# Euroopa Liidu C 458/19.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 458 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik19. detsember 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 458

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik19. detsember 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2017–201815.–18. jaanuari 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 207, 14.6.2018 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2017–201815.–18. jaanuari 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 207, 14.6.2018 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 207, 14.6.2018 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 16. jaanuar 2018 |
| 2018/C 458/01 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2018. aasta resolutsioon ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta (2017/2040(INI)) | 2 |
| 2018/C 458/02 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2018. aasta resolutsioon ookeanide rahvusvahelise majandamise kohta: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava 2030. aastaks seatud kestliku arengu eesmärkide kontekstis (2017/2055(INI)) | 9 |
| 2018/C 458/03 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2018. aasta resolutsioon naiste, soolise võrdõiguslikkuse ja kliimaõigluse kohta (2017/2086(INI)) | 34 |
| | Neljapäev, 18. jaanuar 2018 |
| 2018/C 458/04 | Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon Nigeeria kohta (2018/2513(RSP)) | 43 |
| 2018/C 458/05 | Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon inimõiguste aktivistide Wu Gani, Xie Yangi, Lee Ming-che ja Tashi Wangchuki ning tiibeti munga Choekyi juhtumite kohta (2018/2514(RSP)) | 47 |
| 2018/C 458/06 | Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta (2018/2515(RSP)) | 52 |
| 2018/C 458/07 | Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon noorte tööhõive algatuse elluviimise kohta liikmesriikides (2017/2039(INI)) | 57 |
| 2018/C 458/08 | Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon direktiivi 2005/36/EÜ rakendamise kohta seoses kutsealateenuste reguleerimise ja reformimise vajadusega (2017/2073(INI)) | 70 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 18. jaanuar 2018 |
| 2018/C 458/09 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register (D054274-02 – 2017/3013(RPS)) | 76 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 16. jaanuar 2018

2018/C 458/01

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2018. aasta resolutsioon ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta (2017/2040(INI))

2

2018/C 458/02

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2018. aasta resolutsioon ookeanide rahvusvahelise majandamise kohta: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava 2030. aastaks seatud kestliku arengu eesmärkide kontekstis (2017/2055(INI))

9

2018/C 458/03

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2018. aasta resolutsioon naiste, soolise võrdõiguslikkuse ja kliimaõigluse kohta (2017/2086(INI))

34

Neljapäev, 18. jaanuar 2018

2018/C 458/04

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon Nigeeria kohta (2018/2513(RSP))

43

2018/C 458/05

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon inimõiguste aktivistide Wu Gani, Xie Yangi, Lee Ming-che ja Tashi Wangchuki ning tiibeti munga Choekyi juhtumite kohta (2018/2514(RSP))

47

2018/C 458/06

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta (2018/2515(RSP))

52

2018/C 458/07

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon noorte tööhõive algatuse elluviimise kohta liikmesriikides (2017/2039(INI))

57

2018/C 458/08

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon direktiivi 2005/36/EÜ rakendamise kohta seoses kutsealateenuste reguleerimise ja reformimise vajadusega (2017/2073(INI))

70

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 18. jaanuar 2018

2018/C 458/09

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register (D054274-02 – 2017/3013(RPS))

76

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 16. jaanuar 2018 |
| 2018/C 458/10 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) | 78 |
| 2018/C 458/11 | Euroopa Parlamendi 16. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1343/2011 ja (EL) nr 1380/2013 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) | 87 |
| | Kolmapäev, 17. jaanuar 2018 |
| 2018/C 458/12 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise, tehnilise abi ja transiidi kontrollimiseks (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) | 187 |
| 2018/C 458/13 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Eva Lindström kontrollikoja liikmeks (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE)) | 224 |
| 2018/C 458/14 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Tony James Murphy kontrollikoja liikmeks (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE)) | 225 |
| 2018/C 458/15 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) | 226 |
| 2018/C 458/16 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) | 341 |
| 2018/C 458/17 | Euroopa Parlamendi 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse energialiidu juhtimist ja millega muudetakse direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ ja 2009/31/EÜ, määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, direktiivi 2009/73/EÜ, nõukogu direktiivi 2009/119/EÜ, direktiive 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) | 391 |
| | Neljapäev, 18. jaanuar 2018 |
| 2018/C 458/18 | Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Marrakechi lepingu, mis käsitleb avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamist pimedatele, nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikutele, Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE)) | 498 |
| 2018/C 458/19 | Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb kohtualluvust, abieluasjade ja vanemliku vastutusega seotud kohtuasjades otsuste tunnustamist ja täitmist, ning rahvusvahelisi lapserööve (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS)) | 499 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 16. jaanuar 2018

2018/C 458/10

Euroopa Parlamendi 16. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD))

78

2018/C 458/11

Euroopa Parlamendi 16. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1343/2011 ja (EL) nr 1380/2013 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD))

87

Kolmapäev, 17. jaanuar 2018

2018/C 458/12

Euroopa Parlamendi 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise, tehnilise abi ja transiidi kontrollimiseks (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD))

187

2018/C 458/13

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Eva Lindström kontrollikoja liikmeks (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

224

2018/C 458/14

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Tony James Murphy kontrollikoja liikmeks (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

225

2018/C 458/15

Euroopa Parlamendi 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))

226

2018/C 458/16

Euroopa Parlamendi 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))

341

2018/C 458/17

Euroopa Parlamendi 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse energialiidu juhtimist ja millega muudetakse direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ ja 2009/31/EÜ, määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, direktiivi 2009/73/EÜ, nõukogu direktiivi 2009/119/EÜ, direktiive 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))

391

Neljapäev, 18. jaanuar 2018

2018/C 458/18

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Marrakechi lepingu, mis käsitleb avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamist pimedatele, nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikutele, Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

498

2018/C 458/19

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb kohtualluvust, abieluasjade ja vanemliku vastutusega seotud kohtuasjades otsuste tunnustamist ja täitmist, ning rahvusvahelisi lapserööve (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

499

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

19.12.2018

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2017–2018

15.–18. jaanuari 2018. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 207, 14.6.2018.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 16. jaanuar 2018

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/2

---

P8_TA(2018)0002

ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamine

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2018. aasta resolutsioon ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta (2017/2040(INI))

(2018/C 458/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle XVIII jaotist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle XVIII jaotist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1) (edaspidi „ühissätete määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1) (edaspidi „ühissätete määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1302/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1302/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. aprilli 2017. aasta järeldusi ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. aprilli 2017. aasta järeldusi ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2016. aasta aruannet ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta (COM(2016)0805) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0443), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2016. aasta aruannet ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kohta (COM(2016)0805) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0443),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2009. aasta teatist, mis käsitleb ELi Läänemere piirkonna strateegiat (COM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2009. aasta teatist, mis käsitleb ELi Läänemere piirkonna strateegiat (COM(2009)0248),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatist „ELi Doonau piirkonna strateegia“ (COM(2010)0715), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatist „ELi Doonau piirkonna strateegia“ (COM(2010)0715),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2014. aasta teatist Euroopa Liidu strateegia kohta Aadria ja Joonia mere piirkonnas (COM(2014)0357), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2014. aasta teatist Euroopa Liidu strateegia kohta Aadria ja Joonia mere piirkonnas (COM(2014)0357),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. juuli 2015. aasta teatist seoses Euroopa Liidu Alpi piirkonna strateegiaga (COM(2015)0366), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. juuli 2015. aasta teatist seoses Euroopa Liidu Alpi piirkonna strateegiaga (COM(2015)0366),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2014. aasta aruannet makropiirkondlike strateegiate juhtimise kohta (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2014. aasta aruannet makropiirkondlike strateegiate juhtimise kohta (COM(2014)0284),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2015. aasta teatist „Investeerimine töökohtade loomisse ja majanduskasvu elavdamisse: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panuse maksimeerimine“ (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. detsembri 2015. aasta teatist „Investeerimine töökohtade loomisse ja majanduskasvu elavdamisse: Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panuse maksimeerimine“ (COM(2015)0639),

| — | võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni ELi makropiirkondlike strateegiate arengu, selle praeguste tavade ja tulevikuväljavaadete kohta, sealhulgas Vahemere piirkonnas (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni ELi makropiirkondlike strateegiate arengu, selle praeguste tavade ja tulevikuväljavaadete kohta, sealhulgas Vahemere piirkonnas (5),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvuspoliitika Atlandi ookeani piirkonna strateegia kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2012. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvuspoliitika Atlandi ookeani piirkonna strateegia kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 28. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni ELi Alpi piirkonna strateegia kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni ELi Alpi piirkonna strateegia kohta (8),

| — | võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika poliitikaosakonna B 2015. aasta jaanuaris avaldatud uuringut makropiirkondade uue rolli kohta Euroopa territoriaalses koostöös, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma sisepoliitika peadirektoraadi struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika poliitikaosakonna B 2015. aasta jaanuaris avaldatud uuringut makropiirkondade uue rolli kohta Euroopa territoriaalses koostöös,

| — | võttes arvesse 2017. aasta veebruaris avaldatud programmi INTERACT aruannet „Added value of macro-regional strategies – programme and project perspective“ (makropiirkondlike strateegiate lisaväärtus: programmi ja projekti tulevikuväljavaated), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta veebruaris avaldatud programmi INTERACT aruannet „Added value of macro-regional strategies – programme and project perspective“ (makropiirkondlike strateegiate lisaväärtus: programmi ja projekti tulevikuväljavaated),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0389/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0389/2017),

| A. | arvestades, et makropiirkond on määratletav kui mitme eri riigi piirkondi hõlmav geograafiline ala, millel on üks või mitu ühist omadust või probleemi (9); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et makropiirkond on määratletav kui mitme eri riigi piirkondi hõlmav geograafiline ala, millel on üks või mitu ühist omadust või probleemi (9);

| B. | arvestades, et makropiirkondlikud strateegiad on välja töötatud piirkondades, kus need kujutavad endast loomulikku jätku tööle, mida EL on piiriülese koostööna kaua aega teinud; arvestades, et makropiirkondlikud strateegiad on olulised, sest need võimaldavad mobiliseerida avaliku ja erasektori osalejad, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondade esindajad ning võtta kasutusele ressursid ELi ühiste poliitikaeesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et makropiirkondlikud strateegiad on välja töötatud piirkondades, kus need kujutavad endast loomulikku jätku tööle, mida EL on piiriülese koostööna kaua aega teinud; arvestades, et makropiirkondlikud strateegiad on olulised, sest need võimaldavad mobiliseerida avaliku ja erasektori osalejad, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondade esindajad ning võtta kasutusele ressursid ELi ühiste poliitikaeesmärkide saavutamiseks;

| C. | arvestades, et makropiirkondlikud strateegiad loovad platvormi süvendatud ja laiemaks koostööks valdkondadevahelisel, piirkondlikul ja piiriülesel tasandil ELi liikmesriikide ja naaberriikide vahel, et lahendada ühiseid probleeme, edendada ühist planeerimist ja koostööd eri partnerite ja poliitikavaldkondade vahel ning suurendada nende integreeritust, sh sellistes valdkondades nagu keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse, kliimamuutuste leevendamine ja kohanemisstrateegiad, jäätmekäitlus ja veevarustus, mereala ruumiline planeerimine ja rannikualade integreeritud haldamise süsteemid; tunneb sellega seoses heameelt jõupingutuste üle koostoime suurendamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi vahel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et makropiirkondlikud strateegiad loovad platvormi süvendatud ja laiemaks koostööks valdkondadevahelisel, piirkondlikul ja piiriülesel tasandil ELi liikmesriikide ja naaberriikide vahel, et lahendada ühiseid probleeme, edendada ühist planeerimist ja koostööd eri partnerite ja poliitikavaldkondade vahel ning suurendada nende integreeritust, sh sellistes valdkondades nagu keskkonna ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse, kliimamuutuste leevendamine ja kohanemisstrateegiad, jäätmekäitlus ja veevarustus, mereala ruumiline planeerimine ja rannikualade integreeritud haldamise süsteemid; tunneb sellega seoses heameelt jõupingutuste üle koostoime suurendamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi vahel;

| D. | arvestades, et makropiirkonnad tegelevad asjaomaste pikaajaliste, omavahel seotud ja valdkondadevaheliste poliitikameetmete rakendamisega, kuna makropiirkonnad on rakenduskavadesse sisestatud makropiirkondliku strateegia eesmärkide kaudu seotud ühtekuuluvuspoliitikaga ning loovad projekte aruka koostoime abil; arvestades, et makropiirkonnad aitavad sellega tõhusamalt kaasa makropiirkondliku strateegia eesmärkide saavutamisele, meelitades ligi erainvesteeringuid, tõendades usaldust ja edendades dialoogi, piiriülest koostööd ja solidaarsust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et makropiirkonnad tegelevad asjaomaste pikaajaliste, omavahel seotud ja valdkondadevaheliste poliitikameetmete rakendamisega, kuna makropiirkonnad on rakenduskavadesse sisestatud makropiirkondliku strateegia eesmärkide kaudu seotud ühtekuuluvuspoliitikaga ning loovad projekte aruka koostoime abil; arvestades, et makropiirkonnad aitavad sellega tõhusamalt kaasa makropiirkondliku strateegia eesmärkide saavutamisele, meelitades ligi erainvesteeringuid, tõendades usaldust ja edendades dialoogi, piiriülest koostööd ja solidaarsust;

| E. | arvestades, et makropiirkondlikud strateegiad põhinevad kolme eituse põhimõttel: „ei“ uutele rahastamisvahenditele, „ei“ uutele struktuuridele ja „ei“ uutele õigusaktidele ELi kehtivas poliitilises raamistikus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et makropiirkondlikud strateegiad põhinevad kolme eituse põhimõttel: „ei“ uutele rahastamisvahenditele, „ei“ uutele struktuuridele ja „ei“ uutele õigusaktidele ELi kehtivas poliitilises raamistikus;

| F. | arvestades, et ELi tasandil ja liikmesriikide ja piirkondade vahel juba olemas olevad koostöömehhanismid hõlbustavad makropiirkondlike strateegiate rakendamist, eeskätt algusetappides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi tasandil ja liikmesriikide ja piirkondade vahel juba olemas olevad koostöömehhanismid hõlbustavad makropiirkondlike strateegiate rakendamist, eeskätt algusetappides;

| G. | arvestades, et komisjon võtab iga kahe aasta tagant vastu aruande, mis käsitleb kõigi nelja praegu olemas oleva ELi makropiirkondliku strateegia rakendamist, hinnates edusamme ja ka täiendavate paranduste tegemise vajadust, ning järgmise aruande tähtaeg on 2018. aasta lõpus; on sellega seoses seisukohal, et vaja on hinnata keskkonnaküsimustega seotud aspekte, kuna need on kestliku arengu üheks sambaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon võtab iga kahe aasta tagant vastu aruande, mis käsitleb kõigi nelja praegu olemas oleva ELi makropiirkondliku strateegia rakendamist, hinnates edusamme ja ka täiendavate paranduste tegemise vajadust, ning järgmise aruande tähtaeg on 2018. aasta lõpus; on sellega seoses seisukohal, et vaja on hinnata keskkonnaküsimustega seotud aspekte, kuna need on kestliku arengu üheks sambaks;

Makropiirkondlikud strateegiad koostöö- ja koordineerimisplatvormidena

| 1. | märgib, et üleilmastumine on rõhutanud makropiirkondlike strateegiate tähtsust, kuna see on muutnud üksikud riigid üksteisest sõltuvateks ja tinginud vajaduse tekkinud piiriüleste probleemide lahenduste järele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab, et eelnevalt kindlaks määratud eesmärkide saavutamisel jäävad erineval määral raskusi valmistama ikkagi sellised tegurid nagu pühendumus, isevastutus, ressursid ja juhtimine, millest sõltub rakendamise kvaliteet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et makropiirkondlikud strateegiad annavad jätkuvalt hindamatu ja innovaatilise panuse Euroopa piiriülesesse, sektoritevahelisse ja mitmetasandilisse koostöösse, mille potentsiaali ei ole veel piisavalt uuritud, eesmärgiga suurendada ühenduvust ning tugevdada majandussidemeid ja teadmussiiret piirkondade ja riikide vahel; märgib siiski, et ühismeetmetes mitmel tasandil ning mitme riigi või piirkonna vahel kokku leppimise protsessi tõttu on juurdepääs makropiirkondlike strateegiate jaoks ette nähtud ELi vahenditele endiselt probleem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on arvamusel, et makropiirkondlikud strateegiad ja nendega seotud keskkonnaprogrammid on kasulikud vahendid, millega Euroopa koostöö kasulikkus muutub kodanikele nähtavamaks, ning nõuab seepärast tungivalt, et kõik osalised pühenduksid strateegiatele täielikult ja täidaksid oma osa nende rakendamisel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et kõikide makropiirkondlike strateegiate nurgakiviks peaks algusest peale olema mitmetasandiline juhtimine, milles strateegiasse kaasatud piirkondadel on asjakohane roll ning mille kaudu kaasatakse protsessi piirkondlikud ja kohalikud kogukonnad ning avaliku, erasektori ja kolmanda sektori sidusrühmad; innustab seetõttu asjassepuutuvaid liikmesriike ja piirkondi töötama välja sobiva juhtimisstruktuuri ja töökorra koostöö hõlbustamiseks, sh ühine planeerimine, rahastamisvõimaluste suurendamine ning alt üles tegutsemisviis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ergutab paremale koordineeerimisele ja partnerlusele, nii vertikaalselt kui horisontaalselt, eri avaliku ja erasektori osalejate, akadeemilise ringkonna ja valitsusväliste organisatsioonide, valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonide ning mitmesuguste ELi, riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi poliitikasuundade vahel, et hõlbustada ja parandada makropiirkondlike strateegiate rakendamist ja piiriülest koostööd; kutsub komisjoni üles soodustama nende sidusrühmade osalemist, muu hulgas makropiirkondlike strateegiate juhtorganites, järgides samas ELi põhimõtete üldist kohaldamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab pädevates riigiasutustes piisavate inimressursside ja haldussuutlikkuse olemasolu tähtsust, et poliitiliste kohustuste võtmisele järgneks strateegiate tulemuslik rakendamine; rõhutab sellega seoses struktuurireformi tugiprogrammi olulisust, mis võib pakkuda liikmesriigi taotluse korral abi suutlikkuse suurendamisel ning tõhusat tuge makropiirkondlike strateegiate projektide väljatöötamisel ja rahastamisel; palub lisaks komisjonil ja liikmesriikidel edendada aktiivselt hea haldustava ja makropiirkondliku strateegia eduka rakendamise kogemuste levitamist ja kohaldamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab asjaolu, et makropiirkondlikud strateegiad peavad olema piisavalt paindlikud, et neid saaks kohandada ettenägematute sündmuste ja vajadustega, mis asjaomaseid piirkondi, liikmesriike ja ELi tervikuna mõjutada võivad ja millele tuleks tõhusalt reageerida; on seisukohal, et makropiirkondlike strateegiate rakendamisel tuleks arvesse võtta konkreetseid piirkondlikke ja kohalikke olusid; toonitab sellega seoses komisjoni koordineeriva rolli vajalikkust, seda ka iga strateegia konkreetsete eesmärkide täpsustamisel; |
| --- | --- |

8.

ELi Läänemere piirkonna strateegia

| 9. | väljendab heameelt tulemuste üle, mis on saavutatud alates strateegia käivitamisest 2009. aastal, eriti seoses koostöömehhanismidega, mis ei hõlma mitte ainult osalevate piirkondade ja riikide vahelist (st nõukogus asjaomastel ministrite kohtumistel), vaid ka nende sisest koostööd (nt parlamendis või valitsuses); märgib, et ELi Läänemere piirkonna strateegia on stabiilne koostööraamistik rohkem kui 100 juhtalgatuse ja uute võrgustikega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab jätkuvaid murekohti, eriti keskkonna ja ühenduvuse valdkonnas; kutsub osalevaid riike üles suurendama pingutusi, et võidelda Läänemere reostusega (st vee ja õhu kvaliteet ja eutrofeerumine), sest see on maailmas üks saastatumaid meresid; märgib, et hea keskkonnaseisundi saavutamine 2020. aastaks on üks Läänemere piirkonna poliitikameetmete põhieesmärke; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab oluliseks võimalust ühendada Läänemere piirkond energiavõrkudega, et vähendada kütteostuvõimetust ja see kaotada ning suurendada energiajulgeolekut ja energiavarustuskindlust; |
| --- | --- |

11.

ELi Doonau piirkonna strateegia

| 12. | rõhutab strateegia senist positiivset mõju osalevate riikide ja piirkondade vahelisele koostööle, sest see on parandanud kõikide transpordiliikidega seotud liikuvust ja ühendusi, edendanud puhast energeetikat, kultuuri ja säästvat turismi ning eelkõige tihendanud inimestevahelist otsesuhtlust ja suurendanud strateegias osalevate piirkondade ja riikide ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab projekti „Euro access“, puhta Doonau algatust ja Doonau rahastamisdialoogi väga headeks näideteks selle kohta, kuidas tulla toime rahastamisraskustega, mis on riikidevahelise ja piiriülese tähtsusega projektide puhul sage takistus; on seisukohal, et selle dialoogi abil saaks veelgi vähendada Doonau valgala piirkondade vahelisi arenguerinevusi; on lisaks seisukohal, et Doonau strateegia keskuse taasavamine võiks aidata kaasa strateegia sujuvamale rakendamisele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et ränkade üleujutuste põhjustatud kahjustuste ennetamine on endiselt üks suurimaid keskkonnaprobleeme Doonau makropiirkonnas; rõhutab, et piiriülese reostuse ennetamiseks tuleks kaaluda täiendavate ühismeetmete võtmist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde strateegiliste projektide vajalikkust ning rõhutab, et oluline on säilitada tugev poliitiline toetus ja suurendada pädevate riigiasutuste ressursse ja suutlikkust, et lahendada allesjäänud probleemküsimused; rõhutab seepärast vajadust säilitada ELi Doonau piirkonna strateegiaga seoses tugev poliitiline tahe ning tagada, et ELi Doonau piirkonna strateegia juhtrühm teeb head tööd; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kuna Doonau jõgi ja Must meri on looduslikult omavahel ühendatud, kutsub osalevaid riike üles ELi Doonau piirkonna strateegiat ja Musta mere piirkonna rahvusvahelist koostööd tõhusamalt koordineerima ning tegema ühiste sotsiaal-majanduslike, keskkonna- ja transpordiprobleemide lahendamiseks tihedat koostööd; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et ühtsem lähenemisviis liikuvusele ja mitmeliigilisele transpordile Doonau piirkonnas oleks ühtlasi kasulik ka keskkonnale; |
| --- | --- |

17.

ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia

| 18. | rõhutab ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia erilist iseloomu, võttes arvesse selle potentsiaalseid osalisriike ja osalevaid kandidaatriike, ning on seisukohal, et see koostöövorm võib olla suurepärane võimalus kogu piirkonna jaoks; on seisukohal, et ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia võiks anda ELi laienemis- ja integratsiooniprotsessile uue tõuke; |
| --- | --- |

18.

| 19. | võtab murelikult teadmiseks püsivad probleemid seoses asjaoluga, et olemasolevate ressursside, valitsemise ja isevastutuse vahel puudub tõhus seos ning see takistab ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia eesmärkide täielikku saavutamist; kutsub osalevaid riike üles andma pädevatele ametiasutustele abi ja kohandatud meetmeid strateegia rakendamiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et viimastel aastatel on kõnealune piirkond olnud rändekriisis suurima surve all; on seisukohal, et ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia võiks aidata selliseid probleeme lahendada vajalike vahendite ja ressurssidega; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni pingutuste üle, et leida lahendusi rahaliste vahendite kasutuselevõtuks rändega seotud tegevuses, sealhulgas koostööks kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on seisukohal, et Aadria ja Joonia mere piirkonna säästva turismi sammas on positiivne vahend kestliku majanduskasvu loomiseks selles piirkonnas ning keskkonnaprobleemide ja makropiirkondlike strateegiate alase teadlikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub osalevaid riike üles seadma prioriteediks ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia peamiste elluviijate ning selle strateegia asjaomaste rakenduskavade eest vastutavate asutuste suutlikkuse suurendamise; |
| --- | --- |

22.

ELi Alpi piirkonna strateegia

| 23. | peab ELi Alpi piirkonna strateegiat tõendiks selle kohta, et makropiirkondlikku käsitlust saab edukalt kasutada ka enam arenenud piirkondade puhul; kutsub sidusrühmi üles edendama keskkonnaga seotud investeeringuid, mis on suunatud kliimamuutuste tagajärgedega toime tulemisele; juhib tähelepanu sellele, et Alpi piirkond on oluline piirkondlik transpordisõlm ning samas üks suuremaid ainulaadseid looduslikke ja puhkepiirkondi, mida tuleb säilitada; rõhutab seetõttu, et tuleb kasutusele võtta kestlikud ja omavahel seotud transpordistrateegiad; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kiidab heaks praegu loomisel oleva strateegia juhtimisstruktuuri, kuna esimesed sammud strateegia rakendamisel osutusid vaevaliseks ja juhtimine toimus eri struktuuride, raamistike ja ajakava abil; kutsub seetõttu osalevaid riike jätkama kohustuste võtmist ja toetama ELi Alpi piirkonna strateegia tegevusrühma liikmeid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et ELi Alpi piirkonna strateegia on territoriaalse ühtekuuluvuse strateegiamudeli hea näide, kuna sellesse on üheaegselt kaasatud erinevate iseärasustega piirkonnad, tootlikud piirkonnad, mägi- ja maapiirkonnad ning mõned ELi tähtsaimad ja arenenuimad linnad ning see pakub platvormi, et tegeleda ühiselt probleemküsimustega (kliimamuutused, demograafia, bioloogiline mitmekesisus, ränne, globaliseerumine, säästev turism ja põllumajandus, energiavarustus, transport ja liikuvus ning digitaalne lõhe); kutsub osalevaid riike üles pöörama rohkem tähelepanu Interregi Alpi piirkonna programmi kasutamisele ja leidma muid asjakohaseid rahastamisvahendeid ühiste prioriteetidega tegelemisel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et Alpi piirkonnas joonistub välja palju piire ja et nende tõkete kõrvaldamine on toimiva koostöö eeltingimus, eelkõige tööturu ja VKEde majandustegevuse valdkonnas; juhib tähelepanu sellele, et ELi Alpi piirkonna strateegia võib ühtlasi anda võimaluse tugevdada riikidevahelist piiriülest koostööd lähestikuste piirkondade, linnade ja kohalike kogukondade vahel ning luua inimestevahelisi sidemeid ja võrgustikke, sh transpordiühenduste ja digivõrkude valdkonnas; juhib lisaks tähelepanu selle piirkonna haprale keskkonnaseisundile; |
| --- | --- |

26.

Makropiirkondlik Euroopa pärast 2020. aastat?

| 27. | juhib tähelepanu asjaolule, et makropiirkondlikud strateegiad kannavad vilja siis, kui need põhinevad pikaajalistel poliitilistel väljavaadetel ja on korraldatud selliselt, et kõik avaliku sektori sidusrühmad, eelkõige piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused, ning erasektori sidusrühmad ja kodanikuühiskond oleksid algusest peale tulemuslikult esindatud; see eeldab tõhusat teabe, heade tavade, oskusteabe ja kogemuste vahetamist makropiirkondade ning nende piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel; peab vajalikuks tugevdada makropiirkondlike strateegiate mitmetasandilist juhtimist, mis peaks olema läbipaistev ning tõhusama kooskõlastuse ja üldsusele suunatud teabevahetusmehhanismidega, et makropiirkondlikke strateegiaid tutvustada ja saada neile heakskiit piirkondlikes ja kohalikes kogukondades; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on veendunud, et strateegia rakendamine saab olla edukas vaid juhul, kui selle aluseks on pikaajaline tulevikupilt ning tõhusad koordineerimis- ja koostööstruktuurid koos vajaliku haldussuutlikkusega, samuti ühine pikaajaline poliitiline kohustuste võtmine asjaomastel institutsioonilistel tasanditel ning seda toetav piisav rahastamine; rõhutab seetõttu vajadust suurendada investeeringute tõhusust, püüdes saavutada piirkondliku ja riikliku rahastamise kooskõla, sünergia ja vastastikuse täiendavuse olemasolevate ELi rahastamisvahenditega, mis lisaks Euroopa territoriaalse koostöö programmide tõhustamisele edendaks piiriüleseid projekte Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja EFSI raames ja vahetu rahastamise kaudu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | usub, et rahastamisvahendite ja nende makropiirkondlike strateegiate raames kasutamise korra lihtsustamine suurendaks nende tõhusust; |
| --- | --- |

29.

| 30. | teeb ettepaneku, et osalevad riigid võtaksid makropiirkondliku strateegia rakendamiseks algusest peale endale rahastamise ja inimressursside valdkonnas selged kohustused; kutsub komisjoni üles aitama makropiirkondlikke strateegiate sisekooskõlastusel, edendama häid tavasid ja töötama välja stiimulid, et innustada aktiivset osalust ja kooskõlastamist kõigi asjaomaste poolte vahel, pidades silmas ka ELi poliitika ja makropiirkondlike strateegiate rakendamise vahelise seose tugevdamist; ergutab lisaks makropiirkondlike strateegiate puhul kasutama keskkonnahoidlike avalike hangete poliitikat, et hoogustada ökoinnovatsiooni, biomajandust, uute ärimudelite väljatöötamist ja ringmajanduse eeskujul teiseste toorainete kasutamist, et saavutada suurem keskkonna- ja tervisekaitse ning tihedamad sidemed tootjate ja tarbijate vahel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab vajadust suurema tulemustele orienteerituse järele ja vajadust lahendada konkreetsed probleemid, sh keskkonnakaitse valdkonnas, et töötada välja kavad, mis territooriumile tegelikku mõju avaldavad ning põhjendada ressursside investeerimist, mis peaks omakorda vastama seatud eesmärkidele ja olema seotud asjaomaste territooriumide tegelike vajadustega; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab, et kõikide makropiirkondlike strateegiatega seotud küsimustega, nagu isevastutus ja vajalikud poliitilised stiimulid, tegeldaks viisil, mis lepitakse eelnevalt kokku kõigi asjaomaste piirkondade vahel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on seisukohal, et makropiirkondade tegevuse nähtavust ja üldsuse teadlikkust sellest tegevust sihtpiirkondades, samuti tulemustest, tuleks suurendada teavituskampaaniatega ja heade tavade vahetamisega, sealhulgas internetiplatvormidel ja sotsiaalvõrgustikes, et see oleks üldsusele hõlpsasti kättesaadav; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku järgmine läbivaatamine annab võimaluse vaadata samal ajal läbi makropiirkondlike strateegiate eesmärgid, et tugevdada nende seost ELi esmatähtsate eesmärkidega ja konsolideerida vastavad finantskohustused; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni üles esitama ühtekuuluvuspoliitika eeskirjade järgmise läbivaatamise raames ettepanekud makropiirkondlike strateegiate parema rakendamise edendamiseks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub, et komisjon teostaks järgmise, 2018. aasta lõpuks koostatava makropiirkondlike strateegiate rakendamist käsitleva aruande raames põhjalikuma analüüsi, mis hõlmab eeskätt järgmist:






  a. | Euroopa territoriaalse koostöö riikidevaheliste programmide tulemuslikkus ja strateegiline tõuge makropiirkondlikele strateegiatele; |
| --- | --- | --- |

36.

a.

Euroopa territoriaalse koostöö riikidevaheliste programmide tulemuslikkus ja strateegiline tõuge makropiirkondlikele strateegiatele;

| b. | näitajad, mis võiksid olla lõimitud kõikidesse makropiirkondlikesse strateegiatesse, et tagada parem tulemustele orienteeritus, järelevalve ja hindamine; |
| --- | --- |

b.

näitajad, mis võiksid olla lõimitud kõikidesse makropiirkondlikesse strateegiatesse, et tagada parem tulemustele orienteeritus, järelevalve ja hindamine;

| c. | meetmed, mis tugevdavad seost ELi esmatähtsate eesmärkidega; |
| --- | --- |

c.

meetmed, mis tugevdavad seost ELi esmatähtsate eesmärkidega;

| d. | rakendamise lihtsustamine ja rahastamiskavade integreerimine; |
| --- | --- |

d.

rakendamise lihtsustamine ja rahastamiskavade integreerimine;

| e. | piirkondlike ja kohalike omavalitsuste makropiirkondliku strateegia rakendamisse kaasamise kvaliteedi küsimus; |
| --- | --- |

e.

piirkondlike ja kohalike omavalitsuste makropiirkondliku strateegia rakendamisse kaasamise kvaliteedi küsimus;

| 37. | rõhutab, et üleskutse töötada välja uued strateegiad Karpaatide, Atlandi, Vahemere või Ibeeria piirkonnale ei tohiks juhtida tähelepanu kõrvale vajaduselt saavutada olemasolevate makropiirkondlike strateegiate parem ja süvendatud rakendamine; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toetab makropiirkondlike strateegiatega seoses nn kolme eituse põhimõtet („ei“ uutele ELi rahastamisvahenditele, „ei“ täiendavatele ELi ametlikele struktuuridele ja „ei“ uutele ELi õigusaktidele); teeb siiski ettepaneku, et komisjon hindaks oma järgmises makropiirkondlike strateegiate rakendusaruandes selle põhimõtte mõju Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmidele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab vajadust kasutada koostöös juhtumipõhiselt territoriaalset lähenemisviisi, kuna makropiirkondlike strateegiate eesmärk on tegeleda piirkondlike probleemidega, mida saab koos tulemuslikumalt lahendada; rõhutab, kui oluline on sünergia ja lähenemise saavutamine Euroopa territoriaalse koostöö programmide territoriaalse koostöö ja makropiirkondlike strateegiate territoriaalse koostöö eri osade vahel, et tõhustada riikidevaheliste programmide mõju, koondada ressursid, lihtsustada makropiirkondlike strateegiate rahastamist ning suurendada nende rakendamise tulemusi ja investeeritud vahendite tõhusust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kinnitab veel kord ELi pühendumist kestliku arengu eesmärkide saavutamisele; rõhutab, et oluline on kooskõlastada makropiirkondlike strateegiate eesmärgid selliste ELi juhtalgatustega nagu energialiit, Pariisi kliimakokkuleppe ja meremajanduse kasv merealade makropiirkondades; juhib tähelepanu keskkonnariskide juhtimisele, sh looduse, bioloogilise mitmekesisuse ja kalavarude kaitse ning mereprügi kõrvaldamine, samuti säästva ja keskkonnahoidliku turismi arendamine; ergutab koostööle taastuvenergia valdkonnas; ergutab selles kontekstis kasutama aruka spetsialiseerumise strateegiaid (S3), tugevdama VKEsid ja looma kvaliteetseid töökohti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et parlament on algusest peale toetanud makropiirkondi katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete kaudu; rõhutab, et Läänemere piirkonna kogemus näitab, et makropiirkondlik koostöö peab alati põhinema pikaajalisel kavandamisel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palub, et komisjon kutsuks parlamenti vaatlejana osalema makropiirkondlike strateegiate kõrgetasemelise töörühma töös; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning makropiirkondlikes strateegiates osalevate liikmesriikide ja kolmandate riikide valitsustele ning riiklikele ja piirkondlikele parlamentidele. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 259.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 303.

(4)  ELT C 188 E, 28.6.2012, lk 30.

(5)  ELT C 349 E, 29.11.2013, lk 1.

(6)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 122.

(7)  ELT C 355, 20.10.2017, lk 23.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0336.

(9)  Schmitt jt (2009), „EU macro-regions and macro-regional strategies – A scoping study“ („ELi makropiirkonnad ja makropiirkondlikud strateegiad – hindamisuuring“), Nordregio elektrooniline töödokument 2009:4.

---

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/9

---

P8_TA(2018)0004

Ookeanide rahvusvaheline majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava 2030. aastaks seatud kestliku arengu eesmärkide kontekstis

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2018. aasta resolutsioon ookeanide rahvusvahelise majandamise kohta: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava 2030. aastaks seatud kestliku arengu eesmärkide kontekstis (2017/2055(INI))

(2018/C 458/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembri 2016. aasta ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembri 2016. aasta ühisteatist „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ (JOIN(2016)0049),

| — | võttes arvesse nõukogu 24. märtsi 2017. aasta järelduste projekti pealkirjaga „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. märtsi 2017. aasta järelduste projekti pealkirjaga „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2017. aasta arvamust Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele esitatud ühisteatise „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ (JOIN(2016)0049) (1) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 29. märtsi 2017. aasta arvamust Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele esitatud ühisteatise „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ (JOIN(2016)0049) (1) kohta,

| — | võttes arvesse 25. septembril 2015. aastal vastu võetud ÜRO Peaassamblee dokumenti pealkirjaga „Transforming our World: the 2030 agenda for sustainable development“ („Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 – muudame oma maailma“) ja selles sisalduvat 17 kestliku arengu eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. septembril 2015. aastal vastu võetud ÜRO Peaassamblee dokumenti pealkirjaga „Transforming our World: the 2030 agenda for sustainable development“ („Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 – muudame oma maailma“) ja selles sisalduvat 17 kestliku arengu eesmärki,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 esitatud kestliku arengu eesmärki nr 14, mis ergutab ookeane, meresid ja mereressursse kestliku arengu huvides kaitsma ja säästvalt kasutama, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 esitatud kestliku arengu eesmärki nr 14, mis ergutab ookeane, meresid ja mereressursse kestliku arengu huvides kaitsma ja säästvalt kasutama,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 2015. aasta Pariisi kokkulepet, mis jõustus 4. novembril 2016, ja selles sätestatud kavatsetavaid riiklikult kindlaksmääratud panuseid, mille eesmärk on piirata kasvuhoonegaaside heidet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni 2015. aasta Pariisi kokkulepet, mis jõustus 4. novembril 2016, ja selles sätestatud kavatsetavaid riiklikult kindlaksmääratud panuseid, mille eesmärk on piirata kasvuhoonegaaside heidet,

| — | võttes arvesse 29. detsembril 1993 jõustunud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ning Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärke, mis on esitatud 2010. aasta oktoobris vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kavas aastateks 2011–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. detsembril 1993 jõustunud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ning Aichi bioloogilise mitmekesisuse eesmärke, mis on esitatud 2010. aasta oktoobris vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kavas aastateks 2011–2020,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS), mida täiendavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkulepe, ÜRO vastutustundliku kalapüügi juhend ning Euroopa Liidu ühine kalanduspoliitika, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (UNCLOS), mida täiendavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkulepe, ÜRO vastutustundliku kalapüügi juhend ning Euroopa Liidu ühine kalanduspoliitika,

| — | võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) 3. märtsist 1973, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) 3. märtsist 1973,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimise leping) artiklit 191, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimise leping) artiklit 191,

| — | võttes arvesse 9. juunil 2017 New Yorgis ÜRO ookeanikonverentsil vastu võetud dokumenti „Our ocean, our future: call for action“ („Meie ookean, meie tulevik: kutse tegudele“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. juunil 2017 New Yorgis ÜRO ookeanikonverentsil vastu võetud dokumenti „Our ocean, our future: call for action“ („Meie ookean, meie tulevik: kutse tegudele“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/30/EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/30/EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2015. aasta teatist „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. detsembri 2015. aasta teatist „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ (COM(2015)0614),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2017. aasta läbirääkimisvolitusi jäätmealaste õigusaktide paketi läbirääkimisteks (2) (ettepanekud muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ (3), mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiivi 94/62/EÜ (4) pakendite ja pakendijäätmete kohta, nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ (5) prügilate kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ (6) kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ (7), mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiivi 2012/19/EL (8) elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2017. aasta läbirääkimisvolitusi jäätmealaste õigusaktide paketi läbirääkimisteks (2) (ettepanekud muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ (3), mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiivi 94/62/EÜ (4) pakendite ja pakendijäätmete kohta, nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ (5) prügilate kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ (6) kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ (7), mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiivi 2012/19/EL (8) elektri- ja elektroonikaseadmetest tekkinud jäätmete kohta),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv),

| — | võttes arvesse 2007. aastal kehtestatud Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikat (COM(2007)0575) ja seda käsitlevat 2012. aasta eduaruannet (COM(2012)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aastal kehtestatud Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitikat (COM(2007)0575) ja seda käsitlevat 2012. aasta eduaruannet (COM(2012)0491),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1255/2011 (9), millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1255/2011 (9), millega kehtestatakse integreeritud merenduspoliitika edasiarendamist toetav programm,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. oktoobri 2009. aasta teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise mõõtme laiendamine“ (COM(2009)0536), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. oktoobri 2009. aasta teatist „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise mõõtme laiendamine“ (COM(2009)0536),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrust (EL) 2016/1625 (10), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2016. aasta määrust (EL) 2016/1625 (10), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/89/EL (11), millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/89/EL (11), millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik,

| — | võttes arvesse 24. juunil 2014. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. juunil 2014. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegiat,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/757 (12), mis käsitleb meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/757 (12), mis käsitleb meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ,

| — | võttes arvesse oma 15. veebruari 2017. aasta läbirääkimisvolitusi seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja investeeringuid, mis toetavad süsinikdioksiidiheite vähendamist (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. veebruari 2017. aasta läbirääkimisvolitusi seoses ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja investeeringuid, mis toetavad süsinikdioksiidiheite vähendamist (13),

| — | võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu integreeritud Arktika-poliitika kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu integreeritud Arktika-poliitika kohta (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/33/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega, ja käimasolevat mõjuhindamist väävliheite kontrolli piirkondade laiendamise üle Euroopa vetes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/33/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega, ja käimasolevat mõjuhindamist väävliheite kontrolli piirkondade laiendamise üle Euroopa vetes,

| — | võttes arvesse Läänemere ja Põhjamere äärsete riikide poolt Rahvusvahelisele Mereorganisatsioonile (IMO) esitatud ettepanekut kehtestada lämmastikoksiidide heite piiramise ala, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Läänemere ja Põhjamere äärsete riikide poolt Rahvusvahelisele Mereorganisatsioonile (IMO) esitatud ettepanekut kehtestada lämmastikoksiidide heite piiramise ala,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates,

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2016. aasta resolutsiooni avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessidega seotud vastutuse, hüvitamise ja finantstagatiste kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2016. aasta resolutsiooni avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsessidega seotud vastutuse, hüvitamise ja finantstagatiste kohta (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Akadeemiate Teadusnõukoja 28. jaanuari 2016. aasta poliitikaaruannet „Marine sustainability in an age of changing oceans and seas“ („Merede jätkusuutlikkus muutuvate merede ja ookeanide ajastul“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Akadeemiate Teadusnõukoja 28. jaanuari 2016. aasta poliitikaaruannet „Marine sustainability in an age of changing oceans and seas“ („Merede jätkusuutlikkus muutuvate merede ja ookeanide ajastul“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni taotlusel koostatud ning 2015. aasta novembris valminud uuringut rahvusvahelise lennunduse ja laevanduse heitkoguste piiramise eesmärkide kohta (PE 569.964), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni taotlusel koostatud ning 2015. aasta novembris valminud uuringut rahvusvahelise lennunduse ja laevanduse heitkoguste piiramise eesmärkide kohta (PE 569.964),

| — | võttes arvesse komisjoni teatise „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ (COM(2016)0860) lisa „Meetmed puhtale energiale ülemineku hoogustamiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatise „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ (COM(2016)0860) lisa „Meetmed puhtale energiale ülemineku hoogustamiseks“,

| — | võttes arvesse neljandat konverentsi „Meie ookean“, mille Euroopa Liit korraldas 5.–6. oktoobril 2017 Maltal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse neljandat konverentsi „Meie ookean“, mille Euroopa Liit korraldas 5.–6. oktoobril 2017 Maltal,

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Integreeritud merenduspoliitika – edusammude hindamine ja uued ülesanded“ (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Integreeritud merenduspoliitika – edusammude hindamine ja uued ülesanded“ (16),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2014. aasta teatist „Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegia“ (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2014. aasta teatist „Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegia“ (COM(2014)0086),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi teemal „ELi meretranspordipoliitika prioriteedid 2020. aastani: konkurentsivõime, CO2-heite vähendamine, digiteerimine ülemaailmse ühenduvuse, tõhusa siseturu ja maailmatasemel merendusklastri tagamiseks“ (9976/17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi teemal „ELi meretranspordipoliitika prioriteedid 2020. aastani: konkurentsivõime, CO2-heite vähendamine, digiteerimine ülemaailmse ühenduvuse, tõhusa siseturu ja maailmatasemel merendusklastri tagamiseks“ (9976/17),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti aruannet Euroopa merede kaitsealuste merealade kohta (EEA 3/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti aruannet Euroopa merede kaitsealuste merealade kohta (EEA 3/2015),

| — | võttes arvesse komisjoni 2017. aasta novembris valminud uuringut „Realising the potential of the outermost regions for sustainable blue growth“ („Äärepoolseimate piirkondade jätkusuutliku meremajanduse alase potentsiaali realiseerimine“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2017. aasta novembris valminud uuringut „Realising the potential of the outermost regions for sustainable blue growth“ („Äärepoolseimate piirkondade jätkusuutliku meremajanduse alase potentsiaali realiseerimine“),

| — | võttes arvesse 1992. aastal vastu võetud ja 17. jaanuaril 2000. aastal jõustunud Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooni (Helsingi konventsioon ehk HELCOM), HELCOMi Läänemere tegevuskava, mille kiitsid 2007. aastal heaks kõik Läänemere-äärsed riigid ja EL, ning ELi Läänemere piirkonna strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1992. aastal vastu võetud ja 17. jaanuaril 2000. aastal jõustunud Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooni (Helsingi konventsioon ehk HELCOM), HELCOMi Läänemere tegevuskava, mille kiitsid 2007. aastal heaks kõik Läänemere-äärsed riigid ja EL, ning ELi Läänemere piirkonna strateegiat,

| — | arvestades, et juunis 2015 võttis ÜRO Peaassamblee vastu resolutsiooni 69/292 sellise rahvusvahelise siduva õigusakti väljatöötamise kohta, milles käsitletakse merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutamist riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades; |
| --- | --- |

—

arvestades, et juunis 2015 võttis ÜRO Peaassamblee vastu resolutsiooni 69/292 sellise rahvusvahelise siduva õigusakti väljatöötamise kohta, milles käsitletakse merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja säästvat kasutamist riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades;

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas“ (COM(2012)0494), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2012. aasta teatist „Meremajanduse kasv: jätkusuutliku majanduskasvu võimalused mere- ja merendusvaldkonnas“ (COM(2012)0494),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. jaanuari 2014. aasta teatist „Sinine energia. Meetmed, mis on vajalikud Euroopa merede ja ookeanide energiapotentsiaali arendamiseks 2020. aastaks ja pärast seda“ (COM(2014)0008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. jaanuari 2014. aasta teatist „Sinine energia. Meetmed, mis on vajalikud Euroopa merede ja ookeanide energiapotentsiaali arendamiseks 2020. aastaks ja pärast seda“ (COM(2014)0008),

| — | võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni sinise majanduskasvu – jätkusuutliku majanduskasvu soodustamise kohta ELi merendussektoris, meretranspordis ja turismisektoris (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. juuli 2013. aasta resolutsiooni sinise majanduskasvu – jätkusuutliku majanduskasvu soodustamise kohta ELi merendussektoris, meretranspordis ja turismisektoris (17),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A8-0399/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni ja kalanduskomisjoni arvamusi (A8-0399/2017),

| A. | arvestades, et üldise arvamuse kohaselt on ookeanide ökoloogiline tervis väga suures ohus ning nende kahjustused võivad muutuda pöördumatuks, kui ülemaailmne kogukond ei võta kooskõlastatud ja sihipäraseid meetmeid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üldise arvamuse kohaselt on ookeanide ökoloogiline tervis väga suures ohus ning nende kahjustused võivad muutuda pöördumatuks, kui ülemaailmne kogukond ei võta kooskõlastatud ja sihipäraseid meetmeid;

| B. | arvestades, et mereprügi kogunemine ja levik võib olla üks kõige kiiremini arenev maailma ookeanide seisundit ohustav tegur; arvestades, et erilist muret tekitavad plastist mikroosakesed, sest nende väiksuse tõttu ohustavad need mitmesuguseid organisme (merelinde, kalu, karpe, hulkharjasusse ja zooplanktonit); arvestades, et maailma ookeanidesse on kogunenud hinnanguliselt 150 miljonit tonni plasti, mis põhjustab tõsist keskkonna- ja majanduslikku kahju, sh rannikukogukondadele ning turismi-, laevandus- ja kalandussektorile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mereprügi kogunemine ja levik võib olla üks kõige kiiremini arenev maailma ookeanide seisundit ohustav tegur; arvestades, et erilist muret tekitavad plastist mikroosakesed, sest nende väiksuse tõttu ohustavad need mitmesuguseid organisme (merelinde, kalu, karpe, hulkharjasusse ja zooplanktonit); arvestades, et maailma ookeanidesse on kogunenud hinnanguliselt 150 miljonit tonni plasti, mis põhjustab tõsist keskkonna- ja majanduslikku kahju, sh rannikukogukondadele ning turismi-, laevandus- ja kalandussektorile;

| C. | arvestades, et surve merekeskkonnale avaldub näiteks elupaikade ja ökosüsteemide kahjustamise, püsivalt settekihtidesse ja veekogudesse ladestuvate ohtlike ainete, korallrahude hävinemise, invasiivsete liikide, keskkonna saastamise ja toitainetega rikastamise, mereliikluse, toorainete kaevandamise, meres elavate liikide intensiivse üleekspluateerimise, hapestumise ja kliimamuutustest tingitud veetemperatuuri tõusu näol; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et surve merekeskkonnale avaldub näiteks elupaikade ja ökosüsteemide kahjustamise, püsivalt settekihtidesse ja veekogudesse ladestuvate ohtlike ainete, korallrahude hävinemise, invasiivsete liikide, keskkonna saastamise ja toitainetega rikastamise, mereliikluse, toorainete kaevandamise, meres elavate liikide intensiivse üleekspluateerimise, hapestumise ja kliimamuutustest tingitud veetemperatuuri tõusu näol;

| D. | arvestades, et ainuüksi 2010. aastal uhuti kaldale 4,8–12,7 miljonit tonni plastprügi, nagu toidupakendid ja plastpudelid (18), ning see moodustab 1,5–4,5 % kogu maailmas toodetud plastist, kusjuures jäätmemahu kumuleerumine põhjustab 2020. aastaks merre sattuva plasti koguse kümnekordistumise; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ainuüksi 2010. aastal uhuti kaldale 4,8–12,7 miljonit tonni plastprügi, nagu toidupakendid ja plastpudelid (18), ning see moodustab 1,5–4,5 % kogu maailmas toodetud plastist, kusjuures jäätmemahu kumuleerumine põhjustab 2020. aastaks merre sattuva plasti koguse kümnekordistumise;

| E. | arvestades, et prügi all peetakse silmas selliseid väiksemõõdulisi jäätmeid avalikult juurdepääsetavates kohtades (maa peal, mageveekogudes ja meredes), mis on viidud tahtlikult või ettevaatamatusest ebaseaduslikult keskkonda; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et prügi all peetakse silmas selliseid väiksemõõdulisi jäätmeid avalikult juurdepääsetavates kohtades (maa peal, mageveekogudes ja meredes), mis on viidud tahtlikult või ettevaatamatusest ebaseaduslikult keskkonda;

| F. | arvestades, et ookeanides on neid saastamas ja ohustamas enam kui 100 tonni plastjäätmeid ja plastist mikroosakesi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ookeanides on neid saastamas ja ohustamas enam kui 100 tonni plastjäätmeid ja plastist mikroosakesi;

| G. | arvestades, et kui me ei tee arvestatavaid jõupingutusi, võib aastaks 2100 olla üle poole maailma mereliikidest väljasuremise äärel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kui me ei tee arvestatavaid jõupingutusi, võib aastaks 2100 olla üle poole maailma mereliikidest väljasuremise äärel;

| H. | arvestades, et plasti kasutamine tarbekaupade tootmiseks on muutunud väga levinuks ning plasti tootmine on alates materjali esmakordsest üldisest kasutuselevõtust pool sajandit tagasi pidevalt kasvanud, nii et 2015. aastal toodeti maailmas juba ligikaudu 322 miljonit tonni plasti; arvestades, et üha hoogustuv tootmine ning plasti kasutusviiside ja demograafiliste suundumuste muutumine on toonud kaasa ookeanidesse visatava plastprügi mahu suurenemise; arvestades, et kui seda suundumust ei peatata, on ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) hinnangul 2050. aastaks ookeanidesse kogunenud peaaegu 33 miljardit tonni plasti; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et plasti kasutamine tarbekaupade tootmiseks on muutunud väga levinuks ning plasti tootmine on alates materjali esmakordsest üldisest kasutuselevõtust pool sajandit tagasi pidevalt kasvanud, nii et 2015. aastal toodeti maailmas juba ligikaudu 322 miljonit tonni plasti; arvestades, et üha hoogustuv tootmine ning plasti kasutusviiside ja demograafiliste suundumuste muutumine on toonud kaasa ookeanidesse visatava plastprügi mahu suurenemise; arvestades, et kui seda suundumust ei peatata, on ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) hinnangul 2050. aastaks ookeanidesse kogunenud peaaegu 33 miljardit tonni plasti;

| I. | arvestades, et 80 % mereprügi on pärit maismaalt ning seetõttu ei ole võimalik mereprügi probleemi pikemas perspektiivis tõhusalt lahendada ilma esmalt maal tekkiva prügi vähendamist ja haldamist puudutavaid tõhusaid poliitilisi otsuseid ja meetmeid võtmata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 80 % mereprügi on pärit maismaalt ning seetõttu ei ole võimalik mereprügi probleemi pikemas perspektiivis tõhusalt lahendada ilma esmalt maal tekkiva prügi vähendamist ja haldamist puudutavaid tõhusaid poliitilisi otsuseid ja meetmeid võtmata;

| J. | arvestades, et kõige levinumateks jäätmeteks on sigaretifiltrid, kilekotid, kalapüügivahendid (näiteks võrgud) ja igasugused pakendid; arvestades, et vahemikus 60–90 % mereprügist on toodetud ühest või mitmest plastpolümeerist, nagu polüetüleen, polüetüleentereftalaat, polüpropüleen ja polüvinüülkloriid, mis on kõik äärmiselt aeglaselt lagunevad ained; arvestades, et seetõttu võtab tänapäeval toodetud plasti lagunemine enamasti aastakümneid või isegi sajandeid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõige levinumateks jäätmeteks on sigaretifiltrid, kilekotid, kalapüügivahendid (näiteks võrgud) ja igasugused pakendid; arvestades, et vahemikus 60–90 % mereprügist on toodetud ühest või mitmest plastpolümeerist, nagu polüetüleen, polüetüleentereftalaat, polüpropüleen ja polüvinüülkloriid, mis on kõik äärmiselt aeglaselt lagunevad ained; arvestades, et seetõttu võtab tänapäeval toodetud plasti lagunemine enamasti aastakümneid või isegi sajandeid;

| K. | arvestades, et plastprügi põhjustab mereloomade haigestumist ja surma lämbumise, prügisse takerdumise ja mürgistuste tõttu; arvestades, et lained ja päikesevalgus lõhuvad plastmaterjalid mikroosakesteks, mille läbimõõt on väiksem kui 5 mm ning mis jõuavad mereloomade (karbid, ussid ja zooplankton) seedesüsteemi, samas kui vaevu poolemillimeetrised nanoosakesed tungivad väikeste mereloomade rakumembraanidesse ja -tuumadesse; arvestades, et palja silmaga nähtamatu plastprügi jõuab nii toiduahelasse kohe selle alguses; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et plastprügi põhjustab mereloomade haigestumist ja surma lämbumise, prügisse takerdumise ja mürgistuste tõttu; arvestades, et lained ja päikesevalgus lõhuvad plastmaterjalid mikroosakesteks, mille läbimõõt on väiksem kui 5 mm ning mis jõuavad mereloomade (karbid, ussid ja zooplankton) seedesüsteemi, samas kui vaevu poolemillimeetrised nanoosakesed tungivad väikeste mereloomade rakumembraanidesse ja -tuumadesse; arvestades, et palja silmaga nähtamatu plastprügi jõuab nii toiduahelasse kohe selle alguses;

| L. | arvestades, et UNEPi hinnangul on plastist mereprügiga looduskapitalile põhjustatud kahju maksumus hinnanguliselt 8 miljardit USA dollarit aastas (19) ning meresaaste mõjutab sektoritest näiteks kalandust, meretransporti, turismi ja puhkemajandust, kui nimetada vaid mõned; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et UNEPi hinnangul on plastist mereprügiga looduskapitalile põhjustatud kahju maksumus hinnanguliselt 8 miljardit USA dollarit aastas (19) ning meresaaste mõjutab sektoritest näiteks kalandust, meretransporti, turismi ja puhkemajandust, kui nimetada vaid mõned;

| M. | arvestades, et kuni ei eksisteeri rahvusvaheliselt tunnustatud (merekeskkonnas) biolagunevuse määratlust, ei too biolagunevaks tituleeritud plasttoodete kasutamine kaasa olukorra arvestatavat paranemist ei ookeanidesse jõudva plasti koguse ega ka merekeskkonnale avaldatava füüsilise ja keemilise mõju osas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kuni ei eksisteeri rahvusvaheliselt tunnustatud (merekeskkonnas) biolagunevuse määratlust, ei too biolagunevaks tituleeritud plasttoodete kasutamine kaasa olukorra arvestatavat paranemist ei ookeanidesse jõudva plasti koguse ega ka merekeskkonnale avaldatava füüsilise ja keemilise mõju osas;

| N. | arvestades, et toitainetega saastumine (eutrofeerumine), millel on palju põhjuseid, sh põllumajandusjääkide äravool, kanalisatsioonivõrgu ja reovee lekked, viib merekeskkonda suures koguses lämmastikku, fosforit ja muid toitaineid, mis võivad põhjustada vetikate suurt vohamist, kuid pärast nende surma on vetikate lagunemiseks vaja palju hapnikku, mis põhjustab hapnikuvaeste nn surnud alade teket, kus kalad ja muud mereorganismid enam elada ei saa; arvestades, et maailmas on praeguseks ligikaudu 500 surnud ala ning veel paljudes kohtades on tunda suure toitainetega saastumise kahjulikku mõju; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et toitainetega saastumine (eutrofeerumine), millel on palju põhjuseid, sh põllumajandusjääkide äravool, kanalisatsioonivõrgu ja reovee lekked, viib merekeskkonda suures koguses lämmastikku, fosforit ja muid toitaineid, mis võivad põhjustada vetikate suurt vohamist, kuid pärast nende surma on vetikate lagunemiseks vaja palju hapnikku, mis põhjustab hapnikuvaeste nn surnud alade teket, kus kalad ja muud mereorganismid enam elada ei saa; arvestades, et maailmas on praeguseks ligikaudu 500 surnud ala ning veel paljudes kohtades on tunda suure toitainetega saastumise kahjulikku mõju;

| O. | arvestades, et kuna meres elavate olendite esmased funktsioonid (näiteks söögi ja partnerite otsimine) sõltuvad suurel määral veealustest helidest ning neil ei ole laevanduse, seismiliste uuringute ja tavalistel õppustel kasutatavate mereväe hüdrolokaatorite tekitatava müra eest mingit kaitset, on nad tööstusmüra tõttu ohus – see põhjustab neil kuulmiskahjustusi ning varjab nende kommunikatsiooni- ja navigeerimissignaalid, põhjustades samuti füsioloogilisi häireid ja reproduktiivprobleeme; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kuna meres elavate olendite esmased funktsioonid (näiteks söögi ja partnerite otsimine) sõltuvad suurel määral veealustest helidest ning neil ei ole laevanduse, seismiliste uuringute ja tavalistel õppustel kasutatavate mereväe hüdrolokaatorite tekitatava müra eest mingit kaitset, on nad tööstusmüra tõttu ohus – see põhjustab neil kuulmiskahjustusi ning varjab nende kommunikatsiooni- ja navigeerimissignaalid, põhjustades samuti füsioloogilisi häireid ja reproduktiivprobleeme;

| P. | arvestades, et mere bioloogilise mitmekesisuse vähenemine nõrgendab ookeanide ökosüsteemi ja nende suutlikkust seista vastu häiretele, kohaneda kliimamuutustega ning täita oma ülemaailmse keskkonna- ja kliimaregulaatori ülesandeid; arvestades, et inimtegevuse põhjustatud kliimamuutused mõjutavad meres elavaid liike otseselt, muutes nende populatsiooni, mitmekesisust ja levikut ning mõjutades nende toitumist, arengut ja sigimist, aga ka liikidevahelisi suhteid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et mere bioloogilise mitmekesisuse vähenemine nõrgendab ookeanide ökosüsteemi ja nende suutlikkust seista vastu häiretele, kohaneda kliimamuutustega ning täita oma ülemaailmse keskkonna- ja kliimaregulaatori ülesandeid; arvestades, et inimtegevuse põhjustatud kliimamuutused mõjutavad meres elavaid liike otseselt, muutes nende populatsiooni, mitmekesisust ja levikut ning mõjutades nende toitumist, arengut ja sigimist, aga ka liikidevahelisi suhteid;

| Q. | arvestades, et kuna ookeanid on piiriülesed, tekitavad inimtegevus ja sellest tingitud surve vajaduse teha merealasid hõlmavat valitsustevahelist koostööd, et tagada ühiste ressursside jätkusuutlikkus; arvestades, et ookeanide majandamise meetmete paljusus ja keerukus nõuab laialdasi valdkondadevahelisi erialateadmisi ning piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kuna ookeanid on piiriülesed, tekitavad inimtegevus ja sellest tingitud surve vajaduse teha merealasid hõlmavat valitsustevahelist koostööd, et tagada ühiste ressursside jätkusuutlikkus; arvestades, et ookeanide majandamise meetmete paljusus ja keerukus nõuab laialdasi valdkondadevahelisi erialateadmisi ning piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd;

| R. | arvestades, et Euroopa Liidu liikmesriikide majandusvööndid hõlmavad 25,6 miljonit ruutkilomeetrit ning peaaegu kogu selle ala näol on tegemist äärepoolseimate piirkondade või ülemeremaade ja -territooriumidega, nii et Euroopa Liit on maailma suurim merepiirkond; arvestades, et seetõttu on ELil kohustus asuda ookeanide tõhusa ja ambitsioonika rahvusvahelise majandamise sisseseadmisel liidrirolli; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liidu liikmesriikide majandusvööndid hõlmavad 25,6 miljonit ruutkilomeetrit ning peaaegu kogu selle ala näol on tegemist äärepoolseimate piirkondade või ülemeremaade ja -territooriumidega, nii et Euroopa Liit on maailma suurim merepiirkond; arvestades, et seetõttu on ELil kohustus asuda ookeanide tõhusa ja ambitsioonika rahvusvahelise majandamise sisseseadmisel liidrirolli;

| S. | arvestades, et uurimistulemustest nähtub, et naftareostuse otsene mõju mereorganismidele ning bioloogilistele süsteemidele ja protsessidele võib hõlmata ka meres elavate liikide käitumishäireid ja surma, mikroobide vohamist, hüpoksiat (hapnikusisalduse vähenemine vees), nafta laialiajamiseks kasutatavatest kemikaalidest põhjustatud mürgistusi ning süvamerekorallide surma; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et uurimistulemustest nähtub, et naftareostuse otsene mõju mereorganismidele ning bioloogilistele süsteemidele ja protsessidele võib hõlmata ka meres elavate liikide käitumishäireid ja surma, mikroobide vohamist, hüpoksiat (hapnikusisalduse vähenemine vees), nafta laialiajamiseks kasutatavatest kemikaalidest põhjustatud mürgistusi ning süvamerekorallide surma;

| T. | arvestades, et meretransport mõjutab maailma kliimat ja õhukvaliteeti nii CO2 heite kui ka muude saasteainete, näiteks lämmastikoksiidide, vääveloksiidide, metaani, tahkete osakeste ja musta süsiniku (tahma) heitkoguste kaudu; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et meretransport mõjutab maailma kliimat ja õhukvaliteeti nii CO2 heite kui ka muude saasteainete, näiteks lämmastikoksiidide, vääveloksiidide, metaani, tahkete osakeste ja musta süsiniku (tahma) heitkoguste kaudu;

| U. | arvestades, et maailma eri paigus toimuv merepõhjaaluste nafta- ja gaasivarude uurimine, puurimine ja transport võib tõsiselt kahjustada tundlikke merepiirkondi ja häirida meres elavaid liike; arvestades, et paljudel juhtudel on nafta- ja gaasi leiukohtade uurimine ja puurimine lubatud ka merekaitsealadel või nende läheduses; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et maailma eri paigus toimuv merepõhjaaluste nafta- ja gaasivarude uurimine, puurimine ja transport võib tõsiselt kahjustada tundlikke merepiirkondi ja häirida meres elavaid liike; arvestades, et paljudel juhtudel on nafta- ja gaasi leiukohtade uurimine ja puurimine lubatud ka merekaitsealadel või nende läheduses;

| V. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 191 on liit võtnud kohustuse järgida äärmiselt kaitsvat keskkonnapoliitikat ning rakendada selleks muu hulgas ettevaatusprintsiipi ja põhimõtet „saastaja maksab“; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 191 on liit võtnud kohustuse järgida äärmiselt kaitsvat keskkonnapoliitikat ning rakendada selleks muu hulgas ettevaatusprintsiipi ja põhimõtet „saastaja maksab“;

| W. | arvestades, et Arktika meretranspordis raske kütteõli kasutamisest tulenevaid ohte on palju: reostuse korral raske kütteõli emulgeerub (suure tiheduse tõttu), vajub vee alla ja võib jää sisse lõksu jäädes kanduda äärmiselt kaugele; merre valgunud raske kütteõli on väga suureks ohuks nende Arktika põlisrahvaste kogukondade toiduga kindlustatusele, kelle elatis sõltub kalapüügist ja jahipidamisest; raske kütteõli põlemisest tekivad väävlioksiidid, raskmetallid ning samuti suur kogus tahma, mis soodustab Arktika jääle ladestudes soojuse neeldumist jäämassiivi ning kiirendab seega selle sulamist ja kliimamuutusi; arvestades, et Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) on keelustanud raskete kütteõlide transpordi ja kasutamise Antarktikat ümbritsevates vetes; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Arktika meretranspordis raske kütteõli kasutamisest tulenevaid ohte on palju: reostuse korral raske kütteõli emulgeerub (suure tiheduse tõttu), vajub vee alla ja võib jää sisse lõksu jäädes kanduda äärmiselt kaugele; merre valgunud raske kütteõli on väga suureks ohuks nende Arktika põlisrahvaste kogukondade toiduga kindlustatusele, kelle elatis sõltub kalapüügist ja jahipidamisest; raske kütteõli põlemisest tekivad väävlioksiidid, raskmetallid ning samuti suur kogus tahma, mis soodustab Arktika jääle ladestudes soojuse neeldumist jäämassiivi ning kiirendab seega selle sulamist ja kliimamuutusi; arvestades, et Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) on keelustanud raskete kütteõlide transpordi ja kasutamise Antarktikat ümbritsevates vetes;

| X. | arvestades, et lämmastikoksiidi heide on eriti sadamalinnades ja rannikualadel suurel määral laevandussektori tekitatud ning see on Euroopa rahvatervise ja keskkonnakaitse seisukohast tõsine probleem; arvestades, et laevandussektori põhjustatavad lämmastikoksiidide heitkogused on ELis valdavalt reguleerimata ning kui selle küsimusega ei tegeleta, ületavad need hinnangute kohaselt juba 2020. aastaks maal tekkinud lämmastikoksiidide heidet (20); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et lämmastikoksiidi heide on eriti sadamalinnades ja rannikualadel suurel määral laevandussektori tekitatud ning see on Euroopa rahvatervise ja keskkonnakaitse seisukohast tõsine probleem; arvestades, et laevandussektori põhjustatavad lämmastikoksiidide heitkogused on ELis valdavalt reguleerimata ning kui selle küsimusega ei tegeleta, ületavad need hinnangute kohaselt juba 2020. aastaks maal tekkinud lämmastikoksiidide heidet (20);

| Y. | arvestades, et sadamas ankrus seisvad laevad toodavad tavaliselt abimootorite abil elektrit side-, valgustus-, ventilatsiooni- ja muude pardaseadmete jaoks; arvestades, et selline kütusepõletamine põhjustab mitmesuguste saasteainete, nagu vääveldioksiidi (SO2), lämmastikoksiidide (NOx), tahma ja tolmuosakeste heidet; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et sadamas ankrus seisvad laevad toodavad tavaliselt abimootorite abil elektrit side-, valgustus-, ventilatsiooni- ja muude pardaseadmete jaoks; arvestades, et selline kütusepõletamine põhjustab mitmesuguste saasteainete, nagu vääveldioksiidi (SO2), lämmastikoksiidide (NOx), tahma ja tolmuosakeste heidet;

| Z. | arvestades, et kaldaäärne elektritoide tähendab sadamas ankrus olevate laevade ühendamist sadama elektrivõrku; arvestades, et enamikes kohtades põhjustab kaldaäärse elektritoite jaoks kasutatav energiaallikate valik vähem heidet kui laeval kütuse põletamine (21); arvestades, et kehtivates õigusaktides, nagu väävlisisalduse direktiiv (direktiiv (EL) 2016/802), nimetatakse kaldaäärse elektritoite kasutamist selgesõnaliselt alternatiiviks madala väävlisisaldusega laevakütuse kasutamisele, samas kui direktiiviga 2014/94/EL (alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta) kohustatakse liikmesriike tagama võimalikult kiiresti kaldaäärse elektritoite võimaluse rajamine põhivõrku kuuluvatesse sadamatesse ning 31. detsembriks 2025 ka teistesse sadamatesse; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kaldaäärne elektritoide tähendab sadamas ankrus olevate laevade ühendamist sadama elektrivõrku; arvestades, et enamikes kohtades põhjustab kaldaäärse elektritoite jaoks kasutatav energiaallikate valik vähem heidet kui laeval kütuse põletamine (21); arvestades, et kehtivates õigusaktides, nagu väävlisisalduse direktiiv (direktiiv (EL) 2016/802), nimetatakse kaldaäärse elektritoite kasutamist selgesõnaliselt alternatiiviks madala väävlisisaldusega laevakütuse kasutamisele, samas kui direktiiviga 2014/94/EL (alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta) kohustatakse liikmesriike tagama võimalikult kiiresti kaldaäärse elektritoite võimaluse rajamine põhivõrku kuuluvatesse sadamatesse ning 31. detsembriks 2025 ka teistesse sadamatesse;

| AA. | arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viiendas hindamisaruandes (AR5, 2014. aasta kohta) esitatud teaduslike tõendite kohaselt ei ole kliima soojenemises kahtlust, kliima muutub, inimtegevus on 20. sajandi keskpaigast alates täheldatud soojenemise peamine põhjustaja ning kliimamuutuste laialdased ja olulised tagajärjed on ilmnenud juba kõigil mandritel ja ookeanidel nii looduslikus kui ka inimtekkelises keskkonnas; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viiendas hindamisaruandes (AR5, 2014. aasta kohta) esitatud teaduslike tõendite kohaselt ei ole kliima soojenemises kahtlust, kliima muutub, inimtegevus on 20. sajandi keskpaigast alates täheldatud soojenemise peamine põhjustaja ning kliimamuutuste laialdased ja olulised tagajärjed on ilmnenud juba kõigil mandritel ja ookeanidel nii looduslikus kui ka inimtekkelises keskkonnas;

| AB. | arvestades, et peaaegu 90 % ülemaailmsest tuuleenergiast on koondunud maailma ookeanide kohale turbulentsitsoonidesse ning tuul, lained ja hoovused annaksid koos 300 korda rohkem energiat kui inimesed praegu ära kasutavad; arvestades, et Euroopa Ookeanienergia Ühenduse (EU-OEA) 2010. aasta aruande kohaselt võib ookeanienergia installeeritud võimsus jõuda 2030. aastaks 3,6 GW-ni, sajandi keskpaigaks 188 GW-ni ning samaks võiks 2050. aastal maailmas juhtpositsioonil olev Euroopa ookeanienergia tööstus hoida ära 136,3 miljoni tonni CO2 õhkupaiskamise aastas ja luua 470 000 uut keskkonnahoidlikku töökohta; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et peaaegu 90 % ülemaailmsest tuuleenergiast on koondunud maailma ookeanide kohale turbulentsitsoonidesse ning tuul, lained ja hoovused annaksid koos 300 korda rohkem energiat kui inimesed praegu ära kasutavad; arvestades, et Euroopa Ookeanienergia Ühenduse (EU-OEA) 2010. aasta aruande kohaselt võib ookeanienergia installeeritud võimsus jõuda 2030. aastaks 3,6 GW-ni, sajandi keskpaigaks 188 GW-ni ning samaks võiks 2050. aastal maailmas juhtpositsioonil olev Euroopa ookeanienergia tööstus hoida ära 136,3 miljoni tonni CO2 õhkupaiskamise aastas ja luua 470 000 uut keskkonnahoidlikku töökohta;

| AC. | arvestades, et 2015. aastal ütles valitsustevaheline kliimamuutuste rühm IPCC, et selleks, et mitte lasta kliimamuutustel selle sajandi lõpuks ületada 2o C piiri, tuleb jätta kasutamata kolmandik naftareservidest, pool gaasireservidest ja enam kui 80 % söereservidest; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et 2015. aastal ütles valitsustevaheline kliimamuutuste rühm IPCC, et selleks, et mitte lasta kliimamuutustel selle sajandi lõpuks ületada 2o C piiri, tuleb jätta kasutamata kolmandik naftareservidest, pool gaasireservidest ja enam kui 80 % söereservidest;

| AD. | arvestades, et Pariisi kokkuleppes seatakse eesmärgiks saavutada võimalikult kiiresti maailma kasvuhoonegaaside heitkoguste lagi, et maakera keskmise temperatuuri tõus jääks tööstusrevolutsiooni eelse ajastuga võrreldes tublisti alla 2o C, ning ühtlasi püütakse piirata temperatuuri tõusu 1,5 kraadiga, ning arvestades, et Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon teatas hiljaaegu, et 2016. aastal oli maailma keskmine temperatuur tööstuseelse ajastuga võrreldes 1,1o C kõrgem; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Pariisi kokkuleppes seatakse eesmärgiks saavutada võimalikult kiiresti maailma kasvuhoonegaaside heitkoguste lagi, et maakera keskmise temperatuuri tõus jääks tööstusrevolutsiooni eelse ajastuga võrreldes tublisti alla 2o C, ning ühtlasi püütakse piirata temperatuuri tõusu 1,5 kraadiga, ning arvestades, et Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon teatas hiljaaegu, et 2016. aastal oli maailma keskmine temperatuur tööstuseelse ajastuga võrreldes 1,1o C kõrgem;

| AE. | arvestades, et kui Pariisi kokkuleppe eesmärki hoida keskmise temperatuuri tõus tublisti alla 2o C ei õnnestu saavutada, põhjustaks see väga ulatuslikku keskkonnamõju ja tohutuid majanduslikke kulusid ning muu hulgas kasvaks tõenäosus jõuda nii kõrgete tasemeteni, et kõrge temperatuur hakkab piirama ookeanide looduslikku süsiniku sidumise võimet; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et kui Pariisi kokkuleppe eesmärki hoida keskmise temperatuuri tõus tublisti alla 2o C ei õnnestu saavutada, põhjustaks see väga ulatuslikku keskkonnamõju ja tohutuid majanduslikke kulusid ning muu hulgas kasvaks tõenäosus jõuda nii kõrgete tasemeteni, et kõrge temperatuur hakkab piirama ookeanide looduslikku süsiniku sidumise võimet;

| AF. | arvestades, et tuleb märkida puhta energia potentsiaali, mida pakub meretuulte ja ookeanienergia (laineenergia, tõusu-mõõnaenergia ja mere soojusenergia), tingimusel et austatakse keskkonda ja olemasolevaid ökosüsteeme; arvestades, et see puhas energia annab ELile võimaluse stimuleerida majanduskasvu ja luua kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti ning samuti parandada energiavarustuskindlust ja tehnoloogiliste uuenduste abil ka konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et tuleb märkida puhta energia potentsiaali, mida pakub meretuulte ja ookeanienergia (laineenergia, tõusu-mõõnaenergia ja mere soojusenergia), tingimusel et austatakse keskkonda ja olemasolevaid ökosüsteeme; arvestades, et see puhas energia annab ELile võimaluse stimuleerida majanduskasvu ja luua kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti ning samuti parandada energiavarustuskindlust ja tehnoloogiliste uuenduste abil ka konkurentsivõimet;

| AG. | arvestades, et ookeanide majandamise tõhustamine loob ettevõtetele, sh Euroopa ookeanienergia sektorile maailmas võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et ookeanide majandamise tõhustamine loob ettevõtetele, sh Euroopa ookeanienergia sektorile maailmas võrdsed võimalused;

| AH. | arvestades, et merereostus – näiteks jäätmete, ainete või energia otsene või kaudne keskkonda laskmine ja sh allveelaevade põhjustatud inimtekkeline müra – kahjustab või võib kahjustada elusressursse ja mere ökosüsteeme, vähendab või võib vähendada bioloogilist mitmekesisust, ohustab või võib ohustada inimeste tervist, takistab või võib takistada merendustegevust ning muudab või võib muuta veekvaliteeti; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et merereostus – näiteks jäätmete, ainete või energia otsene või kaudne keskkonda laskmine ja sh allveelaevade põhjustatud inimtekkeline müra – kahjustab või võib kahjustada elusressursse ja mere ökosüsteeme, vähendab või võib vähendada bioloogilist mitmekesisust, ohustab või võib ohustada inimeste tervist, takistab või võib takistada merendustegevust ning muudab või võib muuta veekvaliteeti;

| AI. | arvestades, et EL peaks täitma juhtrolli rahvusvahelistel foorumitel peetavatel aruteludel ja läbirääkimistel, et kõik osalejad võtaksid vastutuse kasvuhoonegaaside heite või saasteainete vähendamise eest ning et tulla toime kasvavate probleemidega ressursside säästva majandamise valdkonnas; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et EL peaks täitma juhtrolli rahvusvahelistel foorumitel peetavatel aruteludel ja läbirääkimistel, et kõik osalejad võtaksid vastutuse kasvuhoonegaaside heite või saasteainete vähendamise eest ning et tulla toime kasvavate probleemidega ressursside säästva majandamise valdkonnas;

| AJ. | arvestades, et taastuva mereenergia kasutamine võib aidata saavutada ELi väikesaarte energiaautonoomsuse eesmärke; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et taastuva mereenergia kasutamine võib aidata saavutada ELi väikesaarte energiaautonoomsuse eesmärke;

| AK. | arvestades, et rahvusvaheliste organisatsioonide töö läbipaistvus on peamine element, mis aitab tagada demokraatlikku vastutust ja kaasamist; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et rahvusvaheliste organisatsioonide töö läbipaistvus on peamine element, mis aitab tagada demokraatlikku vastutust ja kaasamist;

| AL. | arvestades, et mered ja ookeanid võiksid saada oluliseks puhta energia allikaks; arvestades, et see taastuv mereenergia annab ELile võimaluse stimuleerida majanduskasvu ja luua kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti ning samuti parandada energiavarustuskindlust ja tehnoloogiliste uuenduste abil ka konkurentsivõimet; arvestades, et sellise kohaliku ressursi ärakasutamine on eriti oluline saareriikidele ja -piirkondadele, eelkõige äärepoolseimatele piirkondadele, kus ookeanienergia võib aidata saavutada energiasõltumatuse ja vahetada välja diiseljaamades toodetava kalli energia; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et mered ja ookeanid võiksid saada oluliseks puhta energia allikaks; arvestades, et see taastuv mereenergia annab ELile võimaluse stimuleerida majanduskasvu ja luua kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti ning samuti parandada energiavarustuskindlust ja tehnoloogiliste uuenduste abil ka konkurentsivõimet; arvestades, et sellise kohaliku ressursi ärakasutamine on eriti oluline saareriikidele ja -piirkondadele, eelkõige äärepoolseimatele piirkondadele, kus ookeanienergia võib aidata saavutada energiasõltumatuse ja vahetada välja diiseljaamades toodetava kalli energia;

