# Euroopa Liidu L 193/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 193 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide25. juuli 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 193

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide25. juuli 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 872/2007, 24. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 873/2007, 24. juuli 2007, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 1913/2006, millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 874/2007, 24. juuli 2007, millega määratakse kindlaks kuivasööda lõplik toetussumma 2006/2007. turustusaastaks | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 875/2007, 24. juuli 2007, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandussektoris ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1860/2004 | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 876/2007, 24. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2245/2002, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta, pärast Euroopa Ühenduse ühinemist tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 877/2007, 24. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2246/2002 siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja disainilahendused) makstavate lõivude kohta pärast Euroopa Ühenduse ühinemist tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga | 16 |
| | | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 878/2007/EÜ, 23. juuli 2007, millega muudetakse otsust nr 804/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas, ja pikendatakse selle kehtivust (programm Herakles II) | 18 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 872/2007, 24. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 873/2007, 24. juuli 2007, millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 1913/2006, millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 874/2007, 24. juuli 2007, millega määratakse kindlaks kuivasööda lõplik toetussumma 2006/2007. turustusaastaks

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 875/2007, 24. juuli 2007, milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandussektoris ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1860/2004

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 876/2007, 24. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2245/2002, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta, pärast Euroopa Ühenduse ühinemist tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 877/2007, 24. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2246/2002 siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja disainilahendused) makstavate lõivude kohta pärast Euroopa Ühenduse ühinemist tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga

16

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 878/2007/EÜ, 23. juuli 2007, millega muudetakse otsust nr 804/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas, ja pikendatakse selle kehtivust (programm Herakles II)

18

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/522/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. juuli 2007, millega muudetakse otsust 2006/802/EÜ seoses Rumeenias tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga vaktsineeritud sigadelt saadud sealihaga
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3418 all)

   (
  1
  ) | 23 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/522/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. juuli 2007, millega muudetakse otsust 2006/802/EÜ seoses Rumeenias tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga vaktsineeritud sigadelt saadud sealihaga
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3418 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3418 all)

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 25.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 872/2007,

24. juuli 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 25. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 24. juuli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | TR | 90,5 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | TR | 116,0 |
| ZZ | 116,0 |
| 0709 90 70 | TR | 88,2 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 50 10 | AR | 49,4 |
| UY | 56,2 |
| ZA | 66,5 |
| ZZ | 57,4 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 150,8 |
| MA | 189,3 |
| TR | 180,5 |
| ZZ | 170,4 |
| 0808 10 80 | AR | 90,7 |
| BR | 95,8 |
| CA | 101,7 |
| CL | 91,9 |
| CN | 76,5 |
| NZ | 99,5 |
| US | 105,0 |
| UY | 36,3 |
| ZA | 100,0 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 88,2 |
| CL | 80,8 |
| NZ | 119,1 |
| TR | 140,9 |
| ZA | 112,4 |
| ZZ | 108,3 |
| 0809 10 00 | TR | 169,5 |
| ZZ | 169,5 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 282,6 |
| US | 286,5 |
| ZZ | 297,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 157,0 |
| ZZ | 157,0 |
| 0809 40 05 | IL | 73,6 |
| ZZ | 73,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

TR

90,5

ZZ

90,5

0707 00 05

TR

116,0

ZZ

116,0

0709 90 70

TR

88,2

ZZ

88,2

0805 50 10

AR

49,4

UY

56,2

ZA

66,5

ZZ

57,4

0806 10 10

BR

161,0

EG

150,8

MA

189,3

TR

180,5

ZZ

170,4

0808 10 80

AR

90,7

BR

95,8

CA

101,7

CL

91,9

CN

76,5

NZ

99,5

US

105,0

UY

36,3

ZA

100,0

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

88,2

CL

80,8

NZ

119,1

TR

140,9

ZA

112,4

ZZ

108,3

0809 10 00

TR

169,5

ZZ

169,5

0809 20 95

CA

324,1

TR

282,6

US

286,5

ZZ

297,7

0809 30 10, 0809 30 90

TR

157,0

ZZ

157,0

0809 40 05

IL

73,6

ZZ

73,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 25.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 873/2007,

24. juuli 2007,

millega muudetakse ja parandatakse määrust (EÜ) nr 1913/2006, millega sätestatakse põllumajanduse eurol põhineva valuutasüsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad põllumajandussektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, (1) eriti selle artiklit 9,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Koostamisel on tekkinud viga komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (2) artikli 5 lõikesse 4 seoses vahetuskursi rakendusjuhu kindlaksmääramisega teatavate piimatoodetega varustamiseks antava abi puhul, nagu on sätestatud komisjoni 11. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2707/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakenduseeskirjad seoses haridusasutuste õpilaste piima ja teatavate piimatoodetega varustamise puhul antava ühenduse abiga. (3) On asjakohane kõnealune viga parandada, et vältida eksitavat tõlgendamist. |
| --- | --- |

(1)

Koostamisel on tekkinud viga komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (2) artikli 5 lõikesse 4 seoses vahetuskursi rakendusjuhu kindlaksmääramisega teatavate piimatoodetega varustamiseks antava abi puhul, nagu on sätestatud komisjoni 11. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2707/2000, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 rakenduseeskirjad seoses haridusasutuste õpilaste piima ja teatavate piimatoodetega varustamise puhul antava ühenduse abiga. (3) On asjakohane kõnealune viga parandada, et vältida eksitavat tõlgendamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1913/2006 artikli 11 punkti c sõnastus näib artiklit 6 arvestades üleliigne. Selguse huvides tuleks sõnad „kui vahetuskursi rakendusjuhuks on 1. oktoober” kõnealusest sättest välja jätta. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1913/2006 artikli 11 punkti c sõnastus näib artiklit 6 arvestades üleliigne. Selguse huvides tuleks sõnad „kui vahetuskursi rakendusjuhuks on 1. oktoober” kõnealusest sättest välja jätta.

| (3) | Komisjoni 15. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2825/93 (millega sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kohandatud toetuste kindlaksmääramise ja andmisega eksportimiseks ettenähtud teatavate alkohoolsete jookide valmistamiseks kasvatatavale teraviljale) (4) kodifitseerimine ja komisjoni 15. märtsi 2000 aasta määruse (EÜ) nr 562/2000 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veiseliha kokkuostu kohta) (5) koostamine lõpetati enne määruse (EÜ) nr 1913/2006 vastuvõtmist ja avaldamist. Määrused (EMÜ) nr 2825/93 ja (EÜ) nr 562/2000 on tunnistatud kehtetuks ja asendatud alates 30. novembrist 2006 vastavalt komisjoni määrusega (EÜ) nr 1670/2006 (kodifitseeritud versioon) (6) ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 1669/2006 (kodifitseeritud versioon). (7) Viited määrusele (EMÜ) nr 2825/93 ja määrusele (EÜ) nr 562/2000 on aegunud ja tuleks seepärast määruses (EÜ) nr 1913/2006 parandada. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 15. oktoobri 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2825/93 (millega sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kohandatud toetuste kindlaksmääramise ja andmisega eksportimiseks ettenähtud teatavate alkohoolsete jookide valmistamiseks kasvatatavale teraviljale) (4) kodifitseerimine ja komisjoni 15. märtsi 2000 aasta määruse (EÜ) nr 562/2000 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1254/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veiseliha kokkuostu kohta) (5) koostamine lõpetati enne määruse (EÜ) nr 1913/2006 vastuvõtmist ja avaldamist. Määrused (EMÜ) nr 2825/93 ja (EÜ) nr 562/2000 on tunnistatud kehtetuks ja asendatud alates 30. novembrist 2006 vastavalt komisjoni määrusega (EÜ) nr 1670/2006 (kodifitseeritud versioon) (6) ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 1669/2006 (kodifitseeritud versioon). (7) Viited määrusele (EMÜ) nr 2825/93 ja määrusele (EÜ) nr 562/2000 on aegunud ja tuleks seepärast määruses (EÜ) nr 1913/2006 parandada.

| (4) | Kõnealuse määrusega ettenähtud muudatust ja parandusi tuleks kohaldada alates samast kuupäevast kui muudetud määrust. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse määrusega ettenähtud muudatust ja parandusi tuleks kohaldada alates samast kuupäevast kui muudetud määrust.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 1913/2006 tuleks vastavalt muuta ja parandada. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 1913/2006 tuleks vastavalt muuta ja parandada.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas asjaomaste korralduskomiteede arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas asjaomaste korralduskomiteede arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1913/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Määruse (EÜ) nr 2707/2000 artiklis 1 osutatud abi puhul õpilaste varustamiseks teatavate piimatoodetega on vahetuskursi rakendusjuht selle ajavahemiku esimene päev, millal kõnealuse määruse artiklis 11 osutatud maksetaotlus esitatakse.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Määruse (EÜ) nr 2707/2000 artiklis 1 osutatud abi puhul õpilaste varustamiseks teatavate piimatoodetega on vahetuskursi rakendusjuht selle ajavahemiku esimene päev, millal kõnealuse määruse artiklis 11 osutatud maksetaotlus esitatakse.”

| 2. | Artikli 11 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | artiklis 6 osutatud suhkrupeedi miinimumhinna puhul Euroopa Keskpanga poolt enne vahetuskursi rakendusjuhtu kindlaks määratud viimase kuu keskmine vahetuskurss.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 11 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

artiklis 6 osutatud suhkrupeedi miinimumhinna puhul Euroopa Keskpanga poolt enne vahetuskursi rakendusjuhtu kindlaks määratud viimase kuu keskmine vahetuskurss.”

| 3. | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 18
  Määruse (EÜ) nr 1670/2006 muutmine
  Määruse (EÜ) nr 1670/2006 artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Toetusemäärana kasutatakse määra, mis kehtib teravilja kontrolli alla suunamise päeval. Iga järgneva maksustatava destilleerimisperioodi puhul pärast kontrolli alla suunamise destilleerimisperioodi kasutatakse asjaomase maksustatava destilleerimisperioodi esimesel päeval kehtivat määra.
  Toetuse suhtes kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (8) artikli 1 lõikes 1 osutatud vahetuskursi rakendusjuhtu. |
| --- | --- |

3.

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18

Määruse (EÜ) nr 1670/2006 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1670/2006 artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Toetusemäärana kasutatakse määra, mis kehtib teravilja kontrolli alla suunamise päeval. Iga järgneva maksustatava destilleerimisperioodi puhul pärast kontrolli alla suunamise destilleerimisperioodi kasutatakse asjaomase maksustatava destilleerimisperioodi esimesel päeval kehtivat määra.

Toetuse suhtes kohaldatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (8) artikli 1 lõikes 1 osutatud vahetuskursi rakendusjuhtu.

| 4. | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21
  Määruse (EÜ) nr 1669/2006 muutmine
  Määruse (EÜ) nr 1669/2006 artikkel 16 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 16
  Vahetuskurss
  Artiklis 11 osutatud summa või hindade suhtes ja artiklis 9 osutatud tagatise suhtes kohaldatav vahetuskursi rakendusjuht on vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (9) artikli 8 punktis a ja artiklis 10 osutatud vahetuskursi rakendusjuht. |
| --- | --- |

4.

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Määruse (EÜ) nr 1669/2006 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1669/2006 artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Vahetuskurss

Artiklis 11 osutatud summa või hindade suhtes ja artiklis 9 osutatud tagatise suhtes kohaldatav vahetuskursi rakendusjuht on vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1913/2006 (9) artikli 8 punktis a ja artiklis 10 osutatud vahetuskursi rakendusjuht.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 52.

2

(3)  EÜT L 311, 12.12.2000, lk 37. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 704/2007 (ELT L 161, 22.6.2007, lk 31).

3

(4)  EÜT L 258, 16.10.1993, lk 6. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2006.

4

(5)  EÜT L 68, 16.3.2000, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2006.

5

(6)  ELT L 312, 11.11.2006, lk 33.

6

(7)  ELT L 312, 11.11.2006, lk 6.

7

(8)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 52.” ”

8

(9)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 52.” ”

9

---

| 25.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 874/2007,

24. juuli 2007,

millega määratakse kindlaks kuivasööda lõplik toetussumma 2006/2007. turustusaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1786/2003 kuivsöödaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1786/2003 artikli 4 lõikes 2 on kindlaks määratud kuivsööda töötlemisettevõtetele makstav toetussumma nimetatud määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud garanteeritud maksimumkoguse piires. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1786/2003 artikli 4 lõikes 2 on kindlaks määratud kuivsööda töötlemisettevõtetele makstav toetussumma nimetatud määruse artikli 5 lõikes 1 osutatud garanteeritud maksimumkoguse piires.

| (2) | Komisjoni 7. märtsi 2005. aasta määruse (EÜ) nr 382/2005 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1786/2003 (kuivsöödaturu ühise korralduse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikli 33 lõike 1 esimese lõigu kohaselt esitavad liikmesriigid komisjonile teatised kuivsöödakoguste kohta, mille suhtes on esitatud taotlused 2006/2007. turustusaastaks. Edastatud andmetest selgub, et kuivsööda garanteeritud maksimumkoguseid ei ületatud. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 7. märtsi 2005. aasta määruse (EÜ) nr 382/2005 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1786/2003 (kuivsöödaturu ühise korralduse kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikli 33 lõike 1 esimese lõigu kohaselt esitavad liikmesriigid komisjonile teatised kuivsöödakoguste kohta, mille suhtes on esitatud taotlused 2006/2007. turustusaastaks. Edastatud andmetest selgub, et kuivsööda garanteeritud maksimumkoguseid ei ületatud.

| (3) | Kuivsööda toetussumma on seega määruse (EÜ) nr 1786/2003 artikli 4 lõike 2 kohaselt kuni 33 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(3)

Kuivsööda toetussumma on seega määruse (EÜ) nr 1786/2003 artikli 4 lõike 2 kohaselt kuni 33 eurot tonni kohta.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kuivasööda lõplik toetussumma 2006/2007. turustusaastaks on 33 eurot tonni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 114. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 456/2006 (ELT L 82, 21.3.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 61, 8.3.2005, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 116/2007 (ELT L 35, 8.2.2007, lk 7).

