.

3. pants

Eiropas Savienības rīcība saskaņā ar 2. pantā noteiktiem mērķiem ietver šādas darbības:

| a) | dalībvalstu vienošanās attiecībā uz priekšlikumiem par būtiskiem jautājumiem, kas iesniedzami Eiropas Savienības vārdā valstu, kuras ir konvencijas puses, apsvēršanai sagatavošanas posmā un otrajā pārskatīšanas konferencē; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu vienošanās attiecībā uz priekšlikumiem par būtiskiem jautājumiem, kas iesniedzami Eiropas Savienības vārdā valstu, kuras ir konvencijas puses, apsvēršanai sagatavošanas posmā un otrajā pārskatīšanas konferencē;

| b) | vajadzības gadījumā prezidentvalsts izstrādā pieeju saskaņā ar 18. pantu Līgumā par Eiropas Savienību:






  i) | lai veicinātu vispārēju pievienošanos CWC; |
| --- | --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā prezidentvalsts izstrādā pieeju saskaņā ar 18. pantu Līgumā par Eiropas Savienību:

i)

lai veicinātu vispārēju pievienošanos CWC;

| ii) | lai veicinātu efektīvu CWC īstenošanu valstīs, kas ir tās puses; |
| --- | --- |

ii)

lai veicinātu efektīvu CWC īstenošanu valstīs, kas ir tās puses;

| iii) | lai mudinātu valstis, kas ir CWC puses, atbalstīt efektīvu un pilnīgu tās pārskatīšanu un piedalīties tajā un tādējādi atgādinātu to saistības sakarā ar šo fundamentālo starptautisko normu pret ķīmiskajiem ieročiem; |
| --- | --- |

iii)

lai mudinātu valstis, kas ir CWC puses, atbalstīt efektīvu un pilnīgu tās pārskatīšanu un piedalīties tajā un tādējādi atgādinātu to saistības sakarā ar šo fundamentālo starptautisko normu pret ķīmiskajiem ieročiem;

| iv) | lai atbalstītu minētos priekšlikumus, ko Eiropas Savienība iesniegusi valstīm, kas ir CWC puses, un kuru mērķis ir vēl vairāk nostiprināt to; |
| --- | --- |

iv)

lai atbalstītu minētos priekšlikumus, ko Eiropas Savienība iesniegusi valstīm, kas ir CWC puses, un kuru mērķis ir vēl vairāk nostiprināt to;

| c) | Eiropas Savienības deklarācijas, ko iesniedz prezidentvalsts, gatavojoties otrajai pārskatīšanas konferencei, kā arī konferences laikā. |
| --- | --- |

c)

Eiropas Savienības deklarācijas, ko iesniedz prezidentvalsts, gatavojoties otrajai pārskatīšanas konferencei, kā arī konferences laikā.

4. pants

Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

5. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2007. gada 28. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

S. GABRIEL

---

(1)  OV L 302, 20.11.2003., 34. lpp.

1

(2)  OV L 349, 25.11.2004., 63. lpp.

2

(3)  OV L 331, 17.12.2005., 34. lpp.

3

(4)  OV L 85, 27.3.2007., 10. lpp.

4

---