Ookeanide majandamise rahvusvahelise raamistiku täiustamine

| 1. | tuletab meelde ookeanide ja merede tähtsust Maal elu alalhoidmise, kestliku arengu, tööhõive ja innovatsiooni tagamise, aga ka meelelahutuslike tegevuste ja -võimaluste seisukohalt; jagab kasvavat muret selle pärast, et ookeanid vajavad paremat ja integreeritumat kaitset ja majandamist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunneb heameelt rahvusvahelist ookeanide majandamist käsitleva ühisteatise ja välja pakutud meetmete üle, milles juhitakse tähelepanu ELi kohustusele saavutada ookeanide, merede ja mereressursside kaitse ja säästev kasutamine vastavalt kestliku arengu eesmärgile nr 14 (ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030); tuletab meelde, et see teema on valdkondadeülene ning ookeanide parema majandamise tagamiseks on vaja kooskõlastatud ja integreeritud lähenemisviisi; nõuab, et EL haaraks ülemaailmse toimijana juhtrolli ookeanide rahvusvahelise majandamise tõhustamisel ja lünkade kõrvaldamisel, sest ookeanide majandamise jätkusuutliku lähenemisviisi väljatöötamise käigus on omandatud piisavalt eksperditeadmisi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et kestliku arengu eesmärgid on integreeritud ja jagamatud ning nad on omavahel seotud ja tekitavad sünergiat, ning kordab, kui tähtis on, et kõikide ELi meetmete puhul lähtutaks 2030. aasta tegevuskavast, sh selles esitatud põhimõtetest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil kehtestada selged tähtajad, esitada vajaduse korral õigusakti ettepanekud ning teha koostööd liikmesriikidega, et parandada koostööd sellistes valdkondades nagu ookeanide uurimine, suutlikkuse suurendamine ja tehnosiire, ning luua ELi tasandil mehhanismid, mille abil tõhustada koordineerimist, jälgimist ja hindamist, et ühisteatises loetletud meetmeid edukalt rakendada; tõstab esile aluslepingu sätteid ettevaatusprintsiibi ja põhimõtte „saastaja maksab“ kohta ning rõhutab, kui oluline on järgida kõigis ookeanide majandamist puudutavates ELi meetmetes ökosüsteemist lähtuvat käsitlust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kordab, et kestliku arengu eesmärkidel on tugev merenduslik mõõde, mis väljendub muu hulgas (aga mitte ainult) eesmärgis nr 14 (kaitsta ja kasutada säästvalt ookeane, meresid ja mereressursse); |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab tervitatavaks ÜRO ookeanikonverentsil 2017. aasta juunis vastu võetud dokumenti „Meie ookean, meie tulevik: kutse tegudele“, millega toetatakse kestliku arengu eesmärgi nr 14 rakendamist ookeanide, merede ja mereressursside kaitsmiseks ja säästlikuks kasutamiseks säästva arengu huvides, ning kiidab selle täielikult heaks; võtab suure rahuloluga teatavaks, et valitsused ning valitsustevahelised ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, erasektor, akadeemilised ja uurimisasutused ning teadusringkonnad on võtnud vabatahtlikult kokku 1 328 kohustust, mis seonduvad ookeanide kaitsmisega ja teadlikkuse suurendamisega selle kohta, kui vajalikud on ookeanid inimkonna ellujäämiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et Euroopa Liidul on terviklik kogu õigusakte ja haldusvahendeid, mille keskmes on ookeanide majandamise eri elemendid, kuid sellegipoolest on ELi piirkondlikud merealad kriitilises olukorras ning nende ressursse ekspluateeritakse üle, ookeani tervist ja tootlikkust kahjustavad orgaanilised ja mitteorgaanilised saasteained, bioloogiline mitmekesisus väheneb, elupaikade kvaliteet kannatab, lokkavad invasiivsed võõrliigid, rannikukogukonnad hääbuvad ja merendussektorid on omavahel konfliktis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil võtta ookeanide majandamist käsitleva ühisteatise osas järelmeetmeid ning avaldada eduaruanne läbivaadatud meetmete kohta ja tulevaste meetmete ajakava kohta ning viia vastavusse nimetatud meetmed, olemasolevad Euroopa algatused ja rahvusvahelised instrumendid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ergutab komisjoni esitama vajaduse korral nõukogule ettepanekuid algatuste kohta ookeanipartnerluste sõlmimiseks peamiste rahvusvaheliste partneritega, et teha edusamme parema ülemaailmse majandamise ja poliitikasidususe eesmärkide täitmisel, ning võtta aluseks olemasolevad kahepoolsed koostööraamistikud, nagu kõrgetasemelised dialoogid kalandus- ja merenduspoliitika üle; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnistab ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) keskset tähtsust peamise õigusraamistikuna, mille põhjal tegevust kooskõlastada ning saavutada ookeanidega seotud üleilmsete probleemide sidus käsitlemine; nõuab, et mereäärsed liikmesriigid täidaksid neile UNCLOSist tulenevat kohustust kaitsta ja säilitada merekeskkonda ja selle elusressursse ning ennetada ja kontrollida merereostust; märgib, et liikmesriigid vastutavad reostuse vastu võitlemise osas võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmatajätmisest tuleneva kahju eest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub riike üles parandama oma õigussüsteeme, et säilitada meie ookeanid; nõuab ökoloogilise kahju mõiste rahvusvahelist tunnustamist merereostuse korral, nii et tuvastatud rikkumise korral oleks võimalik taotleda hüvitist; nõuab, et kasutusele võetaks vastutusahela põhimõte, mille eesmärk on määrata kindlaks keskkonnakahju põhjustajad kogu vastutusahela ulatuses; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et EL peaks püüdma tagada, et kalandust käsitlevatel sätetel oleks oluline roll ÜRO mereõiguse konventsiooni alusel loodavas tulevases õiguslikult siduvas instrumendis, milles käsitletakse merekeskkonna elurikkuse kaitset ja säästvat kasutamist väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub tungivalt kõiki riike ühinema asjakohaste kalandusalaste instrumentidega, milleks on eelkõige ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) eeskirjade järgimise kokkulepe, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkulepe piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kohta, ning leping, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüügi) vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (PSMA), samuti rakendama täielikult kõnealuste instrumentide sätteid ja muid ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelisi tegevuskavasid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunneb heameelt ELi edusammude üle seoses ühise kalanduspoliitika välismõõtmega; rõhutab, et see mõõde, sealhulgas rahvusvahelised ja partnerluslepingud, on oluline vahend, mille abil edendada ELi keskkonna- ja sotsiaalseid standardeid ning selle sätted on olulised ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemiseks rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et kalanduse läbipaistvuse algatus (FITI) on hiljuti vastu võtnud ülemaailmse standardi; julgustab riike taotlema FITI liikmeks astumist; kutsub ELi ja liikmesriike üles seda algatust toetama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on seisukohal, et võrdsete tingimuste tagamine ELi kalalaevastiku jaoks on väga oluline, võttes eriti arvesse ELi kõrgeid keskkonnastandardeid ja kestlikkuse norme, mida tema laevad peavad järgima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et EL edendaks rahvusvahelisel tasandil ja kogu kahepoolses koostöös kalandusvaldkonna puhul samu keskkonnastandardeid, mida ELi enda laevad peavad järgima, et mitte panna oma laevastikku keskkonna jätkusuutlikkuse seisukohast ebasoodsasse olukorda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde ÜRO 17. detsembri 1970. aasta resolutsiooni 2749 (XXV), milles tunnistatakse, et „mere- ja ookeanipõhi ja selle aluspinnas piirkonnas, mis ei kuulu riiklikku jurisdiktsiooni, ning selle territooriumi ressursid on inimkonna ühine pärand“, ning Montego Bay konventsiooni artiklit 136, milles sätestatakse, et „rahvusvahelisest jurisdiktsioonist välja jäävate alade mere- ja ookeanipõhi ja -ressursid on inimkonna ühine pärand“; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub komisjonil ärgitada liikmesriike, et nad ei toetaks enam uuringute ja kaevandamise litsentside andmist väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni asuvate territooriumide jaoks ja lõpetaksid kaevandamislubade väljastamise omaenda territooriumidel asuvate mandrilavade jaoks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib lisaks seoses õhusaaste alaste rahvusvaheliste õigusaktidega, et UNCLOSi kohaselt ei tohi liikmesriigid isegi rikkumisele viitavate selgete tõendite korral laevu kontrollida; kutsub seepärast ÜRO osapooli üles UNCLOSi õigusraamistikku tõhustama, et kaotada kõik senised juhtimise puudujäägid ning kehtestada usaldusväärne rahvusvahelise keskkonnaõiguse jõustamise mehhanism; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab rahvusvaheliste eeskirjade vastuvõtmist tuumajäätmete ja -saaste vastu võitlemiseks ookeanides ja merepõhjas, et rakendada praktilisi meetmeid nende keskkonna- ja tervisemõju piiramiseks ning merepõhja reostuse kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et juhtimisraamistiku praeguste puudujääkide likvideerimiseks on esmatähtis tagada läbipaistvus, sh üldsuse juurepääs teabele, sidusrühmade kaasamine, üldsuse osalemine otsuste tegemisel, Århusi konventsiooni kohane keskkonnaasjades kohtu poole pöördumise õigus ja ÜRO organisatsioonide õiguspärasus, sealhulgas osalevate riikide esindajate avalik aruandekohustus rahvusvahelistes organites, nt Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) ja Rahvusvahelises Süvamerepõhja Organisatsioonis (ISA); kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tegema ISA kaudu jõupingutusi selleks, et tagada selle töömeetodite läbipaistvus ja tõhus suutlikkus hinnata keskkonnamõju, samuti tagama merekeskkonna tõhus kaitse kahjuliku mõju eest ning merekeskkonna kaitse ja säilitamine vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni XI ja XII osale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub liikmesriike üles tegutsema rahvusvahelistes organites ennetavalt ja progressiivselt, et viia läbi läbipaistvusreformid ja suurendada võetavate meetmete keskkonnahoidlikkuse eesmärke; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et ookeanide majandamise raamistiku parandamine hõlmab ka tõhusamat tegevust piirkondlikul ja ülemaailmsel tasandil, mille jaoks tuleb edendada juba kokku lepitud mitmepoolseid instrumente, samuti strateegiaid ja nende paremat rakendamist; soovitab komisjonil tihendada rahvusvahelist koostööd merenduse ning eelkõige merendusteaduse ja -tehnoloogia valdkonnas, nagu seda soovitab OECD; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab vajadust tõhusama koostöö, poliitikavaldkondade sidususe ja koordineerimise järele kõikide valitsuste ja institutsioonide vahel ja kõikidel tasanditel, sh rahvusvaheliste, piirkondlike ja subregionaalsete organisatsioonide ja institutsioonide, mehhanismide ja programmide raames ja vahel; märgib sellega seoses, kui olulist rolli mängivad tõhusad ja läbipaistvad mitmepoolsed partnerlused ja valitsuste aktiivne tegevus ülemaailmsetes, piirkondlikes ja subregionaalsetes organites, aga ka koostöö teadusringkondade, erasektori, rahastajate, valitsusväliste organisatsioonide, kogukonnarühmade, akadeemiliste institutsioonide ja teiste asjakohaste osalistega; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab piirkondlike mehhanismide karmistamist merekeskkonna majandamise vallas, eelkõige pidades silmas kestliku arengu eesmärgi nr 14 saavutamist; kutsub ELi ja rahvusvahelisi organisatsioone üles suurendama piirkondlikele organisatsioonidele ja kolmandatele riikidele kestliku arengu eesmärgi nr 14 saavutamiseks antavat toetust, eelkõige ametliku arenguabi näol; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, kui oluline on kaasata rannikualade ja äärepoolseimate piirkondade kohalikud omavalitsused protsessi, mille eesmärk on tuua rahvusvaheline ookeanide majandamine ELi kodanikele lähemale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toonitab vajadust töötada välja terviklikud strateegiad, mille abil suurendada teadlikkust ookeanide looduslikust ja kultuurilisest tähtsusest; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toonitab, et Arktika piirkonnas tegutsemiseks vajab EL konkreetset ja realistlikku tegevuskava, mis lähtub eesmärgist säilitada piirkonna õrna ökosüsteemi ja suurendada selle kliimamuutustele vastupanemise võimet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu sellele, et Põhja-Jäämere keskosa ei ole rahvusvaheliste kaitse- või majandamissüsteemidega hõlmatud; rõhutab, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peavad tegema koordineeritud jõupingutusi reguleerimata kalapüügi vältimiseks Põhja-Jäämerel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kordab oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsioonis Euroopa Liidu integreeritud Arktika-poliitika kohta komisjonile ja liikmesriikidele esitatud üleskutset teha aktiivselt kõik, mis tarvis, et aidata rahvusvaheliselt keelustada raske kütteõli kasutamist laevadel ja ka selle vedu arktilistel meredel seilavatel laevadel, lähtudes rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (MARPOL) sätetest, mida rakendatakse praegu Antarktikat ümbritsevatel meredel; palub, et komisjon lisaks oma rahvusvahelist ookeanide majandamist käsitlevasse seisukohta ohud, mida raske kütteõli kasutamine põhjustab keskkonnale, ühiskonnale, tervisele ja kliimale; palub komisjonil piisavate rahvusvaheliste meetmete puudumisel esitada ettepaneku kehtestada enne Arktika vete läbimist ELi sadamatesse sisenevate laevade jaoks eeskirjad, millega keelustatakse raske kütteõli kasutamine ja vedu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema aktiivselt tööd, et kiiresti kinnitada kauaräägitud IMO tööplaan Arktikas sõitvatelt laevadelt pärinevate musta süsiniku heitkoguste vähendamiseks, et aeglustada temperatuuri kiiret tõusu ja polaarjää üha kiiremat sulatamist selles piirkonnas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub komisjonil edendada tööturul merenduse vallas võrdseid tingimusi ja tagada õiglane kohtlemine, kohaldades tulemuslikult asjaomaseid rahvusvahelisi konventsioone, nagu ILO kalandustöö konventsioon ja meretöönormide konventsioon, ning rajades ühenduse vetes toimuva merendustegevuse jaoks ühtlustatud sotsiaalraamistiku; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab merendussektori töötingimusi käsitleva uue rahvusvahelise kokkuleppe kehtestamist; tuletab meelde vajadust lõpetada orjanduse kõik vormid, mis laevadel endiselt esinevad, ning rõhutab nõuetele mittevastavate töötingimuste mõju üksikisikutele, ettevõtjatele ja merekeskkonnale; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub komisjonil töötada välja ookeanialaseid partnerlusi oluliste toimijatega, näiteks kultuurideüleste koostöömehhanismide või selliste kahepoolsete dialoogide vormis, mille eesmärk on tagada parem koordineerimine ja koostöö ookeane puudutavate kestliku arengu eesmärkide edukaks täitmiseks, ning edendada jätkusuutlikku sinist majanduskasvu, aga ka mere ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamist, hoidmist ja taastamist, vähendades samal ajal ookeanidele ja meredele avaldatavat survet ja luues jätkusuutlikku sinist majanduskasvu soosivaid tingimusi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks merendusalast koostööd ja suutlikkuse suurendamist ka oma välispoliitika raamistikus, pidades silmas selliseid valdkondi nagu arengukoostöö ja kaubanduslepingud, eriti säästva kalapüügi partnerluslepingud, et suurendada kliimamuutuste ja mereprügi põhjustatavate tagajärgedega toime tulemise suutlikkust ja edendada ookeanide paremat majandamist ja jätkusuutlikku sinist majanduskasvu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub ELi üles järgima põhimõtet, et kalavarude jaotamisel tuleb võtta arvesse arenguriikidele avaldatavat keskkonna- ja sotsiaalset mõju ja nende toiduga kindlustatuse vajadusi, aga ka nende püüdlusi arendada oma kalandust, kuid samal ajal tuleb tagada kalapüügi jätkusuutlik tase, mis ei põhjusta liigset püügivõimsust, kooskõlas kestliku arengu eesmärgis nr 14 seatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub ELi üles vähendama kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega vesiviljeluse mõju keskkonnale, tagades sööda säästva hankimise ning selliste uuringute edendamise, mille eesmärk on vähendada survet sööda tootmiseks kasutatavatele looduslikele kalavarudele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et EL on maailma suurim kalandustoodete importija ja et osa saagist imporditakse piirkondadest, kus kalapüük on palju vähem jätkusuutlik kui ELi vetes; ergutab ELi kasutama selles küsimuses ära oma positsiooni, et edendada jätkusuutlikkust kõigis merepiirkondades; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab tungivalt, et komisjon kutsuks liikmesriike üles lõpetama süvamerekaevandamise uurimise toetamise ja ekspluateerimislitsentside andmise riiklikust jurisdiktsioonist väljaspool asuvate alade jaoks, samuti lubade väljastamise veealuse kaevandamise jaoks liikmesriikide mandrilavadel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles toetama rahvusvaheliste algatuste tõhustamist, et võidelda meritsi toimuva inimkaubanduse vastu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada rahvusvahelise moratooriumi kehtestamist süvamerekaevandamise kaubanduslike litsentside andmisele, kuni veealuse kaevandamise mõju merekeskkonnale, elurikkusele ja merendusalasele inimtegevusele on piisavalt uuritud ja käsitletud ja kõik riskid on selged; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegia tähtsust ja palub komisjonil lisada merendusjulgeoleku mõõde ka välispoliitikasse, pidades silmas, et suur osa kaubavahetusest toimub meritsi, rohkem kui 70 % ELi välispiirist on merepiir ning et on oluline tagada läbi liidu meresadamate liikuvate reisijate turvalisus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, kui tähtis on jätkata Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA), Frontexi ja Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) vahelise koostöö edendamist nende vastavate volituste piires, et toetada liikmesriikide riiklikke ametiasutusi, kes täidavad rannavalve ülesandeid, ning edendada merendusjulgeolekut ja -turvalisust, võidelda piiriüleste kuritegude vastu ning kaitsta keskkonda, vältides ja vähendades avamere gaasi- ja naftatootmisrajatiste põhjustatud reostust; on seisukohal, et kõnealused asutused peaksid vajaduse korral saama rohkem ELi rahalisi vahendeid, et neil oleks võimalik neid uusi ülesandeid täita; rõhutab, kui oluline on jätkata digitaalsete lahenduste väljatöötamist – näiteks toetada laevandussektorit, luues teavitusformaalsuste jaoks ühtlustatud korra, ning suurendada investeeringuid kogu Euroopat hõlmavasse ühisesse andmete jagamise taristusse, millest saaksid kasu kõik liikmesriikide ametiasutused, kes teostavad rannavalveülesandeid – ning arendada kõrgetasemelist meretehnoloogiat, nagu EMSA integreeritud merendusteenused, et täiustada meretegevuste seire- ja järelevalvesüsteeme ning muid programme, nagu ühine teabejagamiskeskkond (CISE) mereseire jaoks; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et säästva meremajanduse rajamine ning merekeskkonna koormuse vähendamine eeldab meetmeid kliimamuutuste, maismaal tekkiva prügi merre ja ookeani jõudmise ning merede saastamise ja eutrofeerumise piiramiseks, mereökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks, kaitsmiseks ja taastamiseks ning mereressursside säästvaks kasutamiseks; |
| --- | --- |

45.

| 46. | peab murettekitavaks, et parlamendi hiljutise uuringu kohaselt võib sinisel majandusel olla küll positiivne sotsiaal-majanduslik mõju (tööhõive, sissetulekute ja kogulisandväärtuse osas), kuid selle keskkonnamõju on enamasti negatiivne rannikualade dünaamika muutuste, merereostuse, eutrofeerumise ning merepõhja morfoloogia, elupaikade, ökosüsteemi ja bioloogilise mitmekesisuse muutumise osas; väljendab muret selle pärast, et keskkonnamõju kumulatiivne koormus on kalandusele kahjulik; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nõuab sinise majanduse suunamist rannakogukondade vastupanuvõime ülesehitamisele, et taastada kalanduse tootmispotentsiaal, toetades seeläbi toiduga kindlustatust, vaesuse vähendamist ja vee-elusressursside säästvat majandamist; tuletab meelde, et enne mis tahes tegevust sinise majanduse sektorites, tuleb tagada mõjuhinnangu koostamine ja kõiki sidusrühmi puudutav täielik teave ja osalemisprotsess; rõhutab, et sinine majandus peab aitama saavutada kestliku arengu eesmärki nr 14, st säilitada ookeane ja mereressursse ning kasutada neid jätkusuutlikult; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on veendunud, et sinisesse majandusse investeerimisel ei tohiks aluseks võtta taastumatuid ressursse, vaid tuleks keskenduda ökoinnovatsioonile, loomuliku taastootmisrütmi mitteületamisele, looduse säilitamisele ning kliimamuutuste tagajärgede leevendamisele ja nendega kohanemisele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab liikmesriikidelt suuremaid pingutusi merestrateegia raamdirektiivi õigeaegseks rakendamiseks, et saavutada aastaks 2020 merealade hea keskkonnaseisund, püüdes seejuures eelkõige hoiduda ranniku- ja merekeskkonda mis tahes reostusega (sh toitainete ja mereprügiga) kahjustamast, kaotada kahjulikud toetused, mis soodustavad jätkusuutmatut kalapüüki, ning tugevdada kogu maailmas võitlust mereprügi ja plastjäätmete vastu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | peab merre jõudva plastprügi vältimist, koristamist ja ringlussevõttu oluliseks rahvusvaheliseks väljakutseks ning palub komisjonil võtta meetmeid, näiteks suurendada uurimistoetusi ja käsitleda seda teemat jätkusuutliku sinise majanduse kontekstis, et teha EList uuenduslike lahenduste algataja ja haarata selles küsimuses ülemaailmsel tasandil juhtohjad; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palub, et liikmesriigid rakendaksid kiiresti raamdirektiivi, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise ja rannikualade integreeritud haldamise raamistik, et võimaldada mitmesugustel merendustegevustel täielikult ja harmooniliselt areneda; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nõuab tungivalt, et komisjon integreeriks ookeanide majandamise küsimused kindlalt oma abi- ja arengupoliitikasse; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tuletab meelde kalanduse kui ühe peamise merekeskkonnaga seotud traditsioonilise tegevusala suurt tähtsust, mis muudab selle integreeritud merenduspoliitika põhielemendiks; juhib tähelepanu asjaolule, et mitmed merega seotud tegevused ja kasutusviisid, nagu meretransport ja -turism, linna- ja rannikuarendus, tooraine ja energiaallikate kasutamine, merepõhja kaevandamine ning keskkonnanähtused, nagu merekeskkonna saastamine (plastprügi, vette tagasi lastud kalavõrgud, naftalekked, mürasaaste, ballastvee vette juhtimine, kontrollimatu nafta- ja gaasivarude otsimine ja kaevandamine jne) ja kliimamuutused (meretaseme tõus, merepinna temperatuuri tõus, üleujutused rannikualadel, ookeani happesuse tõus jne), mõjutavad just kalandussektorit kõige rohkem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et naiste osatähtsus mereannitööstuses on suur, võttes arvesse, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) hinnangul on pool selle tööstusharu töötajatest naised; kutsub ELi üles edendama ja kaitsma – muu hulgas kolmandate riikidega säästva kalapüügi partnerluslepingutes valdkondliku toetuse kasutamise üle peetavatel läbirääkimistel, oma arenguabi vahendite kavandamisel ja erinevatel rahvusvahelistel foorumitel – naiste osalust kalandustegevuses ja kalandusega seotud tööstuses, edendades õiglaseid hindu töödeldud kalatoodete puhul ning kalandusvaldkonnas töötavate naiste paremat juurdepääsu avaliku sektori toetustele ja rahalistele vahenditele; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ootab komisjonilt strateegiat plasti kohta, samuti muid meetmeid, sealhulgas hiljuti väljakuulutatud tegevuskava mereprügi kõrvaldamiseks; nõuab, et strateegia plasti kohta ringmajanduses oleks ambitsioonikate eesmärkidega, et kõrvaldada edukalt mereprügi probleemi algpõhjused, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks selles valdkonnas konkreetseid seadusandlikke ja siduvaid meetmeid, eelkõige plasti ja mikroplasti ökodisaini osas, samuti meetmeid, et vähendada kasutatud toodete äraviskamist, eeskätt jõgede ja muude veekogude ning ranniku lähedal; on tõsiselt mures probleemi ulatuse pärast; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühinema rahvusvahelise koalitsiooniga kilekottide saaste vähendamiseks, mille moodustas 2016. aasta novembris Marrakechis COP 22, ning seda koalitsiooni toetama; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kordab, et on vaja hästi läbimõeldud tootepoliitikat, mis suurendaks toodete eeldatavat kasutusaega, vastupidavust, korduskasutatavust ja ringlussevõetavust, nagu on rõhutatud Euroopa Parlamendi 9. juuli 2015. aasta resolutsioonis ressursitõhususe ja ringmajandusele ülemineku kohta (22), ning rõhutab, et tulevases strateegias plasti kohta tuleb seda ühekordsete plasttoodete ja -pakendite osas kiiresti rakendada, arvestades, kui suurt keskkonnakahju need tooted mereprügina tekitavad; |
| --- | --- |

56.

| 57. | nõuab tungivalt, et komisjon aitaks välja töötada piirkondlikke lahendusi ja edendada riiklikke meetmeid mereprügi kõrvaldamiseks; samuti nõuab tungivalt, et komisjon aitaks luua katseprojekte mereprügi kogumiseks randade koristamise ja mereprügi püügi kampaaniate abil ning annaks Euroopa kaluritele mereprügi kogumiseks rahalist toetust; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palub komisjonil esildada uusi õigusakte, et tegeleda mikroplastireostuse probleemiga kõigis selle vormides, ja eelkõige keelustada mikroplasti sisaldavad koostisosad kõikides isikliku hügieeni toodetes, tagades, et kõik ettevõtted, mis kasutavad plastitootmise graanuleid, rakendaksid nõuetekohaseid protokolle graanulite lekke minimeerimiseks; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on seisukohal, et ühekordsed plastpudelid on meresaaste üks peamisi põhjuseid, ning nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks ühekordsete jooginõude deposiidi üleeuroopalise süsteemi kehtestamist, võttes eeskuju Saksamaast; |
| --- | --- |

59.

| 60. | nõuab, et EL ja liikmesriigid ühineksid rahvusvahelise koalitsiooniga kilekottide saaste vähendamiseks ning toetaksid seda koalitsiooni; |
| --- | --- |

60.

| 61. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle edendada rahvusvaheliselt tunnustatud kava ookeanide soojenemise, keskmise merepinna tõusu ja ookeanide hapestumise tagajärgedega toimetulekuks; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub liikmesriike üles edendama ressursitõhusust, ringlussevõttu ja teadlikkuse suurendamist mereprügist, kasutades selleks riiklikke teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, haridusprogramme ning koolide ja ülikoolide vahelist koostööd nendel teemadel; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tuletab meelde, et pooldab kaugeleulatuvat ringmajanduse paketti, mille kohaselt peaks EL mereprügi vähendama 2025. aastaks 30 % ja 2030. aastaks 50 % ning suurendama plastpakendijäätmete ringlussevõttu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | palub, et liikmesriigid järgiksid mereprügi vähendamisel samal tasemel eesmärke nagu EL; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks jõupingutusi mereprügi vastu võitlemiseks nii Euroopas kui ka kogu maailmas, tegeledes nii maismaa- kui merepõhiste saasteallikatega, peatades jäätmete (nt püügivahendite) ebaseadusliku vetteviskamise ning andes mereprügi kogumise eest rahalist toetust; nõuab tungivalt, et komisjon vähendaks laevandusest pärit mereprahti, eelkõige sellega, et toetab direktiivi 2000/59/EÜ (laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates) läbivaatamisel ühtlustatud kulude katmise süsteemi prügi jaoks kõigis Euroopa sadamates; nõuab rohkem rahalisi vahendeid teadusuuringutele mereprügi leviku ja mõju kohta, samuti mereprügi ja muude saasteainete vastu võitlemise rahvusvaheliste, piirkondlike ja allpiirkondlike strateegiate tõhususe kohta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab, et tulevase võimaliku merepõhjast kaevandamise uurimisel tuleb kohaldada liidu ettevaatuspõhimõtet; on mures, et komisjon peab veealust kaevandamist meremajanduse kasvu seisukohalt liidu prioriteetseks sektoriks, arvestades, et on teaduslikke tõendeid selle märkimisväärsete ja pöördumatute keskkonnaohtude kohta; on mures võimaluse pärast, et veealuse kaevandamise edendamine võib kahjustada meetmeid, mis on vajalikud säästva arengu eesmärgi nr 12 saavutamiseks (üleminek säästvale tarbimisele ja tootmisele); |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab, et arenevas veealuse kaevandamise sektoris tuleb kohaldada ettevaatuspõhimõtet, ning arvestades teadlaste hoiatusi sellega kaasneva olulise ja võib-olla pöördumatu keskkonnakahju kohta, on seisukohal, et EL ei peaks selle tööstusharu arengut toetama, vaid peaks selle asemel investeerima kestlikesse alternatiividesse, eelkõige üleminekusse säästvale tarbimisele ja tootmisele, nagu nõutakse kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärgis nr 12; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab, et nafta ja gaasi leiukohtade uurimist ja puurimist ei tohiks lubada merekaitsealadel või nende lähedal ega suure kaitseväärtusega tundlikel aladel; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tervitab ELi ringmajanduse loomise tegevuskava ning kutsub komisjoni üles soovitama jõulisi meetmeid, et vältida mikro- ja makroosakeste sattumist merekeskkonda, sealhulgas vähendada jäätmete leket 2020. aastaks 50 %, võtta seadusandlikke meetmeid tööstuse jaoks, nt keelustada ühekordsed plasttooted (kui on olemas looduslikud alternatiivid) ja võimalik, et võtta vastu rahvusvaheline õigusakt; |
| --- | --- |

69.

| 70. | palub liikmesriikidel ning kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel toetada ookeanide ja mere reostust käsitlevaid innovaatilisi tehnoloogilisi ja finantsalgatusi, et propageerida sadamates laevandusest pärinevate jäätmete, eriti plastjäätmete töötlemiseks tõhusaid taaskasutussüsteeme, suurendada laevandussektoris teadlikkust plastjäätmete merreviskamise tagajärgede kohta ning ületada MARPOLi konventsiooni rakendamise peamised takistused; |
| --- | --- |

70.

| 71. | rõhutab, et EL peaks täitma juhtrolli ülemaailmses algatuses, mille eesmärgiks on mereprahi seire ja selle hulga märkimisväärne vähendamine ookeanides; märgib, et liikmesriigid on kohustunud täitma direktiivi 2008/56/EÜ (merestrateegia raamdirektiiv) eesmärke, milles sätestatakse, et mereprügi omadused ja kogus ei tohi kahjustada ranniku- ja merekeskkonda (tunnus 10); |
| --- | --- |

71.

| 72. | innustab tegema jõupingutusi, et võidelda ookeanide ja merepõhja kõikidest allikatest pärit reostuse, sh mürareostuse vastu, ning viia ellu praktilisi rahvusvahelisi meetmeid ookeanide ja merepõhja reostuse kaotamiseks; |
| --- | --- |

72.

| 73. | tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle korraldada rahvusvahelist tegevust, et jälgida ookeanide soojenemise, meretaseme tõusu ja veekogude hapestumise mõju; nõuab, et täiendataks ja arendataks rahvusvahelisi teadusprogramme ookeanide temperatuuri, soolsuse ja soojusneelduvuse jälgimiseks ning loodaks ülemaailmne ookeanide jälgimise võrgustik, et parandada ookeanide üldiste muutuste jälgimist ning võimaldada paremini ennustada kliimamuutuse mõju ookeanide toimimisele, süsiniku neeldumisele ja mere bioloogiliste ressursside majandamisele; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rõhutab, kui oluline on käsitada plasttooteid olelusringipõhiselt, sh võtta arvesse eri polümeeride lagunemist ja (merekeskkonda) fragmenteerumise määra; selleks tuleb võtta arvesse toodete kekskonna- ja sotsiaalseid kulusid (kulude arvessevõtmine), edendada toote- ja tehnoloogiaarenduse ja tootmise ahela sulgemist, samuti plasttoodete olelusringi ahela sulgemist, pikendada toodete eluiga, edendada keskkonnahoidlikke riigi- ja erahankeid, propageerida muu hulgas keskkonnasäästliku kavandamise põhimõtteid ja raamistikke, ökodisaini ja ökomärgist ning suurendada eraettevõtjate, sh VKEde suutlikkust minna üle keskkonnahoidlikumale tootmisele; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tunneb heameelt ookeanide majandamise tegevuskavas esitatud komisjoni lubaduste üle võitluseks ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüügi) vastu; julgustab komisjoni jätkama võitlust ETR-kalapüügiga kõigis piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides ja muudes asjaomastes foorumites; on arvamusel, et ELi lipu all sõitvad laevad, mis tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, tuleks avalikustada, nagu ETR-kalapüügi määruses ette nähtud; nõuab tungivalt, et EL avaldaks kolmandatele riikidele survet võtta meetmeid, et takistada ebaseaduslikult püütud kala jõudmist turgudele; |
| --- | --- |

75.

| 76. | nõuab suuremat koostööd piirkondlike kalandusorganisatsioonide vahel ja ärgitab nende osalisi tagama, et organisatsioonidel oleks piisavalt vahendeid ja et neid tugevdataks; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kutsub piirkondlikke kalandusorganisatsioone üles:






  a) | viima jätkuvalt regulaarselt läbi sõltumatuid tulemuslikkuse hindamisi ning rakendama täielikult sellistes hindamistes antud soovitused; |
| --- | --- | --- |

77.

a)

viima jätkuvalt regulaarselt läbi sõltumatuid tulemuslikkuse hindamisi ning rakendama täielikult sellistes hindamistes antud soovitused;

| b) | rakendama täielikult piirialade kalavarusid ja pika rändega kalavarusid käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkuleppe teise läbivaatamiskonverentsi soovitusi; |
| --- | --- |

b)

rakendama täielikult piirialade kalavarusid ja pika rändega kalavarusid käsitleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kokkuleppe teise läbivaatamiskonverentsi soovitusi;

| c) | ühtlustama meetmeid, eelkõige seiret, kontrolli, järelevalvet ja täitmise tagamist puudutavaid meetmeid, sealhulgas leppides kokku hoiatavate karistuste ja sanktsioonide määramises; |
| --- | --- |

c)

ühtlustama meetmeid, eelkõige seiret, kontrolli, järelevalvet ja täitmise tagamist puudutavaid meetmeid, sealhulgas leppides kokku hoiatavate karistuste ja sanktsioonide määramises;

| 78. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu olulise ettepanekute paketi, mille Euroopa Parlament ja komisjon esitasid direktiivi 2008/98/EÜ (jäätmete kohta) läbivaatamise kontekstis; see pakett kujutab endast uut sidusat ELi poliitikat, mille kohaselt kõik sidusrühmad jagavad vastutust prügi ja prügistamise vältimise eest, nii maismaal kui ka merekeskkonnas; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ergutab komisjoni looma tõhusa poliitika kliimamuutustega kohanemiseks ranniku- ja merealadel, võttes eelkõige konkreetseid meetmeid ranniku- ja mereökosüsteemide kaitseks; |
| --- | --- |

79.

| 80. | tuletab meelde, et alates 2016. aasta jaanuarist nõutakse ETR-kalapüügi vastu võitlemiseks laevade identifitseerimise parandamist, st Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) numbrit kõikidelt ELi vetes kalastavatelt ELi laevadel kogupikkusega üle 24 meetri ja kogumahutavusega 100 tonni või rohkem ning väljaspool ELi vesi kalastavatelt ELi laevadelt kogupikkusega üle 15 meetri; soovitab ELil kehtestada kolmandate riikide laevadele samasugune IMO-numbri nõue nagu kehtib ELi laevadele (kogupikkusega üle 15 meetri), mis tuleb kanda püügi impordi tunnistusele, et tagada võrdsed konkurentsitingimused ja aidata liikmesriikidel importi kontrollida; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kulutõhusaid tegevusi ja vahendeid, samuti tegema kõikidel tasanditel koostööd, et jõgesid, rannikualasid ja meresid riskipõhiselt ja keskkonnahoidlikult prügist puhastada, võttes arvesse kohalikke olusid; palub komisjonil ja liikmesriikidel sellega seoses hõlbustada rahastamist, avaliku ja erasektori partnerlusi ning suutlikkuse suurendamist, samuti töötada välja ja rakendada rahvusvahelisi kriteeriume ühisteks prügi kogumise aktsioonideks, puhastamiseks ja taastamiseks, sealjuures arvestades koguseid, elanikkonda, ökosüsteemi tundlikkust ja teostatavust; |
| --- | --- |

81.

| 82. | rõhutab, et üleilmsesse ookeanide majandamisse tuleb integreerida tööõiguse ja inimõiguste arvessevõtmine merenduses; kutsub komisjoni üles võtma sihipäraseid meetmeid, et edendada ülemaailmses kalandussektoris inimväärse töö standardeid, tunnistades, et töö- ja inimõiguste rikkumised ning mittesäästlik ja hävitavate tagajärgedega kalapüük, eelkõige ETR-kalapüük, on omavahel seotud; kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, et hoida ära selliste kalatoodete jõudmine ELi turule, mille tootmisel on kasutatud inimkaubanduse ohvreid või töötajaid, kelle töö- ja inimõigusi rikutakse, ning julgustada selle tööstusharu osalisi kasutama hoolsuskohustuse süsteeme, et sellised tooted ei satuks tarneahelasse; kutsub liikmesriike üles tagama ILO konventsiooni C188 (kalandustöö konventsioon) ülevõtmise siseriiklikusse õigusesse ja rakendamise; |
| --- | --- |

82.

| 83. | rõhutab, et mereprügi probleemi lahendamiseks tuleb eelkõige parandada tahkete jäätmete kogumist ja ringlussevõttu maismaal, kuna enamik mereprügist pärineb maismaalt; on samuti veendunud, et EL peaks edendama sidusa jäätmekäitluse põhimõtet kõikvõimalikel rahvusvahelistel foorumitel, lepingutes ja asutustes; palub seetõttu, et liikmesriigid viiksid töö ringmajanduse paketiga võimalikult kiiresti lõpule ning rakendaksid ambitsioonikaid ringlussevõtu eesmärke ja järgiksid viivitamata ELi eesmärke mereprügi vähendamise osas; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kutsub komisjoni üles tegutsema rahvusvahelistel foorumitel, et töötada välja selge kestlikkuse raamistik biolaguneva plasti jaoks kõikides looduskeskkondades, sh definitsioonid ja standardid; |
| --- | --- |

84.

| 85. | on veendunud, et plastijäätmete ebaseadusliku ekspordiga ja prügilasse ladestamisega võitlemiseks peavad nii liikmesriigid kui ka komisjon astuma julgemaid samme, sealhulgas jäätmesaadetisi puudutavate ELi õigusaktide karmim jõustamine, samuti rangem järelevalve ja kontrolliskeemid sadamates ja kõikides jäätmekäitluskohtades, et tegeleda oletatavasti ebaseaduslike jäätmesaadetistega ja võidelda korduskasutamise alusel jäätmete eksportimise vastu (peamiselt romusõidukid ja elektroonikaromud), ja tagama, et eksportimine toimub üksnes nende kohtade kaudu, mis täidavad jäätmeveo määruse artiklis 49 sätestatud keskkonnaohutu jäätmekäitluse nõudeid; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kutsub liikmesriike üles edendama haridust ja teadlikkuse suurendamist mereprügist, plasti kasutamisest ja tarbijakäitumise mõjust keskkonnale, lisades vastavaid elemente kõikide tasandite õppekavadesse, pakkudes konkreetsetele huvi- ja vanuserühmadele õppe- ja teabematerjale, et ärgitada inimesi käitumist muutma, ning korraldama kõikidele kodanikele suunatud suuremahulisi teavituskampaaniaid; |
| --- | --- |

86.

| 87. | toonitab, et on vaja vähendada lämmastiku ja fosfori leket ookeanidesse, vähendades nii inimtekkelist eutrofeerumist põhjalike muutustega Euroopa põllumajandusmudelis, selleks tuleb muu hulgas piirata väetiste kasutamist, optimeerida toitainete kasutamist vastavalt põllumajanduskultuuri vajadustele, väetiste kasutamist hoolikalt planeerida ning luua rohkem kestlikke põllumajanduse vorme, samuti vähendada atmosfääriallikatest pärit lämmastikku, reovett paremini puhastada, paremini kontrollida toitainete levimist linnakeskkonna allikatest, nt äravool tänavatelt ja vihmavee kollektoritest, tegeledes samal ajal ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise raames ka survega mereökosüsteemidele; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik sobivad meetmed, et hõlbustada rahvusvaheliste eeskirjade vastuvõtmist tööstusliku müra piiramiseks, mis pärineb näiteks laevandusest ja seismilistest uuringutest, eriti bioloogiliselt tundlikes elupaikades, näiteks võiks teha ettepaneku võtta vastu MARPOLi konventsiooni lisa mürasaaste kohta, sarnaselt äsjase lisaga õhusaaste kohta; |
| --- | --- |

88.

| 89. | märgib, et Pariisi kokkuleppe alusel võetud kohustusi arvestades ei ole mõistlik ega kasulik võtta kasutusele uusi fossiilkütuste allikaid, eriti neid, mis paiknevad ökoloogiliselt tundlikes piirkondades; |
| --- | --- |

89.

| 90. | rõhutab, et kõik veed on fossiilkütuste avamerepuurimise suhtes tundlikud; rõhutab, et fossiilkütuste kasutamine soodustab ja kiirendab veelgi meie planeeti ohustavaid kliimamuutusi; on arvamusel, et EL peab tegema koostööd rahvusvaheliste partneritega, et liikuda avamerepuurimiselt õiglaselt eemale ja aidata seeläbi kaasa süsinikuvaese majanduse eesmärgi saavutamisele; |
| --- | --- |

90.

| 91. | toonitab, et iga uue nafta või gaasi uurimisloa andmisel tuleb järgida rangeid ettevaatusabinõusid nafta ja gaasi otsimise, uurimise ja tootmisega seotud keskkonnakaitse ja ohutuse valdkonnas, ning load peaksid sisaldama siduvaid kohustusi uurimistööde infrastruktuuri hävitamise osas, mis on reeglina piiratud kasutusajaga; |
| --- | --- |

91.

| 92. | rõhutab, et merede ja ookeanide lainete, tõusu ja mõõna või soolsus- ja temperatuurigradiendi energia tootmisel on suur potentsiaal; märgib, et pikas perspektiivis võib ookeanienergia saada üheks kõige konkurentsivõimelisemaks ja kulutõhusamaks energiatootmise vormiks; |
| --- | --- |

92.

| 93. | väljendab heameelt liikmesriikide edusammude üle mereruumi planeerimise kasutuselevõtul; kordab, et direktiivi 2014/89/EL ühtseks rakendamiseks on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, mis näitaks eeskuju sellise planeerimise kasutuselevõtuks ülemaailmsel tasandil; palub seetõttu liikmesriikidel koostada oma mereruumi planeerimise kavad hiljemalt 31. märtsiks 2021; rõhutab rahvusvahelise ja riikidevahelise mõõtme tähtsust ning palub komisjonil alustada tööd rahvusvaheliste suuniste koostamiseks, võttes arvesse maa- ja merealade sünergia ja koostoime tähtsust ja sellega seotud protsesse, nagu rannikualade integreeritud haldamine, ning asuda juhtima mereruumi planeerimise rahvusvahelist foorumit, millesse on kaasatud asjaomased sidusrühmad ja kolmandad riigid, et edendada seda ülemaailmselt ja töötada välja parimad tavad, eesmärgiga tõhustada rahvusvahelist koostööd, parandada ookeanide majandamist, säilitamist ja kasutamist, suurendada läbipaistvust ning tõhustada haridust ja koolitust; |
| --- | --- |

93.

| 94. | märgib, et tegevuse suurenemine ranniku- ja merevetes nõuab üha enam mereala ruumilise planeerimise rakendamist; palub komisjonil edendada mereala ruumilist planeerimist käsitlevate rahvusvaheliste suuniste väljatöötamist ja aidata merekaitsealade laiendamist kogu maailmas programmi „Horisont 2020“ ja programmi „Life“ raames eraldatavate vahendite kaudu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | nõuab, et komisjon toetaks rahvusvahelisi meetmeid merede elurikkuse kaitseks, eriti käimasolevatel läbirääkimistel uue õiguslikult siduva akti üle, mille eesmärk on merede elurikkuse kaitse ja säästev kasutamine riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävatel aladel; kutsub komisjoni üles kavandama rangemaid õigusakte, et säilitada ja tagada merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse säästev kasutamine liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates piirkondades; |
| --- | --- |

95.

| 96. | väljendab heameelt komisjoni toetuse üle bioloogilise mitmekesisuse konventsioonile ja ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonile (CITES) ning rõhutab, et mereelustiku ja merede elurikkuse kaitsmiseks on nende konventsioonide raames vastu võetud otsuste elluviimisel vaja kooskõlastatud lähenemist ning Euroopa tasandi tegevus peab olema rahvusvahelisega paremini kooskõlas; rõhutab, kui oluline on teha rohkem, et kaitsta CITES-konventsiooniga mereliike, ning selle konventsiooniga juba kaitstud mereliikide jaoks on oluline konventsiooni rangelt järgida; |
| --- | --- |

96.

| 97. | märgib, et bioloogiline mitmekesisus on meie ookeanide jaoks väga tähtis, kuna sellel on mereökosüsteemide tootlikkuse ja talitlusvõime säilitamisel oluline roll; |
| --- | --- |

97.

| 98. | märgib, et ühine kalanduspoliitika peaks tagama, et kalastussuremus kehtestatakse tasemel, mis võimaldaks kalavarude taastamise ja nende püsimise tasemel, mis on kõrgem maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust; rõhutab, et kalavarusid tuleb majandada säästvalt, ja selleks on vaja majandamismeetmete rakendamist ning jälgimist, kontrolli ja jõustamist, tuginedes parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele; usub, et edasised meetmed võiksid toetada sellise kala tarbimist, mis pärineb säästlikult majandatud püügipiirkondadest ning on püütud ökosüsteemi lähenemisviisi ja ettevaatusprintsiipi järgides; tunneb heameelt kalandussektori kestliku innovatsiooni üle, samuti investeeringute üle selektiivsetesse püügimeetoditesse, nende arendamise ja kasutuselevõtu üle; |
| --- | --- |

98.

| 99. | tuletab meelde, et selleks, et võidelda tõhusalt ETR-kalapüügi vastu, on oluline tagada, et ükski sellisel viisil püütud meresaadus ei jõuaks turgudele; julgustab ELi edendama kõigi oma partnerluste kaudu ja kõigil rahvusvahelistel foorumitel ebaseaduslikult, teatamata ja reguleerimata püütud meresaaduste keelamist võimalikult paljudel turgudel, vähendades sellega sellise tegevuse kasumlikkust; |
| --- | --- |

99.

| 100. | rõhutab, kui oluline on jätkata ja laiendada kahepoolset partnerlust, kui tahetakse, et võitlus ETR-kalapüügi ja kalavarude ülepüügi vastu oleks tõhus, vastasel juhul on ELi meetmetel praegusele olukorrale piiratud mõju; |
| --- | --- |

100.

| 101. | soovitab liikmesriikidel ja kolmandatel riikidel olla püügidokumentatsiooni (püügisertifikaadid) ja kaubasaadetiste kontrollimisel järjekindlamad ja tõhusamad, tagamaks, et kala on püütud seaduslikult; julgustab riike võtma meetmeid, et tagada parem kooskõlastamine ETR-kalapüügi vastase võitluse ning kaubandus- ja turupoliitika vahel; rõhutab, et EL peaks edendama, toetama ja rakendama kõigis rahvusvahelistes valdkondades meetmeid ETR-kalapüügi likvideerimiseks; |
| --- | --- |

101.

| 102. | tunnustab ELi rahvusvahelist juhtpositsiooni konkreetse edu saavutamisel ETR-kalapüügi vastu võitlemisel ning ELi suurt pühendumust sellise püügi vastaste tõhusate meetmete rakendamisel; tuletab meelde ELi jõupingutusi ETR-kalapüügi vastaste rahvusvaheliste meetmete tugevdamisel kahepoolsel, piirkondlikul ja mitmepoolsel tasandil, sealhulgas jätkates kahepoolseid dialooge kolmandate riikidega, kasutades laevade jälgimise mehhanisme ja tagades peamistele rahvusvahelistele asutustele, näiteks Interpol, suurema rolli; kutsub liikmesriikide ametiasutusi üles toetama aktiivselt komisjoni tööd elektroonilise püügisertifikaatide haldamise vahendi loomisel; |
| --- | --- |

102.

| 103. | märgib, et ELi määrusega ETR-kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise kohta on tehtud edusamme, kuid määruse rakendamist tuleks parandada kõigis liikmesriikides ja vaja oleks paremat kooskõlastamist kolmandate riikidega, tagamaks, et kala ei jõuaks ELi turule ebaseaduslikult; nõuab samuti tungivalt, et EL avaldaks kolmandatele riikidele survet võtta meetmeid, et takistada ebaseaduslikult püütud kala jõudmist turgudele; |
| --- | --- |

103.

| 104. | rõhutab, kui tähtis on varajane reageerimine, et võidelda invasiivsete liikide vastu, arvestades nende kasvavat mõju ja nendega seotud ohtu kalavarudele, ookeanide tootlikkusele ja bioloogilisele mitmekesisusele ning nende rolli looduslike ökosüsteemide kahjustamisel; kutsub liikmesriike üles tugevdama koostööd omavahel ja kolmandate riikidega, sealhulgas sünkroniseeritud ja koostöömeetmete ning teabe, andmete ja parimate tavade vahetamise kaudu; |
| --- | --- |

104.

| 105. | märgib, et ballastvee vahetamine võib aidata vältida invasiivsete võõrliikide sissetoomist; rõhutab, et kuigi peatselt jõustub IMO ballastvee konventsioon, mille eesmärk on selle probleemi kontrolli all hoidmine ja sellega toimetulek, sõltub selle edukas rakendamine konventsiooni laialdasemast ratifitseerimisest; |
| --- | --- |

105.

| 106. | julgustab komisjoni võtma liidrirolli ja edendama maailma tasandil mereruumi ökosüsteemipõhist planeerimist, et vähendada survet merekeskkonnale ning hõlbustada kestliku meremajanduse arendamist; |
| --- | --- |

106.

| 107. | nõuab tungivalt, et komisjon tõhustaks tööd ning tugevdaks koostööd ja koordineerimist koostalitlevate püügidokumentatsiooni skeemide väljatöötamise ja kalandustoodete jälgitavuse valdkonnas; |
| --- | --- |

107.

| 108. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles keelustama otsustavalt teatud kalandustoetuste vormid, mis soodustavad ülemäärast võimsust ja ülepüüki, kaotama ETR-kalapüüki soodustavad toetused, ning hoiduma selliste uute toetuste kehtestamisest, sealhulgas kiirendama WTO läbirääkimiste lõpuleviimist sellel teemal, tunnistades samal ajal, et arenguriikide ja vähimarenenud riikide asjakohane ja tõhus erikohtlemine peaks olema nende läbirääkimiste lahutamatu osa; |
| --- | --- |

108.

| 109. | väljendab heameelt seoses komisjoni lubadusega leida võimalusi merekaitsealade rajamise ja parimate tavade vahetamise rahastamiseks, millega toetataks ülemaailmset eesmärki muuta 2020. aastaks 10 % mere- ja rannikualadest merekaitsealadeks, nagu on sätestatud kestliku arengu eesmärgis nr 14.5; märgib, et merekaitsealadel on ökoloogilisi ja majanduslikke eeliseid ning need on oluline vahend kalandustegevuse haldamisel ja kudemiskohtade kaitse tagamisel; tuletab meelde bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis määratletud ökoloogiliselt ja bioloogiliselt oluliste alade tähtsust ja nende säilitamise vajadust, et toetada terveid ja toimivaid ookeane ja nende pakutavaid paljusid teenuseid; tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle edendada ja intensiivistada meetmeid merekaitsealade haldamiseks, eelkõige selliste alade sidusate ja ühendatud võrgustike arendamise kaudu; |
| --- | --- |

109.

| 110. | kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma kohustuse investeerida sotsiaalsesse kapitali, et tagada ookeanide ja rannikualade parem haldamine; soovitab eelkõige tungivalt kaasata merealase kirjaoskuse programmidesse ja merealaste huvirühmade konsultatsioonidesse naisi ja noori; |
| --- | --- |

110.

| 111. | rõhutab, et komisjon peab esildama meetmeid, et tugevdada mere- ja merendusalaseid teadusuuringuid ja innovatsiooni programmi „Horisont 2020“ ja selle jätkuprogrammi raames; |
| --- | --- |

111.

| 112. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama jõupingutusi, et viia ellu ja tagada terviklik lähenemisviis, tagamaks merekaitsealade võrgustike ökoloogiline sidusus ja ühilduvus ning nende tõhus kavandamine, haldamine ja hindamine tõhusa ruumilise hindamise protsessis, nii et nad saavutaksid merede ja rannikualade bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel oma täieliku potentsiaali; peab kahetsusväärseks, et praegu on täielikult kaitstud merekaitsealadeks määratud vähem kui 3 % maailma ookeanidest; kutsub liikmesriike üles suurendama merekaitsealade arvu kooskõlas kestliku arengu eesmärgiga nr 14, et tagada vähemalt 10 % mere- ja rannikualade kaitse; kutsub liikmesriike üles töötama välja sidusa ja ühendatud merekaitsealade võrgustiku; kutsub komisjoni ja nõukogu üles kasutama bioloogilise mitmekesisuse teadusuuringute tulemusi (seoses kriteeriumitega merekaitsealade loomiseks) läbirääkimistes looduskaitse ja bioloogilise mitmekesisuse kestliku kasutamise üle riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades; lisaks innustab liikmesriike tagama, et vahendid täiendaksid üksteist, ning arendama mereruumi planeerimist, et merekaitsealasid ja teisi tõhusaid kaitsemeetmeid tõhusamalt kombineerida; |
| --- | --- |

112.

| 113. | rõhutab, kui oluline on kaitsta bioloogilist mitmekesisust, tagades merekaitsealade, kaitsepiirkondade ja Natura 2000 merealade tõhusalt juhitud ja ökoloogiliselt sidusa võrgustiku, mis hõlmaks 2020. aastaks vähemalt 10 % kõikidest Euroopa meredest ja merealadest ning vastaks kestliku arengu eesmärgile nr 14.5; innustab võimaluse korral täitma IUCNi ja maailma parkide teemalisel kongressi suuniseid, mis puudutavad 30 % merekaitsealasid aastaks 2030; |
| --- | --- |

113.

| 114. | nõuab, et suurendataks jõupingutusi Natura 2000 võrgustiku loomiseks merekeskkonnas, määrates kindlaks ja majandades selliseid alasid, eelkõige avamerel; nõuab veel kord, et Prantsusmaa äärepoolseimates piirkondades kehtestataks bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks samaväärsel alusel spetsiifiline ja alaline kord; |
| --- | --- |

114.

| 115. | nõuab suuremaid jõupingutusi, et suurendada Euroopas merealast kirjaoskust, kasutades selleks tihedamat koostööd ja kontakte teadlaste, huvirühmade, otsustajate ja avalikkuse vahel, keskendudes õppekavades jõuliselt ookeanide ja merede tähtsusele ning teabele karjäärivõimaluste kohta meremajanduses; |
| --- | --- |

115.

| 116. | ärgitab liikmesriike parandama mere- ja rannikualade ökosüsteemide, eeskätt korallrahude ja mangroovide kaitset ja vastupanuvõimet ning sellega seoses võtma kohustuse täita rahvusvahelist korallrahude algatust; |
| --- | --- |

116.

| 117. | palub liikmesriikidel aidata vähimarenenud riikidel, eelkõige väikestel arenevatel saareriikidel rakendada paremini MARPOLi konventsiooni ning sellega kaitsta keskkonda ja inimeste elatist sadamapiirkondades; |
| --- | --- |

117.

| 118. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kasutama mitmesuguseid ühenduse fonde ja tegema investeeringuid, et luua taastuva mereenergia arendamiseks soodne keskkond ja Euroopa merede potentsiaal täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

118.

| 119. | palub, et komisjon tegutseks rahvusvahelisel tasandil tõhusamalt selle nimel, et luua sidus õigusraamistik süvamere mineraalide uurimiseks ja kaevandamiseks, lähtudes ettevaatusprintsiibist; |
| --- | --- |

119.

| 120. | palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada prioriteetsed meetmed, mis võeti vastu bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsil mere ja ranniku bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

120.

| 121. | usub, et käivitada tuleks meresõiduohutuse pakett „Erika IV“ suurte merekatastroofide edasiseks vältimiseks, ning et selles paketis tuleks arvesse võtta ökoloogilist kahju, mida tekitatakse merevetele ELi kehtivate õigusaktide tõttu; |
| --- | --- |

121.

| 122. | palub komisjonil tagada, et ELi õigusaktides tunnistataks majandusliku, materiaalse ja mittemateriaalse kahju kõrval eraldi ka ökoloogilist kahju, ning püüelda selle poole, et seda tunnistataks ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

122.

| 123. | kutsub komisjoni üles suurendama loodusvarade, bioloogilise mitmekesisuse ja ookeanide majandamise ja kaitsmise valdkonnas kooskõla oma sise- ja välispoliitika vahel; |
| --- | --- |

123.

| 124. | rõhutab, et taastuva mereenergia arendamine saartel on nende piirkondade jaoks tõeline kestliku arengu võimalus, kuid ka arvestatav võimaluste allikas ELi ja ülejäänud maailma jaoks; kutsub komisjoni üles haarama initsiatiivi ja algatama ülemaailmse saarealade strateegia, et töötada välja uus majandusmudel, mis sobiks nende eripäraga ja põhineks energiasõltumatusel ja taastuva mereenergia arendamisel; |
| --- | --- |

124.

| 125. | palub, et liikmesriigid ja komisjon kasutaksid mitmesuguseid ühenduse fonde ja toetaksid vajalikke investeeringuid saartel ja äärepoolseimates piirkondades, et hõlbustada üleminekut taastuvale mereenergiale ning aidata sellega kaasa nende alade energiasõltumatusele; |
| --- | --- |

125.

| 126. | palub komisjonil toetada koolitust ja väljaõpet uutel tegevusaladel, mis on seotud kestliku meremajandusega, ning propageerima neid eelkõige suure potentsiaaliga piirkondades, nagu merepiirkonnad, saared ja äärepoolseimad piirkonnad; |
| --- | --- |

126.

| 127. | nõuab, et võetaks kasutusele kõikehõlmav integreeritud Euroopa ookeanipoliitika, millel oleks nii sise- kui ka välismõõde ja mis hõlmaks kõiki ookeanidega seotud poliitikavaldkondi (teadusuuringud, keskkond, energia, transport, kalandus, ühtekuuluvuspoliitika, naabruspoliitika, rahvusvaheline kaubandus jne) ning mis lähtuks põhieesmärgist – kaitsta merekeskkonda ja tagada kestlik areng; |
| --- | --- |

127.

Merevedude kasvavate heitkoguste probleem

| 128. | märgib, et isegi 2014. aasta IMO kolmanda kasvuhoonegaaside uuringu andmetel kasvavad merenduse CO2 heitkogused majanduse ja energeetika edasistest arengutest sõltuvalt 2050. aastaks 50 kuni 250 % ning Euroopa Parlamendi 2015. aasta uuringus „Rahvusvahelise lennunduse ja laevanduse heitkoguste piiramise sihteesmärgid“ väidetakse, et kui IMO kliimamuutuste vastase võitluse tegevuskava veelgi edasi lükata, võivad merenduse CO2 heitkogused 2050. aastaks küündida 17 %-ni maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest; rõhutab seepärast, et laevandus üksi kasutaks ära suure osa ülejäänud kasvuhoonegaaside eelarvest, mille eesmärk on piirata temperatuuri tõusu tunduvalt alla 2 oC; |
| --- | --- |

128.

| 129. | rõhutab, et on vaja kiireloomulisi ülemaailmseid meetmeid, et leevendada kahjulikku mõju, mida süsinikdioksiidi kasvav sisaldus atmosfääris avaldab ökosüsteemidele ja tervisele, eriti arvestades Pariisi kokkulepet, mis võeti vastu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel; juhib tähelepanu sellele, et negatiivse mõju hulka kuulub ka ookeanide temperatuuri tõus, ranniku ja ookeanide hapestumine, meretaseme tõus, muutused ookeani tsirkuleerimises ja rannikuala erosioon, samuti äärmuslikud ilmastikunähtused, polaarjää kahanemine, muutused soolsuses, toitainete kättesaadavuses ja hapnikusisalduse vähenemine, ning need võivad olla kumulatiivsed; rõhutab, et hästitoimivad ökosüsteemid aitavad suurendada ookeani vastupanuvõimet; kordab, et on kiiresti vaja tegeleda nende mõjudega, mis kahjustavad ookeani ülitähtsat rolli kliima reguleerijana, CO2 sidujana, bioloogilise mitmekesisuse allikana ning peamise toitainete, elatise, energia ja ökosüsteemi teenuste pakkujana; |
| --- | --- |

129.

| 130. | rõhutab, et Pariisi kokkuleppe kohaselt peavad kõik majandussektorid aitama CO2 heitkoguseid vähendada; nõuab tungivalt, et Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) võtaks 2018. aastaks vastu selged heitkoguste eesmärgid ja lähiperioodiks viivitamatud vähendamise meetmed, et vähendada ülemaailmselt rahvusvahelisest meretranspordist pärit CO2 heitkoguseid vastavalt Pariisi kokkuleppes sätestatud eesmärkidele; märgib lisaks, et IMO raames toimiva võrreldava süsteemi puudumisel võetakse liidu sadamates ning külastatavatesse liidu sadamatesse suunduvatel ja sealt lahkuvatel reisidel tekkivaid süsinikdioksiidi heitkoguseid arvesse ELi heitkogustega kauplemise süsteemis või võrreldavas usaldusväärses hinnamehhanismis, mis hakkab toimima võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2023. aastal; |
| --- | --- |

130.

| 131. | kordab, et tuleks edendada veeldatud biomaagaasi kasutamist kui laevandussektori CO2-heite vähendamise vahendit, ning biogaasi tuleks transpordisektoris kasutada peamiselt laevanduses, kus veeldatud biomaagaas on kaasaegne taastuvkütus; on seisukohal, et direktiivis 2014/94/EL märgitud infrastruktuuri arendamist tuleks kohandada veeldatud biomaagaasi kasutamisega merendussektoris, kus on praegu vähe muid taastuvkütuse võimalusi; |
| --- | --- |

131.

| 132. | rõhutab, et maagaasil, eriti veeldatud maagaasil võib olla oluline roll üleminekul transpordisektori dekarboniseerimisele, eriti laevanduse osas, kuna see aitab vähendada CO2-heidet ja õhusaastet; |
| --- | --- |

132.

| 133. | palub komisjoni ja liikmesriike heitkoguste vähendamise eesmärgil hinnata ja propageerida IMO tasandil kiirusepiirangute kohaldamist laevadele, võttes arvesse energiatõhususe indeksit (EEDI) ja laevade energiatõhususe juhtimiskava (SEEMP) ning asjaolu, et teede- ja raudteesektoris on kiirusepiirangud tavalised; rõhutab, et laevade madalamast kiirusest saadav sisemine ja väline majanduskasu on suurem, kui sellest tulenevad kulud; märgib, et laevade kiiruse vähendamist on suhteliselt lihtne kontrollida ja jõustada, ning sidusrühmadele toob see kaasa vaid vähese halduskoormuse; |
| --- | --- |

133.

| 134. | rõhutab, et kaldaäärsel energial on laevanduse keskkonnahoidlikumaks muutmisel oluline roll, kuna see võimaldab sadamakai ääres seisvatel laevadel mootorid välja lülitada ja lülituda elektrivõrku, et varustada end lasti pealevõtmiseks või mahalaadimiseks või reisijate majutamiseks elektriga; palub, et komisjon ja liikmesriigid julgustaksid kõiki Euroopa sadamaid külastavaid laevu rohkem kasutama kaldaäärset energiat ja toetaksid selle kasutamist, et kaotada laevamootorite heited sadamavetes, vähendada saastet ja kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning müra, vibratsiooni ja mootorite kulumist; |
| --- | --- |

134.

| 135. | nõuab, et kehtestataks ülemaailmne turupõhine mehhanism, näiteks Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni heitkoguste hinnakujundusmehhanism, mis tegeleks rahvusvahelise meretranspordi heitkogustega, pöörates erilist tähelepanu meretranspordist täielikult sõltuvatele piirkondadele, eelkõige äärepoolseimatele ning saarepiirkondadele ja -riikidele; |
| --- | --- |

135.

| 136. | arvestades, et teaduslikud teadmised laevanduse CO2 ja muude saasteainete heitkoguste mõjust maailma kliimale kiiresti kasvavad, taotleb, et valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (IPCC) hindaks koos Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga merevedude mõju samamoodi, nagu IPCC eriaruandes „Lennundus ja maailma atmosfäär“ hinnati lennundussektori mõju; |
| --- | --- |

136.

| 137. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema aktiivselt tööd, et kiiresti kinnitada kauaräägitud IMO tööplaan Arktikas sõitvatelt laevadelt pärineva tahma heitkoguste vähendamiseks, et aeglustada temperatuuri kiiret tõusu polaaraladel; |
| --- | --- |

137.

| 138. | palub, et komisjon esitaks hiljemalt 2020. aastaks ettepaneku, mis käsitleb kaldaäärse energia kasutamist ja paigaldamist ELi sadamates seisvate laevade poolt, et vähendada sadamapiirkondades heitkoguseid; |
| --- | --- |

138.

| 139. | rõhutab, et on vaja vaadata läbi sadama vastuvõtuseadmete direktiiv (2000/59/EÜ) ning kutsub liikmesriike ja komisjoni üles partnerluses Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni, kolmandate riikide ja tööstusega võtma vastu merendussektori CO2-heite vähendamise strateegia, milles võetakse arvesse Pariisi kokkuleppe eesmärke ja vajadust luua rahvusvaheline kasvuhoonegaaside seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem; |
| --- | --- |

139.

| 140. | nõuab tungivalt, et komisjon edendaks vajalikke maksustamistigimusi, et motiveerida ELi sadamates seisvaid laevu tarbima kaldalt tulevat elektrienergiat ja kasutama merendussektoris taastuvenergial põhinevaid tehnoloogiaid, nt purjeid, patareisid ja kütuseelemente, eriti lähimerevedudes; |
| --- | --- |

140.

| 141. | kutsub asjaomaseid asutusi üles looma kogu ELis vääveloksiidide ja lämmastikoksiidide heitkoguste osas võrdsed tingimused, alandades vastavaid piirmäärasid madalaimale olemasolevale tasemele; |
| --- | --- |

141.

| 142. | palub, et komisjon uuriks, kuidas märkimisväärselt vähendada olemasoleva laevastiku lämmastikoksiidide heitkoguseid ja esildaks vastavad meetmed, sealhulgas koostaks mõjuhinnangu võimaliku lämmastikoksiidi maksu- ja fondisüsteemi kehtestamise kohta, et heitkoguseid kiiresti ja tõhusalt oluliselt vähendada; |
| --- | --- |

142.

| 143. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles esildama õiguslikke ja tehnilisi meetmeid, et veelgi vähendada tahkete osakeste ja musta süsiniku heitkoguseid; |
| --- | --- |

143.

| 144. | rõhutab äärepoolseimate piirkondade tähtsust merenduses, eelkõige võttes arvesse nende asukohta Atlandi ja India ookeanis, sest need piirkonnad täidavad laboratooriumi ülesannet, kuna võimaldavad uurida kliimamuutuste mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja mereökosüsteemidele ning selle vastu võidelda, ning pakuvad suuri võimalusi taastuvate energiaallikate ja sinise biotehnoloogia arendamiseks; rõhutab, et äärepoolseimate piirkondade uurimis- ja arenduskeskuste rajamiseks on vaja käivitada uuenduslikke programme ja tagada piisav rahastamine; nõuab, et sellel eesmärgil loodaks äärepoolseimate piirkondade merendusklaster; |
| --- | --- |

144.

Rahvusvaheliste ookeaniuuringute ja vastava andmestiku täiustamine

| 145. | rõhutab, kui oluline on töötada avaliku ja erasektori jaoks välja innovaatilised teenused, nt teadmuskeskused ja -võrgustikud, et saada häid teadmisi merevete keskkonnaseisundist, edendada teadusandmete, parimate tavade ja oskusteabe jagamist ning rakendada täielikult algatus „Merealased teadmised 2020“ (SWD(2014)0149); väljendab seejuures heameelt asjaolu üle, et Copernicuse merekeskkonnaseire teenistus ning valitsustevaheline Maa Jälgimise Grupp (Group on Earth Observations – GEO) on nüüd täielikult toimivad; nõuab tungivalt, et komisjon looks viivitamata Copernicuse programmile tugineva kasvuhoonegaaside, sealhulgas CO2 heitkoguste seire võime, mis annaks võitluses kliimamuutuste vastu olulist lisaväärtust; |
| --- | --- |

145.

| 146. | ootab huviga komisjoni ettepanekuid eesmärgiga koordineerida ELi teadusuuringuid ja seiretegevust rahvusvaheliste partneritega ning leida viise, kuidas parandada teadusuuringute kvaliteeti, laiendades selleks muu hulgas olemasolevaid ELi uurimis- ja seirevahendeid ja -tegevusi, sealhulgas Euroopa merevaatlus- ja andmevõrku (EMODnet), et luua jagatud andmebaas, Maa seire Euroopa programmi (Copernicuse programm), maailmamere jälgimise Euroopa süsteemi (EuroGOOS) ja ühise kavandamise algatust „Terved ja tulutoovad mered ja ookeanid“ (JPI Oceans), mis kõik teenivad eesmärki luua rahvusvaheline mere- ja merendusandmete võrk; |
| --- | --- |

146.

| 147. | nõuab Euroopa tasandil innovatiivsete, tõendatud ja selektiivsete püügitehnikate täielikku lubamist ja integreerimist liidu õigusaktidesse, et neid jälgida tihedas koostöös teadusasutustega ja ilma riikliku protektsionismita; |
| --- | --- |

147.

| 148. | nõuab suuremaid investeeringuid teadusuuringutesse, et saavutada parem arusaam meie ookeanidest; märgib, et 95 % sellest valdkonnast on siiani uurimata; |
| --- | --- |

148.

| 149. | rõhutab, kui tähtis on mereteaduse ja -tehnoloogia alaste teadusuuringute ja andmete jagamine kolmandate riikide teadusringkondadega; rõhutab, et mereteadusesse tehtavate täiendavate investeeringute edendamine muudes kolmandates riikides ja selliste rahvusvaheliste võrgustike loomine, kus saab jagada teavet ja tulemusi, on jätkusuutlikuma kalapüügi arendamise, merede parema majandamise ja ookeanidega seotud ühiste probleemide lahendamise seisukohalt väga tähtis; |
| --- | --- |

149.

| 150. | märgib murega, et väikesaared on ranniku erosiooni suhtes väga tundlikud, kuna merevee taseme tõus, veeringlus ja kliimamuutustest tulenevad mereökosüsteemide suundumused võivad nende rannikukeskkonda tugevasti mõjutada; rõhutab, et Euroopa suurtes andmekeskustes ei ole andmekogumeid settemassi tasakaalu kohta, mida oleks vaja, et mõista rannikumuutusi ja erosiooni väikesaarte mõõtkavas; rõhutab seega tungivat vajadust töötada välja ja kasutada innovaatilisi tipptasemel tehnoloogiaid, et koguda, hinnata ja jälgida andmeid ELi väikesaarte ranniku erosiooni, ranniku ja mere seisundi ning keskkonnanäitajate kohta; palub, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid selliseid projekte; |
| --- | --- |

150.

| 151. | rõhutab, kui tähtis on aidata kaasa teadmiste kasvule merepõhja, mereliikide ja elupaikade kohta ning koguda ookeanide kohta geoloogilisi, batümeetrilisi, seismilisi, vulkaanilisi, keemilisi, hüdroloogilisi, atmosfäärilisi ja meteoroloogilisi andmeid, eriti selleks, et arendada taastuvat mereenergiat ja luua kaitstud merealasid; julgustab sellega seoses viima läbi ookeanide teaduslikke vaatlusi ja uurimisi, pidades silmas keskkonda ja mereökosüsteeme ning kestliku arengu eesmärki; |
| --- | --- |

151.

| 152. | märgib, et täpsete andmete tagamine kalandussektoris on otsustava tähtsusega, kuna see on ookeanide hea majandamise hädavajalik eeldus; rõhutab, et selle eesmärgi saavutamiseks tuleb eraldada asjakohaseid ja realistlikke rahalisi vahendeid; peab vajalikuks parandada koostööd ja kooskõlastamist rahvusvaheliste partneritega EMODnet näite alusel ja kooskõlas G7 Tsukuba kommünikeega; |
| --- | --- |

152.

| 153. | ärgitab eraldama rohkem vahendeid selleks, et suurendada teadmisi meredest ja ookeanidest, pöörates erilist tähelepanu mere teaduslikule uurimisele, uute andmete ja teadmiste kogumisele ning andmete jagamise platvormidele, samuti edendades poliitikakujundamist ja otsuste tegemist parimate kättesaadavate teadusandmete põhjal; kordab, kui tähtis on piisavate teadusandmete puudumise korral ettevaatuspõhimõte; |
| --- | --- |

153.

| 154. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama teaduslikke teadmisi, andmete vahetust ja tehnosiiret, et aidata kaasa ookeanide kaitsmisele ja kestlikule kasutamisele; nõuab, et maailmatasandil järgitaks ja tõhustataks algatusi, koostööd ja investeeringuid, et edendada merealaseid teadusuuringuid ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

154.

| 155. | rõhutab, et ookeanide majandamine peaks tuginema parimatele kättesaadavatele teadmistele ja nõuab seepärast teadusuuringute ja innovatsiooni hoogustamist ookeanide ja nende ressursside majandamise eesmärgil, et tagada mereökosüsteemide kaitsmine ja taastamine, sealhulgas ookeanide ressursside kestlik kasutamine; |
| --- | --- |

155.

| 156. | rõhutab, et on vaja jätkata teadusuuringuid katastroofiliste naftareostuste ohu ja sagenenud reostuste kumulatiivse mõju kohta ookeanikeskkonnale, tagamaks, et otsused alustada avamerel toimuvaid uuringuid ja tootmist põhineksid täpsetel ja uusimatel teaduslikel andmetel; |
| --- | --- |

156.

| 157. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama teadusuuringuid ning julgustama valdkonnaülest lähenemisviisi ja partnerlusi ettevõtjate ja avaliku sektori vahel, et süvendada teaduslikke teadmisi ookeanide kohta; |
| --- | --- |

157.

| 158. | rõhutab, et on vaja eraldada rohkem vahendeid mere teaduslikeks uuringuteks, näiteks interdistsiplinaarseteks teadusuuringuteks ning ookeanide ja rannikualade püsivaks seireks, samuti andmete ja teadmiste kogumiseks ja jagamiseks, sealhulgas traditsioonilises vormis, et suurendada teadmisi ookeanidest, paremini mõista ookeanide seisundi ja tootlikkuse ning kliima vastasmõju, tugevdada äärmuslike ilmastikunähtuste koordineeritud varajase hoiatamise süsteeme, edendada parimatel kättesaadavatel teadusandmetel põhinevat otsuste tegemist, ergutada teaduslikku ja tehnoloogilist innovatsiooni ning edendada merede bioloogilise mitmekesisuse panust arenguriikide, eeskätt väikeste arenevate saareriikide ja vähimarenenud riikide arengusse; |
| --- | --- |

158.

| 159. | palub, et komisjon algataks Euroopa tasandil vulkaaniliste saarte, nende sidemete ookeanidega ja ookeanivulkaanide tegevuse uurimise, vaatlemise ning nende kohta andmete kogumise ja vahetamise ning edendaks seda ka rahvusvahelisel tasandil; rõhutab, et äärepoolseimatel piirkondadel võiks olla selles valdkonnas juhtiv roll; |
| --- | --- |

159.

| 160. | juhib tähelepanu asjaolule, et taastuval mere- ja ookeanienergial on suur potentsiaal aidata täita kliima- ja energiaeesmärke ning mitmekesistada energiaallikaid; rõhutab, et on vaja edasisi teadusuuringuid lainete, hoovuste ja soolsuse kohta, samuti tuleb välja töötada kohased keskkonnasäästlikkuse kriteeriumid; |
| --- | --- |

160.

| 161. | tuletab meelde, et meremajanduse kasvu strateegia üks eesmärk on parandada okeanograafilisi teadmisi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema ettepanekuid mere- ja merendusuuringutealaste teadus- ja uurimispartnerluste arendamiseks rahvusvaheliste osalejatega ning edendama juba olemasolevaid partnerlusi, nagu BlueMed; |
| --- | --- |

161.

| 162. | tunneb heameelt ELi toetuse üle mere- ja merendusuuringute ja innovatsiooni programmide kaudu, mida rahastatakse raamprogrammist; palub, et komisjon jätkaks seda toetust; |
| --- | --- |

162.

| 163. | nõuab piisavat rahastamist, et toetada mere- ja merendusalaseid teadusuuringuid ja innovatsiooni, eelkõige valdkondadeüleseid sihtotstarbelisi missioone ookeanide uurimiseks ja innovatsiooniks; |
| --- | --- |

163.

| 164. | toetab 2013. aasta Galway avalduse rakendamise jätkamist ning julgustab looma samasugust koostööd kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

164.

| 165. | rõhutab, et on väga tähtis edendada vastavalt 2013. aasta Galway avaldusele koos kolmandate riikidega investeeringuid mereteadusesse, samuti investeerida ühistesse uurimisprojektidesse arenguriikidega ning luua rahvusvahelisi võrgustikke, mille kaudu jagada tulemusi ja teavet, sest see aitab kalandust ja mereökosüsteemide majandamist parandada ja kestlikumaks muuta ning lahendada ühiseid probleeme seoses ookeanidega; |
| --- | --- |

165.

| 166. | kordab, kui oluline on teha koostööd rahvusvaheliste partneritega, et tõhustada Vahemere, Musta mere ja Atlandi ookeani kaardistamist, vaatlust ja teadusuuringuid kooskõlas BlueMed algatuse ning Belémi ja Galway avaldustega ning koos ülemaailmsete või piirkondlike liitudega nagu Belmonti foorum; |
| --- | --- |

166.

| 167. | tunneb heameelt komisjoni võetud kohustuse üle esitada 2018. aastaks ettepanek viia EMODnet kooskõlla teiste rahvusvaheliste merendusalaste andmete kogumisalgatustega; tuletab meelde, kui oluline on selles kontekstis liidu lubadus täita ÜRO kestliku arengu eesmärgid, eriti eesmärgid nr 14.A ja nr 14.A.1, samuti pühendumus G7 teadus- ja tehnoloogiaministrite Tsukuba kommünikeele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tuletama rahvusvahelistele partneritele meelde kohustust edendada ligipääsetavat, koostalitlusvõimelist ja avatud teadust; palub, et komisjon esitaks parlamendile korrapäraselt aruandeid edusammude kohta, mida on tehtud tõeliselt ülemaailmsete ookeanide vaatluse platvormide suunas; |
| --- | --- |

167.

| 168. | nõuab kooskõlas ÜRO deklaratsiooniga „Meie ookean, meie tulevik: kutse tegudele“, et viidaks läbi ookeanide seisundi põhjalik hindamine, tuginedes nii teadusele kui ka traditsiooniliste teadmiste süsteemidele; |
| --- | --- |

168.

| 169. | rõhutab, et Tsukuba kommünikee kohaselt on vaja liikuda selles suunas, et ookeanide vaatluse süsteemid oleksid eesmärgipärased ning mereandmed ja suurte andmekoguste käitlemine (sh sinine pilv) oleksid kättesaadavad; |
| --- | --- |

169.

| 170. | ärgitab eraldama rohkem vahendeid selleks, et suurendada teadmisi meredest ja ookeanidest, pöörates erilist tähelepanu mere teaduslikule uurimisele, uute andmete ja teadmiste kogumisele ning andmete jagamise platvormidele, samuti edendades poliitikakujundamist ja otsuste tegemist parimate kättesaadavate teadusandmete põhjal; kordab, kui tähtis on piisavate teadusandmete puudumise korral ettevaatuspõhimõte; |
| --- | --- |

170.

| 171. | kutsub liikmesriike, piirkondlikke ja kohalikke asutusi ning eraõiguslikke asutusi üles keskenduma peamiselt innovatsiooniprojektidele, sinistele biotehnoloogiatele ja puhta energia kasutamisele keskkonnasõbraliku taristu ja meretranspordi edendamiseks ja kohandamiseks, ning mereökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsele Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI), programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu (CEF) kaudu; palub lisaks liikmesriikidel pöörata rohkem tähelepanu alternatiivsetetele ja ebatraditsioonilistele laevakütustele, nt veeldatud maagaasile, ning saari ühendavate veeldatud maagaasi siniste koridoride projektile, et edendada ja kohandada üleminekutehnoloogiatena taristuid, nt veeldatud maagaasi terminale, ning kasutada selleks eespool nimetatud olemasolevaid rahastamisvahendeid; palub komisjonil arendada ookeani valdkonna tähtsamate osalejatega ookeanide alaseid partnerlussuhteid, et edendada koostööd, poliitika sidusust ja kooskõlastamist ühist huvi pakkuvates ja ookeanide majandamise seisukohalt kesksetes küsimustes, nagu meremajanduse kasv ja parimate tavade vahetamine; |
| --- | --- |

171.

| 172. | märgib, et merendussektori automatiseerimiseks ja digiteerimiseks on vaja paremaid digitaalseid oskusi ja kvalifikatsioone, ning toonitab, et see annab võimaluse meelitada ligi noori; kutsub komisjoni üles esitama selles valdkonnas algatusi ning töötama välja ühised algatused kvalifikatsioonide tunnustamiseks ja erinevate mere- ja merendustegevuste edendamiseks; |
| --- | --- |

172.

| 173. | peab kahetsusväärseks, et ühisteatises rahvusvahelise ookeanide majandamise kohta ei viidata kordagi ranniku- ega mereturismile, kuigi sellel on arvestatav mõju ranniku-, saare- ja äärepoolseimatele piirkondadele, ning kohalikule turismisektorile, mis hõlmab eelkõige VKEsid; nõuab, et rahvusvahelise ookeanide foorumi raames tuleb rakendada Euroopa turismistrateegiat ning kaasata piirkonnad ja rannikualade kohalikud omavalitsused üleeuroopalisse dialoogi parimate tavade vahetamiseks ranniku- ja mereturismi aruka juhtimise üle; nõuab tungivalt, et komisjoni strateegias plastmaterjalide ja muude merejäätmete kohta ei tohiks tähelepanuta jätta rannikualasid, sest mis tahes häired merekeskkonnas mõjutavad äärmiselt negatiivselt nende alade külgetõmbavust turismi jaoks, samuti avaldab see vältimatut majanduslikku ja kliimamõju kõigile tegevustele äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

173.

| 174. | nõuab suuremaid jõupingutusi, et edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni, mis võimaldaks parandada ookeanide juhtimist viisil, mis tagab mereökosüsteemide säilimise ja taastamise, sealhulgas nende ressursside kestlikkuse ning paremad merealased teadmised nii Euroopas kui ka kogu maailmas teadlaste, sidusrühmade, otsustajate ja üldsuse vahelise tihedama koostöö ja teabevahetuse kaudu, eesmärgiga parandada ookeanide alast haridust ja karjäärivõimalusi sinise majanduse valdkonnas; nõuab teaduse ja traditsiooniliste teadmiste süsteemide põhjal ookeani seisundi põhjalikku hindamist kooskõlas ÜRO dokumendiga „Meie ookean, meie tulevik: kutse tegudele“; |
| --- | --- |

174.

| 175. | rõhutab, kui oluline on kaasata rannikualade ja äärepoolseimate piirkondade kohalikud omavalitsused protsessi, mille eesmärk on tuua rahvusvaheline ookeanide majandamine ELi kodanikele lähemale; |
| --- | --- |

175.

o

o o

| 176. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

176.