2

---

| 25.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 875/2007,

24. juuli 2007,

milles käsitletakse EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandussektoris ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1860/2004

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 994/98, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu, (2)

olles pidanud nõu riigiabi nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 994/98 volitatakse komisjoni kehtestama määrusega piirmäära, millest väiksemaid abimeetmeid ei loeta asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ja seetõttu ei kohaldata nende suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamismenetlust. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 994/98 volitatakse komisjoni kehtestama määrusega piirmäära, millest väiksemaid abimeetmeid ei loeta asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ja seetõttu ei kohaldata nende suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud teatamismenetlust.

| (2) | Kõnealuse määruse alusel võttis komisjon 12. jaanuaril 2001 vastu määruse (EÜ) nr 69/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes), (3) millega kehtestati ühele abisaajale kolme aasta jooksul antava vähese tähtsusega abi ülemmääraks 100 000 eurot. Põllumajandus-, kalandus-, vesiviljelus- ja transpordisektoris kehtivate erieeskirjade tõttu ei kohaldatud kõnealust määrust algselt neis sektorites. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse määruse alusel võttis komisjon 12. jaanuaril 2001 vastu määruse (EÜ) nr 69/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes), (3) millega kehtestati ühele abisaajale kolme aasta jooksul antava vähese tähtsusega abi ülemmääraks 100 000 eurot. Põllumajandus-, kalandus-, vesiviljelus- ja transpordisektoris kehtivate erieeskirjade tõttu ei kohaldatud kõnealust määrust algselt neis sektorites.

| (3) | Põllumajandus- ja kalandussektorile kehtestati komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1860/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandus- ja kalandussektoris) (4) konkreetne vähese tähtsusega abi ülemmäär: kolme aasta jooksul ühele abisaajale 3 000 eurot, sest komisjoni kogemuste põhjal võis kinnitada, et nendes sektorites antud väga väikesed abisummad ei vasta asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kriteeriumidele, kui on täidetud teatavad tingimused. Sellise juhtumiga on tegemist siis, kui üksiktootjatele antud abisummad jäävad väikeseks ning ka neile sektoritele antava abi kogusumma ei ületa väikest protsenti toodangu väärtusest. |
| --- | --- |

(3)

Põllumajandus- ja kalandussektorile kehtestati komisjoni 6. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1860/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandus- ja kalandussektoris) (4) konkreetne vähese tähtsusega abi ülemmäär: kolme aasta jooksul ühele abisaajale 3 000 eurot, sest komisjoni kogemuste põhjal võis kinnitada, et nendes sektorites antud väga väikesed abisummad ei vasta asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kriteeriumidele, kui on täidetud teatavad tingimused. Sellise juhtumiga on tegemist siis, kui üksiktootjatele antud abisummad jäävad väikeseks ning ka neile sektoritele antava abi kogusumma ei ületa väikest protsenti toodangu väärtusest.

| (4) | Muutunud majandusliku olukorra tõttu ja pidades silmas vähese tähtsusega abi kehtivate üldeeskirjade rakendamisel saadud kogemust, peeti vajalikuks muuta neid eeskirju. Seepärast võttis komisjon 15. detsembril 2006 vastu määruse (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes. (5) Nimetatud määrusega asendati määrus (EÜ) nr 69/2001, suurendati vähese tähtsusega abi üldist ülemmäära 100 000 eurolt 200 000 eurole, laiendati selle kohaldamist põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud sektorile ning kehtestati uus vähese tähtsusega abi ülemmäär 100 000 eurot maanteetranspordi valdkonnas antava riigiabi puhul. |
| --- | --- |

(4)

Muutunud majandusliku olukorra tõttu ja pidades silmas vähese tähtsusega abi kehtivate üldeeskirjade rakendamisel saadud kogemust, peeti vajalikuks muuta neid eeskirju. Seepärast võttis komisjon 15. detsembril 2006 vastu määruse (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes. (5) Nimetatud määrusega asendati määrus (EÜ) nr 69/2001, suurendati vähese tähtsusega abi üldist ülemmäära 100 000 eurolt 200 000 eurole, laiendati selle kohaldamist põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega seotud sektorile ning kehtestati uus vähese tähtsusega abi ülemmäär 100 000 eurot maanteetranspordi valdkonnas antava riigiabi puhul.

| (5) | Hiljuti saadud kogemus seoses riigiabi eeskirjade kohaldamisega kalandussektoris, eriti seoses määruses (EÜ) nr 1860/2004 kehtestatud vähese tähtsusega abi ülemmäära ning riigiabi kontrollimist kalandus- ja vesiviljelussektoris käsitlevate suuniste (6) kohaldamisega näitas, et vähese tähtsusega abist tulenev konkurentsi moonutamise oht on väiksem kui 2004. aastal prognoositi. |
| --- | --- |

(5)

Hiljuti saadud kogemus seoses riigiabi eeskirjade kohaldamisega kalandussektoris, eriti seoses määruses (EÜ) nr 1860/2004 kehtestatud vähese tähtsusega abi ülemmäära ning riigiabi kontrollimist kalandus- ja vesiviljelussektoris käsitlevate suuniste (6) kohaldamisega näitas, et vähese tähtsusega abist tulenev konkurentsi moonutamise oht on väiksem kui 2004. aastal prognoositi.

| (6) | Komisjoni kogemuse põhjal võib järeldada, et kalandussektori ettevõtjatele antav abi, mis ei ületa mis tahes kolmeaastase ajavahemiku jooksul 30 000 eurot ühe abisaaja kohta, ei mõjuta liikmesriikide vahelist kaubandust ega/või moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi, kui kõigile kalandussektori ettevõtjatele antava abi kogusumma on kolme aasta jooksul väiksem kui ülemmäär, mis on ligikaudu 2,5 % aastasest kalandustoodangust. Seetõttu on asjakohane märkida, et selline abi ei ole kooskõlas asutamislepingu artikli 87 lõikega 1. Seoses sellega käsitatakse aastana asjaomases liikmesriigis eelarve koostamiseks kasutatavat eelarveaastat. Kõnealust kolmeaastast ajavahemikku tuleks hinnata vastavalt hetkeolukorrale, see tähendab, et iga kord, kui antakse vähese tähtsusega abi, tuleb kindlaks teha nii jooksval eelarveaastal kui ka eelmisel kahel eelarveaastal antud vähese tähtsusega abi kogusumma. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni kogemuse põhjal võib järeldada, et kalandussektori ettevõtjatele antav abi, mis ei ületa mis tahes kolmeaastase ajavahemiku jooksul 30 000 eurot ühe abisaaja kohta, ei mõjuta liikmesriikide vahelist kaubandust ega/või moonuta ega ähvarda moonutada konkurentsi, kui kõigile kalandussektori ettevõtjatele antava abi kogusumma on kolme aasta jooksul väiksem kui ülemmäär, mis on ligikaudu 2,5 % aastasest kalandustoodangust. Seetõttu on asjakohane märkida, et selline abi ei ole kooskõlas asutamislepingu artikli 87 lõikega 1. Seoses sellega käsitatakse aastana asjaomases liikmesriigis eelarve koostamiseks kasutatavat eelarveaastat. Kõnealust kolmeaastast ajavahemikku tuleks hinnata vastavalt hetkeolukorrale, see tähendab, et iga kord, kui antakse vähese tähtsusega abi, tuleb kindlaks teha nii jooksval eelarveaastal kui ka eelmisel kahel eelarveaastal antud vähese tähtsusega abi kogusumma.

| (7) | Vähese tähtsusega abi andmisel tuleb arvesse võtta ka liikmesriigi antud muud riigiabi. |
| --- | --- |

(7)

Vähese tähtsusega abi andmisel tuleb arvesse võtta ka liikmesriigi antud muud riigiabi.

| (8) | Vähese tähtsusega abi ülemmäärast suuremat riigiabimeedet ei tohiks olla võimalik jagada mitmeks väiksemaks osaks, et muuta need osad vastavaks käesoleva määruse tingimustele. |
| --- | --- |

(8)

Vähese tähtsusega abi ülemmäärast suuremat riigiabimeedet ei tohiks olla võimalik jagada mitmeks väiksemaks osaks, et muuta need osad vastavaks käesoleva määruse tingimustele.

| (9) | Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud abi andmise põhimõtetele tuleks vähese tähtsusega abi andmise ajana käsitada aega, mil abisaajal tekib vastavalt riigis kehtivale korrale seaduslik õigus sellist abi saada. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud abi andmise põhimõtetele tuleks vähese tähtsusega abi andmise ajana käsitada aega, mil abisaajal tekib vastavalt riigis kehtivale korrale seaduslik õigus sellist abi saada.

| (10) | Euroopa Ühenduste Kohus on otsustanud, et kui ühendus on välja andnud õigusakti, millega kehtestatakse teatavas põllumajandussektoris ühine turukorraldus, on liikmesriigid kohustatud hoiduma mis tahes meetmete võtmisest, mis seda korraldust kahjustavad või millega luuakse sellest erandeid. (7) Sama põhimõte kehtib ka kalandussektoris. Seetõttu ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellise abi suhtes, mille suurus on kindlaks määratud turule viidud toodete koguse või hinna alusel. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Ühenduste Kohus on otsustanud, et kui ühendus on välja andnud õigusakti, millega kehtestatakse teatavas põllumajandussektoris ühine turukorraldus, on liikmesriigid kohustatud hoiduma mis tahes meetmete võtmisest, mis seda korraldust kahjustavad või millega luuakse sellest erandeid. (7) Sama põhimõte kehtib ka kalandussektoris. Seetõttu ei tohiks käesolevat määrust kohaldada sellise abi suhtes, mille suurus on kindlaks määratud turule viidud toodete koguse või hinna alusel.

| (11) | Käesolevat määrust ei tohiks kohaldada ekspordiabi ega vähese tähtsusega abi suhtes, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel. Eeskätt ei tohiks seda määrust kohaldada abi suhtes, millega rahastatakse jaotusvõrgu loomist ja tegevust teistes riikides. Abi, millega kaetakse messidel osalemise kulud või uue või juba olemasoleva toote uuele turule viimiseks vajalike uuringute või nõustamisteenuste kulud, ei loeta üldjuhul ekspordiabiks. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevat määrust ei tohiks kohaldada ekspordiabi ega vähese tähtsusega abi suhtes, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel. Eeskätt ei tohiks seda määrust kohaldada abi suhtes, millega rahastatakse jaotusvõrgu loomist ja tegevust teistes riikides. Abi, millega kaetakse messidel osalemise kulud või uue või juba olemasoleva toote uuele turule viimiseks vajalike uuringute või nõustamisteenuste kulud, ei loeta üldjuhul ekspordiabiks.

| (12) | Määrust ei tohiks kohaldada niisuguste ettevõtjate suhtes, kes on raskustes olevad ettevõtjad vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (8) arvestades raskusi, mis tekivad seda tüüpi ettevõtjatele antava abi brutotoetusekvivalendi kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(12)

Määrust ei tohiks kohaldada niisuguste ettevõtjate suhtes, kes on raskustes olevad ettevõtjad vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, (8) arvestades raskusi, mis tekivad seda tüüpi ettevõtjatele antava abi brutotoetusekvivalendi kindlaksmääramisel.

| (13) | Ühise kalanduspoliitika eesmärke arvestades ei tohiks käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluda abi püügivõimsuse suurendamiseks ega kalalaevade ehitamiseks ja ostmiseks antud abi, välja arvatud abi peateki ajakohastamiseks, millele on viidatud nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (9) artiklis 11. |
| --- | --- |

(13)

Ühise kalanduspoliitika eesmärke arvestades ei tohiks käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluda abi püügivõimsuse suurendamiseks ega kalalaevade ehitamiseks ja ostmiseks antud abi, välja arvatud abi peateki ajakohastamiseks, millele on viidatud nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (9) artiklis 11.

| (14) | Läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja vähese tähtsusega abi ülemmäära õige kohaldamise eesmärgil peaksid liikmesriigid kasutama ühte ja sama arvutusmeetodit. Kõnealuse arvutamise hõlbustamiseks ning kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1998/2006 tuleks abisummad, mida ei anta rahas, arvestada ümber nende brutotoetusekvivalendiks. Kui läbipaistvat abi ei maksta toetusena või mitmes osas, tuleb toetusekvivalendi arvutamisel kasutada abi andmise ajal kehtivaid turuintressimäärasid. Riigiabi eeskirjade ühtseks, läbipaistvaks ja hõlpsaks kohaldamiseks tuleks käesoleva määruse tähenduses kasutada turumäärasid viitemääradena, mille komisjon korrapäraselt kinnitab objektiivsete kriteeriumide alusel ja avaldab Euroopa Liidu Teatajas või Internetis. Kuid vajaduse korral võib miinimummäärale lisada täiendavaid baaspunkte, arvestades toetusesaaja esitatud tagatisi või temaga seotud riske. |
| --- | --- |

(14)

Läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja vähese tähtsusega abi ülemmäära õige kohaldamise eesmärgil peaksid liikmesriigid kasutama ühte ja sama arvutusmeetodit. Kõnealuse arvutamise hõlbustamiseks ning kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1998/2006 tuleks abisummad, mida ei anta rahas, arvestada ümber nende brutotoetusekvivalendiks. Kui läbipaistvat abi ei maksta toetusena või mitmes osas, tuleb toetusekvivalendi arvutamisel kasutada abi andmise ajal kehtivaid turuintressimäärasid. Riigiabi eeskirjade ühtseks, läbipaistvaks ja hõlpsaks kohaldamiseks tuleks käesoleva määruse tähenduses kasutada turumäärasid viitemääradena, mille komisjon korrapäraselt kinnitab objektiivsete kriteeriumide alusel ja avaldab Euroopa Liidu Teatajas või Internetis. Kuid vajaduse korral võib miinimummäärale lisada täiendavaid baaspunkte, arvestades toetusesaaja esitatud tagatisi või temaga seotud riske.

