# Europeiska unionens L 190/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 190 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången21 juli 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 190

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången21 juli 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 856/2007 av den 16 juli 2007 om förlängning av upphävandet av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 215/2002 på import av ferromolybden med ursprung i Kina | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 857/2007 av den 20 juli 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 3 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 858/2007 av den 20 juli 2007 om utfärdande av licenser för import av vitlök under delperioden 1 september–30 november 2007 | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 859/2007 av den 20 juli 2007 om ändring för åttioandra gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001 | 7 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 860/2007 av den 20 juli 2007 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1002/2006, för regleringsåret 2006/2007 | 10 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 856/2007 av den 16 juli 2007 om förlängning av upphävandet av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 215/2002 på import av ferromolybden med ursprung i Kina

1

Kommissionens förordning (EG) nr 857/2007 av den 20 juli 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

3

Kommissionens förordning (EG) nr 858/2007 av den 20 juli 2007 om utfärdande av licenser för import av vitlök under delperioden 1 september–30 november 2007

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 859/2007 av den 20 juli 2007 om ändring för åttioandra gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001

7

Kommissionens förordning (EG) nr 860/2007 av den 20 juli 2007 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1002/2006, för regleringsåret 2006/2007

10

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2007/513/Euratom |
| | * | Rådets beslut av den 10 juli 2007 om godkännande av Europeiska atomenergigemenskapens anslutning till den ändrade konventionen om fysiskt skydd av kärnämne och kärnanläggningar | 12 |
| Förklaring från Europeiska atomenergigemenskapen i enlighet med artiklarna 18.4 och 17.3 i konventionen | 14 |
| | | 2007/514/Euratom |
| | * | Rådets beslut av 10 juli 2007 om utnämning av ledamöter i rådgivande kommittén för Euratoms försörjningsbyrå | 15 |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/515/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 mars 2007 om den åtgärd som Tyskland har vidtagit till förmån för Bavaria Film GmbH – C 51/2003 (f.d. NN 57/2003)
  [delgivet med nr K(2007) 1170]

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2007/516/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 juli 2007 om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en studie om prevalens av och antimikrobiell resistens hos Campylobacter spp. hos slaktkycklingflockar och om prevalens av Campylobacter spp. och Salmonella spp. i slaktkroppar av slaktkycklingar som skall genomföras i medlemsstaterna
  [delgivet med nr K(2007) 3440] | 25 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2007/513/Euratom

*

Rådets beslut av den 10 juli 2007 om godkännande av Europeiska atomenergigemenskapens anslutning till den ändrade konventionen om fysiskt skydd av kärnämne och kärnanläggningar

12

Förklaring från Europeiska atomenergigemenskapen i enlighet med artiklarna 18.4 och 17.3 i konventionen

14

2007/514/Euratom

*

Rådets beslut av 10 juli 2007 om utnämning av ledamöter i rådgivande kommittén för Euratoms försörjningsbyrå

15

Kommissionen

2007/515/EG

*

Kommissionens beslut av den 21 mars 2007 om den åtgärd som Tyskland har vidtagit till förmån för Bavaria Film GmbH – C 51/2003 (f.d. NN 57/2003)
  [delgivet med nr K(2007) 1170]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2007) 1170]

1

18

2007/516/EG

*

Kommissionens beslut av den 19 juli 2007 om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en studie om prevalens av och antimikrobiell resistens hos Campylobacter spp. hos slaktkycklingflockar och om prevalens av Campylobacter spp. och Salmonella spp. i slaktkroppar av slaktkycklingar som skall genomföras i medlemsstaterna
  [delgivet med nr K(2007) 3440]

Campylobacter

Campylobacter

Salmonella

[delgivet med nr K(2007) 3440]

25

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | * | Rådets gemensamma åtgärd 2007/517/GUSP av den 16 juli 2007 om ändring och förlängning av gemensam åtgärd 2006/623/GUSP om inrättande av en EU-grupp som skall bidra till förberedelserna inför inrättandet av ett eventuellt internationellt civilt uppdrag i Kosovo, som även innefattar Europeiska unionens särskilda representant (ICM/EUSR-förberedelsegrupp) | 38 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

*

Rådets gemensamma åtgärd 2007/517/GUSP av den 16 juli 2007 om ändring och förlängning av gemensam åtgärd 2006/623/GUSP om inrättande av en EU-grupp som skall bidra till förberedelserna inför inrättandet av ett eventuellt internationellt civilt uppdrag i Kosovo, som även innefattar Europeiska unionens särskilda representant (ICM/EUSR-förberedelsegrupp)

38

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelande till läsarna (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Meddelande till läsarna (se omslagets tredje sida)

Meddelande till läsarna

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 21.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 856/2007

av den 16 juli 2007

om förlängning av upphävandet av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 215/2002 på import av ferromolybden med ursprung i Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 14,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

| (1) | Rådet införde genom förordning (EG) nr 215/2002 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av ferromolybden, enligt KN-nummer 7202 70 00, med ursprung i Kina (nedan kallad ”den berörda produkten”). Den antidumpningstull som infördes uppgår till 22,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Rådet införde genom förordning (EG) nr 215/2002 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av ferromolybden, enligt KN-nummer 7202 70 00, med ursprung i Kina (nedan kallad ”den berörda produkten”). Den antidumpningstull som infördes uppgår till 22,5 %.

| (2) | Genom beslut 2006/714/EG (3) upphävde kommissionen under nio månader den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 215/2002 på import av den berörda produkten med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut 2006/714/EG (3) upphävde kommissionen under nio månader den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 215/2002 på import av den berörda produkten med ursprung i Kina.

| (3) | Beslutet att upphäva den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 215/2002 fattades i enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen, där det föreskrivs att antidumpningsåtgärderna, om det ligger i gemenskapens intresse, tillfälligt får upphävas om marknadsförhållandena tillfälligt har ändrats i en sådan omfattning att det är osannolikt att skada åter kommer att uppstå till följd av att åtgärderna upphävs, och under förutsättning att gemenskapsindustrin har givits tillfälle att yttra sig och att dessa yttranden har beaktats. |
| --- | --- |

(3)

Beslutet att upphäva den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 215/2002 fattades i enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen, där det föreskrivs att antidumpningsåtgärderna, om det ligger i gemenskapens intresse, tillfälligt får upphävas om marknadsförhållandena tillfälligt har ändrats i en sådan omfattning att det är osannolikt att skada åter kommer att uppstå till följd av att åtgärderna upphävs, och under förutsättning att gemenskapsindustrin har givits tillfälle att yttra sig och att dessa yttranden har beaktats.

| (4) | I beslut 2006/714/EG drog kommissionen slutsatsen att det var osannolikt att den skada som uppstått genom importen av den berörda produkten med ursprung i Kina skulle uppstå på nytt till följd av att åtgärderna upphävdes med tanke på den tillfälliga ändringen av marknadsförhållandena och i synnerhet den höga prisnivån på den berörda produkten på gemenskapsmarknaden, som var långt över den skadenivå som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, tillsammans med den påstådda obalansen mellan tillgång och efterfrågan beträffande den berörda produkten. |
| --- | --- |

(4)

I beslut 2006/714/EG drog kommissionen slutsatsen att det var osannolikt att den skada som uppstått genom importen av den berörda produkten med ursprung i Kina skulle uppstå på nytt till följd av att åtgärderna upphävdes med tanke på den tillfälliga ändringen av marknadsförhållandena och i synnerhet den höga prisnivån på den berörda produkten på gemenskapsmarknaden, som var långt över den skadenivå som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, tillsammans med den påstådda obalansen mellan tillgång och efterfrågan beträffande den berörda produkten.

| (5) | Kommissionen åtog sig i beslut 2006/714/EG att övervaka hur importen och priserna på den berörda produkten utvecklas och att dra tillbaka upphävandet av åtgärderna om ökade volymer av den berörda produkten från Kina till dumpade priser skulle återkomma och följaktligen orsaka gemenskapsindustrin skada. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen åtog sig i beslut 2006/714/EG att övervaka hur importen och priserna på den berörda produkten utvecklas och att dra tillbaka upphävandet av åtgärderna om ökade volymer av den berörda produkten från Kina till dumpade priser skulle återkomma och följaktligen orsaka gemenskapsindustrin skada.

| (6) | Den 31 oktober 2006 inledde kommissionen på eget initiativ genom ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) en fullständig interimsöversyn, eftersom det framgår av den bevisning som kommissionen förfogar över att de omständigheter som låg till grund för fastställandet av de gällande åtgärderna har ändrats i så hög grad att de gällande åtgärderna kanske inte längre är ändamålsenliga och att vissa av dessa förändringar verkar vara av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(6)

Den 31 oktober 2006 inledde kommissionen på eget initiativ genom ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) en fullständig interimsöversyn, eftersom det framgår av den bevisning som kommissionen förfogar över att de omständigheter som låg till grund för fastställandet av de gällande åtgärderna har ändrats i så hög grad att de gällande åtgärderna kanske inte längre är ändamålsenliga och att vissa av dessa förändringar verkar vara av bestående karaktär.

B.   GRUND FÖR BEGÄRAN

| (7) | Enligt artikel 14.4. i grundförordningen får antidumpningsåtgärderna, i gemenskapens intresse, upphävas under nio månader, men upphävandet kan förlängas med en ytterligare period av högst ett år, om rådet på förslag av kommissionen fattar beslut om detta. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 14.4. i grundförordningen får antidumpningsåtgärderna, i gemenskapens intresse, upphävas under nio månader, men upphävandet kan förlängas med en ytterligare period av högst ett år, om rådet på förslag av kommissionen fattar beslut om detta.

| (8) | Efter det att åtgärderna upphävdes skedde inga förändringar i den situation som beskrivs i skälen 5–10 i beslut 2006/714/EG vad gäller importen och priserna på den berörda produkten. Bara obetydliga mängder ferromolybden med ursprung i Kina importerades till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(8)

Efter det att åtgärderna upphävdes skedde inga förändringar i den situation som beskrivs i skälen 5–10 i beslut 2006/714/EG vad gäller importen och priserna på den berörda produkten. Bara obetydliga mängder ferromolybden med ursprung i Kina importerades till gemenskapsmarknaden.

| (9) | När det gäller den fullständiga interimsöversynen på eget initiativ erinras det om att denna bör ha avslutats inom 15 månader från det den inleddes, dvs. senast den 31 januari 2008. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller den fullständiga interimsöversynen på eget initiativ erinras det om att denna bör ha avslutats inom 15 månader från det den inleddes, dvs. senast den 31 januari 2008.

C.   SLUTSATS

| (10) | Eftersom situationen på gemenskapsmarknaden har förblivit oförändrad efter upphävandet av antidumpningstullen i oktober 2006 och eftersom interimsöversynen ännu inte avslutats, är det lämpligt att i enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen förlänga upphävandet av de gällande åtgärderna. Utifrån den allmänna principen om förutsägbarhet när det gäller handelsflöden och i väntan på resultaten från den interimsöversyn som för närvarande pågår, dras slutsatsen att upphävandet av de gällande åtgärderna bör förlängas till den 31 januari 2008 när tidsfristen för avslutandet av interimsöversynen löper ut. Det har inte framkommit något som tyder på att en förlängning av upphävandet skulle strida mot gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom situationen på gemenskapsmarknaden har förblivit oförändrad efter upphävandet av antidumpningstullen i oktober 2006 och eftersom interimsöversynen ännu inte avslutats, är det lämpligt att i enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen förlänga upphävandet av de gällande åtgärderna. Utifrån den allmänna principen om förutsägbarhet när det gäller handelsflöden och i väntan på resultaten från den interimsöversyn som för närvarande pågår, dras slutsatsen att upphävandet av de gällande åtgärderna bör förlängas till den 31 januari 2008 när tidsfristen för avslutandet av interimsöversynen löper ut. Det har inte framkommit något som tyder på att en förlängning av upphävandet skulle strida mot gemenskapens intresse.

| (11) | I enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen har kommissionen underrättat gemenskapsindustrin om att den har för avsikt att tillfälligt förlänga upphävandet av de gällande antidumpningsåtgärderna. Gemenskapsindustrin har givits tillfälle att yttra sig, men deras synpunkter har inte ändrat slutsatsen att situationen fortfarande är densamma som den som beskrivs i beslut 2006/714/EG. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen har kommissionen underrättat gemenskapsindustrin om att den har för avsikt att tillfälligt förlänga upphävandet av de gällande antidumpningsåtgärderna. Gemenskapsindustrin har givits tillfälle att yttra sig, men deras synpunkter har inte ändrat slutsatsen att situationen fortfarande är densamma som den som beskrivs i beslut 2006/714/EG.

| (12) | Kommissionen anser därför att alla förutsättningar för att förlänga upphävandet av den antidumpningstull som införts på den berörda produkten är uppfyllda i enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen. Upphävandet av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 215/2002 bör följaktligen förlängas till den 31 januari 2008. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen anser därför att alla förutsättningar för att förlänga upphävandet av den antidumpningstull som införts på den berörda produkten är uppfyllda i enlighet med artikel 14.4 i grundförordningen. Upphävandet av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 215/2002 bör följaktligen förlängas till den 31 januari 2008.

| (13) | Kommissionen kommer att övervaka hur importen och priserna på den berörda produkten utvecklas. Skulle en situation med ökade mängder av den berörda produkten från Kina till dumpade priser återkomma och följaktligen orsaka gemenskapsindustrin skada, kommer kommissionen att föreslå att antidumpningstullen återinförs genom att det nuvarande upphävandet återkallas. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen kommer att övervaka hur importen och priserna på den berörda produkten utvecklas. Skulle en situation med ökade mängder av den berörda produkten från Kina till dumpade priser återkomma och följaktligen orsaka gemenskapsindustrin skada, kommer kommissionen att föreslå att antidumpningstullen återinförs genom att det nuvarande upphävandet återkallas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Upphävandet av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 215/2002 på import av ferromolybden, enligt KN-nummer 7202 70 00, med ursprung i Kina förlängs härmed till den 31 januari 2008.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juli 2007.

På rådets vägnar

J. SILVA

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EGT L 35, 6.2.2002, s. 1.

2

(3)  EUT L 293, 24.10.2006, s. 15.

3

(4)  EUT C 262, 31.10.2006, s. 28.

4

---

| 21.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 857/2007

av den 20 juli 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 756/2007 (EUT L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 20 juli 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 52,4 |
| TR | 106,7 |
| ZZ | 79,6 |
| 0707 00 05 | MK | 68,1 |
| TR | 145,6 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 90 70 | TR | 87,6 |
| ZZ | 87,6 |
| 0805 50 10 | AR | 55,2 |
| UY | 55,7 |
| ZA | 61,2 |
| ZZ | 57,4 |
| 0808 10 80 | AR | 89,3 |
| BR | 89,3 |
| CA | 101,7 |
| CL | 85,0 |
| CN | 87,0 |
| NZ | 99,5 |
| US | 105,3 |
| UY | 36,3 |
| ZA | 97,9 |
| ZZ | 87,9 |
| 0808 20 50 | AR | 70,7 |
| CL | 82,3 |
| NZ | 99,2 |
| TR | 138,6 |
| ZA | 112,3 |
| ZZ | 100,6 |
| 0809 10 00 | TR | 174,3 |
| ZZ | 174,3 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 287,4 |
| US | 354,3 |
| ZZ | 321,9 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 163,9 |
| ZZ | 163,9 |
| 0809 40 05 | IL | 135,2 |
| ZZ | 135,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

52,4

TR

106,7

ZZ

79,6

0707 00 05

MK

68,1

TR

145,6

ZZ

106,9

0709 90 70

TR

87,6

ZZ

87,6

0805 50 10

AR

55,2

UY

55,7

ZA

61,2

ZZ

57,4

0808 10 80

AR

89,3

BR

89,3

CA

101,7

CL

85,0

CN

87,0

NZ

99,5

US

105,3

UY

36,3

ZA

97,9

ZZ

87,9

0808 20 50

AR

70,7

CL

82,3

NZ

99,2

TR

138,6

ZA

112,3

ZZ

100,6

0809 10 00

TR

174,3

ZZ

174,3

0809 20 95

CA

324,1

TR

287,4

US

354,3

ZZ

321,9

0809 30 10, 0809 30 90

TR

163,9

ZZ

163,9

0809 40 05

IL

135,2

ZZ

135,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 21.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 858/2007

av den 20 juli 2007

om utfärdande av licenser för import av vitlök under delperioden 1 september–30 november 2007

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 341/2007 (3) finns bestämmelser om öppnande och administration av tullkvoter och om införande av ett system med importlicenser och ursprungsintyg för vitlök och andra jordbruksprodukter som importeras från tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 341/2007 (3) finns bestämmelser om öppnande och administration av tullkvoter och om införande av ett system med importlicenser och ursprungsintyg för vitlök och andra jordbruksprodukter som importeras från tredjeländer.

| (2) | De kvantiteter för vilka A-licensansökningar har lämnats in av traditionella importörer och nya importörer under de fem första arbetsdagarna i juli 2007 i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 341/2007 överskrider de kvantiteter som finns tillgängliga för produkter med ursprung i Kina och alla andra tredjeländer utöver Kina och Argentina. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter för vilka A-licensansökningar har lämnats in av traditionella importörer och nya importörer under de fem första arbetsdagarna i juli 2007 i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 341/2007 överskrider de kvantiteter som finns tillgängliga för produkter med ursprung i Kina och alla andra tredjeländer utöver Kina och Argentina.

| (3) | Enligt artikel 7.2 i förordning (EG) nr 1301/2006 är det nu därför nödvändigt att fastställa i vilken utsträckning som de A-licensansökningar som överlämnats till kommissionen den 15 juli 2007 i enlighet med artikel 12 i den förordning (EG) nr 341/2007 kan tillgodoses. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 7.2 i förordning (EG) nr 1301/2006 är det nu därför nödvändigt att fastställa i vilken utsträckning som de A-licensansökningar som överlämnats till kommissionen den 15 juli 2007 i enlighet med artikel 12 i den förordning (EG) nr 341/2007 kan tillgodoses.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

A-licensansökningar som har lämnats in under de fem första arbetsdagarna i juli 2007 i enlighet med artikel 10.1 i förordning (EG) nr 341/2007 och som överlämnats till kommissionen senast den 15 juli 2007 skall tillgodoses med den procentsats av de ansökta kvantiteterna som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 297, 21.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 47/2003 (EGT L 7, 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 289/2007 (EUT L 78, 17.3.2007, s. 17).

2

(3)  EUT L 90, 30.3.2007, s. 12.

3

---

BILAGA

| Ursprung | Löpnummer | Tilldelningskoefficient |
| --- | --- | --- |
| Argentina |
| — | Traditionella importörer |

Ursprung

Löpnummer

Tilldelningskoefficient

Argentina

—

Traditionella importörer

09.4104

X

| — | Nya importörer |
| --- | --- |

—

Nya importörer

09.4099

X

Kina

| — | Traditionella importörer |
| --- | --- |

—

Traditionella importörer

09.4105

25,646149 %

| — | Nya importörer |
| --- | --- |

—

Nya importörer

09.4100

0,575177 %

Andra tredjeländer

| — | Traditionella importörer |
| --- | --- |

—

Traditionella importörer

09.4106

100 %

| — | Nya importörer |
| --- | --- |

—

Nya importörer

09.4102

62,084331 %

| ”X” | : | Ingen kvot för detta ursprung under delperioden i fråga. |
| --- | --- | --- |

”X”

:

Ingen kvot för detta ursprung under delperioden i fråga.