---

(1)  ELT C 209, 30.6.2017, lk 60.

(2)  Vt vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0069, P8_TA(2017)0070, P8_TA(2017)0071 ja P8_TA(2017)0072.

(3)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

(4)  EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10.

(5)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1.

(6)  EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34.

(7)  ELT L 266, 26.9.2006, lk 1.

(8)  ELT L 197, 24.7.2012, lk 38.

(9)  ELT L 321, 5.12.2011, lk 1.

(10)  ELT L 251, 16.9.2016, lk 77.

(11)  ELT L 257, 28.8.2014, lk 135.

(12)  ELT L 123, 19.5.2015, lk 55.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0035.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0093.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0478.

(16)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 70.

(17)  ELT C 75, 26.2.2016, lk 24.

(18)  „Plastic waste inputs from land into the ocean“, Jenna R. Jambeck, Roland Geyer, Chris Wilcox, Theodore R. Siegler, Miriam Perryman, Anthony Andrady, Ramani Narayan, Kara Lavender Law, Science, vol 347, nr 6223, 13. veebruar 2015, lk 768–771.

(19)  Plastist mereprügi ja mikroosakesed, UNEP: https://wedocs.unep.org/rest/bitstreams/11700/retrieve

(20)  Euroopa Keskkonnaamet, „The impact of international shipping on European air quality and climate forcing“ („Rahvusvahelise laevanduse mõju Euroopa õhukvaliteedile ja kliimamuutustele“), 2013.

(21)  R. Winkel, U. Weddige, D. Johnson, V. Hoen ja S. Papaefthimiou, (2015), „Shore Side Electricity in Europe: Potential and environmental benefits“ („Kaldaäärne elektritoide Euroopas: potentsiaal ja keskkonnakasu“), Energy Policy, DOI: http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0301421515300240

(22)  ELT C 265, 11.8.2017, lk 65.

---

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/34

---

P8_TA(2018)0005

Naised, sooline võrdõiguslikkus ja kliimaõiglus

Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2018. aasta resolutsioon naiste, soolise võrdõiguslikkuse ja kliimaõigluse kohta (2017/2086(INI))

(2018/C 458/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 10. detsembril 1948 vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni ning ÜRO inimõiguste konventsioone ja nende fakultatiivprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembril 1948 vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni ning ÜRO inimõiguste konventsioone ja nende fakultatiivprotokolle,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1979. aasta ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW),

| — | võttes arvesse neljanda maailmakonverentsi 1995. aasta Pekingi deklaratsiooni ja Pekingi tegevusprogrammi, eelkõige selle määrava tähtsusega valdkonda „K“ (naised ja keskkond), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse neljanda maailmakonverentsi 1995. aasta Pekingi deklaratsiooni ja Pekingi tegevusprogrammi, eelkõige selle määrava tähtsusega valdkonda „K“ (naised ja keskkond),

| — | võttes arvesse kliimamuutustega kohanemise demograafilist uuringut (DECA), mille on koostanud ÜRO Rahvastikufond (UNFPA) ja milles on rahvastikuandmed ühendatud kliimaohtude geograafiaga ning mida saab kasutada katastroofiohtude vähendamise poliitikavahendina, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kliimamuutustega kohanemise demograafilist uuringut (DECA), mille on koostanud ÜRO Rahvastikufond (UNFPA) ja milles on rahvastikuandmed ühendatud kliimaohtude geograafiaga ning mida saab kasutada katastroofiohtude vähendamise poliitikavahendina,

| — | võttes arvesse ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni (UNCCD), mis jõustus 1996. aasta detsembris, eelkõige selle üldsätete artiklit 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni (UNCCD), mis jõustus 1996. aasta detsembris, eelkõige selle üldsätete artiklit 5,

| — | võttes arvesse 26. novembrist kuni 8. detsembrini 2012 Kataris Dohas toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 18. istungjärku (COP 18) (otsus 23/CP.18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. novembrist kuni 8. detsembrini 2012 Kataris Dohas toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 18. istungjärku (COP 18) (otsus 23/CP.18),

| — | võttes arvesse 1.–12. detsembrini 2014 Peruus Limas toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 20. istungjärku (COP 20), eelkõige Lima soolise võrdõiguslikkuse küsimuste tööprogrammi (otsus 18/CP.20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1.–12. detsembrini 2014 Peruus Limas toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 20. istungjärku (COP 20), eelkõige Lima soolise võrdõiguslikkuse küsimuste tööprogrammi (otsus 18/CP.20),

| — | võttes arvesse 30. novembrist kuni 11. detsembrini 2015 Prantsusmaal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP 21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. novembrist kuni 11. detsembrini 2015 Prantsusmaal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP 21),

| — | võttes arvesse Pariisi kokkuleppe artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkuleppe artiklit 8,

| — | võttes arvesse 7.–18. novembrini 2016 Marokos Marrakechis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 22. istungjärku (COP 22) ja selle otsust soolise võrdõiguslikkuse ja kliimamuutuste kohta, millega pikendatakse 2014. aasta Lima soolise võrdõiguslikkuse küsimuste tööprogrammi (otsus 21/CP.22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7.–18. novembrini 2016 Marokos Marrakechis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 22. istungjärku (COP 22) ja selle otsust soolise võrdõiguslikkuse ja kliimamuutuste kohta, millega pikendatakse 2014. aasta Lima soolise võrdõiguslikkuse küsimuste tööprogrammi (otsus 21/CP.22),

| — | võttes arvesse 2015. aasta septembris vastu võetud ja 1. jaanuaril 2016 jõustunud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, eelkõige selle kestliku arengu eesmärke 1, 4, 5 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta septembris vastu võetud ja 1. jaanuaril 2016 jõustunud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, eelkõige selle kestliku arengu eesmärke 1, 4, 5 ja 13,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 22. juuni 2017. aasta resolutsiooni 35/20 inimõiguste ja kliimamuutuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 22. juuni 2017. aasta resolutsiooni 35/20 inimõiguste ja kliimamuutuste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ja artikli 3 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ja artikli 3 lõiget 5,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 8,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2012. aasta järeldusi „Sooline võrdõiguslikkus ja keskkond: parem otsuste tegemine, kvalifikatsioon ja konkurentsivõime ELis kliimamuutuste leevendamise poliitika valdkonnas“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2012. aasta järeldusi „Sooline võrdõiguslikkus ja keskkond: parem otsuste tegemine, kvalifikatsioon ja konkurentsivõime ELis kliimamuutuste leevendamise poliitika valdkonnas“,

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 26. oktoobril 2015 vastu võetud ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava aastateks 2016–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 26. oktoobril 2015 vastu võetud ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava aastateks 2016–2020,

| — | võttes arvesse oma 26. novembri 2014. aasta resolutsiooni 1.–12. detsembril 2014 Peruus Limas toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 20) kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. novembri 2014. aasta resolutsiooni 1.–12. detsembril 2014 Peruus Limas toimuva ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP 20) kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 14. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni eesmärgi kohta sõlmida Pariisis uus rahvusvaheline kliimakokkulepe (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni eesmärgi kohta sõlmida Pariisis uus rahvusvaheline kliimakokkulepe (2),

| — | võttes arvesse parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni naiste ja kliimamuutuse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi 20. aprilli 2012. aasta resolutsiooni naiste ja kliimamuutuse kohta (3),

| — | võttes arvesse dokumenti „Position Paper on the 2015 New Climate Agreement“ (2015. aasta uut kliimakokkulepet käsitlevad seisukohad), mille organisatsioon Women and Gender Constituency avaldas 1. juunil 2015 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Position Paper on the 2015 New Climate Agreement“ (2015. aasta uut kliimakokkulepet käsitlevad seisukohad), mille organisatsioon Women and Gender Constituency avaldas 1. juunil 2015 (4),

| — | võttes arvesse keskkonna ja kliimamuutuste ning soolise võrdõiguslikkuse aruannet (5), mille Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) avaldas 26. jaanuaril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna ja kliimamuutuste ning soolise võrdõiguslikkuse aruannet (5), mille Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (EIGE) avaldas 26. jaanuaril 2017,

| — | võttes arvesse inimõigusi ja kliimameetmeid käsitlevat Genfi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõigusi ja kliimameetmeid käsitlevat Genfi kokkulepet,

| — | võttes arvesse oma kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A8-0403/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning väliskomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi (A8-0403/2017),

| A. | arvestades, et kliimamuutused leiavad aset kogu maailmas, kuid avaldavad suuremat hävitavat mõju globaalse soojenemise eest kõige vähem vastutavatele riikidele ja kogukondadele; arvestades, et kliimamuutused avaldavad suuremat mõju inimrühmadele, kelle elatusvahendid sõltuvad kõige enam loodusvaradest ja/või kellel on kõige väiksemad võimalused vastu seista sellistele looduslikele ohtudele nagu põuad, maalihked, üleujutused ja orkaanid; arvestades, et nende jaoks, kellel on kohanemiseks vähem raha, on kliimamuutuste tagajärjed kõige rängemad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kliimamuutused leiavad aset kogu maailmas, kuid avaldavad suuremat hävitavat mõju globaalse soojenemise eest kõige vähem vastutavatele riikidele ja kogukondadele; arvestades, et kliimamuutused avaldavad suuremat mõju inimrühmadele, kelle elatusvahendid sõltuvad kõige enam loodusvaradest ja/või kellel on kõige väiksemad võimalused vastu seista sellistele looduslikele ohtudele nagu põuad, maalihked, üleujutused ja orkaanid; arvestades, et nende jaoks, kellel on kohanemiseks vähem raha, on kliimamuutuste tagajärjed kõige rängemad;

| B. | arvestades, et kliimamuutused avaldavad naistele ja meestele erinevat mõju; arvestades, et naised on kaitsetumad ning neil suurem risk ja koormus eri põhjustel, näiteks on neil ressursse, haridust, tööd ja maaomandiõigust meestest raskem saada, samuti sotsiaalsete ja kultuuriliste normide ja nende mitmesuguste läbipõimunud kogemuste tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kliimamuutused avaldavad naistele ja meestele erinevat mõju; arvestades, et naised on kaitsetumad ning neil suurem risk ja koormus eri põhjustel, näiteks on neil ressursse, haridust, tööd ja maaomandiõigust meestest raskem saada, samuti sotsiaalsete ja kultuuriliste normide ja nende mitmesuguste läbipõimunud kogemuste tõttu;

| C. | arvestades, et naised on kliimamuutuste vastu eriti kaitsetud ja neile langeb nende ühiskondliku rolli tõttu kliimamuutuste tagajärgedest ebaproportsionaalselt suur koormus, sest nad peavad perele hankima vett, toitu ja küttematerjali ning pereliikmete eest hoolitsema; arvestades, et naiste arvele langeb kogu maailmas rohkem kui 70 % veega seotud töödest ja veemajandusest; arvestades, et piirkondades, kus kliimamuutuste mõju on kõige suurem, töötab 70 % kõigist naistest põllumajandussektoris, kuid kliimapoliitika kujundamises osalevad nad harva; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naised on kliimamuutuste vastu eriti kaitsetud ja neile langeb nende ühiskondliku rolli tõttu kliimamuutuste tagajärgedest ebaproportsionaalselt suur koormus, sest nad peavad perele hankima vett, toitu ja küttematerjali ning pereliikmete eest hoolitsema; arvestades, et naiste arvele langeb kogu maailmas rohkem kui 70 % veega seotud töödest ja veemajandusest; arvestades, et piirkondades, kus kliimamuutuste mõju on kõige suurem, töötab 70 % kõigist naistest põllumajandussektoris, kuid kliimapoliitika kujundamises osalevad nad harva;

| D. | arvestades, et ÜRO hinnangul on 15-aastaste ja vanemate hulgas endiselt 781 miljonit kirjaoskamatut, kellest peaaegu kaks kolmandikku on naised (6), ning naiste sõltumatuse tagamiseks, eelkõige õnnetuste korral, tuleb neile sobivate teabekanalite kaudu teavet ja haridust anda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO hinnangul on 15-aastaste ja vanemate hulgas endiselt 781 miljonit kirjaoskamatut, kellest peaaegu kaks kolmandikku on naised (6), ning naiste sõltumatuse tagamiseks, eelkõige õnnetuste korral, tuleb neile sobivate teabekanalite kaudu teavet ja haridust anda;

| E. | arvestades, et Aafrika põllumajandussektoris toodavad naised üle 90 % ja samal ajal kuulub neile põllumaast ainult umbes 1 %; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Aafrika põllumajandussektoris toodavad naised üle 90 % ja samal ajal kuulub neile põllumaast ainult umbes 1 %;

| F. | arvestades, et loodusõnnetused mõjutavad haridust, tervishoidu, struktuurset vaesust ja elanikkonna ümberasumist väga palju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et loodusõnnetused mõjutavad haridust, tervishoidu, struktuurset vaesust ja elanikkonna ümberasumist väga palju;

| G. | arvestades, et ÜRO hinnangul moodustavad 1,3 miljardist kogu maailmas vaesuses elavast inimesest 70 % naised; arvestades, et vaesed elavad sagedamini äärealadel, mis on üleujutuste, merepinna tõusu ja tormi vastu kaitsetud; arvestades, et naistel ja lastel on tõenäosus loodusõnnetustes surma saada 14 korda suurem kui meestel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO hinnangul moodustavad 1,3 miljardist kogu maailmas vaesuses elavast inimesest 70 % naised; arvestades, et vaesed elavad sagedamini äärealadel, mis on üleujutuste, merepinna tõusu ja tormi vastu kaitsetud; arvestades, et naistel ja lastel on tõenäosus loodusõnnetustes surma saada 14 korda suurem kui meestel;

| H. | arvestades, et kliimamuutuste mõjud süvendavad soolist ebavõrdsust, mis on seotud diskrimineerimise, terviseohtude, elatusvahendite kaotamise, ümberasumise, rände, vaesuse, inimkaubanduse, vägivalla, seksuaalse ärakasutamise ja toiduga kindlustamatusega ning võimalusega kasutada taristut ja hädavajalikke teenuseid; arvestades, et tarvis on sootundlikku käsitlust, milles analüüsitaks kliimamõjusid nii, et kriitiliselt vaadatakse üle tarbimisharjumused ja see, kuidas need kliimamuutusi mõjutavad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kliimamuutuste mõjud süvendavad soolist ebavõrdsust, mis on seotud diskrimineerimise, terviseohtude, elatusvahendite kaotamise, ümberasumise, rände, vaesuse, inimkaubanduse, vägivalla, seksuaalse ärakasutamise ja toiduga kindlustamatusega ning võimalusega kasutada taristut ja hädavajalikke teenuseid; arvestades, et tarvis on sootundlikku käsitlust, milles analüüsitaks kliimamõjusid nii, et kriitiliselt vaadatakse üle tarbimisharjumused ja see, kuidas need kliimamuutusi mõjutavad;

| I. | arvestades, et naiste ebavõrdne osalemine otsustusprotsessides ja tööturul suurendab ebavõrdsust ning takistab naistel sageli kliimapoliitika kujundamisesse, kavandamisse ja elluviimisse täiel määral panustada ja selles osaleda; arvestades, et naised pole mitte ainult ohvrid, vaid nad suudavad ka edukalt muutusi läbi viia, kui nad saaksid töötada oma kogukondades välja leevendamis- ja kohanemisstrateegiaid ning töötada otsuseid tegevatel ametikohtadel, kuid neile tuleb selleks pädevus anda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naiste ebavõrdne osalemine otsustusprotsessides ja tööturul suurendab ebavõrdsust ning takistab naistel sageli kliimapoliitika kujundamisesse, kavandamisse ja elluviimisse täiel määral panustada ja selles osaleda; arvestades, et naised pole mitte ainult ohvrid, vaid nad suudavad ka edukalt muutusi läbi viia, kui nad saaksid töötada oma kogukondades välja leevendamis- ja kohanemisstrateegiaid ning töötada otsuseid tegevatel ametikohtadel, kuid neile tuleb selleks pädevus anda;

| J. | arvestades, et 1995. aasta Pekingi tegevuskavas (BPfA) tõendati, et soo, keskkonna ja säästva arengu vahel on selge seos, ning kinnitati, et naistel on säästvate ja keskkonnahoidlike tarbimis- ja tootmismudelite väljatöötamisel strateegiline roll ning naised peavad saama kõikidel tasanditel tehtavate keskkonnaotsuste tegemisel osaleda võrdsetel alustel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 1995. aasta Pekingi tegevuskavas (BPfA) tõendati, et soo, keskkonna ja säästva arengu vahel on selge seos, ning kinnitati, et naistel on säästvate ja keskkonnahoidlike tarbimis- ja tootmismudelite väljatöötamisel strateegiline roll ning naised peavad saama kõikidel tasanditel tehtavate keskkonnaotsuste tegemisel osaleda võrdsetel alustel;

| K. | arvestades, et UNCCD üldsätete artiklis 5 tunnistatakse naiste rolli maakogukondades ja piirkondades, kus kõrbestumise ja põua tagajärjed on kõige karmimad, ning soovitatakse, et mehed ja naised peaksid kõrbestumise ja põua tagajärgedega võitlemisest võrdselt osa võtma; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et UNCCD üldsätete artiklis 5 tunnistatakse naiste rolli maakogukondades ja piirkondades, kus kõrbestumise ja põua tagajärjed on kõige karmimad, ning soovitatakse, et mehed ja naised peaksid kõrbestumise ja põua tagajärgedega võitlemisest võrdselt osa võtma;

| L. | arvestades, et soolist tasakaalu ja seda, et naistel oleks kõikides protsessides sisuline roll, on tegelikult võimalik saavutada ainult siis, kui soolise ebavõrdsuse struktuursed põhjused kõrvaldada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et soolist tasakaalu ja seda, et naistel oleks kõikides protsessides sisuline roll, on tegelikult võimalik saavutada ainult siis, kui soolise ebavõrdsuse struktuursed põhjused kõrvaldada;

| M. | arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised otsustasid COP 18 istungjärgul (otsus 23/CP.18) kehtestada vastavalt konventsioonile ja Kyoto protokollile loodud asutustes soolise tasakaalu eesmärgi, et parandada naiste osalemist, tagada tõhusam kliimamuutuste poliitika, milles naiste ja meeste vajadusi käsitletakse võrdselt, ning jälgida, milliseid edusamme sootundlikku kliimapoliitika soodustamisel soolise tasakaalu eesmärgi saavutamisel on tehtud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised otsustasid COP 18 istungjärgul (otsus 23/CP.18) kehtestada vastavalt konventsioonile ja Kyoto protokollile loodud asutustes soolise tasakaalu eesmärgi, et parandada naiste osalemist, tagada tõhusam kliimamuutuste poliitika, milles naiste ja meeste vajadusi käsitletakse võrdselt, ning jälgida, milliseid edusamme sootundlikku kliimapoliitika soodustamisel soolise tasakaalu eesmärgi saavutamisel on tehtud;

| N. | arvestades, et ELi liikmesriikides on riigi tasandil kliimamuutusi käsitlevaid otsuseid tegevates organites naisi endiselt liiga vähe, kuid komisjoni vastavates peadirektoraatides see nii ei ole, sest näiteks kliimameetmete peadirektoraadis ja energeetika peadirektoraadis on mõlemas naisi 40 %; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi liikmesriikides on riigi tasandil kliimamuutusi käsitlevaid otsuseid tegevates organites naisi endiselt liiga vähe, kuid komisjoni vastavates peadirektoraatides see nii ei ole, sest näiteks kliimameetmete peadirektoraadis ja energeetika peadirektoraadis on mõlemas naisi 40 %;

| O. | arvestades, et COP 20 istungjärgul (otsus 18/CP.20) vastu võetud Lima soolise võrdõiguslikkuse küsimuste tööprogrammis nõutakse, et osalised parandaksid esindustes soolist võrdõiguslikkust ja soodustaksid kliimamuutuste poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel soolise võrdõiguslikkusega arvestamist; arvestades, et osalisi innustatakse toetama nii naissoost kui ka meessoost saadikute koolitamist ja teadlikkuse suurendamist teemadel, mis puudutavad soolist tasakaalu ja kliimamuutusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et COP 20 istungjärgul (otsus 18/CP.20) vastu võetud Lima soolise võrdõiguslikkuse küsimuste tööprogrammis nõutakse, et osalised parandaksid esindustes soolist võrdõiguslikkust ja soodustaksid kliimamuutuste poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel soolise võrdõiguslikkusega arvestamist; arvestades, et osalisi innustatakse toetama nii naissoost kui ka meessoost saadikute koolitamist ja teadlikkuse suurendamist teemadel, mis puudutavad soolist tasakaalu ja kliimamuutusi;

| P. | arvestades, et Pariisi kokkuleppes (COP 21) on sätestatud, et osalised peaksid lepingu täitmiseks võetavate kliimamuutustevastaste meetmete puhul võtma arvesse kohustusi, mis neil on muu hulgas inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Pariisi kokkuleppes (COP 21) on sätestatud, et osalised peaksid lepingu täitmiseks võetavate kliimamuutustevastaste meetmete puhul võtma arvesse kohustusi, mis neil on muu hulgas inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas;

| Q. | arvestades, et mehhanismid, millest rahastatakse kohanemis- ja leevendamismeetmeid, mille eesmärk on leevendada rahalist või muud kahju või toetada kliimamõjust tingitud ümberasumist, oleksid tõhusamad, kui naised, sh kohapeal tegutsevad naised, oleksid nendega seotud kavandamis-, otsustamis- ja rakendamisprotsessidesse täielikult kaasatud; arvestades, et naiste teadmistest, sh kohalikke ja põliseid olusid puudutavatest teadmistest, võib olla kasu katastroofide ohjamisel, bioloogilise mitmekesisuse suurendamisel, veemajanduse ja toiduga kindlustatuse parandamisel, kõrbestumise ennetamisel, metsade kaitsmisel, taastuvenergia tehnoloogiatele kiire ülemineku tagamisel ja rahvatervise toetamisel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et mehhanismid, millest rahastatakse kohanemis- ja leevendamismeetmeid, mille eesmärk on leevendada rahalist või muud kahju või toetada kliimamõjust tingitud ümberasumist, oleksid tõhusamad, kui naised, sh kohapeal tegutsevad naised, oleksid nendega seotud kavandamis-, otsustamis- ja rakendamisprotsessidesse täielikult kaasatud; arvestades, et naiste teadmistest, sh kohalikke ja põliseid olusid puudutavatest teadmistest, võib olla kasu katastroofide ohjamisel, bioloogilise mitmekesisuse suurendamisel, veemajanduse ja toiduga kindlustatuse parandamisel, kõrbestumise ennetamisel, metsade kaitsmisel, taastuvenergia tehnoloogiatele kiire ülemineku tagamisel ja rahvatervise toetamisel;

| R. | arvestades, et Pariisi kokkuleppe osalised on tunnistanud, et kliimamuutused on inimkonna ühine mure; arvestades, et osalised peaksid kliimamuutuste ohjamise meetmete rakendamisel järgima, edendama ja arvestama kohustusi, mis neil on seoses inimõigustega, õigusega tervisele, põlisrahvaste, kohalike kogukondade, ümberasujate, laste, puuetega inimeste ning kaitsetute inimeste õigustega, õigusega arengule, samuti seoses soolise võrdõiguslikkuse, naiste osatähtsuse suurendamise ja eri põlvkondade võrdse kohtlemisega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Pariisi kokkuleppe osalised on tunnistanud, et kliimamuutused on inimkonna ühine mure; arvestades, et osalised peaksid kliimamuutuste ohjamise meetmete rakendamisel järgima, edendama ja arvestama kohustusi, mis neil on seoses inimõigustega, õigusega tervisele, põlisrahvaste, kohalike kogukondade, ümberasujate, laste, puuetega inimeste ning kaitsetute inimeste õigustega, õigusega arengule, samuti seoses soolise võrdõiguslikkuse, naiste osatähtsuse suurendamise ja eri põlvkondade võrdse kohtlemisega;

| S. | arvestades, et kliimaõiglus ühendab inimõigused ja arengu, sest tänu sellele kaitstakse kõige kaitsetumate inimeste õigusi ning tagatakse, et kliimamuutustest ja nende mõjust tingitud kahju ja kasu jaotuvad õiglaselt; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kliimaõiglus ühendab inimõigused ja arengu, sest tänu sellele kaitstakse kõige kaitsetumate inimeste õigusi ning tagatakse, et kliimamuutustest ja nende mõjust tingitud kahju ja kasu jaotuvad õiglaselt;

| T. | arvestades, et kestliku arengu eesmärkides tunnistatakse, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamise ja kõigi kestliku arengu eesmärkide, sealhulgas kliimamuutuste eesmärgi nr 13 saavutamise vahel valitseb seos, ning nähakse ette võimalus kõrvaldada naiste kehvema sotsiaalse ja majandusliku olukorra algpõhjused ning suurendada seega nende võimet tulla kliimamuutustega toime; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kestliku arengu eesmärkides tunnistatakse, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamise ja kõigi kestliku arengu eesmärkide, sealhulgas kliimamuutuste eesmärgi nr 13 saavutamise vahel valitseb seos, ning nähakse ette võimalus kõrvaldada naiste kehvema sotsiaalse ja majandusliku olukorra algpõhjused ning suurendada seega nende võimet tulla kliimamuutustega toime;

| U. | arvestades, et kliimamuutuste mõju sellistes piirkondades nagu Sahara-tagune Aafrika ja Lõuna-Aasia võib viia 2030. aastaks rohkem kui 100 miljonit inimest äärmisesse vaesusesse, mis põhjustab konflikte ja ajendab ümberasumist; arvestades, et ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni kohaselt võivad 2045. aastaks olla kõrbestumise tagajärjel sunnitud ümber asuma 135 miljonit inimest; arvestades, et ÜRO Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon märgib tõenditele antud hinnangus, et 2050. aastaks võib kliima tõttu ümber asunud inimesi olla vahemikus 25 miljonit kuni 1 miljard, millest kõige sagedamini räägitakse 200 miljonist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kliimamuutuste mõju sellistes piirkondades nagu Sahara-tagune Aafrika ja Lõuna-Aasia võib viia 2030. aastaks rohkem kui 100 miljonit inimest äärmisesse vaesusesse, mis põhjustab konflikte ja ajendab ümberasumist; arvestades, et ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni kohaselt võivad 2045. aastaks olla kõrbestumise tagajärjel sunnitud ümber asuma 135 miljonit inimest; arvestades, et ÜRO Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon märgib tõenditele antud hinnangus, et 2050. aastaks võib kliima tõttu ümber asunud inimesi olla vahemikus 25 miljonit kuni 1 miljard, millest kõige sagedamini räägitakse 200 miljonist;

| V. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus, sotsiaalne õiglus ja õigus arengule on kliimaõigluse põhimõtted; arvestades, et kuigi kliimamuutused mõjutavad kogu ühiskonda, puudutab kliima tõttu ümber asumine kõige rohkem just naisi; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus, sotsiaalne õiglus ja õigus arengule on kliimaõigluse põhimõtted; arvestades, et kuigi kliimamuutused mõjutavad kogu ühiskonda, puudutab kliima tõttu ümber asumine kõige rohkem just naisi;

| W. | arvestades, et kliimamuutuste tagajärjel juhtub sagedamini ja suuremas ulatuses loodusõnnetusi, mille tõttu võib hävida vara, lõppeda tulutoov majandustegevus, elutähtsad tervishoiuteenused võivad muutuda kättesaamatuks ning soopõhise vägivalla oht võib suureneda; arvestades, et naiste võimet tulla loodusõnnetuste tagajärgedega toime pärsib sageli valitsev ebavõrdsus; arvestades, et kliimamuutused võivad ebavõrdsust süvendada, sest kaitsetus suureneb ja ümberasumine sageneb; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kliimamuutuste tagajärjel juhtub sagedamini ja suuremas ulatuses loodusõnnetusi, mille tõttu võib hävida vara, lõppeda tulutoov majandustegevus, elutähtsad tervishoiuteenused võivad muutuda kättesaamatuks ning soopõhise vägivalla oht võib suureneda; arvestades, et naiste võimet tulla loodusõnnetuste tagajärgedega toime pärsib sageli valitsev ebavõrdsus; arvestades, et kliimamuutused võivad ebavõrdsust süvendada, sest kaitsetus suureneb ja ümberasumine sageneb;

| X. | arvestades, et paljusid nimetatud mõjusid on siiski võimalik ära hoida, kui viia ellu kiire, kaasav ja sootundlik arengukava, milles on tähtsaimal kohal kliimamuutuste leevendamine ja muutuvate kliimaoludega kohanemine; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et paljusid nimetatud mõjusid on siiski võimalik ära hoida, kui viia ellu kiire, kaasav ja sootundlik arengukava, milles on tähtsaimal kohal kliimamuutuste leevendamine ja muutuvate kliimaoludega kohanemine;

| Y. | arvestades, et kliimamuutuste mõju suurendab inimeste ümberasumist eeldatavasti palju rohkem, kui praeguste rahvusvaheliste raamistike näitajate kohaselt võib arvata; arvestades, et kliimamõjudest tingitud ümberasumisele reageerimine on ülioluline ülesanne, mille lahendamiseks on vaja terviklikku ja põhjalikku ülemaailmset strateegiat, mis põhineb inimõiguste austamisel; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kliimamuutuste mõju suurendab inimeste ümberasumist eeldatavasti palju rohkem, kui praeguste rahvusvaheliste raamistike näitajate kohaselt võib arvata; arvestades, et kliimamõjudest tingitud ümberasumisele reageerimine on ülioluline ülesanne, mille lahendamiseks on vaja terviklikku ja põhjalikku ülemaailmset strateegiat, mis põhineb inimõiguste austamisel;

| Z. | arvestades, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt 2017. aastal vastu võetud dokument „Inimõiguste ja kliimamuutuste valdkonda käsitlevad põhisõnumid“ on suur samm selle poole, et hakata leevendama negatiivset mõju, mida kliimamuutused tekitavad inimõiguste täielikule ja tõhusale teostamisele; arvestades, et säästva arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja Pariisi kokkuleppega on üleilmsetele juhtidele antud valdkondadevaheline õiguslik alus, mille alusel töötada välja raamistik, mille abil saab kliimamuutustega seotud ümberasumisele tõhusalt lahendusi otsida, tuginedes olemasolevatele ÜRO vahenditele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt 2017. aastal vastu võetud dokument „Inimõiguste ja kliimamuutuste valdkonda käsitlevad põhisõnumid“ on suur samm selle poole, et hakata leevendama negatiivset mõju, mida kliimamuutused tekitavad inimõiguste täielikule ja tõhusale teostamisele; arvestades, et säästva arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja Pariisi kokkuleppega on üleilmsetele juhtidele antud valdkondadevaheline õiguslik alus, mille alusel töötada välja raamistik, mille abil saab kliimamuutustega seotud ümberasumisele tõhusalt lahendusi otsida, tuginedes olemasolevatele ÜRO vahenditele;

| AA. | arvestades, et ELil on selge õigusraamistik, milles nõutakse ELi sise- ja välispoliitikas soolise võrdõiguslikkuse ning inimõiguste austamist ja edendamist; arvestades, et ELi kliimapoliitikal võib olla märkimisväärne mõju inimõiguste kaitsele ja sootundliku kliimapoliitika edendamisele kogu maailmas; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ELil on selge õigusraamistik, milles nõutakse ELi sise- ja välispoliitikas soolise võrdõiguslikkuse ning inimõiguste austamist ja edendamist; arvestades, et ELi kliimapoliitikal võib olla märkimisväärne mõju inimõiguste kaitsele ja sootundliku kliimapoliitika edendamisele kogu maailmas;

| AB. | arvestades, et vastavalt aluslepingutega antud volitustele on ELil võimalik õigus- ja poliitikaraamistikke tõhusalt parandada, et toetada kliimaõiglust ja osaleda aktiivselt sellise rahvusvahelise raamistiku väljatöötamisel, millega kaitsta kliima tõttu ümber asunud inimeste inimõigusi; märgib, et EL ja selle liikmesriigid on võtnud endale kohustuse võtta tulevases ülemaailmses turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkuleppes soolist aspekti arvesse; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et vastavalt aluslepingutega antud volitustele on ELil võimalik õigus- ja poliitikaraamistikke tõhusalt parandada, et toetada kliimaõiglust ja osaleda aktiivselt sellise rahvusvahelise raamistiku väljatöötamisel, millega kaitsta kliima tõttu ümber asunud inimeste inimõigusi; märgib, et EL ja selle liikmesriigid on võtnud endale kohustuse võtta tulevases ülemaailmses turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkuleppes soolist aspekti arvesse;

| AC. | arvestades, et 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon ei sisalda kliimapõgenike kategooriat; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon ei sisalda kliimapõgenike kategooriat;

| 1. | tunnistab, et sooline võrdõiguslikkus on kestliku arengu ja kliimaprobleemidega toimetuleku katalüsaator; rõhutab, et naised ei ole üksnes ohvrid, vaid ka võimsad muutuste elluviijad, kes võivad täielikul osalemisel kavandada ja ellu viia tulemuslikke kliimastrateegiaid ja/või kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamisega seotud lahendusi ning suurendada vastupanuvõimet kliimamuutustele, kuna neil on kogemusi eri valdkondades ja praktilisi teadmisi mitmes sektoris, alates põllumajandusest, metsandusest ja kalandusest kuni energiainfrastruktuuri ja säästvate linnadeni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et naiste osalus maapiirkondade tööturul hõlmab suurt hulka erisuguseid töökohti, mis ei piirdu traditsioonilise põllumajandusega, ning rõhutab sellega seoses, et naised võivad maapiirkondades algatada muutuse, mis väljendub liikumises kestliku ja keskkonnahoidliku põllumajanduse poole, ning neil võib olla oluline roll roheliste töökohtade loomisel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni üles rakendama programme, mille kaudu kaasaegse tehnoloogia ja oskusteabe üleandmine aitab arengumaadel ja piirkondadel kliimamuutustega kohaneda ning teha koostööd naistega, kes moodustavad 70 % katastroofialdiste riikide põllumajandustööjõust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on veendunud, et naiste mõjuvõimu suurendamine maapiirkondades on otsustavalt tähtis seoses maa, laenude ja säästvate põllumajandusmeetodite kättesaadavusega, mis võimaldavad suurendada kliimamuutustega kohanemise võimet, kaasa arvatud ökosüsteemide, veevarude ja mullaviljakuse kaitse; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hoidma neid aspekte oma arengupoliitikas muu hulgas riiklike investeerimiskavade kaudu ja toetades vastutustundlikke erainvesteeringuid, kasutades selliseid raamistikke nagu ÜRO algatuse Global Compact ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted ning ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) tegevuskava säästva arengu eesmärkidesse investeerimiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | möönab, et naised ja tüdrukud tunnevad oma olukorda ja vajadusi ise kõige paremini ning seepärast tuleks nendega konsulteerida kõigis küsimustes, mis neid puudutavad; võtab teadmiseks, et EIGE andmetel tunnevad naised kliimamuutuse pärast statistiliselt rohkem muret; tunnistab, et naised kui uuendajad, juhid, korraldajad, õpetajad ja hooldajad on sajandite jooksul leidnud rasketes olukordades võimalusi oma perekondi ülal pidada ja nende vajadusi täita ning neil on tohutu innovatsioonipotentsiaal ka tulevikus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles kaaluma oma kaubandus- ja välis- ning arengupoliitika sotsiaalset ja keskkonnamõju, sealhulgas oma meetmete mõju naistele; kutsub komisjoni üles nõudma sotsiaalsete ja keskkonnanormide siduvat iseloomu säästvat arengut käsitlevates peatükkides neis kaubanduslepingutes, mille üle ta läbirääkimisi peab; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab, et tervishoiu, hariduse ja mõjuvõimu suurendamise valdkonnas on arengupoliitikal koos keskkonnapoliitikaga keskne tähtsus säästva arengu saavutamisel ja lõppkokkuvõttes kliimamuutuse probleemi lahendamisel; tunnistab, et see, kuidas rakendatakse nende poliitikavaldkondade meetmeid linnastumise taoliste süvenevate suundumuste haldamisel, mõjutab kliima muutumist oluliselt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu sellele, et säästva arengu eesmärk nr 13 („Võtta kiiresti meetmeid kliimamuutuse ja selle mõju vastu võitlemiseks“) hõlmab naiste kaasamist kliimameetmetesse eesmärgi nr 13b raames, mis on järgmine: „Toetada kliimamuutustega seotud tõhusa planeerimise ja juhtimise suutlikkuse suurendamise mehhanisme vähim arenenud riikides, keskendudes muu hulgas naistele, noortele ning kohalikele ja tõrjutud kogukondadele.“; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste panustamine soolise võrdõiguslikkuse alasesse töösse on üksnes vabatahtlik; kutsub komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles taas kinnitama, et nad toetavad ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava väljatöötamist, vastuvõtmist ja rahastamist, mida täiendab terviklik iga-aastane tööprogramm, mis hõlmab rahastamist, prioriteetseid tegevusvaldkondi, tähtaegu, saavutuste põhinäitajaid, vastutavate osalejate määratlemist ning järelevalve- ja läbivaatamismehhanisme; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjoni ja liikmesriike eeskuju näidata ja vastu võtta eesmärgid ning tähtajad soolise tasakaalu saavutamiseks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni delegatsioonides; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab vajadust võtta ajutisi erimeetmeid, et edendada soolist tasakaalu ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli alusel loodud ametlikes ja mitteametlikes organites; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kooskõlas ELi soolise võrdõiguslikkuse ja inimõigustega seotud kohustustega, et ELi riiklikult kindlaks määratud panused hõlmavad edaspidi järjekindlat aruandlust soolise võrdõiguslikkuse ja inimõiguste mõõtme kohta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub liikmesriike üles järgima soolist võrdõiguslikkust ja kliimamuutusi käsitlevat otsust 21/CP.22, milles kokkuleppeosalistel palutakse määrata riiklik soolise võrdõiguslikkuse kontaktasutus kliimaläbirääkimisteks, meetmete rakendamiseks ja järelevalveks ja seda toetada, samuti toetada soolise võrdõiguslikkuse kontaktasutusi kolmandates riikides ja partnerriikides; |
| --- | --- |

13.

| 14. | võtab teadmiseks, et naised teevad suurema osa tasustamata majapidamis- ja hooldustöödest ja lisaks langetavad ka enamiku igapäevastest tarbimisotsustest, mistõttu, kui neile anda täpset teavet ja valikuvõimalusi, võivad nad oma valikute kaudu kestlikku arengut mõjutada; märgib, et näiteks on uuringud näidanud, et kohalikke toiduaineid eelistades võivad tarbijad vähendada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid kuni 5 %; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde oma 16. novembri 2011. aasta resolutsiooni Durbani kliimakonverentsi kohta (COP 17) (7) ja selles võetud kohustust püüda saavutada naiste vähemalt 40 %-line esindatus kõigis kliimameetmete rahastamisega seotud asutustes; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada sootundlik, inimõiguspõhine lähenemine sundrände küsimustega tegeleva Varssavi rakkerühma töös, keda ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 22. istungjärgul (COP 22) volitati välja töötama soovitused integreeritud lähenemiseks kliimamuutuste kahjuliku mõjuga seotud ümberasumise ärahoidmisele, minimeerimisele ja käsitlemisele, milles tunnistatakse, et naised ja tütarlapsed on kliimamuutusega seotud ümberasumise korral eriti kaitsetus seisundis, eelkõige inimkaubanduse ja soopõhise vägivalla ees; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni üles integreerima kliimamuutuse küsimusi kõigil tasanditel kõigisse arenguprogrammidesse; ühtlasi kutsub üles suurendama maal elavate ja põlisrahvaste hulka kuuluvate naiste osalemist otsuste tegemise protsessis, kavandamises ja rakendamises ning kliimamuutusi käsitleva poliitika ja arenguprogrammide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub komisjoni ja liikmesriike tagada sootundlik lähenemine oma töös katastroofide tõttu ümberasumist käsitleva platvormi (Nanseni algatus) raames ja oma tegevuskavas katastroofide ja kliimamuutuste tagajärjel piiriüleselt ümber asunud isikute kaitsmiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub komisjonil ja liikmesriikidel välja töötada näitajad ja koguda sooliselt eristatud andmeid kliimamuutuste poliitika, programmide ja projektide kavandamisel, rakendamisel, jälgimisel ja hindamisel, kasutades selliseid vahendeid nagu sooline analüüs, soolise mõju hindamine, soolise võrdõiguslikkuse eelarvestamine ning keskkonna ja soolise võrdõiguslikkuse indeks, sealhulgas EIGE tugevdamise kaudu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil ja liikmesriikidel anda oma panus turvalist, korrakohast ja seaduslikku rännet käsitlevasse ülemaailmsesse kokkuleppesse, eesmärgiga tagada kliimaõiglus, tunnistades kliimamuutust rände põhjusena, toetada inimõigustel põhinevat lähenemisviisi ja integreerida ülemaailmsesse kokkuleppesse sooline võrdõiguslikkus, kooskõlas kliimamuutuse tõttu ümber asuma sunnitud inimeste vajadustega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde ELi poolt ülemaailmse humanitaarabi tippkohtumisel võetud põhikohustust nr 4, nimelt tagada, et humanitaarabi kavandamisel arvestataks soolist võrdõiguslikkust; kutsub komisjoni üles tagama, et see kohustus kajastuks humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi suurõnnetusteks valmisoleku programmi rakendamisel, samuti kriisialdiste riikide vastupanuvõime tegevuskava 2013–2020 ja vastupanuvõime näitaja rakendamisel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mõistab kindlalt hukka seksuaalse vägivalla kasutamise sundümberasujatest ja rändajatest naiste vastu; on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata sisserännanud naistele ja tüdrukutele, kes on olnud kogu reisi vältel vägivalla ohvrid, ning tagada nende juurdepääs psühholoogilistele ja meditsiiniteenustele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suunama asjaomaseid programme katastroofidest mõjutatud piirkondadesse, suurendama jõupingutusi neile piirkondadele abi andmiseks ning tegutsema seal katastroofide tekitatud probleemide lahendamise nimel, pöörates erilist tähelepanu naiste ja laste olukorrale, kes kannatavad katastroofide tagajärgede all kõige rohkem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub kõiki sidusrühmi üles edendama naiste mõjuvõimu ja teadlikkuse suurendamist, parandades nende teadmisi kaitse kohta kliimakatastroofide eel, ajal ja järel ning kaasates neid aktiivselt katastroofide ennetamisse, varajase hoiatamise süsteemide arendamisse ja riskiennetusse, kuna katastroofide korral moodustab see olulise osa nende rollist vastupanuvõime suurendamisel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni ja liikmesriike koostöös kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonidega toetama, tugevdama ja rakendama järelevalvemehhanisme ümberasustatute ja rändajate vastuvõtukeskustes, kus puuduvad vajalikud miinimumtingimused soolise vägivalla ennetamiseks, et peatada igasugune naiste ja tüdrukute ahistamine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub komisjonil koostöös kodanikuühiskonna ja inimõigusteorganisatsioonidega tagada pagulaste ja ümberasustatud isikute, eelkõige haavatavate naiste ja tüdrukute inimõiguste austamine vastuvõtukeskustes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mõistab, et kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist ning naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamist on võimalik ühitada, eelkõige arengumaades; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima asjaomaste projektide ja mehhanismide raames, näiteks ÜRO programm raadamisest tulenevate heitkoguste vähendamiseks (UN-REDD), kuidas luua naistele tasustatud tööhõivevõimalusi selliste keskkonnateenuste osutamiseks, mida nad praegu pakuvad tasuta, näiteks taasmetsastamine, metsastamine ja loodusvarade kaitse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palub ELi ja liikmesriike selleks, et veelgi edendada naiste esindatust ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni läbirääkimistel, pakkuda rahastamist naisdelegaatide koolituseks ja osalemiseks; kutsub komisjoni üles hõlbustama ja toetama naiste võrgustike loomist ja kodanikuühiskonna tegevust seoses kliimamuutuste poliitika väljatöötamise ja rakendamisega; kutsub komisjoni üles tagama, et naised oleksid kõigi ELi toetusel riiklikul ja kohalikul tasandil korraldatavate kliimamuutuste teemaliste konsultatsioonide, programmide ja rahastamise võrdõiguslikud osalised ja abisaajad; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub komisjonil ja vastavalt soolise võrdõiguslikkuse, arengu- ning kliima- ja energiaküsimuste eest vastutavatel peadirektoraatidel lisada sooline võrdõiguslikkus struktureeritult ja süsteemselt ELi kliimamuutuste- ja energiapoliitikasse ning mitte keskenduda üksnes välismõõtmele; kutsub eelkõige õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraati ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraati tungivalt üles suurendama oma teadlikkust soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise küsimuses ja tõhustama sellealast tööd, kuna see on seotud kliimaõiglusega; rõhutab, et kliimameetmete peadirektoraat peaks eraldama vahendid soolise võrdõiguslikkuse kontaktasutuse koosseisu komplekteerimiseks; kutsub ELi ja liikmesriike üles välja töötama nn kliimaõigluse põhimõtet; rõhutab, et meie võimetus kliimamuutust tõhusalt käsitleda toob kaasa väga ebaõiglased ja kahjulikud tagajärjed vaestele riikidele ja rahvastele ning eriti naistele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ÜRO inimõiguste nõukogule esitatavates üldise korrapärase läbivaatamise aruannetes aru andma ka soolise võrdõiguslikkuse ja inimõiguste ning kliimameetmete kohta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et ELi soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamisega seotud finantskohustused on suurenenud, kuid inimressurssidega seotud suutlikkus üha suureneva töömahuga toime tulla on jäänud samaks; rõhutab, et EL peab ilmutama kindlat pühendumist soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamisega seotud institutsiooniliste kohustuste täitmisele, mis on eelkõige kehtestatud arengukoostööd käsitlevate üldiste poliitikasuundadega, nimelt kestliku arengu eesmärkide ja ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavaga; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab kahetsusväärseks, et sooline võrdõiguslikkus ja kliimamuutused ei ole ELi teises soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavas prioriteetne valdkond; märgib, et sootundlikud näitajad ei ole piisaval määral välja töötatud ega tulemusi käsitlevasse aruandlusse integreeritud ning et sisemine aruandekohustus, samuti soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamisega seotud tulemuste rahastamine on jätkuvalt nõrk; märgib, et kõige vähem edusamme on tehtud ELi teise soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava eesmärgi nr 20 osas, mis käsitleb naiste võrdset õigust kliima- ja keskkonnaküsimuste otsustamisel osaleda ja neid otsuseid mõjutada, ning kutsub komisjoni üles selle eesmärgi saavutamiseks tõsisemalt pingutama; tuletab meelde, et teise soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava raames on esitatud neljast sambast koosnev ELi välispoliitika tegevuskava, mis hõlmab horisontaalset eesmärki muuta komisjoni teenistused ja Euroopa välisteenistuse institutsiooniline korraldus tõhusamaks, et liidu kohustusi paremini täita, austades seejuures täielikult meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | möönab, et parematest tehnilistest suunistest üksi ei piisa ELi tulemuslikkuse parandamiseks soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | teeb komisjonile ettepaneku koostada põhjalik teatis „Sooline võrdõiguslikkus ja kliimamuutused – vastupanuvõime suurendamine ja kliimaõigluse edendamine leevendamis- ja kohanemisstrateegias“, et soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise valdkonnas täie pühendumusega tegutseda ja vähendada praeguseid puudusi institutsioonidevahelises koordineerimises; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub parlamendikomisjone üles soolist aspekti paremini arvesse võtma, kui nad töötavad oma pädevuse raames sellistes valdkonnaülestes küsimustes nagu kliimamuutused, kestlik areng ja inimõigused; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et nii kliimamuutustega kohanemise kui ka nende mõju leevendamise rahastamine tuleb muuta sooteadlikuks; väljendab heameelt seoses soolise võrdõiguslikkuse poliitika hiljutiste edusammudega mitmepoolsete finantsmehhanismide valdkonnas; ühtlasi tunneb rõõmu erasektori algatuste üle, mille eesmärk on suurendada ettevõtete sotsiaalset vastutust, kehtestades lisatoetuse projektidele, mis vastavad kestlikkuse kriteeriumidele, sealhulgas naiste elatusvahendite ja haridusvõimaluste edendamise alal; märgib siiski, et ÜRO arenguprogrammi (UNDP) kohaselt toetab ainult 0,01 % kogu maailma rahastamisest projekte, mis tegelevad nii kliimamuutuste kui ka naiste õiguste küsimustega; kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama, et nende kliimamuutuste programmid vastaksid kõrgeimatele rahvusvahelistele inimõiguste standarditele ega kahjustaks soolist võrdõiguslikkust; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) kolm rahastamismehhanismi – Roheline Kliimafond (GCF), Ülemaailmne Keskkonnafond (GEF) ja kohanemisfond (AF) – peaksid avama sooteadlikuma kliimainvesteerimispoliitika jaoks täiendavad rahastamisvõimalused; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab tungivalt, et EL seaks arenguabi tingimuseks eelkõige inimõigustepõhiste kriteeriumide arvessevõtmise ja kliimamuutuste poliitikas uute sootundlike kriteeriumide kehtestamise; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab sootundlikke meetmeid selle tagamiseks, et naisi ei peetaks ainult kliimameetmetest tuleneva kasu saajateks, vaid et neid nähtaks ka puhta energiatehnoloogia ettevõtja rollis; väljendab heameelt seoses asjaoluga, et komisjon kuulutas välja naiste ja säästva energiaga seotud projektikonkursi, mille kaudu eraldatakse 20 miljonit eurot tegevuseks, mis edendab arenguriikide säästva energia sektoris naisettevõtlust, ning soovitab komisjonil seda summat tulevikus veelgi suurendada; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab soolise võrdõiguslikkuse teemaliste koolituste korraldamist ELi ametnikele, eelkõige neile, kes tegelevad arengu- ja kliimapoliitikaga; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab, et kliima tõttu toimuvasse ümberasumisse suhtutaks tõsiselt; on valmis alustama arutelu kliimast tingitud rännet käsitleva sätte kehtestamise üle; nõuab, et moodustataks eksperdirühm selle küsimuse uurimiseks rahvusvahelisel tasandil, ning nõuab tungivalt kliimast tingitud rände käsitlemist rahvusvahelises tegevuses; nõuab tõhusamat rahvusvahelist koostööd, et tagada vastupanuvõime kliimamuutustele; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kiidab heaks ÜRO naiste juhtprogrammi algatused ning ülemaailmse kliimamuutuste liidu projektid ja programmid, mis loovad soolise aspekti ja kliimamuutuste valdkonna vahel läbiva seose; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tunneb heameelt ÜRO inimõiguste ja keskkonna eriesindaja ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu töö üle selles valdkonnas ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles neid jõupingutusi toetama, sealhulgas rahalise abi kaudu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  ELT C 289, 9.8.2016, lk 27.

(2)  ELT C 349, 17.10.2017, lk 67.

(3)  ELT C 258 E, 7.9.2013, lk 91.

(4)  http://womengenderclimate.org/wp-content/uploads/2015/06/WGC_FINAL_1June.pdf

(5)  http://eige.europa.eu/rdc/eige-publications/gender-environment-and-climate-change

(6)  ÜRO, „The World’s Women 2015“, https://unstats.un.org/unsd/gender/chapter3/chapter3.html

(7)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 83.

---

Neljapäev, 18. jaanuar 2018

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/43

---

P8_TA(2018)0013

Nigeeria

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon Nigeeria kohta (2018/2513(RSP))

(2018/C 458/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nigeeria kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Nigeeria kohta,

| — | võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Nigeeria ratifitseeris 22. juunil 1983, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Nigeeria ratifitseeris 22. juunil 1983,

| — | võttes arvesse Nigeeria Liitvabariigi põhiseadust ja eriti selle IV peatüki (õigus mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele) sätteid usuvabaduse kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nigeeria Liitvabariigi põhiseadust ja eriti selle IV peatüki (õigus mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele) sätteid usuvabaduse kaitse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 12. mai 2014. aasta järeldusi inimröövide kohta Nigeerias ning 9. veebruari 2015. aasta järeldusi valimiste kohta Nigeerias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2014. aasta järeldusi inimröövide kohta Nigeerias ning 9. veebruari 2015. aasta järeldusi valimiste kohta Nigeerias,

| — | võttes arvesse president Muhammadu Buhari kõnet Euroopa Parlamendis 3. veebruaril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse president Muhammadu Buhari kõnet Euroopa Parlamendis 3. veebruaril 2016,

| — | võttes arvesse otsust lisada Boko Haram terroriorganisatsioonide ELi loendisse komisjoni 28. mai 2014. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 583/2014, millega muudetakse 214. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, mis jõustus 29. mail 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse otsust lisada Boko Haram terroriorganisatsioonide ELi loendisse komisjoni 28. mai 2014. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 583/2014, millega muudetakse 214. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, mis jõustus 29. mail 2014,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 7. mai 2017. aasta avaldust Boko Harami poolt röövitud tüdrukute vabastamise kohta Nigeerias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 7. mai 2017. aasta avaldust Boko Harami poolt röövitud tüdrukute vabastamise kohta Nigeerias,

| — | võttes arvesse ÜRO 1981. aasta deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1981. aasta deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Nigeeria ratifitseeris 29. oktoobril 1993, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Nigeeria ratifitseeris 29. oktoobril 1993,

| — | võttes arvesse ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris aprillis 1991, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, mille Nigeeria ratifitseeris aprillis 1991,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingu teist muutmist, mille Nigeeria ratifitseeris 27. septembril 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingu teist muutmist, mille Nigeeria ratifitseeris 27. septembril 2010,

| — | võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna (mõttevabaduse viljelemise eest) andmist inimõiguste kaitsjale Hauwa Ibrahimile 2005. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna (mõttevabaduse viljelemise eest) andmist inimõiguste kaitsjale Hauwa Ibrahimile 2005. aastal,

| — | võttes arvesse Nigeeria 2015. aasta märtsi presidendivalimiste tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nigeeria 2015. aasta märtsi presidendivalimiste tulemusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ÜRO hinnangul saab Nigeeriast, mis on Aafrika suurima elanikkonnaga ja kultuuriliselt mitmekesine riik (selle elanike arv on kasvanud 33 miljonilt 1950. aastal ligikaudu 190 miljonini praegu), 2050. aastaks Hiina ja India järel maailma suuruselt kolmanda rahvaarvuga riik; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO hinnangul saab Nigeeriast, mis on Aafrika suurima elanikkonnaga ja kultuuriliselt mitmekesine riik (selle elanike arv on kasvanud 33 miljonilt 1950. aastal ligikaudu 190 miljonini praegu), 2050. aastaks Hiina ja India järel maailma suuruselt kolmanda rahvaarvuga riik;

| B. | arvestades, et Nigeerias elab Aafrika suurim kristlaste kogukond; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Nigeerias elab Aafrika suurim kristlaste kogukond;

| C. | arvestades, et Nigeeria elanikkond jaguneb peaaegu võrdselt moslemite ja kristlaste vahel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Nigeeria elanikkond jaguneb peaaegu võrdselt moslemite ja kristlaste vahel;

| D. | arvestades, et Nigeeria põhjaosas elab hinnanguliselt 30 miljonit kristlast ja nad on valdavalt islamiusulises piirkonnas suurim usuvähemus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Nigeeria põhjaosas elab hinnanguliselt 30 miljonit kristlast ja nad on valdavalt islamiusulises piirkonnas suurim usuvähemus;

| E. | arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) teatas 2017. aasta novembris, et Nigeeria kirdeosas vajab 8,5 miljonit inimest elupäästvat abi ning 6,9 miljonile inimesele suunati 2017. aastal humanitaarabi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA) teatas 2017. aasta novembris, et Nigeeria kirdeosas vajab 8,5 miljonit inimest elupäästvat abi ning 6,9 miljonile inimesele suunati 2017. aastal humanitaarabi;

| F. | arvestades, et Nigeeria keskosa (nn Middle Belt) on kannatanud aastaid etniliste ja usukogukondade vaheliste majandus- ja poliitiliste pingete tõttu ning et viimasel ajal on vägivalda õhutanud karjakasvatajate ja põlluharijate kogukondade vaheline võitlus võimu ja maale juurdepääsu pärast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Nigeeria keskosa (nn Middle Belt) on kannatanud aastaid etniliste ja usukogukondade vaheliste majandus- ja poliitiliste pingete tõttu ning et viimasel ajal on vägivalda õhutanud karjakasvatajate ja põlluharijate kogukondade vaheline võitlus võimu ja maale juurdepääsu pärast;

| G. | arvestades, et rahu ja stabiilsust Nigeeria põhjaosas on alates 2009. aastast ohustanud islamirühmituse Boko Haram jätkuvad rünnakud, mõrvad ja inimröövid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rahu ja stabiilsust Nigeeria põhjaosas on alates 2009. aastast ohustanud islamirühmituse Boko Haram jätkuvad rünnakud, mõrvad ja inimröövid;

| H. | arvestades, et Boko Harami rünnakute algusest saadik on surma saanud üle 20 000 inimese ja rohkem kui kaks miljonit on põgenenud, sh naaberriikidesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Boko Harami rünnakute algusest saadik on surma saanud üle 20 000 inimese ja rohkem kui kaks miljonit on põgenenud, sh naaberriikidesse;

| I. | arvestades, et Boko Haram röövis 2014. aasta aprillis Nigeeria põhjaosas Chibokis asuvast koolist 276 tüdrukut, kellest mõned on pääsenud tagasi perekonna juurde, kuid väga paljusid tüdrukuid hoitakse endiselt teadmata kohas kinni; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Boko Haram röövis 2014. aasta aprillis Nigeeria põhjaosas Chibokis asuvast koolist 276 tüdrukut, kellest mõned on pääsenud tagasi perekonna juurde, kuid väga paljusid tüdrukuid hoitakse endiselt teadmata kohas kinni;

| J. | arvestades, et Boko Haram on naisi ja tütarlapsi orjastanud, vägistanud, radikaliseerinud ja sundinud „abielluma“; arvestades, et paljud need kohutavad kogemused läbi teinud on nüüd oma vägistajatest lapseootel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Boko Haram on naisi ja tütarlapsi orjastanud, vägistanud, radikaliseerinud ja sundinud „abielluma“; arvestades, et paljud need kohutavad kogemused läbi teinud on nüüd oma vägistajatest lapseootel;

| K. | arvestades, et julgeolekujõude on samuti süüdistatud rahumeelsete meeleavalduste ja koosolekute katkestamises, mõnel juhul vägivaldselt ja ülemäärast jõudu kasutades; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et julgeolekujõude on samuti süüdistatud rahumeelsete meeleavalduste ja koosolekute katkestamises, mõnel juhul vägivaldselt ja ülemäärast jõudu kasutades;

| L. | arvestades, et viimase aasta jooksul on aset leidnud arvukad vaimulike ja nunnade röövimised, muu hulgas rööviti Iguoriakhis 13. novembril 2017. aastal kuus Jeesuse südame euharistia kloostri õde, kes hiljaaegu vabastati; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et viimase aasta jooksul on aset leidnud arvukad vaimulike ja nunnade röövimised, muu hulgas rööviti Iguoriakhis 13. novembril 2017. aastal kuus Jeesuse südame euharistia kloostri õde, kes hiljaaegu vabastati;

| M. | arvestades, et Omokus sai uue aasta varajastel hommikutundidelt jumalateenistuselt tagasi pöördudes surma üle 14 inimese surma ja paljud said vigastada; arvestades, et kristlastest ja moslemitest hukkunute arv on viimasel ajal kasvanud, mis näitab ilmekalt mõlema usutunnistuse murettekitavat olukorda riigis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Omokus sai uue aasta varajastel hommikutundidelt jumalateenistuselt tagasi pöördudes surma üle 14 inimese surma ja paljud said vigastada; arvestades, et kristlastest ja moslemitest hukkunute arv on viimasel ajal kasvanud, mis näitab ilmekalt mõlema usutunnistuse murettekitavat olukorda riigis;

| N. | arvestades, et konfliktid karjakasvatajate ja põlluharijate vahel on Nigeerias viimase aastakümnega sagenenud arvult ja levikult ja muutunud teravamaks ning ohustavad praegu riigi püsimajäämist; arvestades, et tuhanded inimesed on tapetud ja kogukonnad hävitatud ning väga paljud põlluharijad ja karjakasvatajad on kaotanud tapmiste ja hävitustegevuse intensiivistudes elu ja vara ning see ei hävita ainult elatusallikaid, vaid kahjustab ka rahvuslikku ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et konfliktid karjakasvatajate ja põlluharijate vahel on Nigeerias viimase aastakümnega sagenenud arvult ja levikult ja muutunud teravamaks ning ohustavad praegu riigi püsimajäämist; arvestades, et tuhanded inimesed on tapetud ja kogukonnad hävitatud ning väga paljud põlluharijad ja karjakasvatajad on kaotanud tapmiste ja hävitustegevuse intensiivistudes elu ja vara ning see ei hävita ainult elatusallikaid, vaid kahjustab ka rahvuslikku ühtekuuluvust;

| O. | arvestades, et pikas perspektiivis ohustavad karjakasvatust elanikkonna kiire kasv, põlluharimise laienemine ning karjamaade ja karjatamisteede kadumine; arvestades, et samas ei saa karjakasvatust lõpetada ega keelata, kuna selle olemasolul on tugevad kultuurilised, poliitilised ja majanduslikud põhjused; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et pikas perspektiivis ohustavad karjakasvatust elanikkonna kiire kasv, põlluharimise laienemine ning karjamaade ja karjatamisteede kadumine; arvestades, et samas ei saa karjakasvatust lõpetada ega keelata, kuna selle olemasolul on tugevad kultuurilised, poliitilised ja majanduslikud põhjused;

| P. | arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus on teatanud, et on alust uskuda, et Boko Haram on Nigeerias toime pannud Rooma statuudi artikli 7 kohaseid inimsusvastaseid kuritegusid, sealhulgas mõrvu ja tagakiusamisi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus on teatanud, et on alust uskuda, et Boko Haram on Nigeerias toime pannud Rooma statuudi artikli 7 kohaseid inimsusvastaseid kuritegusid, sealhulgas mõrvu ja tagakiusamisi;

| Q. | arvestades, et Nigeerial on keeruline õigussüsteem, mis ühendab üldise õiguse, tavaõiguse ja religioossed normid ning mitmed valitsustasandid, ning see on keeruline keskkond inimõiguste nõuetekohaseks jõustamiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Nigeerial on keeruline õigussüsteem, mis ühendab üldise õiguse, tavaõiguse ja religioossed normid ning mitmed valitsustasandid, ning see on keeruline keskkond inimõiguste nõuetekohaseks jõustamiseks;

| R. | arvestades, et vastutus, õigus, õigusriigi põhimõte ja võitlus karistamatuse vastu on rahu kindlustamise ja konflikti lahendamise, leppimise ja ülesehitamise püüdluste jaoks hädavajalikud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vastutus, õigus, õigusriigi põhimõte ja võitlus karistamatuse vastu on rahu kindlustamise ja konflikti lahendamise, leppimise ja ülesehitamise püüdluste jaoks hädavajalikud;

| S. | arvestades, et surmanuhtlus on Nigeerias seaduslik; arvestades, et 2016. aastal mõisteti Nigeerias surma 527 inimest, mida on kolm korda rohkem kui 2015. aastal; arvestades, et surmanuhtlusele on kehtinud alates 2006. aastast de facto moratoorium, kuigi see moratoorium katkestati 2013. ja 2016. aastal; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et surmanuhtlus on Nigeerias seaduslik; arvestades, et 2016. aastal mõisteti Nigeerias surma 527 inimest, mida on kolm korda rohkem kui 2015. aastal; arvestades, et surmanuhtlusele on kehtinud alates 2006. aastast de facto moratoorium, kuigi see moratoorium katkestati 2013. ja 2016. aastal;

| T. | arvestades, et Nigeeria sõltumatu riiklik valimiskomisjon on teatanud, et presidendi- ja rahvuskogu valimised toimuvad 16. veebruaril 2019; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Nigeeria sõltumatu riiklik valimiskomisjon on teatanud, et presidendi- ja rahvuskogu valimised toimuvad 16. veebruaril 2019;

| U. | arvestades, et organisatsioon Transparency International paigutas Nigeeria oma 2016. aasta korruptsiooni tajumise indeksis 175 riigi seas 136. kohale; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et organisatsioon Transparency International paigutas Nigeeria oma 2016. aasta korruptsiooni tajumise indeksis 175 riigi seas 136. kohale;

| V. | arvestades, et Cotonou lepingu artikli 8 kohaselt peab EL Nigeeriaga korrapäraselt poliitilist dialoogi inimõiguste ja demokraatia põhimõtete, sealhulgas etnilise, usulise või rassilise diskrimineerimise teemal; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Cotonou lepingu artikli 8 kohaselt peab EL Nigeeriaga korrapäraselt poliitilist dialoogi inimõiguste ja demokraatia põhimõtete, sealhulgas etnilise, usulise või rassilise diskrimineerimise teemal;

| 1. | väljendab sügavat muret, et karjakasvatajate ja põlluharijate vahelised etnilised konfliktid Nigeeria keskosa (nn Middle Belt) piirkonnas on sagenenud, mis on suurendanud julgeolekuprobleeme, millega Nigeeria juba silmitsi seisab, ning peab kahetsusväärseks, et nende küsimuste lahendamisel ei ole saavutatud tegelikku edu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab teravalt hukka kristlaste ja moslemite vastase vägivalla suurenemise Nigeerias, sealhulgas usuasutuste ja jumalateenistustel osalejate vastu suunatud rünnakud, nagu hiljuti vähemalt 48 kristlase tapmine Plateau osariigi külades ja Nigeeria kirdeosas Mubis asuva mošee pommitamine, mille käigus hukkus vähemalt 50 inimest; kutsub president Buhari ja Nigeeria valitsust üles suurendama jõupingutusi, et lõpetada vägivald, kaitsta Nigeeria elanike õigust vabalt usku praktiseerida ja kaitsta kindlamalt kõigi oma kodanike õigusi kooskõlas riigi õigusaktide ja põhiseadusega; avaldab kaastunnet kõigi jätkuva vägivalla ohvrite peredele; tuletab ka meelde, et kuni 1970-ndate aastateni elasid karjakasvatajad ja põlluharijad rahumeelselt koos, ja peab kahetsusväärseks, et praegust vägivalda, mis on seotud juurdepääsuga maale ja mida on süvendanud tõhusate vahendussüsteemide kadumine, kujutatakse usukonfliktina, millega alahinnatakse probleemi keerukust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab tungivalt, et valitsus keskenduks inimõiguste ja inimväärikuse kaitsmisele kõigis poliitikavaldkondades, et tagada elanike rahumeelne kooselu, sõltumata nende usutunnistusest, veendumustest ja poliitilisest kuuluvusest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et Nigeeria valitsus saavutaks kokkuleppe riikliku poliitikaraamistiku suhtes, mis kaitseks nii põlluharijate kui ka karjakasvatajate huve, ning kutsub rahvusvahelisi partnereid üles suurendama investeeringuid karjakasvatajate ja põlluharijate kogukondade vaheliste konfliktide ennetamisse ja lahendamisse, toetades koostööd ühiste majanduslike ja loodusvarade majandamise algatuste kaudu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab hukka Nigeeria põhjaosas jätkuva vägivalla ja rünnakud, mille sihtmärgiks on olnud kristlaste kogukonnad; märgib, et Boko Haram on rünnanud valimatult moslemeid, kristlasi ja muude usutunnistuste esindajaid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et Nigeeria sõjavägi on Boko Haramilt territooriumi tagasi võitnud ja vahistanud mõned selle liikmed, kuid valitsuse mittesõjalised jõupingutused Boko Harami tegevuse lõpetamiseks on endiselt lapsekingades; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et Buhari valitsus kaitseks oma kodanikke terrorismi eest, kuid nõuab, et selline tegevus viidaks ellu täielikus kooskõlas inimõiguste ja õigusriigi põhimõttega; tunnustab Buhari valitsuse edusamme Nigeeria ees seisvate julgeolekuprobleemide lahendamisel ja korruptsiooni vastu võitlemisel; pakub oma toetust selle eesmärgi saavutamiseks ning korruptsiooni ja terrorismi vaheliste seoste katkestamiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab siiski meelde, et meetmed, mida valitsus on võtnud Boko Harami ja muude terroriorganisatsioonide vastu, ei tohiks edasist vägivalda soodustada; nõuab sellega seoses, et Nigeeria reformiks riiklikke julgeolekujõude, sealhulgas politseijõude, ning korraldaks uurimisi isikute suhtes, kes vastutavad inimõiguste rikkumiste, sealhulgas kohtuväliste hukkamiste, piinamise, meelevaldsete vahistamiste ja väljapressimisega seotud rikkumiste eest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et Nigeeria valitsus tegeleks vägivalla algpõhjustega, tagades kõigile kodanikele võrdsed õigused ja kehtestades mittediskrimineerivad õigusaktid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab hukka naiste- ja tütarlastevastase seksuaalse ja soolise vägivalla ning Boko Harami ja muude terrorirühmituste naiste ja laste vastu suunatud tegevuse inimröövide, sundabielude, vägistamiste ning enesetapurünnakutes kasutamise eesmärgil; väljendab lisaks muret selle üle, et kuna pagulaslaagrites antav humanitaarabi on ebapiisav, on see toonud kaasa ka sagedase ärakasutamise ja seksuaalse kuritarvitamise; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Nigeeria ametivõime üles pakkuma radikaliseerumisprobleemi ohvritele, eelkõige naistele, lastele ja noortele, vajalikku psühhosotsiaalset tuge enne nende taasintegreerimist ühiskonda; nõuab kõigi rahvusvaheliste osalejate ühiseid jõupingutusi, et ennetada vägivaldset äärmuslust põhjustavat radikaliseerumist ning töötada välja rehabilitatsiooni ja deradikaliseerumise programme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | julgustab saavutama suuremaid edusamme võitluses korruptsiooni vastu, mis on Nigeeria ühiskonda aastakümneid kimbutanud, ja usub, et ilma jõuliste meetmeteta selliste kuritegude likvideerimiseks ei ole Buhari valitsusel võimalik täita oma laiemat poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset tegevuskava; nõuab tungivalt, et Nigeeria ametivõimud tugevdaksid korruptsiooni vastu võitlemise meetmeid, ja rõhutab, et kui seda ei tehta, toob see veel aastateks kaasa vaesuse, ebavõrdsuse, mainekahju ning välisinvesteeringute ja riigi kodanike tulevikuväljavaadete vähenemise; tuletab meelde, et korruptsioon põhjustab rahulolematust riigiasutustega ja valitsuste legitiimsuse vähenemist kodanike silmis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab Nigeeria kohtusüsteemi tõhususe ja sõltumatuse parandamist, et võimaldada kasutada kriminaalõigust tulemuslikult vägivalla, terrorismi ja korruptsiooni vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et Nigeeria ametivõimud kohaldaksid surmanuhtluse suhtes moratooriumi, seades eesmärgiks selle kaotamise; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab Nigeeria valitsusele meelde kohustust tagada, et valimised toimuksid kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustustega, ning võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada vabad, läbipaistvad ja usaldusväärsed valimised; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles jälgima Liibüast tagasi pöörduvate Nigeeria kodanike taasintegreerimist ning tagama, et ettenähtud ELi rahalisi vahendeid kasutatakse tõhusalt; palub komisjonil teavitada Euroopa Parlamenti kõnealustest taasintegreerimise meetmetest; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Nigeeria Liitvabariigi presidendile, Aafrika Liidu komisjoni esimehele, AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele, Üleaafrikalisele Parlamendile ning Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) esindajatele. |
| --- | --- |

17.