| (15) | Läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja tõhusa järelevalve huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada ainult läbipaistva vähese tähtsusega abi suhtes. Läbipaistev abi on abi, mille brutotoetusekvivalent on võimalik eelnevalt täpselt välja arvutada ilma riskianalüüsi tegemata. Niisuguse täpse arvutuse võib teha näiteks toetuste, intressimääradele antavate toetuste ja ülemmääraga maksusoodustuste suhtes. Kapitalisüstina antavat abi tuleks käsitada läbipaistva vähese tähtsusega abina vaid juhul, kui riigi panuse kogusumma on vähese tähtsusega abi ülemmäärast väiksem. Abi, mida antakse riskikapitali meetmetena vastavalt ühenduse suunistele väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta, (10) tohiks pidada läbipaistvaks vähese tähtsusega abiks vaid juhul, kui asjaomase riskikapitali kava raames ei anta ühelegi sihtettevõttele kapitali üle vähese tähtsusega abi piirmäära. Laenudena antavat vähese tähtsusega abi käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusega abina, kui brutotoetusekvivalent on arvutatud vastavalt turu intressimääradele, mis kehtisid toetuse andmise ajal. |
| --- | --- |

(15)

Läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja tõhusa järelevalve huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada ainult läbipaistva vähese tähtsusega abi suhtes. Läbipaistev abi on abi, mille brutotoetusekvivalent on võimalik eelnevalt täpselt välja arvutada ilma riskianalüüsi tegemata. Niisuguse täpse arvutuse võib teha näiteks toetuste, intressimääradele antavate toetuste ja ülemmääraga maksusoodustuste suhtes. Kapitalisüstina antavat abi tuleks käsitada läbipaistva vähese tähtsusega abina vaid juhul, kui riigi panuse kogusumma on vähese tähtsusega abi ülemmäärast väiksem. Abi, mida antakse riskikapitali meetmetena vastavalt ühenduse suunistele väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta, (10) tohiks pidada läbipaistvaks vähese tähtsusega abiks vaid juhul, kui asjaomase riskikapitali kava raames ei anta ühelegi sihtettevõttele kapitali üle vähese tähtsusega abi piirmäära. Laenudena antavat vähese tähtsusega abi käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusega abina, kui brutotoetusekvivalent on arvutatud vastavalt turu intressimääradele, mis kehtisid toetuse andmise ajal.

| (16) | Käesoleva määrusega ei välistata võimalust, et liikmesriigi meedet, näiteks kapitalisüsti, ei peeta asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabiks ka mõnel käesolevas määruses sätestamata põhjusel, kuna niisugune abimeede on vastu võetud vastavalt turuinvestori põhimõttele. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ei välistata võimalust, et liikmesriigi meedet, näiteks kapitalisüsti, ei peeta asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabiks ka mõnel käesolevas määruses sätestamata põhjusel, kuna niisugune abimeede on vastu võetud vastavalt turuinvestori põhimõttele.

| (17) | Tuleb anda õiguskindlus tagatiskavadele, mis ei ohusta kaubandust ega moonuta konkurentsi ja mille kohta on olemas piisavalt andmeid, et hinnata mõjusid usaldusväärselt. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega sätestada, et vähese tähtsusega abi 30 000 euro suurune üldine ülemmäär abisaaja kohta võetakse kasutusele ka tagatisest sõltuva ülemmäärana, mis põhineb tagatise aluseks oleva üksiklaenu tagatisega kogusummal. Seda konkreetset ülemmäära tuleks arvutada samal meetodil, mille alusel määratakse elujõulistele ettevõtjatele laenutagatiskavade raames antava riigiabi summa. Tagatistega seotud abi ülemmäära arvutamise meetodit ja andmeid ei tohiks kasutada seoses raskustes olevate ettevõtjatega vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Seetõttu ei tuleks ülemmäära kohaldada, kui tegemist on üksikabi andmisega väljaspool tagatiskava üksikotsuse alusel, abi andmisega raskustes olevatele ettevõtjatele või niisuguste tagatiste andmisega abimeetme aluseks olevale tehingutele, mis ei ole laen, näiteks aktsiatehingute tagamine. Konkreetse ülemmäära kindlaksmääramisel tuleks lähtuda sellest, et kui intressilagi (viivise netomäär) on 13 %, mis on ühenduses laenutagatiskavade halvim võimalik määr, siis 225 000 euro suuruse tagatise brutotoetusekvivalent vastab arvestuslikult käesolevas määruses sätestatud vähese tähtsusega abi ülemmäärale. See konkreetne ülemmäär kehtib vaid kuni 80 % ulatuses tagatud laenude puhul. |
| --- | --- |

(17)

Tuleb anda õiguskindlus tagatiskavadele, mis ei ohusta kaubandust ega moonuta konkurentsi ja mille kohta on olemas piisavalt andmeid, et hinnata mõjusid usaldusväärselt. Seetõttu tuleks käesoleva määrusega sätestada, et vähese tähtsusega abi 30 000 euro suurune üldine ülemmäär abisaaja kohta võetakse kasutusele ka tagatisest sõltuva ülemmäärana, mis põhineb tagatise aluseks oleva üksiklaenu tagatisega kogusummal. Seda konkreetset ülemmäära tuleks arvutada samal meetodil, mille alusel määratakse elujõulistele ettevõtjatele laenutagatiskavade raames antava riigiabi summa. Tagatistega seotud abi ülemmäära arvutamise meetodit ja andmeid ei tohiks kasutada seoses raskustes olevate ettevõtjatega vastavalt ühenduse suunistele raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. Seetõttu ei tuleks ülemmäära kohaldada, kui tegemist on üksikabi andmisega väljaspool tagatiskava üksikotsuse alusel, abi andmisega raskustes olevatele ettevõtjatele või niisuguste tagatiste andmisega abimeetme aluseks olevale tehingutele, mis ei ole laen, näiteks aktsiatehingute tagamine. Konkreetse ülemmäära kindlaksmääramisel tuleks lähtuda sellest, et kui intressilagi (viivise netomäär) on 13 %, mis on ühenduses laenutagatiskavade halvim võimalik määr, siis 225 000 euro suuruse tagatise brutotoetusekvivalent vastab arvestuslikult käesolevas määruses sätestatud vähese tähtsusega abi ülemmäärale. See konkreetne ülemmäär kehtib vaid kuni 80 % ulatuses tagatud laenude puhul.

| (18) | Komisjoni kohustus on tagada riigiabi käsitlevate eeskirjade täitmine, eelkõige see, et vähese tähtsusega abi eeskirjade alusel antav abi oleks nende eeskirjade tingimustega kooskõlas. Asutamislepingu artiklis 10 sätestatud koostööpõhimõtte kohaselt peaksid liikmesriigid selle ülesande täitmisele kaasa aitama ja looma mehhanismi, millega tagatakse, et vähese tähtsusega abi eeskirjade alusel ühele abisaajale kolme eelarveaasta jooksul antava abi kogusumma ei ületa 30 000 eurot ja kogu abisumma kolme aasta jooksul ei ületa liikmesriigi kalandustoodangu väärtuse alusel komisjoni kehtestatud üldist ülemmäära. Selleks peaksid liikmesriigid vähese tähtsusega abi andmisel teatama asjaomasele ettevõtjale, viidates käesolevale määrusele, abi summa ning asjaolu, et abi on vähese tähtsusega. Samuti peaks asjaomane liikmesriik saama ettevõtjalt õiendi jooksva eelarveaasta ja eelmise kahe eelarveaasta jooksul saadud muu vähese tähtsusega abi kohta ning hoolega jälgima, et uue vähese tähtsusega abi andmisel ei ületataks vähese tähtsusega abi ülemmäärasid. Selle asemel võib ülemmäärade järgimist tagada keskregistri abil. |
| --- | --- |

(18)

Komisjoni kohustus on tagada riigiabi käsitlevate eeskirjade täitmine, eelkõige see, et vähese tähtsusega abi eeskirjade alusel antav abi oleks nende eeskirjade tingimustega kooskõlas. Asutamislepingu artiklis 10 sätestatud koostööpõhimõtte kohaselt peaksid liikmesriigid selle ülesande täitmisele kaasa aitama ja looma mehhanismi, millega tagatakse, et vähese tähtsusega abi eeskirjade alusel ühele abisaajale kolme eelarveaasta jooksul antava abi kogusumma ei ületa 30 000 eurot ja kogu abisumma kolme aasta jooksul ei ületa liikmesriigi kalandustoodangu väärtuse alusel komisjoni kehtestatud üldist ülemmäära. Selleks peaksid liikmesriigid vähese tähtsusega abi andmisel teatama asjaomasele ettevõtjale, viidates käesolevale määrusele, abi summa ning asjaolu, et abi on vähese tähtsusega. Samuti peaks asjaomane liikmesriik saama ettevõtjalt õiendi jooksva eelarveaasta ja eelmise kahe eelarveaasta jooksul saadud muu vähese tähtsusega abi kohta ning hoolega jälgima, et uue vähese tähtsusega abi andmisel ei ületataks vähese tähtsusega abi ülemmäärasid. Selle asemel võib ülemmäärade järgimist tagada keskregistri abil.

| (19) | Selguse huvides ning arvestades, et vähese tähtsusega abi ülemmäär kalandussektoris erineb vähese tähtsusega abi ülemmäärast põllumajandussektoris, tuleks vastu võtta erimäärus, mida kohaldatakse vaid kalandussektori suhtes, ja muuta vastavalt sellele määrust (EÜ) nr 1860/2004. |
| --- | --- |

(19)

Selguse huvides ning arvestades, et vähese tähtsusega abi ülemmäär kalandussektoris erineb vähese tähtsusega abi ülemmäärast põllumajandussektoris, tuleks vastu võtta erimäärus, mida kohaldatakse vaid kalandussektori suhtes, ja muuta vastavalt sellele määrust (EÜ) nr 1860/2004.

| (20) | Pidades silmas komisjoni kogemusi, eriti seda, kui tihti on tavaliselt vaja uuesti läbi vaadata riigiabi põhimõtted, ning võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1998/2006 ja määruse (EÜ) nr 1860/2004 kohaldamisperioodi, on asjakohane piirata käesoleva määruse kehtivusaega nii, et see kehtiks 31. detsembrini 2013. Kui käesoleva määruse kehtivusaeg lõpeb ja seda ei pikendata, peaks liikmesriikidele jääma käesoleva määrusega hõlmatud abi osas kuuekuuline üleminekuaeg. Õiguskindluse huvides on asjakohane selgitada enne käesoleva määruse jõustumist selle mõju juba antud abile, |
| --- | --- |

(20)

Pidades silmas komisjoni kogemusi, eriti seda, kui tihti on tavaliselt vaja uuesti läbi vaadata riigiabi põhimõtted, ning võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1998/2006 ja määruse (EÜ) nr 1860/2004 kohaldamisperioodi, on asjakohane piirata käesoleva määruse kehtivusaega nii, et see kehtiks 31. detsembrini 2013. Kui käesoleva määruse kehtivusaeg lõpeb ja seda ei pikendata, peaks liikmesriikidele jääma käesoleva määrusega hõlmatud abi osas kuuekuuline üleminekuaeg. Õiguskindluse huvides on asjakohane selgitada enne käesoleva määruse jõustumist selle mõju juba antud abile,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse kalandussektori ettevõtetele antava abi suhtes, välja arvatud järgmise suhtes:

| a) | abi, mille summa on kindlaks määratud turule viidud toodangu hinna või koguse alusel; |
| --- | --- |

a)

abi, mille summa on kindlaks määratud turule viidud toodangu hinna või koguse alusel;

| b) | abi ekspordiga seotud tegevuseks ehk abi, mis on vahetult seotud eksporditavate kogustega, abi jaotusvõrgu loomiseks ja toimimiseks või muudeks eksportimisega seotud jooksvateks kuludeks; |
| --- | --- |

b)

abi ekspordiga seotud tegevuseks ehk abi, mis on vahetult seotud eksporditavate kogustega, abi jaotusvõrgu loomiseks ja toimimiseks või muudeks eksportimisega seotud jooksvateks kuludeks;

| c) | abi, mille tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel; |
| --- | --- |

c)

abi, mille tingimuseks on kodumaiste toodete kasutamine importtoodete asemel;

| d) | abi, millega suurendatakse püügivõimsust, mida väljendatakse tonnaaži või võimsusega, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 3 lõikes n, välja arvatud abi peateki ajakohastamiseks, millele on viidatud sama määruse artikli 11 lõikes 5; |
| --- | --- |

d)

abi, millega suurendatakse püügivõimsust, mida väljendatakse tonnaaži või võimsusega, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 3 lõikes n, välja arvatud abi peateki ajakohastamiseks, millele on viidatud sama määruse artikli 11 lõikes 5;

| e) | abi kalalaevade ostmiseks või ehitamiseks; |
| --- | --- |

e)

abi kalalaevade ostmiseks või ehitamiseks;

| f) | abi, mida antakse raskustes olevatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

f)

abi, mida antakse raskustes olevatele ettevõtjatele.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „kalandussektori ettevõtted” – kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevad ettevõtted; |
| --- | --- |

a)

„kalandussektori ettevõtted” – kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevad ettevõtted;

| b) | „kalandustooted” – nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 (11) artiklis 1 määratletud tooted; |
| --- | --- |

b)

„kalandustooted” – nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 (11) artiklis 1 määratletud tooted;

| c) | „töötlemine ja turustamine” – kõik toimingud, kaasa arvatud käitlemine, töötlemine, tootmine ja turustamine alates lossimisest või püügist kuni lõpptooteni. |
| --- | --- |

c)

„töötlemine ja turustamine” – kõik toimingud, kaasa arvatud käitlemine, töötlemine, tootmine ja turustamine alates lossimisest või püügist kuni lõpptooteni.

Artikkel 3

Vähese tähtsusega abi

1.   Kui abimeetmed vastavad käesolevas artiklis ning artiklites 4 ja 5 sätestatud tingimustele, ei loeta neid asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ja seetõttu vabastatakse need asutamislepingu artikli 88 lõike 5 kohasest teatamiskohustusest.

2.   Ühele ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 30 000 eurot. Seda ülemmäära kohaldatakse sõltumata abi liigist ja eesmärgist. Ajavahemik määratakse kindlaks asjaomases liikmesriigis kasutatavates eelarveaastates.

3.   Kui abi kogusumma on ülemmäärast suurem, ei kohaldata selle abisumma suhtes käesolevat määrust isegi juhul, kui abi osa ei ole kõnealusest ülemmäärast suurem. Sel juhul ei saa kõnealusele abimeetmele taotleda käesolevast määrusest tulenevaid soodustusi ei abi andmise ajal ega ka hiljem.