---

| 21.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 859/2007

av den 20 juli 2007

om ändring för åttioandra gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med Usama bin Ladin, nätverket al-Qaida och talibanerna associerade personer och enheter och om upphävande av förordning (EG) nr 467/2001 om förbud mot export av vissa varor och tjänster till Afghanistan, skärpning av flygförbudet och förlängning av spärrandet av tillgångar och andra finansiella medel beträffande talibanerna i Afghanistan (1), särskilt artikel 7.1 första strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 anges de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (2) och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 anges de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (2) och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 9 juli 2007 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra förteckningen över de personer, grupper och enheter för vilka frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser bör gälla. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 9 juli 2007 beslutade Förenta nationernas säkerhetsråds sanktionskommitté att ändra förteckningen över de personer, grupper och enheter för vilka frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser bör gälla. Bilaga I bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till rådets förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Eneko LANDÁBURU

Generaldirektör för yttre förbindelser

---

(1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 844/2007 (EUT L 186, 18.7.2007, s. 24).

1

(2)  Tidigare även kallat ”penningmedel”.

2

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Agha, Abdul Rahman (president för militärdomstolen)” ersättas med följande:
  ”Abdul Rahman Agha Titel: maulavi. Befattning: president för talibanregimens militärdomstol. Född ca 1958 i Arghandabdistriktet, Kandaharprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.” |
| --- | --- |

(1)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Agha, Abdul Rahman (president för militärdomstolen)” ersättas med följande:

”Abdul Rahman Agha Titel: maulavi. Befattning: president för talibanregimens militärdomstol. Född ca 1958 i Arghandabdistriktet, Kandaharprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.”

| (2) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Agha, Saed M. Azim, Maulavi (pass- och visumavdelningen)” ersättas med följande:
  ”Sayed Mohammad Azim Agha. (alias a) Sayed Mohammad Azim Agha, b) Agha Saheb). Titel: maulavi. Befattning: anställd vid talibanregimens pass- och visumavdelning. Född ca 1966 i Kandaharprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.” |
| --- | --- |

(2)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Agha, Saed M. Azim, Maulavi (pass- och visumavdelningen)” ersättas med följande:

”Sayed Mohammad Azim Agha. (alias a) Sayed Mohammad Azim Agha, b) Agha Saheb). Titel: maulavi. Befattning: anställd vid talibanregimens pass- och visumavdelning. Född ca 1966 i Kandaharprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.”

| (3) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Hamidullah, Mullah (chef för Ariana Afghan Airlines)” ersättas med följande:
  ”Hamidullah Akhund. Titel: mulla. Befattning: chef för talibanregimens flygbolag Ariana Afghan Airlines. Född ca 1968 i Kandaharprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.” |
| --- | --- |

(3)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Hamidullah, Mullah (chef för Ariana Afghan Airlines)” ersättas med följande:

”Hamidullah Akhund. Titel: mulla. Befattning: chef för talibanregimens flygbolag Ariana Afghan Airlines. Född ca 1968 i Kandaharprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.”

| (4) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mohammad Hassan. Titel: a) Mullah, b) Hadji. Född ca 1958 i Kandahar, Afghanistan. Afghansk medborgare. Övriga upplysningar: a) förste vice ordförande i ministerrådet (Talibanregimen), b) medlem i Malwhavi Khaalis som är en av de sju falangerna i det heliga kriget (Jihad) mot Sovjet, c) utexaminerad från en madrrassa i Queta, Pakistan, d) nära medarbetare till Mullah Omar” ersättas med följande:
  ”Mohammad Hassan Akhund. Titel: a) mulla, b) hajii. Befattning: a) förste vice ordförande i ministerrådet (talibanregimen), b) utrikesminister före Wakil Ahmad Mutawakil (talibanregimen), c) guvernör för Kandahar (talibanregimen). Född ca 1958 i Kandahar, Afghanistan. Afghansk medborgare. Övriga upplysningar: a) medlem i Malwhavi Khaalis som är en av de sju falangerna i det heliga kriget (Jihad) mot Sovjet, b) utexaminerad från en madrrassa i Queta, Pakistan, c) nära medarbetare till Mullah Omar.” |
| --- | --- |

(4)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Mohammad Hassan. Titel: a) Mullah, b) Hadji. Född ca 1958 i Kandahar, Afghanistan. Afghansk medborgare. Övriga upplysningar: a) förste vice ordförande i ministerrådet (Talibanregimen), b) medlem i Malwhavi Khaalis som är en av de sju falangerna i det heliga kriget (Jihad) mot Sovjet, c) utexaminerad från en madrrassa i Queta, Pakistan, d) nära medarbetare till Mullah Omar” ersättas med följande:

”Mohammad Hassan Akhund. Titel: a) mulla, b) hajii. Befattning: a) förste vice ordförande i ministerrådet (talibanregimen), b) utrikesminister före Wakil Ahmad Mutawakil (talibanregimen), c) guvernör för Kandahar (talibanregimen). Född ca 1958 i Kandahar, Afghanistan. Afghansk medborgare. Övriga upplysningar: a) medlem i Malwhavi Khaalis som är en av de sju falangerna i det heliga kriget (Jihad) mot Sovjet, b) utexaminerad från en madrrassa i Queta, Pakistan, c) nära medarbetare till Mullah Omar.”

| (5) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Anwari, Mohammad Tahre, Mullah (administrativa ärenden)” ersättas med följande:
  ”Muhammad Taher Anwari (alias a) Mohammad Taher Anwari, b) Haji Mudir). Titel: mulla. Befattning: direktör för administrativa ärenden (talibanregimen), b) finansminister (talibanregimen). Född ca 1961 i Zurmatdistriktet, Paktiaprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.” |
| --- | --- |

(5)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Anwari, Mohammad Tahre, Mullah (administrativa ärenden)” ersättas med följande:

”Muhammad Taher Anwari (alias a) Mohammad Taher Anwari, b) Haji Mudir). Titel: mulla. Befattning: direktör för administrativa ärenden (talibanregimen), b) finansminister (talibanregimen). Född ca 1961 i Zurmatdistriktet, Paktiaprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.”

| (6) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Faiz, Maulavi (informationsavdelningen vid utrikesministeriet)” ersättas med följande:
  ”Faiz. Titel: maulavi. Befattning: chef för informationsavdelningen vid utrikesministeriet (talibanregimen). Född ca 1969 i Ghazniprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.” |
| --- | --- |

(6)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Faiz, Maulavi (informationsavdelningen vid utrikesministeriet)” ersättas med följande:

”Faiz. Titel: maulavi. Befattning: chef för informationsavdelningen vid utrikesministeriet (talibanregimen). Född ca 1969 i Ghazniprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.”

| (7) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Hanif, Qari Din Mohammad (minister för planering)” ersättas med följande:
  ”Din Mohammad Hanif (alias Qari Din Mohammad). Titel: qari. Befattning: a) minister för planering (talibanregimen), b) minister för högre utbildning (talibanregimen). Född ca 1955 i Badakhshanprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.” |
| --- | --- |

(7)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Hanif, Qari Din Mohammad (minister för planering)” ersättas med följande:

”Din Mohammad Hanif (alias Qari Din Mohammad). Titel: qari. Befattning: a) minister för planering (talibanregimen), b) minister för högre utbildning (talibanregimen). Född ca 1955 i Badakhshanprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.”

| (8) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Hottak, Abdul Rahman Ahmad, Maulavi (biträdande minister för information och kultur (kulturfrågor))” ersättas med följande:
  ”Abdul Rahman Ahmad Hottak (alias Hottak Sahib). Titel: maulavi. Befattning: biträdande minister för information och kultur (kulturfrågor) (talibanregimen). Född ca 1957 i Ghazniprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.” |
| --- | --- |

(8)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Hottak, Abdul Rahman Ahmad, Maulavi (biträdande minister för information och kultur (kulturfrågor))” ersättas med följande:

”Abdul Rahman Ahmad Hottak (alias Hottak Sahib). Titel: maulavi. Befattning: biträdande minister för information och kultur (kulturfrågor) (talibanregimen). Född ca 1957 i Ghazniprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.”

| (9) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Jalal, Noor, Maulavi (biträdande inrikesminister (administrativa ärenden))” ersättas med följande:
  ”Noor Jalal (alias Nur Jalal). Titel: maulavi. Befattning: biträdande inrikesminister (administrativa ärenden) (talibanregimen). Född ca 1960 i Kunarprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.” |
| --- | --- |

(9)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Jalal, Noor, Maulavi (biträdande inrikesminister (administrativa ärenden))” ersättas med följande:

”Noor Jalal (alias Nur Jalal). Titel: maulavi. Befattning: biträdande inrikesminister (administrativa ärenden) (talibanregimen). Född ca 1960 i Kunarprovinsen, Afghanistan. Afghansk medborgare.”

| (10) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Motasem, Abdul Wasay Aghajan, Mullah (finansminister)” ersättas med följande:
  ”Abdul Wasay Agha Jan Motasem (alias Mutasim Aga Jan). Titel: mulla. Befattning: finansminister (talibanregimen). Född ca 1968 i staden Kandahar, Afghanistan. Afghansk medborgare.” |
| --- | --- |

(10)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Motasem, Abdul Wasay Aghajan, Mullah (finansminister)” ersättas med följande:

”Abdul Wasay Agha Jan Motasem (alias Mutasim Aga Jan). Titel: mulla. Befattning: finansminister (talibanregimen). Född ca 1968 i staden Kandahar, Afghanistan. Afghansk medborgare.”

| (11) | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Naim, Mohammad, Mullah (biträdande minister för civilflyg”) ersättas med följande:
  ”Mohammad Naim (alias Mullah Naeem). Titel: mulla. Befattning: biträdande minister för civilflyg (talibanregimen). Afghansk medborgare.” |
| --- | --- |

(11)

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Naim, Mohammad, Mullah (biträdande minister för civilflyg”) ersättas med följande:

”Mohammad Naim (alias Mullah Naeem). Titel: mulla. Befattning: biträdande minister för civilflyg (talibanregimen). Afghansk medborgare.”

---

| 21.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 860/2007

av den 20 juli 2007

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1002/2006, för regleringsåret 2006/2007

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av den 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2006/2007 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1002/2006 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 710/2007 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2006/2007 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1002/2006 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 710/2007 (4).

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EG) nr 1002/2006 för regleringsåret 2006/2007 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 21 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2011/2006 (EUT L 384, 29.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2031/2006 (EUT L 414, 30.12.2006, s. 43).

2

(3)  EUT L 179, 1.7.2006, s. 36.

3

(4)  EUT L 163, 23.6.2007, s. 3.

4

---

BILAGA

Ändrade representativa priser och tilläggsbelopp från och med den 21 juli 2007 för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 99

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 22,10 | 5,25 |
| 1701 11 90 (1) | 22,10 | 10,48 |
| 1701 12 10 (1) | 22,10 | 5,06 |
| 1701 12 90 (1) | 22,10 | 10,05 |
| 1701 91 00 (2) | 23,43 | 14,01 |
| 1701 99 10 (2) | 23,43 | 9,00 |
| 1701 99 90 (2) | 23,43 | 9,00 |
| 1702 90 99 (3) | 0,23 | 0,41 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

22,10

5,25

1701 11 90 (1)

22,10

10,48

1701 12 10 (1)

22,10

5,06

1701 12 90 (1)

22,10

10,05

1701 91 00 (2)

23,43

14,01

1701 99 10 (2)

23,43

9,00

1701 99 90 (2)

23,43

9,00

1702 90 99 (3)

0,23

0,41

---

(1)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.III i rådets förordning (EG) nr 318/2006 (EUT L 58, 28.2.2006, s. 1).

(2)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.II i förordning (EG) nr 318/2006.

(3)  Fastställande per 1 % sackaroshalt.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 21.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/12

---

RÅDETS BESLUT

av den 10 juli 2007

om godkännande av Europeiska atomenergigemenskapens anslutning till den ändrade konventionen om fysiskt skydd av kärnämne och kärnanläggningar

(2007/513/Euratom)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 101 andra stycket,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 2 e i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (”Euratomfördraget”) anges att Europeiska atomenergigemenskapen (”gemenskapen”) genom lämplig kontroll skall garantera att kärnmaterial inte används för andra ändamål än sådana för vilka de är avsedda. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 2 e i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (”Euratomfördraget”) anges att Europeiska atomenergigemenskapen (”gemenskapen”) genom lämplig kontroll skall garantera att kärnmaterial inte används för andra ändamål än sådana för vilka de är avsedda.

| (2) | Konventionen om fysiskt skydd av kärnämne (”konventionen”) antogs 1979 och trädde i kraft 1987. Från och med den 27 juni 2006 är 118 stater och gemenskapen parter i konventionen. Alla medlemsstater är parter i konventionen. |
| --- | --- |

(2)

Konventionen om fysiskt skydd av kärnämne (”konventionen”) antogs 1979 och trädde i kraft 1987. Från och med den 27 juni 2006 är 118 stater och gemenskapen parter i konventionen. Alla medlemsstater är parter i konventionen.

| (3) | En ändringskonferens enligt artikel 20 i konventionen sammankallades den 4 juli 2005 under överinseende av IAEA. Slutakten om ändringarna av konventionen undertecknades av kommissionen på gemenskapens vägnar den 8 juli 2005. |
| --- | --- |

(3)

En ändringskonferens enligt artikel 20 i konventionen sammankallades den 4 juli 2005 under överinseende av IAEA. Slutakten om ändringarna av konventionen undertecknades av kommissionen på gemenskapens vägnar den 8 juli 2005.

| (4) | Europeiska gemenskapernas domstol (nedan kallad ”domstolen”) (1) har beslutat att medlemsstaternas deltagande i konventionen är förenligt med bestämmelserna i Euratomfördraget endast under förutsättning att gemenskapen som sådan, på områdena för sin egen behörighet, deltar som part i konventionen med samma ställning som medlemsstaterna, och att vissa skyldigheter som följer av konventionen endast kan genomföras av gemenskapen genom ett nära samarbete mellan gemenskapen och medlemsstaterna, både vad gäller förhandlandet om och ingåendet av konventionen och genomförandet av skyldigheterna. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska gemenskapernas domstol (nedan kallad ”domstolen”) (1) har beslutat att medlemsstaternas deltagande i konventionen är förenligt med bestämmelserna i Euratomfördraget endast under förutsättning att gemenskapen som sådan, på områdena för sin egen behörighet, deltar som part i konventionen med samma ställning som medlemsstaterna, och att vissa skyldigheter som följer av konventionen endast kan genomföras av gemenskapen genom ett nära samarbete mellan gemenskapen och medlemsstaterna, både vad gäller förhandlandet om och ingåendet av konventionen och genomförandet av skyldigheterna.

| (5) | Domstolen bekräftade vidare att artikel 2 e i Euratomfördraget ger gemenskapen i uppdrag att genom lämplig kontroll garantera att kärnmaterial inte används för andra ändamål än sådana för vilka de är avsedda, utan att det uppställs några åtskillnader vad gäller dessa andra ändamåls karaktär och under vilka förhållanden dessa skulle kunna förekomma, och slutligen att själva uttrycket ”säkerhetskontroll”, som i fördraget används som rubrik för bestämmelserna i kapitel VII, har en större räckvidd än att enbart tillämpas då ett annat ändamål sätts i stället för det ändamål som förbrukaren av kärnmaterial uppgivit. Följaktligen inbegrips enligt domstolen även åtgärder för fysiskt skydd (2). Domstolen fastslog också i sitt avgörande 1/78 att bestämmelser som rör brottmål och utvisning faller under medlemsstaternas behörighet (3). |
| --- | --- |

(5)

Domstolen bekräftade vidare att artikel 2 e i Euratomfördraget ger gemenskapen i uppdrag att genom lämplig kontroll garantera att kärnmaterial inte används för andra ändamål än sådana för vilka de är avsedda, utan att det uppställs några åtskillnader vad gäller dessa andra ändamåls karaktär och under vilka förhållanden dessa skulle kunna förekomma, och slutligen att själva uttrycket ”säkerhetskontroll”, som i fördraget används som rubrik för bestämmelserna i kapitel VII, har en större räckvidd än att enbart tillämpas då ett annat ändamål sätts i stället för det ändamål som förbrukaren av kärnmaterial uppgivit. Följaktligen inbegrips enligt domstolen även åtgärder för fysiskt skydd (2). Domstolen fastslog också i sitt avgörande 1/78 att bestämmelser som rör brottmål och utvisning faller under medlemsstaternas behörighet (3).

| (6) | Enligt artikel 18.4 i konventionen måste gemenskapen då den blir part i konventionen i en förklaring ställd till depositarien ange vilka artiklar i konventionen som inte skall tillämpas. Denna förklaring återfinns i bilagan till detta beslut. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 18.4 i konventionen måste gemenskapen då den blir part i konventionen i en förklaring ställd till depositarien ange vilka artiklar i konventionen som inte skall tillämpas. Denna förklaring återfinns i bilagan till detta beslut.

| (7) | Enligt artikel 7 i konventionen krävs det att parterna låter vissa brott medföra lämpliga straff under beaktande av brottens allvarliga karaktär. Det förutsätts att denna bestämmelse överlåter åt parterna att välja karaktären, arten eller nivån för de påföljder som skall fastställas. Framför allt krävs det inte att parterna skall belägga de handlingar som beskrivs i denna med straffrättsliga påföljder. Följaktligen är artikel 7 åtminstone i viss utsträckning tillämplig inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 7 i konventionen krävs det att parterna låter vissa brott medföra lämpliga straff under beaktande av brottens allvarliga karaktär. Det förutsätts att denna bestämmelse överlåter åt parterna att välja karaktären, arten eller nivån för de påföljder som skall fastställas. Framför allt krävs det inte att parterna skall belägga de handlingar som beskrivs i denna med straffrättsliga påföljder. Följaktligen är artikel 7 åtminstone i viss utsträckning tillämplig inom gemenskapen.

| (8) | Gemenskapens anslutning till den ändrade konventionen bör därför godkännas. |
| --- | --- |

(8)

Gemenskapens anslutning till den ändrade konventionen bör därför godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Härigenom godkänns Europeiska atomenergigemenskapens anslutning till konventionen om fysiskt skydd av kärnämne och kärnanläggningar efter ändring genom den slutakt som undertecknades den 8 juli 2005.

Texterna till den ändrade konventionen och till gemenskapens förklaring i enlighet med artiklarna 18.4 och 17.3 i konventionen bifogas detta beslut.

Utfärdat i Bryssel den 10 juli 2007.

På rådets vägnar

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

Ordförande

---

(1)  Domstolens avgörande 1/78 av den 14 november 1978; Rec. 1978, s. 2151, särskilt första delen av domslutet och skäl 34 i avgörandet.

1

(2)  Stycke 21.

2

(3)  Stycke 31.

3

---

Förklaring från Europeiska atomenergigemenskapen i enlighet med artiklarna 18.4 och 17.3 i konventionen

Följande stater är för närvarande medlemmar i Europeiska atomenergigemenskapen: Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Irland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Republiken Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland, Konungariket Sverige och Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland.