---

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/47

---

P8_TA(2018)0014

Inimõiguste kaitsjate Wu Gani, Xie Yangi, Lee Ming-che, Tashi Wangchuki ja tiibeti munga Choekyi juhtumid

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon inimõiguste aktivistide Wu Gani, Xie Yangi, Lee Ming-che ja Tashi Wangchuki ning tiibeti munga Choekyi juhtumite kohta (2018/2514(RSP))

(2018/C 458/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina kohta, eelkõige 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 25. istungjärguks (1), 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (2), 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni Hiinas vangistatud kirjastaja Gui Minhai juhtumi kohta (3), 15. detsembri 2016. aasta resolutsiooni Larung Gari Tiibeti budismi akadeemia ja Ilham Tohti juhtumite kohta (4) ning 6. juuli 2017. aasta resolutsiooni Nobeli preemia laureaadi Liu Xiaobo ja Lee Ming-che juhtumite kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina kohta, eelkõige 13. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 25. istungjärguks (1), 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (2), 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni Hiinas vangistatud kirjastaja Gui Minhai juhtumi kohta (3), 15. detsembri 2016. aasta resolutsiooni Larung Gari Tiibeti budismi akadeemia ja Ilham Tohti juhtumite kohta (4) ning 6. juuli 2017. aasta resolutsiooni Nobeli preemia laureaadi Liu Xiaobo ja Lee Ming-che juhtumite kohta (5),

| — | võttes arvesse 2003. aastal käivitatud ELi ja Hiina strateegilist partnerlust ning komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. juuni 2016. aasta ühisteatist „ELi uue Hiinat käsitleva strateegia elemendid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal käivitatud ELi ja Hiina strateegilist partnerlust ning komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. juuni 2016. aasta ühisteatist „ELi uue Hiinat käsitleva strateegia elemendid“,

| — | võttes arvesse 1. ja 2. juunil 2017 Brüsselis toimunud ELi ja Hiina tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. ja 2. juunil 2017 Brüsselis toimunud ELi ja Hiina tippkohtumist,

| — | võttes arvesse uue riikliku julgeolekuseaduse vastuvõtmist Hiina Rahvakongressi alalise komisjoni poolt 1. juulil 2015 ja välismaiste vabaühenduste haldamise uue seaduse teise eelnõu avaldamist 5. mail 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uue riikliku julgeolekuseaduse vastuvõtmist Hiina Rahvakongressi alalise komisjoni poolt 1. juulil 2015 ja välismaiste vabaühenduste haldamise uue seaduse teise eelnõu avaldamist 5. mail 2015,

| — | võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 36, millega tagatakse kõigile kodanikele õigus usuvabadusele, ning selle artiklit 4, millega kaitstakse vähemusrahvuste õigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 36, millega tagatakse kõigile kodanikele õigus usuvabadusele, ning selle artiklit 4, millega kaitstakse vähemusrahvuste õigusi,

| — | võttes arvesse 1995. aastal alguse saanud ELi ja Hiina inimõigustealast dialoogi ja selle 35. vooru, mis toimus 22. ja 23. juunil 2017 Brüsselis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aastal alguse saanud ELi ja Hiina inimõigustealast dialoogi ja selle 35. vooru, mis toimus 22. ja 23. juunil 2017 Brüsselis,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna (mõttevabaduse viljelemise eest) omistamist Wei Jingshengile ja Hu Jiale vastavalt 1996. ja 2008. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna (mõttevabaduse viljelemise eest) omistamist Wei Jingshengile ja Hu Jiale vastavalt 1996. ja 2008. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse välisasjade ja julgeolekupoliitika ning Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste pressiesindaja 27. detsembri 2017. aasta avaldust Wu Gani ja Xie Yangi suhtes tehtud kohtuotsuste kohta Hiinas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse välisasjade ja julgeolekupoliitika ning Euroopa naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste pressiesindaja 27. detsembri 2017. aasta avaldust Wu Gani ja Xie Yangi suhtes tehtud kohtuotsuste kohta Hiinas,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu delegatsiooni 8. detsembri 2017. aasta kohapealset avaldust seoses rahvusvahelise inimõiguste päevaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu delegatsiooni 8. detsembri 2017. aasta kohapealset avaldust seoses rahvusvahelise inimõiguste päevaga,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ELi ja Hiina pikaajaliste suhete keskmes peaks jätkuvalt olema universaalsete inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte edendamine ja järgimine kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neidsamu väärtusi oma välistegevuses ning Hiina väljendatud huviga järgida neid omaenda rahvusvahelises ja arengukoostöös; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ja Hiina pikaajaliste suhete keskmes peaks jätkuvalt olema universaalsete inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte edendamine ja järgimine kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neidsamu väärtusi oma välistegevuses ning Hiina väljendatud huviga järgida neid omaenda rahvusvahelises ja arengukoostöös;

| B. | arvestades, et president Xi Jinpingi võimuletulekust alates on inimõiguste olukord Hiinas veelgi halvenenud ning valitsuse vaenulikkus rahumeelse teisitimõtlemise, sõna- ja usuvabaduse ning õigusriigi põhimõtte suhtes on suurenenud; arvestades, et Hiina ametivõimud on kinni pidanud ja vastutusele võtnud sadu inimõiguste kaitsjaid, juriste ja ajakirjanikke; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et president Xi Jinpingi võimuletulekust alates on inimõiguste olukord Hiinas veelgi halvenenud ning valitsuse vaenulikkus rahumeelse teisitimõtlemise, sõna- ja usuvabaduse ning õigusriigi põhimõtte suhtes on suurenenud; arvestades, et Hiina ametivõimud on kinni pidanud ja vastutusele võtnud sadu inimõiguste kaitsjaid, juriste ja ajakirjanikke;

| C. | arvestades, et 26. detsembril 2017. aastal mõistis Tianjini kohus aktivist Wu Ganile kaheksa-aastase vanglakaristuse, süüdistades teda riigivõimu õõnestamises; arvestades, et Wu Gan tegi nii internetis kui ka väljaspool seda pidevalt kampaaniatööd tundlikes küsimustes, mis on seotud valitsusepoolse võimu kuritarvitamisega; arvestades, et tema advokaadi sõnul lükkas Wu Gan tagasi kokkuleppe ametivõimudega, mille kohaselt oleks ta saanud tingimisi karistuse, kui ta oleks end süüdi tunnistanud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 26. detsembril 2017. aastal mõistis Tianjini kohus aktivist Wu Ganile kaheksa-aastase vanglakaristuse, süüdistades teda riigivõimu õõnestamises; arvestades, et Wu Gan tegi nii internetis kui ka väljaspool seda pidevalt kampaaniatööd tundlikes küsimustes, mis on seotud valitsusepoolse võimu kuritarvitamisega; arvestades, et tema advokaadi sõnul lükkas Wu Gan tagasi kokkuleppe ametivõimudega, mille kohaselt oleks ta saanud tingimisi karistuse, kui ta oleks end süüdi tunnistanud;

| D. | arvestades, et samal päeval mõisteti Hunanis süüdi ka inimõiguste advokaat Xie Yang, kuid vabastati kriminaalkaristusest pärast seda, kui ta oli eelnevalt tunnistanud end süüdi õõnestustegevuses; arvestades, et Wu Gan vahistati mitu kuud enne seda, kui 2015. aastal toimusid inimõiguste advokaatide ja kaitsjate vastu enneolematud repressioonid, mille käigus mõne nädala jooksul küsitleti või peeti üle kogu riigi kinni sadu inimesi, sealhulgas Xie Yang; arvestades, et väidete kohaselt on ülekuulajad Xie Yangi piinanud, peksnud ja ähvardanud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et samal päeval mõisteti Hunanis süüdi ka inimõiguste advokaat Xie Yang, kuid vabastati kriminaalkaristusest pärast seda, kui ta oli eelnevalt tunnistanud end süüdi õõnestustegevuses; arvestades, et Wu Gan vahistati mitu kuud enne seda, kui 2015. aastal toimusid inimõiguste advokaatide ja kaitsjate vastu enneolematud repressioonid, mille käigus mõne nädala jooksul küsitleti või peeti üle kogu riigi kinni sadu inimesi, sealhulgas Xie Yang; arvestades, et väidete kohaselt on ülekuulajad Xie Yangi piinanud, peksnud ja ähvardanud;

| E. | arvestades, et 28. novembril 2017. aastal mõistis Yueyangi vahekohus demokraatia aktivistile Lee Ming-chele viieaastase vanglakaristuse pärast seda, kui oli tunnistanud ta süüdi riigivõimu õõnestamises, ning võttis talt kaheks aastaks ära kõik poliitilised õigused Hiinas; arvestades, et on tõenäoline, et Lee Ming-che avalik ülestunnistus toimus Hiina ametivõimude survel; arvestades, et Lee Ming-che läks kaduma 19. märtsil 2017. aastal pärast seda, kui ta läks Macaust üle Zhuhaisse Hiina Guangdongi provintsis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 28. novembril 2017. aastal mõistis Yueyangi vahekohus demokraatia aktivistile Lee Ming-chele viieaastase vanglakaristuse pärast seda, kui oli tunnistanud ta süüdi riigivõimu õõnestamises, ning võttis talt kaheks aastaks ära kõik poliitilised õigused Hiinas; arvestades, et on tõenäoline, et Lee Ming-che avalik ülestunnistus toimus Hiina ametivõimude survel; arvestades, et Lee Ming-che läks kaduma 19. märtsil 2017. aastal pärast seda, kui ta läks Macaust üle Zhuhaisse Hiina Guangdongi provintsis;

| F. | arvestades, et tiibeti poepidaja ja keeleõiguste eestkõneleja Tashi Wangchuk vahistati 27. jaanuaril 2016. aastal pärast seda, kui ta esines New Yorgis Times’i videos, toetates tiibetlaste õigust õppida ja käia ülikoolis oma emakeeles; arvestades, et 2016. aasta märtsis esitati Tashi Wangchukile süüdistus separatismi õhutamises ja teda ähvardab kuni 15-aastane vanglakaristus, kuigi ta ütles ajalehele sõnaselgelt, et ta ei nõua Tiibeti iseseisvust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tiibeti poepidaja ja keeleõiguste eestkõneleja Tashi Wangchuk vahistati 27. jaanuaril 2016. aastal pärast seda, kui ta esines New Yorgis Times’i videos, toetates tiibetlaste õigust õppida ja käia ülikoolis oma emakeeles; arvestades, et 2016. aasta märtsis esitati Tashi Wangchukile süüdistus separatismi õhutamises ja teda ähvardab kuni 15-aastane vanglakaristus, kuigi ta ütles ajalehele sõnaselgelt, et ta ei nõua Tiibeti iseseisvust;

| G. | arvestades, et 2015. aastal vangistati tiibeti munk Choekyi Phurbu kloostrist Sichuani Seda maakonnas selle eest, et ta tähistas pagendatud vaimse juhi dalai-laama sünnipäeva; arvestades, et pärast süüdistuse esitamist hoiti Choekyid lühidalt vangis Ganzi ringkonna Kangdingi maakonnas ja lõpuks saadeti ta neljaks aastaks Sichuani Mianyangi vanglasse; arvestades, et meedia andmetel olid Choekyil neeruprobleemid, ikterus ja muud terviseprobleemid, mis kinnipidamise tõttu halvenesid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2015. aastal vangistati tiibeti munk Choekyi Phurbu kloostrist Sichuani Seda maakonnas selle eest, et ta tähistas pagendatud vaimse juhi dalai-laama sünnipäeva; arvestades, et pärast süüdistuse esitamist hoiti Choekyid lühidalt vangis Ganzi ringkonna Kangdingi maakonnas ja lõpuks saadeti ta neljaks aastaks Sichuani Mianyangi vanglasse; arvestades, et meedia andmetel olid Choekyil neeruprobleemid, ikterus ja muud terviseprobleemid, mis kinnipidamise tõttu halvenesid;

| H. | arvestades, et inimõiguste advokaate on jätkuvalt hirmutatud ja vangistatud, nagu juhtus tuntud juristide Li Yuhaniga, kes on olnud suhtlemisvõimaluseta alates 2017. aasta novembrist, ja Wang Quanzhangiga, kes vahistati 2015. aasta juulis ning kes on olnud suhtlemisvõimaluseta üle 800 päeva ja keda on väidetavalt piinatud; arvestades, et inimõiguste kaitsjaid, kes on petitsiooni esitajad ja kes reisivad suurematesse linnadesse, et tõstatada kohalikke küsimusi, peetakse kinni ja vangistatakse, nagu ka Li Xiaoling, kes on olnud vahi all alates 2017. aasta juunist ning kannatab jätkuvalt tõsise glaukoomi tõttu; arvestades, et kinni on peetud ka petitsiooni esitajatele ja teistele inimõiguste kaitsjatele platvormi pakkuvaid inimõiguste kaitsjaid, nagu Ding Lingjie, Liu Feiyue ja Zhen Jianghua; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimõiguste advokaate on jätkuvalt hirmutatud ja vangistatud, nagu juhtus tuntud juristide Li Yuhaniga, kes on olnud suhtlemisvõimaluseta alates 2017. aasta novembrist, ja Wang Quanzhangiga, kes vahistati 2015. aasta juulis ning kes on olnud suhtlemisvõimaluseta üle 800 päeva ja keda on väidetavalt piinatud; arvestades, et inimõiguste kaitsjaid, kes on petitsiooni esitajad ja kes reisivad suurematesse linnadesse, et tõstatada kohalikke küsimusi, peetakse kinni ja vangistatakse, nagu ka Li Xiaoling, kes on olnud vahi all alates 2017. aasta juunist ning kannatab jätkuvalt tõsise glaukoomi tõttu; arvestades, et kinni on peetud ka petitsiooni esitajatele ja teistele inimõiguste kaitsjatele platvormi pakkuvaid inimõiguste kaitsjaid, nagu Ding Lingjie, Liu Feiyue ja Zhen Jianghua;

| I. | arvestades, et Hiina valitsus on vastu võtnud uusi seadusi, eelkõige riikliku julgeoleku seaduse, terrorismivastase seaduse, küberjulgeoleku seaduse ja välismaiste vabaühenduste haldamise seaduse, millega tembeldatakse avalikud väljaastumised ja valitsuse rahumeelne kritiseerimine ohuks riiklikule julgeolekule, tugevdatakse tsensuuri, järelevalvet ja kontrolli üksikisikute ja ühiskonnarühmade üle ning hirmutatakse inimesi, et nad hoiduksid nõudmast inimõiguste järgimist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hiina valitsus on vastu võtnud uusi seadusi, eelkõige riikliku julgeoleku seaduse, terrorismivastase seaduse, küberjulgeoleku seaduse ja välismaiste vabaühenduste haldamise seaduse, millega tembeldatakse avalikud väljaastumised ja valitsuse rahumeelne kritiseerimine ohuks riiklikule julgeolekule, tugevdatakse tsensuuri, järelevalvet ja kontrolli üksikisikute ja ühiskonnarühmade üle ning hirmutatakse inimesi, et nad hoiduksid nõudmast inimõiguste järgimist;

| J. | arvestades, et ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilises raamistikus ja tegevuskavas annab nõukogu lubaduse, et EL edendab demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi eranditult kõigis oma välistegevuse valdkondades ning asetab inimõigused kõigi kolmandate riikide, k.a strateegiliste partneritega sõlmitud suhete keskmesse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilises raamistikus ja tegevuskavas annab nõukogu lubaduse, et EL edendab demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi eranditult kõigis oma välistegevuse valdkondades ning asetab inimõigused kõigi kolmandate riikide, k.a strateegiliste partneritega sõlmitud suhete keskmesse;

| 1. | peab endiselt äärmiselt murettekitavaks Hiina valitsuse käitumist inimõiguste kaitsjate, aktivistide ja advokaatide suhtes; tuletab Hiinale meelde tema kohustusi ülemaailmse jõuna ja kutsub Pekingi ametivõime üles tagama igal juhul inimõiguste ja põhivabaduste austamist kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooni ning muude rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktidega, mille Hiina on allkirjastanud või ratifitseerinud; nõuab lisaks tungivalt, et Pekingi ametivõimud lõpetaksid igasuguse inimõiguste kaitsjate ahistamise riigis, nii et nad saaksid oma tööd takistamatult teha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et Hiina ametivõimud vabastaksid viivitamata ja tingimusteta kõik inimõiguste kaitsjad, aktivistid, advokaadid, ajakirjanikud ja petitsiooni esitajad, keda peetakse kinni inimõigustealase töö eest, ning lõpetaksid nende vastu suunatud jätkuvad repressioonid, mis leiavad aset kinnipidamise, kohtuliku ahistamise ja hirmutamise kujul; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Hiina valitsust üles viivitamatult ja tingimusteta vabastama Wu Gani, kuna ta vangistati üksnes oma sõna- ja kogunemisvabaduse õiguse rahumeelse kasutamise eest, ning tagama Wu Ganile kuni tema vabastamiseni regulaarse ja piiramatu juurdepääsu perekonnale ja tema valitud advokaatidele, ning samuti tagama, et tema suhtes ei kohaldata piinamist ega muud väärkohtlemist; nõuab Hiinas piinamise kohta viivitamatu, tõhusa ja erapooletu uurimise korraldamist ning teo toimepanijate vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et on vaja uurida väiteid Xie Yangi piinamise kohta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub Hiina ametivõime üles viivitamatult ja tingimusteta vabastama Lee Ming-che, ning kuni tema vabastamiseni tagama, et ta oleks kaitstud piinamise ja muu väärkohtlemise eest, ning võimaldama talle juurdepääsu perekonnale, tema valitud advokaatidele ja piisavale arstiabile; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab sügavat muret Tashi Wangchuki vahistamise ja jätkuva kinnipidamise pärast ja samuti seoses sellega, et tema õigust õigusnõustamisele on piiratud, tema vastu puuduvad tõendid ning kriminaaluurimise käigus ei ole kinni peetud eeskirjadest; nõuab Tashi Wangchuki viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Hiina ametivõime üles viivitamatult ja tingimusteta vabastama tiibeti munga Choekyi; nõuab tungivalt, et Hiina valitsus lubaks sugulastel ja tema valitud advokaatidel teda külastada, ning pakuks talle eelkõige piisavat arstiabi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Hiina valitsust üles austama oma põhiseadust, eelkõige pidades silmas selle artiklit 4, millega kaitstakse rahvusvähemusi; artiklit 35, millega kaitstakse sõna-, ajakirjandus-, kogunemis-, ühinemis-, rongkäigu- ja meeleavaldamisvabadust; artiklit 36, millega tunnustatakse õigust usuvabadusele ja artiklit 41, millega tagatakse õigus kritiseerida mis tahes riiklikku organit või ametnikku ja teha nende kohta ettepanekuid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab oma üleskutset Hiina valitsusele teha koostööd Tema Pühaduse dalai-laama ja tema esindajatega, ning väljendab toetust Tiibeti küsimuse rahumeelsele lahendamisele dialoogi ja läbirääkimiste kaudu, et anda Hiina põhiseaduse raames Tiibetile tõeline autonoomia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab samuti hukka nn patriootilise kasvatuse raames korraldatud budismivastased kampaaniad, sh Tiibeti budistlike kloostrite riikliku juhtimise meetmed; väljendab muret, et Hiina kriminaalõigust kuritarvitatakse selleks, et kiusata taga tiibetlasi ja budiste, kelle usulised tegevused on võrdsustatud separatismiga; taunib asjaolu, et keskkond tiibeti budismi praktiseerimiseks on pärast 2008. aasta märtsis toimunud Tiibeti meeleavaldusi märkimisväärselt halvenenud, kusjuures Hiina valitsus on võtnud nn patriootliku kasvatuse suhtes kasutusele tugevama lähenemisviisi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab muret julgeolekut käsitlevate õigusaktide paketi vastuvõtmise ja selle mõju pärast vähemustele Hiinas, pidades eriti silmas terrorismivastast seadust, mis võib viia karistamiseni tiibeti kultuuri ja usu rahumeelse väljendamise eest, ning samuti välismaiste vabaühenduste haldamise seadust, millega pannakse inimõiguste rühmad valitsuse range kontrolli alla, kuna see kujutab endast rangelt ülevalt alla lähenemisviisi, selle asemel et soodustada kohaliku ja keskvalitsuse ning kodanikuühiskonna vahelist partnerlust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et Hiina ametivõimud peavad tagama, et kõigile suhtlemisvõimaluseta kinni peetud isikutele võimaldataks viivitamatult kontakti oma pereliikmete ja advokaatidega, ning et kõigi kinnipeetavate tingimused peavad vastama standarditele, mis kehtestati ÜRO Peaassamblee 9. detsembri 1988. aasta resolutsiooniga 43/173 „Põhimõtted mis tahes viisil kinnipeetavate või vangistatud isikute kaitsmise kohta“, kaasa arvatud arstiabile juurdepääsu osas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab sügavat muret väidete pärast inimõiguste aktivistide piinamise kohta; kutsub Hiina valitsust seetõttu täielikult austama piinamise ja muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise täielikku ja eranditeta keeldu vastavalt ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase konventsiooni (UNCAT) (mille Hiina ratifitseeris 4. oktoobril 1988) artiklitele 2 ja 16; |
| --- | --- |

13.

| 14. | julgustab Hiina valitsust ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, kuna läheneb selle allkirjastamise 20. aastapäev, ning tagama selle täieliku rakendamise, sealhulgas lõpetades kõik kuritarvituslikud tavad ja kohandades vastavalt vajadusele oma õigusakte; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, kui oluline on, et kooskõlas ELi võetud kohustusega võtta Hiinaga seoses tugev, selge ja ühtne seisukoht, tõstataks EL iga Hiina ametivõimudega peetava poliitilise ja inimõiguste alase dialoogi, sh iga-aastaste inimõiguste alaste dialoogide käigus küsimuse inimõiguste rikkumise kohta Hiinas, eelkõige seoses Tiibeti ja Xinjiangi vähemustega; avaldab siiski kahetsust, et ELi-Hiina iga-aastased inimõiguste alased dialoogid ei ole toonud kaasa konkreetseid tulemusi; tuletab ühtlasi meelde, et seoses oma jätkuva reformiprotsessi ja üha laieneva ülemaailmse tegevusega on Hiina end sidunud ülemaailmse inimõiguste raamistikuga, olles allkirjastanud mitmeid rahvusvahelisi inimõiguste lepinguid; nõuab seetõttu nende kohustuste täitmiseks dialoogi jätkamist Hiinaga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub kõiki liikmesriike üles rakendama suhetes Hiinaga kindlat väärtustepõhist lähenemisviisi, ja loodab, et liikmesriigid ei tee ühepoolseid algatusi ega tegusid, mis võiksid õõnestada ELi tegevuse ühtsust, tulemuslikkust ja järjepidevust; tuletab kahetsusega meelde, et EL ei suutnud 2017. aasta juunis ÜRO Inimõiguste Nõukogus Genfis esitada avaldust inimõiguste kohta Hiinas; väljendab heameelt, et avaldus võeti järgmisel istungjärgul vastu ning loodab, et EL peab Hiinat jätkuvalt riigiks, millele tuleb Inimõiguste Nõukogus pöörata tähelepanu niikaua, kuni Hiina keeldub õiguste sisulisest reformimisest; nõuab lisaks, et EL ja selle liikmesriigid tõstataksid Hiina inimõiguste olukorra järgmise üldise korrapärase läbivaatamise käigus järjekindlalt mureküsimusi ja tagaksid eelkõige, et Hiina kodanikuühiskond saaks selles protsessis vabalt osaleda; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja liikmesriike üles võtma vastu välisasjade nõukogu järeldused Hiina kohta, milles rõhutatakse inimõiguste kriitilist tähtsust ELi ja Hiina suhetes, ning väljendama selget muret Hiinas sel alal valitsevate negatiivsete suundumuste pärast, koos ootusega, et Hiina ametivõimud võtavad vastuseks konkreetseid meetmeid; rõhutab, et need järeldused aitaksid ELi 28 liikmesriigil ja ELi institutsioonidel rakendada inimõiguste küsimuste suhtes Hiinas ühist suhtumist ja lähenemisviisi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  ELT C 378, 9.11.2017, lk 239.

(2)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 92.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0444.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0505.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0308.

---

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/52

---

P8_TA(2018)0015

Kongo Demokraatlik Vabariik

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta (2018/2515(RSP))

(2018/C 458/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) kohta, eriti 14. juuni 2017. aasta (1), 2. veebruari 2017. aasta (2) ja 1. detsembri 2016. aasta (3) resolutsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kongo Demokraatliku Vabariigi (Kongo DV) kohta, eriti 14. juuni 2017. aasta (1), 2. veebruari 2017. aasta (2) ja 1. detsembri 2016. aasta (3) resolutsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning tema pressiesindaja avaldusi olukorra kohta Kongo DVs, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning tema pressiesindaja avaldusi olukorra kohta Kongo DVs,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 9. novembri 2017. aasta avaldust Kongo DV valimiste ajakava avaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 9. novembri 2017. aasta avaldust Kongo DV valimiste ajakava avaldamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 29. septembri 2017. aasta resolutsiooni tehnilise abi ja suutlikkuse suurendamise kohta Kongo DVs inimõiguste valdkonnas ning peasekretäri 2017. aasta oktoobri aruannet ÜRO stabiliseerimismissiooni kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUSCO), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 29. septembri 2017. aasta resolutsiooni tehnilise abi ja suutlikkuse suurendamise kohta Kongo DVs inimõiguste valdkonnas ning peasekretäri 2017. aasta oktoobri aruannet ÜRO stabiliseerimismissiooni kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis (MONUSCO),

| — | võttes arvesse 9. novembri 2017. aasta lõppmärkusi, mis on esitatud Kongo DV kohta ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti rakendamise neljanda korrapärase läbivaatamise aruandes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. novembri 2017. aasta lõppmärkusi, mis on esitatud Kongo DV kohta ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti rakendamise neljanda korrapärase läbivaatamise aruandes,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2348 (2017) MONUSCO mandaadi uuendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2348 (2017) MONUSCO mandaadi uuendamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/2282, millega pikendatakse Kongo DVs vägivalla ja inimõiguste tõsiste rikkumiste eest vastutavate isikute suhtes kohaldatavate sanktsioonide kehtivust 12. detsembrini 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/2282, millega pikendatakse Kongo DVs vägivalla ja inimõiguste tõsiste rikkumiste eest vastutavate isikute suhtes kohaldatavate sanktsioonide kehtivust 12. detsembrini 2018,

| — | võttes arvesse nõukogu 6. märtsi ja 11. detsembri 2017. aasta järeldusi Kongo DV kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. märtsi ja 11. detsembri 2017. aasta järeldusi Kongo DV kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2017. aasta järeldusi ELi koostöö kohta kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2017. aasta järeldusi ELi koostöö kohta kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas,

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 15. juuni 2016. aasta resolutsiooni valimiseelse ja julgeolekuolukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 15. juuni 2016. aasta resolutsiooni valimiseelse ja julgeolekuolukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna (mõttevabaduse viljelemise eest) andmist dr Denis Mukwegele 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna (mõttevabaduse viljelemise eest) andmist dr Denis Mukwegele 2014. aastal,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut,

| — | võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni 2017. aasta mai ühinemis- ja kogunemisvabaduse suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni 2017. aasta mai ühinemis- ja kogunemisvabaduse suuniseid,

| — | võttes arvesse Kongo DV põhiseadust, mis võeti vastu 18. veebruaril 2006. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kongo DV põhiseadust, mis võeti vastu 18. veebruaril 2006. aastal,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et üks aasta pärast 31. detsembril 2016. aastal sõlmitud 31. detsembri kokkuleppe allkirjastamist halveneb Kongo DVs valitsev üldine olukord kogu riigis jätkuvalt ning seda iseloomustavad vägivaldsed represseerimised, tapmised ja ulatuslikud inimõiguste rikkumised; arvestades, et 2017. aasta oli Kongo DV lähiajaloos üks kõige vägivaldsemaid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üks aasta pärast 31. detsembril 2016. aastal sõlmitud 31. detsembri kokkuleppe allkirjastamist halveneb Kongo DVs valitsev üldine olukord kogu riigis jätkuvalt ning seda iseloomustavad vägivaldsed represseerimised, tapmised ja ulatuslikud inimõiguste rikkumised; arvestades, et 2017. aasta oli Kongo DV lähiajaloos üks kõige vägivaldsemaid;

| B. | arvestades, et ÜRO määratluse kohaselt vastab Kongo DVs valitsev olukord humanitaarhädaolukorra kolmandale tasemele, mis on kõrgeim tase; arvestades, et 8. märtsil 2017. aastal nõudis ÜRO inimõiguste ülemvolinik Zeid Ra’ad Al Hussein uurimiskomisjoni loomist, et uurida vägivalda Kasai provintsis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO määratluse kohaselt vastab Kongo DVs valitsev olukord humanitaarhädaolukorra kolmandale tasemele, mis on kõrgeim tase; arvestades, et 8. märtsil 2017. aastal nõudis ÜRO inimõiguste ülemvolinik Zeid Ra’ad Al Hussein uurimiskomisjoni loomist, et uurida vägivalda Kasai provintsis;

| C. | arvestades, et poliitiline kriis on süvenenud pärast seda, kui president Kabila keeldus 2016. aastal pärast oma põhiseadusjärgse mandaadi lõppemist ametist lahkumast; arvestades, et katoliku piiskoppide rahvuskonverentsi (CENCO) egiidi all sõlmitud kokkuleppes lepiti kokku korraldada valimised hiljemalt 2017. aasta detsembris; arvestades, et sellest tähtajast kinni ei peetud ja sõltumatu riiklik valimiskomisjon (CENI) teatas, et valimised toimuvad 23. detsembril 2018. aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et poliitiline kriis on süvenenud pärast seda, kui president Kabila keeldus 2016. aastal pärast oma põhiseadusjärgse mandaadi lõppemist ametist lahkumast; arvestades, et katoliku piiskoppide rahvuskonverentsi (CENCO) egiidi all sõlmitud kokkuleppes lepiti kokku korraldada valimised hiljemalt 2017. aasta detsembris; arvestades, et sellest tähtajast kinni ei peetud ja sõltumatu riiklik valimiskomisjon (CENI) teatas, et valimised toimuvad 23. detsembril 2018. aastal;

| D. | arvestades, et CENI jätkab valimiste logistilist ettevalmistamist, mis hõlmab ka eelarvekorda ja valimisregistrit; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et CENI jätkab valimiste logistilist ettevalmistamist, mis hõlmab ka eelarvekorda ja valimisregistrit;

| E. | arvestades, et valitsuse heakskiidul tegutsevad jõud on astunud poliitilise olukorra vastu suunatud protestidele vastu ülimalt vägivaldselt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et valitsuse heakskiidul tegutsevad jõud on astunud poliitilise olukorra vastu suunatud protestidele vastu ülimalt vägivaldselt;

| F. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo on märkinud, et julgeolekujõud püüavad tahtlikult pärssida kodaniku- ja poliitilisi õigusi ning on muu hulgas kasutanud selleks tsiviilisikute, sh altaripoiste vastu lahinglaskemoona, pisargaasi ja kummikuule, takistanud ÜRO juurdepääsu haiglatele, surnukuuridele ja kinnipidamisasutustele ning takistanud ÜRO-l meeleavaldusi jälgida; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo on märkinud, et julgeolekujõud püüavad tahtlikult pärssida kodaniku- ja poliitilisi õigusi ning on muu hulgas kasutanud selleks tsiviilisikute, sh altaripoiste vastu lahinglaskemoona, pisargaasi ja kummikuule, takistanud ÜRO juurdepääsu haiglatele, surnukuuridele ja kinnipidamisasutustele ning takistanud ÜRO-l meeleavaldusi jälgida;

| G. | arvestades, et Kongo DV ei ole ratifitseerinud demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Kongo DV ei ole ratifitseerinud demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat;

| H. | arvestades, et Kongo sõjaväe ja kohalike relvarühmituste vahel esineb jätkuvalt relvakonflikte, eelkõige Kasais; arvestades, et selle tagajärjel on puhkenud tõsine humanitaarkriis, mida iseloomustavad tapmised, piinamine ja vägistamine ning kodude, meditsiinirajatiste ja koolide hävitamine, ning Kasais on avastatud 40 massihauda; arvestades, et niisuguste tegude toimepanijate vastutusele võtmisel ei ole tehtud edusamme; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Kongo sõjaväe ja kohalike relvarühmituste vahel esineb jätkuvalt relvakonflikte, eelkõige Kasais; arvestades, et selle tagajärjel on puhkenud tõsine humanitaarkriis, mida iseloomustavad tapmised, piinamine ja vägistamine ning kodude, meditsiinirajatiste ja koolide hävitamine, ning Kasais on avastatud 40 massihauda; arvestades, et niisuguste tegude toimepanijate vastutusele võtmisel ei ole tehtud edusamme;

| I. | arvestades, et Kongo DVs on konflikti tõttu põgenema sunnitud uute riigisiseste põgenike arv maailma suurim; arvestades, et alates 2017. aasta jaanuarist on Kongo DVs tekkinud juurde 1,9 miljonit riigisisest põgenikku ja riigisiseste põgenike koguarv on suurenenud 4,25 miljonini, kusjuures enamik neist elab Kasai, Tanganjika ja Kivu provintsis; arvestades, et Kongo DV on võtnud vastu ka Burundist, Kesk-Aafrika Vabariigist ja Lõuna-Sudaanist põgenenud pagulasi; arvestades, et EL on eraldanud Kasai vägivalla ohvritele hädaabina 5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Kongo DVs on konflikti tõttu põgenema sunnitud uute riigisiseste põgenike arv maailma suurim; arvestades, et alates 2017. aasta jaanuarist on Kongo DVs tekkinud juurde 1,9 miljonit riigisisest põgenikku ja riigisiseste põgenike koguarv on suurenenud 4,25 miljonini, kusjuures enamik neist elab Kasai, Tanganjika ja Kivu provintsis; arvestades, et Kongo DV on võtnud vastu ka Burundist, Kesk-Aafrika Vabariigist ja Lõuna-Sudaanist põgenenud pagulasi; arvestades, et EL on eraldanud Kasai vägivalla ohvritele hädaabina 5 miljonit eurot;

| J. | arvestades, et 2017. aasta märtsis vähendati MONUSCO isikkoosseisu ja juunis kärbiti selle eelarvet 8 %; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2017. aasta märtsis vähendati MONUSCO isikkoosseisu ja juunis kärbiti selle eelarvet 8 %;

| K. | arvestades, et Kongo DV ametivõimud on pidevalt ahistanud kodanikuühiskonna organisatsioone ja inimõiguste kaitsjaid, k.a niisugused liikumised nagu Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, katoliku kirik ja Comité Laic de Coordination (CLC); arvestades, et inimõiguslaste rühmade väitel hoitakse Kongo DVs kinni vähemalt 358 poliitvangi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Kongo DV ametivõimud on pidevalt ahistanud kodanikuühiskonna organisatsioone ja inimõiguste kaitsjaid, k.a niisugused liikumised nagu Lutte pour le Changement (Lucha), Filimbi, katoliku kirik ja Comité Laic de Coordination (CLC); arvestades, et inimõiguslaste rühmade väitel hoitakse Kongo DVs kinni vähemalt 358 poliitvangi;

| L. | arvestades, et 29. ja 30. detsembril 2017. aastal vahistati ja peeti vahistamismääruseta kinni seitse inimõiguste kaitsjat: Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji ja Arciel Beni, kes kõik on seotud kodanikuühiskonna liikumisega Filimbi, ning arvestades, et ühe inimõiguste kaitsja, Palmer Kabeya asukoht on teadmata; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 29. ja 30. detsembril 2017. aastal vahistati ja peeti vahistamismääruseta kinni seitse inimõiguste kaitsjat: Carbone Beni, Mino Bompomi, Roger Katanga Mwenyemali, Bony Dickson Mputu, Grâce Tshiunza, Cedrick Kalonji ja Arciel Beni, kes kõik on seotud kodanikuühiskonna liikumisega Filimbi, ning arvestades, et ühe inimõiguste kaitsja, Palmer Kabeya asukoht on teadmata;

| M. | arvestades, et abitöötajate ja rahuvalvajate vastu suunatud rünnakud ja nende röövimised sagenevad, mis sunnib humanitaarabiorganisatsioone abi andmist edasi lükkama ja oma tegevust peatama; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et abitöötajate ja rahuvalvajate vastu suunatud rünnakud ja nende röövimised sagenevad, mis sunnib humanitaarabiorganisatsioone abi andmist edasi lükkama ja oma tegevust peatama;

| N. | arvestades, et Kongo Rahvusassambleel esitatud kolm seaduseelnõu (valitsusväliste organisatsioonide tegevuse reguleerimise, inimõiguste kaitsjate ja terrorismivastase võitluse kohta) on praegusel kujul vastuolus piirkondlike ja rahvusvaheliste inimõigusalaste standarditega ning kujutavad endast enneolematut ohtu Kongo kodanikuühiskonna sõltumatule tegevusele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Kongo Rahvusassambleel esitatud kolm seaduseelnõu (valitsusväliste organisatsioonide tegevuse reguleerimise, inimõiguste kaitsjate ja terrorismivastase võitluse kohta) on praegusel kujul vastuolus piirkondlike ja rahvusvaheliste inimõigusalaste standarditega ning kujutavad endast enneolematut ohtu Kongo kodanikuühiskonna sõltumatule tegevusele;

| O. | arvestades, et EL pikendas 2018. aasta detsembrini isikute vastu suunatud piiravaid meetmeid, mis kehtestati reaktsioonina valimisprotsessi takistamisele ja inimõiguste rikkumistele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL pikendas 2018. aasta detsembrini isikute vastu suunatud piiravaid meetmeid, mis kehtestati reaktsioonina valimisprotsessi takistamisele ja inimõiguste rikkumistele;

| 1. | väljendab veel kord sügavat muret humanitaar-, poliitilise ja julgeolekuolukorra halvenemise pärast Kongo DVs; mõistab teravalt hukka kõik inimõiguste rikkumised ja vägivallaaktid, eelkõige need, mis on suunatud rahumeelsete meeleavaldajate vastu, sealhulgas rahumeelsete avalike meeleavalduste keelustamise ning poliitika, mis seisneb kõigi oma arvamust avaldavate teisitimõtlejate hirmutamises, vahistamises ja kinnipidamises; kutsub Kongo ametivõime üles alustama kõigi meelsusvangide viivitamatut ja tingimusteta vabastamist ning viima läbi sõltumatu uurimise seoses 2017. aasta detsembri meeleavalduste vägivaldse mahasurumisega ja avastatud massihaudadega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et vastutus tsiviilisikute kaitsmise eest oma territooriumil ja jurisdiktsiooni piires lasub eelkõige Kongo DV valitsusel ning see hõlmab ka kaitset inimsusvastaste ja sõjakuritegude eest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab suurt muret inimõigusorganisatsioonidelt saadud tõendite pärast, eelkõige mis puudutab Rahvusvahelise Inimõiguste Föderatsiooni (FIDH) 2017. aasta detsembri uurimisaruannet Kasai veresaunade kohta, mille kohaselt Kongo julgeolekujõud ja valitsuse toetatud relvarühmitused teostavad Kasai provintsis „tahtlikku terrori- ja hävitusstrateegiat, mis on toonud kaasa inimsusvastaseid kuritegusid“; nõuab tungivalt, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus ja ÜRO uuriksid neid väiteid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab muret naiste ja laste olukorra pärast Kongo DVs; mõistab täielikult hukka vägistamise, seksuaalvägivalla ja piinamise kasutamise; tunneb muret väidete pärast, mille kohaselt Kongo toetatavad relvarühmitused värbavad ja rakendavad ebaseaduslikult lapssõdureid, ning on arvamusel, et lapssõdurite kasutamise lõpetamine peab olema Kongo ametivõimude ja rahvusvahelise üldsuse prioriteet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab väga kahetsusväärseks, et valimisi ei korraldatud 2017. aasta tähtajaks; tuletab meelde Kongo ametivõimude ja institutsioonide kohustust viia uus valimiste ajakava tulemuslikult ellu kooskõlas Kongo põhiseaduse ja 31. detsembri kokkuleppega; nõuab kindlalt, et läbipaistvad, vabad ja ausad presidendi- ja parlamendivalimised korraldataks 23. detsembril 2018; tuletab meelde, et CENI peab olema sõltumatu, erapooletu ja kaasav institutsioon, ning kutsub Kongo DV valitsust üles tagama piisavate vahendite eraldamise; palub lisaks CENI-l ja valitsusel kehtestada valimiste ajakava jaoks kvartalitähtajad, et jälgida edusamme ja esitada tõendatav märk valitsuse võetud kohustusest valimised korraldada; tuletab meelde, et ainult usaldusväärsed valimised võimaldavad kriisist välja tulla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et maapaos elavad oponendid peavad saama turvaliselt ja tingimusteta tagasi pöörduda ning igal kodanikul peab olema õigus valimistel kandideerida; tunneb heameelt selle üle, et Aafrika Liidu (AL), Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni (OIF), Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) ja ÜRO osalusel on loodud kooskõlastatud eksperdirühm, kelle ülesanne on toetada valimisprotsessi elluviimist ning hõlbustada Kongo DV-le rahalise, logistilise ja tehnilise abi andmist; toetab ELi panust Kongo DV valimisprotsessi ja kutsub ELi üles seadma igasuguse valimiste rahastamise tingimuseks selle, et Kongo valitsus viib ellu konkreetseid meetmeid, mis näitavad tõendatavat poliitilist tahet korraldada valimised 23. detsembril 2018, sealhulgas eelkõige realistliku valimiseelarve avaldamine ning kõigi põhiõiguste ja -vabadustega seotud tagatised kõigile erakondadele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab teravalt hukka kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide ahistamise ja ähvardamise kõik vormid; on eriti mures kõige hiljutisemate surmaähvarduste pärast FIDH ja seotud organisatsioonide esindajate aadressil; nõuab tungivalt, et Kongo DV ametivõimud ja julgeolekujõud täidaksid täielikult Cotonou lepingus ja 31. detsembri kokkuleppes sätestatud nõudeid, eelkõige üksikisikute õigus kasutada väljendusvabadust ning kogunemis- ja meeleavaldamisvabadust; kutsub Kongo ametivõime üles ratifitseerima esimesel võimalusel demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika harta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab hukka Kongo Rahvusassambleel esitatud seaduseelnõud valitsusväliste organisatsioonide reguleerimise, inimõiguste kaitsjate ja terrorismivastase võitluse kohta; nõuab tungivalt, et Kongo ametivõimud järgiksid täielikult nõuetekohast seadusandlikku menetlust ning viiksid seaduseelnõud kooskõlla inimõiguste kaitse ja edendamise rahvusvaheliste ja piirkondlike standarditega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et EL, selle liikmesriigid ja rahvusvaheline üldsus suurendaksid toetust inimõiguste kaitsjatele ja nende kaitset; kutsub Kongo DV ametivõime üles uurima ja andma kohtu alla neid, kes ründavad inimõiguste kaitsjaid ja suruvad maha demokraatlikke proteste; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunneb heameelt ÜRO peasekretäri teate üle, et uuritakse demokraatlike liitlasvägede relvarühmituste poolt MONUSCO vägede vastu 7. detsembril 2017. aastal toime pandud rünnakut, milles Põhja-Kivu provintsis hukkus 15 rahuvalvajat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab muret kõige hiljutisemate ÜRO vägede vähendamise ja eelarvekärbete pärast; kutsub ÜRO Julgeolekunõukogu ja ÜRO liikmesriike üles tagama, et MONUSCO saab talle tema mandaadiga antud ülesannete täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid; tuletab meelde, et MONUSCO mandaat hõlmab tsiviilisikute kaitsmise ja poliitilise kokkuleppe rakendamise toetamist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid peaksid inimõiguste väärtusi esmatähtsaks; kordab, kui tähtis on võtta isikud vastutusele inimõiguste rikkumiste ja muude tegude eest, mis takistavad Kongo DV konfliktile rahumeelse lahenduse leidmist; väljendab sellega seoses heameelt ELi sihtsanktsioonide kasutamise üle ning kutsub ELi üles kaaluma täiendavate vahendite kasutamist, nagu on ette nähtud Cotonou lepingus, kui olukord veelgi halveneb ja ei tehta märkimisväärseid edusamme rahumeelse lahenduse leidmiseks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et 2015. aasta aprillis nentis ÜRO Keskkonnaprogrammi tegevdirektori asetäitja Ibrahim Thiaw, et loodusvarade ekspluateerimisest saadav tulu on üle miljardi USA dollari aastas ning suurem osa kasumist – kuni 98 % – läheb rahvusvahelistele kontsernidele ja ülejäänud 2 % kasutatakse Kongo DV relvastatud rühmituste rahastamiseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid Euroopa äriühingute vastu, kes rahvusvahelisi standardeid ei järgi või ei maksa piisavat hüvitist inimõiguste selliste rikkumiste ohvritele, mis on otseselt või kaudselt seotud nende vastutusalaga; nõuab, et kiiresti rakendataks kokkulepet, mille liikmesriigid saavutasid 15. juunil 2016. aastal konfliktipiirkondadest pärit mineraale käsitleva ELi määruse (määrus (EL) 2017/821 (4)) kohta, ning jätkataks tööd Euroopa Liidu ja ÜRO tasandil selle valdkonna rahvusvaheliste õigusaktide väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab oma toetust ALile, OIFile ja SADC-le ning eriti Angolale, kuna nad hõlbustavad poliitilist dialoogi Kongo DVs ja kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab muret ägeneva kooleraepideemia pärast ja nõuab puhangu vastu võitlemiseks rohkem humanitaarabi; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid usaldusväärsete organisatsioonide kaudu antavat rahalist ja humanitaarabi, et rahuldada elanikkonna kiireloomulised vajadused; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, AKV-ELi ministrite nõukogule ja parlamentaarsele ühisassambleele, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile ning Kongo Demokraatliku Vabariigi presidendile, peaministrile ja parlamendile. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0264.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0017.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0479.

(4)  ELT L 130, 19.5.2017, lk 1

---

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/57

---

P8_TA(2018)0018

Noorte tööhõive algatuse elluviimine liikmesriikides

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon noorte tööhõive algatuse elluviimise kohta liikmesriikides (2017/2039(INI))

(2018/C 458/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrust (EL) 2015/779, millega muudetakse määrust (EL) nr 1304/2013, et suurendada noorte tööhõive algatuse raames toetust saavatele rakenduskavadele makstava täiendava esialgse eelmakse summat (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrust (EL) 2015/779, millega muudetakse määrust (EL) nr 1304/2013, et suurendada noorte tööhõive algatuse raames toetust saavatele rakenduskavadele makstava täiendava esialgse eelmakse summat (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta teatist „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“ (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta teatist „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“ (COM(2016)0646),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 2015. aasta märtsi eriaruannet nr 3/2015 „ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 2015. aasta märtsi eriaruannet nr 3/2015 „ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta märtsi eriaruannet nr 5/2017 „Noorte töötus: kas ELi poliitika on midagi muutnud? Hinnang noortegarantiile ja noorte tööhõive algatusele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta märtsi eriaruannet nr 5/2017 „Noorte töötus: kas ELi poliitika on midagi muutnud? Hinnang noortegarantiile ja noorte tööhõive algatusele“,

| — | võttes arvesse oma 24. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni ELi noortegarantii süsteemide kulutuste kontrollimise ja kulutõhususe järelevalve kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni ELi noortegarantii süsteemide kulutuste kontrollimise ja kulutõhususe järelevalve kohta (4),

| — | võttes arvesse eelarvepoliitika osakonna 3. veebruari 2016. aasta analüüsi „Noorte tööhõive algatuse hinnang“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvepoliitika osakonna 3. veebruari 2016. aasta analüüsi „Noorte tööhõive algatuse hinnang“,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus oskuste garantii loomise kohta (COM(2016)0382), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus oskuste garantii loomise kohta (COM(2016)0382),

| — | võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. märtsi 2014. aasta soovitust praktika kvaliteediraamistiku kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalhartat, selle lisaprotokolli ja selle parandatud versiooni, mis jõustus 1. juulil 1999, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalhartat, selle lisaprotokolli ja selle parandatud versiooni, mis jõustus 1. juulil 1999,

| — | võttes arvesse kestliku arengu eesmärke aastaks 2030, eelkõige eesmärki nr 8 „Edendada püsivat, kaasavat ja kestlikku majanduskasvu, tagada täielik ja tulemuslik tööhõive ning rahuldav töö kõigile“, mille ÜRO võttis vastu 2015. aastal ja mis kehtivad kogu maailmas, sealhulgas ELis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu eesmärke aastaks 2030, eelkõige eesmärki nr 8 „Edendada püsivat, kaasavat ja kestlikku majanduskasvu, tagada täielik ja tulemuslik tööhõive ning rahuldav töö kõigile“, mille ÜRO võttis vastu 2015. aastal ja mis kehtivad kogu maailmas, sealhulgas ELis,

| — | võttes arvesse Jean-Claude Junckeri poolt tihedas koostöös Donald Tuski, Jeroen Dijsselbloemi, Mario Draghi ja Martin Schulziga koostatud 22. juuni 2015. aasta aruannet Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta („viie juhi aruanne“), komisjoni 26. aprilli 2017. aasta aruteludokumenti Euroopa sotsiaalse mõõtme kohta ja 31. mai 2017. aasta aruteludokumenti Euroopa rahaliidu süvendamise kohta ja komisjoni 1. märtsi 2017. aasta valget raamatut Euroopa tuleviku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jean-Claude Junckeri poolt tihedas koostöös Donald Tuski, Jeroen Dijsselbloemi, Mario Draghi ja Martin Schulziga koostatud 22. juuni 2015. aasta aruannet Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta („viie juhi aruanne“), komisjoni 26. aprilli 2017. aasta aruteludokumenti Euroopa sotsiaalse mõõtme kohta ja 31. mai 2017. aasta aruteludokumenti Euroopa rahaliidu süvendamise kohta ja komisjoni 1. märtsi 2017. aasta valget raamatut Euroopa tuleviku kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist, millega luuakse Euroopa sotsiaalõiguste sammas (COM(2017)0250), ja komisjoni 26. aprilli 2017. aasta soovitust (EL) 2017/761 Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist, millega luuakse Euroopa sotsiaalõiguste sammas (COM(2017)0250), ja komisjoni 26. aprilli 2017. aasta soovitust (EL) 2017/761 Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (6),

| — | võttes arvesse Eurofoundi, Cedefopi, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD), Euroopa Ametiühingute Keskliidu (ETUC) ja Euroopa Ametiühingute Instituudi (ETUI), BUSINESSEUROPE’i, Euroopa Käsitööettevõtjate ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliidu (UEAPME), Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP), võrgustiku Eurocities ning Euroopa Noortefoorumi tööd ja teadusuuringuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi, Cedefopi, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD), Euroopa Ametiühingute Keskliidu (ETUC) ja Euroopa Ametiühingute Instituudi (ETUI), BUSINESSEUROPE’i, Euroopa Käsitööettevõtjate ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliidu (UEAPME), Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP), võrgustiku Eurocities ning Euroopa Noortefoorumi tööd ja teadusuuringuid,

| — | võttes arvesse president Junckeri 13. septembril 2017 peetud kõnet Euroopa Liidu olukorra kohta, tegevuskava ühtsema, tugevama ja demokraatlikuma liidu saavutamiseks (komisjoni 2018. aasta tööprogrammi kavand) ja komisjoni 13. septembri 2017. aasta kavatsusavaldust president Antonio Tajanile ja Eesti Vabariigi peaministrile Jüri Ratasele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse president Junckeri 13. septembril 2017 peetud kõnet Euroopa Liidu olukorra kohta, tegevuskava ühtsema, tugevama ja demokraatlikuma liidu saavutamiseks (komisjoni 2018. aasta tööprogrammi kavand) ja komisjoni 13. septembri 2017. aasta kavatsusavaldust president Antonio Tajanile ja Eesti Vabariigi peaministrile Jüri Ratasele,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0406/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0406/2017),

| A. | arvestades, et finants- ja majanduskriisi tõttu tõusis noorte töötuse määr 2008. aasta 15 %-lt 2013. aasta alguseks kõrgeima tasemeni – 24 % –, kusjuures selles keskmises määras peituvad näitajad, mis erinevad liikmesriigiti ja piirkonniti väga palju; arvestades, et noorte töötuse määr püsis 2013. aastal Saksamaal, Austrias ja Madalmaades 10 % lähedal, küündides samal ajal Itaalias, Hispaanias, Horvaatias ja Kreekas 40 %ni või tunduvalt kõrgemale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et finants- ja majanduskriisi tõttu tõusis noorte töötuse määr 2008. aasta 15 %-lt 2013. aasta alguseks kõrgeima tasemeni – 24 % –, kusjuures selles keskmises määras peituvad näitajad, mis erinevad liikmesriigiti ja piirkonniti väga palju; arvestades, et noorte töötuse määr püsis 2013. aastal Saksamaal, Austrias ja Madalmaades 10 % lähedal, küündides samal ajal Itaalias, Hispaanias, Horvaatias ja Kreekas 40 %ni või tunduvalt kõrgemale;

| B. | arvestades, et võetud meetmed avaliku sektori kulude kärpimiseks on avaldanud otsest negatiivset mõju eriti just noortele, kuna kärpeid on tehtud hariduses, koolituses, töökohtade loomises ja tugiteenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et võetud meetmed avaliku sektori kulude kärpimiseks on avaldanud otsest negatiivset mõju eriti just noortele, kuna kärpeid on tehtud hariduses, koolituses, töökohtade loomises ja tugiteenuste valdkonnas;

| C. | arvestades, et noori mõjutavaid poliitikameetmeid kujundati noori ja nende esindajaid kaasamata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et noori mõjutavaid poliitikameetmeid kujundati noori ja nende esindajaid kaasamata;

| D. | arvestades, et noorte pikaajaline töötus võib põhjustada noorte marginaliseerimise ja tõrjumise ühiskonnast, selle, et noored tunnevad end ühiskonnast isoleerituna, ja sel võib olla n-ö armistav mõju, st esineb suurem tõenäosus, et nad jäävad uuesti töötuks ning saavad tööelu jooksul madalamat palka ja neil on karjääri tegemiseks halvemad väljavaated; arvestades, et noorte kõrvalejätmine kujutab endast avaliku ja erasektori investeeringute suurt kaotust, tuues kaasa ulatusliku tööalase ebakindluse ja oskuste kadumise, mida põhjustab kasutamata ja nõrgenev inimpotentsiaal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et noorte pikaajaline töötus võib põhjustada noorte marginaliseerimise ja tõrjumise ühiskonnast, selle, et noored tunnevad end ühiskonnast isoleerituna, ja sel võib olla n-ö armistav mõju, st esineb suurem tõenäosus, et nad jäävad uuesti töötuks ning saavad tööelu jooksul madalamat palka ja neil on karjääri tegemiseks halvemad väljavaated; arvestades, et noorte kõrvalejätmine kujutab endast avaliku ja erasektori investeeringute suurt kaotust, tuues kaasa ulatusliku tööalase ebakindluse ja oskuste kadumise, mida põhjustab kasutamata ja nõrgenev inimpotentsiaal;

| E. | arvestades, et 2012. aastal oli igast kolmest Euroopa töötajast üks oma töö jaoks kas üle- või alakvalifitseeritud (7), ja arvestades, et noored töötajad on tavaliselt suurema tõenäosusega formaalselt ülekvalifitseeritud ning samuti on nad vanematest töötajatest suurema tõenäosusega oma oskustele mittevastaval töökohal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2012. aastal oli igast kolmest Euroopa töötajast üks oma töö jaoks kas üle- või alakvalifitseeritud (7), ja arvestades, et noored töötajad on tavaliselt suurema tõenäosusega formaalselt ülekvalifitseeritud ning samuti on nad vanematest töötajatest suurema tõenäosusega oma oskustele mittevastaval töökohal;

| F. | arvestades, et noori töötajaid ähvardab suurem oht sattuda ebakindlasse töösuhtesse; arvestades, et tõenäosus olla kutsealal mitmel põhjusel ebasoodsas olukorras on noorematel kui 25-aastaste töötajatel kaks korda suurem kui 50-aastastel ja vanematel töötajatel (8); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et noori töötajaid ähvardab suurem oht sattuda ebakindlasse töösuhtesse; arvestades, et tõenäosus olla kutsealal mitmel põhjusel ebasoodsas olukorras on noorematel kui 25-aastaste töötajatel kaks korda suurem kui 50-aastastel ja vanematel töötajatel (8);

| G. | arvestades, et edukas üleminek koolist tööle ja tööturult eemalolekust tööellu ning esimese tõelise töökoha omamine suurendab noorte mõjuvõimu ja motiveerib noori, sest see aitab neil oma isiklikke ja erialaseid oskusi arendada, et nad võiksid saada iseseisvateks ja enesekindlateks kodanikeks ning edukalt karjääri alustada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et edukas üleminek koolist tööle ja tööturult eemalolekust tööellu ning esimese tõelise töökoha omamine suurendab noorte mõjuvõimu ja motiveerib noori, sest see aitab neil oma isiklikke ja erialaseid oskusi arendada, et nad võiksid saada iseseisvateks ja enesekindlateks kodanikeks ning edukalt karjääri alustada;

| H. | arvestades, et pärast tipptaseme (24 %) saavutamist 2013. aastal on noorte töötuse määr ELi 28 liikmesriigis järjekindlalt kahanenud, langedes 2017. aastal alla 17 %; arvestades, et noorte töötus on endiselt suur, sest selle määr on madal (alla 11 %) väga vähestes liikmesriikides (Austria, Tšehhi Vabariik, Madalmaad, Malta, Ungari ja Saksamaa), ja liikmesriikide vahel on suured erinevused; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast tipptaseme (24 %) saavutamist 2013. aastal on noorte töötuse määr ELi 28 liikmesriigis järjekindlalt kahanenud, langedes 2017. aastal alla 17 %; arvestades, et noorte töötus on endiselt suur, sest selle määr on madal (alla 11 %) väga vähestes liikmesriikides (Austria, Tšehhi Vabariik, Madalmaad, Malta, Ungari ja Saksamaa), ja liikmesriikide vahel on suured erinevused;

| I. | arvestades, et täistööajaga ja osalise tööajaga töötajate soolise jaotuse analüüs kogu Euroopa kohta näitab, et sooline ebavõrdsus jäi aastatel 2007–2017 püsima, sest mehed moodustavad täistööajaga töötavatest 15–24-aastastest inimestest endiselt umbes 60 %, samal ajal kui sama vanuserühma osalise tööajaga töötajatest moodustavad nad püsivalt umbes 40 %; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et täistööajaga ja osalise tööajaga töötajate soolise jaotuse analüüs kogu Euroopa kohta näitab, et sooline ebavõrdsus jäi aastatel 2007–2017 püsima, sest mehed moodustavad täistööajaga töötavatest 15–24-aastastest inimestest endiselt umbes 60 %, samal ajal kui sama vanuserühma osalise tööajaga töötajatest moodustavad nad püsivalt umbes 40 %;

| J. | arvestades, et statistika kohaselt on noorte töötuse määr on kahjuks nii majanduskasvu kui ka majanduslanguse perioodidel üldiselt umbes kaks korda kõrgem kui keskmine üldine töötuse määr; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et statistika kohaselt on noorte töötuse määr on kahjuks nii majanduskasvu kui ka majanduslanguse perioodidel üldiselt umbes kaks korda kõrgem kui keskmine üldine töötuse määr;

Noorte tööhõive algatus ja noortegarantii

| K. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu lõi 22. aprilli 2013. aasta nõukogu soovituse alusel noortegarantii, millega ELi liikmesriigid võtsid endale kohustuse tagada noortele nelja kuu jooksul alates töötuks jäämisest või formaalharidussüsteemist lahkumisest kvaliteetne töö-, haridustee jätkamise, õpipoisiõppe või praktikapakkumine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu lõi 22. aprilli 2013. aasta nõukogu soovituse alusel noortegarantii, millega ELi liikmesriigid võtsid endale kohustuse tagada noortele nelja kuu jooksul alates töötuks jäämisest või formaalharidussüsteemist lahkumisest kvaliteetne töö-, haridustee jätkamise, õpipoisiõppe või praktikapakkumine;

| L. | arvestades, et kuna paljudes liikmesriikides ei ole noorte töötuse vastase võitluse raames olemasolevad eeskirjad ja võimalused seni märkimisväärselt edukad olnud, siis peaksid nad pöörama suuremat tähelepanu Euroopa Sotsiaalfondist saadavate vahendite ja raha tõhusale kasutamisele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kuna paljudes liikmesriikides ei ole noorte töötuse vastase võitluse raames olemasolevad eeskirjad ja võimalused seni märkimisväärselt edukad olnud, siis peaksid nad pöörama suuremat tähelepanu Euroopa Sotsiaalfondist saadavate vahendite ja raha tõhusale kasutamisele;

| M. | arvestades, et 2013. aasta veebruaris otsustas nõukogu luua noorte tööhõive algatuse, millest sai peamine ELi eelarvevahend – mis on seotud Euroopa Sotsiaalfondiga – mille kaudu aidata liikmesriikide piirkondi, kus noorte töötus on eriti suur, võttes eelkõige kasutusele noortegarantii kavad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2013. aasta veebruaris otsustas nõukogu luua noorte tööhõive algatuse, millest sai peamine ELi eelarvevahend – mis on seotud Euroopa Sotsiaalfondiga – mille kaudu aidata liikmesriikide piirkondi, kus noorte töötus on eriti suur, võttes eelkõige kasutusele noortegarantii kavad;

| N. | arvestades, et noortegarantii on kogu ELi hõlmav kohustus, kuid noorte tööhõive algatus on mõeldud nendele liikmesriikidele ja piirkondadele, kus noorte töötuse määr on üle 25 %, st et osaliselt või täielikult abikõlblikud on kokku 20 liikmesriiki; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et noortegarantii on kogu ELi hõlmav kohustus, kuid noorte tööhõive algatus on mõeldud nendele liikmesriikidele ja piirkondadele, kus noorte töötuse määr on üle 25 %, st et osaliselt või täielikult abikõlblikud on kokku 20 liikmesriiki;

| O. | arvestades, et eesmärk oli vahendid kiiresti kasutusele võtta ja selleks koondati algatuse eelarve 2014. ja 2015. aastale, et algatusega rahastatud meetmete mõju oleks võimalikult suur; arvestades, et kuna rakendamine nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil viibis, jäi rahasummade koondamine varasemale ajale meetmena ebapiisavaks; arvestades, et 2015. aastal tõsteti eelrahastamise määra tingimuslikult 1 %-lt 30 %-le ja suurem osa abikõlblikest liikmesriikidest kohaldas seda meedet edukalt; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et eesmärk oli vahendid kiiresti kasutusele võtta ja selleks koondati algatuse eelarve 2014. ja 2015. aastale, et algatusega rahastatud meetmete mõju oleks võimalikult suur; arvestades, et kuna rakendamine nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil viibis, jäi rahasummade koondamine varasemale ajale meetmena ebapiisavaks; arvestades, et 2015. aastal tõsteti eelrahastamise määra tingimuslikult 1 %-lt 30 %-le ja suurem osa abikõlblikest liikmesriikidest kohaldas seda meedet edukalt;

| P. | arvestades, et noorte tööhõive algatuse ja noortegarantii üks peamisi eesmärke on jõuda mittetöötavate ja mitteõppivate noorteni (NEET-noored), ning noorteni, kellel on suurim oht olla tõrjutud, võttes arvesse, et mõiste „NEET-noored“ hõlmab eri alarühmade noori, kelle on erinevad vajadused; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et noorte tööhõive algatuse ja noortegarantii üks peamisi eesmärke on jõuda mittetöötavate ja mitteõppivate noorteni (NEET-noored), ning noorteni, kellel on suurim oht olla tõrjutud, võttes arvesse, et mõiste „NEET-noored“ hõlmab eri alarühmade noori, kelle on erinevad vajadused;

| Q. | arvestades, et noortegarantii eesmärk on saavutada NEET-noorte püsiv tööturule integreerimine, pakkudes individuaalseid lahendusi, mis tähendab kvaliteetseid tööpakkumisi ning millega suurendatakse noorte tööalast konkurentsivõimet, toetades laiemas kontekstis noorte üleminekut koolist tööellu ning aidates lahendada tööturul esinevat oskuste nõudlusele mittevastavust; arvestades, et selleks on vaja liikmesriikide asjakohaseid teavitamisstrateegiaid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et noortegarantii eesmärk on saavutada NEET-noorte püsiv tööturule integreerimine, pakkudes individuaalseid lahendusi, mis tähendab kvaliteetseid tööpakkumisi ning millega suurendatakse noorte tööalast konkurentsivõimet, toetades laiemas kontekstis noorte üleminekut koolist tööellu ning aidates lahendada tööturul esinevat oskuste nõudlusele mittevastavust; arvestades, et selleks on vaja liikmesriikide asjakohaseid teavitamisstrateegiaid;

| R. | arvestades, et 2015. aastal hindas Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) noortegarantii rakendamise maksumuseks kõigis ELi 28 liikmesriigis 45 miljardit eurot; arvestades, et noorte tööhõive algatuse 2014.–2020. aasta programmitöö perioodiks nähti ette tagasihoidlik eelarve suuruses 6,4 miljardit eurot, mille eesmärk on täiendada riiklikku rahastust ja mitte seda asendada; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2015. aastal hindas Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) noortegarantii rakendamise maksumuseks kõigis ELi 28 liikmesriigis 45 miljardit eurot; arvestades, et noorte tööhõive algatuse 2014.–2020. aasta programmitöö perioodiks nähti ette tagasihoidlik eelarve suuruses 6,4 miljardit eurot, mille eesmärk on täiendada riiklikku rahastust ja mitte seda asendada;

| S. | arvestades, et komisjon tegi mitmeaastase finantsraamistiku 2017–2020 läbivaatamisel ettepaneku suurendada algatuse eelarvet 1 miljardi euro võrra, võttes selleks Euroopa Sotsiaalfondi kaudu 1 miljardi euro eest kulukohustusi; arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelise kokkuleppega suurendati seda summat 1,2 miljardi euroni; arvestades, et Euroopa Parlament võttis 5. septembril 2017 vastu paranduseelarve nr 3/2017, et eraldada noorte tööhõive algatusele 2017. aastal täiendavad 500 miljonit eurot, mida rahastatakse kulukohustuste koguvarust; väljendades seejuures kahetsust, et 2017. aasta eelarvemenetlus viibis, kuna nõukogu blokeeris mitmeaastase finantsraamistiku muutmise ja kiitis selle heaks hilja; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjon tegi mitmeaastase finantsraamistiku 2017–2020 läbivaatamisel ettepaneku suurendada algatuse eelarvet 1 miljardi euro võrra, võttes selleks Euroopa Sotsiaalfondi kaudu 1 miljardi euro eest kulukohustusi; arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelise kokkuleppega suurendati seda summat 1,2 miljardi euroni; arvestades, et Euroopa Parlament võttis 5. septembril 2017 vastu paranduseelarve nr 3/2017, et eraldada noorte tööhõive algatusele 2017. aastal täiendavad 500 miljonit eurot, mida rahastatakse kulukohustuste koguvarust; väljendades seejuures kahetsust, et 2017. aasta eelarvemenetlus viibis, kuna nõukogu blokeeris mitmeaastase finantsraamistiku muutmise ja kiitis selle heaks hilja;

| T. | arvestades, et oma esimeses eriaruandes noortegarantii kohta väljendas Euroopa Kontrollikoda muret algatuse rahastamise piisavuse pärast (nii ELi kui ka riigi tasandil), nn kvaliteetse pakkumise määratluse puudumise, selgete vaheetappide ja eesmärkidega strateegia puudumise ning tulemuste seire ja aruandluse pärast; arvestades, et kontrollikoda väljendas muret ka väheste edusammude tegemise pärast partnerlusel põhineva lähenemisviisi rakendamises noortegarantii väljatöötamisel, nagu on ette nähtud nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et oma esimeses eriaruandes noortegarantii kohta väljendas Euroopa Kontrollikoda muret algatuse rahastamise piisavuse pärast (nii ELi kui ka riigi tasandil), nn kvaliteetse pakkumise määratluse puudumise, selgete vaheetappide ja eesmärkidega strateegia puudumise ning tulemuste seire ja aruandluse pärast; arvestades, et kontrollikoda väljendas muret ka väheste edusammude tegemise pärast partnerlusel põhineva lähenemisviisi rakendamises noortegarantii väljatöötamisel, nagu on ette nähtud nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovituses;

| U. | arvestades, et noortegarantii kavade rakendamisel tekkinud probleemide arutamiseks ja lahendamiseks on vaja ka tegelikkuses tõhusaid mehhanisme ja liikmesriikide kindlat tahet rakendada noortegarantiid täies ulatuses, võttes seejuures eelkõige arvesse kohalikke tingimusi ja tuge oskuste arendamisele ning nõuetekohaste, paindlike hindamisstruktuuride loomist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et noortegarantii kavade rakendamisel tekkinud probleemide arutamiseks ja lahendamiseks on vaja ka tegelikkuses tõhusaid mehhanisme ja liikmesriikide kindlat tahet rakendada noortegarantiid täies ulatuses, võttes seejuures eelkõige arvesse kohalikke tingimusi ja tuge oskuste arendamisele ning nõuetekohaste, paindlike hindamisstruktuuride loomist;

| V. | arvestades, et noortegarantiid käsitlevas Euroopa Kontrollikoja eriaruandes tehti kindlaks mõned ühised kriteeriumid selle määratlemiseks, mida tähendab kvaliteetse pakkumise mõiste, mille Slovakkia teeb õiguslikult siduvaks ja mis hõlmab sätteid minimaalse tööaja ja jätkusuutliku tööhõive kohta pärast noorte tööhõive algatuse toetuse lõppemist ning mis võtab arvesse toetuse saaja tervislikku seisundit; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et noortegarantiid käsitlevas Euroopa Kontrollikoja eriaruandes tehti kindlaks mõned ühised kriteeriumid selle määratlemiseks, mida tähendab kvaliteetse pakkumise mõiste, mille Slovakkia teeb õiguslikult siduvaks ja mis hõlmab sätteid minimaalse tööaja ja jätkusuutliku tööhõive kohta pärast noorte tööhõive algatuse toetuse lõppemist ning mis võtab arvesse toetuse saaja tervislikku seisundit;

| W. | arvestades, et oma hiljuti avaldatud teises eriaruandes noorte tööhõive algatuse ja noortegarantii kohta, mis koostati seitsme liikmesriigi valimi põhjal, väljendas Euroopa Kontrollikoda muret täielikele andmetele juurdepääsemise keerukuse pärast ning selle pärast, et noortegarantii rakendamisega on tehtud vähe edusamme ning tulemused ei vasta kaugeltki algsetele ootustele; arvestades, et noorte tööhõive algatus ja noortegarantii on endiselt ühed uuenduslikuimad ja edasipüüdlikuimad meetmed noorte töötuse vähendamiseks majanduskriisi tingimuses ning vajavad seetõttu lähiaastatel pidevalt ELi, riiklike ja piirkondlike institutsioonide rahalist ja poliitilist toetust; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et oma hiljuti avaldatud teises eriaruandes noorte tööhõive algatuse ja noortegarantii kohta, mis koostati seitsme liikmesriigi valimi põhjal, väljendas Euroopa Kontrollikoda muret täielikele andmetele juurdepääsemise keerukuse pärast ning selle pärast, et noortegarantii rakendamisega on tehtud vähe edusamme ning tulemused ei vasta kaugeltki algsetele ootustele; arvestades, et noorte tööhõive algatus ja noortegarantii on endiselt ühed uuenduslikuimad ja edasipüüdlikuimad meetmed noorte töötuse vähendamiseks majanduskriisi tingimuses ning vajavad seetõttu lähiaastatel pidevalt ELi, riiklike ja piirkondlike institutsioonide rahalist ja poliitilist toetust;

| X. | arvestades, et noorte tööhõive algatuse kulutõhusust ning noortegarantii lõppeesmärki – aidata noortel saada püsiv töö – on võimalik saavutada üksnes siis, kui tegevusi jälgitakse usaldusväärsete ja võrreldavate andmete alusel, programmides keskendutakse tulemustele ning kui ebatõhusate ja liiga kulukate meetmete avastamise korral tehakse muudatusi; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et noorte tööhõive algatuse kulutõhusust ning noortegarantii lõppeesmärki – aidata noortel saada püsiv töö – on võimalik saavutada üksnes siis, kui tegevusi jälgitakse usaldusväärsete ja võrreldavate andmete alusel, programmides keskendutakse tulemustele ning kui ebatõhusate ja liiga kulukate meetmete avastamise korral tehakse muudatusi;

| Y. | arvestades, et liikmesriigid peavad tegema omalt poolt rohkem jõupingutusi, mis oleksid suunatud sellistele noortele ja nende toetamisele, kes on kas osaliselt või täielikult tööturust ära lõigatud, näiteks puuetega noored; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et liikmesriigid peavad tegema omalt poolt rohkem jõupingutusi, mis oleksid suunatud sellistele noortele ja nende toetamisele, kes on kas osaliselt või täielikult tööturust ära lõigatud, näiteks puuetega noored;

| Z. | arvestades, et noorte tööhõive algatusel ja noortegarantiil peab Euroopa sotsiaalõiguste sambas esitatud peamiste põhimõtete täitmisel olema keskne roll; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et noorte tööhõive algatusel ja noortegarantiil peab Euroopa sotsiaalõiguste sambas esitatud peamiste põhimõtete täitmisel olema keskne roll;

| AA. | arvestades, et Euroopa Komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri 2017. aastal peetud kõnes Euroopa Liidu olukorra kohta ei mainitud noorte töötuse olukorda Euroopas, mis on endiselt murettekitav; arvestades, et kavatsusavalduses, mis kaasnes 2017. aasta kõnega Euroopa Liidu olukorra kohta, tunnustati noortegarantii rolli ELis töökohtade loomisele kaasaaitamises; arvestades, et võitlus töötuse ja eriti noorte töötuse vastu peaks jääma ELi tegevuse prioriteediks; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Euroopa Komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri 2017. aastal peetud kõnes Euroopa Liidu olukorra kohta ei mainitud noorte töötuse olukorda Euroopas, mis on endiselt murettekitav; arvestades, et kavatsusavalduses, mis kaasnes 2017. aasta kõnega Euroopa Liidu olukorra kohta, tunnustati noortegarantii rolli ELis töökohtade loomisele kaasaaitamises; arvestades, et võitlus töötuse ja eriti noorte töötuse vastu peaks jääma ELi tegevuse prioriteediks;

| AB. | arvestades, et teada on antud noortele mõeldud algatuse meetmete maksete viibimisest, mis on sageli tingitud korraldusasutuste hilisest loomisest või riiklike või piirkondlike ametiasutuste ebapiisavast haldussuutlikkusest; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et teada on antud noortele mõeldud algatuse meetmete maksete viibimisest, mis on sageli tingitud korraldusasutuste hilisest loomisest või riiklike või piirkondlike ametiasutuste ebapiisavast haldussuutlikkusest;

| AC. | arvestades, et noorte tööhõive algatuse ja noortegarantii meetmed, nagu praktika või õpipoisiõpe, peaksid aitama hõlbustada üleminekut tööturule ega tohiks mingil juhul asendada tavapäraseid töölepinguid; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et noorte tööhõive algatuse ja noortegarantii meetmed, nagu praktika või õpipoisiõpe, peaksid aitama hõlbustada üleminekut tööturule ega tohiks mingil juhul asendada tavapäraseid töölepinguid;

| AD. | arvestades, et maapiirkondade noorte naiste ebaregulaarsed töösuhted või end töötuna arvele võtmata jätmine muudavad statistilised andmed ebatäpseks ja põhjustavad pensionide erinevusi; arvestades, et selline olukord mõjub kahjulikult kogu ühiskonnale ning eelkõige naiste heaolule, muudele sotsiaalkindlustuse vormidele ja võimalustele elukutset vahetada või tulevastele töövõimalustele; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et maapiirkondade noorte naiste ebaregulaarsed töösuhted või end töötuna arvele võtmata jätmine muudavad statistilised andmed ebatäpseks ja põhjustavad pensionide erinevusi; arvestades, et selline olukord mõjub kahjulikult kogu ühiskonnale ning eelkõige naiste heaolule, muudele sotsiaalkindlustuse vormidele ja võimalustele elukutset vahetada või tulevastele töövõimalustele;

| AE. | arvestades, et noortegarantiis on osalenud 16 miljonit NEET-noort ning noorte tööhõive algatuse kaudu on ELis otseselt toetatud enam kui 1,6 miljonit noort; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et noortegarantiis on osalenud 16 miljonit NEET-noort ning noorte tööhõive algatuse kaudu on ELis otseselt toetatud enam kui 1,6 miljonit noort;

| AF. | arvestades, et tänu noorte tööhõive algatusele on liikmesriigid võtnud vastu enam kui 132 noortele mõeldud tööturumeedet; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et tänu noorte tööhõive algatusele on liikmesriigid võtnud vastu enam kui 132 noortele mõeldud tööturumeedet;

| AG. | arvestades, et kogu noorte tööhõive algatuse eelarvest on kulukohustustega seotud 75 % ning sellest on liikmesriikides on investeeritud juba 19 %, mis teeb noorte tööhõive algatuse eelarve täitmise määrast Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide hulgas kõrgeima; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et kogu noorte tööhõive algatuse eelarvest on kulukohustustega seotud 75 % ning sellest on liikmesriikides on investeeritud juba 19 %, mis teeb noorte tööhõive algatuse eelarve täitmise määrast Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide hulgas kõrgeima;

| AH. | arvestades, et mitu noorte tööhõive algatuse rakendamist käsitlevat aruannet näitavad, et kuigi tuntakse muret, kas rahastamine on piisav ja hinnangud vajaminevate koguinvesteeringute kohta asjakohased, on olemasolevad vahendid edukalt keskendatud piirkondlikule nõudlusele, suunates need konkreetsetele piirkondadele ja toetusesaajate rühmadele; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et mitu noorte tööhõive algatuse rakendamist käsitlevat aruannet näitavad, et kuigi tuntakse muret, kas rahastamine on piisav ja hinnangud vajaminevate koguinvesteeringute kohta asjakohased, on olemasolevad vahendid edukalt keskendatud piirkondlikule nõudlusele, suunates need konkreetsetele piirkondadele ja toetusesaajate rühmadele;

| AI. | arvestades, et alates Euroopa tööhõivestrateegia kasutuselevõtust 1997. aastal on komisjon toetanud mitmeid meetmeid, mille eesmärk on parandada noorte töö- ja haridusvõimalusi (9); arvestades, et kriisist alates on ELi meetmetes pandud noortegarantiile ja noorte tööhõive algatusele erilist rõhku; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et alates Euroopa tööhõivestrateegia kasutuselevõtust 1997. aastal on komisjon toetanud mitmeid meetmeid, mille eesmärk on parandada noorte töö- ja haridusvõimalusi (9); arvestades, et kriisist alates on ELi meetmetes pandud noortegarantiile ja noorte tööhõive algatusele erilist rõhku;

| AJ. | arvestades, et noortegarantiid rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist, liikmesriikide eelarvest ja noorte tööhõive algatusest, samal ajal kui noorte tööhõive algatusest saab aga rahastada toetuskõlblikes piirkondades noorte tööhõive algatuse sihtrühmale mõeldud töö-, õpipoisiõppe-, praktika- või jätkuõppekohtade otsepakkumist; arvestades, et noorte tööhõive algatuse meetmete kestust ei ole kindlaks määratud, kuid noortegarantii puhul nõutakse pakkumise tegemist nelja kuu jooksul; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et noortegarantiid rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist, liikmesriikide eelarvest ja noorte tööhõive algatusest, samal ajal kui noorte tööhõive algatusest saab aga rahastada toetuskõlblikes piirkondades noorte tööhõive algatuse sihtrühmale mõeldud töö-, õpipoisiõppe-, praktika- või jätkuõppekohtade otsepakkumist; arvestades, et noorte tööhõive algatuse meetmete kestust ei ole kindlaks määratud, kuid noortegarantii puhul nõutakse pakkumise tegemist nelja kuu jooksul;

| AK. | arvestades, et noortegarantii on liikmesriikides kaasa toonud struktuurireformide rakendamise, et selle eesmärkide saavutamiseks eelkõige kohandada oma haridus- ja koolitusmudeleid tööturuga; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et noortegarantii on liikmesriikides kaasa toonud struktuurireformide rakendamise, et selle eesmärkide saavutamiseks eelkõige kohandada oma haridus- ja koolitusmudeleid tööturuga;

| AL. | arvestades, et noortegarantii raames seatud eesmärkide saavutamist mõjutavad sellised välised tegurid nagu konkreetse piirkonna majandusolukord või tootmismudel; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et noortegarantii raames seatud eesmärkide saavutamist mõjutavad sellised välised tegurid nagu konkreetse piirkonna majandusolukord või tootmismudel;

Sissejuhatus

| 1. | on veendunud, et noortegarantii peab olema esimene samm liikumises noorte tööhõivega seotud vajaduste poole; tuletab meelde tööandjate kohustust osaleda noortele juurdepääsetavate kutseõppeprogrammide, algtaseme töökohtade ja kvaliteetsete praktikakohtade pakkumises; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et mingil juhul ei tohiks seada ohtu noorte inimväärse töö kvaliteediaspekti; rõhutab, et põhilised töönormid ja muud töökvaliteedi standardid, näiteks tööaja, miinimumpalga, sotsiaalkindlustuse ning töötervishoiu ja tööohutuse standardid, peavad jääma jõupingutusi suunavateks kaalutlusteks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks märkimisväärse lõhe majanduslikes näitajates seoses nii majanduse kui ka tööhõive kasvuga kõigis ELi 28 liikmesriigis, millele on vaja poliitilisel tasandil jõuliselt reageerida; tunnistab, et osa liikmesriike on vajalike struktuurireformide rakendamises maha jäänud; nendib, et lõppkokkuvõttes kuuluvad liikmesriigi vastutusvaldkonda usaldusväärne majanduspoliitika ning tööhõive- ja investeerimispoliitika, mis loovad töökohti; väljendab muret pikaajalisemõju pärast nende piirkondade pikaajalisele majandusarengule, kus toimub kõrgharidusega inimeste väljavool; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et vastavalt noorte tööhõive algatuse rakenduseeskirjadele tuli liikmesriikidel valida erinevate programmi rakendamise viiside vahel (eraldi programm, prioriteetsed suunad olemasoleva tegevusprogrammi raames või osa erinevatest prioriteetsetest suundadest); märgib, et tulenevalt mitmesugustest rakendusvõimalustest ja saadud tulemuste põhjal tuleb vahetada parimaid tavasid, et võtta neid programmi tulevastes etappides arvesse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab murega teadmiseks, et Euroopa Kontrollikoja eriaruandes nr 5/2017 sedastatakse, et on oht, et ELi raha kasutatakse lisaväärtuse tekitamise asemel lihtsalt riikliku rahastamise asendamiseks; tuletab meelde, et kooskõlas täiendavuse põhimõttega püütakse noorte tööhõive algatusega täiendada riiklikku rahastamist ja mitte asendada liikmesriikide poliitikat ja rahastamist võitluseks noorte töötusega; rõhutab, et noorte tööhõive algatuse eelarve ei suuda ja selle eesmärk ei olegi kunagi olnud täita üksinda püüdlust tagada kõigile noortele nelja kuu jooksul alates töötuks jäämisest või formaalharidussüsteemist lahkumisest kvaliteetne tööpakkumine, haridustee jätkamine, õpipoisiõpe või praktikapakkumine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab noorte tööhõive algatuse puhul vajadust olla eelkõige poliitiliste reformide ning tööhõive ja hariduse valdkonnas parema kooskõlastamise eestvedaja, eriti neis liikmesriikides, kus on kõrge noorte töötuse määr, eesmärgiga tagada, et kõnealused liikmesriigid võtavad noorte töötuse probleemi lahendamiseks kasutusele integreeritud, põhjaliku ja pikaajalise lähenemisviisi, mis edendab noorte tööhõivet, pakub neile paremaid väljavaateid ning päädib jätkusuutliku töökohaga, selle asemel et kasutada mitmeid (olemasolevaid) killustatud poliitikameetmeid; on seisukohal, et noorte tööhõive algatus ja noortegarantii on mõjuvõimsad vahendid võitluses kõige enam tõrjutud rühmade sotsiaalse tõrjutuse vastu; peab oluliseks töötada selle nimel, et täita strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid tööhõive, koolist väljalangemise ning sotsiaalse tõrjutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et nõukogu soovitustes noortegarantii loomise kohta sätestati kuus suunist, millel noortegarantii kavad peaksid põhinema: partnerluspõhiste lähenemisviiside väljatöötamine, varane sekkumine ja aktiveerimine, tööturule integreerumist toetavad meetmed, liidu raha kasutamine, kava hindamine ja pidev täiustamine ning selle kiire rakendamine; toonitab, et hindamisaruannete kohaselt on nende aspektide kohta andmed ja põhjalikud hindamised esitanud väga vähesed liikmesriigid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et nii riigisisesesse kui ka piiriülesesse liikuvusse on võimalik rohkem investeerida, et vähendada noorte töötuse määra ja kõrvaldada oskuste nõudlusele mittevastavus; nõuab, et töö ja oskused tuleb pakkumisega paremini kooskõlla viia, hõlbustades piirkondadevahelist liikuvust (sealhulgas piiriüleste piirkondade vahel); tunnistab, et liikmesriigid peavad pöörama erilist tähelepanu parema seose loomisele haridussüsteemi ja tööturu vahel piiriülestes piirkondades, näiteks edendades naaberriikide keeltes antavat haridust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et noorte töötuse kõrge määr on tingitud järgmisest: ülemaailmse majanduskriisi tagajärjed tööturgudele, haridussüsteemist varakult lahkumine ilma piisava kvalifikatsioonita, sobivate oskuste ja töökogemuse puudumine, lühiaegsete ebakindlate töövormide üldine levik koos töötuse perioodidega, piiratud koolitusvõimalused ning ebapiisavad või mittesobivad aktiivsed tööturuprogrammid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | leiab, et noortegarantiiga seotud vajaduste seiramiseks tuleb kasutada ka usaldusväärseid andmeid; peab praegu kättesaadavaid seireandmeid ja -tulemusi ebapiisavaks, et hinnata noorte tööhõive algatuse kui noortegarantii kavade peamise ELi rahastamisvahendi rakendamist ja tulemusi, eriti kuna liikmesriikides hakati rakenduskavasid välja töötama hilinemisega ja pärast käivitamist on need siiski üsna algusetapis; rõhutab vajadust, et noorte tööhõive jääks üheks ELi tegevuse prioriteediks; väljendab siiski muret Euroopa Kontrollikoja hiljutises eriaruandes tehtud järelduste pärast noorte tööhõive algatuse ja noortegarantii mõju kohta noorte töötuse kaotamisele suunatud liidu poliitikana, pidades samal ajal silmas selle piiratud territoriaalset ja ajalist ulatust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et tõelise tõhususe saavutamiseks peaks noorte tööhõive hoogustamise strateegia võimaldama ümarlauaarutelu asjaomaste osaliste vahel, võtma arvesse piirkondlikku konteksti, milles seda rakendada tuleb, ning pakkudes sihipärast koolitust, millega vastatakse ettevõtete vajadustele, tasakaalustades neid noorte ootuste ja oskustega; rõhutab, et sama strateegiaga tuleks tagada kvaliteetne koolitus ja täielik läbipaistvus raha eraldamisel koolitusasutustele, sealhulgas selle kasutamise hoolika järelevalve kaudu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab kahetsust asjaolu pärast, et liikmesriigid otsustasid eesmärgiks võtta üksnes nõukogu soovituse mittesiduva vahendi; märgib, et noortegarantii eesmärki ei ole mitmes liikmesriigis kaugeltki veel saavutatud; |
| --- | --- |

12.