4.   Mitmesugustele kalandussektori ettevõtjatele selliselt antud abi kumulatiivne summa ei tohi ületada liikmesriigile mis tahes kolme eelarveaasta pikkuseks ajavahemikuks lisas sätestatud väärtust.

5.   Lõigetes 2 ja 4 sätestatud ülemmäärad on väljendatud rahalise toetusena. Kõik kasutatud arvud väljendavad brutomäärasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud otseseid makse. Kui abi antakse muus vormis kui toetus, on abi suuruseks abi brutotoetusekvivalent.

6.   Mitmes osas makstava abi väärtus diskonteeritakse selle andmise aja väärtusele. Diskonteerimise ja brutoekvivalendi arvutamise intressimäärana kasutatakse abi andmise ajal kehtinud viitemäära.

7.   Käesolevat määrust kohaldatakse ainult niisuguse abi suhtes, mille brutotoetusekvivalent on juba eelnevalt võimalik täpselt välja arvutada, ilma et oleks vaja teha riskihinnangut („läbipaistev abi”). Eelkõige:

| a) | laenudena antavat vähese tähtsusega abi käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusega abina, kui brutotoetusekvivalent on arvutatud vastavalt turu intressimääradele toetuse andmise ajal; |
| --- | --- |

a)

laenudena antavat vähese tähtsusega abi käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusega abina, kui brutotoetusekvivalent on arvutatud vastavalt turu intressimääradele toetuse andmise ajal;

| b) | kapitalisüstina antavat abi käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusena abina vaid juhul, kui riigi panuse kogusumma ei ole suurem vähese tähtsusega abi ülemmäärast; |
| --- | --- |

b)

kapitalisüstina antavat abi käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusena abina vaid juhul, kui riigi panuse kogusumma ei ole suurem vähese tähtsusega abi ülemmäärast;

| c) | riskikapitalimeetmena antavat abi käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusena abina vaid juhul, kui asjaomase riskikapitali kava raames ei anta igale sihtettevõtjale kapitali üle vähese tähtsusega abi ülemmäära; |
| --- | --- |

c)

riskikapitalimeetmena antavat abi käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusena abina vaid juhul, kui asjaomase riskikapitali kava raames ei anta igale sihtettevõtjale kapitali üle vähese tähtsusega abi ülemmäära;

| d) | tagasimakstavate ettemaksete vormis antavat abi loetakse läbipaistvaks üksnes juhul, kui tagasimakstavate ettemaksete kogusumma ei ületa käesoleva määruse alusel kohaldatavat künnist; |
| --- | --- |

d)

tagasimakstavate ettemaksete vormis antavat abi loetakse läbipaistvaks üksnes juhul, kui tagasimakstavate ettemaksete kogusumma ei ületa käesoleva määruse alusel kohaldatavat künnist;

| e) | tagatiskava raames antavat üksikabi ettevõtjatele, kes ei ole raskustes, käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusega abina vaid siis, kui abikava raames antava üksiktagatise aluseks oleva laenu kogusumma ei ole suurem kui 225 000 eurot ettevõtja kohta. Kui laenu tagatud osa moodustab ülemmäärast vaid teatava osa, siis käsitatakse tagatise brutotoetusekvivalendi osa sama suureks kui lõikes 2 sätestatud kohaldatava ülemmäära osa. Tagatis ei tohi moodustada laenust üle 80 %. |
| --- | --- |

e)

tagatiskava raames antavat üksikabi ettevõtjatele, kes ei ole raskustes, käsitatakse läbipaistva vähese tähtsusega abina vaid siis, kui abikava raames antava üksiktagatise aluseks oleva laenu kogusumma ei ole suurem kui 225 000 eurot ettevõtja kohta. Kui laenu tagatud osa moodustab ülemmäärast vaid teatava osa, siis käsitatakse tagatise brutotoetusekvivalendi osa sama suureks kui lõikes 2 sätestatud kohaldatava ülemmäära osa. Tagatis ei tohi moodustada laenust üle 80 %.

8.   Vähese tähtsusega abi ei või samade abikõlblike kulude korral kumuleeruda riigiabiga, kui sellise kumuleerumise tulemusel on abi osatähtsus suurem kui on iga juhtumi iseärasusi arvestades kindlaks määratud grupierandit käsitleva määruse või komisjoni otsusega.

Artikkel 4

Järelevalve

1.   Kui liikmesriik annab ettevõtjale vähese tähtsusega abi, teatab ta ettevõtjale kirjalikult abi summa brutotoetusekvivalendina ja teavitab teda abi vähesest tähtsusest, viidates sõnaselgelt käesolevale määrusele ning esitades määruse pealkirja ja viite määruse avaldamise kohta Euroopa Liidu Teatajas. Kui abikava alusel antakse vähese tähtsusega abi erinevatele ettevõtjatele ja kui selle kava raames antakse kõnealustele ettevõtjatele erineva suurusega üksikabi summasid, võib asjaomane liikmesriik täita teatamise kohustust, teatades ettevõtjatele kindlaksmääratud summa, mis vastab abikava raames antava abi maksimumsummale. Sel juhul kasutatakse artikli 3 lõigetes 2 ja 4 sätestatud ülemmäärast kinnipidamise tagamiseks kindlaksmääratud summat. Liikmesriik taotleb asjaomaselt ettevõtjalt enne abi andmist kirjaliku või elektroonilise kinnituse kogu muu vähese tähtsusega abi kohta, mida ettevõtja on saanud jooksva eelarveaasta ja kahe eelneva eelarveaasta jooksul.

2.   Liikmesriik annab uue vähese tähtsusega abi alles seejärel, kui ta on kindlaks teinud, et selle tulemusel vähese tähtsusega abi kogusumma, mille ettevõtja on saanud liikmesriigi jooksva eelarveaasta ja kahe eelneva eelarveaasta jooksul, ei ületa artikli 3 lõigetes 2 ja 4 sätestatud kumbagi ülemmäära.

3.   Kui liikmesriik on asutanud kalanduse vähese tähtsusega abi keskregistri, milles on täielik teave selle liikmesriigi ametiasutuste antud vähese tähtsusega abi kohta, ei kohaldata lõiget 1 asjaomase liikmesriigi suhtes alates ajast, kui register hõlmab kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku.

4.   Liikmesriigid registreerivad ja võtavad kokku kõik andmed, mis käsitlevad käesoleva määruse kohaldamist. Need dokumendid sisaldavad kogu teavet, mida on vaja käesoleva määruse tingimuste täitmise tõendamiseks. Vähese tähtsusega üksikabi käsitlevaid andmeid säilitatakse kümne eelarveaasta jooksul alates selle abi andmise päevast. Vähese tähtsusega abi kava käsitlevaid andmeid säilitatakse kümne aasta jooksul alates päevast, mil selle kava alusel anti viimast korda üksikabi. Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile kirjaliku taotluse korral 20 tööpäeva või taotluses määratud pikema tähtaja jooksul kogu teabe, mida komisjon peab vajalikuks, et teha kindlaks, kas käesoleva määruse tingimused on täidetud, eelkõige ühe ettevõtja vähese tähtsusega abi kogusumma ja asjaomase liikmesriigi kalandussektori vähese tähtsusega abi kogusumma suhtes.

Artikkel 5

Üleminekusätted

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse ka enne selle jõustumist antud abi suhtes, kui see abi vastab kõigile käesoleva määruse artiklites 1–3 ning vajadusel artiklis 4 sätestatud tingimustele. Kui abi ei vasta nendele tingimustele, hindab komisjon seda asjakohaste raamistike, suuniste, teadete ja teatiste alusel.

2.   Vähese tähtsusega abi, mida anti ajavahemikus alates 1. jaanuarist 2005 kuni hetkeni, mil käesoleva määruse jõustumisest möödus kuus kuud, ja mis vastab määruse (EÜ) nr 1860/2004 tingimustele, mida kohaldati kalandussektori suhtes enne käesoleva määruse jõustumist, ei loeta asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ja seetõttu vabastatakse see asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest.

3.   Käesoleva määruse tingimustele vastavat abi võib õiguspäraselt anda kuue kuu jooksul pärast määruse kehtivusaja lõppu.

Artikkel 6

Muudatus

Määrust (EÜ) nr 1860/2004 muudetakse järgmiselt:

| a) | pealkirjas asendatakse sõnad „- ja kalandussektoris” sõnaga „sektoris”; |
| --- | --- |

a)

pealkirjas asendatakse sõnad „- ja kalandussektoris” sõnaga „sektoris”;

| b) | artiklis 1 asendatakse sõnad „põllumajandus- ja kalandussektori” sõnaga „põllumajandussektori”; |
| --- | --- |

b)

artiklis 1 asendatakse sõnad „põllumajandus- ja kalandussektori” sõnaga „põllumajandussektori”;

| c) | artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktis 2 asendatakse sõnad „välja arvatud käesoleva artikli punktis 5 määratletud kalandustooted” sõnadega „välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 1 määratletud kalandustooted”; |
| --- | --- | --- |

c)

artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punktis 2 asendatakse sõnad „välja arvatud käesoleva artikli punktis 5 määratletud kalandustooted” sõnadega „välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 artiklis 1 määratletud kalandustooted”;

| ii) | punktid 4, 5 ja 6 jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

punktid 4, 5 ja 6 jäetakse välja;

| d) | artikli 3 lõikes 2 jäetakse välja kolmas lõik; |
| --- | --- |

d)

artikli 3 lõikes 2 jäetakse välja kolmas lõik;

| e) | artikli 4 lõikes 2 jäetakse välja sõnad „ja kalanduse”; |
| --- | --- |

e)

artikli 4 lõikes 2 jäetakse välja sõnad „ja kalanduse”;

| f) | artikli 4 lõike 3 teises lõigus jäetakse välja sõnad „või kalandus”; |
| --- | --- |

f)

artikli 4 lõike 3 teises lõigus jäetakse välja sõnad „või kalandus”;

| g) | II lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

g)

II lisa jäetakse välja.

Artikkel 7

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

1

(2)  ELT C 276, 14.11.2006, lk 7.

2

(3)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

3

(4)  ELT L 325, 28.10.2004, lk 4.

4

(5)  ELT L 379, 28.12.2006, lk 5.

5

(6)  ELT C 229, 14.9.2004, lk 5.

6

(7)  Kohtuasi C-113/2000 Hispaania vs. komisjon, [2002] EKL 2002 I-7601, punkt 73.

7

vs

(8)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

8

(9)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

9

(10)  ELT C 194, 18.8.2006, lk 2.

10

(11)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22.

11

---

LISA

Artikli 3 lõikes 4 osutatud kumulatiivsed summad kalandussektorile

| (eurodes) |
| --- |
| BE | 11 800 000 |
| BG | 433 000 |
| CZ | 1 008 000 |
| DK | 57 650 000 |
| DE | 48 950 000 |
| EE | 3 718 000 |
| IE | 8 508 000 |
| EL | 18 015 000 |
| ES | 127 880 000 |
| FR | 138 550 000 |
| IT | 94 325 000 |
| CY | 1 562 000 |
| LV | 3 923 000 |
| LT | 5 233 000 |
| LU | 0 |
| HU | 740 000 |
| MT | 255 000 |
| NL | 35 875 000 |
| AT | 620 000 |
| PL | 21 125 000 |
| PT | 15 688 000 |
| RO | 524 000 |
| SL | 338 000 |
| SK | 1 133 000 |
| FI | 7 075 000 |
| SE | 11 153 000 |
| UK | 102 725 000 |

(eurodes)

BE

11 800 000

BG

433 000

CZ

1 008 000

DK

57 650 000

DE

48 950 000

EE

3 718 000

IE

8 508 000

EL

18 015 000

ES

127 880 000

FR

138 550 000

IT

94 325 000

CY

1 562 000

LV

3 923 000

LT

5 233 000

LU

0

HU

740 000

MT

255 000

NL

35 875 000

AT

620 000

PL

21 125 000

PT

15 688 000

RO

524 000

SL

338 000

SK

1 133 000

FI

7 075 000

SE

11 153 000

UK

102 725 000

---

| 25.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 876/2007,

24. juuli 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2245/2002, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta, pärast Euroopa Ühenduse ühinemist tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta, (1) eriti selle artikli 107 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Euroopa Ühenduse ühinemist 2. juulil 1999 vastuvõetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2006/954/EÜ, (2) ja sellega seotud määruse (EÜ) nr 6/2002 muudatuste vastuvõtmist, on vajalik vastu võtta teatavad tehnilised rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

(1)

Pärast Euroopa Ühenduse ühinemist 2. juulil 1999 vastuvõetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2006/954/EÜ, (2) ja sellega seotud määruse (EÜ) nr 6/2002 muudatuste vastuvõtmist, on vajalik vastu võtta teatavad tehnilised rakendusmeetmed.

| (2) | Komisjoni 21. oktoobri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2245/2002, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta, (3) tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 21. oktoobri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2245/2002, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduse kohta, (3) tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 109 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 109 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2245/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Lisatakse artikkel 11a:
  „Artikkel 11a
  Tagasilükkamise põhjuste kontrollimine
  1.   Kui amet leiab rahvusvahelise registreeringu kontrollimise käigus määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 106e lõike 1 kohaselt, et disainilahendus, millele kaitset taotletakse, ei vasta kõnealuse määruse artikli 3 punktis a sätestatud disainilahenduse määratlusele või et disainilahendus on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalinõuetega, saadab ta Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni Rahvusvahelisele Büroole (edaspidi „Rahvusvaheline Büroo”) hiljemalt kuue kuu jooksul pärast rahvusvahelise registreeringu avaldamist keeldumisteate vastavalt 2. juulil 1999 vastu võetud ja nõukogu otsusega 2006/954/EÜ (4) heaks kiidetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooni (edaspidi „Genfi redaktsioon”) artikli 12 lõikele 2.
  2.   Amet määrab kindlaks tähtaja, mille jooksul on rahvusvahelise registreeringu omanikul määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 106e lõike 2 kohaselt võimalus loobuda rahvusvahelisest registreeringust ühenduse osas, piirduda ühenduse puhul ühe või mõne tööstusdisainilahenduseni rahvusvahelise registreerimisega või esitada märkusi.
  3.   Kui rahvusvahelise registreeringu omanikul peab määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 77 lõike 2 kohaselt olema esindaja ametis tehtavateks toiminguteks, peab teade sisaldama viidet omaniku kohustusele määrata esindaja kõnealuse määruse artikli 78 lõikes 1 osutatud tähenduses.
  Käesoleva artikli lõikes 2 kindlaksmääratud tähtaega kohaldatakse mutatis mutandis.
  4.   Kui omanik ei suuda kindlaksmääratud tähtaja jooksul esindajat määrata, keeldub amet rahvusvahelise registreeringu kaitsest.
  5.   Kui omanik esitab ametit rahuldavaid märkusi kindlaksmääratud tähtaja jooksul, võtab amet keeldumise tagasi ja teavitab sellest Rahvusvahelist Bürood vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 12 lõikele 4.
  Kui omanik ei esita vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 12 lõikele 2 ametit rahuldavaid märkusi kindlaksmääratud tähtaja jooksul, kinnitab amet otsuse rahvusvahelise registreeringu kaitsest keeldumise kohta. Kõnealust otsust võib edasi kaevata vastavalt määruse (EÜ) nr 6/2002 VII jaotisele.
  6.   Kui omanik loobub rahvusvahelisest registreeringust või piirdub ühenduse puhul ühe või mõne tööstusdisainilahenduse rahvusvahelise registreerimisega, teavitab ta sellest Rahvusvahelist Bürood registrisse kandmiseks vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 16 lõike 1 punktidele iv ja v. Omanik võib teavitada ametit, esitades vastava avalduse. |
| --- | --- |

1.