Gemenskapen förklarar att artiklarna 8–13 och artikel 14.2 och 14.3 i konventionen om fysiskt skydd av kärnämne och kärnanläggningar inte är tillämpliga på den.

Dessutom förklarar gemenskapen också, i enlighet med artikel 17.3 i den konventionen, att den endast omfattas av det skiljedomsförfarande som avses i artikel 17.2 eftersom endast stater får vara parter i mål vid Internationella domstolen.

---

| 21.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/15

---

RÅDETS BESLUT

av 10 juli 2007

om utnämning av ledamöter i rådgivande kommittén för Euratoms försörjningsbyrå

(2007/514/Euratom)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 54 andra och tredje styckena,

med beaktande av artikel X i stadgarna för Euratoms försörjningsbyrå (1), senast ändrade genom beslut 95/1/EG, Euratom, EKSG av den 1 januari 1995 (2),

med beaktande av rådets beslut av den 12 juli 2005 om utnämning av ledamöter i rådgivande kommittén för Euratoms försörjningsbyrå (3),

med beaktande av kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Mandattiden för ledamöterna i rådgivande kommittén för Euratoms försörjningsbyrå gick ut den 28 mars 2007. |
| --- | --- |

(1)

Mandattiden för ledamöterna i rådgivande kommittén för Euratoms försörjningsbyrå gick ut den 28 mars 2007.

| (2) | Kommittéledamöter bör utnämnas för perioden från och med den 29 mars 2007 till och med den 28 mars 2009 med beaktande av de kandidater som medlemsstaternas regeringar har föreslagit. |
| --- | --- |

(2)

Kommittéledamöter bör utnämnas för perioden från och med den 29 mars 2007 till och med den 28 mars 2009 med beaktande av de kandidater som medlemsstaternas regeringar har föreslagit.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Följande personer utnämns till ledamöter i rådgivande kommittén för Euratoms försörjningsbyrå:

| Belgien (3 platser) | Théo VAN RENTERGEM
  Gérard PAULUS
  Jean VAN VLIET |
| --- | --- |
| Tjeckien (3 platser) | Miroslav ŠEDINA
  Zdeněk HUBÁČEK
  Vladimír HLAVINKA |
| Danmark (2 platser) (4) | Casper LEIHOLT |
| Tyskland (6 platser) | Walter SANDTNER
  Thomas LEHLE
  Joachim OHNEMUS
  Kurt SCHREIBER
  Klaus TÄGDER
  Gerhard HOTTENROTT |
| Estland (1 plats) | Merle LUST |
| Grekland (3 platser) | Konstantinos POTIRIADIS
  Ioannis G. KOLLAS
  Anastasia SAVVIDOU |
| Spanien (5 platser) | Rafael MÁRQUEZ OSORIO
  José Manuel REDONDO
  Maria Jesús ONEGA
  Germán GARCÍA-CALDERÓN
  Eduardo GONZÁLEZ |
| Frankrike (6 platser) | Thierry ARNOLD
  Louis-François DURRET
  Marie-Claire GUYADER
  Caroline JORANT
  Jeanne MARCUCCI
  Jean-Luc SALANAVE |
| Irland (1 plats) | Patrick Terence SHERIDAN |
| Italien (6 platser) | Ugo BOLLETTINI
  Raffaele DI SAPIA
  Angelo PAPA
  Roberto RANIERI
  Giuseppe SEDDA
  Paolo VENDITTI |
| Cypern (1 plats) | Panicos DEMETRIADES |
| Lettland (1 plats) | Andrejs SALMIŅŠ |
| Litauen (1 plats) | Donaldas JASULAITIS |
| Ungern (3 platser) | Kristóf HORVÁTH
  Attila NAGY
  Ágnes Bajor SZÉLNÉ |
| Nederländerna (3 platser) | Jan WIEMAN
  Huub RAKHORST
  Marlies HOEDEMAKERS |
| Österrike (2 platser) | Andres MOLIN
  Christine GÖSTL |
| Polen (5 platser) (5) | Grzegorz KRZYSZTOSZEK
  Elżbieta WRÓBLEWSKA
  Jacek Tadeusz KANIEWSKI |
| Portugal (3 platser) (6) | José Joaquim GONÇALVES MARQUES
  Luís José RODRIGUES DA COSTA |
| Slovenien (1 plats) | Ivo NOVAK |
| Slovakien (2 platser) | Marián NANIAŠ
  Eduard ĎURČEK |
| Finland (2 platser) | Riku Eino Juhani HUTTUNEN
  Tuula Inkeri PURRA |
| Sverige (3 platser) | Sven-Olov ERICSON
  Ali ETEMAD
  Sven NORDLÖF |
| Förenade kungariket (6 platser) | Megan PRESTON
  David POWELL
  Mark ELLIOTT
  John LUKE
  Martin OLIVA
  Louise ROBSON |
| Rumänien (4 platser) | Dragos Paul POPESCU
  Razvan Eugen NICOLESCU
  Tudor LAVRIC
  Elena POPESCU |
| Bulgarien (2 platser) | Mitko YANKOV
  Katerina KOSTADINOVA |

Belgien (3 platser)

Théo VAN RENTERGEM

Gérard PAULUS

Jean VAN VLIET

Tjeckien (3 platser)

Miroslav ŠEDINA

Zdeněk HUBÁČEK

Vladimír HLAVINKA

Danmark (2 platser) (4)

Casper LEIHOLT

Tyskland (6 platser)

Walter SANDTNER

Thomas LEHLE

Joachim OHNEMUS

Kurt SCHREIBER

Klaus TÄGDER

Gerhard HOTTENROTT

Estland (1 plats)

Merle LUST

Grekland (3 platser)

Konstantinos POTIRIADIS

Ioannis G. KOLLAS

Anastasia SAVVIDOU

Spanien (5 platser)

Rafael MÁRQUEZ OSORIO

José Manuel REDONDO

Maria Jesús ONEGA

Germán GARCÍA-CALDERÓN

Eduardo GONZÁLEZ

Frankrike (6 platser)

Thierry ARNOLD

Louis-François DURRET

Marie-Claire GUYADER

Caroline JORANT

Jeanne MARCUCCI

Jean-Luc SALANAVE

Irland (1 plats)

Patrick Terence SHERIDAN

Italien (6 platser)

Ugo BOLLETTINI

Raffaele DI SAPIA

Angelo PAPA

Roberto RANIERI

Giuseppe SEDDA

Paolo VENDITTI

Cypern (1 plats)

Panicos DEMETRIADES

Lettland (1 plats)

Andrejs SALMIŅŠ

Litauen (1 plats)

Donaldas JASULAITIS

Ungern (3 platser)

Kristóf HORVÁTH

Attila NAGY

Ágnes Bajor SZÉLNÉ

Nederländerna (3 platser)

Jan WIEMAN

Huub RAKHORST

Marlies HOEDEMAKERS

Österrike (2 platser)

Andres MOLIN

Christine GÖSTL

Polen (5 platser) (5)

Grzegorz KRZYSZTOSZEK

Elżbieta WRÓBLEWSKA

Jacek Tadeusz KANIEWSKI

Portugal (3 platser) (6)

José Joaquim GONÇALVES MARQUES

Luís José RODRIGUES DA COSTA

Slovenien (1 plats)

Ivo NOVAK

Slovakien (2 platser)

Marián NANIAŠ

Eduard ĎURČEK

Finland (2 platser)

Riku Eino Juhani HUTTUNEN

Tuula Inkeri PURRA

Sverige (3 platser)

Sven-Olov ERICSON

Ali ETEMAD

Sven NORDLÖF

Förenade kungariket (6 platser)

Megan PRESTON

David POWELL

Mark ELLIOTT

John LUKE

Martin OLIVA

Louise ROBSON

Rumänien (4 platser)

Dragos Paul POPESCU

Razvan Eugen NICOLESCU

Tudor LAVRIC

Elena POPESCU

Bulgarien (2 platser)

Mitko YANKOV

Katerina KOSTADINOVA

Utfärdat i Bryssel den 10 juli 2007.

På rådets vägnar

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

Ordförande

---

(1)  EGT 27, 6.12.1958, s. 534/58.

1

(2)  EGT L 1, 1.1.1995, s. 1.

2

(3)  EUT C 178, 20.7.2005, s. 1.

3

(4)  En plats är för närvarande vakant.

4

(5)  Två platser är för närvarande vakanta.

5

(6)  En plats är för närvarande vakant.

6

---

Kommissionen

| 21.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/18

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 mars 2007

om den åtgärd som Tyskland har vidtagit till förmån för Bavaria Film GmbH – C 51/2003 (f.d. NN 57/2003)

[delgivet med nr K(2007) 1170]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2007/515/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) samt med hänsyn till dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Efter klagomål om ett påstått statligt stöd till Bavaria Film GmbH (nedan kallat ”BAV”) inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande den 23 juli 2003. Tyskland inkom med synpunkter den 20 oktober 2003. Inga synpunkter inkom från konkurrenter eller övriga berörda parter. Den 3 maj 2005 begärde kommissionen ytterligare information, som Tyskland inkom med den 1 juli 2005. Som en uppföljning till ett möte den 12 oktober 2005 inkom Tyskland med ytterligare information den 9 november 2006 och den 21 november 2006. |
| --- | --- |

(1)

Efter klagomål om ett påstått statligt stöd till Bavaria Film GmbH (nedan kallat ”BAV”) inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande den 23 juli 2003. Tyskland inkom med synpunkter den 20 oktober 2003. Inga synpunkter inkom från konkurrenter eller övriga berörda parter. Den 3 maj 2005 begärde kommissionen ytterligare information, som Tyskland inkom med den 1 juli 2005. Som en uppföljning till ett möte den 12 oktober 2005 inkom Tyskland med ytterligare information den 9 november 2006 och den 21 november 2006.

2.   BESKRIVNING AV DEN URSPRUNGLIGA ÅTGÄRDEN

2.1   Inledning

| (2) | År 1999 inleddes arbetet med att bygga en filmstudio utrustad med den allra senaste tekniken (nedan kallad ”studion”) på ett markområde ägt av BAV. På detta område beläget i delstaten Bayern ligger BAV:s säte, filmstaden Geiselgasteig. BAV är ett privaträttsligt filmproduktionsbolag (2). |
| --- | --- |

(2)

År 1999 inleddes arbetet med att bygga en filmstudio utrustad med den allra senaste tekniken (nedan kallad ”studion”) på ett markområde ägt av BAV. På detta område beläget i delstaten Bayern ligger BAV:s säte, filmstaden Geiselgasteig. BAV är ett privaträttsligt filmproduktionsbolag (2).

2.2   Investeraren – specialföretaget BFH

| (3) | Ovannämnda investering gjordes via specialföretaget Bayerische Filmhallen GmbH (nedan kallat ”BFH”). |
| --- | --- |

(3)

Ovannämnda investering gjordes via specialföretaget Bayerische Filmhallen GmbH (nedan kallat ”BFH”).

| (4) | BFH:s aktiekapital uppgår till 50 000 EUR. Aktieägare är LfA Förderbank Bayern (nedan kallat ”LfA”) (49 %), privatpersonen Lothar Wedel (3) (21 %) och BAV (30 %). Det nominella värdet av BAV:s andel är alltså 15 000 EUR. LfA:s och BAV:s andelar beräknades enligt deras respektive bidrag till grundandet av BFH. |
| --- | --- |

(4)

BFH:s aktiekapital uppgår till 50 000 EUR. Aktieägare är LfA Förderbank Bayern (nedan kallat ”LfA”) (49 %), privatpersonen Lothar Wedel (3) (21 %) och BAV (30 %). Det nominella värdet av BAV:s andel är alltså 15 000 EUR. LfA:s och BAV:s andelar beräknades enligt deras respektive bidrag till grundandet av BFH.

2.3   Finansieringsvillkor

| (5) | Vid sidan av kapitaltillskottet gav LfA BFH ett bidrag i storleksordningen 3,8 miljoner EUR och ett lån (som senare omvandlades till ett bidrag) för att täcka det tillfälliga finansieringsbehovet på 3,1 miljoner EUR (4). Beloppet på sammanlagt 6,9 miljoner EUR var avsett att finansiera den totala kostnaden för uppförandet av den nya studion. |
| --- | --- |

(5)

Vid sidan av kapitaltillskottet gav LfA BFH ett bidrag i storleksordningen 3,8 miljoner EUR och ett lån (som senare omvandlades till ett bidrag) för att täcka det tillfälliga finansieringsbehovet på 3,1 miljoner EUR (4). Beloppet på sammanlagt 6,9 miljoner EUR var avsett att finansiera den totala kostnaden för uppförandet av den nya studion.

| (6) | Vid sidan av kapitaltillskottet på 15 000 EUR överlät BAV kostnadsfritt nyttjanderätten till fastigheten på vilken studion skulle uppföras på BFH under 25 år. Vid utgången av 25-årsperioden skulle äganderätten till BFH:s nya byggnad inklusive den fasta inredningen kostnadsfritt överlåtas till BAV. |
| --- | --- |

(6)

Vid sidan av kapitaltillskottet på 15 000 EUR överlät BAV kostnadsfritt nyttjanderätten till fastigheten på vilken studion skulle uppföras på BFH under 25 år. Vid utgången av 25-årsperioden skulle äganderätten till BFH:s nya byggnad inklusive den fasta inredningen kostnadsfritt överlåtas till BAV.

| (7) | BAV förvaltar produktionslokalerna åt BFH. Enligt avtalet om verksamhetsskötseln (Geschäftsbesorgungsvertrag) beräknades inkomsterna från uthyrningen av studion under de första tre åren, från oktober 1999 till oktober 2002), på följande sätt:






  a) | BAV garanterade BFH hyresintäkter på omkring 300 000 DEM (153 000 EUR) om året. |
| --- | --- | --- |

(7)

BAV förvaltar produktionslokalerna åt BFH. Enligt avtalet om verksamhetsskötseln (Geschäftsbesorgungsvertrag) beräknades inkomsterna från uthyrningen av studion under de första tre åren, från oktober 1999 till oktober 2002), på följande sätt:

a)

BAV garanterade BFH hyresintäkter på omkring 300 000 DEM (153 000 EUR) om året.

| b) | Hyresintäkten på omkring 300 000 DEM (153 000 EUR) och 500 000 DEM (256 000 EUR) behölls av BAV som ersättning för reparations-, underhålls-, försäkrings- och marknadsföringskostnader. |
| --- | --- |

b)

Hyresintäkten på omkring 300 000 DEM (153 000 EUR) och 500 000 DEM (256 000 EUR) behölls av BAV som ersättning för reparations-, underhålls-, försäkrings- och marknadsföringskostnader.

| c) | Eventuella intäkter som översteg 500 000 DEM skulle delas upp mellan BAV och BFH (5).
  Av tabell 1 framgår de faktiska intäkterna från uthyrningen av den nya studion under de första tre åren samt deras fördelning.
  Tabell 1
  Inkomster och utgifter 1999–2002









  (EUR) |
| --- | --- |
| | Från och med oktober 1999 | 2000 | 2001 | T.o.m. september 2002 |
| Hyresintäkt | 61 000 | 333 000 | 250 000 | 174 000 |
| Garanterad hyra till BFH | 38 000 | 153 000 | 153 000 | 115 000 |
| Återstående inkomst, varav: | 23 000 | 180 000 | 97 000 | 59 000 |
| — | Schablonersättning till BAV |

c)

Eventuella intäkter som översteg 500 000 DEM skulle delas upp mellan BAV och BFH (5).

Av tabell 1 framgår de faktiska intäkterna från uthyrningen av den nya studion under de första tre åren samt deras fördelning.

Tabell 1

Inkomster och utgifter 1999–2002

(EUR)

Från och med oktober 1999

2000

2001

T.o.m. september 2002

Hyresintäkt

61 000

333 000

250 000

174 000

Garanterad hyra till BFH

38 000

153 000

153 000

115 000

Återstående inkomst, varav:

23 000

180 000

97 000

59 000

—

Schablonersättning till BAV

23 000

103 000

97 000

59 000

| — | Överskott fördelat mellan BAV och BFH |
| --- | --- |

—

Överskott fördelat mellan BAV och BFH

77 000 varav:

| — | 39 000 BFH |
| --- | --- |

—

39 000 BFH

| — | 38 000 BAV |
| --- | --- |

—

38 000 BAV

Totalt BFH

38 000

192 000

153 000

115 000

Totalt BAV

23 000

141 000

97 000

59 000

därav direkta kostnader för reparationer, underhåll, vatten, el, uppvärmning osv. (6)

7 000

53 000

66 000

52 000

| (8) | Efter den treåriga inledningsfasen, dvs. med början det fjärde året, i oktober 2002, skulle enligt avtalet om verksamhetsskötseln hyresintäkterna från den ny studion, med avdrag för reparations-, underhålls-, försäkrings- och marknadsföringskostnaderna, fördelas mellan aktieägarna i proportion till deras innehav i BHF (7).
  Av tabell 2 framgår de faktiska intäkterna från uthyrningen av den nya studion mellan 2002 och 2005 samt deras fördelning.
  Tabell 2
  Inkomster och utgifter 2002–2005









  (EUR) |
| --- | --- |
| | efter oktober 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Inkomst | 31 000 | 252 000 | 258 000 | 181 000 |
| Reparations- och underhållskostn. (faktiska kostnader för BAV) | 10 000 | 18 000 | 42 000 | 31 000 |
| Schablonutgifter för säkerhet (BAV) | 3 000 | 13 000 | 13 000 | 13 000 |
| Schablonutgifter för marknadsföring (BAV) | 12 000 | 48 000 | 48 000 | 48 000 |
| Efter avdrag för kostnader fördelar sig den återstående behållningen enligt följande: |
| 70 % av den återstående intäkten (BFH) | 4 000 | 121 000 | 109 000 | 62 000 |
| 30 % av den återstående intäkten (BAV) | 2 000 | 52 000 | 46 000 | 27 000 |
| Totalt BAV | 17 000 | 113 000 | 107 000 | 85 000 |

(8)

Efter den treåriga inledningsfasen, dvs. med början det fjärde året, i oktober 2002, skulle enligt avtalet om verksamhetsskötseln hyresintäkterna från den ny studion, med avdrag för reparations-, underhålls-, försäkrings- och marknadsföringskostnaderna, fördelas mellan aktieägarna i proportion till deras innehav i BHF (7).

Av tabell 2 framgår de faktiska intäkterna från uthyrningen av den nya studion mellan 2002 och 2005 samt deras fördelning.