Kõige tõrjutumate noorteni jõudmine

| 13. | võtab teadmiseks ohu, et puuetega noored jäävad nii noorte tööhõive algatuse kui ka noortegarantii kohaldamisalast välja; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kohandama oma rakenduskavasid, et tagada, et noorte tööhõive algatuse ja noortegarantii meetmed oleksid tõhusalt kättesaadavad kõigile puuetega inimestele, et pakkuda puuetega noortele võrdväärset juurdepääsu ja vastata individuaalsetele vajadustele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et NEET-noorteni jõudmine nõuab riigi ametiasutuste jõulisi ja järjepidevaid jõupingutusi ning valdkonnaülest koostööd, kuna NEET-noored on erinevate vajaduste ja oskustega heterogeenne rühm; rõhutab seetõttu vajadust täpsete ja kõikehõlmavate järele, mis käsitleksid kõiki NEET-noori, et noori registreerida ja jõuda nendeni tulemuslikumalt, kuna paremini liigitatud andmed, muu hulgas piirkondade kaupa liigitatud andmed, võimaldaksid tuvastada sihtrühmi ning seda, kuidas sihipäraselt kujundada tööhõivealgatusi sihtrühmade jaoks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | leiab, et noortegarantii ja noorte tööhõive algatus ei saa asendada makromajanduslike ja muude poliitikameetmete rakendamist noorte tööhõive suurendamiseks; lisab, et noortegarantii rakendamise ja mõjude hindamiseks tuleb arvesse võtta liikmesriikide erinevaid makromajanduslikke olusid ja eelarvetingimusi; on seisukohal, et tuleb ette näha noorte tööhõive algatuse programmi pikaajaline struktuurireform, juhul kui programmi kestust pikendatakse; rõhutab selget vajadust parema liikmesriikidevahelise kooskõlastamise järele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toetab ühtsete kontaktpunktide loomist, mis suudaksid tagada, et kõik teenused ja kogu nõustamine on noortele ühes kohas kergesti ligipääsetavad, saadaval ja tasuta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab muret esialgsete tähelepanekute pärast, mis näitavad, et parandada tuleb kõikide NEET-noorte – eelkõige nende, kelle uuesti tööturule integreerimine on osutunud keeruliseks, ja eriti tööturult eemal olevate NEET-noorte – registreerimist ja nendeni jõudmist; kutsub liikmesriike üles kehtestama kõikide NEET-noorteni jõudmiseks asjakohaseid ja sihipäraseid teavitamisstrateegiad ning kasutama terviklikke lähenemisviisi rohkem individualiseeritud abi ja teenuste kättesaadavaks tegemisele, et toetada paljude takistustega silmitsi seisvaid noori; kutsub liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu kaitsetute NEET-noorte vajadustele ja vabanema eelarvamustel põhinevast ja negatiivsest hoiakust nende suhtes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab vajadust kohandada meetmeid kohalike vajadustega, et suurendada nende mõju; kutsub liikmesriike üles rakendama maapiirkondades konkreetseid noorte tööhõive meetmeid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub liikmesriike üles parandama kiiresti teadlikkuse suurendamise kampaaniate kaudu teabevahetust noortele – eriti aga tööturult kõige kaugemal olevatele noortele – mõeldud toetusprogrammide kohta, kasutades selleks nii traditsioonilisi kui ka moodsaid meediakanaleid, näiteks sotsiaalvõrgustikke; |
| --- | --- |

19.

Noorte tööhõive algatuse raames pakkumiste kvaliteedi tagamine

| 20. | tunnistab, et tuleb määratleda, mida mõiste „kvaliteetne pakkumine“ noorte tööhõive algatuse raames tähendab; rõhutab vajadust töötada välja põhjalik ja üldiselt kokkulepitud määratlus, mis võtaks arvesse tööd, mida tööhõivekomitee on teinud koostöös komisjoni, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja sidusrühmadega; juhib tähelepanu, et kvaliteetne pakkumine on mitmetahuline meede, mille tulemuseks on osalejate jätkusuutlik, hästi tasakaalustatud integreerimine tööturule, mis saavutatakse tänu oskuste arendamisele, ja et see peaks vastama osalejate kvalifikatsiooni tasemele ja profiilile ning võtma arvesse tööhõivealast nõudlust; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et osalejate suhtes kohaldatakse asjakohast sotsiaalkaitset, töötingimuste eeskirju ja hüvitiste määrasid; toob välja kvaliteedistandardid, mida on nimetatud komisjoni 2015. aastal avaldatud noorte tööhõive algatuse hindamisjuhises, kus tuuakse töö kvaliteedi hindamisel kehtivate näitajatena välja tööpakkumiste omadused, nende asjakohasus osalejate vajaduste seisukohast, tööpakkumistega tekitatud tööturuväljundid ning selliste pakkumiste osakaal, mida ei ole vastu võetud või mis on enneaegselt üles öeldud; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et ILO määratleb inimväärse tööna tööd, mis on tootlik ja annab õiglase sissetuleku, turvalise töökoha ja perele sotsiaalkaitse, paremad väljavaated isiklikuks arenguks ja sotsiaalseks integratsiooniks, vabaduse väljendada oma muresid, organiseeruda ja osaleda oma elu ja võrdseid võimalusi ning meeste ja naiste võrdset kohtlemist mõjutavate otsuste tegemisel, ja et seda miinimumstandardit ei ole noorte tööhõives endiselt saavutatud; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et pakkumiste kvaliteedi järelevalvesse peaksid olema kaasatud ka noored; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et kvaliteetse praktikapakkumise leping peab järgima kvaliteediraamistikku, mis pakub järgmisi tagatisi: praktika kohta peab olema sõlmitud kirjalik leping, mis sisaldab läbipaistvat teavet lepinguosaliste õiguste ja kohustuste kohta, sätestades konkreetsed eesmärgid ja kirjeldades kvaliteetset koolitust; tuleb määrata mentor või juhendaja, kes hindab perioodi lõpus praktikal oleva isiku sooritust; praktika kestus peab olema kindlaks määratud, määratletud peab olema sama tööandja juures tehtava praktika kestus ning leping peab sisaldama selgeid sotsiaalkaitsesüsteemidega hõlmatuse ja tasustamise sätteid; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub liikmesriike üles noorte tööhõive algatuse rakenduskavasid järk-järgult ajakohastama ja läbi vaatama, kaasates sellesse sotsiaalpartnereid ja noorteorganisatsioone, et täpsustada nende tegevusi, tuginedes noorte ja tööturu tegelikele vajadustele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et selle kindlaks tegemine, kas noorte tööhõive algatuse eelarvet kulutatakse hästi ning kas täidetakse noorte tööhõive algatuse lõppeesmärk – aidata töötutel noortel saada jätkusuutlik töö –, on võimalik üksnes siis, kui tegevusi jälgitakse hoolikalt ja läbipaistvalt usaldusväärsete ja võrreldavate andmete alusel ning edusamme mitteteinud liikmesriikidega tegeletakse eesmärgikindlamal viisil; kutsub liikmesriike üles parandama kiiresti järelevalvet, aruandlust ja andmete kvaliteeti ning tagama noorte tööhõive algatuse praeguse rakendamise kohta usaldusväärsete ja võrdväärsete andmete ja näitajate kogumise ja nende kättesaadavaks tegemise ajakohaselt ja sagedamini, kui on nõutud nende iga-aastase aruandluskohustuse raames, mis on määratletud Euroopa Sotsiaalfondi määruse artikli 19 lõikes 2; kutsub komisjoni üles vaatama läbi oma suunised andmete kogumise kohta kooskõlas Euroopa Kontrollikoja soovitustega, et vähendada tulemuste ülehindamist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | võtab teadmiseks ettepanekud ja eri liiki programmid, mille liikmesriigid on noorte tööhõive algatuse raames välja töötanud; on seisukohal, et teatavates liikmesriikides on riiklik reguleerimine olnud eesmärkide ja lähenemisviiside suhtes ebamäärane, ebaselgelt sõnastatud ega ole hõlmanud laia valikut tööhõive edendamise võimalusi; leiab, et küllaltki suur otsustusõigus ning selgete järelevalvemehhanismide puudumine on viinud mõningatel juhtudel selleni, et töökohad on asendatud noorte tööhõive algatusega hõlmatud pakkumistega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab muret teadete kohta, milles viidatakse noorte tööhõive algatusest rahastatud meetmete sobimatule kasutamisele, sh noortele tehtavate maksete hilinemisele või praktikakohtade kuritarvitamisele, näiteks nende liigsele kasutamisele; väljendab oma valmisolekut niisuguste tavadega võitlemiseks; on seisukohal, et noortegarantii korduv kasutuselevõtt ei tohi minna vastuollu tööturu aktiveerimise põhimõttega ega tööturule alalise integreerumise eesmärgiga; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kindlaks, vahetama ja levitama parimaid tavasid, mille eesmärk on üksteise poliitikast õppida ning aidata kaasa tõenduspõhise poliitika kujundamisele ja rakendamisele; rõhutab, et muudatused tööturul ja majanduse digiteerimine nõuavad noorte tööhõive poliitikale uut lähenemist; juhib tähelepanu, et noorte tööhõive algatuse puhul tuleb töötada noorte töötust tõhusalt vähendavate vahendite kasutamise abil ning nendega ei tohiks võtta uuesti kasutusele ebatõhusat tööhõivepoliitikat; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kordab, et nõukogu soovitus, millega luuakse noortegarantii, käsitleb partnerlusel põhinevaid lähenemisviise kui noortegarantii kavade rakendamise ja NEET-noorteni jõudmise peamist lahendust; kutsub liikmesriike üles järgima partnerlusel põhinevat lähenemisviisi, tehes aktiivselt kindlaks ja kaasates asjaomased sidusrühmad ning edendades paremini ettevõtjate seas – eelkõige VKEdes ja väiksemates pereettevõtetes – noortegarantii programmi; rõhutab, et nendest liikmesriikidest saadud tõendid, kus võeti juba enne programmi kasutuselevõttu vastu noortegarantii sarnane lähenemisviis, näitavad, et edukas sidusrühmi kaasav lähenemisviis on rakendamisel edu võti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab noorteorganisatsioonide tähtsat rolli noorte ja avalike tööturuasutuste vaheliste vahendajatena, ergutab liikmesriike tegema selle raames tihedat koostööd noorteorganisatsioonidega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kui nad tegelevad noorte tööhõive algatuse alase teavitamisega ning algatuse kavandamise, rakendamise ja hindamisega; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab kvalifitseeritud ja ajakohastatud avalike tööturuasutuste tähtsust NEET-noortele mõeldud teenuste pakkumisel; kutsub liikmesriike üles oma avalike tööturuasutuste tööd ELi tasandil avalike tööturuasutuste võrgustiku kaudu noorte tööhõive algatuse rakendamisel paremini kooskõlastama; ergutab edasise koostoime arendamist avaliku ja erasektori tööpakkujate, ettevõtete ja haridussüsteemide vahel; ergutab e-valitsuse laialdast kasutamist, et vähendada bürokraatiat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles esitama iga liikmesriiki hõlmavaid riigipõhiseid hinnanguid noortegarantii tõhusa rakendamise aastase kogumaksumuse kohta, arvestades ILO hinnangut; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et noortegarantii raames tuleb suurendada õpipoisikohtade pakkumist, kuna praegu moodustavad need üksnes 4,1 % siiani vastu võetud pakkumistest; |
| --- | --- |

33.

Lõppmärkused

| 34. | rõhutab, et noorte tööhõive algatus peab muutuma kriisivastasest vahendist stabiilsemaks ELi rahastamisvahendiks, millega lahendada noorte töötuse probleem 2020. aasta järgsel perioodil, tagades samal ajal vahendite kiire ja lihtsa kasutamise, ning millega kehtestatakse kaasrahastamise nõue, et tõsta esile liikmesriikide esmane vastutus; märgib, et noorte tööhõive algatuse pikendamisel tuleks võtta arvesse Euroopa Kontrollikoja tähelepanekuid; rõhutab, et programmi üldine eesmärk on noorte jätkusuutlik integreerimine tööturule; rõhutab vajadust seada selged, mõõdetavad eesmärgid; rõhutab, et kõiki neid elemente tuleks arutada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames, et tagada järjepidevus, kulutõhusus ja lisaväärtus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kordab oma toetust noorte tööhõive algatusele; rõhutab, et kiiresti vaja on teha täiendavaid poliitilisi ja rahalisi jõupingutusi, et vähendada noorte töötust; tuletab eelkõige meelde, kui tähtis on tagada noorte tööhõive algatusele aastatel 2018–2020 vähemalt 700 miljonit eurot, nagu lepiti kokku mitmeaastase finantsraamistiku muutmise käigus; nõuab ühtlasi, et eraldataks piisavaid maksete assigneeringuid, et tagada noorte tööhõive algatuse nõuetekohane ja õigeaegne rakendamine; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab vajadust parendada noorte tööhõive algatuse ja noortegarantii raames tehtavate tööpakkumiste kvaliteeti ning nõuab abikõlbliku vanuse edasist arutamist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et noorte tööhõive kvaliteediraamistiku rakendamiseks tuleks teha edusamme sellise soovituse vastuvõtmiseks, mille õiguslik alus oleksid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 293 ja 153, ning rakendada mitmesuguseid teavitusmeetmeid, näiteks kergesti juurdepääsetava veebisaidi loomine, mis sisaldab asjakohast teavet praktika reguleerimise kohta igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tunnistab, et noorte tööhõive algatus on rahastamisvahend, millega toetada liikmesriikide algatusi noorte suure töötuse probleemi lahendamiseks, ning et liikmesriigid peaksid tegema suuremaid jõupingutusi, et viia haridussüsteemid ja tööturg paremini kooskõlla, et integreerida noori jätkusuutlikul viisil tööturule; tunneb heameelt kehtestatud poliitika ja meetmete üle, et aidata oskuste mittevastavusest vabaneda; tunnistab, et oskuste kasutamine on endiselt probleem kogu Euroopas ja peab seepärast vajalikuks tagada nõutud oskuste ja pakutavate oskuste parema vastavuse; |
| --- | --- |

38.

| 39. | leiab, et noorte tööhõive algatus ja noortegarantii on esmase tähtsusega, et saavutada tulemuslikult Euroopa sotsiaalõiguste samba peamised põhimõtted, eelkõige põhimõte nr 1 koolituse ja elukestva õppe kohta: põhimõte nr 4 tööhõive aktiivse toetamise kohta; põhimõte nr 5 kindla ja paindliku tööhõive kohta; põhimõte nr 6 palkade kohta; põhimõte nr 8 sotsiaaldialoogi ja töötajate kaasamise kohta, põhimõte nr 10 tervisliku, ohutu ja hästi kohandatud töökeskkonna ning isikuandmete kaitse kohta; põhimõte nr 12 sotsiaalkaitse kohta; põhimõte nr 13 töötushüvitiste kohta; ja põhimõte nr 14 miinimumsissetuleku kohta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama ühiseid jõupingutusi ILOga, et anda asjakohast teavet ja parandada liikmesriikide suutlikkust noortegarantii kavade kasutamises ja hindamises järgmiste aspektide suhtes: algatuse täieliku ja jätkusuutliku rakendamise tagamine, registreerimata NEET-noorteni ja madala kvalifikatsiooniga noorteni jõudmise parandamine, suutlikkuste suurendamine ja pakkumiste kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

40.

| 41. | märgib, et komisjon ei ole veel liikmesriikide poolt esitatud lõplikke andmeid veel avaldanud, kuid 2015. aasta lõpuks oli noorte tööhõive algatuse programmi läbinud hinnanguliselt 203 000 noort, mis moodustab osalejatest 4 %; väljendab muret, et teatud liikmesriikides on väga palju noorte tööhõive algatuses osalejaid, kes programmi ei läbi; peab oluliseks tõhustada stiimuleid, vältimaks seda, et noored peavad noorte tööhõive algatust kasutuks programmiks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde, et noorte tööhõive algatusest tuleks rahastada meetmeid, millega edendatakse NEET-noorte integratsiooni tööturule, sealhulgas tasustatavatele praktikakohtadele ja õpipoisiõppe kohtadele, kuid see ei tohiks muutuda tegelikku tasustatud tööd asendavaks vahendiks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | soovitab luua noorte jaoks ELi abitelefoni noorte õiguste rikkumise vastu, et noored saaksid teatada komisjonile otse mis tahes võimalikust negatiivsest kogemusest noorte tööhõive algatuse ja noortegaranti meetmetes osalemisel, võimaldades nii koguda teavet ja uurida ELi rahastatava poliitika võimalikke kuritarvitusi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tunneb heameelt selle üle, et president Junckeri 2017. aastal Euroopa Liidu olukorra kohta peetud kõnele lisatud kavatsusavalduses on nimetatud ettepanekut luua Euroopa tööhõiveamet, kes tõhustaks tööturuametite koostööd kõikidel tasanditel ning haldaks paremini piiriüleseid olukordi ja võimalikke algatusi, millega toetatakse õiglast liikuvust; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tunnistab, et noorte tööhõive algatus on olnud edukas noorte töötuse vähendamisel ja eelkõige soolise tasakaalu tagamisel, sest algatuses on osalenute hulgas on umbes 48 % mehi ja 52 % naisi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub liikmesriike üles rakendama noorte tööhõive algatuse raames täielikult nii direktiivi 2000/78/EÜ võrdse kohtlemise kohta töö saamisel ja kutsealale pääsemisel kui ka direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | peab vajalikuks, et komisjon ja liikmesriigid esitaksid positiivseid meetmeid, et tagada noortele naistele ja tütarlastele võimalus saada kvaliteetseid tööpakkumisi ning hoida ära nende tööle rakendamine või lõksu langemine ebakindlatel, alatasustatud ja ajutistel töökohtadel, kus töötaja õigused on piiratud või puuduvad; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palub liikmesriikidel koguda sooliselt eristatud statistilisi andmeid, et komisjon saaks algatada mõjuhinnangu noorte tööhõive algatuse ja selle mõju kohta soolisele tasakaalule, et võimaldada algatuse elluviimise põhjalikku hindamist ja analüüsimist; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palub liikmesriikidel leida viise, kuidas toetada noorte naiste naasmist tööturule, haridus- või koolitusteele, tagades soolise võrdõiguslikkuse töö saamisel, karjääri edendamisel, töö- ja eraelu ühitamisel, lastehoiu ja täiskasvanute hoolduse pakkumisel ning soodustades naistele ja meestele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmist; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid rohkem jõupingutusi meetmete parandamiseks haridussüsteemi raames, et aidata ohus olevatel isikutel jätkuvalt kaitset saada, |
| --- | --- |

50.

| 51. | märgib murelikult, et kõige hiljutisemates hindamisaruannetes (10) juhitakse tähelepanu sellele, et noorte tööhõive algatuse esimene rakendusetapp keskendus pigem kõrgelt haritud NEET-noortele kui väheste oskustega mitteaktiivsetele noortele, kes pole avalikes tööturuasutustes arvel; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palub seetõttu liikmesriikidel kõrvaldada see oluline puudujääk, töötades muu hulgas välja konkreetseid järelmeetmeid, et rakendada tõenduspõhisemat, tulemuslikumat ja järjepidevamat noortepoliitikat; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palub liikmesriikidel tagada, et nende õigusnormid võimaldavad kõigil kindlaksmääratud vanuserühma kuuluvatel noortel noorte tööhõive algatusele registreeruda ja selles tulemuslikult osaleda (11); |
| --- | --- |

53.

| 54. | juhib tähelepanu avatud turul praktikakohtade pakkumist reguleerivate õigusnormide puudumisele selles osas, mis puudutab töölevõtmise läbipaistvust, praktika kestust ja tunnustamist, ning juhib tähelepanu sellele, et ainult vähesed liikmesriigid on kehtestanud minimaalsed kvaliteedinõuded, sealhulgas noortegarantii ja noorte tööhõive algatuse järelevalve eesmärgil; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tunnistab, et noorte tööhõive algatuse kaudu tehtud ELi eelarveinvesteeringud on olnud mõjusad ja kiirendanud noorte pääsemist tööturule; on seisukohal, et noorte tööhõive algatus annab selget ELi lisaväärtust, kuna paljusid noorte tööhõive kavasid ei oleks saanud ilma ELi toetuseta rakendada; |
| --- | --- |

55.

| 56. | märgib, et noorte tööhõive algatuse algne rahaeraldis mitmeaastases finantsraamistikus (2014–2020) oli 6,4 miljardit eurot, millest 3,2 miljardit eurot eraldati eraldiseisva eelarverea kaudu ning sama suur summa Euroopa Sotsiaalfondist; |
| --- | --- |

56.

| 57. | toonitab, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmisel kiideti poliitiliselt heaks noorte tööhõive algatusele aastateks 2017–2020 täiendava 1,2 miljardi euro eraldamine koos samasuguse summaga Euroopa Sotsiaalfondist; rõhutab aga, et sellele programmile ette nähtud lõplik assigneering määratakse kindlaks eelseisva iga-aastase eelarvemenetluse käigus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Parlamendi tungival nõudmisel suurendati ELi 2018. aasta eelarves noorte tööhõive algatusele algselt eraldatud konkreetseid vahendeid 116,7 miljoni euro võrra, seega on 2018. aastaks eraldatud kokku 350 miljonit eurot; võtab teadmiseks, et komisjon võttis ühepoolselt kohustuse teha ettepanek suurendada noorte tööhõive algatuse rahastamist paranduseelarve kaudu, kui noorte tööhõive algatuse suutlikkus abi ära kasutada seda võimaldab; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on seisukohal, et noorte tööhõive algatuse üldeelarve ei ole piisav, et katta tegelikud vajadused ja puuduvad vahendid, et kindlustada programmi eesmärkide saavutamine; tuletab meelde, et keskmiselt on jõutud vaid 42 %ni mittetöötavatest ja mitteõppivatest noortest ning mitmes liikmesriigis on see näitaja alla 20 %; nõuab seetõttu, et noorte tööhõive algatuse eraldisi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames oluliselt suurendataks ning et liikmesriigid rahastaksid ka oma eelarvega noorte tööhõive kavasid; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub komisjoni üles kindlustama noorte tööhõivele tehtavate investeeringute järjepidevust, soodustades sünergiat olemasolevate allikate vahel ja koostades ühtsed eeskirjad, mis on esitatud terviklikus juhendis, et tagada suurem kohapealne mõju, koostoime, tulemuslikkus ja lihtsustatus; tuletab meelde, et esmatähtis on vähendada korraldusasutuste halduskoormust; juhib tähelepanu sellele, kui olulised on noortegarantii kavade rahastamise riigipõhised aruanded, milles jälgitakse ka riiklike eelarvete ja ELi eelarve koostoimet, samuti vajadust parandada selle protsessi peamiste sidusrühmade vahelist koordineerimist ja tihendada koostööd; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub komisjoni üles parandama pärast 2020. aastat noorte tööhõivesse tehtavate investeeringute kavandamist, rakendades täielikult lähenemisviisi, mida kasutatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmitöös, kus rahastamisele kehtib kõikehõlmav eelplaneering ja eelhindamine, millele järgneb partnerluslepingute sõlmimine; on seisukohal, et selline lähenemisviis suurendab ELi eelarve mõju; märgib, et noorte tööhõive algatuse rakendamine on kulgenud edukalt liikmesriikides, kus on vastavad rakenduskavad ning kus riigi ja piirkondlike eelarvete panus on märkimisväärne; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub lisaks komisjoni üles kujundama ümber praeguseid hindamismehhanisme, keskendudes aasta- ja lõpparuannete koostamisel ühtsetele tulemuskriteeriumitele ja -audititele, et paremini jälgida ELi eelarve mõju; nõuab, et kogu ELis kasutataks ühtseid näitajaid, nagu noorte tööhõive algatuses osalevate noorte osakaal, kes tänu ELi rahastatud meetmetele sisenevad esmasele tööturule; |
| --- | --- |

62.

| 63. | rõhutab siiski, et reformitud kavandamine ja aruandlus ei tohiks põhjustada viivitusi eelarve täitmisel ega tekitada ülemäärast halduskoormust korraldusasutustele ja eelkõige lõplikele abisaajatele; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tunnistab, et praegune halduskoormus vähendab ELi eelarve investeerimissuutlikkust, eriti lühema rakendusperioodiga vahendite puhul, nagu seda on noorte tööhõive algatus; nõuab seetõttu pakkumismenetluste ühtlustamist, keskendudes pakkumuste ettevalmistamise ja otsuste vaidlustamise menetluste kiirendamisele; juhib tähelepanu noorte tööhõive algatuse kulude puhul lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamise positiivsele mõjule; nõuab noorte tööhõive algatuse projektide puhul lihtsustatud kuluvõimaluste kasutuselevõtmist kogu ELis, et vähendada märkimisväärselt halduskoormust ja kiirendada eelarve täitmist; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et praeguse seisuga on noorte tööhõive algatuse rahalise rakendamise tulemused kõigi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide hulgas parimad; |
| --- | --- |

65.

| 66. | väljendab heameelt asjaolu üle, et noorte tööhõive algatusega on toetatud üle 1,6 miljoni noore ja sellega on võimaldatud liikmesriikide konsolideeritud tegevust summas üle 4 miljardi euro; |
| --- | --- |

66.

| 67. | märgib, et teabe puudumine kava elluviimise võimalike kulude kohta liikmesriigis võib kaasa tuua ebapiisava rahastamise kava elluviimiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks; kutsub liikmesriike üles koostama eelanalüüse ja ülevaate noortegarantii elluviimise kulude kohta; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et võtta kasutusele halduslikult vähem koormavamad ja ajakohasemad süsteemid noorte tööhõive algatuse ülejäänud rahaliste vahendite järelevalveks; |
| --- | --- |

68.

| 69. | nõuab keskendumist noorte tööhõive algatuse tulemustele, määrates liikmesriikides läbiviidud programmide ja pakutud alaliste lepingute põhjal kindlaks konkreetsed näitajad uute teenuste ja tööturu toetusmeetmete kohta; |
| --- | --- |

69.

| 70. | on veendunud, et kava tõhususe hindamiseks tuleb hinnata kõiki aspekte, sealhulgas kava kulutõhusust; võtab teadmiseks ILO ning Eurofoundi varasemad prognoosid ning palub komisjonil nimetatud prognoose kinnitada või ajakohastada; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma realistlikud ja saavutatavad eesmärgid, hindama lahknevusi, analüüsima turgu enne kavade elluviimist ning parandama järelevalvet ja teavitamissüsteeme; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 470.

(2)  ELT L 126, 21.5.2015, lk 1.

(3)  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0390.

(5)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 69.

(6)  ELT L 113, 29.4.2017, lk 56.

(7)  Komisjoni 2013. aasta detsembri aruanne tööhõive ja sotsiaalarengu kohta Euroopas 2013. aastal.

(8)  Eurofoundi 2014. aasta augusti uuring „Kutseprofiilid töötingimuste uuringus: mitmeti ebasoodsas seisus kutsealade kindlakstegemine“.

(9)  Muud meetmed hõlmavad järgmisi algatusi: 2010. aasta septembris käivitatud „Noorte liikuvus“, 2011. aasta detsembris käivitatud „Noortele pakutavate võimaluste algatus“ ja 2012. aasta jaanuaris käivitatud „Noorte tegevuskavad“.

(10)  Eriaruanne nr 5/2017 noortegarantii ja noorte tööhõive algatuse rakendamise kohta; Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2016. aasta juuni lõpparuanne noorte tööhõive algatuse esimeste tulemuste kohta; Komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta teatis „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“ (COM(2016)0646); Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2016. aasta juuni analüüs „Noorte tööhõive algatus: Euroopa tasandil rakendamise hinnang“.

(11)  Teatavate riikide õigusraamistikus peetakse mõnesid noori, eelkõige neid, kel on raske puue, töövõimetuteks. Nad ei saa võtta end arvele avalikes tööturuasutustes ja ei saa seega osaleda noorte tööhõive algatuses.

---

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/70

---

P8_TA(2018)0019

Kutsealateenuste direktiivi rakendamine ja kutsealateenuste reformimise vajadus

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta resolutsioon direktiivi 2005/36/EÜ rakendamise kohta seoses kutsealateenuste reguleerimise ja reformimise vajadusega (2017/2073(INI))

(2018/C 458/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 45, 49 ja 56, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 45, 49 ja 56,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 15 ja 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 15 ja 16,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta teatist, milles käsitletakse reformisoovitusi seoses kutsealateenuste reguleerimisega (COM(2016)0820), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta teatist, milles käsitletakse reformisoovitusi seoses kutsealateenuste reguleerimisega (COM(2016)0820),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatist „Kutsealal tegutsema asumise võimalusi käsitlevate riiklike õigusnormide hindamine“ (COM(2013)0676), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2013. aasta teatist „Kutsealal tegutsema asumise võimalusi käsitlevate riiklike õigusnormide hindamine“ (COM(2013)0676),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatist „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatist „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM(2015)0550),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni ühtse turu strateegia kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni ühtse turu strateegia kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 15. juuni 2017. aasta resolutsiooni Euroopa jagamismajanduse tegevuskava kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. juuni 2017. aasta resolutsiooni Euroopa jagamismajanduse tegevuskava kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 15. veebruari 2017. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet ühtse turu juhtimise kohta 2017. aasta Euroopa poolaasta raames (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. veebruari 2017. aasta resolutsiooni, mis käsitleb aastaaruannet ühtse turu juhtimise kohta 2017. aasta Euroopa poolaasta raames (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta arvamust (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta arvamust (5),

| — | võttes arvesse vabade elukutsete töörühma lõpparuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vabade elukutsete töörühma lõpparuannet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A8-0401/2017),

| A. | arvestades, et töötajate vaba liikumine, asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus ELis on ühtse turu alustala ning annab kodanikele ja ettevõtjatele palju kasu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et töötajate vaba liikumine, asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus ELis on ühtse turu alustala ning annab kodanikele ja ettevõtjatele palju kasu;

| B. | arvestades, et kuigi teenuste osa moodustab 71 % SKTst ja 68 % kogu tööhõivest, ei ole teenuste ühtse turu potentsiaali ikka veel täielikult rakendatud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuigi teenuste osa moodustab 71 % SKTst ja 68 % kogu tööhõivest, ei ole teenuste ühtse turu potentsiaali ikka veel täielikult rakendatud;

| C. | arvestades, et kuna ühtlustamist ei ole toimunud, on kutsealade reguleerimise üle otsustamine liikmesriikide pädevuses, tingimusel, et riiklikud meetmed on läbipaistvad, diskrimineerimiseta, õigustatud ja proportsionaalsed; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kuna ühtlustamist ei ole toimunud, on kutsealade reguleerimise üle otsustamine liikmesriikide pädevuses, tingimusel, et riiklikud meetmed on läbipaistvad, diskrimineerimiseta, õigustatud ja proportsionaalsed;

| D. | arvestades, et arukas reguleerimine, mis on nõuetekohaselt põhjendatud õiguspäraste avaliku huvi eesmärkide kaitsmisega, võib siseturule positiivset mõju avaldada, tagades tarbijakaitse kõrge taseme ja osutatavate teenuste parema kvaliteedi; arvestades, et seetõttu ei tohiks reguleerimise vähendamine olla omaette eesmärk; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et arukas reguleerimine, mis on nõuetekohaselt põhjendatud õiguspäraste avaliku huvi eesmärkide kaitsmisega, võib siseturule positiivset mõju avaldada, tagades tarbijakaitse kõrge taseme ja osutatavate teenuste parema kvaliteedi; arvestades, et seetõttu ei tohiks reguleerimise vähendamine olla omaette eesmärk;

| E. | arvestades, et paljudel juhtudel on kutsealade reguleerimine õigustatud, kuid kutseteenuste osutamisele põhjendamatute tõkete seadmine kahjustab kodanike põhiõigusi ja liikmesriikide majandust; arvestades, et seega tuleb kutsealade reguleerimist korrapäraselt kohandada, et arvesse võtta tehnoloogia, ühiskonna või turu arengut; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paljudel juhtudel on kutsealade reguleerimine õigustatud, kuid kutseteenuste osutamisele põhjendamatute tõkete seadmine kahjustab kodanike põhiõigusi ja liikmesriikide majandust; arvestades, et seega tuleb kutsealade reguleerimist korrapäraselt kohandada, et arvesse võtta tehnoloogia, ühiskonna või turu arengut;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivis 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta sätestatakse mitme kutseala automaatne tunnustamine ühtlustatud minimaalsete koolitusnõuete alusel, kutsekvalifikatsiooni tunnustamise üldine süsteem, automaatne töökogemuse tunnustamise süsteem ning reguleeritud kutsealade teenuste piiriülese osutamise uus süsteem; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivis 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta sätestatakse mitme kutseala automaatne tunnustamine ühtlustatud minimaalsete koolitusnõuete alusel, kutsekvalifikatsiooni tunnustamise üldine süsteem, automaatne töökogemuse tunnustamise süsteem ning reguleeritud kutsealade teenuste piiriülese osutamise uus süsteem;

| G. | arvestades, et eesmärgiga saavutada proportsionaalne õigusraamistik, mida õigustavad üldist huvi pakkuvad eesmärgid, muudeti 2013. aastal direktiivi 2005/36/EÜ ning sellesse lisati artikkel 59a läbipaistvuse ja vastastikuse hindamise kohta kõikidel liikmesriikides reguleeritud kutsealadel, olenemata sellest, kas neid reguleeritakse riiklike või ELi tasandil ühtlustatud eeskirjadega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eesmärgiga saavutada proportsionaalne õigusraamistik, mida õigustavad üldist huvi pakkuvad eesmärgid, muudeti 2013. aastal direktiivi 2005/36/EÜ ning sellesse lisati artikkel 59a läbipaistvuse ja vastastikuse hindamise kohta kõikidel liikmesriikides reguleeritud kutsealadel, olenemata sellest, kas neid reguleeritakse riiklike või ELi tasandil ühtlustatud eeskirjadega;

| H. | arvestades, et liikmesriigid ei ole direktiivi 2005/36/EÜ kõiki sätteid, eriti selle artiklit 59, veel täies mahus rakendanud, kuigi tähtaeg on juba möödas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liikmesriigid ei ole direktiivi 2005/36/EÜ kõiki sätteid, eriti selle artiklit 59, veel täies mahus rakendanud, kuigi tähtaeg on juba möödas;

| I. | arvestades, et liikmesriigid olid kohustatud esitama komisjonile 18. jaanuariks 2016 oma riiklikud tegevuskavad koos teabega kutsealasid käsitlevate eeskirjade säilitamise või muutmise otsuste kohta; arvestades, et kuus liikmesriiki ei ole veel oma riiklikke tegevuskavasid esitanud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liikmesriigid olid kohustatud esitama komisjonile 18. jaanuariks 2016 oma riiklikud tegevuskavad koos teabega kutsealasid käsitlevate eeskirjade säilitamise või muutmise otsuste kohta; arvestades, et kuus liikmesriiki ei ole veel oma riiklikke tegevuskavasid esitanud;

| J. | arvestades, et direktiivi 2005/36/EÜ artikli 59 kohaselt pidi komisjon hiljemalt 18. jaanuariks 2017 vastastikuse hindamise kohta järeldused esitama, vajaduse korral koos ettepanekutega täiendavateks algatusteks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et direktiivi 2005/36/EÜ artikli 59 kohaselt pidi komisjon hiljemalt 18. jaanuariks 2017 vastastikuse hindamise kohta järeldused esitama, vajaduse korral koos ettepanekutega täiendavateks algatusteks;

| K. | arvestades, et komisjon esitas 10. jaanuaril 2017 kutsealateenuste reformivajaduste kohta teatise, milles analüüsitakse seitsme kutseala reguleerimist ja esitatakse liikmesriikidele sellekohased soovitused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon esitas 10. jaanuaril 2017 kutsealateenuste reformivajaduste kohta teatise, milles analüüsitakse seitsme kutseala reguleerimist ja esitatakse liikmesriikidele sellekohased soovitused;

| L. | arvestades, et vastastikune hindamine näitas, et kutsealade reguleerimise tase erineb liikmesriigiti märkimisväärselt; arvestades, et vaja on täiendavaid selgitusi, eriti kui liikmesriigid on pärast vastastikuse hindamise lõppu teatanud uute ametieeskirjade kehtestamisest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vastastikune hindamine näitas, et kutsealade reguleerimise tase erineb liikmesriigiti märkimisväärselt; arvestades, et vaja on täiendavaid selgitusi, eriti kui liikmesriigid on pärast vastastikuse hindamise lõppu teatanud uute ametieeskirjade kehtestamisest;

Kutsealade reguleerimine Euroopa Liidus ning ülevaade direktiivi 2005/36/EÜ artikli 59 rakendamise seisust

| 1. | rõhutab, et reguleeritud kutsealadel on ELi majanduses oluline roll, sest need annavad suure panuse ametikohtade täitmisse, samuti tööjõu liikuvusse ja liidu lisaväärtusse; leiab ühtlasi, et kvaliteetsed kutseteenused ja tõhus õiguskeskkond on äärmiselt olulised, et säilitada ELi majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline mudel ning suurendada liidu konkurentsivõimet majanduskasvu, innovatsiooni ja töökohtade loomise seisukohast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et ELis on üle 5 500 reguleeritud kutseala, mis liikmesriigiti märkimisväärselt erinevad, moodustades kõigis tegevusvaldkondades, nagu tervishoiu- ja sotsiaalteenused, äriteenused, ehitus, võrguteenused, transport, turism, kinnisvara, avalikud teenused ja haridus, kokku 22 % tööjõust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb heameelt komisjoni algatusest vastastikuse hindamise raames liikmesriikidele suuniseid anda, muu hulgas korraldades riiklike asutustega põhjalikke arutelusid, ja juhib riiklike asutuste tähelepanu ka vajadusele kaasata kõik asjaosalised, et koguda asjakohast teavet määruste mõju kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on veendunud, et komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta teatis võib aidata liikmesriikidel kutsealateenuseid paremini reguleerida ja vahetada parimaid tavasid, et mõista teiste liikmesriikide õiguslikke valikuid, võttes arvesse, et mõned liikmesriigid näevad ette kutsealade suuremat riiklikku reguleerimist kui teised; rõhutab siiski, et tuleb hinnata eeskirjade kvaliteeti, sest iga liikmesriigi reguleerimiskeskkonna toimimise terviklikuks hindamiseks on vaja enamat kui pelgalt majanduslikku analüüsi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kahetseb, et mõned liikmesriigid ei ole edastanud teavet oma reguleeritavate kutsealade ja neile aladele pääsemise nõuete kohta; kutsub liikmesriike üles oluliselt parandama kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi kontekstis kasutatavat teavitamismenetlust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et reguleeritud kutsealadele pääsemist või sellistel kutsealadel tegutsemist käsitlevate riiklike nõuete läbipaistvuse ja võrreldavuse täiustamine võiks võimaldada suuremat kutsealast liikuvust ning seega tuleks kooskõlas direktiiviga 2005/36/EÜ kõigist riiklikest nõuetest teatada ja need reguleeritud kutsealade andmebaasis üldsusele selgelt ja arusaadavalt avaldada; |
| --- | --- |

6.

| 7. | võtab teadmiseks komisjoni täiustused reguleeritud kutsealade andmebaasis, sealhulgas interaktiivse kaardi loomise, mis võimaldab kodanikel kontrollida kutsealadele pääsemise nõudeid kõikjal ELis ja kergemini mõista, milline kutseala on konkreetses liikmesriigis reguleeritud; palub komisjonil reguleeritud kutsealade andmebaasi veelgi täiustada, et pädevatel asutustel oleks hõlpsam teavet õigeaegselt ja täpselt edastada ja ELi kodanikel seda leida; |
| --- | --- |

7.

| 8. | võtab teadmiseks, et reguleeritud kutsealade arv on liikmesriigiti erinev ning samuti erineb toimingute ulatus, millega sarnased kutsealad tegelevad, mistõttu liikmesriigid on valinud kutsealade reguleerimiseks erinevaid viise; palub komisjonil suurendada eri kutsealade võrreldavust ja määratleda ühtsed toimingud iga kutseala kohta, millest andmebaasi teatatakse, et hõlbustada kogu ELis vabatahtlikku ühtlustamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kahetseb, et mitte kõik liikmesriigid ei ole esitanud riiklikku tegevuskava, nagu direktiivis 2005/36/EÜ on nõutud, ja palub neil liikmesriikidel asjatu viivituseta kavad esitada; märgib, et esitatud riiklikud tegevuskavad on põhjalikkuselt ja üksikasjalikkuselt erinevad; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama direktiivi 2005/36/EÜ artiklit 59 ning rohkem pingutama selle nimel, et kutsealade reguleerimine oleks läbipaistev, mis on spetsialistide liikuvuseks ELis eriti oluline, sest ainult kõigilt liikmesriikidelt saadud täieliku teabe põhjal on võimalik reguleeritavatest kutsealadest riigi või ELi tasandil täielikku ülevaadet saada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kahetseb, et mõned liikmesriigid riiklike tegevuskavade koostamisel vastavate sidusrühmadega asjakohaselt nõu ei pidanud; on veendunud, et kutsealade probleemide tõhusaks lahendamiseks peab avalike asutuste ja sidusrühmade teabevahetus olema läbipaistev; nõuab, et tulevikus kaasataks kõiki sidusrühmi senisest laiemalt, ja mitte ainult riiklike tegevuskavade ettevalmistamisel, vaid ka enne kutsealade reguleerimise reformimist, et kõik asjaosalised saaksid oma seisukohti väljendada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et kutsealade tõhus reguleerimine peaks kasu tooma nii tarbijatele kui ka spetsialistidele; tuletab meelde, et liikmesriikidel on õigus kehtestada vastavalt oma ühiskonnakäsitlusele ja sotsiaal-majanduslikule olukorrale uusi õigusakte või muuta kehtivaid eeskirju, millega piiratakse pääsu reguleeritud kutsealadele või neil aladel tegutsemist, kui see on põhjendatud avaliku ja/või riikliku huvi eesmärgiga; on seisukohal, et kutsealateenuste proportsionaalne ja turuolukorraga kohandatud reguleerimine võib parandada turudünaamikat, vähendada tarbijahindu ja muuta valdkondade toimimise tõhusamaks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on samas seisukohal, et diskrimineerivad, põhjendamatud ja ebaproportsionaalsed nõuded võivad olla eriti ebaõiglased ja seda eelkõige noorte spetsialistide jaoks, takistada konkurentsi ja negatiivselt mõjutada teenuse kasutajaid, sealhulgas tarbijaid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | võtab teadmiseks, et kutsealade reguleerimine võimaldab tõhusalt kaitsta avaliku huvi eesmärke, nii neid, mida on aluslepingus nimetatud, nagu avalik kord, üldine julgeolek ja rahvatervis, kui ka neid, mis moodustavad ülekaaluka avaliku huvi, sealhulgas Euroopa Kohtu praktikas tunnustatud eesmärgid, nagu sotsiaalkindlustussüsteemi finantstasakaalu säilitamine, tarbijate, teenusesaajate ja töötajate kaitse, nõuetekohase õigusemõistmise kaitse, kaubandustehingute ausus, pettuste tõkestamine, maksudest hoidumise ja maksustamise vältimise ennetamine, tõhus maksujärelevalve, maanteetranspordi ohutus, käsitöö kvaliteedi tagamine, teadus- ja arendustöö edendamine, keskkonna ja linnakeskkonna kaitse, loomade tervis, intellektuaalomand, riigi ajaloo- ja kunstipärandi kaitse, sotsiaal- ja kultuuripoliitika eesmärgid; tunnistab liikmesriikide kaalutlusruumi nimetatud eesmärkide saavutamise viiside kindlaksmääramisel kooskõlas mittediskrimineerimise ja proportsionaalsuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et tarbijate, spetsialistide või kolmandate isikute huve silmas pidades võivad liikmesriigid reserveerida teatava tegevuse üksnes kvalifitseeritud spetsialistidele, eelkõige juhul, kui sama tulemuse saavutamiseks ei ole vähem piiravaid vahendeid; rõhutab, et sellistel juhtudel peavad kutseala eeskirjad tagama reguleeritud kutsealal seadusliku tegutsemise ja vajaduse korral selle eetikareeglite tõhusa järelevalve; |
| --- | --- |

15.

| 16. | võtab siinjuures teadmiseks proportsionaalsuse hindamise ettepaneku, millega kehtestatakse ühine raamistik proportsionaalsuse hindamiseks enne reguleeritud kutsealasid hõlmavate uute meetmete kasutuselevõtmist või kasutatavate meetmete muutmist, ning reformisoovituste, mis põhinevad riiklike eeskirjade hindamisel seitsmes tegevusvaldkonnas, omavahelise seose; kutsub liikmesriike üles hindama ja vajaduse korral kohandama oma kutsealasid käsitlevaid õigusakte kooskõlas konkreetsete reformiettepanekutega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab et soovitused ei saa asendada täitemeetmeid, ning kutsub komisjoni üles võtma aluslepingute täitmise järelevalvajana meetmeid ja algatama rikkumismenetlusi, kui ta tuvastab diskrimineeriva, põhjendamatu või ebaproportsionaalse reguleerimise; |
| --- | --- |

17.

Piiravuse näitaja kasulikkus ja vajadus edendada Euroopas kvaliteetseid teenuseid

| 18. | võtab teadmiseks, et komisjon on välja andnud uue piiravuse näitaja, ja kiidab heaks selle paremuse asjaomaste sektorite üksikasjaliku analüüsi osas, võrreldes OECD kaubaturu reguleerimise piiravuse näitajaga; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et seda näitajat, mis näitab üldist regulatiivset intensiivsust liikmesriikides üksnes vaba liikumise tõketega seotud kvantitatiivsete andmete põhjal, tuleks käsitada puhtalt soovituslik vahendina, mitte aga võimalusena teha järeldusi selle kohta, kas mõnes liikmesriigis kehtiv rangem reguleerimine võib olla ebaproportsionaalne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et liikmesriikide reguleerimise mõju üldise analüüsi suhtes tuleks kohaldada mitte ainult kvantitatiivset, vaid ka kvalitatiivset hindamist, mis hõlmaks üldist huvi pakkuvaid eesmärke ja osutatava teenuse kvaliteeti, sealhulgas kodanike ja tööturu võimalikku kaudset kasu; märgib, et piiravuse näitajaga kaasneb täiendav analüüs, mis annab kohaliku olukorra kohta täiendavat teavet, ning julgustab liikmesriike võtma seda näitajat arvesse koos kvalitatiivsete andmetega, et oleks võimalik võrrelda nende tulemusi valitud tegevusvaldkondades; |
| --- | --- |

20.

Reguleeritud kutsealade tulevik

| 21. | rõhutab, et lisaks tõhusale õigusraamistikule ELis ja liikmesriikides on vaja ka tõhusat ja kooskõlastatud poliitikat, et toetada ELi spetsialiste ja parandada liidus konkurentsivõimet, innovatsioonisuutlikkust ning kutsealateenuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et spetsialistid võivad reguleeritud kutsealal töötada kas füüsilisest isikust ettevõtjana või juriidilise isikuna kutsealase ettevõtte kaudu, ning et uue poliitika rakendamisel on oluline arvesse võtta mõlemat perspektiivi; on seda silmas pidades veendunud, et majanduslikke vahendeid tuleks kombineerida poliitikameetmetega, mille eesmärk on tugevdada kutsealateenuste valdkonna ettevõtlust ja inimkapitali; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja kutseorganisatsioone üles vastavalt oma pädevusvaldkondadele nõuetekohaselt järgima vabade elukutsete töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, kui tähtis on haridus, oskuste arendamine ja ettevõtluskoolitus, et tagada ELi spetsialistide püsiv konkurentsivõime ja suutlikkus toime tulla vabu elukutseid hõlmavate põhjalike muutustega innovatsiooni, digiteerimise ja üleilmastumise tulemusel; rõhutab spetsialisti teadmiste ja osutatava teenuse kvaliteedi tihedat seost; märgib, et siin peaksid olulist rolli täitma kõrgkoolid ja teadusasutused, muu hulgas digikirjaoskuse projektide kaudu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et kutsekvalifikatsiooni taseme parem võrreldavus on vajalik, et suurendada kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide ühtsust kogu Euroopa Liidus ning sellega luua nendel kutsealadel tööle asuvatele noortele eurooplastele võrdsemad võimalused, hõlbustades seeläbi nende liikuvust liidus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub liikmesriike üles nõuetekohasele turuanalüüsile, et tagada teenusepakkujate kiirem kohanemine turu vajadustega, samuti palub välja töötada poliitika ELi professionaalsete teenuste ülemaailmse konkurentsivõime saavutamiseks järgmistel kümnenditel; |
| --- | --- |

26.

Innovatsioon ja digiteerimine kutsealateenuste valdkonnas

| 27. | märgib, et teaduse areng, tehnoloogiline innovatsioon ja digiteerimine avaldavad kutsealateenustele märkimisväärset mõju, luues spetsialistidele uusi võimalusi, kuid tekitades ka uusi probleeme tööturul ja teenuste kvaliteedi valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab tervitatavaks komisjoni kinnitust, et on vaja hinnata uue tehnoloogia mõju kutsealateenustele, eelkõige õigus- ja raamatupidamissektoris, kus menetlusi võidaks täiustada; märgib eelkõige, et tuleks hoolikalt jälgida sellise põhjaliku muutusega kaasnevaid ohte teenuse kasutajate ja sealhulgas tarbijate jaoks, keda ei tohiks uue tehnoloogia rakendamisest kõrvale jätta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et uus tehnoloogia tõenäoliselt ei asenda inimese osa eetiliste ja moraalsete otsuste tegemisel; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et kutsealade korraldust käsitlevad eeskirjad, sealhulgas eeskirjad, mis käsitlevad avaliku sektori asutuste või kutseühingute teostatavat järelevalvet, võivad täita olulist rolli ja aidata digiteerimise eeliseid õiglaselt jagada; märgib, et teatavates valdkondades võivad turupõhised mehhanismid, näiteks tarbijate tagasiside, ühtlasi aidata konkreetse teenuse kvaliteeti parandada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et kutsealateenuste eeskirjad peavad olema eesmärgipärased ja neid tuleks korrapäraselt läbi vaadata, et arvesse võtta tehnilist innovatsiooni ja digiteerimist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palub komisjonil jätkata parlamendi korrapärast teavitamist sellest, kuidas liikmesriigid täidavad direktiivi 2005/36/EÜ nõudeid; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0237.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0271.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0040.

(5)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 18. jaanuar 2018

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/76 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/76

---

P8_TA(2018)0012

Vastuväidete puudumine rakendusmeetmele: liidu registri loomine

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni määruse eelnõule, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register (D054274-02 – 2017/3013(RPS))

(2018/C 458/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register (D054274-02), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register (D054274-02),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (1), eriti selle artikleid 12 ja 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (1), eriti selle artikleid 12 ja 19,

| — | võttes arvesse ülalnimetatud direktiivi artikli 23 lõikes 1 osutatud komitee 30. novembri 2017. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülalnimetatud direktiivi artikli 23 lõikes 1 osutatud komitee 30. novembri 2017. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole määruse eelnõule vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole määruse eelnõule vastuväiteid,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni 11. jaanuari 2018. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni 11. jaanuari 2018. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (2) artiklit 5a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (2) artiklit 5a,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõike 4 punkti d ja artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõike 4 punkti d ja artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 17. jaanuaril 2018, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 17. jaanuaril 2018, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) keskkonnaalase terviklikkuse kaitsmiseks on õhusõidukite käitajatel ja teistel ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvatel ettevõtjatel keelatud kasutada saastekvoote, mille on välja andnud liikmesriik, kelle suhtes õhusõiduki käitajate ja muude ettevõtjate kohustused on kehtetuks muutumas, ning selleks tuleks vastu võtta vajalikud kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) keskkonnaalase terviklikkuse kaitsmiseks on õhusõidukite käitajatel ja teistel ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kuuluvatel ettevõtjatel keelatud kasutada saastekvoote, mille on välja andnud liikmesriik, kelle suhtes õhusõiduki käitajate ja muude ettevõtjate kohustused on kehtetuks muutumas, ning selleks tuleks vastu võtta vajalikud kaitsemeetmed;

| B. | arvestades, et direktiivi 2003/87/EÜ artikliga 19 antakse komisjonile õigus võtta vastavalt kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu meetmeid seoses standarditud ja turvatud registrisüsteemiga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et direktiivi 2003/87/EÜ artikliga 19 antakse komisjonile õigus võtta vastavalt kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu meetmeid seoses standarditud ja turvatud registrisüsteemiga;

| C. | arvestades, et Euroopa Komisjon edastas 8. detsembril 2017. aastal Euroopa Parlamendile ametlikult komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register (kontrolliga regulatiivmenetluse meetme eelnõu), millega algas kolmekuuline kontrolliperiood parlamendi jaoks, et esitada kõnealuse õigusakti eelnõu suhtes vastuväiteid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Komisjon edastas 8. detsembril 2017. aastal Euroopa Parlamendile ametlikult komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 389/2013, millega luuakse liidu register (kontrolliga regulatiivmenetluse meetme eelnõu), millega algas kolmekuuline kontrolliperiood parlamendi jaoks, et esitada kõnealuse õigusakti eelnõu suhtes vastuväiteid;

| D. | arvestades, et kontrolliga regulatiivmenetluse meetme eelnõus sisalduvad kaitsemeetmed peaksid jõustuma kiiremas korras, et saastekvoote saaks tasuta eraldada, vahetada rahvusvaheliste ühikute eest või 2018. aastal enampakkumisel müüa, ning arvestades, et parlamendi käsutuses oleva kolmekuulise kontrolliperioodi täielikul kasutamisel ei jääks piisavalt aega, et kontrolliga regulatiivmenetluse eelnõu saaks jõustuda enne 2018. aasta saastekvootide väljaandmist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kontrolliga regulatiivmenetluse meetme eelnõus sisalduvad kaitsemeetmed peaksid jõustuma kiiremas korras, et saastekvoote saaks tasuta eraldada, vahetada rahvusvaheliste ühikute eest või 2018. aastal enampakkumisel müüa, ning arvestades, et parlamendi käsutuses oleva kolmekuulise kontrolliperioodi täielikul kasutamisel ei jääks piisavalt aega, et kontrolliga regulatiivmenetluse eelnõu saaks jõustuda enne 2018. aasta saastekvootide väljaandmist;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole komisjoni määruse eelnõule vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus komisjonile ja teavitamise eesmärgil nõukogule. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

(2)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 16. jaanuar 2018

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/78 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/78

---

P8_TA(2018)0001

Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ***I

Euroopa Parlamendi 16. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed (COM(2017)0128 – C8-0121/2017 – 2017/0056(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 458/10)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | SPRFMO poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete rakendamisel peaksid liit ja liikmesriigid püüdma edendada rannapüüki ning selliste püügivahendite ja -tehnikate kasutamist, mis on selektiivsed ja mõjutavad keskkonda vähem, sealhulgas traditsioonilises ja väikesemahulises kalapüügis kasutatavaid püügivahendeid ja -tehnikaid, toetades seeläbi rahuldava elatustaseme saavutamist kohalikus majanduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

SPRFMO poolt vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete rakendamisel peaksid liit ja liikmesriigid püüdma edendada rannapüüki ning selliste püügivahendite ja -tehnikate kasutamist, mis on selektiivsed ja mõjutavad keskkonda vähem, sealhulgas traditsioonilises ja väikesemahulises kalapüügis kasutatavaid püügivahendeid ja -tehnikaid, toetades seeläbi rahuldava elatustaseme saavutamist kohalikus majanduses.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas määruses sätestatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal piirialade
  kalade liikide
  püügiga seotud majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed. | Käesolevas määruses sätestatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal piirialade
  kalavarude
  püügiga seotud majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevas määruses sätestatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal piirialade
  kalade liikide
  püügiga seotud majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed.

Käesolevas määruses sätestatakse Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) konventsiooni alal piirialade
  kalavarude
  püügiga seotud majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | kolmanda riigi kalalaevad, kes taotlevad pääsu liidu sadamatesse või keda kõnealustes sadamates kontrollitakse ja mille pardal on SPRFMO konventsiooni alalt püütud kalandustooted. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

kolmanda riigi kalalaevad, kes taotlevad pääsu liidu sadamatesse või keda kõnealustes sadamates kontrollitakse ja mille pardal on SPRFMO konventsiooni alalt püütud kalandustooted.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | „SPRFMO konventsiooni ala“ –
  avamerepiirkond 10o põhjalaiusest lõuna pool, CCAMLRi konventsiooni alast põhja pool vastavalt Antarktika vete elusressursside
  kaitse
  konventsioonis määratletule, SIOFA
  konventsiooni
  alast ida pool vastavalt India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes määratletule ja Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

„SPRFMO konventsiooni ala“ –
  avamerepiirkond 10o põhjalaiusest lõuna pool, CCAMLRi konventsiooni alast põhja pool vastavalt Antarktika vete elusressursside
  kaitse
  konventsioonis määratletule, SIOFA
  konventsiooni
  alast ida pool vastavalt India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppes määratletule ja Lõuna-Ameerika riikide kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatest piirkondadest lääne pool
  ;

| 1) | „SPRFMO konventsiooni ala“ –
  Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude
  kaitse
  ja majandamise
  konventsiooni
  artiklis 5 märgitud piirkond
  ; |
| --- | --- |

1)

„SPRFMO konventsiooni ala“ –
  Vaikse ookeani lõunaosa avamere kalavarude
  kaitse
  ja majandamise
  konventsiooni
  artiklis 5 märgitud piirkond
  ;

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | „kalalaev“ – mis tahes liiki ja
  mis tahes
  suurusega
  laev, mida kasutatakse või mis on ette nähtud
  kalavarude ärieesmärgil kasutamiseks
  , sealhulgas abilaevad,
  kalatöötlemislaevad ja ümberlaadimislaevad ning kalandustoodete veoks seadmestatud transpordilaevad, välja arvatud konteinerilaevad
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

„kalalaev“ – mis tahes liiki ja
  mis tahes
  suurusega
  laev, mida kasutatakse või mis on ette nähtud
  kalavarude ärieesmärgil kasutamiseks
  , sealhulgas abilaevad,
  kalatöötlemislaevad ja ümberlaadimislaevad ning kalandustoodete veoks seadmestatud transpordilaevad, välja arvatud konteinerilaevad
  ;

| 2) | „kalalaev“ –
  mis tahes laev, mida kasutatakse või mis on ette nähtud
  kalapüügiks
  , sealhulgas
  kalatöötlemislaevad,
  abilaevad,
  transpordilaevad ning mis tahes muud laevad, mis on otseselt seotud püügitegevusega
  ; |
| --- | --- |

2)

„kalalaev“ –
  mis tahes laev, mida kasutatakse või mis on ette nähtud
  kalapüügiks
  , sealhulgas
  kalatöötlemislaevad,
  abilaevad,
  transpordilaevad ning mis tahes muud laevad, mis on otseselt seotud püügitegevusega
  ;

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | „põhjapüügi jalajälg“ – põhjapüügi ruumiline ulatus SPRFMO konventsiooni alal
  kindlaksmääratud aja jooksul
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

„põhjapüügi jalajälg“ – põhjapüügi ruumiline ulatus SPRFMO konventsiooni alal
  kindlaksmääratud aja jooksul
  ;

| 7) | „põhjapüügi jalajälg“ – põhjapüügi ruumiline ulatus SPRFMO konventsiooni alal
  ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006
  ; |
| --- | --- |

7)

„põhjapüügi jalajälg“ – põhjapüügi ruumiline ulatus SPRFMO konventsiooni alal
  ajavahemikus 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006
  ;

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | „tavapärane kalapüük“ – kalapüük, mis ei ole keelatud või mille puhul on kala püütud või mille puhul on kala püütud teatavat tüüpi püügivahendiga või teataval püügiviisil eelneva kümne aasta jooksul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

välja jäetud

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 10a) | „suured pelaagilised triivvõrgud“ (triivnakkevõrgud) – nakkevõrk või muu võrk või kombineeritud võrgud, mille pikkus on üle 2,5  kilomeetri ja mille eesmärk on veepinnal või vees triivimisega põhjustada kalade võrku mähkumine, kinnijäämine või takerdumine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10a)

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 10 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 10b) | „süvamere nakkevõrgud“ (abar, kinnitatud võrgud, seisevvõrgud, heitevõrgud) – ühest, kahest või kolmest vertikaalsest võrgulinast koosnev kompleks, mis asub põhjas või põhja lähedal ning millesse kala nakkub, takerdub või end mähib. Süvamere nakkevõrgud koosnevad ühekordsetest või harvemini kahe- või kolmekordsetest võrkudest, mis on kinnitatud koos samadele tugitrossidele. Ühes püügivahendis võib olla kombineeritud mitut liiki võrke. Selliseid võrke võib kasutada kas ühekaupa või korraga mitmekaupa ritta seatuna (võrgujadad), mis on tavalisem. Püügivahend võib olla paigal, kinnitatud põhja või jäetud triivima kas vabalt või laeva külge kinnitatuna. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10b)

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | „ETR-kalapüük“ – ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1005/2008
  artiklis
  2; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

„ETR-kalapüük“ – ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1005/2008
  artiklis
  2;

| 11) | „ETR-kalapüük“ – ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1005/2008
  artikli
   2
  punktis 1
  ; |
| --- | --- |

11)

„ETR-kalapüük“ – ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1005/2008
  artikli
   2
  punktis 1
  ;

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | „ohualdis mereökosüsteem“ – mis tahes mereökosüsteem (sealhulgas ka rahud, veealused mäed, hüdrotermilised lõõrid, külmaveekorallid või külmaveekäsnad), mille terviklikkust võib parima olemasoleva teadusteabe põhjal ja ettevaatuspõhimõtte kohaselt ohustada märkimisväärne kahjulik mõju, mida põhjustab tavalise kalapüügi käigus toimuv füüsiline kokkupuude põhjapüügivahenditega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

„ohualdis mereökosüsteem“ – mis tahes mereökosüsteem (sealhulgas ka rahud, veealused mäed, hüdrotermilised lõõrid, külmaveekorallid või külmaveekäsnad), mille terviklikkust võib parima olemasoleva teadusteabe põhjal ja ettevaatuspõhimõtte kohaselt ohustada märkimisväärne kahjulik mõju, mida põhjustab tavalise kalapüügi käigus toimuv füüsiline kokkupuude põhjapüügivahenditega.

| 16) | „ohualdis mereökosüsteem“ – mis tahes mereökosüsteem (sealhulgas ka rahud, veealused mäed, hüdrotermilised lõõrid, külmaveekorallid või külmaveekäsnad), mille terviklikkust
  (s.o ökosüsteemi struktuuri ja talitlust)
  võib parima olemasoleva teadusteabe põhjal ja ettevaatuspõhimõtte kohaselt ohustada märkimisväärne kahjulik mõju, mida põhjustab tavalise kalapüügi käigus toimuv füüsiline kokkupuude põhjapüügivahenditega. |
| --- | --- |

16)

„ohualdis mereökosüsteem“ – mis tahes mereökosüsteem (sealhulgas ka rahud, veealused mäed, hüdrotermilised lõõrid, külmaveekorallid või külmaveekäsnad), mille terviklikkust
  (s.o ökosüsteemi struktuuri ja talitlust)
  võib parima olemasoleva teadusteabe põhjal ja ettevaatuspõhimõtte kohaselt ohustada märkimisväärne kahjulik mõju, mida põhjustab tavalise kalapüügi käigus toimuv füüsiline kokkupuude põhjapüügivahenditega.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 6a




  Stauriidipüügivõimaluste jaotamine




  Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 17 kasutavad liikmesriigid neile eraldatud stauriidipüügivõimaluste jaotamisel läbipaistvaid ja objektiivseid, sealhulgas ökoloogilisi, sotsiaalseid või majanduslikke kriteeriume, samuti püüavad nad jaotada riigi kvoote õiglaselt mitmesuguste laevastikuosade vahel, pöörates eritähelepanu traditsioonilisele ja väikesemahulisele kalapüügile, ning pakkuda stiimuleid neile liidu kalalaevadele, kes kasutavad selektiivseid püügivahendeid või keskkonda vähem mõjutavaid püügitehnikaid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6a

Stauriidipüügivõimaluste jaotamine

Kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 17 kasutavad liikmesriigid neile eraldatud stauriidipüügivõimaluste jaotamisel läbipaistvaid ja objektiivseid, sealhulgas ökoloogilisi, sotsiaalseid või majanduslikke kriteeriume, samuti püüavad nad jaotada riigi kvoote õiglaselt mitmesuguste laevastikuosade vahel, pöörates eritähelepanu traditsioonilisele ja väikesemahulisele kalapüügile, ning pakkuda stiimuleid neile liidu kalalaevadele, kes kasutavad selektiivseid püügivahendeid või keskkonda vähem mõjutavaid püügitehnikaid.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 6

Artikkel 7 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Liidu kalalaevad ei tohi
  heita kalajäätmeid vette
  õngejadade vettelaskmise ja väljatõmbamise ajal. Kui
  see
  ei ole võimalik, hoitakse jäätmeid pardal kaks tundi
  või kauem
  . | 6.   Liidu kalalaevad ei tohi õngejadade vettelaskmise ja väljatõmbamise ajal
  kalajäätmeid vette heita
  . Kui
  seda
  ei ole võimalik
  vältida ja kui bioloogiliste jäätmete kõrvaldamine on vajalik tööohutuse tagamiseks
  , hoitakse jäätmeid pardal
  vähemalt
  kaks tundi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Liidu kalalaevad ei tohi
  heita kalajäätmeid vette
  õngejadade vettelaskmise ja väljatõmbamise ajal. Kui
  see
  ei ole võimalik, hoitakse jäätmeid pardal kaks tundi
  või kauem
  .

6.   Liidu kalalaevad ei tohi õngejadade vettelaskmise ja väljatõmbamise ajal
  kalajäätmeid vette heita
  . Kui
  seda
  ei ole võimalik
  vältida ja kui bioloogiliste jäätmete kõrvaldamine on vajalik tööohutuse tagamiseks
  , hoitakse jäätmeid pardal
  vähemalt
  kaks tundi.

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4

Artikkel 8 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Liidu kalalaevad ei tohi heita kalajäätmeid vette
  õngejadade vettelaskmise ja väljatõmbamise ajal. | 4.   
  Võimalust mööda keelatakse liidu kalalaevadel
  õngejadade vettelaskmise ja väljatõmbamise ajal
  kalajäätmeid vette heita
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Liidu kalalaevad ei tohi heita kalajäätmeid vette
  õngejadade vettelaskmise ja väljatõmbamise ajal.

4.   
  Võimalust mööda keelatakse liidu kalalaevadel
  õngejadade vettelaskmise ja väljatõmbamise ajal
  kalajäätmeid vette heita
  .

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 5

Artikkel 8 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Kalajäätmed
  töödeldakse liidu kalalaevadel kalajahuks ja kõiki jäätmeid hoitakse pardal, merre on lubatud lasta üksnes vedelad jäätmed / pilsivesi. Kui
  see
  ei ole võimalik, hoitakse jäätmeid kalalaeva pardal kaks tundi
  või kauem
  . | 5.   
  Võimaluse ja vajaduse korral
  töödeldakse
  kalajäätmed
  liidu kalalaevadel kalajahuks ja kõiki jäätmeid hoitakse pardal, merre on lubatud lasta üksnes vedelad jäätmed / pilsivesi. Kui ei ole võimalik
  nii toimida
  , hoitakse jäätmeid kalalaeva pardal
  vähemalt
  kaks tundi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Kalajäätmed
  töödeldakse liidu kalalaevadel kalajahuks ja kõiki jäätmeid hoitakse pardal, merre on lubatud lasta üksnes vedelad jäätmed / pilsivesi. Kui
  see
  ei ole võimalik, hoitakse jäätmeid kalalaeva pardal kaks tundi
  või kauem
  .

5.   
  Võimaluse ja vajaduse korral
  töödeldakse
  kalajäätmed
  liidu kalalaevadel kalajahuks ja kõiki jäätmeid hoitakse pardal, merre on lubatud lasta üksnes vedelad jäätmed / pilsivesi. Kui ei ole võimalik
  nii toimida
  , hoitakse jäätmeid kalalaeva pardal
  vähemalt
  kaks tundi.

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 6

Artikkel 8 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   
  Võrgud
  puhastatakse pärast iga püügioperatsiooni, eemaldades nendesse takerdunud kalad ja põhjaorganismid, et
  takistada lindude ligipääsu nendele
  püügivahendite kasutamise ajal. | 6.   
  Võimaluse korral
  puhastatakse
  võrgud
  pärast iga püügioperatsiooni, eemaldades nendesse takerdunud kalad ja põhjaorganismid, et
  need
  püügivahendite kasutamise ajal
  linde ligi ei meelitaks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   
  Võrgud
  puhastatakse pärast iga püügioperatsiooni, eemaldades nendesse takerdunud kalad ja põhjaorganismid, et
  takistada lindude ligipääsu nendele
  püügivahendite kasutamise ajal.

6.   
  Võimaluse korral
  puhastatakse
  võrgud
  pärast iga püügioperatsiooni, eemaldades nendesse takerdunud kalad ja põhjaorganismid, et
  need
  püügivahendite kasutamise ajal
  linde ligi ei meelitaks
  .

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | kõik lindudega kokkupuutumist käsitlevad vaatlusandmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

kõik lindudega kokkupuutumist käsitlevad vaatlusandmed.

kõik lindudega kokkupuutumist käsitlevad vaatlusandmed.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 10 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | keskmine püügitase ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

keskmine püügitase ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006;

| b) | keskmine
  iga-aastane
  püügitase ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006; |
| --- | --- |

b)

keskmine
  iga-aastane
  püügitase ajavahemikul 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006;

iga-aastane

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III jaotis – II a peatükk (uus)

III jaotis – II a peatükk (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | IIa peatükk |
| | Nakkevõrgud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

IIa peatükk

IIa peatükk

Nakkevõrgud

Nakkevõrgud

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 a (uus)

Artikkel 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 17a |
| | Nakkevõrgud |
| | 1.
     
  Suurte pelaagiliste triivvõrkude ja kõigi süvamere nakkevõrkude kasutamine on kogu SPRFMO konventsiooni alal keelatud. |
| | 2.
     
  Lipuliikmesriigid, kelle laevad, mille pardal on nakkevõrgud, soovivad läbida SPRFMO konventsiooni ala, |
| | a) | annavad vähemalt 36 tundi enne laeva SPRFMO konventsiooni alale sisenemist sellest teada SPRFMO sekretariaadile, teatades muu hulgas oodatavad alale sisenemise ja sealt väljumise kuupäevad ning pardal oleva nakkevõrgu pikkuse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 17a

Artikkel 17a

Nakkevõrgud

Nakkevõrgud

1.
     
  Suurte pelaagiliste triivvõrkude ja kõigi süvamere nakkevõrkude kasutamine on kogu SPRFMO konventsiooni alal keelatud.

2.
     
  Lipuliikmesriigid, kelle laevad, mille pardal on nakkevõrgud, soovivad läbida SPRFMO konventsiooni ala,

a)

a)

annavad vähemalt 36 tundi enne laeva SPRFMO konventsiooni alale sisenemist sellest teada SPRFMO sekretariaadile, teatades muu hulgas oodatavad alale sisenemise ja sealt väljumise kuupäevad ning pardal oleva nakkevõrgu pikkuse;

annavad vähemalt 36 tundi enne laeva SPRFMO konventsiooni alale sisenemist sellest teada SPRFMO sekretariaadile, teatades muu hulgas oodatavad alale sisenemise ja sealt väljumise kuupäevad ning pardal oleva nakkevõrgu pikkuse;

| b) | tagavad, et nende laevad kasutavad laevaseiresüsteemi ja edastavad SPRFMO konventsiooni alal viibides andmed iga kahe tunni järel; |
| --- | --- |

b)

b)

tagavad, et nende laevad kasutavad laevaseiresüsteemi ja edastavad SPRFMO konventsiooni alal viibides andmed iga kahe tunni järel;

tagavad, et nende laevad kasutavad laevaseiresüsteemi ja edastavad SPRFMO konventsiooni alal viibides andmed iga kahe tunni järel;

| c) | esitavad SPRFMO sekretariaadile laevaseiresüsteemi asukohateated 30 päeva jooksul alates ajast, mil laev lahkub SPRFMO konventsiooni alalt, ning |
| --- | --- |

c)

c)

esitavad SPRFMO sekretariaadile laevaseiresüsteemi asukohateated 30 päeva jooksul alates ajast, mil laev lahkub SPRFMO konventsiooni alalt, ning

esitavad SPRFMO sekretariaadile laevaseiresüsteemi asukohateated 30 päeva jooksul alates ajast, mil laev lahkub SPRFMO konventsiooni alalt, ning

| d) | juhul, kui nakkevõrgud kogemata kaotatakse või need üle parda kukuvad, teatavad SPRFMO sekretariaadile esimesel võimalusel, kuid igal juhul 48 tunni jooksul alates püügivahendi kaotamisest nakkevõrgu kaotamise kuupäeva, kellaaja ja asukoha ning nakkevõrgu pikkuse meetrites. |
| --- | --- |

d)

d)

juhul, kui nakkevõrgud kogemata kaotatakse või need üle parda kukuvad, teatavad SPRFMO sekretariaadile esimesel võimalusel, kuid igal juhul 48 tunni jooksul alates püügivahendi kaotamisest nakkevõrgu kaotamise kuupäeva, kellaaja ja asukoha ning nakkevõrgu pikkuse meetrites.

juhul, kui nakkevõrgud kogemata kaotatakse või need üle parda kukuvad, teatavad SPRFMO sekretariaadile esimesel võimalusel, kuid igal juhul 48 tunni jooksul alates püügivahendi kaotamisest nakkevõrgu kaotamise kuupäeva, kellaaja ja asukoha ning nakkevõrgu pikkuse meetrites.

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 5

Artikkel 18 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Olenemata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 on liidu kalalaevadel, mis ei ole kantud SPRFMO laevaregistrisse, keelatud püüda
  SPRFMO
  konventsiooni alal
  püütavaid
  kalaliike. | 5.   Olenemata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 on liidu kalalaevadel, mis ei ole kantud SPRFMO laevaregistrisse, keelatud püüda konventsiooni alal
  SPRFMO vastutusalasse kuuluvaid
  kalaliike. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Olenemata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 on liidu kalalaevadel, mis ei ole kantud SPRFMO laevaregistrisse, keelatud püüda
  SPRFMO
  konventsiooni alal
  püütavaid
  kalaliike.

5.   Olenemata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 on liidu kalalaevadel, mis ei ole kantud SPRFMO laevaregistrisse, keelatud püüda konventsiooni alal
  SPRFMO vastutusalasse kuuluvaid
  kalaliike.

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 4

Artikkel 19 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Käesolev artikkel ei piira määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 21 ja 22 ning määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 4 lõigete 3 ja 4 kohaldamist. | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Käesolev artikkel ei piira määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 21 ja 22 ning määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 4 lõigete 3 ja 4 kohaldamist.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | määrama kontaktpunkti kontrolliaruannete
  edastamiseks
  vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 11 lõikele 3. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

määrama kontaktpunkti kontrolliaruannete
  edastamiseks
  vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 11 lõikele 3.

edastamiseks

| c) | määrama kontaktpunkti kontrolliaruannete
  vastuvõtmiseks
  vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

c)

määrama kontaktpunkti kontrolliaruannete
  vastuvõtmiseks
  vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 11 lõikele 3.

vastuvõtmiseks

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõik 1

Artikkel 30 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid esitavad vähemalt
  120
  päeva enne aastakoosolekut komisjonile mis tahes dokumenteeritud teabe võimalike juhtumite kohta, mil kalalaevad ei täitnud SPRFMO konventsiooni alal SPRFMO kaitse- ja majandamismeetmeid
  viimase kahe aasta jooksul
  . Komisjon uurib kõnealust teavet ja vajaduse korral edastab selle SPRFMO sekretariaadile vähemalt
  90
  päeva enne aastakoosolekut. | Liikmesriigid esitavad vähemalt
  150
   päeva enne aastakoosolekut komisjonile mis tahes dokumenteeritud teabe võimalike juhtumite kohta, mil kalalaevad ei täitnud
  viimase kahe aasta jooksul
  SPRFMO konventsiooni alal SPRFMO kaitse- ja majandamismeetmeid. Komisjon uurib kõnealust teavet ja vajaduse korral edastab selle SPRFMO sekretariaadile vähemalt
  120
   päeva enne aastakoosolekut. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid esitavad vähemalt
  120
  päeva enne aastakoosolekut komisjonile mis tahes dokumenteeritud teabe võimalike juhtumite kohta, mil kalalaevad ei täitnud SPRFMO konventsiooni alal SPRFMO kaitse- ja majandamismeetmeid
  viimase kahe aasta jooksul
  . Komisjon uurib kõnealust teavet ja vajaduse korral edastab selle SPRFMO sekretariaadile vähemalt
  90
  päeva enne aastakoosolekut.

120

viimase kahe aasta jooksul

90

Liikmesriigid esitavad vähemalt
  150
   päeva enne aastakoosolekut komisjonile mis tahes dokumenteeritud teabe võimalike juhtumite kohta, mil kalalaevad ei täitnud
  viimase kahe aasta jooksul
  SPRFMO konventsiooni alal SPRFMO kaitse- ja majandamismeetmeid. Komisjon uurib kõnealust teavet ja vajaduse korral edastab selle SPRFMO sekretariaadile vähemalt
  120
   päeva enne aastakoosolekut.

150

viimase kahe aasta jooksul

120

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 a – lõige 2

Artikkel 30 a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui
  komisjon
  on
  teatanud selle liikmesriigi ametiasutustele, kelle lipu all kalalaev sõidab
  , et laev on kantud SPRFMO ETR-kalapüügiga tegelevate laevade esialgsesse nimekirja,
  teatavad need
  sellest laeva omanikule, samuti teatavad nad tagajärgedest juhul, kui laeva kandmine SPRFMO poolt vastu võetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja saab kinnitust. | 2.   Kui
  komisjonile
  on
  teatatud
  , et
  lipuliikmesriigi
  laev on kantud SPRFMO ETR-kalapüügiga tegelevate laevade esialgsesse nimekirja,
  teatab komisjon sellest asjaomase liikmesriigi ametiasutustele, kes omakorda teatavad
  sellest laeva omanikule, samuti teatavad nad tagajärgedest juhul, kui laeva kandmine SPRFMO poolt vastu võetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja saab kinnitust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui
  komisjon
  on
  teatanud selle liikmesriigi ametiasutustele, kelle lipu all kalalaev sõidab
  , et laev on kantud SPRFMO ETR-kalapüügiga tegelevate laevade esialgsesse nimekirja,
  teatavad need
  sellest laeva omanikule, samuti teatavad nad tagajärgedest juhul, kui laeva kandmine SPRFMO poolt vastu võetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja saab kinnitust.