Lisatakse artikkel 11a:

„Artikkel 11a

Tagasilükkamise põhjuste kontrollimine

1.   Kui amet leiab rahvusvahelise registreeringu kontrollimise käigus määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 106e lõike 1 kohaselt, et disainilahendus, millele kaitset taotletakse, ei vasta kõnealuse määruse artikli 3 punktis a sätestatud disainilahenduse määratlusele või et disainilahendus on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud moraalinõuetega, saadab ta Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni Rahvusvahelisele Büroole (edaspidi „Rahvusvaheline Büroo”) hiljemalt kuue kuu jooksul pärast rahvusvahelise registreeringu avaldamist keeldumisteate vastavalt 2. juulil 1999 vastu võetud ja nõukogu otsusega 2006/954/EÜ (4) heaks kiidetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooni (edaspidi „Genfi redaktsioon”) artikli 12 lõikele 2.

2.   Amet määrab kindlaks tähtaja, mille jooksul on rahvusvahelise registreeringu omanikul määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 106e lõike 2 kohaselt võimalus loobuda rahvusvahelisest registreeringust ühenduse osas, piirduda ühenduse puhul ühe või mõne tööstusdisainilahenduseni rahvusvahelise registreerimisega või esitada märkusi.

3.   Kui rahvusvahelise registreeringu omanikul peab määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 77 lõike 2 kohaselt olema esindaja ametis tehtavateks toiminguteks, peab teade sisaldama viidet omaniku kohustusele määrata esindaja kõnealuse määruse artikli 78 lõikes 1 osutatud tähenduses.

Käesoleva artikli lõikes 2 kindlaksmääratud tähtaega kohaldatakse mutatis mutandis.

4.   Kui omanik ei suuda kindlaksmääratud tähtaja jooksul esindajat määrata, keeldub amet rahvusvahelise registreeringu kaitsest.

5.   Kui omanik esitab ametit rahuldavaid märkusi kindlaksmääratud tähtaja jooksul, võtab amet keeldumise tagasi ja teavitab sellest Rahvusvahelist Bürood vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 12 lõikele 4.

Kui omanik ei esita vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 12 lõikele 2 ametit rahuldavaid märkusi kindlaksmääratud tähtaja jooksul, kinnitab amet otsuse rahvusvahelise registreeringu kaitsest keeldumise kohta. Kõnealust otsust võib edasi kaevata vastavalt määruse (EÜ) nr 6/2002 VII jaotisele.

6.   Kui omanik loobub rahvusvahelisest registreeringust või piirdub ühenduse puhul ühe või mõne tööstusdisainilahenduse rahvusvahelise registreerimisega, teavitab ta sellest Rahvusvahelist Bürood registrisse kandmiseks vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 16 lõike 1 punktidele iv ja v. Omanik võib teavitada ametit, esitades vastava avalduse.

| 2. | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 22
  Ühenduse disainilahenduse registreeringu kehtivuse pikendamine
  1.   Registreeringu kehtivuse pikendamise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:






  a) | pikendamist taotleva isiku nimi; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

Ühenduse disainilahenduse registreeringu kehtivuse pikendamine

1.   Registreeringu kehtivuse pikendamise taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

a)

pikendamist taotleva isiku nimi;

| b) | registrinumber; |
| --- | --- |

b)

registrinumber;

| c) | vajaduse korral märge selle kohta, et pikendamist taotletakse kõigi koondtaotluses käsitletud disainilahenduste jaoks, või kui pikendamist ei taotleta kõigi selliste disainilahenduste jaoks, siis märge nende disainilahenduste kohta, mille jaoks pikendamist taotletakse. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral märge selle kohta, et pikendamist taotletakse kõigi koondtaotluses käsitletud disainilahenduste jaoks, või kui pikendamist ei taotleta kõigi selliste disainilahenduste jaoks, siis märge nende disainilahenduste kohta, mille jaoks pikendamist taotletakse.

2.   Registreeringu pikendamise eest määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 13 alusel makstavad lõivud koosnevad järgmistest osadest:

| a) | pikendamislõiv; juhul kui üks registreering hõlmab mitut disainilahendust, on pikendamislõiv proportsionaalne pikendamisega hõlmatud disainilahenduste arvuga; |
| --- | --- |

a)

pikendamislõiv; juhul kui üks registreering hõlmab mitut disainilahendust, on pikendamislõiv proportsionaalne pikendamisega hõlmatud disainilahenduste arvuga;

| b) | vajaduse korral pikendamislõivu hilinenud tasumisest või pikendamistaotluse hilinenud esitamisest tulenev määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 13 kohane lisalõiv, mis on täpsustatud määruses (EÜ) nr 2246/2002. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral pikendamislõivu hilinenud tasumisest või pikendamistaotluse hilinenud esitamisest tulenev määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 13 kohane lisalõiv, mis on täpsustatud määruses (EÜ) nr 2246/2002.

3.   Juhul kui käesoleva artikli lõikes 2 osutatud lõiv tasutakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 2246/2002 artikli 5 lõike 1 sätetega, käsitatakse seda pikendamistaotlusena, tingimusel et see sisaldab kõiki käesoleva artikli lõike 1 punktides a ja b ning kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 1 nõutud andmeid.

4.   Kui pikendamistaotlus on esitatud määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 13 lõikes 3 ettenähtud tähtaja jooksul, kuid muud kõnealuse määruse artiklis 13 ja käesolevas määruses sätestatud pikendamistingimused ei ole täidetud, teavitab amet taotlejat puudustest.

5.   Kui pikendamistaotlust ei esitata või esitatakse pärast määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 13 lõike 3 teises lauses määratud tähtaja möödumist või kui lõivud ei ole tasutud või on tasutud pärast kõnealuse tähtaja möödumist või kui puudusi ei ole ameti määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, otsustab amet, et registreering on kehtivuse kaotanud, ning teavitab sellest vastavalt omanikku.

Kui koondregistreeringu puhul ei ole makstud lõivud piisavad, et katta kõiki disainilahendusi, mille jaoks pikendamist taotleti, tehakse selline otsus alles pärast seda, kui amet on teinud kindlaks, milliste disainilahenduste katmiseks on makstud summa mõeldud.

Kui puuduvad muud kriteeriumid, mille abil saaks kindlaks määrata, milliseid disainilahendusi kõnealune summa peaks hõlmama, käsitleb amet disainilahendusi artikli 2 lõike 4 kohaselt esitatud järjekorranumbrite alusel.

Amet otsustab, et registreeringu kehtivus on lõppenud kõigi disainilahenduste puhul, mille eest ei ole pikendamislõivu tasutud või mille eest see on tasutud osaliselt.

6.   Kui lõike 5 kohaselt tehtud otsus on jõustunud, kustutab amet disainilahenduse registrist kehtiva registreeringu aegumispäevale järgneval päeval.

7.   Kui lõikes 2 sätestatud pikendamislõivud on makstud, kuid registreeringut ei pikendata, makstakse need lõivud tagasi.

8.   Kahe või enama disainilahenduse kohta võib esitada ühe pikendamistaotluse, olenemata sellest, kas lahendused kuuluvad sama koondregistreeringu alla või mitte, kui nõutud lõivud on tasutud iga disainilahenduse eest, tingimusel et omanikud või esindajad on kõikidel juhtudel samad.”

| 3. | Lisatakse artikkel 22a:
  „Artikkel 22a
  Ühendust märkivate rahvusvaheliste registreeringute pikendamine
  Rahvusvahelist registreeringut pikendatakse vahetult Rahvusvahelises Büroos vastavalt Genfi redaktsiooni artiklile 17.” |
| --- | --- |

3.

Lisatakse artikkel 22a:

„Artikkel 22a

Ühendust märkivate rahvusvaheliste registreeringute pikendamine

Rahvusvahelist registreeringut pikendatakse vahetult Rahvusvahelises Büroos vastavalt Genfi redaktsiooni artiklile 17.”

| 4. | Artiklile 31 lisatakse järgmine lõige 6:
  „6.   Kui amet tunnistab kehtetuks rahvusvahelise registreeringu ühenduse territooriumil, teavitab ta oma otsusest Rahvusvahelist Bürood, kui see on jõustunud.” |
| --- | --- |

4.

Artiklile 31 lisatakse järgmine lõige 6:

„6.   Kui amet tunnistab kehtetuks rahvusvahelise registreeringu ühenduse territooriumil, teavitab ta oma otsusest Rahvusvahelist Bürood, kui see on jõustunud.”

| 5. | Artiklile 47 lisatakse järgmine lõige 3:
  „3.   Ameti ja Rahvusvahelise Büroo vaheline teabevahetus toimub vastastikku kokku lepitud viisil ja vormis, võimaluse korral elektrooniliselt. Igasugust viidet vormidele tõlgendatakse nii, et see hõlmab vorme, mis on saadaval elektrooniliselt.” |
| --- | --- |

5.

Artiklile 47 lisatakse järgmine lõige 3:

„3.   Ameti ja Rahvusvahelise Büroo vaheline teabevahetus toimub vastastikku kokku lepitud viisil ja vormis, võimaluse korral elektrooniliselt. Igasugust viidet vormidele tõlgendatakse nii, et see hõlmab vorme, mis on saadaval elektrooniliselt.”

| 6. | Artiklile 71 lisatakse järgmine lõige 3:
  „3.   Amet annab teavet ühendust märkivate disainilahenduste rahvusvaheliste registreeringute kohta elektroonilise lingina, mis viib Rahvusvahelise Büroo hallatava otsingumootoriga andmebaasi juurde.” |
| --- | --- |

6.

Artiklile 71 lisatakse järgmine lõige 3:

„3.   Amet annab teavet ühendust märkivate disainilahenduste rahvusvaheliste registreeringute kohta elektroonilise lingina, mis viib Rahvusvahelise Büroo hallatava otsingumootoriga andmebaasi juurde.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub päeval, mil tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsioon jõustub Euroopa Ühenduse suhtes. Käesoleva määruse jõustumise kuupäev avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  EÜT L 3, 5.1.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1891/2006 (ELT L 386, 29.12.2006, lk 14).

1

(2)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 28.

2

(3)  EÜT L 341, 17.12.2002, lk 28.

3

(4)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 28”

4

---

| 25.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 877/2007,

24. juuli 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2246/2002 siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja disainilahendused) makstavate lõivude kohta pärast Euroopa Ühenduse ühinemist tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 6/2002 ühenduse disainilahenduste kohta, (1) eriti selle artikli 107 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast Euroopa Ühenduse ühinemist 2. juulil 1999 vastuvõetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (edaspidi „Genfi redaktsioon”), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2006/954/EÜ, (2) ja sellega seotud määruse (EÜ) nr 6/2002 muudatuste vastuvõtmist, on vajalik vastu võtta teatavad rakendusmeetmed seoses Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni Rahvusvahelisele Büroole makstavate lõivudega. |
| --- | --- |

(1)

Pärast Euroopa Ühenduse ühinemist 2. juulil 1999 vastuvõetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooniga (edaspidi „Genfi redaktsioon”), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2006/954/EÜ, (2) ja sellega seotud määruse (EÜ) nr 6/2002 muudatuste vastuvõtmist, on vajalik vastu võtta teatavad rakendusmeetmed seoses Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni Rahvusvahelisele Büroole makstavate lõivudega.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklis 106c on sätestatud, et Genfi redaktsiooni artikli 7 lõikega 1 ettenähtud märkimislõivud asendatakse individuaalse märkimislõivuga. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 6/2002 artiklis 106c on sätestatud, et Genfi redaktsiooni artikli 7 lõikega 1 ettenähtud märkimislõivud asendatakse individuaalse märkimislõivuga.

| (3) | Kõnealuse lõivu määr on kindlaks määratud otsusele 2006/954/EÜ lisatud individuaalse lõivusüsteemi deklaratsioonis vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse lõivu määr on kindlaks määratud otsusele 2006/954/EÜ lisatud individuaalse lõivusüsteemi deklaratsioonis vastavalt Genfi redaktsiooni artikli 7 lõikele 2.

| (4) | Selleks et tagada vajalik paindlikkus ja lihtsustada lõivude tasumist, on asjakohane ühtlustada disainilahenduste lõivude suhtes kohaldatavad eeskirjad kaubamärkide suhtes kohaldatavate eeskirjadega, mis on sätestatud komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2869/95 siseturu ühtlustamisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), (3) kaotades võimaluse tasuda sularahas või tšekkidega. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada vajalik paindlikkus ja lihtsustada lõivude tasumist, on asjakohane ühtlustada disainilahenduste lõivude suhtes kohaldatavad eeskirjad kaubamärkide suhtes kohaldatavate eeskirjadega, mis on sätestatud komisjoni 13. detsembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2869/95 siseturu ühtlustamisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), (3) kaotades võimaluse tasuda sularahas või tšekkidega.