Tabell 2

Inkomster och utgifter 2002–2005

(EUR)

efter oktober 2002

2003

2004

2005

Inkomst

31 000

252 000

258 000

181 000

Reparations- och underhållskostn. (faktiska kostnader för BAV)

10 000

18 000

42 000

31 000

Schablonutgifter för säkerhet (BAV)

3 000

13 000

13 000

13 000

Schablonutgifter för marknadsföring (BAV)

12 000

48 000

48 000

48 000

Efter avdrag för kostnader fördelar sig den återstående behållningen enligt följande:

70 % av den återstående intäkten (BFH)

4 000

121 000

109 000

62 000

30 % av den återstående intäkten (BAV)

2 000

52 000

46 000

27 000

Totalt BAV

17 000

113 000

107 000

85 000

3.   INLEDANDE AV FÖRFARANDET

| (9) | I inledningen av förfarandet ansåg kommissionen, med hänsyn till villkoren för de olika aktieägarnas investeringar i BFH, att LfA:s investering kunde likställas med ett stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, och ställde sig tvivlande till om finansieringen var förenlig med den inre marknaden. Kommissionen ställde sig i synnerhet tvivlande till om LfA:s aktieinnehav i BFH var förenligt med principen om privata investeringar i marknadsekonomin, eftersom BAV och LfA inte investerade i BFH på lika villkor. I praktiken erhöll LfA 70 % av BFH:s aktiekapital via en investering på 6,9 miljoner EUR och förvärvet av BFH:s innehav, medan BAV erhållit en andel på 30 % via 15 000 EUR och nyttjanderätten av marken under 25 år, vilken uppskattas till ungefär 3 miljoner EUR. |
| --- | --- |

(9)

I inledningen av förfarandet ansåg kommissionen, med hänsyn till villkoren för de olika aktieägarnas investeringar i BFH, att LfA:s investering kunde likställas med ett stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, och ställde sig tvivlande till om finansieringen var förenlig med den inre marknaden. Kommissionen ställde sig i synnerhet tvivlande till om LfA:s aktieinnehav i BFH var förenligt med principen om privata investeringar i marknadsekonomin, eftersom BAV och LfA inte investerade i BFH på lika villkor. I praktiken erhöll LfA 70 % av BFH:s aktiekapital via en investering på 6,9 miljoner EUR och förvärvet av BFH:s innehav, medan BAV erhållit en andel på 30 % via 15 000 EUR och nyttjanderätten av marken under 25 år, vilken uppskattas till ungefär 3 miljoner EUR.

| (10) | EUR. I beslutet att inleda förfarandet framförde kommissionen argumentet att LfA är en statlig bank och att dess investering som finansieras med statliga medel kan utgöra ett stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(10)

EUR. I beslutet att inleda förfarandet framförde kommissionen argumentet att LfA är en statlig bank och att dess investering som finansieras med statliga medel kan utgöra ett stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden.

4.   KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

| (11) | Tyskland anser i huvudsak att något statligt stöd inte föreligger, eftersom det handlar om en infrastrukturinvestering och ingen fördel uppstår för något bestämt företag. Även det hade rört sig om ett statligt stöd, skulle det enligt Tysklands uppfattning falla under den s.k. kulturella undantagsbestämmelsen i artikel 87.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(11)

Tyskland anser i huvudsak att något statligt stöd inte föreligger, eftersom det handlar om en infrastrukturinvestering och ingen fördel uppstår för något bestämt företag. Även det hade rört sig om ett statligt stöd, skulle det enligt Tysklands uppfattning falla under den s.k. kulturella undantagsbestämmelsen i artikel 87.3 i EG-fördraget.

| (12) | Studion hyrs ut för filmproduktion. Enligt Tyskland gäller för uthyrningen av studion samma villkor för alla parter, alltså även för BAV och dess dotterbolag. Detta fastställdes även i avtalet om verksamhetsskötseln (Geschäftsbesorgungsvertrag), som reglerar hur BAV skall förvalta anläggningen och driva studion. Enligt Tyskland åtnjuter därför BAV ingen förmånlig behandling. |
| --- | --- |

(12)

Studion hyrs ut för filmproduktion. Enligt Tyskland gäller för uthyrningen av studion samma villkor för alla parter, alltså även för BAV och dess dotterbolag. Detta fastställdes även i avtalet om verksamhetsskötseln (Geschäftsbesorgungsvertrag), som reglerar hur BAV skall förvalta anläggningen och driva studion. Enligt Tyskland åtnjuter därför BAV ingen förmånlig behandling.

| (13) | Tyskland översände en förteckning över de filmer som producerats i studion, av vilken det framgår att över två tredjedelar av dessa filmer producerades av företag som inte hade någon koppling till BAV (8). |
| --- | --- |

(13)

Tyskland översände en förteckning över de filmer som producerats i studion, av vilken det framgår att över två tredjedelar av dessa filmer producerades av företag som inte hade någon koppling till BAV (8).

| (14) | Som bevis för att varken BAV eller någon annat företag som utnyttjade produktionsanläggningen gavs förmånlig behandling översände Tyskland 2005 en hyresprislista med hyror för 25 filmstudior (med storlekar på mellan 748 m2 och 4 225 m2), bl.a. i Tyskland, Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Storbritannien och Italien. Hyrorna varierade mellan 0,27 EUR/m2 (Italien) och 4,34 EUR/m2 (Storbritannien). Under 2005 uppgick hyran för BFH:s nya studio på 3 060 m2 till 1,02 EUR/m2. Detta pris måste alla företag som utnyttjade studion betala, även BAV. |
| --- | --- |

(14)

Som bevis för att varken BAV eller någon annat företag som utnyttjade produktionsanläggningen gavs förmånlig behandling översände Tyskland 2005 en hyresprislista med hyror för 25 filmstudior (med storlekar på mellan 748 m2 och 4 225 m2), bl.a. i Tyskland, Tjeckien, Slovakien, Bulgarien, Storbritannien och Italien. Hyrorna varierade mellan 0,27 EUR/m2 (Italien) och 4,34 EUR/m2 (Storbritannien). Under 2005 uppgick hyran för BFH:s nya studio på 3 060 m2 till 1,02 EUR/m2. Detta pris måste alla företag som utnyttjade studion betala, även BAV.

5.   FÖRÄNDRINGAR UNDER FÖRFARANDETS GÅNG

| (15) | För att undanröja varje tvivel om att statligt stöd förekommer och för att göra förfarandet öppet för insyn, föreslog Tyskland efter det att förfarandet inletts följande ändringar (nedan kallade ”nya tillvägagångssätt”):






  a) | LfA blir ensam ägare i BFH. Den övertar BAV:s andelar på 30 % till deras värde av totalt 15 000 EUR. I sammanhanget bör noteras att det i BFH:s bolagsordning föreskrivs att den andra delägarens (de andra delägarnas) andelar skall säljas till nominellt värde (ursprungligt värde). LfA övertar dessutom de övriga andelarna på 21 % (9); |
| --- | --- | --- |

(15)

För att undanröja varje tvivel om att statligt stöd förekommer och för att göra förfarandet öppet för insyn, föreslog Tyskland efter det att förfarandet inletts följande ändringar (nedan kallade ”nya tillvägagångssätt”):

a)

LfA blir ensam ägare i BFH. Den övertar BAV:s andelar på 30 % till deras värde av totalt 15 000 EUR. I sammanhanget bör noteras att det i BFH:s bolagsordning föreskrivs att den andra delägarens (de andra delägarnas) andelar skall säljas till nominellt värde (ursprungligt värde). LfA övertar dessutom de övriga andelarna på 21 % (9);

| b) | BAV avstår från sin ursprungliga andel i vinsten på 30 % motsvarande dess innehav i företaget, och ansvarar endast för skötseln av verksamheten i den nya studion. BAV kommer att begära ersättning av BFH årligen för de faktiska kostnaderna för att sköta verksamheten. För 2006 uppskattades de till 106 405 EUR, och de kommer att granskas av en oberoende expert.
  Tabell 3
  Kostnader för skötsel av verksamheten 2006







  (EUR) |
| --- | --- |
| Kostnadskategorier | Förklarande not: | Kostnader 2006 |
| Tjänster avseende markområdet och byggnaderna: Rengöring, vinterunderhåll, grönytor, underhålls- och reparationsarbete, avfallshantering m.m. | Till grund för beräkningen ligger en fastighets- och byggnadsandel på 6 %. Jämförbara anbud ligger på samma nivå. | 21 539,29 |
| Kommersiell ledning, t.ex. fakturering och utarbetande av kontrakt | 2 timmar i veckan à 40 EUR | 4 160 |
| Fastighetsförvaltning | 1 timme i veckan à 40 EUR | 2 080 |
| Brandskydd, säkerhetstjänster, alarmsystem, test av brandutrustning | BAV är skyldigt enligt lag att inrätta ett eget brandskydd. Kostnaderna för detta uppgår till totalt 1 miljon EUR om året. | 50 906,13 |
| Marknadsföring, distribution, tjänster, inkl. sekreterartjänster, värvning av nya kunder, marknadsföring, uppställning av budget, projektledning, tillverkningskontroll osv. | Totalkostnad för avdelningen: 175 000 EUR
  Sekreterartjänster: 200 EUR i månaden;
  Samordning av distributionen: 100 EUR i månaden;
  Samordning av marknadsföringen: 100 EUR i månaden;
  Marknadsföringsaktiviteter: 400 EUR i månaden;
  Kundvård av stamkunder: 200 EUR i månaden;
  Värvning av nya kunder i Tyskland: 200 EUR i månaden;
  Värvning av nya kunder utanför Tyskland: 100 EUR i månaden;
  Uppställning av budgeten: 100 EUR i månaden;
  Tillverkningskontroll: 200 EUR i månaden;
  Projektledning: 150 EUR i månaden;
  Handläggningen av klagomål: 200 EUR i månaden;
  analys av konkurrenter: 100 EUR i månaden. | 25 800 |
| Press: pressmeddelanden, pressbevakning, Intra- och Internet osv. | 2 timmar i veckan à 40 EUR | 960 |
| Bokföring | 2 timmar i veckan à 40 EUR | 960 |
| | | 106 405,42 |

b)

BAV avstår från sin ursprungliga andel i vinsten på 30 % motsvarande dess innehav i företaget, och ansvarar endast för skötseln av verksamheten i den nya studion. BAV kommer att begära ersättning av BFH årligen för de faktiska kostnaderna för att sköta verksamheten. För 2006 uppskattades de till 106 405 EUR, och de kommer att granskas av en oberoende expert.

Tabell 3

Kostnader för skötsel av verksamheten 2006

(EUR)

Kostnadskategorier

Förklarande not:

Kostnader 2006

Tjänster avseende markområdet och byggnaderna: Rengöring, vinterunderhåll, grönytor, underhålls- och reparationsarbete, avfallshantering m.m.

Till grund för beräkningen ligger en fastighets- och byggnadsandel på 6 %. Jämförbara anbud ligger på samma nivå.

21 539,29

Kommersiell ledning, t.ex. fakturering och utarbetande av kontrakt

2 timmar i veckan à 40 EUR

4 160

Fastighetsförvaltning

1 timme i veckan à 40 EUR

2 080

Brandskydd, säkerhetstjänster, alarmsystem, test av brandutrustning

BAV är skyldigt enligt lag att inrätta ett eget brandskydd. Kostnaderna för detta uppgår till totalt 1 miljon EUR om året.

50 906,13

Marknadsföring, distribution, tjänster, inkl. sekreterartjänster, värvning av nya kunder, marknadsföring, uppställning av budget, projektledning, tillverkningskontroll osv.

Totalkostnad för avdelningen: 175 000 EUR

Sekreterartjänster: 200 EUR i månaden;

Samordning av distributionen: 100 EUR i månaden;

Samordning av marknadsföringen: 100 EUR i månaden;

Marknadsföringsaktiviteter: 400 EUR i månaden;

Kundvård av stamkunder: 200 EUR i månaden;

Värvning av nya kunder i Tyskland: 200 EUR i månaden;

Värvning av nya kunder utanför Tyskland: 100 EUR i månaden;

Uppställning av budgeten: 100 EUR i månaden;

Tillverkningskontroll: 200 EUR i månaden;

Projektledning: 150 EUR i månaden;

Handläggningen av klagomål: 200 EUR i månaden;

analys av konkurrenter: 100 EUR i månaden.

25 800

Press: pressmeddelanden, pressbevakning, Intra- och Internet osv.

2 timmar i veckan à 40 EUR

960

Bokföring

2 timmar i veckan à 40 EUR

960

106 405,42

| c) | BFH förbinder sig att betala en marknadsmässig ersättning för överlåtelsen av marken. Denna uppgår enligt marknadspraxis till 5 % av markens värde, som i januari 2006 av en oberoende expert värderades till 3 670 000 EUR. Ersättningen för nyttjanderätten fastställdes följaktligen till 183 500 EUR plus mervärdesskatt om året. Priset knyts till konsumentprisindex. BFH kommer inte att betala ersättningen månadsvis, utan beviljas anstånd med betalningen, varvid räntan fastställs till basräntan plus 4 %. |
| --- | --- |

c)

BFH förbinder sig att betala en marknadsmässig ersättning för överlåtelsen av marken. Denna uppgår enligt marknadspraxis till 5 % av markens värde, som i januari 2006 av en oberoende expert värderades till 3 670 000 EUR. Ersättningen för nyttjanderätten fastställdes följaktligen till 183 500 EUR plus mervärdesskatt om året. Priset knyts till konsumentprisindex. BFH kommer inte att betala ersättningen månadsvis, utan beviljas anstånd med betalningen, varvid räntan fastställs till basräntan plus 4 %.

| d) | En oberoende expert kommer att värdera den nya studions marknadspris 2024. För övertagandet av den nya studion kommer BAV att betala BFH detta marknadspris, från vilket BAV har rätt att dra av totalbeloppet av den ersättning för nyttjanderätten som BFH fått anstånd med plus ränta. Om studions värde överstiger den upplupna arrendefordran, kommer BAV att betala mellanskillnaden till BFH (LfA). |
| --- | --- |

d)

En oberoende expert kommer att värdera den nya studions marknadspris 2024. För övertagandet av den nya studion kommer BAV att betala BFH detta marknadspris, från vilket BAV har rätt att dra av totalbeloppet av den ersättning för nyttjanderätten som BFH fått anstånd med plus ränta. Om studions värde överstiger den upplupna arrendefordran, kommer BAV att betala mellanskillnaden till BFH (LfA).

6.   BEDÖMNING

| (16) | Den ursprungliga åtgärden som granskades var LfA:s investering på omkring 6,9 miljoner EUR i den nya studion och aktieinnehav i BFH. |
| --- | --- |

(16)

Den ursprungliga åtgärden som granskades var LfA:s investering på omkring 6,9 miljoner EUR i den nya studion och aktieinnehav i BFH.

| (17) | Såsom angavs i beslutet att inleda förfarandet, kan det röra sig om ett statligt stöd till förmån för BAV i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.






  a) | LfA är en statlig bank, vars åtgärder och beslut delstaten Bayern ansvarar för. Därmed togs statliga medel i anspråk. |
| --- | --- | --- |

(17)

Såsom angavs i beslutet att inleda förfarandet, kan det röra sig om ett statligt stöd till förmån för BAV i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

a)

LfA är en statlig bank, vars åtgärder och beslut delstaten Bayern ansvarar för. Därmed togs statliga medel i anspråk.

| b) | LfA:s investering kan ha gett BAV ekonomiska fördelar genom en möjlig överkompensation för kostnaderna för verksamhetsskötseln, eventuella fördelar vid förvärvet av BFH:s andel till omotiverat fördelaktiga villkor jämfört med LfA:s villkor, den villkorslösa överlåtelsen av studion efter 25 år och, slutligen, förmånligt företräde till och låga hyreskostnader för studion, som BAV under normala marknadsbetingelser inte skulle ha erbjudits. |
| --- | --- |

b)

LfA:s investering kan ha gett BAV ekonomiska fördelar genom en möjlig överkompensation för kostnaderna för verksamhetsskötseln, eventuella fördelar vid förvärvet av BFH:s andel till omotiverat fördelaktiga villkor jämfört med LfA:s villkor, den villkorslösa överlåtelsen av studion efter 25 år och, slutligen, förmånligt företräde till och låga hyreskostnader för studion, som BAV under normala marknadsbetingelser inte skulle ha erbjudits.

| c) | Eftersom fördelarna selektivt avsåg BAV och inte övriga konkurrenter, kan LfA:s investering ha snedvridit konkurrensen. |
| --- | --- |

c)

Eftersom fördelarna selektivt avsåg BAV och inte övriga konkurrenter, kan LfA:s investering ha snedvridit konkurrensen.

| d) | Eftersom BAV konkurrerar med andra företag på den internationella marknaden, kan verksamheten i nya studion dessutom inverka negativt på handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

Eftersom BAV konkurrerar med andra företag på den internationella marknaden, kan verksamheten i nya studion dessutom inverka negativt på handeln mellan medlemsstaterna.

6.1   Förekomst av stöd – Effekterna av det nya tillvägagångssättet

6.1.1   Perspektiv framåt

| (18) | Tyskland har förberett alla ändringar som behövs för det nya tillvägagångssättet och undanröjt alla eventuella tidigare och framtida stödinslag samt förbundit sig att använda det tillvägagångssättet så snart kommissionen fattar sitt beslut. |
| --- | --- |

(18)

Tyskland har förberett alla ändringar som behövs för det nya tillvägagångssättet och undanröjt alla eventuella tidigare och framtida stödinslag samt förbundit sig att använda det tillvägagångssättet så snart kommissionen fattar sitt beslut.

| (19) | LfA kommer att köpa BAV:s 30-procentiga andel i BFH för 15 000 EUR. Detta pris togs upp i BFH:s bolagsordning och motsvarar exakt det pris som BAV ursprungligen betalade för sina andelar. BAV får vid försäljningen av BFH-andelarna inte några fördelar som kan betraktats som stöd. LfA kommer att äga 100 % av andelarna och följaktligen få 100 % av BFH-vinsterna. |
| --- | --- |

(19)

LfA kommer att köpa BAV:s 30-procentiga andel i BFH för 15 000 EUR. Detta pris togs upp i BFH:s bolagsordning och motsvarar exakt det pris som BAV ursprungligen betalade för sina andelar. BAV får vid försäljningen av BFH-andelarna inte några fördelar som kan betraktats som stöd. LfA kommer att äga 100 % av andelarna och följaktligen få 100 % av BFH-vinsterna.

| (20) | I framtiden kommer BAV årligen att fakturera BFH för kostnader för verksamhetsskötsel utifrån de ”faktiska utgifterna”. Enligt de uppgifter som Tyskland i november 2006 lämnade uppgick de årliga kostnaderna 2006 till 106 405 EUR. De faktiska kostnaderna beräknas och faktureras årligen och granskas av en oberoende expert. Det kommer att säkerställas att BAV endast betalar för faktiska tjänster, varför all överkompensation är utesluten. Därmed uppstår inte någon fördel för BAV i form av överdrivna kompensationsbetalningar för förvaltningen som skulle motsvara ett stöd. |
| --- | --- |

(20)

I framtiden kommer BAV årligen att fakturera BFH för kostnader för verksamhetsskötsel utifrån de ”faktiska utgifterna”. Enligt de uppgifter som Tyskland i november 2006 lämnade uppgick de årliga kostnaderna 2006 till 106 405 EUR. De faktiska kostnaderna beräknas och faktureras årligen och granskas av en oberoende expert. Det kommer att säkerställas att BAV endast betalar för faktiska tjänster, varför all överkompensation är utesluten. Därmed uppstår inte någon fördel för BAV i form av överdrivna kompensationsbetalningar för förvaltningen som skulle motsvara ett stöd.

| (21) | Fram till 2024 skall BFH betala BAV ett marknadsmässigt arrende för marken. Arrendet uppgår till 5 % av det marknadsvärde som uppskattats av en oavhängig expert (10). Det kan såtillvida betraktas som ett marknadsmässigt arrende eftersom det garanterar BAV en lämplig avkastning för marken. BFH kommer dock inte månatligen att betala arrendet kontant utan kommer att beviljas uppskov med ersättningen för nyttjanderätten i form av en fordran med ränta (11). Detta kommer att säkerställas att BAV endast betalar för nyttjandet av marken, vilket utesluter en överkompensation. |
| --- | --- |