2.   Kui
  komisjonile
  on
  teatatud
  , et
  lipuliikmesriigi
  laev on kantud SPRFMO ETR-kalapüügiga tegelevate laevade esialgsesse nimekirja,
  teatab komisjon sellest asjaomase liikmesriigi ametiasutustele, kes omakorda teatavad
  sellest laeva omanikule, samuti teatavad nad tagajärgedest juhul, kui laeva kandmine SPRFMO poolt vastu võetud ETR-kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja saab kinnitust.

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 c – lõige 1 – punkt e

Artikkel 32 c – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | asukoht, kuupäev ja kellaaeg (UTC); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

asukoht, kuupäev ja kellaaeg (UTC);

| e) | asukoht
  (laius- ja pikkuskraadid)
  , kuupäev ja kellaaeg (UTC); |
| --- | --- |

e)

asukoht
  (laius- ja pikkuskraadid)
  , kuupäev ja kellaaeg (UTC);

(laius- ja pikkuskraadid)

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule tagasi vastutavale komisjonile institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0377/2017).

1

---

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/87

---

P8_TA(2018)0003

Kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmine tehniliste meetmete abil ***I

Euroopa Parlamendi 16. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1343/2011 ja (EL) nr 1380/2013 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (COM(2016)0134 – C8-0117/2016 – 2016/0074(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 458/11)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusi (EL) nr 1343/2011 ja
  (EL) nr 1380/2013 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrust
  (EL) nr 1380/2013 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005
  ning komisjoni määrus (EÜ) nr 494/2002 |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusi (EL) nr 1343/2011 ja
  (EL) nr 1380/2013 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrust
  (EL) nr 1380/2013 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005
  ning komisjoni määrus (EÜ) nr 494/2002

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Olemasolevaid eeskirju on vaja lihtsustada, et ettevõtjatel, riigiasutustel ja sidusrühmadel oleks võimalik neid paremini mõista ja järgida. Järgida tuleks määruse (EL) nr 1380/2013 kohast nõuandekomisjonidega konsulteerimise menetlust ning tähelepanu tuleks pöörata selle tagamisele, et kõiki kaitse- ja säästvuseesmärke võetakse täiel määral arvesse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Olemasolevaid eeskirju on vaja lihtsustada, et ettevõtjatel, riigiasutustel ja sidusrühmadel oleks võimalik neid paremini mõista ja järgida. Järgida tuleks määruse (EL) nr 1380/2013 kohast nõuandekomisjonidega konsulteerimise menetlust ning tähelepanu tuleks pöörata selle tagamisele, et kõiki kaitse- ja säästvuseesmärke võetakse täiel määral arvesse.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2b) | Tehniliste meetmete suhtes kehtivate eeskirjade lihtsustamine ei tohiks kaitse- ja säästvusnõudeid leebemaks muuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2b)

Tehniliste meetmete suhtes kehtivate eeskirjade lihtsustamine ei tohiks kaitse- ja säästvusnõudeid leebemaks muuta.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Tehniliste meetmete reguleerimiseks on vaja välja töötada raamistik. Raamistikuga tuleks kehtestada üldeeskirjad, mida kohaldatakse horisontaalselt kõigis liidu vetes ja näha ette selliste tehniliste meetmete väljatöötamine, mille puhul võetakse ühise kalanduspoliitika määrusega kehtestatud piirkondadeks jaotamise põhimõtte kaudu arvesse kalanduse piirkondlikke eripärasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Tehniliste meetmete reguleerimiseks on vaja välja töötada raamistik. Raamistikuga tuleks kehtestada üldeeskirjad, mida kohaldatakse horisontaalselt kõigis liidu vetes ja näha ette selliste tehniliste meetmete väljatöötamine, mille puhul võetakse ühise kalanduspoliitika määrusega kehtestatud piirkondadeks jaotamise põhimõtte kaudu arvesse kalanduse piirkondlikke eripärasid.

| (3) | Tehniliste meetmete reguleerimiseks on vaja välja töötada raamistik. Raamistikuga tuleks kehtestada üldeeskirjad, mida kohaldatakse horisontaalselt kõigis liidu vetes, ja näha ette selliste tehniliste meetmete väljatöötamine, mille puhul võetakse ühise kalanduspoliitika määrusega kehtestatud piirkondadeks jaotamise põhimõtte kaudu arvesse kalanduse piirkondlikke eripärasid.
  See protsess peaks võimaldama ühitada ühiseeskirjad tulemuslikult kohalike ja piirkondlike oludega. Samas ei tohiks see viia ühise kalanduspoliitika taasriigistamisele sarnaneva tulemuseni ning on tähtis, et nõuandekomisjonid tagaksid jätkuvalt, et piirkondadeks jaotamine toimub kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 põhjenduses 14 toodud liidu lähenemisviisiga. |
| --- | --- |

(3)

Tehniliste meetmete reguleerimiseks on vaja välja töötada raamistik. Raamistikuga tuleks kehtestada üldeeskirjad, mida kohaldatakse horisontaalselt kõigis liidu vetes, ja näha ette selliste tehniliste meetmete väljatöötamine, mille puhul võetakse ühise kalanduspoliitika määrusega kehtestatud piirkondadeks jaotamise põhimõtte kaudu arvesse kalanduse piirkondlikke eripärasid.
  See protsess peaks võimaldama ühitada ühiseeskirjad tulemuslikult kohalike ja piirkondlike oludega. Samas ei tohiks see viia ühise kalanduspoliitika taasriigistamisele sarnaneva tulemuseni ning on tähtis, et nõuandekomisjonid tagaksid jätkuvalt, et piirkondadeks jaotamine toimub kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 põhjenduses 14 toodud liidu lähenemisviisiga.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Raamistik peaks hõlmama kalavarude püüki ja lossimist ning püügivahendite tööpõhimõtteid ja püügitegevuse vastasmõju mereökosüsteemidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Raamistik peaks hõlmama kalavarude püüki ja lossimist ning püügivahendite tööpõhimõtteid ja püügitegevuse vastasmõju mereökosüsteemidega.

| (4) | Raamistik peaks hõlmama kalavarude püüki ja lossimist ning püügivahendite tööpõhimõtteid ja püügitegevuse vastasmõju mereökosüsteemidega
  ning võtma samuti arvesse sotsiaal-majanduslikku dünaamikat
  . |
| --- | --- |

(4)

Raamistik peaks hõlmama kalavarude püüki ja lossimist ning püügivahendite tööpõhimõtteid ja püügitegevuse vastasmõju mereökosüsteemidega
  ning võtma samuti arvesse sotsiaal-majanduslikku dünaamikat
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Vajaduse korral tuleks tehnilisi meetmeid kohaldada harrastuskalapüügi suhtes, millel võib olla
  märkimisväärne mõju
  kalavarudele ning karbi- ja koorikloomaliikidele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Vajaduse korral tuleks tehnilisi meetmeid kohaldada harrastuskalapüügi suhtes, millel võib olla
  märkimisväärne mõju
  kalavarudele ning karbi- ja koorikloomaliikidele
  .

| (6) | Harrastuskalapüügil võib olla merekeskkonnale, kalavarudele ja muudele liikidele
  märkimisväärne mõju
  ning seetõttu tuleks selle suhtes tehnilisi meetmeid kohaldada
  . |
| --- | --- |

(6)

Harrastuskalapüügil võib olla merekeskkonnale, kalavarudele ja muudele liikidele
  märkimisväärne mõju
  ning seetõttu tuleks selle suhtes tehnilisi meetmeid kohaldada
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Harrastuskalastajate (õngepüük) püütud ja vabaks lastud kalade ellujäämismäär on suur, kuni selle kohta puuduvad vastupidised teaduslikud tõendid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Harrastuskalastajate (õngepüük) püütud ja vabaks lastud kalade ellujäämismäär on suur, kuni selle kohta puuduvad vastupidised teaduslikud tõendid.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6b) | Lossimiskohustus kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 kohaselt kogu nende liikide saagile, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Kui aga nende liikide isendeid püütakse ja need lastakse kohe vabaks harrastuskalapüügi raames ja nende liikide kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, nagu see võib olla harrastuskalastajate poolt õngega püütud kalade puhul, peaks olema võimalik asjaomase kalapüügi puhul lossimiskohustusest erandit teha, kohaldades nimetatud määruses sätestatud menetlusi, eelkõige võttes selleks meetmeid mitmeaastaste kavade ja/või tagasiheitekavade raames. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6b)

Lossimiskohustus kehtib määruse (EL) nr 1380/2013 kohaselt kogu nende liikide saagile, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. Kui aga nende liikide isendeid püütakse ja need lastakse kohe vabaks harrastuskalapüügi raames ja nende liikide kõrge ellujäämismäär on teaduslikult tõestatud, nagu see võib olla harrastuskalastajate poolt õngega püütud kalade puhul, peaks olema võimalik asjaomase kalapüügi puhul lossimiskohustusest erandit teha, kohaldades nimetatud määruses sätestatud menetlusi, eelkõige võttes selleks meetmeid mitmeaastaste kavade ja/või tagasiheitekavade raames.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Tehnilised meetmed peaksid aitama saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke
  , milleks on püüda kalavarusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, vähendada soovimatut saaki ja vältida saagi vette tagasi laskmist, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/56/EÜ

   (18)

  sätestatud hea keskkonnaseisundi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Tehnilised meetmed peaksid aitama saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke
  , milleks on püüda kalavarusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, vähendada soovimatut saaki ja vältida saagi vette tagasi laskmist, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/56/EÜ

   (18)

  sätestatud hea keskkonnaseisundi
  .

| (7) | Tehnilised meetmed peaksid aitama saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke. |
| --- | --- |

(7)

Tehnilised meetmed peaksid aitama saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Tehnilised meetmed peaksid olema proportsionaalsed seatud eesmärkidega. Enne meetmete vastuvõtmist tuleks arvesse võtta nende võimalikku majanduslikku ja sotsiaalset mõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Tehnilised meetmed peaksid olema proportsionaalsed seatud eesmärkidega. Enne meetmete vastuvõtmist tuleks arvesse võtta nende võimalikku majanduslikku ja sotsiaalset mõju.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7b) | Tehniliste meetmete ja rakenduskavade jõustamine ja rakendamine ning vajaduse korral lubade andmine ning laevade ja teatavate püügivahendite konstruktsiooni ja tööpõhimõtete piirangud ei tohiks takistada püügioperatsioone teostatavate laevade pardal tervishoiu- ja ohutusnõuete parandamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7b)

Tehniliste meetmete ja rakenduskavade jõustamine ja rakendamine ning vajaduse korral lubade andmine ning laevade ja teatavate püügivahendite konstruktsiooni ja tööpõhimõtete piirangud ei tohiks takistada püügioperatsioone teostatavate laevade pardal tervishoiu- ja ohutusnõuete parandamist.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7c) | Käesoleva määruse alusel vastu võetud tehnilised meetmed peaksid olema kooskõlas ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni alusel aastateks 2011–2020 koostatud bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kavaga ning need peaksid toetama ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia rakendamist, eelkõige eesmärki tagada kalavarude säästev kasutamine ja sellega seotud meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7c)

Käesoleva määruse alusel vastu võetud tehnilised meetmed peaksid olema kooskõlas ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni alusel aastateks 2011–2020 koostatud bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kavaga ning need peaksid toetama ELi 2020. aasta bioloogilise mitmekesisuse strateegia rakendamist, eelkõige eesmärki tagada kalavarude säästev kasutamine ja sellega seotud meetmed.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Eelkõige tuleks tehniliste meetmetega
  kaitsta noori isendeid
  ja
  kudekogumeid
  selektiivsete püügivahendite kasutamise ja kahju vältimise meetmete abil. Samuti
  tuleks tehniliste meetmetega
  minimeerida ja võimaluse korral kaotada püügivahendite mõju mereökosüsteemile ning eeskätt tundlikele liikidele ja elupaikadele.
  Samuti
  peaksid
  need
  aitama kehtestada majandamismeetmeid, mis on vajalikud nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ, (19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/147/EÜ (20) ning direktiivis 2008/56/EÜ sätestatud kohustuste täitmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Eelkõige tuleks tehniliste meetmetega
  kaitsta noori isendeid
  ja
  kudekogumeid
  selektiivsete püügivahendite kasutamise ja kahju vältimise meetmete abil. Samuti
  tuleks tehniliste meetmetega
  minimeerida ja võimaluse korral kaotada püügivahendite mõju mereökosüsteemile ning eeskätt tundlikele liikidele ja elupaikadele.
  Samuti
  peaksid
  need
  aitama kehtestada majandamismeetmeid, mis on vajalikud nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ, (19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/147/EÜ (20) ning direktiivis 2008/56/EÜ sätestatud kohustuste täitmiseks.

| (8) | Eelkõige tuleks tehniliste meetmetega
  aidata kaasa noorte isendite
  ja
  kudekogumite kaitsmisele
  selektiivsete püügivahendite kasutamise ja kahju vältimise meetmete abil. Samuti
  peaksid tehnilised meetmed aitama
  minimeerida ja võimaluse korral kaotada püügivahendite
  kahjulikku
  mõju mereökosüsteemile ning eeskätt tundlikele liikidele ja elupaikadele.
  Vähese keskkonnamõjuga püügivahendite ja -tavade soodustamiseks tuleks pakkuda stiimuleid. Tehnilised meetmed
  peaksid
  ka
  aitama kehtestada majandamismeetmeid, mis on vajalikud nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ, (19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/147/EÜ (20) ning direktiivis 2008/56/EÜ sätestatud kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

(8)

Eelkõige tuleks tehniliste meetmetega
  aidata kaasa noorte isendite
  ja
  kudekogumite kaitsmisele
  selektiivsete püügivahendite kasutamise ja kahju vältimise meetmete abil. Samuti
  peaksid tehnilised meetmed aitama
  minimeerida ja võimaluse korral kaotada püügivahendite
  kahjulikku
  mõju mereökosüsteemile ning eeskätt tundlikele liikidele ja elupaikadele.
  Vähese keskkonnamõjuga püügivahendite ja -tavade soodustamiseks tuleks pakkuda stiimuleid. Tehnilised meetmed
  peaksid
  ka
  aitama kehtestada majandamismeetmeid, mis on vajalikud nõukogu direktiivis 92/43/EMÜ, (19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/147/EÜ (20) ning direktiivis 2008/56/EÜ sätestatud kohustuste täitmiseks.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Tundlike liikide juhupüüki tuleks käsitleda põhjalikult kogu kalapüügi ja kõikide püügivahendiliikide puhul, võttes arvesse neile direktiividega 92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ ja 2008/56/EÜ tagatud ranget kaitsetaset, nende kõrget ohustatuse taset ja kohustust saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Tundlike liikide juhupüüki tuleks käsitleda põhjalikult kogu kalapüügi ja kõikide püügivahendiliikide puhul, võttes arvesse neile direktiividega 92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ ja 2008/56/EÜ tagatud ranget kaitsetaset, nende kõrget ohustatuse taset ja kohustust saavutada 2020. aastaks hea keskkonnaseisund.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Tehniliste meetmete tõhususe hindamiseks tuleks kehtestada
  sihid
  , mis on seotud
  soovimatu saagi määra,
  tundlike liikide
  kaaspüügi ja sellega, millises ulatuses kalapüük merepõhja elupaiku kahjustab; need sihid peaksid kajastama
  ühise kalanduspoliitika ja liidu keskkonnaalaste õigusaktide (eelkõige
  nõukogu direktiiv
  92/43/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiiv
  2000/60/EÜ) (21) eesmärke
  ning parimat rahvusvahelist tava
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Tehniliste meetmete tõhususe hindamiseks tuleks kehtestada
  sihid
  , mis on seotud
  soovimatu saagi määra,
  tundlike liikide
  kaaspüügi ja sellega, millises ulatuses kalapüük merepõhja elupaiku kahjustab; need sihid peaksid kajastama
  ühise kalanduspoliitika ja liidu keskkonnaalaste õigusaktide (eelkõige
  nõukogu direktiiv
  92/43/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiiv
  2000/60/EÜ) (21) eesmärke
  ning parimat rahvusvahelist tava
  .

| (9) | Tehniliste meetmete tõhususe hindamiseks tuleks kehtestada
  tõhususnäitajad
  , mis on seotud
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade püügi ja
  tundlike liikide
  juhupüügi vähenemisega ning mereelupaikadele kalapüügist tuleneva kahjuliku keskkonnamõju vähenemisega ning mis kajastavad
  ühise kalanduspoliitika ja liidu keskkonnaalaste õigusaktide (eelkõige
  direktiivi
  92/43/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivide 2009/147/EÜ ja
  2000/60/EÜ) (21) eesmärke. |
| --- | --- |

(9)

Tehniliste meetmete tõhususe hindamiseks tuleks kehtestada
  tõhususnäitajad
  , mis on seotud
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade püügi ja
  tundlike liikide
  juhupüügi vähenemisega ning mereelupaikadele kalapüügist tuleneva kahjuliku keskkonnamõju vähenemisega ning mis kajastavad
  ühise kalanduspoliitika ja liidu keskkonnaalaste õigusaktide (eelkõige
  direktiivi
  92/43/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivide 2009/147/EÜ ja
  2000/60/EÜ) (21) eesmärke.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Liikmesriigid peaksid võimalikult palju kasutama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 508/2014

   (1a)

  pakutavaid meetmeid, et kalureid tehniliste meetmete rakendamisel toetada ja tagada, et ühise kalanduspoliitika sotsiaal-majanduslikke eesmärke võetakse arvesse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Liikmesriigid peaksid võimalikult palju kasutama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 508/2014

   (1a)

  pakutavaid meetmeid, et kalureid tehniliste meetmete rakendamisel toetada ja tagada, et ühise kalanduspoliitika sotsiaal-majanduslikke eesmärke võetakse arvesse.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Teatavad hävitava toimega püügivahendid või -meetodid, mille puhul kasutatakse lõhkeaineid, mürke, uimastavaid aineid, elektrivoolu, suruõhuhaamreid või muid löökvahendeid, veetavad seadmed ja haaratsid punakorallide või muud liiki korallide ja korallilaadsete liikide korjamiseks ning teatavad harpuunpüssid tuleks keelata
  , välja arvatud elektriimpulsstraalid, mida võib kasutada teatavatel rangetel tingimustel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Teatavad hävitava toimega püügivahendid või -meetodid, mille puhul kasutatakse lõhkeaineid, mürke, uimastavaid aineid, elektrivoolu, suruõhuhaamreid või muid löökvahendeid, veetavad seadmed ja haaratsid punakorallide või muud liiki korallide ja korallilaadsete liikide korjamiseks ning teatavad harpuunpüssid tuleks keelata
  , välja arvatud elektriimpulsstraalid, mida võib kasutada teatavatel rangetel tingimustel.

| (11) | Teatavad hävitava toimega püügivahendid või -meetodid, mille puhul kasutatakse lõhkeaineid, mürke, uimastavaid aineid, elektrivoolu, suruõhuhaamreid või muid löökvahendeid, veetavad seadmed ja haaratsid punakorallide või muud liiki korallide ja korallilaadsete liikide korjamiseks ning teatavad harpuunpüssid tuleks keelata.
  Sellega seoses on vaja tagada, et enne innovaatiliste kalapüügivahendite laialdast kasutuselevõttu on olemas asjakohased teadmised nende mõju, sealhulgas kumulatiivse mõju kohta. Lisaks tuleks luua järelevalve-, kontrolli- ja hindamissüsteem, mida kasutatakse jõustamise ja teadusuuringute ning ka hindamise eesmärgil. Samuti tuleks kehtivaid lubasid enne neile püsivalt keelustamata staatuse andmist uuesti teaduslikult hinnata. |
| --- | --- |

(11)

Teatavad hävitava toimega püügivahendid või -meetodid, mille puhul kasutatakse lõhkeaineid, mürke, uimastavaid aineid, elektrivoolu, suruõhuhaamreid või muid löökvahendeid, veetavad seadmed ja haaratsid punakorallide või muud liiki korallide ja korallilaadsete liikide korjamiseks ning teatavad harpuunpüssid tuleks keelata.
  Sellega seoses on vaja tagada, et enne innovaatiliste kalapüügivahendite laialdast kasutuselevõttu on olemas asjakohased teadmised nende mõju, sealhulgas kumulatiivse mõju kohta. Lisaks tuleks luua järelevalve-, kontrolli- ja hindamissüsteem, mida kasutatakse jõustamise ja teadusuuringute ning ka hindamise eesmärgil. Samuti tuleks kehtivaid lubasid enne neile püsivalt keelustamata staatuse andmist uuesti teaduslikult hinnata.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Enne innovaatiliste kalapüügivahendite laialdast töönduslikul tasemel kasutuselevõttu on vaja üksikasjalikke ja koguselisi teadmisi nende mõju kohta, sealhulgas merekeskkonnale ja liikidele avalduva kumulatiivse mõju kohta. Tuleb luua tõhus järelevalve- ja hindamisprogramm. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Enne innovaatiliste kalapüügivahendite laialdast töönduslikul tasemel kasutuselevõttu on vaja üksikasjalikke ja koguselisi teadmisi nende mõju kohta, sealhulgas merekeskkonnale ja liikidele avalduva kumulatiivse mõju kohta. Tuleb luua tõhus järelevalve- ja hindamisprogramm.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Teatavate
  haruldaste kalaliikide
  ,
  näiteks hai- ja railiikide säilimist
  võib tõsiselt ohustada isegi piiratud püügitegevus. Selliste liikide kaitsmiseks tuleks nende püük üldiselt keelata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Teatavate
  haruldaste kalaliikide
  ,
  näiteks hai- ja railiikide säilimist
  võib tõsiselt ohustada isegi piiratud püügitegevus. Selliste liikide kaitsmiseks tuleks nende püük üldiselt keelata.

| (15) | Teatavate
  kalaliikide puhul
  ,
  mis on haruldased või mille bioloogilised omadused muudavad need ülepüügi suhtes eriti tundlikuks,
  võib
  säilimist
  tõsiselt ohustada isegi piiratud püügitegevus. Selliste liikide kaitsmiseks tuleks nende püük üldiselt keelata. |
| --- | --- |

(15)

Teatavate
  kalaliikide puhul
  ,
  mis on haruldased või mille bioloogilised omadused muudavad need ülepüügi suhtes eriti tundlikuks,
  võib
  säilimist
  tõsiselt ohustada isegi piiratud püügitegevus. Selliste liikide kaitsmiseks tuleks nende püük üldiselt keelata.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Selleks et aidata püügisektoril lossimiskohustust rakendada, peaksid liikmesriigid kehtestama meetmed, mis hõlbustavad saagi ladustamist, ja aitama leida võimalusi kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate mereliikide turustamiseks. Need meetmed peaksid hõlmama lossimiskohtade ja varjualuste ehitamiseks ja kohandamiseks või kalandustoodete väärtuse suurendamiseks vajalike investeeringute toetamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Selleks et aidata püügisektoril lossimiskohustust rakendada, peaksid liikmesriigid kehtestama meetmed, mis hõlbustavad saagi ladustamist, ja aitama leida võimalusi kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate mereliikide turustamiseks. Need meetmed peaksid hõlmama lossimiskohtade ja varjualuste ehitamiseks ja kohandamiseks või kalandustoodete väärtuse suurendamiseks vajalike investeeringute toetamist.

| (21) | Selleks et aidata püügisektoril lossimiskohustust rakendada
  ja tagada selle täieliku järgimise kaudu võrdsed tingimused
  , peaksid liikmesriigid kehtestama meetmed, mis hõlbustavad saagi ladustamist, ja aitama leida võimalusi kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate mereliikide turustamiseks. Need meetmed peaksid hõlmama lossimiskohtade ja varjualuste ehitamiseks ja kohandamiseks või kalandustoodete väärtuse suurendamiseks vajalike investeeringute toetamist. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et aidata püügisektoril lossimiskohustust rakendada
  ja tagada selle täieliku järgimise kaudu võrdsed tingimused
  , peaksid liikmesriigid kehtestama meetmed, mis hõlbustavad saagi ladustamist, ja aitama leida võimalusi kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate mereliikide turustamiseks. Need meetmed peaksid hõlmama lossimiskohtade ja varjualuste ehitamiseks ja kohandamiseks või kalandustoodete väärtuse suurendamiseks vajalike investeeringute toetamist.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Kui teaduslik nõuanne osutab, et
  selliste
  liikide
  saak, mille suhtes ei kohaldata püügi piirnorme ja seega ka lossimiskohustuse kohaldamise nõuet,
  on märkimisväärne, peaksid liikmesriigid rakendama katseprojekte, et uurida soovimatu saagi vähendamise võimalusi ning kehtestama selleks vajalikud tehnilised meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Kui teaduslik nõuanne osutab, et
  selliste
  liikide
  saak, mille suhtes ei kohaldata püügi piirnorme ja seega ka lossimiskohustuse kohaldamise nõuet,
  on märkimisväärne, peaksid liikmesriigid rakendama katseprojekte, et uurida soovimatu saagi vähendamise võimalusi ning kehtestama selleks vajalikud tehnilised meetmed.

| (23) | Kui teaduslik nõuanne osutab, et liikide
  soovimatu saak
  on märkimisväärne, peaksid liikmesriigid rakendama katseprojekte, et uurida soovimatu saagi vähendamise võimalusi ning kehtestama selleks vajalikud tehnilised meetmed. |
| --- | --- |

(23)

Kui teaduslik nõuanne osutab, et liikide
  soovimatu saak
  on märkimisväärne, peaksid liikmesriigid rakendama katseprojekte, et uurida soovimatu saagi vähendamise võimalusi ning kehtestama selleks vajalikud tehnilised meetmed.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Kui piirkondlikul tasandil puuduvad tehnilised meetmed, tuleks kohaldada kindlaksmääratud miinimumnõudeid. Kõnealused nõuded peaksid põhinema kehtivatel tehnilistel meetmetel, võttes arvesse STECFi nõuandeid ja sidusrühmade arvamusi. Miinimumnõuded peaksid hõlmama veetavate püüniste ja passiivvõrkude võrgusilma standardsuurust, kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte, püügikeelu- või püügipiirangualasid, looduskaitsemeetmeid mereimetajate ja -lindude
  kaaspüügi vähendamiseks teatavates piirkondades
  ning kõiki muid kehtivaid piirkondlikke meetmeid, mis on vajalikud kaitse-eesmärkide järjepidevaks saavutamiseks, kuni piirkonnapõhiste meetmete kehtestamiseni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Kui piirkondlikul tasandil puuduvad tehnilised meetmed, tuleks kohaldada kindlaksmääratud miinimumnõudeid. Kõnealused nõuded peaksid põhinema kehtivatel tehnilistel meetmetel, võttes arvesse STECFi nõuandeid ja sidusrühmade arvamusi. Miinimumnõuded peaksid hõlmama veetavate püüniste ja passiivvõrkude võrgusilma standardsuurust, kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte, püügikeelu- või püügipiirangualasid, looduskaitsemeetmeid mereimetajate ja -lindude
  kaaspüügi vähendamiseks teatavates piirkondades
  ning kõiki muid kehtivaid piirkondlikke meetmeid, mis on vajalikud kaitse-eesmärkide järjepidevaks saavutamiseks, kuni piirkonnapõhiste meetmete kehtestamiseni.

| (24) | Kui piirkondlikul tasandil puuduvad tehnilised meetmed, tuleks kohaldada kindlaksmääratud miinimumnõudeid. Kõnealused nõuded peaksid põhinema kehtivatel tehnilistel meetmetel, võttes arvesse STECFi nõuandeid ja sidusrühmade arvamusi. Miinimumnõuded peaksid hõlmama veetavate püüniste ja passiivvõrkude võrgusilma standardsuurust, kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte, püügikeelu- või püügipiirangualasid, looduskaitsemeetmeid
  teatavates piirkondades
  mereimetajate ja -lindude
  juhupüügi miinimumini viimiseks ja võimaluse korral selle lõpetamiseks
  ning kõiki muid kehtivaid piirkondlikke meetmeid, mis on vajalikud kaitse-eesmärkide järjepidevaks saavutamiseks, kuni piirkonnapõhiste meetmete kehtestamiseni. |
| --- | --- |

(24)

Kui piirkondlikul tasandil puuduvad tehnilised meetmed, tuleks kohaldada kindlaksmääratud miinimumnõudeid. Kõnealused nõuded peaksid põhinema kehtivatel tehnilistel meetmetel, võttes arvesse STECFi nõuandeid ja sidusrühmade arvamusi. Miinimumnõuded peaksid hõlmama veetavate püüniste ja passiivvõrkude võrgusilma standardsuurust, kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte, püügikeelu- või püügipiirangualasid, looduskaitsemeetmeid
  teatavates piirkondades
  mereimetajate ja -lindude
  juhupüügi miinimumini viimiseks ja võimaluse korral selle lõpetamiseks
  ning kõiki muid kehtivaid piirkondlikke meetmeid, mis on vajalikud kaitse-eesmärkide järjepidevaks saavutamiseks, kuni piirkonnapõhiste meetmete kehtestamiseni.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Liikmesriigid võivad
  ühise kalanduspoliitika kohase piirkondadeks jaotamise protsessi raames töötada koostöös
  sidusrühmadega
  välja ühised soovitused, et määratleda asjakohased tehnilised meetmed, mis on miinimummeetmetest erinevad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Liikmesriigid võivad
  ühise kalanduspoliitika kohase piirkondadeks jaotamise protsessi raames töötada koostöös
  sidusrühmadega
  välja ühised soovitused, et määratleda asjakohased tehnilised meetmed, mis on miinimummeetmetest erinevad.

| (25) | Liikmesriikidel peaks
  ühise kalanduspoliitika kohase piirkondadeks jaotamise protsessi raames
  olema võimalik
  töötada
  tihedas
  koostöös
  asjaomaste nõuandekomisjonidega
  välja
  parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel põhinevad
  ühised soovitused, et määratleda asjakohased tehnilised meetmed, mis on miinimummeetmetest erinevad
  , kohandamaks tehnilisi meetmeid kalanduse piirkondlike eripäradega, isegi kui mitmeaastane kava puudub
  . |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriikidel peaks
  ühise kalanduspoliitika kohase piirkondadeks jaotamise protsessi raames
  olema võimalik
  töötada
  tihedas
  koostöös
  asjaomaste nõuandekomisjonidega
  välja
  parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel põhinevad
  ühised soovitused, et määratleda asjakohased tehnilised meetmed, mis on miinimummeetmetest erinevad
  , kohandamaks tehnilisi meetmeid kalanduse piirkondlike eripäradega, isegi kui mitmeaastane kava puudub
  .

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Selliste piirkondlike tehniliste meetmetega tuleks ette näha miinimumnõuetega vähemalt samaväärne tundlike liikide
  ja
  elupaikade
  kasutamise
  muster
  ja
  kaitse
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Selliste piirkondlike tehniliste meetmetega tuleks ette näha miinimumnõuetega vähemalt samaväärne tundlike liikide
  ja
  elupaikade
  kasutamise
  muster
  ja
  kaitse
  .

| (26) | Piirkondadeks jaotamist tuleks kasutada selleks, et luua kohandatud meetmeid, mille puhul võetakse arvesse iga püügipiirkonna eripära ning kaitstakse muu hulgas nende tundlikke liike ja elupaiku. Sellised piirkondlikud tehnilised meetmed peaksid olema säästvad ja nendega tuleks tagada vähemalt samad kalavarude
  kasutamise
  mustrid
  ja
  sama kaitsetase kui miinimumnõuetega. Kõikide piirkondlike tehniliste meetmete võtmisel tuleks lähtuda parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest. |
| --- | --- |

(26)

Piirkondadeks jaotamist tuleks kasutada selleks, et luua kohandatud meetmeid, mille puhul võetakse arvesse iga püügipiirkonna eripära ning kaitstakse muu hulgas nende tundlikke liike ja elupaiku. Sellised piirkondlikud tehnilised meetmed peaksid olema säästvad ja nendega tuleks tagada vähemalt samad kalavarude
  kasutamise
  mustrid
  ja
  sama kaitsetase kui miinimumnõuetega. Kõikide piirkondlike tehniliste meetmete võtmisel tuleks lähtuda parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26a) | Piirkondadeks jaotamise raames liikmesriikide piirkondlike rühmade poolt vastu võetud otsused peaksid vastama samadele demokraatliku järelevalve nõuetele, mis kehtivad asjaomastes liikmesriikides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26a)

Piirkondadeks jaotamise raames liikmesriikide piirkondlike rühmade poolt vastu võetud otsused peaksid vastama samadele demokraatliku järelevalve nõuetele, mis kehtivad asjaomastes liikmesriikides.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26b) | Piirkondadeks jaotamist tuleks kasutada vahendina, mille abil edendada kõikide asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide kaasamist ning suurendada kalurite mõjuvõimu ja nende kaasamist, et nad saaksid töötada tihedas koostöös liikmesriikide, nõuandekomisjonide ja teadlastega, et luua kohandatud meetmeid, mis arvestavad iga püügipiirkonna eripära ja kaitsevad selle keskkonnaseisundit. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26b)

Piirkondadeks jaotamist tuleks kasutada vahendina, mille abil edendada kõikide asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide kaasamist ning suurendada kalurite mõjuvõimu ja nende kaasamist, et nad saaksid töötada tihedas koostöös liikmesriikide, nõuandekomisjonide ja teadlastega, et luua kohandatud meetmeid, mis arvestavad iga püügipiirkonna eripära ja kaitsevad selle keskkonnaseisundit.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27a) | Kui otsene majandamishuvi on olemas ainult ühel liikmesriigil, võib olemasolevate kaitsemeetmete muutmiseks esitada individuaalsete tehniliste meetmete ettepanekuid, konsulteerides enne asjaomaste nõuandekomisjonidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27a)

Kui otsene majandamishuvi on olemas ainult ühel liikmesriigil, võib olemasolevate kaitsemeetmete muutmiseks esitada individuaalsete tehniliste meetmete ettepanekuid, konsulteerides enne asjaomaste nõuandekomisjonidega.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Kui liikmesriikide
  piirkondlik rühm koostab
  ühised soovitused selliste normist erineva võrgusilma suurusega selektiivsete püügivahendite lubamiseks, millega on võimalik selekteerida kalu suuruse ja liigi järgi, peaksid nad tagama, et selliste püügivahendite selektiivsus on vähemalt sama või suurem kui miinimumnõuetele vastavatel püügivahenditel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Kui liikmesriikide
  piirkondlik rühm koostab
  ühised soovitused selliste normist erineva võrgusilma suurusega selektiivsete püügivahendite lubamiseks, millega on võimalik selekteerida kalu suuruse ja liigi järgi, peaksid nad tagama, et selliste püügivahendite selektiivsus on vähemalt sama või suurem kui miinimumnõuetele vastavatel püügivahenditel.

| (28) | Kui liikmesriikide
  piirkondlikud rühmad koostavad
  ühised soovitused selliste normist erineva võrgusilma suurusega selektiivsete püügivahendite lubamiseks, millega on võimalik selekteerida kalu suuruse ja liigi järgi, peaksid nad tagama, et selliste püügivahendite selektiivsus on vähemalt sama või suurem kui miinimumnõuetele vastavatel püügivahenditel. |
| --- | --- |

(28)

Kui liikmesriikide
  piirkondlikud rühmad koostavad
  ühised soovitused selliste normist erineva võrgusilma suurusega selektiivsete püügivahendite lubamiseks, millega on võimalik selekteerida kalu suuruse ja liigi järgi, peaksid nad tagama, et selliste püügivahendite selektiivsus on vähemalt sama või suurem kui miinimumnõuetele vastavatel püügivahenditel.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Kui liikmesriikide
  piirkondlik rühm töötab
  välja ühised soovitused, et
  mitmeaastaste kavade raames
  muuta või kehtestada uusi püügikeelu- või püügipiirangualasid noorte isendite ja kudekogumite kaitsmiseks, tuleks neis esitada tehniline kirjeldus, ulatus, kestus, püügivahenditega seotud piirangud ning kontrolli- ja järelevalvekord. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Kui liikmesriikide
  piirkondlik rühm töötab
  välja ühised soovitused, et
  mitmeaastaste kavade raames
  muuta või kehtestada uusi püügikeelu- või püügipiirangualasid noorte isendite ja kudekogumite kaitsmiseks, tuleks neis esitada tehniline kirjeldus, ulatus, kestus, püügivahenditega seotud piirangud ning kontrolli- ja järelevalvekord.

| (29) | Kui liikmesriikide
  piirkondlikud rühmad töötavad
  välja ühised soovitused, et muuta või kehtestada uusi püügikeelu- või püügipiirangualasid noorte isendite ja kudekogumite kaitsmiseks, tuleks neis soovitustes esitada tehniline kirjeldus, ulatus, kestus, püügivahenditega seotud piirangud ning kontrolli- ja järelevalvekord. |
| --- | --- |

(29)

Kui liikmesriikide
  piirkondlikud rühmad töötavad
  välja ühised soovitused, et muuta või kehtestada uusi püügikeelu- või püügipiirangualasid noorte isendite ja kudekogumite kaitsmiseks, tuleks neis soovitustes esitada tehniline kirjeldus, ulatus, kestus, püügivahenditega seotud piirangud ning kontrolli- ja järelevalvekord.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Kui liikmesriikide
  piirkondlik rühm töötab
  välja ühised soovitused, et
  mitmeaastaste kavade raames
  kehtestada alammõõdud kalavarude kaitseks või neid muuta, peaksid nad
  tagama, et
  ühise kalanduspoliitika
  eesmärke ei seata ohtu
  ja
  võetakse arvesse
  mereliikide noorte isendite kaitsmise vajadust ning samal ajal ei
  kahjustata
  turgu ega looda turgu kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõdust
  väiksemate kalade jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Kui liikmesriikide
  piirkondlik rühm töötab
  välja ühised soovitused, et
  mitmeaastaste kavade raames
  kehtestada alammõõdud kalavarude kaitseks või neid muuta, peaksid nad
  tagama, et
  ühise kalanduspoliitika
  eesmärke ei seata ohtu
  ja
  võetakse arvesse
  mereliikide noorte isendite kaitsmise vajadust ning samal ajal ei
  kahjustata
  turgu ega looda turgu kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõdust
  väiksemate kalade jaoks.

| (30) | Kui liikmesriikide
  piirkondlikud rühmad töötavad
  välja ühised soovitused, et kehtestada alammõõdud kalavarude kaitseks või neid muuta, peaksid nad ühise kalanduspoliitika
  eesmärkide täitmisele kaasa aitama
  ja
  tagama, et
  mereliikide noorte isendite kaitsmise vajadust
  võetakse täiel määral arvesse
  ning samal ajal ei
  moonutata
  turgu ega looda turgu kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõtudest
  väiksemate kalade jaoks. |
| --- | --- |

(30)

Kui liikmesriikide
  piirkondlikud rühmad töötavad
  välja ühised soovitused, et kehtestada alammõõdud kalavarude kaitseks või neid muuta, peaksid nad ühise kalanduspoliitika
  eesmärkide täitmisele kaasa aitama
  ja
  tagama, et
  mereliikide noorte isendite kaitsmise vajadust
  võetakse täiel määral arvesse
  ning samal ajal ei
  moonutata
  turgu ega looda turgu kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõtudest
  väiksemate kalade jaoks.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Täiendava meetmena noorte isendite
  või
  kudekogumite kaitseks peaks ühistes soovitustes olema ette nähtud võimalus reaalajas püügikeelu ning püügipiirkonnast lahkumise nõude kehtestamiseks.
  Asjakohastest
  ühistes soovitustes tuleks määratleda tingimused püügikeelualade kehtestamiseks ja püügikeelu lõpetamiseks ning kontrolli- ja järelevalvekord. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Täiendava meetmena noorte isendite
  või
  kudekogumite kaitseks peaks ühistes soovitustes olema ette nähtud võimalus reaalajas püügikeelu ning püügipiirkonnast lahkumise nõude kehtestamiseks.
  Asjakohastest
  ühistes soovitustes tuleks määratleda tingimused püügikeelualade kehtestamiseks ja püügikeelu lõpetamiseks ning kontrolli- ja järelevalvekord.

| (31) | Täiendava meetmena noorte isendite, kudekogumite
  või tundlike liikide
  kaitseks peaks ühistes soovitustes olema ette nähtud võimalus reaalajas püügikeelu ning püügipiirkonnast lahkumise nõude kehtestamiseks.
  Asjakohastes
  ühistes soovitustes tuleks määratleda tingimused püügikeelualade kehtestamiseks ja püügikeelu lõpetamiseks
  , sealhulgas vajaduse korral erandid,
  ning kontrolli- ja järelevalvekord. |
| --- | --- |

(31)

Täiendava meetmena noorte isendite, kudekogumite
  või tundlike liikide
  kaitseks peaks ühistes soovitustes olema ette nähtud võimalus reaalajas püügikeelu ning püügipiirkonnast lahkumise nõude kehtestamiseks.
  Asjakohastes
  ühistes soovitustes tuleks määratleda tingimused püügikeelualade kehtestamiseks ja püügikeelu lõpetamiseks
  , sealhulgas vajaduse korral erandid,
  ning kontrolli- ja järelevalvekord.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Vastavalt innovaatiliste püügivahendite mõju teaduslikule hindamisele, mille teeb nõuetekohaselt STECF, võib liikmesriikide piirkondlik rühm lisada ühistesse soovitustesse võimaluse kasutada
  selliseid uudseid
  püügimeetodeid
  nagu elektriimpulsstraalimine
  või laiendada selliste meetodite kasutamist. Innovaatiliste püügimeetodite kasutamine peaks olema keelatud, kui teaduslik hindamine näitab, et see avaldab kahjulikku mõju tundlikele elupaikadele
  ja
  mittesihtliikidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Vastavalt innovaatiliste püügivahendite mõju teaduslikule hindamisele, mille teeb nõuetekohaselt STECF, võib liikmesriikide piirkondlik rühm lisada ühistesse soovitustesse võimaluse kasutada
  selliseid uudseid
  püügimeetodeid
  nagu elektriimpulsstraalimine
  või laiendada selliste meetodite kasutamist. Innovaatiliste püügimeetodite kasutamine peaks olema keelatud, kui teaduslik hindamine näitab, et see avaldab kahjulikku mõju tundlikele elupaikadele
  ja
  mittesihtliikidele.

| (32) | Vastavalt innovaatiliste püügivahendite mõju
  , sealhulgas teatavate püügivahendite võimaliku kahjuliku mõju
  teaduslikule hindamisele, mille teeb nõuetekohaselt STECF, võib liikmesriikide piirkondlik rühm lisada ühistesse soovitustesse võimaluse kasutada
  innovaatilisi
  püügimeetodeid või laiendada selliste meetodite kasutamist. Innovaatiliste püügimeetodite kasutamine peaks olema keelatud, kui teaduslik hindamine näitab, et see avaldab
  otsest või kumuleeruvat
  kahjulikku mõju
  mereelupaikadele, eelkõige
  tundlikele elupaikadele
  või
  mittesihtliikidele
  , või seab ohtu mereala hea keskkonnaseisundi saavutamise
  . |
| --- | --- |

(32)

Vastavalt innovaatiliste püügivahendite mõju
  , sealhulgas teatavate püügivahendite võimaliku kahjuliku mõju
  teaduslikule hindamisele, mille teeb nõuetekohaselt STECF, võib liikmesriikide piirkondlik rühm lisada ühistesse soovitustesse võimaluse kasutada
  innovaatilisi
  püügimeetodeid või laiendada selliste meetodite kasutamist. Innovaatiliste püügimeetodite kasutamine peaks olema keelatud, kui teaduslik hindamine näitab, et see avaldab
  otsest või kumuleeruvat
  kahjulikku mõju
  mereelupaikadele, eelkõige
  tundlikele elupaikadele
  või
  mittesihtliikidele
  , või seab ohtu mereala hea keskkonnaseisundi saavutamise
  .

Muudatusettepanek 268

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32 (a) uus

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (32a) | Piirkondlikud rühmad peaksid välja töötama püügivahendi tüübil põhinevaid täiendavaid leevendusmeetmeid, kasutades teaduslikke soovitusi ja parimaid tavasid, et minimeerida ja võimaluse korral likvideerida merelindude ja mereimetajate kaaspüük kooskõlas nõukogu direktiiviga 92/43/EMÜ ja nõukogu direktiiviga 79/409/EMÜ

   (1 a)

  ning 17. märtsi 1992. aasta Läänemere, Atlandi ookeani kirdeosa, Iiri mere ja Põhjamere väikevaalaliste kaitse kokkulepega (ASCOBANS). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32a)

Piirkondlikud rühmad peaksid välja töötama püügivahendi tüübil põhinevaid täiendavaid leevendusmeetmeid, kasutades teaduslikke soovitusi ja parimaid tavasid, et minimeerida ja võimaluse korral likvideerida merelindude ja mereimetajate kaaspüük kooskõlas nõukogu direktiiviga 92/43/EMÜ ja nõukogu direktiiviga 79/409/EMÜ

   (1 a)

  ning 17. märtsi 1992. aasta Läänemere, Atlandi ookeani kirdeosa, Iiri mere ja Põhjamere väikevaalaliste kaitse kokkulepega (ASCOBANS).

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Selleks et minimeerida tundlike liikide
  kaaspüüki
  ning püügivahendite mõju tundlikele elupaikadele, peaksid liikmesriikide piirkondlikud rühmad välja töötama täiendavad leevendusmeetmed, et vähendada kalapüügi mõju tundlikele liikidele ja elupaikadele. Kui teaduslikud tõendid näitavad, et selliste liikide ja elupaikade kaitsestaatus on suures ohus, peaksid liikmesriigid kehtestama teatavate püügivahendite konstruktsiooni ja tööpõhimõtteid käsitlevad täiendavad piirangud või nende kasutamise asjaomases piirkonnas täielikult keelama. Eelkõige võiks kõnealuseid piiranguid kohaldada seoses triivvõrkude kasutamisega, mille tulemusena püütakse teatud aladel kaaspüügina märkimisväärsel hulgal vaalalisi ja merelinde. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Selleks et minimeerida tundlike liikide
  kaaspüüki
  ning püügivahendite mõju tundlikele elupaikadele, peaksid liikmesriikide piirkondlikud rühmad välja töötama täiendavad leevendusmeetmed, et vähendada kalapüügi mõju tundlikele liikidele ja elupaikadele. Kui teaduslikud tõendid näitavad, et selliste liikide ja elupaikade kaitsestaatus on suures ohus, peaksid liikmesriigid kehtestama teatavate püügivahendite konstruktsiooni ja tööpõhimõtteid käsitlevad täiendavad piirangud või nende kasutamise asjaomases piirkonnas täielikult keelama. Eelkõige võiks kõnealuseid piiranguid kohaldada seoses triivvõrkude kasutamisega, mille tulemusena püütakse teatud aladel kaaspüügina märkimisväärsel hulgal vaalalisi ja merelinde.

| (33) | Selleks et minimeerida
  ja võimaluse korral tõkestada
  tundlike liikide
  juhupüüki
  ning püügivahendite mõju tundlikele elupaikadele, peaksid liikmesriikide piirkondlikud rühmad välja töötama täiendavad leevendusmeetmed, et vähendada kalapüügi mõju tundlikele liikidele ja elupaikadele. Kui teaduslikud tõendid näitavad, et selliste liikide ja elupaikade kaitsestaatus on suures ohus, peaksid liikmesriigid kehtestama teatavate püügivahendite konstruktsiooni ja tööpõhimõtteid käsitlevad täiendavad piirangud või nende kasutamise asjaomases piirkonnas täielikult keelama
  , et kaitsta merekeskkonda, kohalikke kalavarusid ja asjaomaseid kohalikke rannikukogukondi
  . Eelkõige võiks kõnealuseid piiranguid kohaldada seoses triivvõrkude kasutamisega, mille tulemusena püütakse teatud aladel kaaspüügina märkimisväärsel hulgal vaalalisi ja merelinde. |
| --- | --- |

(33)

Selleks et minimeerida
  ja võimaluse korral tõkestada
  tundlike liikide
  juhupüüki
  ning püügivahendite mõju tundlikele elupaikadele, peaksid liikmesriikide piirkondlikud rühmad välja töötama täiendavad leevendusmeetmed, et vähendada kalapüügi mõju tundlikele liikidele ja elupaikadele. Kui teaduslikud tõendid näitavad, et selliste liikide ja elupaikade kaitsestaatus on suures ohus, peaksid liikmesriigid kehtestama teatavate püügivahendite konstruktsiooni ja tööpõhimõtteid käsitlevad täiendavad piirangud või nende kasutamise asjaomases piirkonnas täielikult keelama
  , et kaitsta merekeskkonda, kohalikke kalavarusid ja asjaomaseid kohalikke rannikukogukondi
  . Eelkõige võiks kõnealuseid piiranguid kohaldada seoses triivvõrkude kasutamisega, mille tulemusena püütakse teatud aladel kaaspüügina märkimisväärsel hulgal vaalalisi ja merelinde.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC) kokku lepitud üksikasjalike soovituste säilitamiseks tuleks komisjonile anda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 õigus võtta vastu õigusakte ohualdiste mereökosüsteemide loetelude ning samuti sinise molva ja meriahvena kaitse meetmega seotud tehniliste erimeetmete kohta. Lisaks peaks komisjonil olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte selliste NEAFC meetmete edaspidiste muudatuste liidu õigusesse sisseviimise kohta, mis puudutavad käesoleva määruse teatavate sõnaselgelt määratletud mitteolemuslike osade sisu ning mis muutuvad liidu jaoks siduvaks vastavalt kõnealuse konventsiooni tingimustele. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC) kokku lepitud üksikasjalike soovituste säilitamiseks tuleks komisjonile anda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 290 õigus võtta vastu õigusakte ohualdiste mereökosüsteemide loetelude ning samuti sinise molva ja meriahvena kaitse meetmega seotud tehniliste erimeetmete kohta. Lisaks peaks komisjonil olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte selliste NEAFC meetmete edaspidiste muudatuste liidu õigusesse sisseviimise kohta, mis puudutavad käesoleva määruse teatavate sõnaselgelt määratletud mitteolemuslike osade sisu ning mis muutuvad liidu jaoks siduvaks vastavalt kõnealuse konventsiooni tingimustele. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil,

välja jäetud

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Selleks et vältida teadusuuringute, kalavarude taasasustamise või ümberasustamise takistamist, ei peaks käesolevat määrust kohaldama sellise tegevuse jaoks vajalike püügioperatsioonide suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Selleks et vältida teadusuuringute, kalavarude taasasustamise või ümberasustamise takistamist, ei peaks käesolevat määrust kohaldama sellise tegevuse jaoks vajalike püügioperatsioonide suhtes.

| (36) | Selleks et vältida teadusuuringute ning kalavarude
  otsese
  taasasustamise või ümberasustamise takistamist, ei peaks käesolevat määrust kohaldama sellise tegevuse jaoks vajalike püügioperatsioonide suhtes. |
| --- | --- |

(36)

Selleks et vältida teadusuuringute ning kalavarude
  otsese
  taasasustamise või ümberasustamise takistamist, ei peaks käesolevat määrust kohaldama sellise tegevuse jaoks vajalike püügioperatsioonide suhtes.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Kui kättesaadavad teaduslikud nõuanded näitavad, et mereliikide kaitseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid, peaks komisjonil olema selliste ohtude leevendamiseks võimalik nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtta viivitamata vastu delegeeritud õigusaktid tehniliste meetmete kehtestamiseks lisaks käesolevas määruses või muul viisil kooskõlas liidu õigusega kehtestatud tehnilistele meetmetele või erandina nendest. Nende meetmete ülesehitus peaks olema eelkõige selline, mis võimaldaks käsitleda kalavarude ootamatuid muutusi, mille põhjuseks on kalavaru noorte isenditega täienemise kõrge või madal määr, kaitsta kudevaid kalu või karpe ja koorikloomi, kui nende varud on väga väikesed, või käsitleda muid kalavarude kaitsestaatuse muutusi, mis võivad ohustada kalavarude seisundit. Meetmed võivad hõlmata veetavate või passiivpüüniste kasutamise või püügitegevuse piiranguid teatavates piirkondades või teatavatel ajavahemikel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Kui kättesaadavad teaduslikud nõuanded näitavad, et mereliikide kaitseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid, peaks komisjonil olema selliste ohtude leevendamiseks võimalik nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtta viivitamata vastu delegeeritud õigusaktid tehniliste meetmete kehtestamiseks lisaks käesolevas määruses või muul viisil kooskõlas liidu õigusega kehtestatud tehnilistele meetmetele või erandina nendest. Nende meetmete ülesehitus peaks olema eelkõige selline, mis võimaldaks käsitleda kalavarude ootamatuid muutusi, mille põhjuseks on kalavaru noorte isenditega täienemise kõrge või madal määr, kaitsta kudevaid kalu või karpe ja koorikloomi, kui nende varud on väga väikesed, või käsitleda muid kalavarude kaitsestaatuse muutusi, mis võivad ohustada kalavarude seisundit. Meetmed võivad hõlmata veetavate või passiivpüüniste kasutamise või püügitegevuse piiranguid teatavates piirkondades või teatavatel ajavahemikel.

| (37) | Kui
  parimad
  kättesaadavad teaduslikud nõuanded näitavad, et mereliikide
  ja -elupaikade
  kaitseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid, peaks komisjonil olema selliste ohtude leevendamiseks võimalik nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtta viivitamata vastu delegeeritud õigusaktid tehniliste meetmete kehtestamiseks lisaks käesolevas määruses või muul viisil kooskõlas liidu õigusega kehtestatud tehnilistele meetmetele või erandina nendest. Nende meetmete ülesehitus peaks olema eelkõige selline, mis võimaldaks käsitleda kalavarude ootamatuid muutusi, mille põhjuseks on kalavaru noorte isenditega täienemise kõrge või madal määr
  või tundlike liikide juhupüük
  , kaitsta kudevaid kalu või karpe ja koorikloomi, kui nende varud on väga väikesed, või käsitleda muid kalavarude
  või tundlike liikide
  kaitsestaatuse muutusi, mis võivad ohustada kalavarude seisundit
  , ning tegeleda ka kalapüügi mõjul toimuva liikide populatsioonide ja elupaikade olukorra halvenemisega ning näha ette mis tahes muid vajalikke kaitsemeetmeid
  .
  Sellised
  meetmed võivad hõlmata veetavate või passiivpüüniste kasutamise või püügitegevuse piiranguid teatavates piirkondades või teatavatel ajavahemikel. |
| --- | --- |

(37)

Kui
  parimad
  kättesaadavad teaduslikud nõuanded näitavad, et mereliikide
  ja -elupaikade
  kaitseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid, peaks komisjonil olema selliste ohtude leevendamiseks võimalik nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võtta viivitamata vastu delegeeritud õigusaktid tehniliste meetmete kehtestamiseks lisaks käesolevas määruses või muul viisil kooskõlas liidu õigusega kehtestatud tehnilistele meetmetele või erandina nendest. Nende meetmete ülesehitus peaks olema eelkõige selline, mis võimaldaks käsitleda kalavarude ootamatuid muutusi, mille põhjuseks on kalavaru noorte isenditega täienemise kõrge või madal määr
  või tundlike liikide juhupüük
  , kaitsta kudevaid kalu või karpe ja koorikloomi, kui nende varud on väga väikesed, või käsitleda muid kalavarude
  või tundlike liikide
  kaitsestaatuse muutusi, mis võivad ohustada kalavarude seisundit
  , ning tegeleda ka kalapüügi mõjul toimuva liikide populatsioonide ja elupaikade olukorra halvenemisega ning näha ette mis tahes muid vajalikke kaitsemeetmeid
  .
  Sellised
  meetmed võivad hõlmata veetavate või passiivpüüniste kasutamise või püügitegevuse piiranguid teatavates piirkondades või teatavatel ajavahemikel.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Komisjonile tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, millega
  ajakohastada
  selliste kalade ning karpide ja koorikloomade loetelu, mille sihtpüük on keelatud, ning selliste tundlike alade loetelu, kus kalapüük peaks olema piiratud, ning
  võtta
  vastu tehnilisi meetmeid mitmeaastaste kavade ja ajutiste tagasiheite kavade osana. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Komisjonile tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, millega
  ajakohastada
  selliste kalade ning karpide ja koorikloomade loetelu, mille sihtpüük on keelatud, ning selliste tundlike alade loetelu, kus kalapüük peaks olema piiratud, ning
  võtta
  vastu tehnilisi meetmeid mitmeaastaste kavade ja ajutiste tagasiheite kavade osana. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (38) | Komisjonile tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, millega
  määratletakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade püügiga seotud tehniliste meetmete jaoks vajalike tõhususnäitajate kehtestamiseks peamised püügipiirkonnad ja sellistele püügipiirkondadele kohaldatavad püügitasemed ning millega ajakohastatakse
  selliste kalade ning karpide ja koorikloomade loetelu, mille sihtpüük on keelatud, ning selliste tundlike alade loetelu, kus kalapüük peaks olema piiratud, ning
  võetakse
  vastu tehnilisi meetmeid mitmeaastaste kavade
  raames või vajaduse korral väljaspool mitmeaastaseid kavasid
  ja ajutiste tagasiheite kavade osana. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  ja STECFi hinnangule tuginedes
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(38)

Komisjonile tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, millega
  määratletakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade püügiga seotud tehniliste meetmete jaoks vajalike tõhususnäitajate kehtestamiseks peamised püügipiirkonnad ja sellistele püügipiirkondadele kohaldatavad püügitasemed ning millega ajakohastatakse
  selliste kalade ning karpide ja koorikloomade loetelu, mille sihtpüük on keelatud, ning selliste tundlike alade loetelu, kus kalapüük peaks olema piiratud, ning
  võetakse
  vastu tehnilisi meetmeid mitmeaastaste kavade
  raames või vajaduse korral väljaspool mitmeaastaseid kavasid
  ja ajutiste tagasiheite kavade osana. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  ja STECFi hinnangule tuginedes
  . Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Hiljemalt
  2020. aasta lõpuks
  ja seejärel iga kolme aasta tagant peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, võttes aluseks liikmesriikide ja asjaomaste nõuandekomisjonide esitatud teabe ning STECFi hinnangu. Aruandes tuleks hinnata, millises ulatuses on tehnilised meetmed nii piirkondlikul kui ka ELi tasandil aidanud kaasa käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja
  sihtide
  saavutamisele. Kui aruandest selgub, et piirkondlikul tasandil on tõendeid selle kohta, et eesmärke
  ja sihte
  ei ole täidetud, peaksid kõnealuse piirkonna liikmesriigid esitama kava parandusmeetmete kohta, mida on vaja võtta, et tagada kõnealuste eesmärkide ja
  sihtide saavutamine
  . Aruande põhjal peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesoleva määruse kõigi vajalike muudatuste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Hiljemalt
  2020. aasta lõpuks
  ja seejärel iga kolme aasta tagant peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, võttes aluseks liikmesriikide ja asjaomaste nõuandekomisjonide esitatud teabe ning STECFi hinnangu. Aruandes tuleks hinnata, millises ulatuses on tehnilised meetmed nii piirkondlikul kui ka ELi tasandil aidanud kaasa käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja
  sihtide
  saavutamisele. Kui aruandest selgub, et piirkondlikul tasandil on tõendeid selle kohta, et eesmärke
  ja sihte
  ei ole täidetud, peaksid kõnealuse piirkonna liikmesriigid esitama kava parandusmeetmete kohta, mida on vaja võtta, et tagada kõnealuste eesmärkide ja
  sihtide saavutamine
  . Aruande põhjal peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesoleva määruse kõigi vajalike muudatuste kohta.

| (40) | Hiljemalt
  ... [kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]
  ja seejärel iga kolme aasta tagant peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, võttes aluseks liikmesriikide ja asjaomaste nõuandekomisjonide esitatud teabe ning STECFi hinnangu. Aruandes tuleks hinnata, millises ulatuses on tehnilised meetmed nii piirkondlikul kui ka ELi tasandil aidanud kaasa käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja
  tõhususnäitajate taseme
  saavutamisele. Kui aruandest selgub, et piirkondlikul tasandil on tõendeid selle kohta, et eesmärke ei ole täidetud
  või tõhususnäitajad ei ole rahuldaval tasemel
  , peaksid kõnealuse piirkonna liikmesriigid esitama kava parandusmeetmete kohta, mida on vaja võtta, et tagada kõnealuste eesmärkide
  saavutamine
  ja
  tõhususnäitajate tasemete paranemine
  . Aruande põhjal peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesoleva määruse kõigi vajalike muudatuste kohta. |
| --- | --- |

(40)

Hiljemalt
  ... [kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]
  ja seejärel iga kolme aasta tagant peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, võttes aluseks liikmesriikide ja asjaomaste nõuandekomisjonide esitatud teabe ning STECFi hinnangu. Aruandes tuleks hinnata, millises ulatuses on tehnilised meetmed nii piirkondlikul kui ka ELi tasandil aidanud kaasa käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja
  tõhususnäitajate taseme
  saavutamisele. Kui aruandest selgub, et piirkondlikul tasandil on tõendeid selle kohta, et eesmärke ei ole täidetud
  või tõhususnäitajad ei ole rahuldaval tasemel
  , peaksid kõnealuse piirkonna liikmesriigid esitama kava parandusmeetmete kohta, mida on vaja võtta, et tagada kõnealuste eesmärkide
  saavutamine
  ja
  tõhususnäitajate tasemete paranemine
  . Aruande põhjal peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesoleva määruse kõigi vajalike muudatuste kohta.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | Nõukogu määrusi (EÜ) 1967/2006, (29) (EÜ) nr 1098/2007, (30) (EÜ) nr 1224/2009 (31) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusi (EL) nr 1343/2011

   (32)

  ja
  (EL) nr 1380/2013 (33) tuleks vastavalt muuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42)

Nõukogu määrusi (EÜ) 1967/2006, (29) (EÜ) nr 1098/2007, (30) (EÜ) nr 1224/2009 (31) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusi (EL) nr 1343/2011

   (32)

  ja
  (EL) nr 1380/2013 (33) tuleks vastavalt muuta.

| (42) | Nõukogu määrusi (EÜ) 
  nr
   1967/2006 (29), (EÜ) nr 1098/2007 (30), (EÜ) nr 1224/2009 (31) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrust
  (EL) nr 1380/2013 (33) tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(42)

Nõukogu määrusi (EÜ) 
  nr
   1967/2006 (29), (EÜ) nr 1098/2007 (30), (EÜ) nr 1224/2009 (31) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrust
  (EL) nr 1380/2013 (33) tuleks vastavalt muuta.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (43) | Selleks et täiendada või muuta olemasolevaid üksikasjalikke eeskirju, millega võetakse üle Vahemere üldises kalanduskomisjonis (GFCM) kokku lepitud soovitused, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses määruses (EL) nr 1343/2011 sätestatud tehniliste meetmetega. Komisjonil peaks samuti olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte selliste GFCMi meetmete edaspidiste muudatuste liidu õigusesse sisseviimise kohta, mis puudutavad käesoleva määruse teatavate sõnaselgelt määratletud mitteolemuslike osade sisu ning mis muutuvad liidu jaoks siduvateks vastavalt GFCMi lepingu tingimustele. Määrust (EL) nr 1343/2011 tuleks vastavalt muuta. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43)

Selleks et täiendada või muuta olemasolevaid üksikasjalikke eeskirju, millega võetakse üle Vahemere üldises kalanduskomisjonis (GFCM) kokku lepitud soovitused, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte seoses määruses (EL) nr 1343/2011 sätestatud tehniliste meetmetega. Komisjonil peaks samuti olema õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte selliste GFCMi meetmete edaspidiste muudatuste liidu õigusesse sisseviimise kohta, mis puudutavad käesoleva määruse teatavate sõnaselgelt määratletud mitteolemuslike osade sisu ning mis muutuvad liidu jaoks siduvateks vastavalt GFCMi lepingu tingimustele. Määrust (EL) nr 1343/2011 tuleks vastavalt muuta. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil,

välja jäetud

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | püügivahendite tööpõhimõtted
  ja püügitegevuse mõju mereökosüsteemidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

püügivahendite tööpõhimõtted
  ja püügitegevuse mõju mereökosüsteemidele.

| b) | püügivahendite tööpõhimõtted, |
| --- | --- |

b)

püügivahendite tööpõhimõtted,

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punk b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | püügivahendite mõju mereökosüsteemidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ba)

püügivahendite mõju mereökosüsteemidele.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesolevat määrust
  kohaldatakse
  püügitegevuse suhtes, mida teostavad liidu kalalaevad ja liikmesriikide kodanikud (ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust) artiklis 5 osutatud püügipiirkondades ning kolmanda riigi lipu all sõitvad ja kolmandas riigis registreeritud kalalaevad liidu vetes. | 1.   
  Ilma et see piiraks artikli 29 kohaldamist, kohaldatakse
  käesolevat määrust
  kogu
  püügitegevuse
  (harrastus- ja tööndusliku kalapüügi)
  suhtes, mida teostavad liidu kalalaevad ja liikmesriikide kodanikud (ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust) artiklis 5 osutatud püügipiirkondades ning kolmanda riigi lipu all sõitvad ja kolmandas riigis registreeritud kalalaevad liidu vetes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesolevat määrust
  kohaldatakse
  püügitegevuse suhtes, mida teostavad liidu kalalaevad ja liikmesriikide kodanikud (ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust) artiklis 5 osutatud püügipiirkondades ning kolmanda riigi lipu all sõitvad ja kolmandas riigis registreeritud kalalaevad liidu vetes.

1.   
  Ilma et see piiraks artikli 29 kohaldamist, kohaldatakse
  käesolevat määrust
  kogu
  püügitegevuse
  (harrastus- ja tööndusliku kalapüügi)
  suhtes, mida teostavad liidu kalalaevad ja liikmesriikide kodanikud (ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust) artiklis 5 osutatud püügipiirkondades ning kolmanda riigi lipu all sõitvad ja kolmandas riigis registreeritud kalalaevad liidu vetes.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2

Artikkel 2 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Artikleid 7 ja 14 ning V–X lisa A osa
  kohaldatakse ka harrastuskalapüügi suhtes. | 2.   
  Käesolevat määrust
  kohaldatakse ka harrastuskalapüügi suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Artikleid 7 ja 14 ning V–X lisa A osa
  kohaldatakse ka harrastuskalapüügi suhtes.

2.   
  Käesolevat määrust
  kohaldatakse ka harrastuskalapüügi suhtes.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Ühise kalanduspoliitika rakendamise toetamise vahendina
  aitavad
  tehnilised meetmed
  täita ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2
  ning eeskätt selle artikli lõigetes 2 ja 3 ning lõike 5 punktides a ja j
  . | 1.   
  Tehnilised meetmed
  aitavad täita ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Ühise kalanduspoliitika rakendamise toetamise vahendina
  aitavad
  tehnilised meetmed
  täita ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2
  ning eeskätt selle artikli lõigetes 2 ja 3 ning lõike 5 punktides a ja j
  .

1.   
  Tehnilised meetmed
  aitavad täita ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 3 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Lisaks peab tehniliste meetmete abil
  eelkõige: | 2.   Eelkõige
  aitavad tehnilised meetmed saavutada järgmisi eesmärke
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Lisaks peab tehniliste meetmete abil
  eelkõige:

2.   Eelkõige
  aitavad tehnilised meetmed saavutada järgmisi eesmärke
  :

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | optimeerima
  kalavarude kasutamise
  mustreid
  , et kaitsta mereliikide noori isendeid ja kudekogumeid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

optimeerima
  kalavarude kasutamise
  mustreid
  , et kaitsta mereliikide noori isendeid ja kudekogumeid;

optimeerima

mustreid

| a) | tagada
  kalavarude kasutamise
  mustrite säästvus
  , et kaitsta mereliikide noori isendeid ja kudekogumeid;
  ning näha ette asjakohased kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

a)

tagada
  kalavarude kasutamise
  mustrite säästvus
  , et kaitsta mereliikide noori isendeid ja kudekogumeid;
  ning näha ette asjakohased kaitsemeetmed;

tagada

mustrite säästvus

ning näha ette asjakohased kaitsemeetmed;

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tagama
  , et direktiivides 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ loetletud
  mereliikide ja muude tundlike
  liikide
  kaaspüüki
  minimeeritakse ja võimaluse korral see lõpetatakse
  , et see ei ohustaks nende liikide kaitsestaatust
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tagama
  , et direktiivides 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ loetletud
  mereliikide ja muude tundlike
  liikide
  kaaspüüki
  minimeeritakse ja võimaluse korral see lõpetatakse
  , et see ei ohustaks nende liikide kaitsestaatust
  ;

tagama

mereliikide ja muude tundlike

kaaspüüki

, et see ei ohustaks nende liikide kaitsestaatust

| b) | tagada
  , et
  kalapüügist tulenevat tundlike mereliikide, eelkõige
  direktiivides 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ loetletud liikide
  juhupüüki
  minimeeritakse ja võimaluse korral see lõpetatakse; |
| --- | --- |

b)

tagada
  , et
  kalapüügist tulenevat tundlike mereliikide, eelkõige
  direktiivides 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ loetletud liikide
  juhupüüki
  minimeeritakse ja võimaluse korral see lõpetatakse;

tagada

kalapüügist tulenevat tundlike mereliikide, eelkõige

juhupüüki

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tagama
  , et kalapüügi keskkonnamõju mereelupaikadele minimeeritakse ja võimaluse korral kõrvaldatakse
  , et see ei ohustaks nende elupaikade kaitsestaatust
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tagama
  , et kalapüügi keskkonnamõju mereelupaikadele minimeeritakse ja võimaluse korral kõrvaldatakse
  , et see ei ohustaks nende elupaikade kaitsestaatust
  ;

tagama

, et see ei ohustaks nende elupaikade kaitsestaatust

| c) | tagada muu hulgas asjakohaste stiimulite kaudu
  , et kalapüügi
  kahjulikku
  keskkonnamõju mereelupaikadele minimeeritakse ja võimaluse korral
  see
  kõrvaldatakse; |
| --- | --- |

c)

tagada muu hulgas asjakohaste stiimulite kaudu
  , et kalapüügi
  kahjulikku
  keskkonnamõju mereelupaikadele minimeeritakse ja võimaluse korral
  see
  kõrvaldatakse;

tagada muu hulgas asjakohaste stiimulite kaudu

kahjulikku

see

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | aitama tagada, et
  direktiividest 92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ, 2008/56/EÜ ja 2000/60/EÜ tulenevate kohustuste täitmiseks
  on kehtestatud
  kalavarude majandamise meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

aitama tagada, et
  direktiividest 92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ, 2008/56/EÜ ja 2000/60/EÜ tulenevate kohustuste täitmiseks
  on kehtestatud
  kalavarude majandamise meetmed.

aitama tagada, et

on kehtestatud

| d) | kehtestada
  direktiividest 92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ, 2008/56/EÜ ja 2000/60/EÜ tulenevate kohustuste täitmiseks kalavarude majandamise meetmed. |
| --- | --- |

d)

kehtestada
  direktiividest 92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ, 2008/56/EÜ ja 2000/60/EÜ tulenevate kohustuste täitmiseks kalavarude majandamise meetmed.

kehtestada

Muudatusettepanekud 294 ja 300

Muudatusettepanekud 294 ja 300

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d a (uus)

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (da) | tagada, et komisjoni otsuse 2010/477/EL 1., 3., 4. ja 6. tunnuses kirjeldatud tingimused on täidetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(da)

(da)

tagada, et komisjoni otsuse 2010/477/EL 1., 3., 4. ja 6. tunnuses kirjeldatud tingimused on täidetud.

tagada, et komisjoni otsuse 2010/477/EL 1., 3., 4. ja 6. tunnuses kirjeldatud tingimused on täidetud.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – pealkiri

Artikkel 4 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 4 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Tehniliste meetmetega püütakse saavutada järgmised sihid
  : | 1.   
  Et hinnata, kas tehnilised meetmed aitavad kaasa artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamisele, kasutatakse järgmisi tõhususnäitajaid
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Tehniliste meetmetega püütakse saavutada järgmised sihid
  :

1.   
  Et hinnata, kas tehnilised meetmed aitavad kaasa artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamisele, kasutatakse järgmisi tõhususnäitajaid
  :

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tagada, et
  kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõdust
  väiksemate mereliikide
  püügi maht ei ületa 5 % kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikega 2 ja artikliga 15
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tagada, et
  kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõdust
  väiksemate mereliikide
  püügi maht ei ületa 5 % kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikega 2 ja artikliga 15
  ;

tagada, et

alammõõdust

püügi maht ei ületa 5 % kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikega 2 ja artikliga 15

| a) | mil määral on
  kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõtudest
  väiksemate mereliikide
  püüki järk-järgult vähendatud peamistes püügipiirkondades ette nähtud tasemeni
  ; |
| --- | --- |

a)

mil määral on
  kalavarude kaitseks kehtestatud
  alammõõtudest
  väiksemate mereliikide
  püüki järk-järgult vähendatud peamistes püügipiirkondades ette nähtud tasemeni
  ;

mil määral on

alammõõtudest

püüki järk-järgult vähendatud peamistes püügipiirkondades ette nähtud tasemeni

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tagada, et
  mereimetajate, mereroomajate, merelindude ja muude mitteärilistel eesmärkidel kasutatavate liikide
  kaaspüük ei ületa liidu õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingutega ette nähtud taset
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tagada, et
  mereimetajate, mereroomajate, merelindude ja muude mitteärilistel eesmärkidel kasutatavate liikide
  kaaspüük ei ületa liidu õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingutega ette nähtud taset
  ;

tagada, et

kaaspüük ei ületa liidu õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingutega ette nähtud taset

| b) | mil määral on järk-järgult vähendatud
  mereimetajate, mereroomajate, merelindude ja muude mitteärilistel eesmärkidel kasutatavate liikide
  juhupüüki ja kui suures ulatuses on see võimaluse korral kaotatud
  ; |
| --- | --- |

b)

mil määral on järk-järgult vähendatud
  mereimetajate, mereroomajate, merelindude ja muude mitteärilistel eesmärkidel kasutatavate liikide
  juhupüüki ja kui suures ulatuses on see võimaluse korral kaotatud
  ;

mil määral on järk-järgult vähendatud

juhupüüki ja kui suures ulatuses on see võimaluse korral kaotatud

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tagada, et
  püügitegevuse keskkonnamõju merepõhja elupaikadele
  ei ületa taset
  , mida on vaja hea keskkonnaseisundi saavutamiseks igas merepiirkonnas või allpiirkonnas kõigi direktiivi 2008/56/EÜ alusel hinnatud elupaigatüüpide puhul nii seoses elupaiga kvaliteedi kui ka ruumilise ulatusega, mille suhtes vajalik tase tuleb saavutada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tagada, et
  püügitegevuse keskkonnamõju merepõhja elupaikadele
  ei ületa taset
  , mida on vaja hea keskkonnaseisundi saavutamiseks igas merepiirkonnas või allpiirkonnas kõigi direktiivi 2008/56/EÜ alusel hinnatud elupaigatüüpide puhul nii seoses elupaiga kvaliteedi kui ka ruumilise ulatusega, mille suhtes vajalik tase tuleb saavutada.

tagada, et

ei ületa taset

| c) | mil määral on
  püügitegevuse
  kahjulik
  keskkonnamõju
  mereelupaikadele, sealhulgas tundlikele
  merepõhja elupaikadele
  , viidud miinimumini ning hoitud madalamal tasemest
  , mida on vaja hea keskkonnaseisundi saavutamiseks
  , eelkõige
  igas merepiirkonnas või allpiirkonnas kõigi direktiivi 2008/56/EÜ alusel hinnatud elupaigatüüpide puhul nii seoses elupaiga kvaliteedi kui ka ruumilise ulatusega, mille suhtes vajalik tase tuleb saavutada. |
| --- | --- |

c)

mil määral on
  püügitegevuse
  kahjulik
  keskkonnamõju
  mereelupaikadele, sealhulgas tundlikele
  merepõhja elupaikadele
  , viidud miinimumini ning hoitud madalamal tasemest
  , mida on vaja hea keskkonnaseisundi saavutamiseks
  , eelkõige
  igas merepiirkonnas või allpiirkonnas kõigi direktiivi 2008/56/EÜ alusel hinnatud elupaigatüüpide puhul nii seoses elupaiga kvaliteedi kui ka ruumilise ulatusega, mille suhtes vajalik tase tuleb saavutada.

mil määral on

kahjulik

mereelupaikadele, sealhulgas tundlikele

, viidud miinimumini ning hoitud madalamal tasemest

, eelkõige

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 32 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, määrates käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaldamisel kindlaks: |
| | a) | nimetatud punktis osutatud peamised püügipiirkonnad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 32 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, määrates käesoleva artikli lõike 1 punkti a kohaldamisel kindlaks:

a)

a)

nimetatud punktis osutatud peamised püügipiirkonnad;

nimetatud punktis osutatud peamised püügipiirkonnad;

| b) | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemate mereliikide praeguse püügi tasemed igas peamises püügipiirkonnas, võttes aluseks liikmesriikide esitatud andmed vaatlusaastate 2013–2015 kohta; |
| --- | --- |

b)

b)

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemate mereliikide praeguse püügi tasemed igas peamises püügipiirkonnas, võttes aluseks liikmesriikide esitatud andmed vaatlusaastate 2013–2015 kohta;

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemate mereliikide praeguse püügi tasemed igas peamises püügipiirkonnas, võttes aluseks liikmesriikide esitatud andmed vaatlusaastate 2013–2015 kohta;

| c) | konkreetsed tasemed, milleni kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemate mereliikide püüki tuleb igas peamises püügipiirkonnas vähendada, et saavutada kalavarude kasutamise mustrite säästvuse tagamise eesmärk ja pakkuda noortele isenditele kaitset. |
| --- | --- |

c)

c)

konkreetsed tasemed, milleni kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemate mereliikide püüki tuleb igas peamises püügipiirkonnas vähendada, et saavutada kalavarude kasutamise mustrite säästvuse tagamise eesmärk ja pakkuda noortele isenditele kaitset.

konkreetsed tasemed, milleni kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemate mereliikide püüki tuleb igas peamises püügipiirkonnas vähendada, et saavutada kalavarude kasutamise mustrite säästvuse tagamise eesmärk ja pakkuda noortele isenditele kaitset.

Esimese lõigu punktis c osutatud konkreetsete tasemete kehtestamisel võetakse arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, sealhulgas STECFi nõuandeid, ning kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate mereliikide püügi vältimiseks olemasolevaid ja tulevasi tehnilisi võimalusi.

Esimese lõigu punktis c osutatud konkreetsete tasemete kehtestamisel võetakse arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, sealhulgas STECFi nõuandeid, ning kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate mereliikide püügi vältimiseks olemasolevaid ja tulevasi tehnilisi võimalusi.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Lõikes 1 a osutatud delegeeritud õigusaktide koostamiseks võivad liikmesriigid esitada ühise soovituse kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 1 hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Lõikes 1 a osutatud delegeeritud õigusaktide koostamiseks võivad liikmesriigid esitada ühise soovituse kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 1 hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva].

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 c (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Kui käesoleva artikli lõikes 1b sätestatud tähtajaks ei ole ühiseid soovitusi esitatud või kui liikmesriikide esitatud ühist soovitust ei peeta käesoleva määruse eesmärkidega kooskõlas olevaks, võtab komisjon hiljemalt ... [18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] ja erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikest 6 vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, määrates kindlaks käesoleva artikli lõike 1 a esimeses lõigus osutatud elemendid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 32. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1c.
     
  Kui käesoleva artikli lõikes 1b sätestatud tähtajaks ei ole ühiseid soovitusi esitatud või kui liikmesriikide esitatud ühist soovitust ei peeta käesoleva määruse eesmärkidega kooskõlas olevaks, võtab komisjon hiljemalt ... [18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] ja erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikest 6 vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, määrates kindlaks käesoleva artikli lõike 1 a esimeses lõigus osutatud elemendid kooskõlas käesoleva määruse artikliga 32.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 d (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Et vähendada kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemate mereliikide püüki järk-järgult tasemeteni, mille puhul on tagatud säästvad kalavarude kasutamise mustrid, vaadatakse lõike 1 a esimese lõigu punktis c osutatud konkreetsed tasemed läbi iga kolme aasta järel, kasutades lõigetes 1 a, 1 b ja 1 c sätestatud menetlust, ning neid vähendatakse vajaduse korral täiendavalt vastavalt parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele ning olemasolevatele ja tulevastele tehnilistele võimalustele sellise püügi vältimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1d.
     