| (5) | Seetõttu tuleks komisjoni 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2246/2002 siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja disainilahendused) ühenduse disainilahenduste registreerimise eest makstavate lõivude kohta (4) vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks komisjoni 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2246/2002 siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja disainilahendused) ühenduse disainilahenduste registreerimise eest makstavate lõivude kohta (4) vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas siseturu ühtlustamisameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) lõivude, rakenduseeskirjade ja apellatsioonikoja töökorra komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas siseturu ühtlustamisameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) lõivude, rakenduseeskirjade ja apellatsioonikoja töökorra komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2246/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 punktid a ja b asendatakse järgmistega:






  „1. | lõivud, mis tuleb tasuda:






  a) | siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja disainilahendused), edaspidi „amet”, määruse (EÜ) nr 6/2002 ja määruse (EÜ) nr 2245/2002 alusel; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikli 1 punktid a ja b asendatakse järgmistega:

„1.

lõivud, mis tuleb tasuda:

a)

siseturu ühtlustamisametile (kaubamärgid ja disainilahendused), edaspidi „amet”, määruse (EÜ) nr 6/2002 ja määruse (EÜ) nr 2245/2002 alusel;

| b) | Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni Rahvusvahelisele Büroole 2. juulil 1999 vastuvõetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooni (edaspidi „Genfi redaktsioon”) alusel, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2006/954/EÜ; (5) |
| --- | --- |

b)

Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni Rahvusvahelisele Büroole 2. juulil 1999 vastuvõetud tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsiooni (edaspidi „Genfi redaktsioon”) alusel, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 2006/954/EÜ; (5)

| 2. | ameti juhataja poolt kehtestatavad maksud. |
| --- | --- |

2.

ameti juhataja poolt kehtestatavad maksud.

| 2. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Lõivud
  1.   Määruse (EÜ) nr 6/2002 ja määruse (EÜ) nr 2245/2002 kohased ametile makstavad lõivud on esitatud käesoleva määruse lisas.
  2.   Rahvusvahelisele Büroole Genfi redaktsiooni artikli 7 lõike 2 alusel koostoimes määruse (EÜ) nr 6/2002 artikliga 106c ja artikli 13 lõikega 1 ning määruse (EÜ) nr 2245/2002 artikli 22 lõike 2 punktiga a makstavad individuaalsed märkimislõivud on esitatud käesoleva määruse lisas.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Lõivud

1.   Määruse (EÜ) nr 6/2002 ja määruse (EÜ) nr 2245/2002 kohased ametile makstavad lõivud on esitatud käesoleva määruse lisas.

2.   Rahvusvahelisele Büroole Genfi redaktsiooni artikli 7 lõike 2 alusel koostoimes määruse (EÜ) nr 6/2002 artikliga 106c ja artikli 13 lõikega 1 ning määruse (EÜ) nr 2245/2002 artikli 22 lõike 2 punktiga a makstavad individuaalsed märkimislõivud on esitatud käesoleva määruse lisas.”

| 3. | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Lõivud ja maksud makstakse eurodes sissemakse või ülekandega ameti pangakontole.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Lõivud ja maksud makstakse eurodes sissemakse või ülekandega ameti pangakontole.”

| 4. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kuupäevaks, millal amet on makse vastu võtnud, loetakse kuupäeva, mil makse summa on tegelikult ameti pangakontole laekunud.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kuupäevaks, millal amet on makse vastu võtnud, loetakse kuupäeva, mil makse summa on tegelikult ameti pangakontole laekunud.”

| b) | Lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | on andnud pangale asjakohase korralduse makse ülekandeks liikmesriigis maksetähtaja jooksul ja”. |
| --- | --- | --- |

b)

Lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

on andnud pangale asjakohase korralduse makse ülekandeks liikmesriigis maksetähtaja jooksul ja”.

| 5. | Lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Tabelisse lisatakse punkt 1a:












  „1a. | Rahvusvahelise registreeringu individuaalne märkimislõiv (määruse (EÜ) nr 6/2002 artikkel 106c; Genfi redaktsiooni artikli 7 lõige 2) disainilahenduse kohta |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Tabelisse lisatakse punkt 1a:

„1a.

Rahvusvahelise registreeringu individuaalne märkimislõiv (määruse (EÜ) nr 6/2002 artikkel 106c; Genfi redaktsiooni artikli 7 lõige 2) disainilahenduse kohta

62”

| b) | Tabelisse lisatakse punkt 11a:












  „11a. | Rahvusvahelise registreeringu individuaalne pikendamislõiv (määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 13 lõige 1 ja artikkel 106c; määruse (EÜ) nr 2245/2002 artikli 22 lõike 2 punkt a) disainilahenduse kohta: |
| --- | --- | --- |

b)

Tabelisse lisatakse punkt 11a:

„11a.

Rahvusvahelise registreeringu individuaalne pikendamislõiv (määruse (EÜ) nr 6/2002 artikli 13 lõige 1 ja artikkel 106c; määruse (EÜ) nr 2245/2002 artikli 22 lõike 2 punkt a) disainilahenduse kohta:

| a) | esimene pikendamisperiood (disainilahenduse kohta) |
| --- | --- |

a)

esimene pikendamisperiood (disainilahenduse kohta)

31

| b) | teine pikendamisperiood (disainilahenduse kohta) |
| --- | --- |

b)

teine pikendamisperiood (disainilahenduse kohta)

31

| c) | kolmas pikendamisperiood (disainilahenduse kohta) |
| --- | --- |

c)

kolmas pikendamisperiood (disainilahenduse kohta)

31

| d) | neljas pikendamisperiood (disainilahenduse kohta) |
| --- | --- |

d)

neljas pikendamisperiood (disainilahenduse kohta)

31”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub päeval, mil tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsioon jõustub Euroopa Ühenduse suhtes. Käesoleva määruse jõustumise kuupäev avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  EÜT L 3, 5.1.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1891/2006 (ELT L 386, 29.12.2006, lk 14).

1

(2)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 28.

2

(3)  EÜT L 303, 15.12.1995, lk 33. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1687/2005 (ELT L 271, 15.10.2005, lk 14).

3

(4)  EÜT L 341, 17.12.2002, lk 54.

4

(5)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 28.”

5

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

| 25.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/18

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 878/2007/EÜ,

23. juuli 2007,

millega muudetakse otsust nr 804/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas, ja pikendatakse selle kehtivust (programm Herakles II)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 280,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse kontrollikoja arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus ja liikmesriigid on seadnud eesmärgiks võidelda pettuse ja muu ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse, sealhulgas sigarettide salakaubanduse ja võltsimise vastu. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks tuleb kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid, säilitades samal ajal praeguse kohustuste jaotuse ja tasakaalu riigi ja ühenduse tasandi vahel. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus ja liikmesriigid on seadnud eesmärgiks võidelda pettuse ja muu ühenduse finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse, sealhulgas sigarettide salakaubanduse ja võltsimise vastu. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks tuleb kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid, säilitades samal ajal praeguse kohustuste jaotuse ja tasakaalu riigi ja ühenduse tasandi vahel.

| (2) | Meetmed, mille eesmärk on parema teabe jagamine, uuringute teostamine, koolituse läbiviimine või tehnilise abi pakkumine, aitavad märkimisväärselt kaasa ühenduse finantshuvide kaitsmisele. |
| --- | --- |

(2)

Meetmed, mille eesmärk on parema teabe jagamine, uuringute teostamine, koolituse läbiviimine või tehnilise abi pakkumine, aitavad märkimisväärselt kaasa ühenduse finantshuvide kaitsmisele.

| (3) | Juba varemgi on nimetatud algatuste rahaline toetamine aidanud tugevdada ühenduse ja liikmesriikide pettusevastast võitlust ning ühenduse finantshuvide kaitset ning täita 2004.–2006. aasta Heraklese programmi eesmärke. |
| --- | --- |

(3)

Juba varemgi on nimetatud algatuste rahaline toetamine aidanud tugevdada ühenduse ja liikmesriikide pettusevastast võitlust ning ühenduse finantshuvide kaitset ning täita 2004.–2006. aasta Heraklese programmi eesmärke.

| (4) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 804/2004/EÜ (3) artikli 7 punktile a esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAFi) aruande Heraklese programmi rakendamise ja selle jätkamise sobivuse kohta. Nimetatud aruande järeldustes nenditakse, et Heraklese programmi eesmärgid on täidetud. Aruandes soovitatakse programmi pikendada ajavahemikuks 2007–2013. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 804/2004/EÜ (3) artikli 7 punktile a esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAFi) aruande Heraklese programmi rakendamise ja selle jätkamise sobivuse kohta. Nimetatud aruande järeldustes nenditakse, et Heraklese programmi eesmärgid on täidetud. Aruandes soovitatakse programmi pikendada ajavahemikuks 2007–2013.

| (5) | Et ühtlustada ühenduse ja liikmesriikide meetmeid ühenduse finantshuvide kaitsmisel, sealhulgas sigarettide salakaubanduse ja võltsimise vastu võitlemisel, peaks uus programm koondama kõik komisjoni (OLAFi) pettusevastaste üldmeetmetega seotud tegevuskulud ühte põhiõigusakti. |
| --- | --- |

(5)

Et ühtlustada ühenduse ja liikmesriikide meetmeid ühenduse finantshuvide kaitsmisel, sealhulgas sigarettide salakaubanduse ja võltsimise vastu võitlemisel, peaks uus programm koondama kõik komisjoni (OLAFi) pettusevastaste üldmeetmetega seotud tegevuskulud ühte põhiõigusakti.

| (6) | Programmi edendamiseks ja elluviimiseks eraldatakse toetusi ja sõlmitakse riigihankelepinguid vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (4) ja selle üksikasjalikele rakenduseeskirjadele. Tegevustoetused tuleks programmist välja jätta, kuna neid ei ole senini algatuste toetamiseks eraldatud. |
| --- | --- |

(6)

Programmi edendamiseks ja elluviimiseks eraldatakse toetusi ja sõlmitakse riigihankelepinguid vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (4) ja selle üksikasjalikele rakenduseeskirjadele. Tegevustoetused tuleks programmist välja jätta, kuna neid ei ole senini algatuste toetamiseks eraldatud.

| (7) | Ühinevatel ning kandidaatriikidel peaks olema võimalik osaleda Herakles II programmis vastastikuse mõistmise memorandumi alusel, mis tuleb sõlmida kooskõlas nende suhtes kohaldatava raamlepinguga. |
| --- | --- |

(7)

Ühinevatel ning kandidaatriikidel peaks olema võimalik osaleda Herakles II programmis vastastikuse mõistmise memorandumi alusel, mis tuleb sõlmida kooskõlas nende suhtes kohaldatava raamlepinguga.

| (8) | Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni jaoks peamine juhis eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punkti 37 tähenduses, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus eelarvepädeva institutsiooni jaoks peamine juhis eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punkti 37 tähenduses,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatused

Otsust nr 804/2004/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Programmi eesmärgid
  1.   Käesoleva otsusega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitse valdkonda kuuluvate meetmete edendamiseks. Sellele programmile antakse nimeks Herakles II (edaspidi „programm”).
  2.   Programm edendab meetmeid vastavalt käesolevas otsuses esitatud üldkriteeriumidele. See keskendub eelkõige järgmistele eesmärkidele:






  a) | riikidevahelise ja mitmeid valdkondi hõlmava koostöö edendamine liikmeriikide ametiasutuste, komisjoni ja OLAFi vahel; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Programmi eesmärgid

1.   Käesoleva otsusega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitse valdkonda kuuluvate meetmete edendamiseks. Sellele programmile antakse nimeks Herakles II (edaspidi „programm”).

2.   Programm edendab meetmeid vastavalt käesolevas otsuses esitatud üldkriteeriumidele. See keskendub eelkõige järgmistele eesmärkidele:

a)

riikidevahelise ja mitmeid valdkondi hõlmava koostöö edendamine liikmeriikide ametiasutuste, komisjoni ja OLAFi vahel;

| b) | võrgustike rajamine – kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga – liikmesriikides, ühinevates riikides ja kandidaatriikides, mis lihtsustavad teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetust, austades samal ajal ka iga liikmesriigi erinevaid traditsioone; |
| --- | --- |

b)

võrgustike rajamine – kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga – liikmesriikides, ühinevates riikides ja kandidaatriikides, mis lihtsustavad teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetust, austades samal ajal ka iga liikmesriigi erinevaid traditsioone;

| c) | tehnilise ja operatiivse toe tagamine liikmesriikide õiguskaitseasutustele nende võitluses ebaseadusliku piiriülese tegevusega, pannes rõhku tolliasutustele antavale toele; |
| --- | --- |

c)

tehnilise ja operatiivse toe tagamine liikmesriikide õiguskaitseasutustele nende võitluses ebaseadusliku piiriülese tegevusega, pannes rõhku tolliasutustele antavale toele;

| d) | tegevuse tõhusust kahjustamata geograafilise tasakaalu saavutamine kaasates – kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga – võimaluse korral kõik liikmesriigid, ühinevad riigid ja kandidaatriigid programmi raames rahastatavatesse meetmetesse; |
| --- | --- |

d)

tegevuse tõhusust kahjustamata geograafilise tasakaalu saavutamine kaasates – kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga – võimaluse korral kõik liikmesriigid, ühinevad riigid ja kandidaatriigid programmi raames rahastatavatesse meetmetesse;

| e) | meetmete mitmekordistamine ja intensiivistamine kõige tundlikemate valdkondadena määratletud valdkondades, eelkõige sigarettide salakaubaveo ja võltsimise valdkonnas.” |
| --- | --- |

e)

meetmete mitmekordistamine ja intensiivistamine kõige tundlikemate valdkondadena määratletud valdkondades, eelkõige sigarettide salakaubaveo ja võltsimise valdkonnas.”