(21)

Fram till 2024 skall BFH betala BAV ett marknadsmässigt arrende för marken. Arrendet uppgår till 5 % av det marknadsvärde som uppskattats av en oavhängig expert (10). Det kan såtillvida betraktas som ett marknadsmässigt arrende eftersom det garanterar BAV en lämplig avkastning för marken. BFH kommer dock inte månatligen att betala arrendet kontant utan kommer att beviljas uppskov med ersättningen för nyttjanderätten i form av en fordran med ränta (11). Detta kommer att säkerställas att BAV endast betalar för nyttjandet av marken, vilket utesluter en överkompensation.

| (22) | År 2024, när 25 år förflutit kommer marknadsvärdet för den nya studion att bestämmas av en oberoende expert. BAV kan då förvärva BFH:s nya studio för detta pris och om så behövs kvitta det mot den upplupna arrendefordran plus ränta. Om marknadsvärdet på marken 2024 överstiger den upplupna fordran gentemot BAV kommer BAV att betala mellanskillnaden. Följaktligen kan det uteslutas att BAV åtnjuter någon som helst förmån vid förvärvet av studion. Det kan därmed fastslås att det nya tillvägagångssättet erbjuder en garanti för att BAV i framtiden inte tilldelas någon fördel (12) i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget genom driften av den nya studion varför något eventuellt framtida statligt stöd till förmån för BAV är uteslutet. BAV kommer att avstå från sin 30-procentiga andel och fakturera BFH för de faktiska kostnaderna för förvaltningen av den nya studion och utarrenderingen av byggnaderna. Efter 25 år kommer BAV dessutom att vara tvungen att betala gängse marknadspris vid förvärvet av produktionslokalerna. Ursprungligen var planen att ägarskapet till den nya BFH-byggnaden samt den fasta inredningen efter 25 år utan ersättning skulle övergå till BAV:s ägo. |
| --- | --- |

(22)

År 2024, när 25 år förflutit kommer marknadsvärdet för den nya studion att bestämmas av en oberoende expert. BAV kan då förvärva BFH:s nya studio för detta pris och om så behövs kvitta det mot den upplupna arrendefordran plus ränta. Om marknadsvärdet på marken 2024 överstiger den upplupna fordran gentemot BAV kommer BAV att betala mellanskillnaden. Följaktligen kan det uteslutas att BAV åtnjuter någon som helst förmån vid förvärvet av studion. Det kan därmed fastslås att det nya tillvägagångssättet erbjuder en garanti för att BAV i framtiden inte tilldelas någon fördel (12) i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget genom driften av den nya studion varför något eventuellt framtida statligt stöd till förmån för BAV är uteslutet. BAV kommer att avstå från sin 30-procentiga andel och fakturera BFH för de faktiska kostnaderna för förvaltningen av den nya studion och utarrenderingen av byggnaderna. Efter 25 år kommer BAV dessutom att vara tvungen att betala gängse marknadspris vid förvärvet av produktionslokalerna. Ursprungligen var planen att ägarskapet till den nya BFH-byggnaden samt den fasta inredningen efter 25 år utan ersättning skulle övergå till BAV:s ägo.

6.1.2   Tidigare år – Effekter av åtgärden som uppstått redan före tillämpningen av det nya tillvägagångssättet

| (23) | I tabellerna 1 och 2 återfinns de betalningar som BAV mottagit mellan 1999 och 2005. Dessa betalningar kan uppdelas i två kategorier: Ersättningen för verksamhetsskötsel och BAV:s avtalade andel av intäkterna. Dessa kan sammanfattas på följande sätt:
  Tabell 4
  Betalningar till BAV – Ersättning och vinst












  (EUR) |
| --- | --- |
| | Från och med oktober 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| A. | Totala intäkter |

(23)

I tabellerna 1 och 2 återfinns de betalningar som BAV mottagit mellan 1999 och 2005. Dessa betalningar kan uppdelas i två kategorier: Ersättningen för verksamhetsskötsel och BAV:s avtalade andel av intäkterna. Dessa kan sammanfattas på följande sätt:

Tabell 4

Betalningar till BAV – Ersättning och vinst

(EUR)

Från och med oktober 1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

A.

Totala intäkter

61 000

333 000

250 000

205 000

252 000

258 000

181 000

| B. | Garanterade betalningar till BFH |
| --- | --- |

B.

Garanterade betalningar till BFH

38 000

153 000

153 000

115 000

| C. | (till BAV betalda) driftskostnader |
| --- | --- |

C.

(till BAV betalda) driftskostnader

23 000

103 000

97 000

84 000

79 000

103 000

92 000

D.

| D. | Underhåll, vatten, el, uppvärmning etc. |
| --- | --- |

Underhåll, vatten, el, uppvärmning etc.

7 000

53 000

66 000

62 000

18 000

42 000

31 000

| E. | Säkerhet, marknadsföring, allmänna omkostnader och förvaltning |
| --- | --- |

E.

Säkerhet, marknadsföring, allmänna omkostnader och förvaltning

16 000

50 000

31 000

22 000

61 000

61 000

61 000

F= A-B-C. Vinst

0

77 000

0

6 000

173 000

155 000

89 000

G.

| G. | BFH:s vinst |
| --- | --- |

BFH:s vinst

39 000

4 200

121 100

108 500

62 300

| H. | BAV:s vinst |
| --- | --- |

H.

BAV:s vinst

38 000

1 800

51 900

46 500

26 700

Betalning till BAV totalt: I = C+ H

23 000

141 000

97 000

85 800

130 900

149 500

118 700

| (24) | De betalningar som BAV mottagit för förvaltningen av produktionslokalerna (se post C respektive de närmare uppgifterna i posterna D och E i tabell 4) avspeglar till dels de faktiska utgifterna, till dels de schablonbetalningar som på förhand fastställts i avtalet om verksamhetsskötsel. Dessa betalningar ligger till och med ”toppåren” 2000 och 2004, då betalningarna till BAV uppgick till 103 000 EUR, genomgående under det detaljerade kostnadsmål som för 2006 räknade med ett belopp på över 106 405 EUR (se tabell 3) och har inte inneburit någon otillbörlig förmån för BAV. |
| --- | --- |

(24)

De betalningar som BAV mottagit för förvaltningen av produktionslokalerna (se post C respektive de närmare uppgifterna i posterna D och E i tabell 4) avspeglar till dels de faktiska utgifterna, till dels de schablonbetalningar som på förhand fastställts i avtalet om verksamhetsskötsel. Dessa betalningar ligger till och med ”toppåren” 2000 och 2004, då betalningarna till BAV uppgick till 103 000 EUR, genomgående under det detaljerade kostnadsmål som för 2006 räknade med ett belopp på över 106 405 EUR (se tabell 3) och har inte inneburit någon otillbörlig förmån för BAV.

| (25) | BAV:s andel av intäkterna avsågs vara en kompensation för det ersättningsfria marknyttjandet. Dessa betalningar ligger under marknadspriset för utarrenderingen av marken som vid den tiden uppgick till 183 500 per år (se skäl 15). |
| --- | --- |

(25)

BAV:s andel av intäkterna avsågs vara en kompensation för det ersättningsfria marknyttjandet. Dessa betalningar ligger under marknadspriset för utarrenderingen av marken som vid den tiden uppgick till 183 500 per år (se skäl 15).

| (26) | Av tabell 4 framgår att till och med vid sammanräkningen av samtliga BAV:s intäkter (från förvaltning och vinster, se post I) ligger slutsumman för alla betalningar som BAV mottagit under perioden 1999–2005 totalt under det uppskattade marknadsvärdet för nyttjandet av marken (som vid den tiden uppgick till 183 500 EUR per år). Orsaken till detta är att planen ursprungligen var att ägarskapet till den nya BFH-byggnaden samt den fasta inredningen efter 25 år utan ersättning skall övergå till BAV, vilket skulle ha inneburit en ”ytterligare” förmån för BAV. Enligt det nya tillvägagångssättet skall dock BAV förvärva studion till ett marknadsmässigt pris. Härav följer att åtgärden under åren 1999–2005 inte gynnar BAV i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(26)

Av tabell 4 framgår att till och med vid sammanräkningen av samtliga BAV:s intäkter (från förvaltning och vinster, se post I) ligger slutsumman för alla betalningar som BAV mottagit under perioden 1999–2005 totalt under det uppskattade marknadsvärdet för nyttjandet av marken (som vid den tiden uppgick till 183 500 EUR per år). Orsaken till detta är att planen ursprungligen var att ägarskapet till den nya BFH-byggnaden samt den fasta inredningen efter 25 år utan ersättning skall övergå till BAV, vilket skulle ha inneburit en ”ytterligare” förmån för BAV. Enligt det nya tillvägagångssättet skall dock BAV förvärva studion till ett marknadsmässigt pris. Härav följer att åtgärden under åren 1999–2005 inte gynnar BAV i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (27) | Det kan följaktligen fastställas att BAV i samband med den hittillsvarande driften av den nya studion inte har mottagit något statligt stöd. |
| --- | --- |

(27)

Det kan följaktligen fastställas att BAV i samband med den hittillsvarande driften av den nya studion inte har mottagit något statligt stöd.

6.2   Eventuellt stöd i samband med användningen av studion

| (28) | Jämte eventuell överkompensation till BAV för förvaltningen av studion (se tabell 4 ovan) skulle BAV vid användningen av studion ha kunnat komma i åtnjutande av en förmånlig behandling. |
| --- | --- |

(28)

Jämte eventuell överkompensation till BAV för förvaltningen av studion (se tabell 4 ovan) skulle BAV vid användningen av studion ha kunnat komma i åtnjutande av en förmånlig behandling.

| (29) | Enligt den information som Tyskland har lämnat produceras de flesta filmerna av företag som inte har någon koppling till BAV (13). Tyskland bekräftade att BAV inte åtnjuter några privilegier i fråga om tillgången till studion. Vidare kunde alla filmproducenter utnyttja studion på samma villkor och till samma pris som BAV och kommer fortsatt att kunna detta. Kommissionen har fått försäkringar om att BAV behandlas på samma sätt som alla konkurrenter och inte åtnjöt eller åtnjuter någon förmånlig behandling, varför företaget i sin användning av den nya studion inte tilldelats eller kommer att tilldelas någon fördel i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(29)

Enligt den information som Tyskland har lämnat produceras de flesta filmerna av företag som inte har någon koppling till BAV (13). Tyskland bekräftade att BAV inte åtnjuter några privilegier i fråga om tillgången till studion. Vidare kunde alla filmproducenter utnyttja studion på samma villkor och till samma pris som BAV och kommer fortsatt att kunna detta. Kommissionen har fått försäkringar om att BAV behandlas på samma sätt som alla konkurrenter och inte åtnjöt eller åtnjuter någon förmånlig behandling, varför företaget i sin användning av den nya studion inte tilldelats eller kommer att tilldelas någon fördel i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

6.3   Det nya tillvägagångssättets förenlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi

| (30) | Vad gäller principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, som åberopas i beslutet om att inleda förfarandet, kan det fastslås att detta hade att göra med det faktum att LfA och BAV inte investerade i BFH på samma villkor, vilket ansågs vara detsamma som stöd till förmån för BAV. Det nya tillvägagångssättet åtgärdar detta problem genom att göra LfA till den enda ägaren av BFH. Enligt det nya tillvägagångssättet kommer LfA att äga 100 % av intäkterna i BFH, som kommer att fakturera marknadspriser i förhållande till alla användare av studion och företaget kommer att få hela BFH:s vinstutdelning. Säkerligen kommer LfA år 2024 att få ett marknadsmässigt pris vid avyttringen av studion. Man måste därför vid första anblick utgå ifrån att LfA:s investering i BFH står i samklang med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(30)

Vad gäller principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, som åberopas i beslutet om att inleda förfarandet, kan det fastslås att detta hade att göra med det faktum att LfA och BAV inte investerade i BFH på samma villkor, vilket ansågs vara detsamma som stöd till förmån för BAV. Det nya tillvägagångssättet åtgärdar detta problem genom att göra LfA till den enda ägaren av BFH. Enligt det nya tillvägagångssättet kommer LfA att äga 100 % av intäkterna i BFH, som kommer att fakturera marknadspriser i förhållande till alla användare av studion och företaget kommer att få hela BFH:s vinstutdelning. Säkerligen kommer LfA år 2024 att få ett marknadsmässigt pris vid avyttringen av studion. Man måste därför vid första anblick utgå ifrån att LfA:s investering i BFH står i samklang med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

7.   SLUTSATS

| (31) | På grundval av det ovan anförda fastslår kommissionen att den aktuella åtgärden i och med BAV:s nya tillvägagångssätt inte innebär någon fördel och därför inte utgör något statligt stöd till förmån för BAV i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(31)

På grundval av det ovan anförda fastslår kommissionen att den aktuella åtgärden i och med BAV:s nya tillvägagångssätt inte innebär någon fördel och därför inte utgör något statligt stöd till förmån för BAV i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I sin av Tyskland inlämnade ändrade form utgör LfA Förderbank Bayerns investering i Bayerische Filmhallen GmbH inte något statligt stöd till förmån för Bavaria Film GmbH i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 21 mars 2007.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 249, 17.10.2003, s. 2.

1

(2)  Bavaria Film har uppstått ur en filmstudio som grundades 1919 och har i dag över 30 dotterbolag och samriskföretag i Tyskland, Österrike, Italien och Tjeckien. Bavaria-koncernen är verksamt i hela världen och inom alla områden av den audiovisuella industrin. Över 50 % av aktierna i innehas av regionala offentligt radio- och TV-bolag.

2

(3)  Ursprungligen skulle LfA inneha en andel av 70 %. Av rättsliga skäl (taket för största enskilda lån enligt kreditlagstiftningen överskreds) fördes en andel på 21 % över till juristen Lothar Wedel.

3

(4)  Till skillnad mot vad som anges i beslutet att inleda förfarandet omvandlades endast en del av lånet på 3,1 milj. EUR till bidrag. På grund av kommissionens beslut att inleda förfarandet omvandlades inte den sista låneposten på 1,345 milj. EUR till ett bidrag. I stället förlängdes lånet tillsammans med räntorna.

4

(5)  Det bakomliggande skälet till denna schablonmässiga 50/50-uppdelning, som inte motsvarar andelarna på 30 och 70 %, är erkännandet att värdet av de infrastrukturtjänster och den infrastrukturverksamhet som BAV erbjuder (vid sidan av den räntefria nyttjanderätten av fastigheten) vida översteg motprestationerna i form av andel i hyresintäkten (dvs. högst 103 000 EUR).

5

(6)  Indirekta kostnader för förvaltningen, såsom säkerhetkostnader och allmänna omkostnader (marknadsföring, värvning av kunder osv.) har inte tagits med.

6

(7)  Enligt överenskommelse skulle detta avdrag räknas om efter tre år, medan de tre första åren räknades som en inledningsfas som krävdes för att BFH skulle stabilisera sig.

7

(8)  Av de 14 filmer som producerades i studion mellan 1999 och 2005 producerades två av BAV och två av Odeon Film AG eller Odeon Pictures GmbH. Vid tidpunkten för dessa produktioner (2000) hade BAV en andel på mellan 32,75 % och 38,4 % i Odeon Film AG, som i sin hade ett 100-procentigt innehav i Odeon Pictures.

8

(9)  LfA övertar dessutom Lothar Wedels andel till dess värde av 10 500 EUR.

9

(10)  Värdet på marken uppskattas till 3 670 000 euro. Årsarrendet uppgår till 183 000 euro varför en nominell avkastning på 5 % garanteras vilket motsvarar gängse marknadsvillkor.

10

(11)  BAV tar ut en marknadsmässig ränta. Den utgörs av basräntan plus 4 %, vilket uppenbart motsvarar den räntestats som kan förväntas vid utlåning till företag som jämförbara med BFH.

11

(12)  Med tanke på att anstånd beviljats avseende ersättningen för nyttjanderätten kan det enligt Tyskland uteslutas att BFH skulle kunna gå i konkurs och att BAV under konkursförfarandet skulle erhålla en fördel av att studion står på dess mark.

12

(13)  Se fotnot 7.

13

---

| 21.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/25

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 juli 2007

om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en studie om prevalens av och antimikrobiell resistens hos Campylobacter spp. hos slaktkycklingflockar och om prevalens av Campylobacter spp. och Salmonella spp. i slaktkroppar av slaktkycklingar som skall genomföras i medlemsstaterna

[delgivet med nr K(2007) 3440]

(2007/516/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 20, och

av följande skäl:

| (1) | I beslut 90/424/EEG fastställs förfaranden för ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för särskilda åtgärder inom veterinärområdet, inbegripet tekniska och vetenskapliga åtgärder. Där föreskrivs att gemenskapen skall vidta eller bistå medlemsstaterna när dessa vidtar de tekniska och vetenskapliga åtgärder som krävs för utveckling av gemenskapens veterinärlagstiftning och för utbildning inom veterinärområdet. |
| --- | --- |

(1)

I beslut 90/424/EEG fastställs förfaranden för ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för särskilda åtgärder inom veterinärområdet, inbegripet tekniska och vetenskapliga åtgärder. Där föreskrivs att gemenskapen skall vidta eller bistå medlemsstaterna när dessa vidtar de tekniska och vetenskapliga åtgärder som krävs för utveckling av gemenskapens veterinärlagstiftning och för utbildning inom veterinärområdet.

| (2) | I rapporten från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) om trender för och källor till zoonoser, zoonotiska smittämnen och antimikrobiell resistens i gemenskapen 2005 (2) redovisades sammanlagt 194 695 fall av campylobacterios hos människor i 22 medlemsstater. Slaktkycklingkött anses vara den vanligaste infektionskällan. Upp till 66,4 % positiva prov i slaktkycklingkött rapporterades. I slaktkycklingflockarna var 0,2–86 % av de rapporterade proven positiva. |
| --- | --- |

(2)

I rapporten från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) om trender för och källor till zoonoser, zoonotiska smittämnen och antimikrobiell resistens i gemenskapen 2005 (2) redovisades sammanlagt 194 695 fall av campylobacterios hos människor i 22 medlemsstater. Slaktkycklingkött anses vara den vanligaste infektionskällan. Upp till 66,4 % positiva prov i slaktkycklingkött rapporterades. I slaktkycklingflockarna var 0,2–86 % av de rapporterade proven positiva.

| (3) | Dessutom redovisades i rapporten från EFSA sammanlagt 168 929 fall av salmonellos hos människor i 22 medlemsstater 2005. Typiska infektionsfrekvenser för färskt fjäderfäkött varierar mellan 4 % och 10 % och är de största frekvenserna för alla analyserade livsmedel. |
| --- | --- |

(3)

Dessutom redovisades i rapporten från EFSA sammanlagt 168 929 fall av salmonellos hos människor i 22 medlemsstater 2005. Typiska infektionsfrekvenser för färskt fjäderfäkött varierar mellan 4 % och 10 % och är de största frekvenserna för alla analyserade livsmedel.