  Et vähendada kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudest väiksemate mereliikide püüki järk-järgult tasemeteni, mille puhul on tagatud säästvad kalavarude kasutamise mustrid, vaadatakse lõike 1 a esimese lõigu punktis c osutatud konkreetsed tasemed läbi iga kolme aasta järel, kasutades lõigetes 1 a, 1 b ja 1 c sätestatud menetlust, ning neid vähendatakse vajaduse korral täiendavalt vastavalt parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele ning olemasolevatele ja tulevastele tehnilistele võimalustele sellise püügi vältimiseks.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2

Artikkel 4 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Seda, mil määral need sihid on saavutatud, vaadatakse läbi
  artiklis 34 sätestatud aruandlusprotsessi käigus. | 2.   
  Lõikes 1 osutatud hindamine toimub
  artiklis 34 sätestatud aruandlusprotsessi käigus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Seda, mil määral need sihid on saavutatud, vaadatakse läbi
  artiklis 34 sätestatud aruandlusprotsessi käigus.

2.   
  Lõikes 1 osutatud hindamine toimub
  artiklis 34 sätestatud aruandlusprotsessi käigus.

Muudatusettepanek 346

Muudatusettepanek 346

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 a (uus)

Artikkel 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 4 a |
| | Sotsiaalmajanduslikud eesmärgid |
| | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 5 punktides c, f ja i püstitatud sotsiaalmajanduslike eesmärkide arvessevõtmiseks peavad liikmesriigid tehniliste ja kaitsemeetmete kehtestamisel ja rakendamisel laialdaselt kasutama määruse (EL) nr 508/2014 artiklites 38, 39 ja 40 sätestatud meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 4 a

Artikkel 4 a

Sotsiaalmajanduslikud eesmärgid

Sotsiaalmajanduslikud eesmärgid

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 5 punktides c, f ja i püstitatud sotsiaalmajanduslike eesmärkide arvessevõtmiseks peavad liikmesriigid tehniliste ja kaitsemeetmete kehtestamisel ja rakendamisel laialdaselt kasutama määruse (EL) nr 508/2014 artiklites 38, 39 ja 40 sätestatud meetmeid.

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 5 punktides c, f ja i püstitatud sotsiaalmajanduslike eesmärkide arvessevõtmiseks peavad liikmesriigid tehniliste ja kaitsemeetmete kehtestamisel ja rakendamisel laialdaselt kasutama määruse (EL) nr 508/2014 artiklites 38, 39 ja 40 sätestatud meetmeid.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | „Põhjameri“ – ICESi IIa, IIIa ja IV
  rajoon

   (34); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

„Põhjameri“ – ICESi IIa, IIIa ja IV
  rajoon

   (34);

rajoon

34

| a) | „Põhjameri“ – ICESi IIa, IIIa ja IV 
  rajooni

   (34)

  liidu veed
  ; |
| --- | --- |

a)

a)

„Põhjameri“ – ICESi IIa, IIIa ja IV 
  rajooni

   (34)

  liidu veed
  ;

rajooni

34

liidu veed

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | „loodepiirkonna veed“ – ICESi V 
  (välja arvatud Va ja üksnes Vb liidu veed)
  , VI ja VII
  alapiirkond
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

„loodepiirkonna veed“ – ICESi V 
  (välja arvatud Va ja üksnes Vb liidu veed)
  , VI ja VII
  alapiirkond
  ;

(välja arvatud Va ja üksnes Vb liidu veed)

alapiirkond

| c) | „loodepiirkonna veed“ – ICESi V, VI ja VII
  alapiirkonna liidu veed
  ; |
| --- | --- |

c)

„loodepiirkonna veed“ – ICESi V, VI ja VII
  alapiirkonna liidu veed
  ;

alapiirkonna liidu veed

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | „äärepoolseimad piirkonnad“ – aluslepingu artikli 349 esimeses lõigus osutatud äärepoolseimate piirkondade ümber asuvad
  veed
  , mis on jaotatud kolmeks merealaks: Atlandi ookeani lääneosa
  ,
  Atlandi ookeani idaosa ja India ookean
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

„äärepoolseimad piirkonnad“ – aluslepingu artikli 349 esimeses lõigus osutatud äärepoolseimate piirkondade ümber asuvad
  veed
  , mis on jaotatud kolmeks merealaks: Atlandi ookeani lääneosa
  ,
  Atlandi ookeani idaosa ja India ookean
  ;

„äärepoolseimad piirkonnad“ – aluslepingu artikli 349 esimeses lõigus osutatud äärepoolseimate piirkondade ümber asuvad

, mis on jaotatud kolmeks merealaks: Atlandi ookeani lääneosa

Atlandi ookeani idaosa ja India ookean

| g) | „liidu veed India ookeanis ja Atlandi ookeani lääneosas“ – liikmesriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad
  veed
  Guadeloupe’i, Prantsuse Guajaana, Martinique’i, Mayotte’i
  ,
  Réunioni ja Saint Martini ümbruses
  ; |
| --- | --- |

g)

„liidu veed India ookeanis ja Atlandi ookeani lääneosas“ – liikmesriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad
  veed
  Guadeloupe’i, Prantsuse Guajaana, Martinique’i, Mayotte’i
  ,
  Réunioni ja Saint Martini ümbruses
  ;

„liidu veed India ookeanis ja Atlandi ookeani lääneosas“ – liikmesriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad

Guadeloupe’i, Prantsuse Guajaana, Martinique’i, Mayotte’i

Réunioni ja Saint Martini ümbruses

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 1

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | „kalavarude kasutamise muster“ – viis, kuidas
  püügikoormus
  on jaotatud kalavarude
  vanuseprofiili
  lõikes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)

„kalavarude kasutamise muster“ – viis, kuidas
  püügikoormus
  on jaotatud kalavarude
  vanuseprofiili
  lõikes;

püügikoormus

vanuseprofiili

| 1) | „kalavarude kasutamise muster“ – viis, kuidas
  kalastussuremus
  on jaotatud kalavarude
  vanuse- ja suuruseprofiili
  lõikes; |
| --- | --- |

1)

„kalavarude kasutamise muster“ – viis, kuidas
  kalastussuremus
  on jaotatud kalavarude
  vanuse- ja suuruseprofiili
  lõikes;

kalastussuremus

vanuse- ja suuruseprofiili

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 2

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | „selektiivsus“ –
  kvantitatiivselt väljendatud tõenäosus püüda teatava võrgusilma (
  või
  õngekonksu) suuruse puhul teatava
  suurusega
  kalu
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)

„selektiivsus“ –
  kvantitatiivselt väljendatud tõenäosus püüda teatava võrgusilma (
  või
  õngekonksu) suuruse puhul teatava
  suurusega
  kalu
  ;

kvantitatiivselt väljendatud tõenäosus püüda teatava võrgusilma (

õngekonksu) suuruse puhul teatava

kalu

| 2) | „selektiivsus“ –
  teatavat liiki
  või
  teatava
  suurusega
  kalade püüdmise tõenäosus
  püügivahendi teatavate omaduste puhul; |
| --- | --- |

2)

„selektiivsus“ –
  teatavat liiki
  või
  teatava
  suurusega
  kalade püüdmise tõenäosus
  püügivahendi teatavate omaduste puhul;

teatavat liiki

teatava

kalade püüdmise tõenäosus

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 3

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | „selektiivne kalapüük“ – püügimeetod, mis võimaldab püügioperatsiooni käigus püüda ja tabada kalu või karpe ja koorikloomi suuruse ja liigi järgi, võimaldades vältida või vigastamata vabaks lasta mittesihtliiki kuuluvaid isendeid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)

(3)

„selektiivne kalapüük“ – püügimeetod, mis võimaldab püügioperatsiooni käigus püüda ja tabada kalu või karpe ja koorikloomi suuruse ja liigi järgi, võimaldades vältida või vigastamata vabaks lasta mittesihtliiki kuuluvaid isendeid;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 4

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | „sihtpüük“ –
  kindlaksmääratud liigi
  või liikide
  kombinatsiooni püük, kui kõnealuste liikide kogusaak moodustab rohkem kui 50 % saagi majanduslikust väärtusest
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)

„sihtpüük“ –
  kindlaksmääratud liigi
  või liikide
  kombinatsiooni püük, kui kõnealuste liikide kogusaak moodustab rohkem kui 50 % saagi majanduslikust väärtusest
  ;

kindlaksmääratud liigi

kombinatsiooni püük, kui kõnealuste liikide kogusaak moodustab rohkem kui 50 % saagi majanduslikust väärtusest

| 4) | „sihtpüük“ –
  püügikoormus, mis on suunatud konkreetsele liigile
  või liikide
  rühmale, mille täpne koostis on eri püügipiirkondades erinev ning mille puhul kehtestatakse piirkondlikul tasandil erieeskirjad, et püügipiirkondade kaupa reguleerida võrgusilma suuruste ja selektiivsust suurendavate seadmete minimaalseid tehnilisi kirjeldusi
  ; |
| --- | --- |

4)

„sihtpüük“ –
  püügikoormus, mis on suunatud konkreetsele liigile
  või liikide
  rühmale, mille täpne koostis on eri püügipiirkondades erinev ning mille puhul kehtestatakse piirkondlikul tasandil erieeskirjad, et püügipiirkondade kaupa reguleerida võrgusilma suuruste ja selektiivsust suurendavate seadmete minimaalseid tehnilisi kirjeldusi
  ;

püügikoormus, mis on suunatud konkreetsele liigile

rühmale, mille täpne koostis on eri püügipiirkondades erinev ning mille puhul kehtestatakse piirkondlikul tasandil erieeskirjad, et püügipiirkondade kaupa reguleerida võrgusilma suuruste ja selektiivsust suurendavate seadmete minimaalseid tehnilisi kirjeldusi

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 5 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a) | „liigi kaitsestaatus“ – direktiivi 92/43/EMÜ artikli 1 punktis i määratletud liigi kaitsestaatus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a)

5a)

„liigi kaitsestaatus“ – direktiivi 92/43/EMÜ artikli 1 punktis i määratletud liigi kaitsestaatus;

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 5 b (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b) | „elupaiga kaitsestaatus“ – direktiivi 92/43/EMÜ artikli 1 punktis e määratletud loodusliku elupaiga kaitsestaatus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b)

5b)

„elupaiga kaitsestaatus“ – direktiivi 92/43/EMÜ artikli 1 punktis e määratletud loodusliku elupaiga kaitsestaatus;

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 7

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | „tundlik liik“ – liik, mille kaitsestaatust, sealhulgas tema elupaika, leviala, populatsiooni suurust
  ja
  seisundit, mõjutab negatiivselt inimtegevusest tulenev surve, sealhulgas püügitegevus. Tundlike liikide hulka kuuluvad eelkõige liigid, mis on loetletud direktiivi 92/43/EMÜ II ja IV lisas
  ja hõlmatud
  direktiiviga 2009/147/EÜ, ning liigid, mille kaitsmine on vajalik hea keskkonnaseisundi saavutamiseks vastavalt direktiivile 2008/56/EÜ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(7)

„tundlik liik“ – liik, mille kaitsestaatust, sealhulgas tema elupaika, leviala, populatsiooni suurust
  ja
  seisundit, mõjutab negatiivselt inimtegevusest tulenev surve, sealhulgas püügitegevus. Tundlike liikide hulka kuuluvad eelkõige liigid, mis on loetletud direktiivi 92/43/EMÜ II ja IV lisas
  ja hõlmatud
  direktiiviga 2009/147/EÜ, ning liigid, mille kaitsmine on vajalik hea keskkonnaseisundi saavutamiseks vastavalt direktiivile 2008/56/EÜ;

ja

ja hõlmatud

| 7) | „tundlik liik“ – liik, mille kaitsestaatust, sealhulgas tema elupaika, leviala, populatsiooni suurust
  või
  seisundit, mõjutab negatiivselt inimtegevusest tulenev surve, sealhulgas püügitegevus. Tundlike liikide hulka kuuluvad eelkõige liigid, mis on loetletud direktiivi 92/43/EMÜ II ja IV lisas, direktiiviga 2009/147/EÜ
  hõlmatud liigid
  ning liigid, mille kaitsmine on vajalik hea keskkonnaseisundi saavutamiseks vastavalt direktiivile 2008/56/EÜ; |
| --- | --- |

7)

„tundlik liik“ – liik, mille kaitsestaatust, sealhulgas tema elupaika, leviala, populatsiooni suurust
  või
  seisundit, mõjutab negatiivselt inimtegevusest tulenev surve, sealhulgas püügitegevus. Tundlike liikide hulka kuuluvad eelkõige liigid, mis on loetletud direktiivi 92/43/EMÜ II ja IV lisas, direktiiviga 2009/147/EÜ
  hõlmatud liigid
  ning liigid, mille kaitsmine on vajalik hea keskkonnaseisundi saavutamiseks vastavalt direktiivile 2008/56/EÜ;

või

hõlmatud liigid

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 8

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | „väikesed pelaagilised liigid“ – harilik makrell, heeringas, stauriid, anšoovis, sardiin, põhjaputassuu, hõbekala, kilu, hirvkala; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(8)

„väikesed pelaagilised liigid“ – harilik makrell, heeringas, stauriid, anšoovis, sardiin, põhjaputassuu, hõbekala, kilu, hirvkala;

| 8) | „väikesed pelaagilised liigid“ –
  muu hulgas
  harilik makrell, heeringas, stauriid, anšoovis, sardiin, põhjaputassuu, hõbekala, kilu, hirvkala
  , suursilm-kuldvöötahven, ümar sardinell ja madeira sardinell
  ; |
| --- | --- |

8)

„väikesed pelaagilised liigid“ –
  muu hulgas
  harilik makrell, heeringas, stauriid, anšoovis, sardiin, põhjaputassuu, hõbekala, kilu, hirvkala
  , suursilm-kuldvöötahven, ümar sardinell ja madeira sardinell
  ;

muu hulgas

, suursilm-kuldvöötahven, ümar sardinell ja madeira sardinell

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 9 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a) | „seisevpüünistega toimuv traditsiooniline (elatus)kalapüük“ – mittetöönduslik kalapüük, mille käigus kasutatakse kohalikul tasandil piiratud mahus vee-elusressursse üksnes oma vajaduste rahuldamiseks ja kasutades üksnes traditsioonilisi püügivahendeid ja -tehnikaid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9a)

9a)

„seisevpüünistega toimuv traditsiooniline (elatus)kalapüük“ – mittetöönduslik kalapüük, mille käigus kasutatakse kohalikul tasandil piiratud mahus vee-elusressursse üksnes oma vajaduste rahuldamiseks ja kasutades üksnes traditsioonilisi püügivahendeid ja -tehnikaid;

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 10

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | „nõuandekomisjon“
   –
  ühise kalanduspoliitika raames
  sidusrühmade esindajatest loodud
  rühm eesmärgiga suurendada kõigi sidusrühmade tasakaalustatud esindatust ning aidata saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(10)

„nõuandekomisjon“
   –
  ühise kalanduspoliitika raames
  sidusrühmade esindajatest loodud
  rühm eesmärgiga suurendada kõigi sidusrühmade tasakaalustatud esindatust ning aidata saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke
  ;

„nõuandekomisjon“

ühise kalanduspoliitika raames

rühm eesmärgiga suurendada kõigi sidusrühmade tasakaalustatud esindatust ning aidata saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke

| 10) | „nõuandekomisjon“
   –
  määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 43 alusel
  sidusrühmade esindajatest loodud
  rühm, kes tegutseb vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 44 ja 45 ning III lisale
  ; |
| --- | --- |

10)

„nõuandekomisjon“
   –
  määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 43 alusel
  sidusrühmade esindajatest loodud
  rühm, kes tegutseb vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 44 ja 45 ning III lisale
  ;

„nõuandekomisjon“

määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 43 alusel

rühm, kes tegutseb vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 44 ja 45 ning III lisale

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 11

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | „traal“ – ühe või mitme kalalaeva poolt veetav püügivahend, mis
  koosneb
  tagant
  noodapäraga
  suletud
  koonuse- või püramiidikujulisest võrgust (traali kere); „veetav püünis“ – kõik traalid, ankurdatud põhjanoodad ja sarnased püügivahendid, millel on koonuse- või püramiidikujuline kere, mis on tagant suletud
  kotiga (noodapära)
  või mis koosneb kahest pikast tiivast, kerest ja kotist (noodapära) ning mida vees aktiivselt veetakse
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(11)

„traal“ – ühe või mitme kalalaeva poolt veetav püügivahend, mis
  koosneb
  tagant
  noodapäraga
  suletud
  koonuse- või püramiidikujulisest võrgust (traali kere); „veetav püünis“ – kõik traalid, ankurdatud põhjanoodad ja sarnased püügivahendid, millel on koonuse- või püramiidikujuline kere, mis on tagant suletud
  kotiga (noodapära)
  või mis koosneb kahest pikast tiivast, kerest ja kotist (noodapära) ning mida vees aktiivselt veetakse
  ;

koosneb

noodapäraga

koonuse- või püramiidikujulisest võrgust (traali kere); „veetav püünis“ – kõik traalid, ankurdatud põhjanoodad ja sarnased püügivahendid, millel on koonuse- või püramiidikujuline kere, mis on tagant suletud

või mis koosneb kahest pikast tiivast, kerest ja kotist (noodapära) ning mida vees aktiivselt veetakse

| 11) | „traal“ – ühe või mitme kalalaeva poolt
  aktiivselt
  veetav
  võrgust koosnev
  püügivahend, mis
  on
  tagant suletud kotiga (noodapära); |
| --- | --- |

11)

„traal“ – ühe või mitme kalalaeva poolt
  aktiivselt
  veetav
  võrgust koosnev
  püügivahend, mis
  on
  tagant suletud kotiga (noodapära);

aktiivselt

võrgust koosnev

on

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 11 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 11a) | „veetav püünis“ – kõik traalid, põhjanoodad ja sarnased püügivahendid, mida ühe või mitme laeva või mõne muu mehhaanilise süsteemi poolt vees aktiivselt veetakse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

11a)

11a)

„veetav püünis“ – kõik traalid, põhjanoodad ja sarnased püügivahendid, mida ühe või mitme laeva või mõne muu mehhaanilise süsteemi poolt vees aktiivselt veetakse;

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 12

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | „põhjatraal“ – traal, mis on projekteeritud ja taglastatud töötamiseks merepõhjas või selle lähedal; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(12)

„põhjatraal“ – traal, mis on projekteeritud ja taglastatud töötamiseks merepõhjas või selle lähedal;

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 13

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | „paarispüügi põhjatraal“ – põhjatraal, mida veavad samaaegselt kaks laeva, üks kummalgi traali küljel. Püügivahendit vedava kahe laeva vaheline kaugus hoiab lahti traali horisontaalset ava; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(13)

„paarispüügi põhjatraal“ – põhjatraal, mida veavad samaaegselt kaks laeva, üks kummalgi traali küljel. Püügivahendit vedava kahe laeva vaheline kaugus hoiab lahti traali horisontaalset ava;

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 15

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | „piimtraal“ –
  traalnoot
  ,
  mis koosneb avatud horisontaalsest teras-
  või
  puittorust, talast ja põhjakettide, ketimati või ketipöörlejaga varustatud võrgust, mida veetakse aktiivselt mööda põhja
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(15)

„piimtraal“ –
  traalnoot
  ,
  mis koosneb avatud horisontaalsest teras-
  või
  puittorust, talast ja põhjakettide, ketimati või ketipöörlejaga varustatud võrgust, mida veetakse aktiivselt mööda põhja
  ;

traalnoot

mis koosneb avatud horisontaalsest teras-

puittorust, talast ja põhjakettide, ketimati või ketipöörlejaga varustatud võrgust, mida veetakse aktiivselt mööda põhja

| 15) | „piimtraal“ –
  traalipiimi
  ,
  tiibade
  või
  muude sarnaste vahenditega horisontaalselt avatuna hoitava traalnoodaga püügivahend
  ; |
| --- | --- |

15)

„piimtraal“ –
  traalipiimi
  ,
  tiibade
  või
  muude sarnaste vahenditega horisontaalselt avatuna hoitava traalnoodaga püügivahend
  ;

traalipiimi

tiibade

muude sarnaste vahenditega horisontaalselt avatuna hoitava traalnoodaga püügivahend

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 16

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | „elektriimpulsstraalimine“
   –
  kalapüügimeetod
  ,
  mille puhul kasutatakse kala püüdmiseks elektrivälja. Elektriimpulsstraalimisel
  kasutatakse
  mitut elektroodi, mis on kinnitatud püügivahendile selle vedamise suunas ning mis annavad lühikesi elektriimpulsse
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(16)

„elektriimpulsstraalimine“
   –
  kalapüügimeetod
  ,
  mille puhul kasutatakse kala püüdmiseks elektrivälja. Elektriimpulsstraalimisel
  kasutatakse
  mitut elektroodi, mis on kinnitatud püügivahendile selle vedamise suunas ning mis annavad lühikesi elektriimpulsse
  ;

„elektriimpulsstraalimine“

kalapüügimeetod

mille puhul kasutatakse kala püüdmiseks elektrivälja. Elektriimpulsstraalimisel

mitut elektroodi, mis on kinnitatud püügivahendile selle vedamise suunas ning mis annavad lühikesi elektriimpulsse

| 16) | „elektriimpulsstraal“
   –
  traal
  ,
  milles
  kasutatakse
  mere elusressursside püüdmiseks elektrivoolu impulsse
  ; |
| --- | --- |

16)

„elektriimpulsstraal“
   –
  traal
  ,
  milles
  kasutatakse
  mere elusressursside püüdmiseks elektrivoolu impulsse
  ;

„elektriimpulsstraal“

traal

milles

mere elusressursside püüdmiseks elektrivoolu impulsse

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 17 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 17a) | „kaldanoodad“ – haardvõrgud ja veetavad noodad, mis lastakse vette laevalt ja mida veetakse kaldalt või sildunud või kaldale ankurdatud laevalt; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

17a)

17a)

„kaldanoodad“ – haardvõrgud ja veetavad noodad, mis lastakse vette laevalt ja mida veetakse kaldalt või sildunud või kaldale ankurdatud laevalt;

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 20

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | „passiivvõrk“ – mis tahes liiki nakkevõrk, raamvõrk või abar, mis on kinnitatud merepõhja (nakkevõrgud või seisevvõrgud)
  või mis triivib merel (triivvõrgud)
  ning millesse kala ujub sisse ja takerdub või end mähib; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(20)

„passiivvõrk“ – mis tahes liiki nakkevõrk, raamvõrk või abar, mis on kinnitatud merepõhja (nakkevõrgud või seisevvõrgud)
  või mis triivib merel (triivvõrgud)
  ning millesse kala ujub sisse ja takerdub või end mähib;

või mis triivib merel (triivvõrgud)

| 20) | „passiivvõrk“ – mis tahes liiki nakkevõrk, raamvõrk või abar, mis on kinnitatud merepõhja (nakkevõrgud või seisevvõrgud) ning millesse kala ujub sisse ja takerdub või end mähib; |
| --- | --- |

20)

„passiivvõrk“ – mis tahes liiki nakkevõrk, raamvõrk või abar, mis on kinnitatud merepõhja (nakkevõrgud või seisevvõrgud) ning millesse kala ujub sisse ja takerdub või end mähib;

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 21

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | „triivvõrk“ – võrk, mis
  koosneb ühest või mitmest võrgulinast, mis ripub (ripuvad) paralleelselt ühe või mitme ülemise selise küljes, ja
  paikneb veepinnal või mida hoiavad teataval sügavusel allpool veepinda ujukid, mis triivivad kas vabalt hoovuste mõjul või laeva taha kinnitatult. Triivvõrk võib olla varustatud vahenditega, mille eesmärk on hoida võrk stabiilsena ja/või piirata selle triivimist
  , nt mereankur või põhjaankur, mis on kinnitatud võrgu ühte nurka
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(21)

„triivvõrk“ – võrk, mis
  koosneb ühest või mitmest võrgulinast, mis ripub (ripuvad) paralleelselt ühe või mitme ülemise selise küljes, ja
  paikneb veepinnal või mida hoiavad teataval sügavusel allpool veepinda ujukid, mis triivivad kas vabalt hoovuste mõjul või laeva taha kinnitatult. Triivvõrk võib olla varustatud vahenditega, mille eesmärk on hoida võrk stabiilsena ja/või piirata selle triivimist
  , nt mereankur või põhjaankur, mis on kinnitatud võrgu ühte nurka
  ;

koosneb ühest või mitmest võrgulinast, mis ripub (ripuvad) paralleelselt ühe või mitme ülemise selise küljes, ja

, nt mereankur või põhjaankur, mis on kinnitatud võrgu ühte nurka

| 21) | „triivvõrk“ – võrk, mis paikneb veepinnal või mida hoiavad teataval sügavusel allpool veepinda ujukid, mis triivivad kas vabalt hoovuste mõjul või laeva taha kinnitatult. Triivvõrk võib olla varustatud vahenditega, mille eesmärk on hoida võrk stabiilsena ja/või piirata selle triivimist; |
| --- | --- |

21)

„triivvõrk“ – võrk, mis paikneb veepinnal või mida hoiavad teataval sügavusel allpool veepinda ujukid, mis triivivad kas vabalt hoovuste mõjul või laeva taha kinnitatult. Triivvõrk võib olla varustatud vahenditega, mille eesmärk on hoida võrk stabiilsena ja/või piirata selle triivimist;

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 22

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | „
  põhja kinnitatud
  nakkevõrk“ –
  võrk
  , mis on tehtud ühest võrgutükist ja mida hoitakse vees vertikaalses asendis ujukite ja raskuste abil
  . Sellega püütakse vee-elusressursse, kes mähivad end võrgulinasse, ja see on kinnitatud või seda on võimalik kinnitada merepõhja ükskõik millise vahendi abil
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(22)

„
  põhja kinnitatud
  nakkevõrk“ –
  võrk
  , mis on tehtud ühest võrgutükist ja mida hoitakse vees vertikaalses asendis ujukite ja raskuste abil
  . Sellega püütakse vee-elusressursse, kes mähivad end võrgulinasse, ja see on kinnitatud või seda on võimalik kinnitada merepõhja ükskõik millise vahendi abil
  ;

põhja kinnitatud

võrk

. Sellega püütakse vee-elusressursse, kes mähivad end võrgulinasse, ja see on kinnitatud või seda on võimalik kinnitada merepõhja ükskõik millise vahendi abil

| 22) | „nakkevõrk“ –
  staatiline kalavõrk
  , mis on tehtud ühest võrgulinast ja mida hoitakse vees vertikaalses asendis ujukite ja raskuste abil; |
| --- | --- |

22)

„nakkevõrk“ –
  staatiline kalavõrk
  , mis on tehtud ühest võrgulinast ja mida hoitakse vees vertikaalses asendis ujukite ja raskuste abil;

staatiline kalavõrk

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 23

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | „
  põhja kinnitatud
  raamvõrk
  “ – võrgusein
  , mis on taglastatud nii, et võrk riputatakse trossidele, mille tõttu ei ole võrk nii pingul kui nakkevõrk
  . Raamvõrgu ülemise selise ujuvus on tavaliselt väiksem, ja võrk ei paikne püügi ajal nii kõrgel kui tavaline põhja kinnitatud nakkevõrk ning see on kinnitatud või seda saab kinnitada merepõhja ükskõik millise vahendi abil
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(23)

„
  põhja kinnitatud
  raamvõrk
  “ – võrgusein
  , mis on taglastatud nii, et võrk riputatakse trossidele, mille tõttu ei ole võrk nii pingul kui nakkevõrk
  . Raamvõrgu ülemise selise ujuvus on tavaliselt väiksem, ja võrk ei paikne püügi ajal nii kõrgel kui tavaline põhja kinnitatud nakkevõrk ning see on kinnitatud või seda saab kinnitada merepõhja ükskõik millise vahendi abil
  ;

põhja kinnitatud

“ – võrgusein

. Raamvõrgu ülemise selise ujuvus on tavaliselt väiksem, ja võrk ei paikne püügi ajal nii kõrgel kui tavaline põhja kinnitatud nakkevõrk ning see on kinnitatud või seda saab kinnitada merepõhja ükskõik millise vahendi abil

| 23) | „raamvõrk
  “ – staatiline kalavõrk, mis koosneb võrguseinast
  , mis on taglastatud nii, et võrk riputatakse trossidele, mille tõttu ei ole võrk nii pingul kui nakkevõrk; |
| --- | --- |

23)

„raamvõrk
  “ – staatiline kalavõrk, mis koosneb võrguseinast
  , mis on taglastatud nii, et võrk riputatakse trossidele, mille tõttu ei ole võrk nii pingul kui nakkevõrk;

“ – staatiline kalavõrk, mis koosneb võrguseinast

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 24

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | „põhja kinnitatud
  abar“ – kahest või enamast võrgukihist koosnev
  võrk
  , mille kaks välimist kihti moodustab suure silmaga võrk, mille vahele on paigutatud väikese silmaga võrk
  , ning see on merepõhja kinnitatud või seda saab sinna kinnitada ükskõik millise vahendi abil
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(24)

„põhja kinnitatud
  abar“ – kahest või enamast võrgukihist koosnev
  võrk
  , mille kaks välimist kihti moodustab suure silmaga võrk, mille vahele on paigutatud väikese silmaga võrk
  , ning see on merepõhja kinnitatud või seda saab sinna kinnitada ükskõik millise vahendi abil
  ;

„põhja kinnitatud

võrk

, ning see on merepõhja kinnitatud või seda saab sinna kinnitada ükskõik millise vahendi abil

| 24) | „abar“ – kahest või enamast võrgukihist koosnev
  staatiline kalavõrk
  , mille kaks välimist kihti moodustab suure silmaga võrk, mille vahele on paigutatud väikese silmaga võrk; |
| --- | --- |

24)

„abar“ – kahest või enamast võrgukihist koosnev
  staatiline kalavõrk
  , mille kaks välimist kihti moodustab suure silmaga võrk, mille vahele on paigutatud väikese silmaga võrk;

staatiline kalavõrk

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 26

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | „õngejada“ – püügivahend, mille moodustab
  vahel märkimisväärse
  pikkusega põhiõngeliin, millele on
  korrapäraste
  vahemike järel kinnitatud jõhvnöörid
  söödastatud või söödastamata
  konksudega. Põhiõngeliin on kinnitatud horisontaalselt merepõhja või selle lähedale või vertikaalselt või
  millel lastakse
  veepinnal triivida; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(26)

„õngejada“ – püügivahend, mille moodustab
  vahel märkimisväärse
  pikkusega põhiõngeliin, millele on
  korrapäraste
  vahemike järel kinnitatud jõhvnöörid
  söödastatud või söödastamata
  konksudega. Põhiõngeliin on kinnitatud horisontaalselt merepõhja või selle lähedale või vertikaalselt või
  millel lastakse
  veepinnal triivida;

vahel märkimisväärse

korrapäraste

söödastatud või söödastamata

millel lastakse

| 26) | „õngejada“ – püügivahend, mille moodustab
  varieeruva
  pikkusega põhiõngeliin, millele on
  sihtliigist sõltuvate
  vahemike järel kinnitatud
  jadaõnge lipsud (
  jõhvnöörid) konksudega. Põhiõngeliin on kinnitatud horisontaalselt merepõhja või selle lähedale või on kinnitatud vertikaalselt või
  sellel võidakse lasta
  veepinnal triivida; |
| --- | --- |

26)

„õngejada“ – püügivahend, mille moodustab
  varieeruva
  pikkusega põhiõngeliin, millele on
  sihtliigist sõltuvate
  vahemike järel kinnitatud
  jadaõnge lipsud (
  jõhvnöörid) konksudega. Põhiõngeliin on kinnitatud horisontaalselt merepõhja või selle lähedale või on kinnitatud vertikaalselt või
  sellel võidakse lasta
  veepinnal triivida;

varieeruva

sihtliigist sõltuvate

jadaõnge lipsud (

sellel võidakse lasta

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 27

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | „lõkspüünised ja mõrrad“ – koorikloomade või kalade püügiks mõeldud puuri- või korvikujulised
  eri materjalist
  püünised, millel on üks või mitu avaust või sissepääsu ning mis asetatakse merepõhja üksikult või reas ühendatuna veepinnal köitega (poinöörid) poide külge, mis näitavad nende asukohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(27)

„lõkspüünised ja mõrrad“ – koorikloomade või kalade püügiks mõeldud puuri- või korvikujulised
  eri materjalist
  püünised, millel on üks või mitu avaust või sissepääsu ning mis asetatakse merepõhja üksikult või reas ühendatuna veepinnal köitega (poinöörid) poide külge, mis näitavad nende asukohta;

eri materjalist

| 27) | „lõkspüünised ja mõrrad“ – koorikloomade
  , karpide
  või kalade püügiks mõeldud puuri- või korvikujulised püünised, millel on üks või mitu avaust või sissepääsu ning mis asetatakse merepõhja
  või selle kohale
  üksikult või reas ühendatuna veepinnal köitega (poinöörid) poide külge, mis näitavad nende asukohta; |
| --- | --- |

27)

„lõkspüünised ja mõrrad“ – koorikloomade
  , karpide
  või kalade püügiks mõeldud puuri- või korvikujulised püünised, millel on üks või mitu avaust või sissepääsu ning mis asetatakse merepõhja
  või selle kohale
  üksikult või reas ühendatuna veepinnal köitega (poinöörid) poide külge, mis näitavad nende asukohta;

, karpide

või selle kohale

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 28

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | „ridvata õng“ –
  püügivahend, mis koosneb ühest
  käes
  hoitavast õngeliinist. Õngeliinile
  kinnitatakse üks või mitu peibutusvahendit või söödastatud konksu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(28)

„ridvata õng“ –
  püügivahend, mis koosneb ühest
  käes
  hoitavast õngeliinist. Õngeliinile
  kinnitatakse üks või mitu peibutusvahendit või söödastatud konksu;

püügivahend, mis koosneb ühest

hoitavast õngeliinist. Õngeliinile

| 28) | „ridvata õng“ –
  üks
  käes
  hoitav õngeliin, millele
  kinnitatakse üks või mitu peibutusvahendit või söödastatud konksu; |
| --- | --- |

28)

„ridvata õng“ –
  üks
  käes
  hoitav õngeliin, millele
  kinnitatakse üks või mitu peibutusvahendit või söödastatud konksu;

üks

hoitav õngeliin, millele

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 29

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | „traalpüünis“ – kääridega sarnasel põhimõttel
  töötav
  haarats, millega korjatakse merepõhjast näiteks karpe või punakoralle; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(29)

„traalpüünis“ – kääridega sarnasel põhimõttel
  töötav
  haarats, millega korjatakse merepõhjast näiteks karpe või punakoralle;

töötav

| 29) | „traalpüünis“ – kääridega sarnasel põhimõttel
  töötada võiv
  haarats, millega korjatakse merepõhjast näiteks karpe või punakoralle; |
| --- | --- |

29)

„traalpüünis“ – kääridega sarnasel põhimõttel
  töötada võiv
  haarats, millega korjatakse merepõhjast näiteks karpe või punakoralle;

töötada võiv

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 30

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | „noodapära“ – traali kõige tagumine osa, mis võib olla silindrikujuline (st kogu ulatuses sama ümbermõõduga) või koonusekujuline. Koosneb
  sama võrgusilma suurusega
  ühest või mitmest võrgupaneelist (võrgutükkidest), mis on
  traali teljesuunas
  külgepidi üksteise külge kinnitatud
  õmblusega, kuhu võib kinnitada ka pikipine
  . Regulatiivsel eesmärgil peab see olema võrgu 50 viimast silma; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(30)

„noodapära“ – traali kõige tagumine osa, mis võib olla silindrikujuline (st kogu ulatuses sama ümbermõõduga) või koonusekujuline. Koosneb
  sama võrgusilma suurusega
  ühest või mitmest võrgupaneelist (võrgutükkidest), mis on
  traali teljesuunas
  külgepidi üksteise külge kinnitatud
  õmblusega, kuhu võib kinnitada ka pikipine
  . Regulatiivsel eesmärgil peab see olema võrgu 50 viimast silma;

sama võrgusilma suurusega

traali teljesuunas

õmblusega, kuhu võib kinnitada ka pikipine

| 30) | „noodapära“ – traali kõige tagumine osa, mis võib olla silindrikujuline (st kogu ulatuses sama ümbermõõduga) või koonusekujuline. Koosneb ühest või mitmest võrgupaneelist (võrgutükkidest), mis on külgepidi üksteise külge kinnitatud. Regulatiivsel eesmärgil peab see olema võrgu 50 viimast silma; |
| --- | --- |

30)

„noodapära“ – traali kõige tagumine osa, mis võib olla silindrikujuline (st kogu ulatuses sama ümbermõõduga) või koonusekujuline. Koosneb ühest või mitmest võrgupaneelist (võrgutükkidest), mis on külgepidi üksteise külge kinnitatud. Regulatiivsel eesmärgil peab see olema võrgu 50 viimast silma;

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 31

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | „võrgusilma suurus“ –
  veetava püügivahendi mis tahes noodapära silma suurus, mis on mõõdetud vastavalt komisjoni määruses (EÜ) nr 517/2008

   (40)

  sätestatud korrale; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(31)

„võrgusilma suurus“ –
  veetava püügivahendi mis tahes noodapära silma suurus, mis on mõõdetud vastavalt komisjoni määruses (EÜ) nr 517/2008

   (40)

  sätestatud korrale;

veetava püügivahendi mis tahes noodapära silma suurus, mis on mõõdetud vastavalt komisjoni määruses (EÜ) nr 517/2008

40

sätestatud korrale;

| 31) | „võrgusilma suurus“ – |
| --- | --- |

31)

„võrgusilma suurus“ –

| a) | sõlmitud võrkudes: pikim vahemaa sama võrgusilma kahe teineteise vastas asetseva sõlme vahel, kui võrgulina on täiesti sirgu tõmmatud; |
| --- | --- |

a)

a)

sõlmitud võrkudes: pikim vahemaa sama võrgusilma kahe teineteise vastas asetseva sõlme vahel, kui võrgulina on täiesti sirgu tõmmatud;

sõlmitud võrkudes: pikim vahemaa sama võrgusilma kahe teineteise vastas asetseva sõlme vahel, kui võrgulina on täiesti sirgu tõmmatud;

| b) | sõlmedeta võrkudes: vahemaa sama võrgusilma kahe teineteise vastas asetseva ühenduse vahel pikimal teljel, kui võrgulina on täiesti sirgu tõmmatud; |
| --- | --- |

b)

b)

sõlmedeta võrkudes: vahemaa sama võrgusilma kahe teineteise vastas asetseva ühenduse vahel pikimal teljel, kui võrgulina on täiesti sirgu tõmmatud;

sõlmedeta võrkudes: vahemaa sama võrgusilma kahe teineteise vastas asetseva ühenduse vahel pikimal teljel, kui võrgulina on täiesti sirgu tõmmatud;

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 32

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | „ruutsilm“ –
  võrgusilma kuju
  , mis
  tekib võrgu paigaldamisel 45o kaldega N-suunast nii
  ,
  et sõlmevahed kulgevad traali teljega rööpselt 90o juures
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(32)

„ruutsilm“ –
  võrgusilma kuju
  , mis
  tekib võrgu paigaldamisel 45o kaldega N-suunast nii
  ,
  et sõlmevahed kulgevad traali teljega rööpselt 90o juures
  ;

võrgusilma kuju

tekib võrgu paigaldamisel 45o

et sõlmevahed kulgevad traali teljega rööpselt 90o

| 32) | „ruutsilm“ –
  nelja küljega võrgusilm
  , mis
  koosneb kahest sama nominaalpikkusega külgede paarist
  ,
  kusjuures üks paar on võrgu pikiteljega paralleelne ja teine asetseb selle suhtes täisnurga all
  ; |
| --- | --- |

32)

„ruutsilm“ –
  nelja küljega võrgusilm
  , mis
  koosneb kahest sama nominaalpikkusega külgede paarist
  ,
  kusjuures üks paar on võrgu pikiteljega paralleelne ja teine asetseb selle suhtes täisnurga all
  ;

nelja küljega võrgusilm

koosneb kahest sama nominaalpikkusega külgede paarist

kusjuures üks paar on võrgu pikiteljega paralleelne ja teine asetseb selle suhtes täisnurga all

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 33

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | „rombsilm“ –
  tavaline rombikujuline võrgusilm
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(33)

„rombsilm“ –
  tavaline rombikujuline võrgusilm
  ;

tavaline rombikujuline võrgusilm

| 33) | „rombsilm“ –
  koosneb neljast sama pikkusega küljest, milles võrgusilma diagonaalid on teineteise suhtes risti ja üks diagonaal on võrgulina pikiteljega paralleelne
  ; |
| --- | --- |

33)

„rombsilm“ –
  koosneb neljast sama pikkusega küljest, milles võrgusilma diagonaalid on teineteise suhtes risti ja üks diagonaal on võrgulina pikiteljega paralleelne
  ;

koosneb neljast sama pikkusega küljest, milles võrgusilma diagonaalid on teineteise suhtes risti ja üks diagonaal on võrgulina pikiteljega paralleelne

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 36

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | „sõelvõrk“ – võrk, mis ümbritseb piimi lähedal kogu krevetitraali, moodustades koonuse, mille tipp on kohas, kus see kinnitub krevetitraali alumise võrgukihi külge. Sõelvõrgu ja noodapära ühinemiskohta on lõigatud väljapääsuava, mis võimaldab isenditel, kes on kaitsevõrgust läbipääsemiseks liiga suured, välja pääseda, samal ajal kui krevett satub läbi kaitsevõrgu noodapärasse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(36)

(36)

„sõelvõrk“ – võrk, mis ümbritseb piimi lähedal kogu krevetitraali, moodustades koonuse, mille tipp on kohas, kus see kinnitub krevetitraali alumise võrgukihi külge. Sõelvõrgu ja noodapära ühinemiskohta on lõigatud väljapääsuava, mis võimaldab isenditel, kes on kaitsevõrgust läbipääsemiseks liiga suured, välja pääseda, samal ajal kui krevett satub läbi kaitsevõrgu noodapärasse;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 38

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | „veesoleku aeg“ – ajavahemik alates
  võrkude
  esimesest vettelaskmisest kuni ajahetkeni, mil
  võrgud
  on täies ulatuses kalalaeva pardale tõmmatud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(38)

„veesoleku aeg“ – ajavahemik alates
  võrkude
  esimesest vettelaskmisest kuni ajahetkeni, mil
  võrgud
  on täies ulatuses kalalaeva pardale tõmmatud;

võrkude

võrgud

| 38) | „veesoleku aeg“ – ajavahemik alates
  püügivahendi
  esimesest vettelaskmisest kuni ajahetkeni, mil
  see
  on täies ulatuses kalalaeva pardale tõmmatud; |
| --- | --- |

38)

„veesoleku aeg“ – ajavahemik alates
  püügivahendi
  esimesest vettelaskmisest kuni ajahetkeni, mil
  see
  on täies ulatuses kalalaeva pardale tõmmatud;

püügivahendi

see

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 39

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | „püügivahendi seire sensor“
   –
  elektrooniline kaugseiresensor
  ,
  mille saab paigaldada traalile või seinnoodale
  , et jälgida
  selle
  peamisi
  tööparameetreid
  , nagu traallaudade vaheline kaugus või saagi
  suurus
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(39)

„püügivahendi seire sensor“
   –
  elektrooniline kaugseiresensor
  ,
  mille saab paigaldada traalile või seinnoodale
  , et jälgida
  selle
  peamisi
  tööparameetreid
  , nagu traallaudade vaheline kaugus või saagi
  suurus
  ;

„püügivahendi seire sensor“

elektrooniline kaugseiresensor

mille saab paigaldada traalile või seinnoodale

selle

tööparameetreid

suurus

| 39) | „püügivahendite seiresensorid“
   –
  kaugjuhitavad elektroonilised sensorid
  ,
  mis on paigaldatud selleks
  , et jälgida peamisi
  parameetreid
  , nagu traallaudade vaheline kaugus või saagi
  kogus
  ; |
| --- | --- |

39)

„püügivahendite seiresensorid“
   –
  kaugjuhitavad elektroonilised sensorid
  ,
  mis on paigaldatud selleks
  , et jälgida peamisi
  parameetreid
  , nagu traallaudade vaheline kaugus või saagi
  kogus
  ;

„püügivahendite seiresensorid“

kaugjuhitavad elektroonilised sensorid

mis on paigaldatud selleks

parameetreid

kogus

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 39 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 39 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 39a) | „raskustega varustatud õngejada“ – söödastatud konksudega õngejada, millele on lisatud raskused, et suurendada selle vajumiskiirust ja vähendada seeläbi merelindudega kokkupuute aega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

39a)

39a)

„raskustega varustatud õngejada“ – söödastatud konksudega õngejada, millele on lisatud raskused, et suurendada selle vajumiskiirust ja vähendada seeläbi merelindudega kokkupuute aega;

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 40

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | „akustiline
  hoiatusseade“
   – kaugjuhitav seade, mis annab välja helisignaale
  ning mida kasutatakse
  näiteks
  mereimetajate hoiatamiseks püügivahendite eest
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(40)

„akustiline
  hoiatusseade“
   – kaugjuhitav seade, mis annab välja helisignaale
  ning mida kasutatakse
  näiteks
  mereimetajate hoiatamiseks püügivahendite eest
  ;

hoiatusseade“

ning mida kasutatakse

mereimetajate hoiatamiseks püügivahendite eest

| 40) | „akustiline
  hoiatusseade“
   – kaugjuhitav seade, mis annab välja helisignaale
  , et hirmutada
  näiteks
  mereimetajad püügivahenditest eemale
  ; |
| --- | --- |

40)

„akustiline
  hoiatusseade“
   – kaugjuhitav seade, mis annab välja helisignaale
  , et hirmutada
  näiteks
  mereimetajad püügivahenditest eemale
  ;

hoiatusseade“

, et hirmutada

mereimetajad püügivahenditest eemale

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 42

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | „saagi valikuline omandamine“ – tava, mille puhul madalama hinnaga kalad, kelle suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, lastakse
  vette tagasi
  isegi juhul, kui neid oleks
  võimalik
  seaduslikult lossida, et maksimeerida sadamasse toodava kala majanduslikku ja rahalist koguväärtust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(42)

„saagi valikuline omandamine“ – tava, mille puhul madalama hinnaga kalad, kelle suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, lastakse
  vette tagasi
  isegi juhul, kui neid oleks
  võimalik
  seaduslikult lossida, et maksimeerida sadamasse toodava kala majanduslikku ja rahalist koguväärtust;

vette tagasi

võimalik

| 42) | „saagi valikuline omandamine“ – tava, mille puhul madalama hinnaga kalad, kelle suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, heidetakse isegi juhul, kui need oleks
  tulnud
  seaduslikult lossida
  , vette tagasi
  , et maksimeerida sadamasse toodava kala majanduslikku ja rahalist koguväärtust; |
| --- | --- |

42)

„saagi valikuline omandamine“ – tava, mille puhul madalama hinnaga kalad, kelle suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, heidetakse isegi juhul, kui need oleks
  tulnud
  seaduslikult lossida
  , vette tagasi
  , et maksimeerida sadamasse toodava kala majanduslikku ja rahalist koguväärtust;

tulnud

, vette tagasi

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 43 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 43 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 43a) | „märkimisväärne kahjulik mõju“ – määruse (EÜ) nr 734/2008 artikli 2 punktis c määratletud märkimisväärne kahjulik mõju; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

43a)

43a)

„märkimisväärne kahjulik mõju“ – määruse (EÜ) nr 734/2008 artikli 2 punktis c määratletud märkimisväärne kahjulik mõju;

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 45 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt 45 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 45a) | „tõhususnäitajad“ – parameetrite kogum, mille eesmärk on hinnata tehniliste meetmete tõhusust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

45a)

45a)

„tõhususnäitajad“ – parameetrite kogum, mille eesmärk on hinnata tehniliste meetmete tõhusust.

Muudatusettepanekud 303 ja 349

Muudatusettepanekud 303 ja 349

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | elektrivool
  , välja arvatud elektriimpulsstraalimine vastavalt artiklile 24 ja V lisa E osale
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

elektrivool
  , välja arvatud elektriimpulsstraalimine vastavalt artiklile 24 ja V lisa E osale
  ;

, välja arvatud elektriimpulsstraalimine vastavalt artiklile 24 ja V lisa E osale

| b) | elektrivool; |
| --- | --- |

b)

elektrivool;

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt g

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | mis tahes tüüpi laskekehad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

mis tahes tüüpi laskekehad;

| g) | mis tahes tüüpi laskekehad
  , välja arvatud need, mida kasutatakse püügivahendisse kinni jäänud või püütud tuunide tapmiseks, ja harrastuskalapüügis päikesetõusust loojanguni akvalangita kasutatavad käsiahingud ja harpuunpüssid
  ; |
| --- | --- |

g)

mis tahes tüüpi laskekehad
  , välja arvatud need, mida kasutatakse püügivahendisse kinni jäänud või püütud tuunide tapmiseks, ja harrastuskalapüügis päikesetõusust loojanguni akvalangita kasutatavad käsiahingud ja harpuunpüssid
  ;

, välja arvatud need, mida kasutatakse püügivahendisse kinni jäänud või püütud tuunide tapmiseks, ja harrastuskalapüügis päikesetõusust loojanguni akvalangita kasutatavad käsiahingud ja harpuunpüssid

Muudatusettepanek 296

Muudatusettepanek 296

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 7 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Olenemata artikli 2 sätetest kohaldatakse käesolevat artiklit rahvusvaheliste vete ja kolmandate riikide vete suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Olenemata artikli 2 sätetest kohaldatakse käesolevat artiklit rahvusvaheliste vete ja kolmandate riikide vete suhtes.

Olenemata artikli 2 sätetest kohaldatakse käesolevat artiklit rahvusvaheliste vete ja kolmandate riikide vete suhtes.

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ühegi veetava püünise ükski osa ei tohi olla
  valmistatud
  võrgust, mille silmasuurus on väiksem kui noodapära võrgusilma suurus. Seda sätet ei kohaldata võrguseadmetele, mida kasutatakse püügivahendite seiresensorite kinnitamiseks. | 1.   Ühegi veetava püünise ükski osa ei tohi olla valmistatud võrgust, mille silmasuurus on väiksem kui noodapära võrgusilma suurus. Seda sätet ei kohaldata võrguseadmetele, mida kasutatakse püügivahendite seiresensorite kinnitamiseks
  , või selektiivsusseadmetele, millega parandatakse püütavate mereliikide suurus- või liigipõhist selektiivsust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ühegi veetava püünise ükski osa ei tohi olla
  valmistatud
  võrgust, mille silmasuurus on väiksem kui noodapära võrgusilma suurus. Seda sätet ei kohaldata võrguseadmetele, mida kasutatakse püügivahendite seiresensorite kinnitamiseks.

1.   Ühegi veetava püünise ükski osa ei tohi olla valmistatud võrgust, mille silmasuurus on väiksem kui noodapära võrgusilma suurus. Seda sätet ei kohaldata võrguseadmetele, mida kasutatakse püügivahendite seiresensorite kinnitamiseks
  , või selektiivsusseadmetele, millega parandatakse püütavate mereliikide suurus- või liigipõhist selektiivsust
  .

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3

Artikkel 9 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Keelatud on
  valmistada noodapära
  või
  kinnitada
  seadmeid, mis noodapäras või veetava püünise mis tahes muus osas võrgusilma ummistavad või selle suurust muul viisil vähendavad. Kõnealune säte ei takista selliste eriseadmete kasutamist, millega vähendatakse kulumist, tugevdatakse veetavate püüniste esiosa või piiratakse saagi välja pääsemist. | 3.   Keelatud on
  kasutada
  või
  transportida kalalaeva pardal
  seadmeid, mis noodapäras või veetava püünise mis tahes muus osas võrgusilma ummistavad või selle suurust muul viisil vähendavad. Kõnealune säte ei takista selliste eriseadmete kasutamist, millega vähendatakse kulumist, tugevdatakse veetavate püüniste esiosa või piiratakse saagi välja pääsemist
  , ega püügi kontrolliks kasutatavate seadmete paigaldamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Keelatud on
  valmistada noodapära
  või
  kinnitada
  seadmeid, mis noodapäras või veetava püünise mis tahes muus osas võrgusilma ummistavad või selle suurust muul viisil vähendavad. Kõnealune säte ei takista selliste eriseadmete kasutamist, millega vähendatakse kulumist, tugevdatakse veetavate püüniste esiosa või piiratakse saagi välja pääsemist.

3.   Keelatud on
  kasutada
  või
  transportida kalalaeva pardal
  seadmeid, mis noodapäras või veetava püünise mis tahes muus osas võrgusilma ummistavad või selle suurust muul viisil vähendavad. Kõnealune säte ei takista selliste eriseadmete kasutamist, millega vähendatakse kulumist, tugevdatakse veetavate püüniste esiosa või piiratakse saagi välja pääsemist
  , ega püügi kontrolliks kasutatavate seadmete paigaldamist
  .

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – pealkiri

Artikkel 10 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 4 – taane 1

Artikkel 10 – lõige 4 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | pikkuim-tuun (Thunnus alalunga), |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

pikkuim-tuun (Thunnus alalunga),

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 5

Artikkel 10 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Põhja kinnitatud nakkevõrke, raamvõrke ja abaraid ei ole lubatud kasutada üheski kohas, kus kaardistatud veesügavus on üle
  600
  meetri. | 5.   Põhja kinnitatud nakkevõrke, raamvõrke ja abaraid ei ole lubatud kasutada üheski kohas, kus kaardistatud veesügavus on üle
  200
  meetri. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Põhja kinnitatud nakkevõrke, raamvõrke ja abaraid ei ole lubatud kasutada üheski kohas, kus kaardistatud veesügavus on üle
  600
  meetri.

5.   Põhja kinnitatud nakkevõrke, raamvõrke ja abaraid ei ole lubatud kasutada üheski kohas, kus kaardistatud veesügavus on üle
  200
  meetri.

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Olenemata lõikest 5 |
| | a) | kohaldatakse V lisa C osa punktis 6, VI lisa C osa punktides 6 ja 9 ning VII lisa C osa punktis 4 sätestatud konkreetseid erandeid, kui kaardistatud veesügavus on 200–600 meetrit; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Olenemata lõikest 5

a)

a)

kohaldatakse V lisa C osa punktis 6, VI lisa C osa punktides 6 ja 9 ning VII lisa C osa punktis 4 sätestatud konkreetseid erandeid, kui kaardistatud veesügavus on 200–600 meetrit;

kohaldatakse V lisa C osa punktis 6, VI lisa C osa punktides 6 ja 9 ning VII lisa C osa punktis 4 sätestatud konkreetseid erandeid, kui kaardistatud veesügavus on 200–600 meetrit;

| b) | lubatakse artikli 5 punktis e määratletud püügipiirkonnas kasutada põhja kinnitatud nakkevõrke, raamvõrke ja abaraid igal pool, kus kaardistatud veesügavus on üle 200 meetri. |
| --- | --- |

b)

b)

lubatakse artikli 5 punktis e määratletud püügipiirkonnas kasutada põhja kinnitatud nakkevõrke, raamvõrke ja abaraid igal pool, kus kaardistatud veesügavus on üle 200 meetri.

lubatakse artikli 5 punktis e määratletud püügipiirkonnas kasutada põhja kinnitatud nakkevõrke, raamvõrke ja abaraid igal pool, kus kaardistatud veesügavus on üle 200 meetri.

Muudatusettepanek 272

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 5 b (uus)

Artikkel 10 – lõige 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Keelatud on kasutada põhja kinnitatud nakkevõrke, raamvõrke või abaraid direktiivide 92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ ja 2008/56/EÜ kohaselt määratud aladel, kui sellega kahjustatakse tundlike liikide ja elupaikade kaitsestaatust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b.
     
  Keelatud on kasutada põhja kinnitatud nakkevõrke, raamvõrke või abaraid direktiivide 92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ ja 2008/56/EÜ kohaselt määratud aladel, kui sellega kahjustatakse tundlike liikide ja elupaikade kaitsestaatust.

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 3

Artikkel 11 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Lõigetes 1 ja
  2 osutatud liikide
  kaaspüügi
  korral ei tohi nende liikide isendeid kahjustada ja nad tuleb viivitamata merre tagasi lasta. | 3.   
  Lõikes
  2 osutatud liikide
  juhusliku püügi
  korral ei tohi nende liikide isendeid kahjustada ja nad tuleb viivitamata merre tagasi lasta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Lõigetes 1 ja
  2 osutatud liikide
  kaaspüügi
  korral ei tohi nende liikide isendeid kahjustada ja nad tuleb viivitamata merre tagasi lasta.

3.   
  Lõikes
  2 osutatud liikide
  juhusliku püügi
  korral ei tohi nende liikide isendeid kahjustada ja nad tuleb viivitamata merre tagasi lasta.

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Lõiget 3 ei kohaldata juhul, kui lipuliikmesriigil on ametlik programm, mis hõlmab I lisas loetletud liikide isendite kogumist ja teaduslikku uurimist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Lõiget 3 ei kohaldata juhul, kui lipuliikmesriigil on ametlik programm, mis hõlmab I lisas loetletud liikide isendite kogumist ja teaduslikku uurimist.

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 4

Artikkel 11 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui parimad kättesaadavad teaduslikud nõuanded osutavad, et I lisa on vaja muuta, et lisada selle loetellu uued kaitset vajavad liigid, on komisjonil õigus võtta sellised muudatused vastu delegeeritud õigusaktide abil vastavalt artiklile 32. | 4.   Kui parimad kättesaadavad teaduslikud nõuanded osutavad, et I lisa on vaja muuta, et lisada selle loetellu uued kaitset vajavad liigid
  või kõrvaldada loetelust liigid, mis ei pea seal enam olema
  , on komisjonil õigus võtta sellised muudatused vastu delegeeritud õigusaktide abil vastavalt artiklile 32. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui parimad kättesaadavad teaduslikud nõuanded osutavad, et I lisa on vaja muuta, et lisada selle loetellu uued kaitset vajavad liigid, on komisjonil õigus võtta sellised muudatused vastu delegeeritud õigusaktide abil vastavalt artiklile 32.

4.   Kui parimad kättesaadavad teaduslikud nõuanded osutavad, et I lisa on vaja muuta, et lisada selle loetellu uued kaitset vajavad liigid
  või kõrvaldada loetelust liigid, mis ei pea seal enam olema
  , on komisjonil õigus võtta sellised muudatused vastu delegeeritud õigusaktide abil vastavalt artiklile 32.

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 5

Artikkel 11 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Käesoleva artikli lõike 4 kohaselt vastu võetud
  meetmete eesmärk on saavutada
  artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud
  siht
  . | 5.   Käesoleva artikli lõike 4 kohaselt vastu võetud
  meetmetele peaks eelnema
  artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud
  tõhususnäitajate hindamine
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Käesoleva artikli lõike 4 kohaselt vastu võetud
  meetmete eesmärk on saavutada
  artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud
  siht
  .

5.   Käesoleva artikli lõike 4 kohaselt vastu võetud
  meetmetele peaks eelnema
  artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud
  tõhususnäitajate hindamine
  .

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – pealkiri

Artikkel 12 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

Artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud liikide
  kaaspüügi
  korral ei tohi nende liikide isendeid kahjustada ja nad tuleb viivitamata vabaks lasta. | 2.   Lõikes 1 osutatud liikide
  juhupüügi
  korral ei tohi nende liikide isendeid kahjustada ja nad tuleb viivitamata vabaks lasta.
  Kalalaeva käitajad registreerivad ja edastavad asjaomastele asutustele teabe juhusliku püügi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1004

   (1 a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud liikide
  kaaspüügi
  korral ei tohi nende liikide isendeid kahjustada ja nad tuleb viivitamata vabaks lasta.

2.   Lõikes 1 osutatud liikide
  juhupüügi
  korral ei tohi nende liikide isendeid kahjustada ja nad tuleb viivitamata vabaks lasta.
  Kalalaeva käitajad registreerivad ja edastavad asjaomastele asutustele teabe juhusliku püügi kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1004

   (1 a)

  .

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3

Artikkel 12 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 on lubatud lõikes 1 osutatud ja
  kaaspüügina
  püütud mereliikide isendite pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine juhul, kui selline tegevus on vajalik üksikute isendite toibumise tagamiseks, ja tingimusel, et asjaomaseid pädevaid siseriiklikke ametiasutusi
  on
  eelnevalt nõuetekohaselt
  teavitatud
  . | 3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 on lubatud lõikes 1 osutatud ja
  juhuslikult
  püütud mereliikide isendite pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine juhul, kui selline tegevus on vajalik üksikute isendite toibumise tagamiseks
  . Mereliikide isendeid on lubatud pardal hoida, ümber laadida või lossida juhul
  ,
  kui isend on surnud
  ja tingimusel, et
  teda saab kasutada teaduslikel eesmärkidel.
  Asjaomaseid pädevaid siseriiklikke ametiasutusi
  tuleb sellest
  eelnevalt nõuetekohaselt
  teavitada
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 on lubatud lõikes 1 osutatud ja
  kaaspüügina
  püütud mereliikide isendite pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine juhul, kui selline tegevus on vajalik üksikute isendite toibumise tagamiseks, ja tingimusel, et asjaomaseid pädevaid siseriiklikke ametiasutusi
  on
  eelnevalt nõuetekohaselt
  teavitatud
  .

3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 on lubatud lõikes 1 osutatud ja
  juhuslikult
  püütud mereliikide isendite pardal hoidmine, ümberlaadimine või lossimine juhul, kui selline tegevus on vajalik üksikute isendite toibumise tagamiseks
  . Mereliikide isendeid on lubatud pardal hoida, ümber laadida või lossida juhul
  ,
  kui isend on surnud
  ja tingimusel, et
  teda saab kasutada teaduslikel eesmärkidel.
  Asjaomaseid pädevaid siseriiklikke ametiasutusi
  tuleb sellest
  eelnevalt nõuetekohaselt
  teavitada
  .

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata juhul, kui lipuliikmesriigil on ametlik programm, mis hõlmab merelindude, -roomajate või -imetajate isendite kogumist ja teaduslikku uurimist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3 a.
     
  Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata juhul, kui lipuliikmesriigil on ametlik programm, mis hõlmab merelindude, -roomajate või -imetajate isendite kogumist ja teaduslikku uurimist.

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 5

Artikkel 12 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Käesoleva artikli lõike 4 kohaselt vastu võetud meetmete eesmärk on saavutada artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud
  siht
  . | 5.   Käesoleva artikli lõike 4 kohaselt vastu võetud meetmete eesmärk on saavutada
  käesoleva määruse eesmärgid seoses
  artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud
  tõhususnäitajatega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Käesoleva artikli lõike 4 kohaselt vastu võetud meetmete eesmärk on saavutada artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud
  siht
  .

5.   Käesoleva artikli lõike 4 kohaselt vastu võetud meetmete eesmärk on saavutada
  käesoleva määruse eesmärgid seoses
  artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud
  tõhususnäitajatega
  .

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Liikmesriigid jälgivad käesoleva artikli alusel vastu võetud meetmete tõhusust juhupüügi minimeerimiseks ja esitavad komisjonile aruande edusammude kohta hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] ja seejärel iga kolme aasta tagant. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Liikmesriigid jälgivad käesoleva artikli alusel vastu võetud meetmete tõhusust juhupüügi minimeerimiseks ja esitavad komisjonile aruande edusammude kohta hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] ja seejärel iga kolme aasta tagant.

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1

Artikkel 13 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   II lisas nimetatud püügivahendite kasutamine on samas lisas osutatud asjaomastes piirkondades keelatud. | 1.   II lisas nimetatud püügivahendite kasutamine on samas lisas osutatud asjaomastes piirkondades keelatud.
  Liikmesriigid viivad läbi asjakohase hindamise, kui püügivahendeid kasutatakse direktiivi 92/43/EMÜ ja direktiivi 2009/147/EÜ kohastel erikaitsealadel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   II lisas nimetatud püügivahendite kasutamine on samas lisas osutatud asjaomastes piirkondades keelatud.

1.   II lisas nimetatud püügivahendite kasutamine on samas lisas osutatud asjaomastes piirkondades keelatud.
  Liikmesriigid viivad läbi asjakohase hindamise, kui püügivahendeid kasutatakse direktiivi 92/43/EMÜ ja direktiivi 2009/147/EÜ kohastel erikaitsealadel.

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Tundlike elupaikade ja tundlike liikide paljunemis- või puhkepaikade tahtlik häirimine, kahjustamine või hävitamine on keelatud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Tundlike elupaikade ja tundlike liikide paljunemis- või puhkepaikade tahtlik häirimine, kahjustamine või hävitamine on keelatud.

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2

Artikkel 13 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete alusel on soovitav
  muuta
  II lisas sätestatud piirkondade loetelu
  ning lisada uusi piirkondi
  , on komisjonil õigus võtta sellised muudatused vastu delegeeritud õigusaktide abil vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 11 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korrale.
  Muudatuste vastuvõtmisel
  peab komisjon
  erilist tähelepanu pöörama sellise negatiivse mõju leevendamisele, mis kaasneb
  püügitegevuse
  ülekandumisega teistele tundlikele aladele
  . | 2.   Kui parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete alusel on soovitav II lisas sätestatud piirkondade loetelu
  kiiresti muuta
  , on komisjonil õigus võtta sellised muudatused vastu delegeeritud õigusaktide abil vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 11 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korrale.
  Muudatusettepanekute esitamisel
  peab komisjon
  oma ettepanekule lisama tundliku piirkonna täieliku kaardi ja pöörama erilist tähelepanu
  püügitegevuse
  teistesse piirkondadesse üleviimisega kaasneva negatiivse sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnamõju leevendamisele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete alusel on soovitav
  muuta
  II lisas sätestatud piirkondade loetelu
  ning lisada uusi piirkondi
  , on komisjonil õigus võtta sellised muudatused vastu delegeeritud õigusaktide abil vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 11 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korrale.
  Muudatuste vastuvõtmisel
  peab komisjon
  erilist tähelepanu pöörama sellise negatiivse mõju leevendamisele, mis kaasneb
  püügitegevuse
  ülekandumisega teistele tundlikele aladele
  .

2.   Kui parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete alusel on soovitav II lisas sätestatud piirkondade loetelu
  kiiresti muuta
  , on komisjonil õigus võtta sellised muudatused vastu delegeeritud õigusaktide abil vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 11 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korrale.
  Muudatusettepanekute esitamisel
  peab komisjon
  oma ettepanekule lisama tundliku piirkonna täieliku kaardi ja pöörama erilist tähelepanu
  püügitegevuse
  teistesse piirkondadesse üleviimisega kaasneva negatiivse sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnamõju leevendamisele
  .

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 3

Artikkel 13 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Juhul kui
  kõnealused elupaigad
  asuvad liikmesriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, on kõnealusel liikmesriigil õigus kehtestada vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 11 sätestatud korrale püügikeelualad või muud kaitsemeetmed nende elupaikade kaitsmiseks. Kõnealused meetmed peavad olema kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2 sätestatud eesmärkidega ning vähemalt sama ranged kui liidu õiguse alusel kehtestatud meetmed. | 3.   Juhul kui
  II lisas osutatud piirkonnad
  asuvad liikmesriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, on kõnealusel liikmesriigil õigus kehtestada vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 11 sätestatud korrale püügikeelualad või muud kaitsemeetmed nende elupaikade kaitsmiseks. Kõnealused meetmed peavad olema kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2 sätestatud eesmärkidega ning vähemalt sama ranged kui liidu õiguse alusel kehtestatud meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Juhul kui
  kõnealused elupaigad
  asuvad liikmesriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, on kõnealusel liikmesriigil õigus kehtestada vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 11 sätestatud korrale püügikeelualad või muud kaitsemeetmed nende elupaikade kaitsmiseks. Kõnealused meetmed peavad olema kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2 sätestatud eesmärkidega ning vähemalt sama ranged kui liidu õiguse alusel kehtestatud meetmed.

3.   Juhul kui
  II lisas osutatud piirkonnad
  asuvad liikmesriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, on kõnealusel liikmesriigil õigus kehtestada vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 11 sätestatud korrale püügikeelualad või muud kaitsemeetmed nende elupaikade kaitsmiseks. Kõnealused meetmed peavad olema kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2 sätestatud eesmärkidega ning vähemalt sama ranged kui liidu õiguse alusel kehtestatud meetmed.

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 13 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Liikmesriigid võtavad meetmeid, et kaitsta oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes piirkondi, kus esineb või võib esineda määruse (EÜ) nr 734/2008 artikli 2 punktis b määratletud ohualteid mereökosüsteeme, ning keelustavad neis piirkondades põhjapüügi, välja arvatud juhul, kui parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal ilmneb, et selline tegevus ei avalda kõnealustele ökosüsteemidele märkimisväärset kahjulikku mõju. Sellised meetmed peavad olema kooskõlas ÜRO Peaassamblee vastuvõetud resolutsioonidega, eelkõige resolutsioonidega 61/105 ja 64/72, ning kaitsetaseme poolest vähemalt samaväärsed määruses (EÜ) nr 734/2008 ohualdistele mereökosüsteemidele ette nähtud kaitse tasemega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Liikmesriigid võtavad meetmeid, et kaitsta oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes piirkondi, kus esineb või võib esineda määruse (EÜ) nr 734/2008 artikli 2 punktis b määratletud ohualteid mereökosüsteeme, ning keelustavad neis piirkondades põhjapüügi, välja arvatud juhul, kui parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal ilmneb, et selline tegevus ei avalda kõnealustele ökosüsteemidele märkimisväärset kahjulikku mõju. Sellised meetmed peavad olema kooskõlas ÜRO Peaassamblee vastuvõetud resolutsioonidega, eelkõige resolutsioonidega 61/105 ja 64/72, ning kaitsetaseme poolest vähemalt samaväärsed määruses (EÜ) nr 734/2008 ohualdistele mereökosüsteemidele ette nähtud kaitse tasemega.

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tagada mereliikide noorte isendite kaitse vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetele 11 ja 12; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tagada mereliikide noorte isendite kaitse vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetele 11 ja 12;

| a) | tagada mereliikide noorte isendite kaitse
  nii, et enamik püütud kaladest oleks enne väljapüüki jõudnud kudemisikka, ning
  vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetele 11 ja 12; |
| --- | --- |

a)

tagada mereliikide noorte isendite kaitse
  nii, et enamik püütud kaladest oleks enne väljapüüki jõudnud kudemisikka, ning
  vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõigetele 11 ja 12;

nii, et enamik püütud kaladest oleks enne väljapüüki jõudnud kudemisikka, ning

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | keelata mereliikide noorte isendite inimtoiduks turustamine vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 5 punktile b ja artikli 15 lõikele 11; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

keelata mereliikide noorte isendite inimtoiduks turustamine vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 5 punktile b ja artikli 15 lõikele 11;

keelata mereliikide noorte isendite inimtoiduks turustamine vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 5 punktile b ja artikli 15 lõikele 11;

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 a (uus)

Artikkel 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 14a |
| | Inimtoiduks ettenähtud imporditud kalandustooted |
| | Inimtoiduks ettenähtud imporditud kalandustooted, mis on püütud väljaspool liitu asuvates vetes artiklis 5 osutatud piirkondades, alapiirkondades ja rajoonides, peavad vastama käesoleva määruse lisades sätestatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 14a

Artikkel 14a

Inimtoiduks ettenähtud imporditud kalandustooted

Inimtoiduks ettenähtud imporditud kalandustooted

Inimtoiduks ettenähtud imporditud kalandustooted, mis on püütud väljaspool liitu asuvates vetes artiklis 5 osutatud piirkondades, alapiirkondades ja rajoonides, peavad vastama käesoleva määruse lisades sätestatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudele.

Inimtoiduks ettenähtud imporditud kalandustooted, mis on püütud väljaspool liitu asuvates vetes artiklis 5 osutatud piirkondades, alapiirkondades ja rajoonides, peavad vastama käesoleva määruse lisades sätestatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtudele.

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõik 1

Artikkel 15 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid kehtestavad meetmed, et hõlbustada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lossitud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate isendite ladustamist või leida võimalusi nende turustamiseks. Need meetmed
  võivad hõlmata
  lossimiskohtade ja varjualuste ehitamiseks ja kohandamiseks
  või
  kalandustoodete väärtuse suurendamiseks vajalike investeeringute toetamist. | Liikmesriigid kehtestavad
  piisavad
  meetmed, et hõlbustada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lossitud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate isendite ladustamist või leida võimalusi nende turustamiseks. Need meetmed
  hõlmavad
  lossimiskohtade ja varjualuste ehitamiseks ja kohandamiseks
  ning
  kalandustoodete väärtuse suurendamiseks vajalike investeeringute toetamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid kehtestavad meetmed, et hõlbustada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lossitud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate isendite ladustamist või leida võimalusi nende turustamiseks. Need meetmed
  võivad hõlmata
  lossimiskohtade ja varjualuste ehitamiseks ja kohandamiseks
  või
  kalandustoodete väärtuse suurendamiseks vajalike investeeringute toetamist.

võivad hõlmata

või

Liikmesriigid kehtestavad
  piisavad
  meetmed, et hõlbustada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohaselt lossitud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate isendite ladustamist või leida võimalusi nende turustamiseks. Need meetmed
  hõlmavad
  lossimiskohtade ja varjualuste ehitamiseks ja kohandamiseks
  ning
  kalandustoodete väärtuse suurendamiseks vajalike investeeringute toetamist.

piisavad

hõlmavad

ning

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1

Artikkel 16 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Saagi valikuline omandamine
  ja kalade vabakslaskmine
  on keelatud. | 1.   Saagi valikuline omandamine on keelatud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Saagi valikuline omandamine
  ja kalade vabakslaskmine
  on keelatud.

1.   Saagi valikuline omandamine on keelatud.

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2

Artikkel 16 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõiget 1 ei kohaldata saagile, mille moodustavad liigid, mille suhtes vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikele 4 lossimiskohustust ei kohaldata. | 2.   Lõiget 1 ei kohaldata
  Vahemeres toimuvale püügitegevusele ega
  saagile, mille moodustavad liigid, mille suhtes vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikele 4 lossimiskohustust ei kohaldata. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõiget 1 ei kohaldata saagile, mille moodustavad liigid, mille suhtes vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikele 4 lossimiskohustust ei kohaldata.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata
  Vahemeres toimuvale püügitegevusele ega
  saagile, mille moodustavad liigid, mille suhtes vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikele 4 lossimiskohustust ei kohaldata.

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – pealkiri

Artikkel 17 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid võivad rakendada katseprojekte, et uurida
  meetodeid püügi piirnormidega hõlmamata liikide
  soovimatu saagi
  vältimiseks
  ja
  minimeerimiseks
  . Katseprojektides võetakse arvesse asjakohaste nõuandekomisjonide arvamusi ja need peavad põhinema parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel. | 1.   Liikmesriigid võivad rakendada katseprojekte, et uurida soovimatu saagi
  vältimise
  ja
  minimeerimise meetodeid
  . Katseprojektides võetakse arvesse asjakohaste nõuandekomisjonide arvamusi ja need peavad põhinema parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid võivad rakendada katseprojekte, et uurida
  meetodeid püügi piirnormidega hõlmamata liikide
  soovimatu saagi
  vältimiseks
  ja
  minimeerimiseks
  . Katseprojektides võetakse arvesse asjakohaste nõuandekomisjonide arvamusi ja need peavad põhinema parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel.

1.   Liikmesriigid võivad rakendada katseprojekte, et uurida soovimatu saagi
  vältimise
  ja
  minimeerimise meetodeid
  . Katseprojektides võetakse arvesse asjakohaste nõuandekomisjonide arvamusi ja need peavad põhinema parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel.

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2

Artikkel 17 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui katseprojektide tulemused või muud teaduslikud nõuanded näitavad, et püügi piirnormidega hõlmamata liikide soovimatu saak on märkimisväärne,
  võivad
  liikmesriigid
  kehtestada
  kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 19 sätestatud korraga tehnilised meetmed sellise saagi vähendamiseks.
  Neid tehnilisi meetmeid kohaldatakse üksnes asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade suhtes. | 2.   Kui katseprojektide tulemused või muud teaduslikud nõuanded näitavad, et püügi piirnormidega hõlmamata liikide soovimatu saak on märkimisväärne,
  kehtestavad
  liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 19
  või käesoleva määruse artiklis 18
  sätestatud korraga tehnilised meetmed sellise saagi
  vältimiseks või võimalikult ulatuslikuks
  vähendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui katseprojektide tulemused või muud teaduslikud nõuanded näitavad, et püügi piirnormidega hõlmamata liikide soovimatu saak on märkimisväärne,
  võivad
  liikmesriigid
  kehtestada
  kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 19 sätestatud korraga tehnilised meetmed sellise saagi vähendamiseks.
  Neid tehnilisi meetmeid kohaldatakse üksnes asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade suhtes.

2.   Kui katseprojektide tulemused või muud teaduslikud nõuanded näitavad, et püügi piirnormidega hõlmamata liikide soovimatu saak on märkimisväärne,
  kehtestavad
  liikmesriigid kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 19
  või käesoleva määruse artiklis 18
  sätestatud korraga tehnilised meetmed sellise saagi
  vältimiseks või võimalikult ulatuslikuks
  vähendamiseks.

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 17 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui ka teised liikmesriigid soovivad kehtestada samalaadseid tehnilisi meetmeid, võib kooskõlas artikliga 18 esitada ühise soovituse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui ka teised liikmesriigid soovivad kehtestada samalaadseid tehnilisi meetmeid, võib kooskõlas artikliga 18 esitada ühise soovituse.

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 a (uus)

Artikkel 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 17a |
| | Dokumenteerimine |
| | Liikmesriigid võivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 49 kehtestada saagi, tagasiheidete ja kalastustegevuse dokumenteerimiseks elektroonilise järelevalve korra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 17a

Artikkel 17a

Dokumenteerimine

Dokumenteerimine

Liikmesriigid võivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 49 kehtestada saagi, tagasiheidete ja kalastustegevuse dokumenteerimiseks elektroonilise järelevalve korra.

Liikmesriigid võivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 49 kehtestada saagi, tagasiheidete ja kalastustegevuse dokumenteerimiseks elektroonilise järelevalve korra.

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II peatükk – 5. a jagu (uus)

II peatükk – 5. a jagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5.a JAGU |
| | KALALAEVADE KOHANDAMINE |
| | Artikkel 17b |
| | Laevade tonnaaži kohandamine |
| | Uute ja juba olemasolevate kalalaevade tonnaaži lubatakse suurendada selleks, et parandada pardaohutust, töötingimusi ning toodete hügieeni ja kvaliteeti, samuti soovimatu saagi ladustamiseks määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustuse täitmiseks, tingimusel et see ei suurenda laeva püügivõimsust. Vastavaid mahtusid ei võeta arvesse püügivõimsuse hindamisel vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 II lisas kehtestatud püügivõimsuse ülempiiridele või sama määruse artiklis 23 osutatud laevastiku koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarvamise korrale. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.a JAGU

5.a JAGU

KALALAEVADE KOHANDAMINE

KALALAEVADE KOHANDAMINE

Artikkel 17b

Artikkel 17b

Laevade tonnaaži kohandamine

Laevade tonnaaži kohandamine

Uute ja juba olemasolevate kalalaevade tonnaaži lubatakse suurendada selleks, et parandada pardaohutust, töötingimusi ning toodete hügieeni ja kvaliteeti, samuti soovimatu saagi ladustamiseks määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustuse täitmiseks, tingimusel et see ei suurenda laeva püügivõimsust. Vastavaid mahtusid ei võeta arvesse püügivõimsuse hindamisel vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 II lisas kehtestatud püügivõimsuse ülempiiridele või sama määruse artiklis 23 osutatud laevastiku koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarvamise korrale.

Uute ja juba olemasolevate kalalaevade tonnaaži lubatakse suurendada selleks, et parandada pardaohutust, töötingimusi ning toodete hügieeni ja kvaliteeti, samuti soovimatu saagi ladustamiseks määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustuse täitmiseks, tingimusel et see ei suurenda laeva püügivõimsust. Vastavaid mahtusid ei võeta arvesse püügivõimsuse hindamisel vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 II lisas kehtestatud püügivõimsuse ülempiiridele või sama määruse artiklis 23 osutatud laevastiku koosseisu arvamise ja koosseisust väljaarvamise korrale.