| 2. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 1a
  Meetmed
  Programm viiakse ellu ühenduse finantshuvide kaitsmiseks, sealhulgas sigarettide salakaubanduse ja võltsimise ärahoidmiseks ning selle vastu võitlemiseks järgmiste meetmete abil:






  a) | tehniline abi riiklikele ametiasutustele järgmiste meetmete kaudu:






  i) | eriteadmiste, varustuse ja infotehnoloogiavahendite andmine, mis hõlbustab riikidevahelist koostööd ja koostööd OLAFiga; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 1a

Meetmed

Programm viiakse ellu ühenduse finantshuvide kaitsmiseks, sealhulgas sigarettide salakaubanduse ja võltsimise ärahoidmiseks ning selle vastu võitlemiseks järgmiste meetmete abil:

a)

tehniline abi riiklikele ametiasutustele järgmiste meetmete kaudu:

i)

eriteadmiste, varustuse ja infotehnoloogiavahendite andmine, mis hõlbustab riikidevahelist koostööd ja koostööd OLAFiga;

| ii) | ühistoimingute toetamine; |
| --- | --- |

ii)

ühistoimingute toetamine;

| iii) | töötajate vahetuse edendamine; |
| --- | --- |

iii)

töötajate vahetuse edendamine;

| b) | koolitused, seminarid ja konverentsid, mille eesmärk on:






  i) | parema arusaamise edendamine ühenduse ja liikmesriikide süsteemidest; |
| --- | --- | --- |

b)

koolitused, seminarid ja konverentsid, mille eesmärk on:

i)

parema arusaamise edendamine ühenduse ja liikmesriikide süsteemidest;

| ii) | kogemuste vahetamine liikmesriikide, ühinevate riikide ja kandidaatriikide asjaomaste ametiasutuste vahel; |
| --- | --- |

ii)

kogemuste vahetamine liikmesriikide, ühinevate riikide ja kandidaatriikide asjaomaste ametiasutuste vahel;

| iii) | meetmete kooskõlastamine liikmesriikide, ühinevate riikide, kandidaatriikide ja kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

iii)

meetmete kooskõlastamine liikmesriikide, ühinevate riikide, kandidaatriikide ja kolmandate riikide vahel;

| iv) | teadmiste, eriti oskusteabe levitamine; |
| --- | --- |

iv)

teadmiste, eriti oskusteabe levitamine;

| v) | olulise teadustegevuse, kaasa arvatud õppe toetamine; |
| --- | --- |

v)

olulise teadustegevuse, kaasa arvatud õppe toetamine;

| vi) | praktikute ja teoreetikute koostöö parandamine; |
| --- | --- |

vi)

praktikute ja teoreetikute koostöö parandamine;

| vii) | kohtunikkonna ja muude õigusala ühenduste teadlikkuse tõstmine ühenduse finantshuvide kaitsmiseks; |
| --- | --- |

vii)

kohtunikkonna ja muude õigusala ühenduste teadlikkuse tõstmine ühenduse finantshuvide kaitsmiseks;

| c) | tugi järgmiste meetmete kaudu:






  i) | spetsiifiliste andmebaaside ning andmetele juurdepääsu ja andmete analüüsi hõlbustavate infotehnoloogiavahendite arendamine ja pakkumine; |
| --- | --- | --- |

c)

tugi järgmiste meetmete kaudu:

i)

spetsiifiliste andmebaaside ning andmetele juurdepääsu ja andmete analüüsi hõlbustavate infotehnoloogiavahendite arendamine ja pakkumine;

| ii) | andmevahetuse suurendamine; |
| --- | --- |

ii)

andmevahetuse suurendamine;

| iii) | uurimistes, järelevalves ja luuretöös kasutatavate infotehnoloogiavahendite arendamine ja pakkumine.” |
| --- | --- |

iii)

uurimistes, järelevalves ja luuretöös kasutatavate infotehnoloogiavahendite arendamine ja pakkumine.”

| 3. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Ühendusepoolne rahastamise
  1.   Ühendusepoolse rahastamise õiguslikud vormid võivad vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 olla järgmised:






  a) | toetused; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Ühendusepoolne rahastamise

1.   Ühendusepoolse rahastamise õiguslikud vormid võivad vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 olla järgmised:

a)

toetused;

| b) | riigihankelepingud. |
| --- | --- |

b)

riigihankelepingud.

2.   Ühenduse finantshuvide kaitsele suunatud meetmete elluviimise tarbeks ühenduselt toetuse saamiseks peavad abisaajad järgima käesoleva otsuse sätteid. Meede peab vastama põhimõtetele, millel ühenduse finantshuvide kaitse alane tegevus põhineb, ning võtma arvesse erikriteeriume, mis on sätestatud sellega seotud konkursikutsetes, kooskõlas prioriteetidega, mis on sätestatud iga-aastases toetusprogrammis, kus kirjeldatakse üksikasjalikult käesolevas otsuses sätestatud üldkriteeriume.

3.   Ühenduse vahenditest rahastatakse riigihankelepingute või toetuste vormis ühenduse finantshuvide kaitsmisega seotud meetmete tegevuskulusid.

4.   Asutuste poolt, mis võivad programmi raames saada ühenduse toetust (riigihankeleping või toetus), elluviidavad meetmed koonduvad tegevuste rubriigi alla, mis on suunatud ühenduse finantshuve kaitsvate meetmete tugevdamiseks ja Euroopa üldistes huvides olevate eesmärkide taotlemiseks kõnealuses valdkonnas või Euroopa Liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks kõnealuses valdkonnas.”

| 4. | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 2 a
  Ühenduse toetuse saamiseks kõlblikud asutused
  Programmi raames on ühenduse toetuse saamiseks kõlblikud järgmised asutused:






  a) | liikmesriigi või väljaspool ühendust asuva riigi kõik riiklikud ja piirkondlikud asutused, nagu artiklis 3 määratletud, mis edendavad ühenduse tegevuse tugevdamist ühenduse finantshuvide kaitsmisel; |
| --- | --- | --- |

4.

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 2 a

Ühenduse toetuse saamiseks kõlblikud asutused

Programmi raames on ühenduse toetuse saamiseks kõlblikud järgmised asutused:

a)

liikmesriigi või väljaspool ühendust asuva riigi kõik riiklikud ja piirkondlikud asutused, nagu artiklis 3 määratletud, mis edendavad ühenduse tegevuse tugevdamist ühenduse finantshuvide kaitsmisel;

| b) | kõik uurimis- ja koolitusasutused, mis on olnud juriidilised isikud vähemalt ühe aasta, on asutatud ja tegutsevad liikmesriigis või väljaspool ühendust asuvas riigis, nagu määratletud artiklis 3, ning edendavad ühenduse tegevuse tugevdamist ühenduse finantshuvide kaitsmisel; |
| --- | --- |

b)

kõik uurimis- ja koolitusasutused, mis on olnud juriidilised isikud vähemalt ühe aasta, on asutatud ja tegutsevad liikmesriigis või väljaspool ühendust asuvas riigis, nagu määratletud artiklis 3, ning edendavad ühenduse tegevuse tugevdamist ühenduse finantshuvide kaitsmisel;

| c) | kõik mittetulundusasutused, mis on olnud juriidilised isikud vähemalt ühe aasta ja on asutatud ja tegutsevad liikmesriigis või väljaspool ühendust asuvas riigis, nagu määratletud artiklis 3, ning mis edendavad ühenduse tegevuse tugevdamist ühenduse finantshuvide kaitsmisel. |
| --- | --- |

c)

kõik mittetulundusasutused, mis on olnud juriidilised isikud vähemalt ühe aasta ja on asutatud ja tegutsevad liikmesriigis või väljaspool ühendust asuvas riigis, nagu määratletud artiklis 3, ning mis edendavad ühenduse tegevuse tugevdamist ühenduse finantshuvide kaitsmisel.

Artikkel 2b

Toetuse saajate valimine

Asutused, kellel on õigus saada artikli 2a alusel oma meetmetele toetust, valitakse pärast konkursikutset vastavalt prioriteetidele, mis on sätestatud iga-aastases toetusprogrammis, kus kirjeldatakse üksikasjalikult käesolevas otsuses sätestatud üldisi kriteeriume. Programmi kuuluvale tegevusele määratud toetus peab vastama käesolevas otsuses sätestatud üldistele kriteeriumidele.

Artikkel 2c

Meetmete toetuse taotluste hindamise kriteeriumid

Meetmete toetuse taotluste hindamisel võetakse arvesse järgmist:

| a) | kas kavandatav meede on kooskõlas programmi eesmärkidega; |
| --- | --- |

a)

kas kavandatav meede on kooskõlas programmi eesmärkidega;

| b) | kas kavandatav meede on vastastikku täiendav teiste toetatavate meetmete suhtes; |
| --- | --- |

b)

kas kavandatav meede on vastastikku täiendav teiste toetatavate meetmete suhtes;

| c) | kas kavandatav meede on teostatav, st on reaalne võimalus selle elluviimiseks kavandatavaid vahendeid kasutades; |
| --- | --- |

c)

kas kavandatav meede on teostatav, st on reaalne võimalus selle elluviimiseks kavandatavaid vahendeid kasutades;

| d) | kavandatava meetme kulude ja tulude suhet; |
| --- | --- |

d)

kavandatava meetme kulude ja tulude suhet;

| e) | kavandatavast meetmest tulenevat lisakasu; |
| --- | --- |

e)

kavandatavast meetmest tulenevat lisakasu;

| f) | kavandatava meetme sihtrühma suurust; |
| --- | --- |

f)

kavandatava meetme sihtrühma suurust;

| g) | meetme riikidevahelisi ja valdkondadevahelisi aspekte; |
| --- | --- |

g)

meetme riikidevahelisi ja valdkondadevahelisi aspekte;

| h) | kavandatava meetme geograafilist rakendusala. |
| --- | --- |

h)

kavandatava meetme geograafilist rakendusala.

Artikkel 2d

Abikõlblikud kulud

Vastavalt artikli 2 lõikele 4 tuleb toetuse arvestamisel arvesse võtta ainult meetme edukaks elluviimiseks vajaminevaid kulutusi.

Abikõlblikuks loetakse ka järgmiste riikide esindajate osalemiskulud: stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate Kagu-Euroopa riikide hulka kuuluvad Balkani riigid, (6) Vene Föderatsioon, Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvad riigid (7) ning teatavad riigid, kellega ühendus on sõlminud vastastikuse abistamise lepingu tolliküsimustes.

| 5. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | ühinevad riigid;”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

ühinevad riigid;”;

| b) | punktid c ja d asendatakse järgmisega:






  „c) | kandidaatriigid, kes on Euroopa Liiduga assotsieerunud tingimustel, mis on ette nähtud assotsiatsioonilepingutes või ühenduse programmides osalemist käsitlevates lisaprotokollides, mis on sõlmitud või sõlmitakse.” |
| --- | --- | --- |

b)

punktid c ja d asendatakse järgmisega:

„c)

kandidaatriigid, kes on Euroopa Liiduga assotsieerunud tingimustel, mis on ette nähtud assotsiatsioonilepingutes või ühenduse programmides osalemist käsitlevates lisaprotokollides, mis on sõlmitud või sõlmitakse.”

| 6. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Elluviimine
  Ühendusepoolne rahastamine toimub kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002.” |
| --- | --- |

6.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Elluviimine

Ühendusepoolne rahastamine toimub kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002.”

| 7. | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | 80 % abikõlblikest kulutustest koolitusmeetmetele, spetsialiseeritud töötajate vahetuse edendamiseks ning seminaride ja konverentside korraldamiseks, eeldades, et abisaajateks on artikli 2a punktis a viidatud asutused;”; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

80 % abikõlblikest kulutustest koolitusmeetmetele, spetsialiseeritud töötajate vahetuse edendamiseks ning seminaride ja konverentside korraldamiseks, eeldades, et abisaajateks on artikli 2a punktis a viidatud asutused;”;

| b) | lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | 90 % abikõlblikest kulutustest seminaride ja konverentside jms korraldamisele, eeldades, et abisaajateks on artikli 2a punktides b ja c nimetatud asutused.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

90 % abikõlblikest kulutustest seminaride ja konverentside jms korraldamisele, eeldades, et abisaajateks on artikli 2a punktides b ja c nimetatud asutused.”;

| c) | lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõige 2 jäetakse välja.

| 8. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 5a
  Kontroll ja audit
  1.   Toetuse saaja tagab, et vajaduse korral oleksid komisjonile kättesaadavad ka partnerite või liikmete valduses olevad tõendavad dokumendid.
  2.   Komisjonil on õigus kas oma personali või mõne enda valitud pädeva välise asutuse abil teostada ühenduse rahaliste vahendite kasutamise kontrollimiseks audit. Auditeid võib teostada kogu lepingu kehtivusajal ja viie aasta jooksul alates lõppmakse tegemisest. Vajaduse korral võib komisjon audititulemuste põhjal võtta vastu otsuse väljamakstud summad tagasi nõuda.
  3.   Komisjoni personalil ja komisjoni volitatud kolmandatel isikutel peab olema asjakohane juurdepääsuõigus meetmete elluviimise kohale ja kogu lõikes 2 osutatud auditi läbiviimiseks vajalikule teabele, sealhulgas elektroonilisele teabele.
  4.   Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on samad õigused – eriti juurepääsuõiguse osas – nagu lõikes 3 osutatud isikutel.
  5.   Lisaks sellele teostab komisjon ühenduse finantshuvide kaitsmiseks pettuse ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest käesoleva programmi raames kohapealset kontrolli ja inspekteerimist vastavalt nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96. (8) OLAF teostab vajaduse korral juurdlusi, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1073/1999. (9) |
| --- | --- |

8.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5a

Kontroll ja audit

1.   Toetuse saaja tagab, et vajaduse korral oleksid komisjonile kättesaadavad ka partnerite või liikmete valduses olevad tõendavad dokumendid.

2.   Komisjonil on õigus kas oma personali või mõne enda valitud pädeva välise asutuse abil teostada ühenduse rahaliste vahendite kasutamise kontrollimiseks audit. Auditeid võib teostada kogu lepingu kehtivusajal ja viie aasta jooksul alates lõppmakse tegemisest. Vajaduse korral võib komisjon audititulemuste põhjal võtta vastu otsuse väljamakstud summad tagasi nõuda.