| (4) | EFSA anger också i sin rapport att en relativt stor andel av isolaten av campylobacter och salmonella från djur och livsmedel var resistenta mot de antimikrobiella medel som vanligtvis används vid behandling av sjukdomar hos människor. Detta gäller i synnerhet fall av resistens mot fluorokinoloner i isolat av campylobacter från fjäderfä, där upp till 94 % av isolaten rapporterades vara resistenta mot ciprofloxacin. De livsmedelsburna infektioner som orsakas av dessa resistenta bakterier utgör en särskild risk för människor på grund av möjliga behandlingsmisslyckanden. |
| --- | --- |

(4)

EFSA anger också i sin rapport att en relativt stor andel av isolaten av campylobacter och salmonella från djur och livsmedel var resistenta mot de antimikrobiella medel som vanligtvis används vid behandling av sjukdomar hos människor. Detta gäller i synnerhet fall av resistens mot fluorokinoloner i isolat av campylobacter från fjäderfä, där upp till 94 % av isolaten rapporterades vara resistenta mot ciprofloxacin. De livsmedelsburna infektioner som orsakas av dessa resistenta bakterier utgör en särskild risk för människor på grund av möjliga behandlingsmisslyckanden.

| (5) | I enlighet med kommissionens beslut 2005/636/EG av den 1 september 2005 om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av Salmonella spp. hos slaktkycklingflockar av Gallus gallus som skall genomföras i medlemsstaterna (3) insamlades jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella i sådana flockar. Det är emellertid mycket svårt att jämföra prevalenser av campylobacter i slaktkycklingflockar och slaktkycklingkött och av salmonella i slaktkycklingkött från olika medlemsstater då det inte finns någon harmoniserad övervakning. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med kommissionens beslut 2005/636/EG av den 1 september 2005 om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en grundläggande studie om prevalensen av Salmonella spp. hos slaktkycklingflockar av Gallus gallus som skall genomföras i medlemsstaterna (3) insamlades jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella i sådana flockar. Det är emellertid mycket svårt att jämföra prevalenser av campylobacter i slaktkycklingflockar och slaktkycklingkött och av salmonella i slaktkycklingkött från olika medlemsstater då det inte finns någon harmoniserad övervakning.

| (6) | Enligt artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG av den 17 november 2003 om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen, om ändring av rådets beslut 90/424/EEG och om upphävande av rådets direktiv 92/117/EEG (4) kan samordnade övervakningsprogram införas, i synnerhet om särskilda behov kan identifieras, för att på medlemsstatsnivå bedöma risker och fastställa jämförelsevärden i fråga om zoonoser och zoonotiska smittämnen. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG av den 17 november 2003 om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen, om ändring av rådets beslut 90/424/EEG och om upphävande av rådets direktiv 92/117/EEG (4) kan samordnade övervakningsprogram införas, i synnerhet om särskilda behov kan identifieras, för att på medlemsstatsnivå bedöma risker och fastställa jämförelsevärden i fråga om zoonoser och zoonotiska smittämnen.

| (7) | Vetenskapliga experter har i samarbete med EFSA utarbetat tekniska anvisningar för en grundläggande studie om en harmoniserad övervakning av campylobacter i slaktkycklingflockar. Utbildning organiserades 2006 för laboratoriepersonal i alla medlemsstater om detektionsmetoder för campylobacter i sådana flockar och planeras för 2007 i fråga om metoden för att räkna campylobacter i slaktkroppar. |
| --- | --- |

(7)

Vetenskapliga experter har i samarbete med EFSA utarbetat tekniska anvisningar för en grundläggande studie om en harmoniserad övervakning av campylobacter i slaktkycklingflockar. Utbildning organiserades 2006 för laboratoriepersonal i alla medlemsstater om detektionsmetoder för campylobacter i sådana flockar och planeras för 2007 i fråga om metoden för att räkna campylobacter i slaktkroppar.

| (8) | EFSA:s arbetsgrupp för övervakning av insamling av uppgifter om zoonoser antog vid sitt möte den 16 och 17 oktober 2006 rapporten om de tekniska anvisningar som föreslås för ett samordnat övervakningsprogram för salmonella och campylobacter i slaktkycklingkött inom EU (5). |
| --- | --- |

(8)

EFSA:s arbetsgrupp för övervakning av insamling av uppgifter om zoonoser antog vid sitt möte den 16 och 17 oktober 2006 rapporten om de tekniska anvisningar som föreslås för ett samordnat övervakningsprogram för salmonella och campylobacter i slaktkycklingkött inom EU (5).

| (9) | Arbetsgruppen antog också den 20 februari 2007 en rapport med förslag till ett harmoniserat övervakningssystem för antimikrobiell resistens hos salmonella i fjäderfä (Gallus gallus), kalkoner och svin och Campylobacter jejuni och Campylobacter coli hos slaktkycklingar (6). Rapporten innehåller rekommendationer om ett harmoniserat övervakningssystem och harmoniserade metoder för känslighetsprovning. |
| --- | --- |

(9)

Arbetsgruppen antog också den 20 februari 2007 en rapport med förslag till ett harmoniserat övervakningssystem för antimikrobiell resistens hos salmonella i fjäderfä (Gallus gallus), kalkoner och svin och Campylobacter jejuni och Campylobacter coli hos slaktkycklingar (6). Rapporten innehåller rekommendationer om ett harmoniserat övervakningssystem och harmoniserade metoder för känslighetsprovning.

| (10) | Enligt artikel 7.3 i och bilaga II.B till direktiv 2003/99/EG bör detaljbestämmelser fastställas för antimikrobiell övervakning av Campylobacter jejuni och Campylobacter coli i fjäderfä. Uppgifterna behöver insamlas för att sådana bestämmelser skall fastställas. Provning av den antimikrobiella resistensen bör därför ingå i studien för att insamla de uppgifter som krävs. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 7.3 i och bilaga II.B till direktiv 2003/99/EG bör detaljbestämmelser fastställas för antimikrobiell övervakning av Campylobacter jejuni och Campylobacter coli i fjäderfä. Uppgifterna behöver insamlas för att sådana bestämmelser skall fastställas. Provning av den antimikrobiella resistensen bör därför ingå i studien för att insamla de uppgifter som krävs.

| (11) | Med hänsyn till det stora antalet fall av salmonella och campylobacter hos människor, betydelsen av slaktkycklingar och slaktkycklingkött som infektionskälla och tilltagande oro för utvecklingen av antimikrobiell resistens bör jämförbara uppgifter om prevalens av campylobacter i slaktkycklingar och slaktkycklingkött och salmonella i slaktkycklingkött i medlemsstaterna insamlas så att behovet, genomförbarheten, kostnaden och nyttan av gemenskapsomfattande kontrollåtgärder kan övervägas. |
| --- | --- |

(11)

Med hänsyn till det stora antalet fall av salmonella och campylobacter hos människor, betydelsen av slaktkycklingar och slaktkycklingkött som infektionskälla och tilltagande oro för utvecklingen av antimikrobiell resistens bör jämförbara uppgifter om prevalens av campylobacter i slaktkycklingar och slaktkycklingkött och salmonella i slaktkycklingkött i medlemsstaterna insamlas så att behovet, genomförbarheten, kostnaden och nyttan av gemenskapsomfattande kontrollåtgärder kan övervägas.

| (12) | Studien skall tillhandahålla de tekniska uppgifter som krävs för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning, inbegripet användning av antimikrobiella medel vid zoonoskontrollprogrammen för fjäderfä. Mot bakgrund av vikten av att insamla jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella och campylobacter i slaktkycklingar och i slaktkycklingkött och antimikrobiell resistens mot campylobacter i slaktkycklingflockar i medlemsstaterna bör dessa beviljas ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för att kunna uppfylla de särskilda kraven i studien. Det är skäligt att kostnaderna för laboratorieprovningen ersätts med 100 % upp till ett maximibelopp. Alla övriga kostnader såsom kostnader för provtagning, resor och administration bör inte berättiga till något ekonomiskt bidrag från gemenskapen. |
| --- | --- |

(12)

Studien skall tillhandahålla de tekniska uppgifter som krävs för att utveckla gemenskapens veterinärlagstiftning, inbegripet användning av antimikrobiella medel vid zoonoskontrollprogrammen för fjäderfä. Mot bakgrund av vikten av att insamla jämförbara uppgifter om prevalensen av salmonella och campylobacter i slaktkycklingar och i slaktkycklingkött och antimikrobiell resistens mot campylobacter i slaktkycklingflockar i medlemsstaterna bör dessa beviljas ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för att kunna uppfylla de särskilda kraven i studien. Det är skäligt att kostnaderna för laboratorieprovningen ersätts med 100 % upp till ett maximibelopp. Alla övriga kostnader såsom kostnader för provtagning, resor och administration bör inte berättiga till något ekonomiskt bidrag från gemenskapen.

| (13) | Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen bör beviljas, förutsatt att studien genomförs i enlighet med gemenskapsrätten och att vissa andra villkor uppfylls. |
| --- | --- |

(13)

Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen bör beviljas, förutsatt att studien genomförs i enlighet med gemenskapsrätten och att vissa andra villkor uppfylls.

| (14) | Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen bör beviljas i den mån de planerade åtgärderna genomförs effektivt och förutsatt att de behöriga myndigheterna inom de tidsfrister som anges i detta beslut ger alla de upplysningar som krävs. |
| --- | --- |

(14)

Ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen bör beviljas i den mån de planerade åtgärderna genomförs effektivt och förutsatt att de behöriga myndigheterna inom de tidsfrister som anges i detta beslut ger alla de upplysningar som krävs.

| (15) | Av administrativa effektivitetsskäl bör alla utbetalningsansökningar som framläggs för att erhålla ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen uttryckas i euro. I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (7) bör omräkningskursen för en utbetalning i en annan valuta än euro vara den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före den första dagen i den månad under vilken ansökan inges av den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(15)

Av administrativa effektivitetsskäl bör alla utbetalningsansökningar som framläggs för att erhålla ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen uttryckas i euro. I enlighet med rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (7) bör omräkningskursen för en utbetalning i en annan valuta än euro vara den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före den första dagen i den månad under vilken ansökan inges av den berörda medlemsstaten.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

I detta beslut fastställs bestämmelser om ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen för en studie som skall genomföras i medlemsstaterna om prevalensen av

| a) | Campylobacter spp. i slaktkycklingflockar och deras antimikrobiella resistens, och |
| --- | --- |

a)

Campylobacter spp. i slaktkycklingflockar och deras antimikrobiella resistens, och

| b) | Campylobacter spp. och Salmonella spp. i slaktkroppar av slaktkycklingar. |
| --- | --- |

b)

Campylobacter spp. och Salmonella spp. i slaktkroppar av slaktkycklingar.

Artikel 2

Definitioner

I detta beslut gäller följande definitioner:

a)   flock: alla fjäderfän (såsom slaktkycklingar) med samma hälsostatus, som hålls i samma lokaler eller inom samma inhägnad och som utgör en enda epidemiologisk enhet; för fjäderfä som hålls inomhus omfattar detta alla fåglar som delar samma luftvolym.

b)   slaktparti: leverans till ett slakteri under en enda dag av slaktkycklingar som uppfötts i samma flock.

c)   behörig myndighet: en medlemsstats myndighet eller myndigheter som utsetts enligt artikel 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2160/2003 (8).

Artikel 3

De zoonoser och zoonotiska smittämnen som ingår i studien

Medlemsstaterna genomföra en studie för att bedöma prevalensen av följande zoonoser och zoonotiska smittämnen i prov som tagits i de slakterier som slumpmässigt utvalts i enlighet med bilaga I:

| a) | Campylobacter spp. i slaktkycklingflockar och deras antimikrobiella resistens, |
| --- | --- |

a)

Campylobacter spp. i slaktkycklingflockar och deras antimikrobiella resistens,

| b) | Campylobacter spp. i slaktkroppar av slaktkycklingar |
| --- | --- |

b)

Campylobacter spp. i slaktkroppar av slaktkycklingar

| c) | Salmonella spp. i slaktkroppar av slaktkycklingar |
| --- | --- |

c)

Salmonella spp. i slaktkroppar av slaktkycklingar

som provtagits i slakterier över hela gemenskapen. Endast de slaktkycklingar som produceras från dag ett och framöver inom medlemsstaterna skall ingå i studien.

Artikel 4

Utförande av provtagning och analyser

1.   Provtagningen skall utföras av den behöriga myndigheten eller under dess överinseende i enlighet med de tekniska anvisningar som anges i bilaga I.

2.   Nationella referenslaboratorier för Salmonella spp., Campylobacter spp. och provning av antimikrobiell resistens skall utföra de relevanta delarna av analyserna av prov och isolat.

3.   Den behöriga myndigheten kan emellertid besluta att låta andra laboratorier som deltar i officiella kontroller av Salmonella spp., Campylobacter spp. och provning av antimikrobiell resistens, utföra analyserna av prov och isolat.

I sådana fall skall de nationella referenslaboratorierna förse dessa laboratorier med stöd och utbildning och säkerställa att de uppfyller bestämmelserna om kvalitetskontroller genom att ordna regelbundna ringprovningar.

De laboratorier som utsetts i enlighet med punkt 3 första stycket i denna artikel och som utför provning skall uppfylla följande villkor:

| a) | De ska ha styrkt erfarenhet av att använda de metoder som krävs för provningen, |
| --- | --- |

a)

De ska ha styrkt erfarenhet av att använda de metoder som krävs för provningen,

| b) | De ska ha ett kvalitetssäkringssystem som uppfyller standarden EN/ISO 17025, |
| --- | --- |

b)

De ska ha ett kvalitetssäkringssystem som uppfyller standarden EN/ISO 17025,

| c) | De ska stå under de berörda nationella referenslaboratoriernas överinseende. |
| --- | --- |

c)

De ska stå under de berörda nationella referenslaboratoriernas överinseende.

Artikel 5

Villkor för utbetalning av ekonomiskt stöd från gemenskapen

1.   Det ekonomiska bidraget från gemenskapen för kostnader för provtagning och analyser skall utbetalas upp till det högsta totala belopp för samfinansiering som fastställs i bilaga II.

2.   Det ekonomiska bidrag från gemenskapen som avses i punkt 1 skall utbetalas till medlemsstaterna, förutsatt att studien genomförs i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna i gemenskapsrätten, inbegripet reglerna om konkurrens och offentlig upphandling och under förutsättning att följande villkor uppfylls:

| a) | De lagar och andra författningar som krävs för att genomföra studien skall träda i kraft senast den 31 december 2007. |
| --- | --- |

a)

De lagar och andra författningar som krävs för att genomföra studien skall träda i kraft senast den 31 december 2007.

| b) | En lägesrapport som innehåller de uppgifter som förtecknas i del E.1 i bilaga I och som omfattar studiens första tre månader skall inges till kommissionen senast den 31 maj 2008. |
| --- | --- |

b)

En lägesrapport som innehåller de uppgifter som förtecknas i del E.1 i bilaga I och som omfattar studiens första tre månader skall inges till kommissionen senast den 31 maj 2008.

| c) | En slutrapport om studiens tekniska genomförande som innehåller alla uppgifter i punkterna 1 och 2 i del E i bilaga I tillsammans med verifikationer som styrker de kostnader som medlemsstaterna ådragit sig för provtagning och analyser samt de resultat som uppnåtts under perioden 1 januari–31 december 2008 skall senast den 28 februari 2009 inges till kommissionen och verifikationerna för de kostnader som uppstått skall innehålla minst de uppgifter som anges i bilaga III. |
| --- | --- |

c)

En slutrapport om studiens tekniska genomförande som innehåller alla uppgifter i punkterna 1 och 2 i del E i bilaga I tillsammans med verifikationer som styrker de kostnader som medlemsstaterna ådragit sig för provtagning och analyser samt de resultat som uppnåtts under perioden 1 januari–31 december 2008 skall senast den 28 februari 2009 inges till kommissionen och verifikationerna för de kostnader som uppstått skall innehålla minst de uppgifter som anges i bilaga III.

| d) | Studien skall genomföras effektivt. |
| --- | --- |

d)

Studien skall genomföras effektivt.

3.   Om den slutrapport som avses i punkt 2 c inte inges senast den 28 februari 2009 skall detta medföra en successiv minskning av det ekonomiska bidrag som skall utbetalas med 25 % av det totala beloppet per den 30 mars 2009, med 50 % per den 30 april 2009 och med 100 % per den 30 maj 2009.

Artikel 6

De största belopp som skall ersättas

De största belopp av det ekonomiska bidraget från gemenskapen för kostnader som skall utbetalas till medlemsstaterna för den provtagning och de analyser som ingår i studien får inte överstiga följande:

| a) | 20 euro för varje detektionsprovning av Campylobacter och Salmonella spp. |
| --- | --- |

a)

20 euro för varje detektionsprovning av Campylobacter och Salmonella spp.

| b) | 30 euro för varje bekräftelse på, speciering och räkning av isolat av Campylobacter spp. och serotypning av isolat av Salmonella spp. |
| --- | --- |

b)

30 euro för varje bekräftelse på, speciering och räkning av isolat av Campylobacter spp. och serotypning av isolat av Salmonella spp.

| c) | 30 euro för provning av antimikrobiella isolat av campylobacter från slaktkycklingsflockar. |
| --- | --- |

c)

30 euro för provning av antimikrobiella isolat av campylobacter från slaktkycklingsflockar.

Artikel 7

Insamling av uppgifter, bedömning och rapportering

1.   Den behöriga myndighet som ansvarar för att utforma den årliga nationella rapporten enligt artikel 9.1 i direktiv 2003/99/EG skall insamla och bedöma resultaten av den provtagning och de analyser med avseende på prevalenserna av salmonella och campylobacter som utförts enligt artikel 4 i detta beslut och senast den 28 februari 2009 till kommissionen rapportera alla uppgifter som krävs samt medlemsstaternas bedömning av dem. Resultaten av provningen av antimikrobiell resistens skall före slutet av maj 2009 rapporteras inom ramen för den årliga rapporteringen i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2003/99/EG.

2.   Kommissionen skall sända de resultat som erhållits under genomförandet av studien tillsammans med nationella aggregerade uppgifter och medlemsstaternas bedömningar av dem till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet som skall granska dem.

Varje användning av de uppgifter som inlämnats av medlemsstaterna för något annat syfte än studien skall i förväg godkännas av medlemsstaterna.

3.   Nationella aggregerade uppgifter och resultat skall göras tillgängliga för allmänheten i en form som säkerställer insynsskydd.

Artikel 8

Omräkningskurs för utbetalning

Om en medlemsstats utgifter betalas i en annan valuta än euro skall den berörda medlemsstaten omräkna dem till euro med tillämpning av den senaste växelkurs som fastställts av Europeiska centralbanken före den första dagen i den månad under vilken ansökan inges av medlemsstaten.

Artikel 9

Tillämpning

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 januari 2008.

Artikel 10

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 19 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 19. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/965/EG (EUT L 397, 30.12.2006, s. 22).

1

(2)  The EFSA Journal (2006) 94.

2

The EFSA Journal

(3)  EUT L 228, 3.9.2005, s. 14.

3

(4)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 31. Direktivet ändrat genom rådets direktiv 2006/104/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 352).

4

(5)  The EFSA Journal (2007) 96, s. 1–46.

5

The EFSA Journal

(6)  The EFSA Journal (2006) 403, s. 1–62.