3.   Komisjoni personalil ja komisjoni volitatud kolmandatel isikutel peab olema asjakohane juurdepääsuõigus meetmete elluviimise kohale ja kogu lõikes 2 osutatud auditi läbiviimiseks vajalikule teabele, sealhulgas elektroonilisele teabele.

4.   Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on samad õigused – eriti juurepääsuõiguse osas – nagu lõikes 3 osutatud isikutel.

5.   Lisaks sellele teostab komisjon ühenduse finantshuvide kaitsmiseks pettuse ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest käesoleva programmi raames kohapealset kontrolli ja inspekteerimist vastavalt nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96. (8) OLAF teostab vajaduse korral juurdlusi, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1073/1999. (9)

| 9. | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Käesolevat programmi pikendatakse 1. jaanuarist 2007 ja see lõpeb 31. detsembril 2013.”; |
| --- | --- | --- |

9.

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevat programmi pikendatakse 1. jaanuarist 2007 ja see lõpeb 31. detsembril 2013.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Rahastamispakett käesoleva programmi elluviimiseks ajavahemikuks 2007–2013 on 98 525 000 eurot.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Rahastamispakett käesoleva programmi elluviimiseks ajavahemikuks 2007–2013 on 98 525 000 eurot.”

| 10. | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Järelevalve ja hindamine
  Komisjon (OLAF) teavitab igal aastal Euroopa Parlamenti ja nõukogu programmi tulemustest. Lisatakse teave programmi kooskõla ja vastastikuse täiendavuse kohta teiste programmide ja meetmetega Euroopa Liidu tasandil.
  Programmi rakendamise, sh tulemuslikkuse ja eesmärkide saavutamise sõltumatu hindamine viiakse läbi 31. detsembriks 2010.
  31. detsembriks 2014 esitab komisjon (OLAF) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva programmi eesmärkide saavutamise kohta.” |
| --- | --- |

10.

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Järelevalve ja hindamine

Komisjon (OLAF) teavitab igal aastal Euroopa Parlamenti ja nõukogu programmi tulemustest. Lisatakse teave programmi kooskõla ja vastastikuse täiendavuse kohta teiste programmide ja meetmetega Euroopa Liidu tasandil.

Programmi rakendamise, sh tulemuslikkuse ja eesmärkide saavutamise sõltumatu hindamine viiakse läbi 31. detsembriks 2010.

31. detsembriks 2014 esitab komisjon (OLAF) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva programmi eesmärkide saavutamise kohta.”

| 11. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 7a
  Programmi haldamine
  Kulutasuvuse analüüsi põhjal võib komisjon võtta teenistusse eksperte ning kasutada teisi tehnilise ja haldusabi vorme, mis ei hõlma riigiasutuste ülesandeid, allhanke korras kindlaks juhtumiks sõlmitud teenuste osutamise lepingute alusel. Samuti võib ta rahastada uuringuid ja korraldada ekspertide kohtumisi, hõlbustamaks programmi rakendamist, ning tegeleda programmi eesmärkide saavutamisega otseselt seotud teavitamise, avaldamise ja levitamisega.” |
| --- | --- |

11.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7a

Programmi haldamine

Kulutasuvuse analüüsi põhjal võib komisjon võtta teenistusse eksperte ning kasutada teisi tehnilise ja haldusabi vorme, mis ei hõlma riigiasutuste ülesandeid, allhanke korras kindlaks juhtumiks sõlmitud teenuste osutamise lepingute alusel. Samuti võib ta rahastada uuringuid ja korraldada ekspertide kohtumisi, hõlbustamaks programmi rakendamist, ning tegeleda programmi eesmärkide saavutamisega otseselt seotud teavitamise, avaldamise ja levitamisega.”

| 12. | Lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

12.

Lisa jäetakse välja.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. juuli 2007

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

L. AMADO

---

(1)  ELT C 302, 12.12.2006, lk 41.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 13. veebruari 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. juuni 2007. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 9.

3

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006 (ELT L 390, 30.12.2006, lk 1).

4

(5)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

5

(6)  Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro ning Serbia.

6

(7)  Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaan, Egiptus, Gruusia, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Moldova, Palestiina omavalitsus, Süüria, Tuneesia, Ukraina ja Valgevene.”

7

(8)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

8

(9)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.”

9

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 25.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/23

---

KOMISJONI OTSUS,

18. juuli 2007,

millega muudetakse otsust 2006/802/EÜ seoses Rumeenias tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga vaktsineeritud sigadelt saadud sealihaga

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3418 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/522/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 42,

võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/89/EÜ ühenduse meetmete kohta sigade klassikalise katku tõrjeks, (1) eriti selle artikli 19 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 23. novembri 2006. aasta otsus, millega kiidetakse heaks kavad metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks ning metssigade ja seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks nimetatud haiguse vastu Rumeenias, (2) võeti vastu klassikalise sigade katku vastu võitlemiseks liikmesriikides. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 23. novembri 2006. aasta otsus, millega kiidetakse heaks kavad metssigadel esineva sigade katku likvideerimiseks ning metssigade ja seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks nimetatud haiguse vastu Rumeenias, (2) võeti vastu klassikalise sigade katku vastu võitlemiseks liikmesriikides.

| (2) | Kõnealuse otsuse artiklis 4 kiidetakse heaks 27. september 2006 Rumeenia poolt komisjonile esitatud kava seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks sigade katku vastu tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga („heakskiidetud kava”). |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse otsuse artiklis 4 kiidetakse heaks 27. september 2006 Rumeenia poolt komisjonile esitatud kava seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks sigade katku vastu tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga („heakskiidetud kava”).

| (3) | Otsuse 2006/802/EÜ artikli 5 punktis c on sätestatud, et Rumeenia peab tagama, et sealiha, mis on saadud sigadelt, keda on vaktsineeritud tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga vastavalt artiklile 4, kasutatakse üksnes koduseks isiklikuks tarbimiseks või tarnitakse tootjalt väikestes kogustes otse lõpptarbijale või sama haldusüksuse kohalikule turule ega lähetata teistesse liikmesriikidesse. Nimetatud otsuse artikli 5 punktis b on niisugusele sealihale ette nähtud erimärgistus. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2006/802/EÜ artikli 5 punktis c on sätestatud, et Rumeenia peab tagama, et sealiha, mis on saadud sigadelt, keda on vaktsineeritud tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga vastavalt artiklile 4, kasutatakse üksnes koduseks isiklikuks tarbimiseks või tarnitakse tootjalt väikestes kogustes otse lõpptarbijale või sama haldusüksuse kohalikule turule ega lähetata teistesse liikmesriikidesse. Nimetatud otsuse artikli 5 punktis b on niisugusele sealihale ette nähtud erimärgistus.

| (4) | Heakskiidetud kava näeb ette, et mittekutselistest kasvatusettevõtetest pärit kodusigade ning nendest sigadest saadud liha, lihatoodete ja kõrvalsaaduste liikumine on keelatud, välja arvatud päritolufarmis koduseks tarbimiseks. Kui see on asjakohane, võib elusloomadega kaubelda, kuid üksnes kohalikul turul. |
| --- | --- |

(4)

Heakskiidetud kava näeb ette, et mittekutselistest kasvatusettevõtetest pärit kodusigade ning nendest sigadest saadud liha, lihatoodete ja kõrvalsaaduste liikumine on keelatud, välja arvatud päritolufarmis koduseks tarbimiseks. Kui see on asjakohane, võib elusloomadega kaubelda, kuid üksnes kohalikul turul.

| (5) | 3. mail 2007 esitas Rumeenia komisjonile heakskiidetud kava muudatuse. Heakskiidetud kava muudetud versioonis on teatavatel tingimustel, kui erakorraline vaktsineerimine tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga on toimunud kooskõlas otsuse 2006/802/EÜ artikliga 4, lubatud väikestest või mittekutselistest seakasvatusettevõtetest pärit sigade vedu otse seakasvatusettevõttega samas maakonnas asuvasse tapamajja või kui selles maakonnas tapamaja ei ole, siis naabermaakonnas asuvasse tapamajja. |
| --- | --- |

(5)

3. mail 2007 esitas Rumeenia komisjonile heakskiidetud kava muudatuse. Heakskiidetud kava muudetud versioonis on teatavatel tingimustel, kui erakorraline vaktsineerimine tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga on toimunud kooskõlas otsuse 2006/802/EÜ artikliga 4, lubatud väikestest või mittekutselistest seakasvatusettevõtetest pärit sigade vedu otse seakasvatusettevõttega samas maakonnas asuvasse tapamajja või kui selles maakonnas tapamaja ei ole, siis naabermaakonnas asuvasse tapamajja.

| (6) | Lisaks sellele on Rumeenia taotlenud ajutist erandit otsuse 2006/802/EÜ artikli 5 punktist c kuni 31. augustini 2007, et ta võiks turustada niisugustelt sigadelt saadud sealiha maakonna piires, võttes arvesse, et valla või linna piires on piisava kohaliku turu leidmisel tekkinud suuri raskusi. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks sellele on Rumeenia taotlenud ajutist erandit otsuse 2006/802/EÜ artikli 5 punktist c kuni 31. augustini 2007, et ta võiks turustada niisugustelt sigadelt saadud sealiha maakonna piires, võttes arvesse, et valla või linna piires on piisava kohaliku turu leidmisel tekkinud suuri raskusi.

| (7) | Heakskiidetud kava muudatus ja otsuse 2006/802/EÜ artikli 5 punktist c erandi tegemise taotlus on vastavuses eesmärgiga kaotada Rumeenias klassikaline sigade katk. Loomatervishoiu huvides tuleks erand siiski kehtestada teatavate tingimustega; eelkõige tuleks kõnealune sealiha märgistada erimärgisega, et tagada selle täielik jälgitavus, ning et seda ei tohiks saata teistesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

(7)

Heakskiidetud kava muudatus ja otsuse 2006/802/EÜ artikli 5 punktist c erandi tegemise taotlus on vastavuses eesmärgiga kaotada Rumeenias klassikaline sigade katk. Loomatervishoiu huvides tuleks erand siiski kehtestada teatavate tingimustega; eelkõige tuleks kõnealune sealiha märgistada erimärgisega, et tagada selle täielik jälgitavus, ning et seda ei tohiks saata teistesse liikmesriikidesse.

| (8) | Seetõttu tuleks otsust 2006/802/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks otsust 2006/802/EÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2006/802/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Kava seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks klassikalise katku vastu tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga
  Käesolevaga kiidetakse heaks Rumeenia poolt 27. septembril 2006 komisjonile esitatud kava, mida on muudetud 3. mail 2007 komisjonile esitatud muudatusega ning mis käsitleb seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorralist vaktsineerimist klassikalise sigade katku vastu tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga lisa punktis 4 sätestatud piirkonnas.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Kava seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorraliseks vaktsineerimiseks klassikalise katku vastu tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga

Käesolevaga kiidetakse heaks Rumeenia poolt 27. septembril 2006 komisjonile esitatud kava, mida on muudetud 3. mail 2007 komisjonile esitatud muudatusega ning mis käsitleb seakasvatusettevõtetes peetavate sigade erakorralist vaktsineerimist klassikalise sigade katku vastu tavalise nõrgestatud elusvaktsiiniga lisa punktis 4 sätestatud piirkonnas.”

| 2. | Lisatakse artikkel 5a järgmises sõnastuses:
  „Artikkel 5a
  Erand artikli 5 punktis c sätestatud tingimusest
  1.   Erandina artikli 5 punktist c võib Rumeenia lubada artikli 4 kohaselt vaktsineeritud sigadelt saadud sealiha turustamist kohalikul turul samas maakonnas, kus asub nende sigade päritoluettevõte, tingimusel et:






  a) | liha on tapamajas registreeritud vastavalt pädeva asutuse juhistele; |
| --- | --- | --- |

2.

Lisatakse artikkel 5a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 5a

Erand artikli 5 punktis c sätestatud tingimusest

1.   Erandina artikli 5 punktist c võib Rumeenia lubada artikli 4 kohaselt vaktsineeritud sigadelt saadud sealiha turustamist kohalikul turul samas maakonnas, kus asub nende sigade päritoluettevõte, tingimusel et:

a)

liha on tapamajas registreeritud vastavalt pädeva asutuse juhistele;

| b) | seda on hoitud ja ladustatud eraldi muust sealihast, mis ei kuulu käesoleva artikli alla; |
| --- | --- |

b)

seda on hoitud ja ladustatud eraldi muust sealihast, mis ei kuulu käesoleva artikli alla;

| c) | see kannab spetsiaalset tervise- või eraldusmärgistust, mis:






  i) | erineb artikli 5 punktis b osutatud märgistusest; |
| --- | --- | --- |

c)

see kannab spetsiaalset tervise- või eraldusmärgistust, mis:

i)

erineb artikli 5 punktis b osutatud märgistusest;

| ii) | ei ole segiaetav otsuse 2006/779/EÜ artiklis 4 osutatud ühenduse templiga; |
| --- | --- |

ii)

ei ole segiaetav otsuse 2006/779/EÜ artiklis 4 osutatud ühenduse templiga;

| d) | liha võib saata üksnes sigade päritolufarmiga samas maakonnas asuvatesse ettevõtetesse; |
| --- | --- |

d)

liha võib saata üksnes sigade päritolufarmiga samas maakonnas asuvatesse ettevõtetesse;

| e) | lihaga on kaasas ametliku veterinaari väljastatud tõend, milles on märgitud sealiha päritolu, identifitseerimisandmed ja sihtkoht. |
| --- | --- |

e)

lihaga on kaasas ametliku veterinaari väljastatud tõend, milles on märgitud sealiha päritolu, identifitseerimisandmed ja sihtkoht.

2.   Lõikes 1 osutatud sealiha ei saadeta teistesse liikmesriikidesse.”

Artikkel 2

Rumeenia võtab käesoleva otsuse täitmiseks vajalikud meetmed ning avaldab need. Ta teavitab komisjoni nendest viivitamata.

Artikkel 3

Artikli 1 lõiget 2 kohaldatakse alates 31. augustist 2007.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 316, 1.12.2001, lk. 5. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352).

1

(2)  ELT L 329, 25.11.2006, lk. 34.

2

---