6

The EFSA Journal

(7)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 378/2007 (EUT L 95, 5.4.2007, s. 1).

7

(8)  EUT L 325, 12.12.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

8

---

BILAGA I

DE TEKNISKA ANVISNINGAR SOM AVSES I ARTIKEL 4

DEL A:

Urvalsram

För att undvika åldersrelaterade effekter skall övervakningen utföras på slaktpartier vid slakteriet.

Då prevalens av Campylobacter spp. visats variera betydligt med årstiden, motiverar detta stratifiering. I detta syfte skall en tolvmånadersperiod indelas i tolv perioder om en månad. Under var och en av dessa perioder skall 1/12 av den totala provstorleken tas.

Provtagningen skall i andra hänseenden utgå från ett slumpmässigt urval såväl i fråga om slakterier, provtagningsdagar varje månad som om vilka partier som skall provas under en vald provtagningsdag. Slumpmässighetsschemat skall i synnerhet säkerställa ett urval av slaktpartier som står i proportion till det antal flockar som götts enligt olika uppfödningssätt (konventionella, frigående, biodynamiska). Statusen för Salmonella spp. eller Campylobacter spp. får, om den är känd vid slakten, inte heller påverka slumpmässigheten. Den behöriga myndigheten skall ta ansvar för att slumpmässighetsschemat genereras och säkerställa att det genomförs korrekt. Ett exempel på ett slumpmässighetsförfarande ges i rapporten från EFSA:s arbetsgrupp för övervakning av insamling av uppgifter om zoonoser om de tekniska anvisningar som föreslagits för ett samordnat övervakningsprogram för salmonella och campylobacter i slaktkycklingkött inom EU. Närmare uppgifter om slumpmässighetsschemat skall rapporteras till kommissionen.

DEL B:

Provstorlek

1.   Primär provstorlek

| a) | Den primära provstorleken tillhandahåller det antal slaktpartier som skall provas. |
| --- | --- |

a)

Den primära provstorleken tillhandahåller det antal slaktpartier som skall provas.

| b) | Minst 384 slaktpartier skall provas. Uteblivet svar skall förekommas genom provtagning på mer än 10 % av de angivna antalen. |
| --- | --- |

b)

Minst 384 slaktpartier skall provas. Uteblivet svar skall förekommas genom provtagning på mer än 10 % av de angivna antalen.

| c) | Genom undantag från punkt b skall följande antal slaktpartier (1) uttas i Estland, Lettland och Luxemburg:






  i) | I Estland, minst 96 slaktpartier. |
| --- | --- | --- |

c)

Genom undantag från punkt b skall följande antal slaktpartier (1) uttas i Estland, Lettland och Luxemburg:

i)

I Estland, minst 96 slaktpartier.

| ii) | I Lettland, minst 120 slaktpartier. |
| --- | --- |

ii)

I Lettland, minst 120 slaktpartier.

| iii) | I Luxemburg, minst 12 slaktpartier. |
| --- | --- |

iii)

I Luxemburg, minst 12 slaktpartier.

2.   Sekundär provstorlek

Den sekundära provstorleken tillhandahåller det antal enskilda slaktkycklingar per slaktparti som skall provas. Detta antal skall vara tio fåglar för detektion av campylobacter i blindtarmar och en fågel för detektion av campylobacter och salmonella i slaktkroppar. Dessa blindtarmsprov och slaktkroppsprov skall komma från samma slaktparti.

DEL C:

Insamling av provexemplar, hantering och analys för detektion och antimikrobiell provning av Campylobacter spp. i slaktkycklingsflockar

1.   Insamling och transport

Campylobacter är relativt känsliga organismer som snabbt dör utanför värdtarmen. Aktsamhet skall därför iakttas för att säkerställa att proven tas på lämpligt sätt och snabbt analyseras. Extrema temperaturer skall undvikas och transporten skall gå så fort som möjligt.

De prov som skall tas skall vara hela blindtarmar. Blindtarmsprov skall tas i samband med urtagning.

Endast personal med utbildning för standardprovtagningsförfaranden skall ta prover. Det viktigaste målet skall vara att under provtagningen göra den yttre föroreningen från blindtarmsinnehållet så liten som möjligt. Detta uppnås bäst genom varsam manuell sträckning vid förbindelsepunkten med tarmen. En intakt blindtarm skall tas per fågel och provtagarna skall kontrollera att blindtarmen är full och om den inte är det skall den inte beaktas. Fåglar skall helst uttas slumpmässigt i hela partiet (där den första delen av det parti som skall slaktas bör undvikas) genom att prover från fåglar som inte kommer i följd insamlas. De tio blindtarmar som insamlats får placeras i en enda steril påse/förpackning för transport.

Alla relevanta uppgifter som erhålls från provet skall registreras i ett provtagningsformulär som framställs av den behöriga myndigheten för att göra det möjligt att uppfylla rapporteringskraven i del E. Varje prov och dess provformulär skall märkas med ett unikt nummer som skall användas från provtagning till provning. Den behöriga myndigheten skall se till att ett system för unik numrering utformas och används. Samma identitetsbeteckning som används för slaktpartiet skall användas för slaktkroppsprovet.

Blindtarmsproverna skall transporteras som hela blindtarmar till laboratoriet inom 24 timmar (dvs. prioriterad post eller ilbud) och genast analyseras där. I de fall där detta inte kan ordnas skall proven hållas nedkylda minst tills de transporteras till laboratoriet och de skall analyseras senast 72-80 timmar efter provtagningen. Prover som inte kan provas ankomstdagen skall hållas nedkylda på laboratoriet fram till analysen.

Blindtarmsinnehållet skall avlägsnas aseptiskt och förenas till ett samlingsprov på laboratoriet.

2.   Diagnosmetod

2.1   Odling

Direkt odling på ett selektivt substrat ger en god uppskattning av prevalensen för campylobacter. Direkt odling av provet skall göras på ett selektivt substrat som är lämpat för campylobacter, (dvs. ett modifierat blodfritt selektivt substrat för campylobacter; Karmali; eller Preston Agar).

Plattorna skall inkuberas vid 41,5 ± 1 °C i en mikroaerob atmosfär under minst 48 ± 2 timmar. Tillväxt kan detekteras efter 24 timmar.

Den mikroaeroba atmosfären kan erhållas i kommersiellt tillgängliga mikroaeroba inkubatorer (gasblandning 10 % CO2/6 % O2). I avsaknad av sådana inkubatorer kan mikroaeroba odlingssystem användas, dvs. gasflaskor. Gasförvaringsystem som ger den lämpliga mikroaeroba atmosfären finns tillgängliga kommersiellt.

Lämpliga positiva och negativa kontrollgrupper skall införas för varje provparti som odlas.

2.2   Bekräftelse på och speciering av genus campylobacter

Isolering av och bekräftelse på organismer av campylobacter skall utföras enligt beskrivning i ISO 10272–1:2006(E). Minst ett isolat av campylobacter per parti skall specieras med användning av fenotypmetoder enligt beskrivning i ISO 10272–1:2006(E) eller offentliggjorda molekylära metoder som polymeraskedjereaktionsteknik. Den metod som använts skall anges. Det isolat som specierats skall användas för påföljande antimikrobiell provning.

Om ett laboratorium har mindre erfarenhet av speciering skall det lagra isolatet såsom föreskrivs i 2.4 i avvaktan på ytterligare utbildning eller efter samråd med gemenskapens referenslaboratorium för campylobacter sända det till ett laboratorium med större erfarenhet.

2.3   Kvalitetskontroll

För kvalitetssäkring skall en sats av isolaten av Campylobacter spp., högst åtta isolat, sändas till gemenskapens laboratorium för campylobacter för bekräftelse och speciering.

En sats av dessa isolat skall sändas till detta laboratorium antingen i ett parti eller kvartalsvis. Om isolat skall transporteras mellan laboratorier skall det ske under lämpliga förhållanden (t.ex. träkolsbelagd provtagningspinne).

2.4   Lagring

Minst ett isolat per positivt prov skall lagras vid de nationella referenslaboratorierna med användning av den normala metoden för ett nationellt referenslaboratoriums odlingsinsamling, så länge det säkerställer stammarnas livskraft under minst två år.

2.5   Provning av antimikrobiell resistens

Det antal isolat av campylobacter som skall ingå i övervakningen av den antimikrobiella resistensen skall uppgå till 170 per medlemsstat. Högst ett isolat per art av campylobacter från samma slaktparti skall ingå i övervakningen.

I de medlemsstater där det under ett givet år finns ett mindre antal isolat än målprovets storlek skall alla dessa isolat ingå i övervakningen av den antimikrobiella resistensen.

I de medlemsstater där det finns ett större antal isolat skall alla isolat eller ett representativt slumpmässigt urval som är lika stort eller större större än målprovets storlek ingå.

Medlemsstaterna skall prova minst de antimikrobiella medel som anges i tabell 1 med användning av de angivna brytpunktsvärdena och ett lämpligt koncentrationsintervall för att bestämma känsligheten hos campylobacter.

Tabell 1

| | Antimikrobiellt medel | Brytpunktsvärde (mg/L) R > |
| --- | --- | --- |
| Campylobacter jejuni | Erytromycin | 4 |
| Ciprofloxacin | 1 |
| Tetracyclin | 2 |
| Streptomycin | 2 |
| Gentamicin | 1 |
| Campylobacter coli | Erytromycin | 16 |
| Ciprofloxacin | 1 |
| Tetracyclin | 2 |
| Streptomycin | 4 |
| Gentamicin | 2 |

Antimikrobiellt medel

Brytpunktsvärde (mg/L) R >

Campylobacter jejuni

Erytromycin

4

Ciprofloxacin

1

Tetracyclin

2

Streptomycin

2

Gentamicin

1

Campylobacter coli

Erytromycin

16

Ciprofloxacin

1

Tetracyclin

2

Streptomycin

4

Gentamicin

2

Utspädningsmetoderna skall motsvara de metoder som beskrivs i CLSI:s riktlinjer ”M31-A3 – Third Edition, Performance Standards for Antimicrobial Disk and Dilution Susceptibility Tests for Bacteria Isolated from Animals” och ”M100 – S16, Performance Standards for Antimicrobial Susceptibility testing; Sixteenth International Supplement”.

DEL D:

Insamling av provexemplar, hantering och analys för detektion av Campylobacter spp. och Salmonella spp. i slaktkroppar av slaktkycklingar

1.   Insamling och transport

En hel slaktkropp per slaktparti skall insamlas omedelbart efter nedkylning men före ytterligare bearbetning såsom nedfrysning, styckning eller emballering. I vissa slakterier kan detta betyda att proven tas efter förhandsnedkylning när detta är det sista steget före ytterligare bearbetning.

Det insamlade provet skall placeras i en separat steril plastpåse under undvikande av korskontaminering och sändas till det laboratorium där provtagning i skinnet skall utföras.

Korskontaminering med andra slaktkroppar eller blindtarmsprov skall undvikas vid insamlingen av slaktkropparna. Försiktighet skall därför iakttas i alla led för att säkerställa att den utrustning som används för provtagning, transport och lagring inte kontamineras av de patogener som undersöks i studien.

Alla relevanta uppgifter som erhålls från provet skall registreras i ett provtagningsformulär som framställs av den behöriga myndigheten för att göra det möjligt att uppfylla rapporteringskraven i del E.

Varje prov och dess provtagningsformulär skall märkas med ett unikt nummer som skall användas från provtagning till provning. Den behöriga myndigheten skall se till att ett system för unik numrering utformas och används. Samma identitetsbeteckning som används för slaktpartiet skall användas för blindtarmsproven.

Proven skall under transporten hållas vid + 2-8 °C och fria från extern kontaminering.

Alla prov skall helst nå laboratoriet inom 24 timmar efter provtagning. I undantagsfall (t.ex. vid långa resor, veckoslut och allmänna helgdagar) får denna frist ökas till 80 timmar.

Om olika laboratorier används för provning av campylobacter och salmonella skall laboratorieprovningen av campylobacter gå före vid mottagandet av provet.

2.   Provtagning i laboratoriet och analysmetoder

2.1   Mottagande av prov

Vid mottagandet av proven skall laboratorierna kontrollera de uppgifter som registrerats av provtagaren och ifylla tillämpliga delar av provformuläret.

Proven skall hållas vid + 2-8 °C i laboratoriet och provtagningsförfarandet i laboratoriet skall inledas så snart som möjligt efter provens ankomst till laboratoriet och i varje fall inom 72-80 timmar efter provtagningstillfället.

2.2   Förberedelse av provet

Alla prov som mottagits skall undersökas för att säkerställa att transportemballaget är oskadat före provningen.

De som hanterar proven skall i alla led undvika korskontaminering mellan proven och omgivningen.

Kycklingen skall avlägsnas från sin provpåse med engångshandskar samtidigt som försiktighet iakttas så att kycklingens yttre yta inte kontamineras.

Nackskinnet skall, i förekommande fall, avlägsnas med användning av ett sterilt instrument och aseptisk metod tillsammans med skinnet från en sida av slaktkroppen och med undvikande av något fett för att bilda en analysdel om 27 g och placeras i en Stomacher-påse (eller pulsifier).

2.3   Ursprunglig suspension

Analysdelen om 27 g skall tillföras nio volymer (243 ml) buffrat peptonvatten som i förväg uppvärmts till rumstemperatur. Blandningen skall behandlas i en Stomacher-påse eller pulsifier under ca 1 minut (27 g krävs för att parallellt analysera Salmonella spp. och Campylobacter spp. från ett prov). Skumbildning skall undvikas genom att luften så mycket som möjligt avlägsnas ur Stomacher-påsen.

Denna ursprungliga suspension skall användas enligt följande:

| a) | 10 ml (~1 g) skall tillföras 90 ml anrikningssubstrat för detektion av Campylobacter spp., |
| --- | --- |

a)

10 ml (~1 g) skall tillföras 90 ml anrikningssubstrat för detektion av Campylobacter spp.,

| b) | 10 ml (~1 g) skall införas i ett tomt sterilt provrör; 1 ml används för räkning av Campylobacter spp. på selektionsplattor. |
| --- | --- |

b)

10 ml (~1 g) skall införas i ett tomt sterilt provrör; 1 ml används för räkning av Campylobacter spp. på selektionsplattor.

Återstoden av den ursprungliga suspensionen (250 ml ~ 25 g) skall användas för detektion av Salmonella spp.

2.4   Detektion, identifieringsmetoder för Salmonella spp.

2.4.1   Detektion av Salmonella spp.

Detektionen av Salmonella spp. skall utföras enligt ISO 6579–2002 (E). ”Microbiology of food and animal feeding stuffs – Horizontal method for the detection of Salmonella spp.”

2.4.2   Serotypning av Salmonella spp.

Minst ett isolat från varje positivt prov skall av det nationella referenslaboratoriet serotypas för salmonella enligt Kaufmann-White-schemat.

För kvalitetssäkring skall en sats av de icke-typningsbara isolaten sändas till gemenskapens referenslaboratorium för salmonella med högst 16 icke-typningsbara isolat. En sats av dessa isolat skall kvartalsvis sändas till detta laboratorium.

2.4.3   Fagtypning av Salmonella spp.

För S. enteritidis och S. typhimurium rekommenderas att minst ett isolat från varje positivt prov skall fagtypas med användning av det protokoll som fastställts av Health Protection Agency, Colindale, London.

2.5   Detektion, identifierings- och kvantifieringsmetoder för Campylobacter spp.

2.5.1   Detektion av Campylobacter spp.

Isolering av och bekräftelse på organismer av campylobacter skall utföras enligt beskrivning i ISO 10272–1:2006(E). Minst ett isolat av campylobacter per parti skall specieras med användning av fenotypmetoder enligt beskrivning i ISO 10272–1:2006(E) eller offentliggjorda molekylära metoder som polymeraskedjereaktionsteknik. Den metod som använts skall anges.

För kvalitetssäkring skall en sats av isolaten av Campylobacter spp., högst åtta isolat, sändas till gemenskapens referenslaboratorium för campylobacter för bekräftelse och speciering.

En sats av dessa isolat skall kvartalsvis sändas till detta laboratorium. Om isolat skall transporteras mellan laboratorier skall det ske under lämpliga förhållanden (t.ex. träkolsbelagda provtagningspinnar).

2.5.2   Kvantifiering av Campylobacter spp.

Den kvantitativa detektionen av Campylobacter spp. skall utföras enligt ISO/TS 10272–2:2006 ”Microbiology of food and animal feeding stuffs – Horizontal method for detection and enumeration of Campylobacter spp. Part 2: Colony-count technique”. Utgående från 10 ml ursprunglig suspension skall 0,1 ml av denna ursprungliga suspension och ytterligare utspädningar därav undersökas för att möjliggöra räkning av upp till 106 cfu/g. Dessutom skall 1 ml av den outspädda ursprungliga suspensionen undersökas för att få ett gränsvärde för att räkna 10 cfu/g. Alla bestämningar av plattorna skall göras i två exemplar.

För att möjliggöra en korrekt jämförelse och bedömning av uppgifterna (för kommande riskbedömning) skall mätosäkerheten hos den kvantitativa bestämningsmetoden bedömas för varje laboratorium.

För att bedöma mätosäkerheten skall den tekniska anvisningen ISO/TS 19036:2006 användas med undantag för att de parallella utspädningarna från den ursprungliga suspensionen tillämpas för bedömning av mätosäkerheten.

Mätosäkerheten härleds ur reproducerbarhetens standardavvikelse mellan laboratorierna. Uppgifter om bedömning av mätosäkerhet skall insamlas från maj till september för att säkerställa positiva prov. Sammanlagt tolv positiva prov skall undersökas i två exemplar och parallella utspädningar färdigställas ur den ursprungliga suspensionen av 10 ml. Rådata om bedömning av mätosäkerhet skall rapporteras separat som en del av den övergripande beskrivning av studiens genomförande som anges i del E.

3.   Lagring av isolat

För att möjliggöra t.ex. senare provning av antimikrobiell känslighet rekommenderas lagring av en representativ delmängd isolat. Ett isolat per positivt prov skall lagras. Det isolat av campylobacter som erhålls vid den kvantitativa analysen skall ha företräde. Isolaten skall lagras i de nationella referenslaboratorierna med användning av den normala metoden för ett nationellt referenslaboratoriums odlingsinsamling så länge det säkerställer stammarnas livskraft under minst två år.

DEL E:

Rapportering

Rapporterna skall upprättas innehållande minst följande uppgifter:

| 1. | En övergripande beskrivning av studiens genomförande:






  — | Slakterier: det totala antalet per land och det antal som utvaldes. |
| --- | --- | --- |

1.

En övergripande beskrivning av studiens genomförande:

—

Slakterier: det totala antalet per land och det antal som utvaldes.

| — | Den primära provstorlek som tillämpats. |
| --- | --- |

—

Den primära provstorlek som tillämpats.

| — | Beskrivning av stratifierings- och slumpmässighetsförfarandena. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av stratifierings- och slumpmässighetsförfarandena.

| — | Beskrivning av kvalitetskontrollverksamheten, inkl. en rapport om de tolv bedömningarna av mätosäkerhet per laboratorium vid kvantifieringen av campylobacter. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av kvalitetskontrollverksamheten, inkl. en rapport om de tolv bedömningarna av mätosäkerhet per laboratorium vid kvantifieringen av campylobacter.

| — | Övergripande resultat. |
| --- | --- |

—

Övergripande resultat.

| 2. | Specifika upplysningar med avseende på uppgifterna om prevalens
  Medlemsstaterna skall överlämna resultaten av undersökningen i form av rådata med användning av den dataordlista och de datainsamlingsformulär som tillhandahålls av kommissionen.
  Dessa uppgifter skall innehålla minst följande upplysningar:






  — | Slakteriets namn/kod. |
| --- | --- | --- |

2.

Specifika upplysningar med avseende på uppgifterna om prevalens

Medlemsstaterna skall överlämna resultaten av undersökningen i form av rådata med användning av den dataordlista och de datainsamlingsformulär som tillhandahålls av kommissionen.

Dessa uppgifter skall innehålla minst följande upplysningar:

—

Slakteriets namn/kod.

| — | Slaktpartiets identitetsbeteckning. |
| --- | --- |

—

Slaktpartiets identitetsbeteckning.

| — | Namn/kod för slaktpartiets ursprungsanläggning (gård). |
| --- | --- |

—

Namn/kod för slaktpartiets ursprungsanläggning (gård).

| — | Anläggningens storlek, om den är känd. |
| --- | --- |

—

Anläggningens storlek, om den är känd.

| — | Flockens salmonellavaccinationsstatus, om den är känd. |
| --- | --- |

—

Flockens salmonellavaccinationsstatus, om den är känd.

| — | Slaktkycklingarnas ålder vid provtagningen (slakten). |
| --- | --- |

—

Slaktkycklingarnas ålder vid provtagningen (slakten).

| — | Upplysningar om huruvida detta var det första eller ett senare parti ur flocken som skall slaktas (föregående gallring eller inte). |
| --- | --- |

—

Upplysningar om huruvida detta var det första eller ett senare parti ur flocken som skall slaktas (föregående gallring eller inte).

| — | Uppfödningssätt (dvs. konventionella, frigående, biodynamiska). |
| --- | --- |

—

Uppfödningssätt (dvs. konventionella, frigående, biodynamiska).

| — | Resultat av tidigare provning av salmonella och campylobacter i samma flock. |
| --- | --- |

—

Resultat av tidigare provning av salmonella och campylobacter i samma flock.

| — | Provtagningsdatum. |
| --- | --- |

—

Provtagningsdatum.

| — | Det antal fåglar som slaktas per år i detta slakteri. |
| --- | --- |

—

Det antal fåglar som slaktas per år i detta slakteri.

| — | Den nedkylningsmetod som använts (luft, neddoppning, sprej). |
| --- | --- |

—

Den nedkylningsmetod som använts (luft, neddoppning, sprej).

| — | Närmare uppgifter ur transportprotokollet (enligt specifikation: J/N); |
| --- | --- |

—

Närmare uppgifter ur transportprotokollet (enligt specifikation: J/N);

| — | Datum för mottagandet vid laboratoriet. |
| --- | --- |

—

Datum för mottagandet vid laboratoriet.

| — | Provningsdatum. |
| --- | --- |

—

Provningsdatum.

| — | Identifiering av laboratoriet. |
| --- | --- |

—

Identifiering av laboratoriet.

| — | Provtyp. |
| --- | --- |

—

Provtyp.

| — | Beskrivning av de odlingsmetoder som använts, i synnerhet det (de) selektiva substratet/substraten; |
| --- | --- |

—

Beskrivning av de odlingsmetoder som använts, i synnerhet det (de) selektiva substratet/substraten;

| — | Isolat av campylobacter: den specieringsmetod som använts. |
| --- | --- |

—

Isolat av campylobacter: den specieringsmetod som använts.

| — | campylobacter: resultat av den bakteriologiska provningen, inkl. speciering från blindtarmsprovet. |
| --- | --- |

—

campylobacter: resultat av den bakteriologiska provningen, inkl. speciering från blindtarmsprovet.

| — | campylobacter: resultat av den bakteriologiska provningen, inkl. speciering och kvantifiering från slaktkroppsprovet. |
| --- | --- |

—

campylobacter: resultat av den bakteriologiska provningen, inkl. speciering och kvantifiering från slaktkroppsprovet.

| — | salmonella: resultat av bakteriologisk provning och serotypning. |
| --- | --- |

—

salmonella: resultat av bakteriologisk provning och serotypning.

| — | Tidsåtgång mellan provtagning och analys (per tolvtimmarsperiod). |
| --- | --- |

—

Tidsåtgång mellan provtagning och analys (per tolvtimmarsperiod).

| 3. | Specifika upplysningar i fråga om provning av antimikrobiell resistens för blindtarmsprovsisolat av campylobacter.
  Resultaten av övervakningen av den antimikrobiella resistensen skall bedömas och rapporteras i enlighet med artikel 9 i direktiv 2003/99/EG i den årliga rapporten om trender för och källor till zoonoser, zoonotiska smittämnen och antimikrobiell resistens.
  Utan att tillämpningen av bestämmelserna i bilaga IV i direktiv 2003/99/EG påverkas skall följande uppgifter rapporteras:






  — | Isolatens ursprung dvs. grundläggande studie, kontrollprogram, passiv övervakning. |
| --- | --- | --- |

3.

Specifika upplysningar i fråga om provning av antimikrobiell resistens för blindtarmsprovsisolat av campylobacter.

Resultaten av övervakningen av den antimikrobiella resistensen skall bedömas och rapporteras i enlighet med artikel 9 i direktiv 2003/99/EG i den årliga rapporten om trender för och källor till zoonoser, zoonotiska smittämnen och antimikrobiell resistens.

Utan att tillämpningen av bestämmelserna i bilaga IV i direktiv 2003/99/EG påverkas skall följande uppgifter rapporteras:

—

Isolatens ursprung dvs. grundläggande studie, kontrollprogram, passiv övervakning.

| — | Det antal isolat vars känslighet provats per art av campylobacter. |
| --- | --- |

—

Det antal isolat vars känslighet provats per art av campylobacter.

| — | Det antal isolat som befunnits resistenta per antimikrobiellt medel per art av campylobacter. |
| --- | --- |

—

Det antal isolat som befunnits resistenta per antimikrobiellt medel per art av campylobacter.

| — | Det antal isolat som är fullt känsliga och det antal isolat som är resistenta mot de 1, 2, 3, 4 och > 4 antimikrobiella medel som förtecknas i tabell 1 per art av campylobacter. |
| --- | --- |

—

Det antal isolat som är fullt känsliga och det antal isolat som är resistenta mot de 1, 2, 3, 4 och > 4 antimikrobiella medel som förtecknas i tabell 1 per art av campylobacter.

---

(1)  Beräkning: antal anläggningar (4 i Estland, 5 i Lettland) × 2 flockar per anläggning × 2 slaktpartier per flock × 6 omgångar per år. I Luxemburg slaktas endast slaktkycklingar från 3 små flockar. Ett slaktparti från var och en av dem skall provas varje tremånadersperiod.

---

BILAGA II

Största ekonomiska bidrag från gemenskapen till medlemsstaterna

| (euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Största totalbelopp för samfinansiering av provtagning och analyser |
| Belgien – BE | 58 092 |
| Bulgarien – BG | 58 092 |
| Tjeckien – CZ | 58 092 |
| Danmark – DK | 58 092 |
| Tyskland – DE | 58 092 |
| Estland – EE | 14 688 |
| Irland – IE | 58 092 |
| Grekland – EL | 58 092 |
| Spanien – ES | 58 092 |
| Frankrike – FR | 58 092 |
| Italien – IT | 58 092 |
| Cypern – CY | 58 092 |
| Lettland – LV | 18 360 |
| Litauen – LT | 58 092 |
| Luxemburg – LU | 1 836 |
| Ungern – HU | 58 092 |
| Malta – MT | 58 092 |
| Nederländerna – NL | 58 092 |
| Österrike – AT | 58 092 |
| Polen – PL | 58 092 |
| Portugal – PT | 58 092 |
| Rumänien – RO | 58 092 |
| Slovenien – SI | 58 092 |
| Slovakien – SK | 58 092 |
| Finland – FI | 58 092 |
| Sverige – SE | 58 092 |
| Förenade kungariket – UK | 58 092 |
| Totalt | 1 429 092 |

(euro)

Medlemsstat

Största totalbelopp för samfinansiering av provtagning och analyser

Belgien – BE

58 092

Bulgarien – BG

58 092

Tjeckien – CZ

58 092

Danmark – DK

58 092

Tyskland – DE

58 092

Estland – EE

14 688

Irland – IE

58 092

Grekland – EL

58 092

Spanien – ES

58 092

Frankrike – FR

58 092

Italien – IT

58 092

Cypern – CY

58 092

Lettland – LV

18 360

Litauen – LT

58 092

Luxemburg – LU

1 836

Ungern – HU

58 092

Malta – MT

58 092

Nederländerna – NL

58 092

Österrike – AT

58 092

Polen – PL

58 092

Portugal – PT

58 092

Rumänien – RO

58 092

Slovenien – SI

58 092

Slovakien – SK

58 092

Finland – FI

58 092

Sverige – SE

58 092

Förenade kungariket – UK

58 092

Totalt

1 429 092

---

BILAGA III

Styrkt ekonomisk redovisning av genomförandet av en studie om prevalensen av Campylobacter spp. i slaktkycklingflockar och deras antimikrobiella resistens och om prevalensen av Campylobacter spp. och Salmonella spp. i slaktkroppar av slaktkycklingar

Redovisningsperiod: ... till ...

Redovisning av kostnader som uppkommit under studien och som berättigar till ekonomiskt bidrag från gemenskapen:

Referensnummer för kommissionens beslut att bevilja ekonomiskt bidrag från gemenskapen:

...

...

| Kostnader som uppkommit och som hänför sig till | Antal provningar | De totala kostnader för provning som uppkommit under redovisningsperioden
  (nationell valuta) |
| --- | --- | --- |
| Bakteriologisk detektion av Campylobacter spp. | | |
| Bakteriologisk detektion av Salmonella spp. | | |
| Bekräftelse av Campylobacter spp. | | |
| Speciering av isolat av campylobacter | | |
| Räkning av isolat av campylobacter | | |
| Serotypning av isolat av salmonella | | |
| Provning av antimikrobiell resistens hos isolat av campylobacter | | |

Kostnader som uppkommit och som hänför sig till

Antal provningar

De totala kostnader för provning som uppkommit under redovisningsperioden

(nationell valuta)

Bakteriologisk detektion av Campylobacter spp.

Bakteriologisk detektion av Salmonella spp.

Bekräftelse av Campylobacter spp.

Speciering av isolat av campylobacter

Räkning av isolat av campylobacter

Serotypning av isolat av salmonella

Provning av antimikrobiell resistens hos isolat av campylobacter

Bidragsmottagarens försäkran

Härmed intygas att

| — | ovanstående kostnader utgör faktiska kostnader som uppkommit i samband med de arbetsuppgifter som föreskrivs i beslutet och att de var väsentliga för det korrekta utförandet av dessa arbetsuppgifter, |
| --- | --- |

—

ovanstående kostnader utgör faktiska kostnader som uppkommit i samband med de arbetsuppgifter som föreskrivs i beslutet och att de var väsentliga för det korrekta utförandet av dessa arbetsuppgifter,

| — | alla handlingar som styrker kostnaderna finns tillgängliga för revisionsändamål, |
| --- | --- |

—

alla handlingar som styrker kostnaderna finns tillgängliga för revisionsändamål,

| — | inget annat bidrag från gemenskapen begärdes för detta program. |
| --- | --- |

—

inget annat bidrag från gemenskapen begärdes för detta program.

Datum:
  ...

Ekonomiansvarig:
  ...

Namnteckning:
  ...

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 21.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/38

---

RÅDETS GEMENSAMMA ÅTGÄRD 2007/517/GUSP

av den 16 juli 2007

om ändring och förlängning av gemensam åtgärd 2006/623/GUSP om inrättande av en EU-grupp som skall bidra till förberedelserna inför inrättandet av ett eventuellt internationellt civilt uppdrag i Kosovo, som även innefattar Europeiska unionens särskilda representant (ICM/EUSR-förberedelsegrupp)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA ÅTGÄRD

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 14, och

av följande skäl:

| (1) | Den 15 september 2006 antog rådet gemensam åtgärd 2006/623/GUSP (1) som löper ut den 31 juli 2007. |
| --- | --- |

(1)

Den 15 september 2006 antog rådet gemensam åtgärd 2006/623/GUSP (1) som löper ut den 31 juli 2007.

| (2) | Mot bakgrund av det övergripande förslaget till avtal om Kosovos status av den 26 mars 2007, vilket föreskriver en internationell civil representant i Kosovo, som även kommer att vara Europeiska unionens särskilda representant och som kommer att bistås av ett internationellt civilt kontor (ICO) i Kosovo, som även innefattar Europeiska unionens särskilda representant, bör ICM/EUSR-förberedelsegruppen döpas om till ICO/EUSR-förberedelsegruppen. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av det övergripande förslaget till avtal om Kosovos status av den 26 mars 2007, vilket föreskriver en internationell civil representant i Kosovo, som även kommer att vara Europeiska unionens särskilda representant och som kommer att bistås av ett internationellt civilt kontor (ICO) i Kosovo, som även innefattar Europeiska unionens särskilda representant, bör ICM/EUSR-förberedelsegruppen döpas om till ICO/EUSR-förberedelsegruppen.

| (3) | Mandatet för ICM/EUSR-förberedelsegruppen bör ändras och förlängas till och med den 30 november 2007, eller till och med 30 dagar efter det att FN:s säkerhetsråd antar en ny resolution som ersätter resolution 1244 och som stöder utnämningen av en internationell civil representant, om en ny resolution antas före den 1 november 2007. |
| --- | --- |

(3)

Mandatet för ICM/EUSR-förberedelsegruppen bör ändras och förlängas till och med den 30 november 2007, eller till och med 30 dagar efter det att FN:s säkerhetsråd antar en ny resolution som ersätter resolution 1244 och som stöder utnämningen av en internationell civil representant, om en ny resolution antas före den 1 november 2007.

| (4) | Gemensam åtgärd 2006/623/GUSP bör ändras och förlängas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Gemensam åtgärd 2006/623/GUSP bör ändras och förlängas i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemensam åtgärd 2006/623/GUSP skall ändras på följande sätt:

| 1. | Hänvisningarna till det ”internationella civila uppdraget”, ”ICM” och ”ICM/EUSR-förberedelsegruppen” skall förstås som hänvisningar till det ”internationella civila kontoret”, ”ICO” respektive ”ICO/EUSR-förberedelsegruppen”. |
| --- | --- |

1.

Hänvisningarna till det ”internationella civila uppdraget”, ”ICM” och ”ICM/EUSR-förberedelsegruppen” skall förstås som hänvisningar till det ”internationella civila kontoret”, ”ICO” respektive ”ICO/EUSR-förberedelsegruppen”.

| 2. | Följande punkt skall införas i artikel 2:






  ”5. | Arbeta med Kosovos myndigheter, Unmik och andra internationella huvudpartner med planering av myndighetsövergången från Unmik och med förberedelserna för genomförandet av statusavtalet.” |
| --- | --- | --- |

2.

Följande punkt skall införas i artikel 2:

”5.

Arbeta med Kosovos myndigheter, Unmik och andra internationella huvudpartner med planering av myndighetsövergången från Unmik och med förberedelserna för genomförandet av statusavtalet.”

| 3. | Artikel 4.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Jonas Jonsson utnämns härmed till chef för ICO/EUSR-förberedelsegruppen.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 4.1 skall ersättas med följande:

”1.   Jonas Jonsson utnämns härmed till chef för ICO/EUSR-förberedelsegruppen.”

| 4. | Följande stycke skall läggas till i artikel 9.1:
  ”Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka ICO/EUSR-förberedelsegruppens utgifter från och med den 1 augusti 2007 till och med den 30 november 2007 skall vara 1 875 000 EUR.” |
| --- | --- |

4.

Följande stycke skall läggas till i artikel 9.1:

”Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka ICO/EUSR-förberedelsegruppens utgifter från och med den 1 augusti 2007 till och med den 30 november 2007 skall vara 1 875 000 EUR.”

| 5. | Artikel 14.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Den upphör att gälla den 30 november 2007, eller 30 dagar efter FN:s säkerhetsråds antagande av en resolution som ersätter resolution 1244 och som stöder utnämningen av en internationell civil representant, under förutsättning att den antas före den 1 november 2007.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 14.2 skall ersättas med följande:

”2.   Den upphör att gälla den 30 november 2007, eller 30 dagar efter FN:s säkerhetsråds antagande av en resolution som ersätter resolution 1244 och som stöder utnämningen av en internationell civil representant, under förutsättning att den antas före den 1 november 2007.”

Artikel 2

Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den antas.

Artikel 1.3 skall tillämpas från och med den 1 augusti 2007.

Artikel 3

Denna gemensamma åtgärd skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel 16 juli 2007.

På rådets vägnar

J. SILVA

Ordförande

---

(1)  EUT L 253, 16.9.2006, s. 29. Den gemensamma åtgärden förlängd genom gemensam åtgärd 2007/203/GUSP (EUT L 90, 30.3.2007, s. 94).

1

---

21.7.2007

| 21.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 190/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 190/s3

---

MEDDELANDE TILL LÄSARNA

Till följd av den senaste utvidgningen av Europeiska unionen blev vissa upplagor av EUT den 27, 29 och 30 december 2006 publicerade i ett enklare format på de officiella EU-språken.

Det har därför beslutats att på nytt publicera rättsakterna från dessa nummer i deras traditionella format, som rättelser.

Därför kommer de EUT som innehåller dessa rättelser att publiceras bara på de språk som fanns före utvidgningen. Översättningarna av dessa rättsakter till de nya medlemsspråken kommer att publiceras i en specialutgåva av Europeiska unionens officiella tidning, innehållande institutionernas och Europeiska centralbankens rättsakter som antagits före den 1 januari 2007.

Följande tabell visar de nummer av EUT som publicerades den 27, 29 och 30 december 2006 samt de rättelser som överensstämmer med dessa.

| EUT av den 27 december 2006 | Rättelse i EUT (2007) |
| --- | --- |
| L 370 | L 30 |
| L 371 | L 45 |
| L 373 | L 121 |
| L 375 | L 70 |

EUT av den 27 december 2006

Rättelse i EUT (2007)

L 370

L 30

L 371

L 45

L 373

L 121

L 375

L 70

| EUT av den 29 december 2006 | Rättelse i EUT (2007) |
| --- | --- |
| L 387 | L 34 |

EUT av den 29 december 2006

Rättelse i EUT (2007)

L 387

L 34

| EUT av den 30 december 2006 | Rättelse i EUT (2007) |
| --- | --- |
| L 396 | L 136 |
| L 400 | L 54 |
| L 405 | L 29 |
| L 407 | L 44 |
| L 408 | L 47 |
| L 409 | L 36 |
| L 410 | L 40 |
| L 411 | L 27 |
| L 413 | L 50 |

EUT av den 30 december 2006

Rättelse i EUT (2007)

L 396

L 136

L 400

L 54

L 405

L 29

L 407

L 44

L 408

L 47

L 409

L 36

L 410

L 40

L 411

L 27

L 413

L 50

---