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – pealkiri

Artikkel 18 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 1 – punkt g

Artikkel 18 – lõige 1 – punkt g

| (g) | XI lisa:
  äärepoolseimad piirkonnad
  . |
| --- | --- |

(g)

XI lisa:
  äärepoolseimad piirkonnad
  .

äärepoolseimad piirkonnad

| g) | XI lisa:
  liidu veed India ookeanis ja Atlandi ookeani lääneosas
  . |
| --- | --- |

g)

XI lisa:
  liidu veed India ookeanis ja Atlandi ookeani lääneosas
  .

liidu veed India ookeanis ja Atlandi ookeani lääneosas

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 18 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | V – XI lisa B osas toodud võrgusilma suurusi reguleerivaid sätteid kohaldatakse siiski vaid juhul, kui ... [18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] ei ole käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti, milles käsitletakse seda küsimust asjaomaste püügipiirkondade puhul. Käesoleva määruse lisade B osa kohaldamise korral võtab komisjon artikli 6 lõike 1 punktis 4 sätestatut arvestamata samaks kuupäevaks artikli 32 kohaselt vastu käesolevat määrust täiendava delegeeritud õigusakti, milles esitatakse „sihtpüügi“ mõiste, selleks et kohaldada B osa asjaomases püügipiirkonnas ja asjaomastele kalavarudele. |
| | Kuni käesoleva lõike teises lõigus osutatud tähtaja lõpuni või kuni samas lõigus osutatud delegeeritud õigusakti vastuvõtmiseni (neist kahest tähtajast varasem) kehtivad asjaomastes püügipiirkondades jätkuvalt õigusnormid, millega reguleeritakse võrgusilma suurusi ... [üks päev enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva

   (*1)

  ]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

V – XI lisa B osas toodud võrgusilma suurusi reguleerivaid sätteid kohaldatakse siiski vaid juhul, kui ... [18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] ei ole käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti, milles käsitletakse seda küsimust asjaomaste püügipiirkondade puhul. Käesoleva määruse lisade B osa kohaldamise korral võtab komisjon artikli 6 lõike 1 punktis 4 sätestatut arvestamata samaks kuupäevaks artikli 32 kohaselt vastu käesolevat määrust täiendava delegeeritud õigusakti, milles esitatakse „sihtpüügi“ mõiste, selleks et kohaldada B osa asjaomases püügipiirkonnas ja asjaomastele kalavarudele.

V – XI lisa B osas toodud võrgusilma suurusi reguleerivaid sätteid kohaldatakse siiski vaid juhul, kui ... [18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] ei ole käesoleva artikli lõike 2 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakti, milles käsitletakse seda küsimust asjaomaste püügipiirkondade puhul. Käesoleva määruse lisade B osa kohaldamise korral võtab komisjon artikli 6 lõike 1 punktis 4 sätestatut arvestamata samaks kuupäevaks artikli 32 kohaselt vastu käesolevat määrust täiendava delegeeritud õigusakti, milles esitatakse „sihtpüügi“ mõiste, selleks et kohaldada B osa asjaomases püügipiirkonnas ja asjaomastele kalavarudele.

Kuni käesoleva lõike teises lõigus osutatud tähtaja lõpuni või kuni samas lõigus osutatud delegeeritud õigusakti vastuvõtmiseni (neist kahest tähtajast varasem) kehtivad asjaomastes püügipiirkondades jätkuvalt õigusnormid, millega reguleeritakse võrgusilma suurusi ... [üks päev enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva

   (*1)

  ].

Kuni käesoleva lõike teises lõigus osutatud tähtaja lõpuni või kuni samas lõigus osutatud delegeeritud õigusakti vastuvõtmiseni (neist kahest tähtajast varasem) kehtivad asjaomastes püügipiirkondades jätkuvalt õigusnormid, millega reguleeritakse võrgusilma suurusi ... [üks päev enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva

*1

].

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 18 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kui see on vajalik ühise kalanduspoliitika eesmärkide täitmiseks ja piirkonna iseärasuste arvessevõtmiseks, võib seoses määruse (EL) nr 1380/2013 artiklites 9 ja 10 osutatud mitmeaastase kavaga vastu võtta käesoleva artikli lõikes 1 osutatutest erinevaid tehnilisi meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kui see on vajalik ühise kalanduspoliitika eesmärkide täitmiseks ja piirkonna iseärasuste arvessevõtmiseks, võib seoses määruse (EL) nr 1380/2013 artiklites 9 ja 10 osutatud mitmeaastase kavaga vastu võtta käesoleva artikli lõikes 1 osutatutest erinevaid tehnilisi meetmeid.

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2

Artikkel 18 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Vastavalt
  määruse (EL) nr 1380/2013
  artiklis
  18
  sätestatud korrale võivad liikmesriigid esitada ühiseid soovitusi
  , et määratleda piirkondlikul tasandil asjakohased tehnilised meetmed, mis erinevad lõikes 1 osutatud meetmetest. | 2.   
  Kui kõnealuste püügipiirkondade jaoks ei ole mitmeaastast kava kehtestatud või kui mitmeaastases kavas ei nähta ette tehnilisi meetmeid või nende vastuvõtmise menetlust, on komisjonil õigus võtta vastavalt käesoleva määruse artiklile 32 ja
  määruse (EL) nr 1380/2013
  artiklile
  18
  vastu käesolevat määrust täiendavaid delegeeritud õigusakte
  , et määratleda piirkondlikul tasandil asjakohased tehnilised meetmed, mis erinevad lõikes 1 osutatud meetmetest
  , eelkõige kehtestada piirkonna tasandil kohaldatavad võrgusilma suurused. Selliste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks võivad liikmesriigid esitada ühise soovituse kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 1 hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist]. Komisjon avaldab need ühised soovitused kohe, kui liikmesriigid on need esitanud, ning avalikustab kõik teaduslikud hinnangud, millega püütakse tagada nende kooskõla määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 5. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Vastavalt
  määruse (EL) nr 1380/2013
  artiklis
  18
  sätestatud korrale võivad liikmesriigid esitada ühiseid soovitusi
  , et määratleda piirkondlikul tasandil asjakohased tehnilised meetmed, mis erinevad lõikes 1 osutatud meetmetest.

2.   
  Kui kõnealuste püügipiirkondade jaoks ei ole mitmeaastast kava kehtestatud või kui mitmeaastases kavas ei nähta ette tehnilisi meetmeid või nende vastuvõtmise menetlust, on komisjonil õigus võtta vastavalt käesoleva määruse artiklile 32 ja
  määruse (EL) nr 1380/2013
  artiklile
  18
  vastu käesolevat määrust täiendavaid delegeeritud õigusakte
  , et määratleda piirkondlikul tasandil asjakohased tehnilised meetmed, mis erinevad lõikes 1 osutatud meetmetest
  , eelkõige kehtestada piirkonna tasandil kohaldatavad võrgusilma suurused. Selliste delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks võivad liikmesriigid esitada ühise soovituse kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 1 hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist]. Komisjon avaldab need ühised soovitused kohe, kui liikmesriigid on need esitanud, ning avalikustab kõik teaduslikud hinnangud, millega püütakse tagada nende kooskõla määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikega 5.

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 18 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Lõigete 1 a ja 2 kohaselt võetud meetmed peavad: |
| | a) | aitama saavutada käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärke, võttes eriti arvesse käesoleva määruse artiklis 4 toodud tõhususnäitajaid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Lõigete 1 a ja 2 kohaselt võetud meetmed peavad:

a)

a)

aitama saavutada käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärke, võttes eriti arvesse käesoleva määruse artiklis 4 toodud tõhususnäitajaid;

aitama saavutada käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärke, võttes eriti arvesse käesoleva määruse artiklis 4 toodud tõhususnäitajaid;

| b) | lähtuma määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 3 sätestatud hea valitsemistava põhimõtetest; |
| --- | --- |

b)

b)

lähtuma määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 3 sätestatud hea valitsemistava põhimõtetest;

lähtuma määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 3 sätestatud hea valitsemistava põhimõtetest;

| c) | pakkuma, näiteks püügivõimaluste jaotamise kaudu, stiimuleid kalalaevadele, millel kasutatakse selektiivseid püügivahendeid või väiksema keskkonnamõjuga kalapüügimeetodeid; ning |
| --- | --- |

c)

c)

pakkuma, näiteks püügivõimaluste jaotamise kaudu, stiimuleid kalalaevadele, millel kasutatakse selektiivseid püügivahendeid või väiksema keskkonnamõjuga kalapüügimeetodeid; ning

pakkuma, näiteks püügivõimaluste jaotamise kaudu, stiimuleid kalalaevadele, millel kasutatakse selektiivseid püügivahendeid või väiksema keskkonnamõjuga kalapüügimeetodeid; ning

| d) | olema varude kasutamise mustrite ning tundlike liikide ja elukohtade kaitse taseme poolest vähemalt samaväärsed lõikes 1 osutatud meetmetega või, võrgusilma suurusi reguleerivate eeskirjade puhul, mõõtudega, mis kehtisid ... [üks päev enne käesoleva määruse jõustumist]. |
| --- | --- |

d)

d)

olema varude kasutamise mustrite ning tundlike liikide ja elukohtade kaitse taseme poolest vähemalt samaväärsed lõikes 1 osutatud meetmetega või, võrgusilma suurusi reguleerivate eeskirjade puhul, mõõtudega, mis kehtisid ... [üks päev enne käesoleva määruse jõustumist].

olema varude kasutamise mustrite ning tundlike liikide ja elukohtade kaitse taseme poolest vähemalt samaväärsed lõikes 1 osutatud meetmetega või, võrgusilma suurusi reguleerivate eeskirjade puhul, mõõtudega, mis kehtisid ... [üks päev enne käesoleva määruse jõustumist].

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3

Artikkel 18 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Lõike
  2
  kohaselt soovitatud tehnilised meetmed peavad tagama vähemalt samaväärse tundlike liikide ja elupaikade kasutamise mustri
  ja
  kaitse taseme kui need
  ,
  millele on osutatud lõikes 1
  . | 3.   
  Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikele 5 peavad liikmesriigid käesoleva artikli lõikes
  2
  osutatud ühiste soovituste esitamisel tuginema parimaile kättesaadavaile teaduslikele nõuannetele. Teaduslikes nõuannetes tuleb võtta arvesse meetmete mõju sihtliikidele ning tundlikele liikidele
  ja
  elupaikadele ning neis tuleb näidata
  ,
  mis kasu toob mereökosüsteemi kaitsmine
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Lõike
  2
  kohaselt soovitatud tehnilised meetmed peavad tagama vähemalt samaväärse tundlike liikide ja elupaikade kasutamise mustri
  ja
  kaitse taseme kui need
  ,
  millele on osutatud lõikes 1
  .

3.   
  Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikele 5 peavad liikmesriigid käesoleva artikli lõikes
  2
  osutatud ühiste soovituste esitamisel tuginema parimaile kättesaadavaile teaduslikele nõuannetele. Teaduslikes nõuannetes tuleb võtta arvesse meetmete mõju sihtliikidele ning tundlikele liikidele
  ja
  elupaikadele ning neis tuleb näidata
  ,
  mis kasu toob mereökosüsteemi kaitsmine
  .

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 18 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Olenemata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõigetest 1, 3 ja 6, võib komisjon selliseid delegeeritud õigusakte vastu võtta ka kõnealustes lõigetes nimetatud ühise soovituse puudumisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Olenemata määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõigetest 1, 3 ja 6, võib komisjon selliseid delegeeritud õigusakte vastu võtta ka kõnealustes lõigetes nimetatud ühise soovituse puudumisel.

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19

Artikkel 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 19 | välja jäetud |
| Mitmeaastaste kavade raames võetavad piirkondlikud meetmed | |
| 1.
     
  Komisjonil on õigus kehtestada piirkondlikul tasandil tehnilised meetmed, et täita määruse (EL) nr 1380/2013 artiklites 9 ja 10 osutatud mitmeaastaste kavade eesmärgid. Sellised meetmed kehtestatakse delegeeritud õigusaktidega, mis võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artiklile 32 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 18. | |
| 2.
     
  Lõike 1 kohaselt kehtestatud meetmetega võib: | |
| a) | muuta või täiendada käesoleva määruse V–XI lisas sätestatud meetmeid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 19

Artikkel 19

välja jäetud

välja jäetud

Mitmeaastaste kavade raames võetavad piirkondlikud meetmed

Mitmeaastaste kavade raames võetavad piirkondlikud meetmed

1.
     
  Komisjonil on õigus kehtestada piirkondlikul tasandil tehnilised meetmed, et täita määruse (EL) nr 1380/2013 artiklites 9 ja 10 osutatud mitmeaastaste kavade eesmärgid. Sellised meetmed kehtestatakse delegeeritud õigusaktidega, mis võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artiklile 32 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 18.

2.
     
  Lõike 1 kohaselt kehtestatud meetmetega võib:

a)

a)

muuta või täiendada käesoleva määruse V–XI lisas sätestatud meetmeid;

muuta või täiendada käesoleva määruse V–XI lisas sätestatud meetmeid;

| b) | loobuda V–XI lisas sätestatud meetmetest konkreetse piirkonna või ajavahemiku puhul tingimusel, et on võimalik tõendada, et kõnealustest meetmetest ei ole asjaomase piirkonna või ajavahemiku puhul kaitse seisukohast kasu või et alternatiivsete meetmetega saavutatakse samad eesmärgid. |
| --- | --- |

b)

b)

loobuda V–XI lisas sätestatud meetmetest konkreetse piirkonna või ajavahemiku puhul tingimusel, et on võimalik tõendada, et kõnealustest meetmetest ei ole asjaomase piirkonna või ajavahemiku puhul kaitse seisukohast kasu või et alternatiivsete meetmetega saavutatakse samad eesmärgid.

loobuda V–XI lisas sätestatud meetmetest konkreetse piirkonna või ajavahemiku puhul tingimusel, et on võimalik tõendada, et kõnealustest meetmetest ei ole asjaomase piirkonna või ajavahemiku puhul kaitse seisukohast kasu või et alternatiivsete meetmetega saavutatakse samad eesmärgid.

3.
     
  Mitmeaastases kavas võib määrata kindlaks, millist liiki tehnilisi meetmeid võib asjaomase piirkonna jaoks lõigete 1 ja 2 kohaselt võtta.

4.
     
  Lõigete 1 ja 2 kohaselt võetud meetmed peavad:

| a) | aitama saavutada käesoleva määruse artiklites 3 ja 4 sätestatud eesmärke ja sihte; |
| --- | --- |

a)

a)

aitama saavutada käesoleva määruse artiklites 3 ja 4 sätestatud eesmärke ja sihte;

aitama saavutada käesoleva määruse artiklites 3 ja 4 sätestatud eesmärke ja sihte;

| b) | lähtuma määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 3 sätestatud hea valitsemistava põhimõtetest ning |
| --- | --- |

b)

b)

lähtuma määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 3 sätestatud hea valitsemistava põhimõtetest ning

lähtuma määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 3 sätestatud hea valitsemistava põhimõtetest ning

| c) | pakkuma püügivõimaluste jaotamise kaudu stiimuleid kalalaevadele, millel kasutatakse selektiivseid püügivahendeid või väiksema keskkonnamõjuga kalapüügimeetodeid. |
| --- | --- |

c)

c)

pakkuma püügivõimaluste jaotamise kaudu stiimuleid kalalaevadele, millel kasutatakse selektiivseid püügivahendeid või väiksema keskkonnamõjuga kalapüügimeetodeid.

pakkuma püügivõimaluste jaotamise kaudu stiimuleid kalalaevadele, millel kasutatakse selektiivseid püügivahendeid või väiksema keskkonnamõjuga kalapüügimeetodeid.

5.
     
  Kui liikmesriigid esitavad ühised soovitused lõikes 1 osutatud tehniliste meetmete kehtestamiseks, esitavad nad nende meetmete toetuseks teaduslikud tõendid.

6.
     
  Komisjon võib paluda STECFil lõikes 5 osutatud ühiseid soovitusi hinnata.

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 20 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  19
  ühised soovitused selliste püügivahendite määratlemiseks, millega on võimalik kalu selekteerida suuruse ja liigi järgi, esitavad nad tõendid selle kohta, et kõnealused püügivahendid vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest: | 1.   Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  18
  ühised soovitused selliste püügivahendite määratlemiseks, millega on võimalik kalu selekteerida suuruse ja liigi järgi, esitavad nad tõendid selle kohta, et kõnealused püügivahendid vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  19
  ühised soovitused selliste püügivahendite määratlemiseks, millega on võimalik kalu selekteerida suuruse ja liigi järgi, esitavad nad tõendid selle kohta, et kõnealused püügivahendid vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:

1.   Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  18
  ühised soovitused selliste püügivahendite määratlemiseks, millega on võimalik kalu selekteerida suuruse ja liigi järgi, esitavad nad tõendid selle kohta, et kõnealused püügivahendid vastavad vähemalt ühele järgmistest kriteeriumidest:

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 21 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  19
  ühised soovitused V–VIII ja X lisa C osas ning XI lisa B osas loetletud püügikeelu- või püügipiirangualade muutmiseks
  või
  uute püügikeelu- või püügipiirangualade määramiseks, lisavad nad ühistesse soovitustesse kõnealuste alade kohta järgmise teabe: | Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  18
  ühised soovitused V–VIII ja X lisa C osas ning XI lisa B osas loetletud püügikeelu- või püügipiirangualade muutmiseks, uute püügikeelu- või püügipiirangualade määramiseks
  või seniste keelu- või piirangualade tühistamiseks
  , lisavad nad ühistesse soovitustesse kõnealuste alade kohta järgmise teabe: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  19
  ühised soovitused V–VIII ja X lisa C osas ning XI lisa B osas loetletud püügikeelu- või püügipiirangualade muutmiseks
  või
  uute püügikeelu- või püügipiirangualade määramiseks, lisavad nad ühistesse soovitustesse kõnealuste alade kohta järgmise teabe:

19

või

Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  18
  ühised soovitused V–VIII ja X lisa C osas ning XI lisa B osas loetletud püügikeelu- või püügipiirangualade muutmiseks, uute püügikeelu- või püügipiirangualade määramiseks
  või seniste keelu- või piirangualade tühistamiseks
  , lisavad nad ühistesse soovitustesse kõnealuste alade kohta järgmise teabe:

18

või seniste keelu- või piirangualade tühistamiseks

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 21 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui liikmesriigid ühiseid soovitusi vastu ei võta, võib komisjon võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, millega parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kehtestatakse püügikeelu- või -piirangualad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui liikmesriigid ühiseid soovitusi vastu ei võta, võib komisjon võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, millega parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kehtestatakse püügikeelu- või -piirangualad.

Kui liikmesriigid ühiseid soovitusi vastu ei võta, võib komisjon võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, millega parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal kehtestatakse püügikeelu- või -piirangualad.

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõik 1

Artikkel 22 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga 19 ühised soovitused V–X lisa A osas loetletud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtude muutmiseks või kehtestamiseks, peavad nad arvesse võtma mereliikide noorte isendite kaitse tagamise eesmärki. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga 19 ühised soovitused V–X lisa A osas loetletud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtude muutmiseks või kehtestamiseks, peavad nad arvesse võtma mereliikide noorte isendite kaitse tagamise eesmärki.

| 1. | Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga 18 ühised soovitused V–X lisa A osas loetletud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtude muutmiseks või kehtestamiseks, peavad nad arvesse võtma mereliikide noorte isendite kaitse tagamise eesmärki.
  Ühised soovitused peavad tuginema parimatele kättesaadavatele teaduslikele tõenditele ning neis tuleb arvesse võtta bioloogilisi näitajaid, eriti antud liigi isendite suguküpsussuurust. Ühised soovitused ei või minna vastuollu kalandustoodete lossimist ja turustamist reguleerivate kontrolli ja jõustamist puudutavate sätetega. |
| --- | --- |

1.

Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga 18 ühised soovitused V–X lisa A osas loetletud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtude muutmiseks või kehtestamiseks, peavad nad arvesse võtma mereliikide noorte isendite kaitse tagamise eesmärki.
  Ühised soovitused peavad tuginema parimatele kättesaadavatele teaduslikele tõenditele ning neis tuleb arvesse võtta bioloogilisi näitajaid, eriti antud liigi isendite suguküpsussuurust. Ühised soovitused ei või minna vastuollu kalandustoodete lossimist ja turustamist reguleerivate kontrolli ja jõustamist puudutavate sätetega.

Ühised soovitused peavad tuginema parimatele kättesaadavatele teaduslikele tõenditele ning neis tuleb arvesse võtta bioloogilisi näitajaid, eriti antud liigi isendite suguküpsussuurust. Ühised soovitused ei või minna vastuollu kalandustoodete lossimist ja turustamist reguleerivate kontrolli ja jõustamist puudutavate sätetega.

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 23 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  19
  ühised soovitused reaalajas püügikeelu ja püügipiirkonnast lahkumise nõude kehtestamiseks, mille eesmärk on kaitsta noori isendeid, kudekogumeid
  või
  karbi- ja koorikloomaliike, peavad need sisaldama järgmist: | Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  18
  ühised soovitused reaalajas püügikeelu ja püügipiirkonnast lahkumise nõude kehtestamiseks, mille eesmärk on kaitsta noori isendeid, kudekogumeid, karbi- ja koorikloomaliike
  või tundlikke liike
  , peavad need sisaldama järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  19
  ühised soovitused reaalajas püügikeelu ja püügipiirkonnast lahkumise nõude kehtestamiseks, mille eesmärk on kaitsta noori isendeid, kudekogumeid
  või
  karbi- ja koorikloomaliike, peavad need sisaldama järgmist:

19

või

Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  18
  ühised soovitused reaalajas püügikeelu ja püügipiirkonnast lahkumise nõude kehtestamiseks, mille eesmärk on kaitsta noori isendeid, kudekogumeid, karbi- ja koorikloomaliike
  või tundlikke liike
  , peavad need sisaldama järgmist:

18

või tundlikke liike

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 23 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Kui püügikeelu- või piirangualade reaalajas kehtestamine või muutmine mõjutab ainult ühe liikmesriigi laevu, võetakse parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal meetmeid sellise mõju leevendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Kui püügikeelu- või piirangualade reaalajas kehtestamine või muutmine mõjutab ainult ühe liikmesriigi laevu, võetakse parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal meetmeid sellise mõju leevendamiseks.

Muudatusettepanekud 304 ja 154

Muudatusettepanekud 304 ja 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 1

Artikkel 24 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  19
  ühised soovitused, et võimaldada kasutada innovaatilisi püügivahendeid
  , sealhulgas V lisa E osas kirjeldatud elektriimpulsstraali,
  või laiendada selliste püügivahendite kasutamist konkreetsetel merealadel, peavad nad esitama hinnangu mõju kohta, mida sellise püügivahendi kasutamine võib avaldada sihtliikidele ning tundlikele liikidele ja elupaikadele. | 1.   Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  18
  ühised soovitused, et võimaldada kasutada innovaatilisi püügivahendeid või laiendada selliste püügivahendite kasutamist konkreetsetel merealadel, peavad nad esitama hinnangu mõju kohta, mida sellise püügivahendi kasutamine võib avaldada sihtliikidele ning tundlikele liikidele ja elupaikadele. |
| | Selline hinnang peab põhinema innovaatiliste püügivahendite kasutamisel katseaja jooksul, mis võib hõlmata kuni 5 % praegu selleks tööks kasutatavatest laevadest ja peab kestma vähemalt neli aastat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  19
  ühised soovitused, et võimaldada kasutada innovaatilisi püügivahendeid
  , sealhulgas V lisa E osas kirjeldatud elektriimpulsstraali,
  või laiendada selliste püügivahendite kasutamist konkreetsetel merealadel, peavad nad esitama hinnangu mõju kohta, mida sellise püügivahendi kasutamine võib avaldada sihtliikidele ning tundlikele liikidele ja elupaikadele.

1.   Kui liikmesriigid esitavad kooskõlas artikliga
  18
  ühised soovitused, et võimaldada kasutada innovaatilisi püügivahendeid või laiendada selliste püügivahendite kasutamist konkreetsetel merealadel, peavad nad esitama hinnangu mõju kohta, mida sellise püügivahendi kasutamine võib avaldada sihtliikidele ning tundlikele liikidele ja elupaikadele.

Selline hinnang peab põhinema innovaatiliste püügivahendite kasutamisel katseaja jooksul, mis võib hõlmata kuni 5 % praegu selleks tööks kasutatavatest laevadest ja peab kestma vähemalt neli aastat.

Selline hinnang peab põhinema innovaatiliste püügivahendite kasutamisel katseaja jooksul, mis võib hõlmata kuni 5 % praegu selleks tööks kasutatavatest laevadest ja peab kestma vähemalt neli aastat.

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 3

Artikkel 24 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Innovaatiliste püügivahendite kasutamine on
  keelatud
  , kui
  kõnealused hinnangud näitavad
  , et nende kasutamine
  toob kaasa kahjuliku mõju tundlikele elupaikadele ja mittesihtliikidele
  . | 3.   Innovaatiliste püügivahendite
  töönduslikul tasemel
  kasutamine on
  lubatud üksnes juhul
  , kui
  lõikes 1 osutatud hinnangust nähtub
  , et
  seni kasutatud reguleeritud püügivahendite ja -tehnikatega võrreldes ei kahjusta
  nende kasutamine
  vahetult või kumuleeruvalt mere elupaiku, sealhulgas tundlikke elupaiku või mittesihtliike
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Innovaatiliste püügivahendite kasutamine on
  keelatud
  , kui
  kõnealused hinnangud näitavad
  , et nende kasutamine
  toob kaasa kahjuliku mõju tundlikele elupaikadele ja mittesihtliikidele
  .

3.   Innovaatiliste püügivahendite
  töönduslikul tasemel
  kasutamine on
  lubatud üksnes juhul
  , kui
  lõikes 1 osutatud hinnangust nähtub
  , et
  seni kasutatud reguleeritud püügivahendite ja -tehnikatega võrreldes ei kahjusta
  nende kasutamine
  vahetult või kumuleeruvalt mere elupaiku, sealhulgas tundlikke elupaiku või mittesihtliike
  .

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõik 1 – taane 2 a (uus)

Artikkel 25 – lõik 1 – taane 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | anda teavet seniste leevendusmeetmete ja senise järelevalvekorra tulemuslikkuse kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

anda teavet seniste leevendusmeetmete ja senise järelevalvekorra tulemuslikkuse kohta;

anda teavet seniste leevendusmeetmete ja senise järelevalvekorra tulemuslikkuse kohta;

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 25 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid peavad tagama nõuetekohase konsulteerimise kaluritega, keda need meetmed vahetult puudutavad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peavad tagama nõuetekohase konsulteerimise kaluritega, keda need meetmed vahetult puudutavad.

Liikmesriigid peavad tagama nõuetekohase konsulteerimise kaluritega, keda need meetmed vahetult puudutavad.

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 26 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 kohaselt kehtestatud erandid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 kohaselt kehtestatud erandid.

määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 kohaselt kehtestatud erandid.

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 2

Artikkel 26 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud meetmetega püütakse saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärke, eelkõige seda, mis käsitleb noorte isendite, kudekogumite või karbi- ja koorikloomaliikide kaitsmist. | 2.   Lõikes 1 osutatud meetmetega püütakse saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärke, eelkõige seda, mis käsitleb noorte isendite, kudekogumite või karp- ja koorikloomaliikide kaitsmist.
  Need peavad olema vähemalt sama ranged kui liidu õiguse alusel kohaldatavad tehnilised meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud meetmetega püütakse saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärke, eelkõige seda, mis käsitleb noorte isendite, kudekogumite või karbi- ja koorikloomaliikide kaitsmist.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmetega püütakse saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärke, eelkõige seda, mis käsitleb noorte isendite, kudekogumite või karp- ja koorikloomaliikide kaitsmist.
  Need peavad olema vähemalt sama ranged kui liidu õiguse alusel kohaldatavad tehnilised meetmed.

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 a (uus)

Artikkel 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 26a |
| | Saakide ja tagasiheite täieliku dokumenteerimise katseprojektid |
| | 1.
     
  Komisjonil on õigus võtta käesoleva määruse artikli 32 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt vastu käesolevat määrust täiendavaid delegeeritud õigusakte, millega kalavarude tulemuspõhiseks haldamiseks määratakse saakide ja tagasiheite täieliku dokumenteerimise süsteemi arendavad katseprojektid, mis põhinevad mõõdetavatel sihtidel ja eesmärkidel. |
| | 2.
     
  Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud katseprojektides võib lisade V–XI B osades kehtestatud meetmetest kõrvale kalduda, seda teatavas kindlas piirkonnas kõige rohkem ühe aasta jooksul, kui suudetakse näidata, et katseprojektide eesmärk on artiklis 3 seatud eesmärkide täitmine ja artiklis 4 määratud tõhususnäitajate järgimine, eeskätt asjaomaste püügivahendite või -meetodite selektiivsuse suurendamine või muul moel püügi keskkonnamõju piiramine. Seda üheaastast kestust võib samadel tingimustel aasta võrra pikendada. Katseprojekt võib hõlmata kõige rohkem 5 % iga liikmesriigi antud piirkonnas asuvatest laevadest. |
| | 3.
     
  Kui liikmesriigid esitavad ühised soovitused lõikes 1 osutatud katseprojektide läbiviimiseks, esitavad nad teaduslikud tõendid nende vastuvõtmise toetuseks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STEFC) hindab ühiseid soovitusi ja avalikustab hindamise tulemused. Kuue kuu jooksul pärast projekti lõpuleviimist esitavad liikmesriigid komisjonile selle tulemuste aruande, milles hinnatakse põhjalikult selektiivsuse muutusi ja muid keskkonnamõjusid. |
| | 4.
     
  STECF hindab lõikes 3 osutatud aruannet. Kui STECF leiab, et uute püügivahendite või -meetoditega saavutatakse edukalt lõikes 2 osutatud eesmärgid, võib komisjon vastavalt ELi toimimise lepingule esitada ettepaneku antud püügivahendi või -viisi üldiseks kasutuselevõtmiseks. STECFi hinnang avalikustatakse. |
| | 5.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 32 vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse lõikes 1 nimetatud saakide ja tagasiheite täieliku dokumenteerimise süsteemi tehniline kirjeldus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 26a

Artikkel 26a

Saakide ja tagasiheite täieliku dokumenteerimise katseprojektid

Saakide ja tagasiheite täieliku dokumenteerimise katseprojektid

1.
     
  Komisjonil on õigus võtta käesoleva määruse artikli 32 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt vastu käesolevat määrust täiendavaid delegeeritud õigusakte, millega kalavarude tulemuspõhiseks haldamiseks määratakse saakide ja tagasiheite täieliku dokumenteerimise süsteemi arendavad katseprojektid, mis põhinevad mõõdetavatel sihtidel ja eesmärkidel.

2.
     
  Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud katseprojektides võib lisade V–XI B osades kehtestatud meetmetest kõrvale kalduda, seda teatavas kindlas piirkonnas kõige rohkem ühe aasta jooksul, kui suudetakse näidata, et katseprojektide eesmärk on artiklis 3 seatud eesmärkide täitmine ja artiklis 4 määratud tõhususnäitajate järgimine, eeskätt asjaomaste püügivahendite või -meetodite selektiivsuse suurendamine või muul moel püügi keskkonnamõju piiramine. Seda üheaastast kestust võib samadel tingimustel aasta võrra pikendada. Katseprojekt võib hõlmata kõige rohkem 5 % iga liikmesriigi antud piirkonnas asuvatest laevadest.

3.
     
  Kui liikmesriigid esitavad ühised soovitused lõikes 1 osutatud katseprojektide läbiviimiseks, esitavad nad teaduslikud tõendid nende vastuvõtmise toetuseks. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STEFC) hindab ühiseid soovitusi ja avalikustab hindamise tulemused. Kuue kuu jooksul pärast projekti lõpuleviimist esitavad liikmesriigid komisjonile selle tulemuste aruande, milles hinnatakse põhjalikult selektiivsuse muutusi ja muid keskkonnamõjusid.

4.
     
  STECF hindab lõikes 3 osutatud aruannet. Kui STECF leiab, et uute püügivahendite või -meetoditega saavutatakse edukalt lõikes 2 osutatud eesmärgid, võib komisjon vastavalt ELi toimimise lepingule esitada ettepaneku antud püügivahendi või -viisi üldiseks kasutuselevõtmiseks. STECFi hinnang avalikustatakse.

5.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 32 vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, millega kehtestatakse lõikes 1 nimetatud saakide ja tagasiheite täieliku dokumenteerimise süsteemi tehniline kirjeldus.

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV peatükk

IV peatükk

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| IV PEATÜKK | välja jäetud |
| PIIRKONDLIKE KALAVARUDE MAJANDAMISE ORGANISATSIOONID | |
| Artikkel 28 | |
| Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC) | |
| Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, et | |
| a) | võtta ELi õigusse üle teatavad tehnilised meetmed, mis on kokku lepitud Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC), sealhulgas loetelu ohualdiste mereökosüsteemide ning sinise molva ja meriahvena püüki käsitlevates NEAFC soovitustes 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015 kindlaksmääratud tehniliste erimeetmete kohta; ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

IV PEATÜKK

IV PEATÜKK

välja jäetud

välja jäetud

PIIRKONDLIKE KALAVARUDE MAJANDAMISE ORGANISATSIOONID

PIIRKONDLIKE KALAVARUDE MAJANDAMISE ORGANISATSIOONID

Artikkel 28

Artikkel 28

Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC)

Kirde-Atlandi Kalanduskomisjon (NEAFC)

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, et

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, et

a)

a)

võtta ELi õigusse üle teatavad tehnilised meetmed, mis on kokku lepitud Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC), sealhulgas loetelu ohualdiste mereökosüsteemide ning sinise molva ja meriahvena püüki käsitlevates NEAFC soovitustes 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015 kindlaksmääratud tehniliste erimeetmete kohta; ning

võtta ELi õigusse üle teatavad tehnilised meetmed, mis on kokku lepitud Kirde-Atlandi Kalanduskomisjonis (NEAFC), sealhulgas loetelu ohualdiste mereökosüsteemide ning sinise molva ja meriahvena püüki käsitlevates NEAFC soovitustes 05:2013, 19:2014, 01:2015, 02:2015 kindlaksmääratud tehniliste erimeetmete kohta; ning

| b) | võtta muid tehnilisi meetmeid, millega täiendatakse või muudetakse NEAFC soovitusi ülevõtvate õigusaktide teatavaid mitteolemuslikke osi. |
| --- | --- |

b)

b)

võtta muid tehnilisi meetmeid, millega täiendatakse või muudetakse NEAFC soovitusi ülevõtvate õigusaktide teatavaid mitteolemuslikke osi.

võtta muid tehnilisi meetmeid, millega täiendatakse või muudetakse NEAFC soovitusi ülevõtvate õigusaktide teatavaid mitteolemuslikke osi.

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 29 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega ette nähtud tehnilisi meetmeid ei kohaldata
  püügioperatsioonidele, mille ainus otstarve on teadusuuringud ja
  mis
  vastavad
  järgmistele tingimustele: | 1.   Käesoleva määrusega ette nähtud tehnilisi meetmeid ei kohaldata
  teadusuuringute raames toimuvale püügitegevusele,
  mis
  vastab
  järgmistele tingimustele: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega ette nähtud tehnilisi meetmeid ei kohaldata
  püügioperatsioonidele, mille ainus otstarve on teadusuuringud ja
  mis
  vastavad
  järgmistele tingimustele:

1.   Käesoleva määrusega ette nähtud tehnilisi meetmeid ei kohaldata
  teadusuuringute raames toimuvale püügitegevusele,
  mis
  vastab
  järgmistele tingimustele:

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 29 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | neid
  müüakse muuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

neid
  müüakse muuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks.

neid

| b) | kui kalad on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad,
  müüakse
  neid
  muuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks. |
| --- | --- |

b)

kui kalad on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad,
  müüakse
  neid
  muuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks.

kui kalad on kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemad,

neid

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – pealkiri

Artikkel 30 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1

Artikkel 30 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega ette nähtud tehnilisi meetmeid ei kohaldata püügioperatsioonidele, mille ainus otstarve on mereliikide taasasustamine või ümberasustamine, tingimusel, et need püügioperatsioonid toimuvad otsese majandamisalase huviga liikmesriigi loal ja järelevalve all. | 1.   Käesoleva määrusega ette nähtud tehnilisi meetmeid ei kohaldata püügioperatsioonidele, mille ainus otstarve on mereliikide
  otsene
  taasasustamine või ümberasustamine, tingimusel, et need püügioperatsioonid toimuvad otsese majandamisalase huviga liikmesriigi loal ja järelevalve all. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega ette nähtud tehnilisi meetmeid ei kohaldata püügioperatsioonidele, mille ainus otstarve on mereliikide taasasustamine või ümberasustamine, tingimusel, et need püügioperatsioonid toimuvad otsese majandamisalase huviga liikmesriigi loal ja järelevalve all.

1.   Käesoleva määrusega ette nähtud tehnilisi meetmeid ei kohaldata püügioperatsioonidele, mille ainus otstarve on mereliikide
  otsene
  taasasustamine või ümberasustamine, tingimusel, et need püügioperatsioonid toimuvad otsese majandamisalase huviga liikmesriigi loal ja järelevalve all.

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 2

Artikkel 30 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui taasasustamine või ümberasustamine toimub mõne teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide vetes, peab komisjoni ja kõiki asjaomaseid liikmesriike teavitama selliste püügioperatsioonide teostamise kavatsusest vähemalt üks kuu ette. | 2.   Kui
  otsene
  taasasustamine või ümberasustamine toimub mõne teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide vetes, peab komisjoni ja kõiki asjaomaseid liikmesriike teavitama selliste püügioperatsioonide teostamise kavatsusest vähemalt üks kuu ette. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui taasasustamine või ümberasustamine toimub mõne teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide vetes, peab komisjoni ja kõiki asjaomaseid liikmesriike teavitama selliste püügioperatsioonide teostamise kavatsusest vähemalt üks kuu ette.

2.   Kui
  otsene
  taasasustamine või ümberasustamine toimub mõne teise liikmesriigi või teiste liikmesriikide vetes, peab komisjoni ja kõiki asjaomaseid liikmesriike teavitama selliste püügioperatsioonide teostamise kavatsusest vähemalt üks kuu ette.

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 1

Artikkel 31 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui kättesaadavad teaduslikud nõuanded näitavad, et mereliikide kaitseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte selliste ohtude leevendamiseks. Kõnealused õigusaktid võivad hõlmata eelkõige püügivahendite kasutamise või püügitegevuse piiranguid teatavates piirkondades või teatavatel ajavahemikel. | 1.   Kui kättesaadavad teaduslikud nõuanded näitavad, et mereliikide
  või mereelupaikade
  kaitseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte selliste ohtude leevendamiseks. Kõnealused õigusaktid võivad hõlmata eelkõige püügivahendite kasutamise või püügitegevuse piiranguid teatavates piirkondades või teatavatel ajavahemikel
  , samuti kõiki muid vajalikke kaitsemeetmeid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui kättesaadavad teaduslikud nõuanded näitavad, et mereliikide kaitseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte selliste ohtude leevendamiseks. Kõnealused õigusaktid võivad hõlmata eelkõige püügivahendite kasutamise või püügitegevuse piiranguid teatavates piirkondades või teatavatel ajavahemikel.

1.   Kui kättesaadavad teaduslikud nõuanded näitavad, et mereliikide
  või mereelupaikade
  kaitseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte selliste ohtude leevendamiseks. Kõnealused õigusaktid võivad hõlmata eelkõige püügivahendite kasutamise või püügitegevuse piiranguid teatavates piirkondades või teatavatel ajavahemikel
  , samuti kõiki muid vajalikke kaitsemeetmeid
  .

Muudatusettepanek 273

Muudatusettepanek 273

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 2 – punkt b a (uus)

Artikkel 31 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | tagada tundlike liikide ja elupaikade kaitse, kui on tõendeid tõsisest ohust nende säilimisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

tagada tundlike liikide ja elupaikade kaitse, kui on tõendeid tõsisest ohust nende säilimisele.

tagada tundlike liikide ja elupaikade kaitse, kui on tõendeid tõsisest ohust nende säilimisele.

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 3

Artikkel 31 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Ilma et see piiraks artikli 32 lõiget 6, kohaldatakse lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakte kuni
  kolm
  aastat. | 3.   Ilma et see piiraks artikli 32 lõiget 6, kohaldatakse lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakte kuni
  kaks
  aastat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Ilma et see piiraks artikli 32 lõiget 6, kohaldatakse lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakte kuni
  kolm
  aastat.

3.   Ilma et see piiraks artikli 32 lõiget 6, kohaldatakse lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakte kuni
  kaks
  aastat.

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 1

Artikkel 34 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon esitab hiljemalt
  2020
  .
  aasta lõpuks
  ja seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, võttes aluseks liikmesriikide ja asjaomaste nõuandekomisjonide esitatud teabe ning STECFi hinnangu. Aruandes hinnatakse, millises ulatuses on tehnilised meetmed nii piirkondlikul kui ka ELi tasandil aidanud kaasa artiklis 3 sätestatud eesmärkide
  ja artiklis 4 sätestatud sihtide
  saavutamisele. | 1.   Komisjon esitab hiljemalt
  ... [kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist]
  ja seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, võttes aluseks liikmesriikide ja asjaomaste nõuandekomisjonide esitatud teabe ning STECFi hinnangu. Aruandes hinnatakse
  artiklis 4 sätestatud tõhususnäitajate põhjal
  , millises ulatuses on tehnilised meetmed nii piirkondlikul kui ka ELi tasandil aidanud kaasa artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon esitab hiljemalt
  2020
  .
  aasta lõpuks
  ja seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, võttes aluseks liikmesriikide ja asjaomaste nõuandekomisjonide esitatud teabe ning STECFi hinnangu. Aruandes hinnatakse, millises ulatuses on tehnilised meetmed nii piirkondlikul kui ka ELi tasandil aidanud kaasa artiklis 3 sätestatud eesmärkide
  ja artiklis 4 sätestatud sihtide
  saavutamisele.

1.   Komisjon esitab hiljemalt
  ... [kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist]
  ja seejärel iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, võttes aluseks liikmesriikide ja asjaomaste nõuandekomisjonide esitatud teabe ning STECFi hinnangu. Aruandes hinnatakse
  artiklis 4 sätestatud tõhususnäitajate põhjal
  , millises ulatuses on tehnilised meetmed nii piirkondlikul kui ka ELi tasandil aidanud kaasa artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisele.

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2

Artikkel 34 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui aruandest selgub, et piirkondlikult tasandil on tõendeid selle kohta, et eesmärke
  ja sihte
  ei ole saavutatud, esitavad kõnealuse piirkonna liikmesriigid
  kuue
  kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud aruande esitamist kava parandusmeetmetest, mida on vaja võtta, et tagada
  kõnealuste
  eesmärkide
  ja sihtide saavutamine
  . | 2.   Kui aruandest selgub, et piirkondlikult tasandil on tõendeid selle kohta, et eesmärke ei ole saavutatud
  või kui püütud alamõõdulise kala osakaal on artikli 4 lõike 1 punktis a osutatust suurem
  , esitavad kõnealuse piirkonna liikmesriigid
  12
  kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud aruande esitamist kava parandusmeetmetest, mida on vaja võtta, et tagada
  artiklis 3 sätestatud
  eesmärkide
  täitmine ning kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade püügi osakaalu vähendamine artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud tasemeni
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui aruandest selgub, et piirkondlikult tasandil on tõendeid selle kohta, et eesmärke
  ja sihte
  ei ole saavutatud, esitavad kõnealuse piirkonna liikmesriigid
  kuue
  kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud aruande esitamist kava parandusmeetmetest, mida on vaja võtta, et tagada
  kõnealuste
  eesmärkide
  ja sihtide saavutamine
  .

2.   Kui aruandest selgub, et piirkondlikult tasandil on tõendeid selle kohta, et eesmärke ei ole saavutatud
  või kui püütud alamõõdulise kala osakaal on artikli 4 lõike 1 punktis a osutatust suurem
  , esitavad kõnealuse piirkonna liikmesriigid
  12
  kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud aruande esitamist kava parandusmeetmetest, mida on vaja võtta, et tagada
  artiklis 3 sätestatud
  eesmärkide
  täitmine ning kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade püügi osakaalu vähendamine artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud tasemeni
  .

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 34 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon aitab liikmesriikidel koostada riiklikud tegevuskavad artiklis 4 sätestatud nõuete täitmiseks vajalike tehniliste meetmete rakendamisel ilmnenud raskuste ületamiseks. Liikmesriigid peavad võtma kõik vajalikud meetmed kõnealuste tegevuskavade rakendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon aitab liikmesriikidel koostada riiklikud tegevuskavad artiklis 4 sätestatud nõuete täitmiseks vajalike tehniliste meetmete rakendamisel ilmnenud raskuste ületamiseks. Liikmesriigid peavad võtma kõik vajalikud meetmed kõnealuste tegevuskavade rakendamiseks.

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 34 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kui aruannetest nähtub, et liikmesriik ei ole oma kontrolli- ja andmekogumiskohustusi täitnud, võib komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 508/2014 artiklitega 100 ja 101 sekkuda või peatada selle liikmesriigi rahastamise EMKFi vahenditest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kui aruannetest nähtub, et liikmesriik ei ole oma kontrolli- ja andmekogumiskohustusi täitnud, võib komisjon kooskõlas määruse (EL) nr 508/2014 artiklitega 100 ja 101 sekkuda või peatada selle liikmesriigi rahastamise EMKFi vahenditest.

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 35 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | artiklid 3, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 15, 16 ja 25 jäetakse välja; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

a)

artiklid 3, 8, 9, 10, 11, 12, 14, 15, 16 ja 25 jäetakse välja;

| a) | artiklid 3, 8, 9, 10, 11, 12,
  artikli 13 lõike 3 teine lõik ning artiklid
  14, 15, 16 ja 25 jäetakse välja; |
| --- | --- |

a)

artiklid 3, 8, 9, 10, 11, 12,
  artikli 13 lõike 3 teine lõik ning artiklid
  14, 15, 16 ja 25 jäetakse välja;

artikli 13 lõike 3 teine lõik ning artiklid

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36

Artikkel 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 36 | välja jäetud |
| Määruse (EÜ) nr 1098/2007 muutmine | |
| Määrusest (EÜ) nr 1098/2007 jäetakse välja artiklid 8 ja 9. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 36

Artikkel 36

välja jäetud

välja jäetud

Määruse (EÜ) nr 1098/2007 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1098/2007 muutmine

Määrusest (EÜ) nr 1098/2007 jäetakse välja artiklid 8 ja 9.

Määrusest (EÜ) nr 1098/2007 jäetakse välja artiklid 8 ja 9.

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 37 – lõik 1 – punkt b

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 54 c – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | laeva pardal ei hoita ega laeval ei kasutata samaaegselt kuni
  80
   millimeetrise võrgusilma suurusega veetavaid püüniseid, ühte või mitut seinnoota ega muid samalaadseid püügivahendeid; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

laeva pardal ei hoita ega laeval ei kasutata samaaegselt kuni
  80
   millimeetrise võrgusilma suurusega veetavaid püüniseid, ühte või mitut seinnoota ega muid samalaadseid püügivahendeid; või

80

| a) | laeva pardal ei hoita ega laeval ei kasutata samaaegselt kuni
  70
  millimeetrise võrgusilma suurusega veetavaid püüniseid, ühte või mitut seinnoota ega muid samalaadseid püügivahendeid; või |
| --- | --- |

a)

laeva pardal ei hoita ega laeval ei kasutata samaaegselt kuni
  70
  millimeetrise võrgusilma suurusega veetavaid püüniseid, ühte või mitut seinnoota ega muid samalaadseid püügivahendeid; või

70

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 37 – lõik 1 – punkt b

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 54 c – lõige 2 – punkt b – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| sorditud kalad külmutatakse
  kohe
  pärast sortimist ja sorditud kalu ei lasta merre tagasi; ning | sorditud kalad külmutatakse pärast sortimist ja sorditud kalu ei lasta merre tagasi; ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

sorditud kalad külmutatakse
  kohe
  pärast sortimist ja sorditud kalu ei lasta merre tagasi; ning

kohe

sorditud kalad külmutatakse pärast sortimist ja sorditud kalu ei lasta merre tagasi; ning

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 37 – lõik 1 – punkt b

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 54 c– lõige 2 – punkt b – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| seadmed on paigaldatud sellisel viisil ja sellisesse kohta, et on tagatud
  viivitamatu
  külmutamine ja mereliike ei ole võimalik merre tagasi lasta. | seadmed on paigaldatud sellisel viisil ja sellisesse kohta, et on tagatud külmutamine ja mereliike ei ole võimalik merre tagasi lasta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

seadmed on paigaldatud sellisel viisil ja sellisesse kohta, et on tagatud
  viivitamatu
  külmutamine ja mereliike ei ole võimalik merre tagasi lasta.

viivitamatu

seadmed on paigaldatud sellisel viisil ja sellisesse kohta, et on tagatud külmutamine ja mereliike ei ole võimalik merre tagasi lasta.

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 37 – lõik 1 – punkt b

Määrus (EÜ) nr 1224/2009

Artikkel 54 c – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Lipuriigi pädev asutus peab külmutustraalerite kavad kinnitama, et oleks tagatud nende kooskõla kehtivate eeskirjadega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Lipuriigi pädev asutus peab külmutustraalerite kavad kinnitama, et oleks tagatud nende kooskõla kehtivate eeskirjadega.

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38

Artikkel 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 38 | välja jäetud |
| Määruse (EL) nr 1343/2011 muutmine | |
| Määruse (EÜ) nr 1343/2011 artiklit 26 muudetakse järgmiselt: | |
| 1) | lisatakse järgmine punkt:

  „artiklites 4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j ja 16k sätestatud tehnilised meetmed.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 38

Artikkel 38

välja jäetud

välja jäetud

Määruse (EL) nr 1343/2011 muutmine

Määruse (EL) nr 1343/2011 muutmine

Määruse (EÜ) nr 1343/2011 artiklit 26 muudetakse järgmiselt:

Määruse (EÜ) nr 1343/2011 artiklit 26 muudetakse järgmiselt:

1)

1)

lisatakse järgmine punkt:

„artiklites 4, 10, 12, 15, 15a, 16, 16b, 16c, 16d, 16f, 16 g, 16h, 16i, 16j ja 16k sätestatud tehnilised meetmed.“;

| 2) | lisatakse järgmine lõik:



  „Komisjonil on ka õigus võtta kooskõlas artikliga 27 vastu delegeeritud õigusakte, et võtta liidu õigusesse üle muud GFCMi kehtestatud tehnilised meetmed, mis muutuvad liidu jaoks kohustuslikuks, ning täiendada või muuta seadusandlike aktide teatavaid mitteolemuslikke osi, millega võetakse üle CFCMi soovitusi tehniliste meetmete kohta.“ |
| --- | --- |

2)

2)

lisatakse järgmine lõik:

„Komisjonil on ka õigus võtta kooskõlas artikliga 27 vastu delegeeritud õigusakte, et võtta liidu õigusesse üle muud GFCMi kehtestatud tehnilised meetmed, mis muutuvad liidu jaoks kohustuslikuks, ning täiendada või muuta seadusandlike aktide teatavaid mitteolemuslikke osi, millega võetakse üle CFCMi soovitusi tehniliste meetmete kohta.“

„Komisjonil on ka õigus võtta kooskõlas artikliga 27 vastu delegeeritud õigusakte, et võtta liidu õigusesse üle muud GFCMi kehtestatud tehnilised meetmed, mis muutuvad liidu jaoks kohustuslikuks, ning täiendada või muuta seadusandlike aktide teatavaid mitteolemuslikke osi, millega võetakse üle CFCMi soovitusi tehniliste meetmete kohta.“

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõik 1

Artikkel 40 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004
  ja
  (EÜ) nr 2187/2005 tunnistatakse kehtetuks. | Määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004, (EÜ) nr 2187/2005
  ja komisjoni määrus (EÜ) nr 494/2002

   (1a) tunnistatakse kehtetuks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004
  ja
  (EÜ) nr 2187/2005 tunnistatakse kehtetuks.

ja

Määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004, (EÜ) nr 2187/2005
  ja komisjoni määrus (EÜ) nr 494/2002

   (1a) tunnistatakse kehtetuks.

ja komisjoni määrus (EÜ) nr 494/2002

1a

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt n a (uus)

I lisa – punkt n a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | na) | väike siig e põhjamere siig (Coregonus oxyrinchus) ICESi IVb rajooni liidu vetes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

na)

na)

väike siig e põhjamere siig (Coregonus oxyrinchus) ICESi IVb rajooni liidu vetes;

väike siig e põhjamere siig (Coregonus oxyrinchus) ICESi IVb rajooni liidu vetes;

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt n b (uus)

I lisa – punkt n b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | nb) | aadria tuur (Acipenser naccarii) ja harilik tuur (Acipenser sturio) liidu vetes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

nb)

nb)

aadria tuur (Acipenser naccarii) ja harilik tuur (Acipenser sturio) liidu vetes;

aadria tuur (Acipenser naccarii) ja harilik tuur (Acipenser sturio) liidu vetes;

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt o

I lisa – punkt o

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (o) | viljastatud emased langustid (Palinuridae spp.) ja viljastatud emased homaarid (Homarus gammarus) kõikides liidu vetes, välja arvatud siis, kui neid kasutatakse otsese taasasustamise või ümberasustamise eesmärgil; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(o)

viljastatud emased langustid (Palinuridae spp.) ja viljastatud emased homaarid (Homarus gammarus) kõikides liidu vetes, välja arvatud siis, kui neid kasutatakse otsese taasasustamise või ümberasustamise eesmärgil;

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt p

I lisa – punkt p

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (p) | harilik dattelkarp (Lithophaga lithophaga) ja sõmerjas oherdkarp (Pholas dactylus) liidu vetes Vahemeres. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(p)

harilik dattelkarp (Lithophaga lithophaga) ja sõmerjas oherdkarp (Pholas dactylus) liidu vetes Vahemeres.

| p) | harilik dattelkarp (Lithophaga lithophaga)
  , kahepoolmeline karploom (Pinna nobilis)
  ja sõmerjas oherdkarp (Pholas dactylus) liidu vetes Vahemeres; |
| --- | --- |

p)

harilik dattelkarp (Lithophaga lithophaga)
  , kahepoolmeline karploom (Pinna nobilis)
  ja sõmerjas oherdkarp (Pholas dactylus) liidu vetes Vahemeres;

, kahepoolmeline karploom (Pinna nobilis)

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt p a (uus)

I lisa – punkt p a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | pa) | Vahemere diadeem-merisiilik (Centrostephanus longispinus). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

pa)

pa)

Vahemere diadeem-merisiilik (Centrostephanus longispinus).

Vahemere diadeem-merisiilik (Centrostephanus longispinus).

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 5 a (uus)

IV lisa – punkt 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a. | Roosa ämblikkrabi suurust mõõdetakse joonisel 5 a esitatud viisil, piki keskjoont pearindmikukilbi otsaorkide vahelisest servast pearindmikukilbi tagumise servani. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.

5a.

Roosa ämblikkrabi suurust mõõdetakse joonisel 5 a esitatud viisil, piki keskjoont pearindmikukilbi otsaorkide vahelisest servast pearindmikukilbi tagumise servani.

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 5 b (uus)

IV lisa – punkt 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b. | Hariliku taskukrabi suurust mõõdetakse joonisel 5 b esitatud viisil, seljakilbi suurima laiuse järgi risti seljakilbi pikiteljega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b.

5b.

Hariliku taskukrabi suurust mõõdetakse joonisel 5 b esitatud viisil, seljakilbi suurima laiuse järgi risti seljakilbi pikiteljega.

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 5 c (uus)

IV lisa – punkt 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5c. | Tavalist tõrikodalast mõõdetakse nii, nagu näidatud joonisel 5 c, karbi pikkuse järgi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5c.

5c.

Tavalist tõrikodalast mõõdetakse nii, nagu näidatud joonisel 5 c, karbi pikkuse järgi.

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 5 d (uus)

IV lisa – punkt 5 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5d. | Mõõkkala mõõdetakse joonisel 5 d esitatud viisil, ninamiku tipust kuni sabauime hargnemiskohani. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5d.

5d.

Mõõkkala mõõdetakse joonisel 5 d esitatud viisil, ninamiku tipust kuni sabauime hargnemiskohani.

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – joonis 5 a (uus)

IV lisa – joonis 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Joonis 5a. Roosa ämblikkrabi (Maia squinada) |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Joonis 5a. Roosa ämblikkrabi (Maia squinada)

Joonis 5a. Roosa ämblikkrabi (Maia squinada)

Image

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – joonis 5 b (uus)

IV lisa – joonis 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Joonis 5b. Harilik taskukrabi (Cancer pagarus) |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Joonis 5b. Harilik taskukrabi (Cancer pagarus)

Joonis 5b. Harilik taskukrabi (Cancer pagarus)

Image

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – joonis 5 c (uus)

IV lisa – joonis 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Joonis 5c. Tavaline tõrikodalane (Buccinum spp) |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Joonis 5c. Tavaline tõrikodalane (Buccinum spp)

Joonis 5c. Tavaline tõrikodalane (Buccinum spp)

Image

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – joonis 5 d (uus)

IV lisa – joonis 5 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Joonis 5d. Mõõkkala (Xiphias gladius) |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Joonis 5d. Mõõkkala (Xiphias gladius)

Joonis 5d. Mõõkkala (Xiphias gladius)

Image

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 14

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 14

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Harilik makrell (Scomber spp.) | 20
   cm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Harilik makrell (Scomber spp.)

Scomber

20
   cm

20

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Harilik makrell (Scomber spp.) | 30
   cm (1a) |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Harilik makrell (Scomber spp.)

Scomber

30
   cm (1a)

30

1a

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 15

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 15

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Heeringas (Clupea harengus) | 20 cm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Heeringas (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Heeringas (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Heeringas (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm (1a)

1a

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 16

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 16

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Harilik stauriid (Trachurus spp.) | 15 cm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Harilik stauriid (Trachurus spp.)

Trachurus

15 cm

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Harilik stauriid (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Harilik stauriid (Trachurus spp.)

Trachurus

15 cm (1a)

1a

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 17

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 17

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) | 12 cm või 90 isendit kilo kohta |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus)

Engraulis encrasicolus

12 cm või 90 isendit kilo kohta

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) | 12 cm või 90 isendit kilo kohta (1a) |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus)

Engraulis encrasicolus

12 cm või 90 isendit kilo kohta (1a)

1a

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 19

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 19

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Sardiin (Sardina pilchardus) | 11 cm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Sardiin (Sardina pilchardus)

Sardina pilchardus

11 cm

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Sardiin (Sardina pilchardus) | 11 cm (1a) |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sardiin (Sardina pilchardus)

Sardina pilchardus

11 cm (1a)

1a

Muudatusettepanek 200

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 20

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 20

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Euroopa homaar (Homarus gammarus) | 87 mm |
| Muudatusettepanek |
| Euroopa homaar (Homarus gammarus) | 87 mm
  (seljakilbi pikkus) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Euroopa homaar (Homarus gammarus)

Homarus gammarus

87 mm

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa homaar (Homarus gammarus)

Homarus gammarus

87 mm
  (seljakilbi pikkus)

(seljakilbi pikkus)

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 34

V lisa – A osa – tabel 1 – rida 34

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Langustlased (Palinurus spp.) | 95 mm |
| Muudatusettepanek |
| Langustlased (Palinurus spp.) | 95 mm
  (seljakilbi pikkus) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Langustlased (Palinurus spp.)

Palinurus

95 mm

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Langustlased (Palinurus spp.)

Palinurus

95 mm
  (seljakilbi pikkus)

(seljakilbi pikkus)

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – A osa – tabel 2 – rida 13

V lisa – A osa – tabel 2 – rida 13

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | Kogupikkus 105 mm |
| | Seljakilbi pikkus 32 mm |
| Muudatusettepanek |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | Kogupikkus 105 mm |
| | Seljakilbi pikkus 32 mm |
| | Norra salehomaari saba pikkus 59 mm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

Nephrops norvegicus

Kogupikkus 105 mm

Seljakilbi pikkus 32 mm

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

Nephrops norvegicus

Kogupikkus 105 mm

Seljakilbi pikkus 32 mm

Norra salehomaari saba pikkus 59 mm

Norra salehomaari saba pikkus 59 mm

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – A osa – tabel 2 – rida 14

V lisa – A osa – tabel 2 – rida 14

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Harilik makrell (Scomber spp.) | 20 cm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Harilik makrell (Scomber spp.)

Scomber

20 cm

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Harilik makrell (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Harilik makrell (Scomber spp.)

Scomber

20 cm (1a)

1a

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – A osa – tabel 2 – rida 15

V lisa – A osa – tabel 2 – rida 15

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Heeringas (Clupea harengus) | 18 cm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Heeringas (Clupea harengus)

Clupea harengus

18 cm

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Heeringas (Clupea harengus) | 18 cm (1a) |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Heeringas (Clupea harengus)

Clupea harengus

18 cm (1a)

1a

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – A osa – tabel 2 – rida 16

V lisa – A osa – tabel 2 – rida 16

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Harilik stauriid (Trachurus spp.) | 15 cm |
| Muudatusettepanek |
| Harilik stauriid (Trachurus spp.) | 15 cm (1a) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Harilik stauriid (Trachurus spp.)

Trachurus

15 cm

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Harilik stauriid (Trachurus spp.)

Trachurus

15 cm (1a)

1a

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 2 b (uus)

V lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| | | |
| Muudatusettepanek |
| Vähemalt 90 mm | Skagerrak ja Kattegat | Paigaldatakse paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) või 140 mm

   (1a)

  (ruutsilm). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt 90 mm

Vähemalt 90 mm

Skagerrak ja Kattegat

Skagerrak ja Kattegat

Paigaldatakse paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) või 140 mm

   (1a)

  (ruutsilm).

Paigaldatakse paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) või 140 mm

1a

(ruutsilm).

Muudatusettepanek 305 ja 355

Muudatusettepanek 305 ja 355

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 4

V lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 4

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Vähemalt 80 mm | ICESi IVb rajoon lõuna pool 54o30′ põhjalaiust ja ICESi IVc rajoon | Hariliku merikeele sihtpüük piimtraalidega
  või [elektriimpulsstraalimisega]
  . Võrgu eesosa ülemisse poolde paigaldatakse paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 180 mm. |
| Muudatusettepanek |
| Vähemalt 80 mm | ICESi IVb rajoon lõuna pool 54o30′ põhjalaiust ja ICESi IVc rajoon | Hariliku merikeele sihtpüük piimtraalidega. Võrgu eesosa ülemisse poolde paigaldatakse paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 180 mm. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Vähemalt 80 mm

ICESi IVb rajoon lõuna pool 54o30′ põhjalaiust ja ICESi IVc rajoon

o

Hariliku merikeele sihtpüük piimtraalidega
  või [elektriimpulsstraalimisega]
  . Võrgu eesosa ülemisse poolde paigaldatakse paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 180 mm.

või [elektriimpulsstraalimisega]

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt 80 mm

ICESi IVb rajoon lõuna pool 54o30′ põhjalaiust ja ICESi IVc rajoon

o

Hariliku merikeele sihtpüük piimtraalidega. Võrgu eesosa ülemisse poolde paigaldatakse paneel, mille võrgusilma suurus on vähemalt 180 mm.

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 4 b (uus)

V lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| |
| Muudatusettepanek |
| Vähemalt 40mm | Kogu piirkond | Hariliku ebakalmaari sihtpüük (85 % saagist) (Lolignidae, Ommastrephidae). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt 40mm

Vähemalt 40mm

Kogu piirkond

Kogu piirkond

Hariliku ebakalmaari sihtpüük (85 % saagist) (Lolignidae, Ommastrephidae).

Hariliku ebakalmaari sihtpüük (85 % saagist) (Lolignidae, Ommastrephidae).

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 6

V lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 6

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Vähemalt 16 mm | Kogu piirkond | Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük |
| | | Norra tursiku sihtpüük. Norra tursiku püügi korral paigaldatakse sortimisvõre, mille võresamm on
  22
   mm. |
| | | Põhjamere garneeli (Crangon crangon) sihtpüügi korral paigaldatakse sortimisvõre, sõelvõrk või samaväärne selektiivne vahend. |
| Muudatusettepanek |
| Vähemalt 16 mm | Kogu piirkond | Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük
  (80 % saagist)
  . |
| | | Norra tursiku sihtpüük
  (50 % saagist)
  . Norra tursiku püügil korral paigaldatakse sortimisvõre, mille võresamm on kuni
  35
   mm. |
| | | Kreveti ja Aisopose süvameregarneeli sihtpüük (90 % saagist)
  . Paigaldatakse
  sõelvõrk või
  sortimisvõre
  kooskõlas siseriiklike eeskirjadega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Vähemalt 16 mm

Kogu piirkond

Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük

Norra tursiku sihtpüük. Norra tursiku püügi korral paigaldatakse sortimisvõre, mille võresamm on
  22
   mm.

22

Põhjamere garneeli (Crangon crangon) sihtpüügi korral paigaldatakse sortimisvõre, sõelvõrk või samaväärne selektiivne vahend.

Põhjamere garneeli (Crangon crangon) sihtpüügi korral

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt 16 mm

Kogu piirkond

Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük
  (80 % saagist)
  .

(80 % saagist)

Norra tursiku sihtpüük
  (50 % saagist)
  . Norra tursiku püügil korral paigaldatakse sortimisvõre, mille võresamm on kuni
  35
   mm.

(50 % saagist)

35

Kreveti ja Aisopose süvameregarneeli sihtpüük (90 % saagist)
  . Paigaldatakse
  sõelvõrk või
  sortimisvõre
  kooskõlas siseriiklike eeskirjadega
  .

Kreveti ja Aisopose süvameregarneeli sihtpüük (90 % saagist)

sõelvõrk või

kooskõlas siseriiklike eeskirjadega

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – B osa – punkt 2 – pealkiri

V lisa – B osa – punkt 2 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Passiivvõrkude võrgusilma standardsuurus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

Passiivvõrkude võrgusilma standardsuurus

| 2. | Passiivvõrkude
  ja triivvõrkude
  võrgusilma standardsuurus |
| --- | --- |

2.

Passiivvõrkude
  ja triivvõrkude
  võrgusilma standardsuurus

ja triivvõrkude

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – B osa – punkt 2 – sissejuhatav osa

V lisa – B osa – punkt 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Põhjameres ja Skagerrakis/Kattegatis kehtivad järgmised passiivvõrkude võrgusilma suurused. | Põhjameres ja Skagerrakis/Kattegatis kehtivad järgmised passiivvõrkude
  ja triivvõrkude
  võrgusilma suurused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Põhjameres ja Skagerrakis/Kattegatis kehtivad järgmised passiivvõrkude võrgusilma suurused.

Põhjameres ja Skagerrakis/Kattegatis kehtivad järgmised passiivvõrkude
  ja triivvõrkude
  võrgusilma suurused.

ja triivvõrkude

Muudatusettepanek 212

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – C osa – punkt 1 – punkt 1.1.

V lisa – C osa – punkt 1 – punkt 1.1.

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.1. | Tobia püük veetavate püünistega, mille noodapära võrgusilma suurus on väiksem kui
  80 mm, või passiivvõrkudega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 100
   mm, on keelatud geograafilises piirkonnas, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.1.

Tobia püük veetavate püünistega, mille noodapära võrgusilma suurus on väiksem kui
  80 mm, või passiivvõrkudega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 100
   mm, on keelatud geograafilises piirkonnas, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

80 mm, või passiivvõrkudega, mille võrgusilma suurus on väiksem kui 100

| 1.1. | Tobia püük veetavate püünistega, mille noodapära võrgusilma suurus on väiksem kui
  32
   mm, on keelatud geograafilises piirkonnas, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: |
| --- | --- |

1.1.

Tobia püük veetavate püünistega, mille noodapära võrgusilma suurus on väiksem kui
  32
   mm, on keelatud geograafilises piirkonnas, mis asub Inglismaa ja Šotimaa idaranniku ning järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

32

Muudatusettepanek 213

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – C osa – punkt 2 – punkt 2.2 – taane 1

V lisa – C osa – punkt 2 – punkt 2.2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | laevad, mille mootori võimsus ei ületa 221 kW ja mis kasutavad põhjatraale või ankurdatud põhjanootasid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

laevad, mille mootori võimsus ei ületa 221 kW ja mis kasutavad põhjatraale või ankurdatud põhjanootasid;

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – C osa – punkt 2 – punkt 2.2 – taane 2

V lisa – C osa – punkt 2 – punkt 2.2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | paarislaevad, mille mootorite võimsused kokku ei ületa mingil juhul 221 kW ja mis kasutavad paarispüügi põhjatraale; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

paarislaevad, mille mootorite võimsused kokku ei ületa mingil juhul 221 kW ja mis kasutavad paarispüügi põhjatraale;

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 215

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – C osa – punkt 2 – punkt 2.2 – taane 3

V lisa – C osa – punkt 2 – punkt 2.2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | laevadel, mille mootori võimsus ületab 221 kW, on lubatud kasutada põhjatraale või ankurdatud põhjanootasid, ning paarislaevadel, mille mootorite võimsused kokku ületavad 221 kW, on lubatud kasutada paarispüügi põhjatraale tingimusel, et sellised laevad ei tegele lesta või hariliku merikeele sihtpüügiga ning järgivad käesoleva lisa B osas esitatud võrgusilma suurusega seotud eeskirju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

laevadel, mille mootori võimsus ületab 221 kW, on lubatud kasutada põhjatraale või ankurdatud põhjanootasid, ning paarislaevadel, mille mootorite võimsused kokku ületavad 221 kW, on lubatud kasutada paarispüügi põhjatraale tingimusel, et sellised laevad ei tegele lesta või hariliku merikeele sihtpüügiga ning järgivad käesoleva lisa B osas esitatud võrgusilma suurusega seotud eeskirju.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – C osa – punkt 6 – punkt 6.2

V lisa – C osa – punkt 6 – punkt 6.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.2 | Määruse
  (
  EÜ
  )
  nr 2347
  /
  2002

   (1) I lisas loetletud süvamerehaide sihtpüük on keelatud vetes, mille kaardistatud sügavus on vähem kui 600 meetrit. Juhupüügi korral jäetakse
  süvamerehaid
  laeva pardale. Selline saak lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha. Kui mis tahes liikmesriigi laevad püüavad juhuslikult süvamerehaisid rohkem kui 10 tonni, ei saa need laevad enam kasutada punktis 6.1 sätestatud erandeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.2

Määruse
  (
  EÜ
  )
  nr 2347
  /
  2002

   (1) I lisas loetletud süvamerehaide sihtpüük on keelatud vetes, mille kaardistatud sügavus on vähem kui 600 meetrit. Juhupüügi korral jäetakse
  süvamerehaid
  laeva pardale. Selline saak lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha. Kui mis tahes liikmesriigi laevad püüavad juhuslikult süvamerehaisid rohkem kui 10 tonni, ei saa need laevad enam kasutada punktis 6.1 sätestatud erandeid.

Määruse

EÜ

nr 2347

2002

1

süvamerehaid

| 6.2 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
  (
  EL
  )
  2016
  /
  2336

   (1) I lisas loetletud süvamerehaide sihtpüük on keelatud vetes, mille kaardistatud sügavus on vähem kui 600 meetrit.
  ELi õigusaktides sõnaselgelt keelatuks liigitatud süvamerehaide
  juhupüügi korral
  tuleb need viivitamata merre tagasi heita. Süvamerehai liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme,
  jäetakse
  saak
  laeva pardale. Selline saak lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha
  . Kui liikmesriigil ei ole piisavalt kvoote järel, võib komisjon kohaldada määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõiget 5
  . Kui mis tahes liikmesriigi laevad püüavad juhuslikult süvamerehaisid rohkem kui 10 tonni, ei saa need laevad enam kasutada punktis 6.1 sätestatud erandeid. |
| --- | --- |

6.2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse
  (
  EL
  )
  2016
  /
  2336

   (1) I lisas loetletud süvamerehaide sihtpüük on keelatud vetes, mille kaardistatud sügavus on vähem kui 600 meetrit.
  ELi õigusaktides sõnaselgelt keelatuks liigitatud süvamerehaide
  juhupüügi korral
  tuleb need viivitamata merre tagasi heita. Süvamerehai liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme,
  jäetakse
  saak
  laeva pardale. Selline saak lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha
  . Kui liikmesriigil ei ole piisavalt kvoote järel, võib komisjon kohaldada määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõiget 5
  . Kui mis tahes liikmesriigi laevad püüavad juhuslikult süvamerehaisid rohkem kui 10 tonni, ei saa need laevad enam kasutada punktis 6.1 sätestatud erandeid.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse

EL

2016

2336

1

ELi õigusaktides sõnaselgelt keelatuks liigitatud süvamerehaide

tuleb need viivitamata merre tagasi heita. Süvamerehai liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme,

saak

. Kui liikmesriigil ei ole piisavalt kvoote järel, võib komisjon kohaldada määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõiget 5

Muudatusettepanek 274

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – D osa – alapealkiri

V lisa – D osa – alapealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Meetmed
  vaalaliste
  juhupüügi vähendamiseks ICESi IIIa rajoonis ja IV alapiirkonnas | Meetmed
  mereimetajate
  juhupüügi vähendamiseks ICESi IIIa rajoonis ja IV alapiirkonnas |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Meetmed
  vaalaliste
  juhupüügi vähendamiseks ICESi IIIa rajoonis ja IV alapiirkonnas

vaalaliste

Meetmed
  mereimetajate
  juhupüügi vähendamiseks ICESi IIIa rajoonis ja IV alapiirkonnas

mereimetajate

Muudatusettepanek 275

Muudatusettepanek 275

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – D osa – lõige 1 a (uus)

V lisa – D osa – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Merelindude juhupüügi vähendamise meetmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Merelindude juhupüügi vähendamise meetmed

| 1. | Kehtestatakse Põhjamere teadusuuringute programmid, et kaardistada tundlike liikide elupaikade kattumine püügivahendite paigutamise piirkondade ja püügitegevusega ning kindlaks määrata püügivahendite tehnilised lahendused. |
| --- | --- |

1.

1.

Kehtestatakse Põhjamere teadusuuringute programmid, et kaardistada tundlike liikide elupaikade kattumine püügivahendite paigutamise piirkondade ja püügitegevusega ning kindlaks määrata püügivahendite tehnilised lahendused.

| 2. | Kui teaduslike uuringutega on kindlaks tehtud Põhjamere alad, kus tundlikud merelinnud juhupüügi ohvriks satuvad, kohaldatakse seal ruumilisi meetmeid, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega. |
| --- | --- |

2.

2.

Kui teaduslike uuringutega on kindlaks tehtud Põhjamere alad, kus tundlikud merelinnud juhupüügi ohvriks satuvad, kohaldatakse seal ruumilisi meetmeid, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega.

| 3. | Põhjameres kalastavatel laevadel kasutatakse teaduslikult testitud tehniliste lahenduste kombinatsiooni, näiteks linnutõrjeliinid, õngejada raskuste muutmine, konksu varjestamine ja õngejadade vettelaskmine pimedal ajal, kasutades tekivalgustust ainult turvalisuse tagamiseks vajalikul määral. Kombinatsioonide kindlaksmääramisel tuleks lähtuda sellest, milliseid püügivahendeid kasutatakse ja millised tundlikud liigid tõenäoliselt püügivahenditesse kinni jäävad. Tehnilised kirjeldused peaksid vastama rahvusvaheliselt kokkulepitud suunistes sätestatud standarditele. |
| --- | --- |

3.

3.

Põhjameres kalastavatel laevadel kasutatakse teaduslikult testitud tehniliste lahenduste kombinatsiooni, näiteks linnutõrjeliinid, õngejada raskuste muutmine, konksu varjestamine ja õngejadade vettelaskmine pimedal ajal, kasutades tekivalgustust ainult turvalisuse tagamiseks vajalikul määral. Kombinatsioonide kindlaksmääramisel tuleks lähtuda sellest, milliseid püügivahendeid kasutatakse ja millised tundlikud liigid tõenäoliselt püügivahenditesse kinni jäävad. Tehnilised kirjeldused peaksid vastama rahvusvaheliselt kokkulepitud suunistes sätestatud standarditele.

| 4. | Liikmesriigid jälgivad ja hindavad kehtestatud leevendusmeetmete tõhusust, sealhulgas seoses kalasaagi ja püügikoormusega. |
| --- | --- |

4.

4.

Liikmesriigid jälgivad ja hindavad kehtestatud leevendusmeetmete tõhusust, sealhulgas seoses kalasaagi ja püügikoormusega.

Muudatusettepanekud 306, 314, 315 ja 356

Muudatusettepanekud 306, 314, 315 ja 356

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – E osa

V lisa – E osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | välja jäetud |
| Olenemata artiklist 13 on elektriimpulsstraalimine lubatud ICESi IVb ja IVc rajoonis käesoleva määruse artikli 27 lõike 1 teise taande kohaselt kindlaksmääratud tingimustel, mis käsitlevad kasutatud elektriimpulsi omadusi ning kehtivaid kontrolli- ja järelevalvemeetmeid, järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: | |
| — | punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55o põhjalaiust, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

välja jäetud

välja jäetud

Olenemata artiklist 13 on elektriimpulsstraalimine lubatud ICESi IVb ja IVc rajoonis käesoleva määruse artikli 27 lõike 1 teise taande kohaselt kindlaksmääratud tingimustel, mis käsitlevad kasutatud elektriimpulsi omadusi ning kehtivaid kontrolli- ja järelevalvemeetmeid, järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

Olenemata artiklist 13 on elektriimpulsstraalimine lubatud ICESi IVb ja IVc rajoonis käesoleva määruse artikli 27 lõike 1 teise taande kohaselt kindlaksmääratud tingimustel, mis käsitlevad kasutatud elektriimpulsi omadusi ning kehtivaid kontrolli- ja järelevalvemeetmeid, järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

—

punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55o põhjalaiust,

punkt Ühendkuningriigi idarannikul asukohaga 55o

| — | ida poole kuni punktini 55o põhjalaiust ja 5o idapikkust, |
| --- | --- |

—

ida poole kuni punktini 55o põhjalaiust ja 5o idapikkust,

ida poole kuni punktini 55o

o

| — | põhja poole kuni punktini 56o põhjalaiust, |
| --- | --- |

—

põhja poole kuni punktini 56o põhjalaiust,

põhja poole kuni punktini 56o

| — | ida poole kuni 56o põhjalaiusel asuva punktini Taani läänerannikul. |
| --- | --- |

—

ida poole kuni 56o põhjalaiusel asuva punktini Taani läänerannikul.

ida poole kuni 56o

Muudatusettepanek 324

Muudatusettepanek 324

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – A osa – tabel – rida 14

VI lisa – A osa – tabel – rida 14

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Harilik makrell (Scomber spp.) | 20 cm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Harilik makrell (Scomber spp.)

Scomber

20 cm

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Harilik makrell (Scomber spp.) | 20 cm (1a) |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Harilik makrell (Scomber spp.)

Scomber

20 cm (1a)

1a

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – A osa – tabel – rida 15

VI lisa – A osa – tabel – rida 15

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Heeringas (Clupea harengus) | 20 cm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Heeringas (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Heeringas (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Heeringas (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm (1a)

1a

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – A osa – tabel – rida 16

VI lisa – A osa – tabel – rida 16

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Harilik stauriid (Trachurus spp.) | 15 cm (3) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Harilik stauriid (Trachurus spp.)

Trachurus spp.

15 cm (3)

3

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Harilik stauriid (Trachurus spp.) | 15 cm (3)
  ,
   (3a) |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Harilik stauriid (Trachurus spp.)

Trachurus spp.

15 cm (3)
  ,
   (3a)

3

,

3a

Muudatusettepanek 220

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – A osa – tabel – rida 17

VI lisa – A osa – tabel – rida 17

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) | 12 cm või 90 isendit kilo kohta |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus)

Engraulis encrasicolus

12 cm või 90 isendit kilo kohta

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) | 12 cm või 90 isendit kilo kohta (1a) |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus)

Engraulis encrasicolus

12 cm või 90 isendit kilo kohta (1a)

1a

Muudatusettepanek 221

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 2

VI lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 2

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Vähemalt
  120
   mm | Kogu piirkond | Puuduvad |
| Muudatusettepanek |
| Vähemalt
  100
   mm (1a) | Kogu piirkond | Puuduvad |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Vähemalt
  120
   mm

120

Kogu piirkond

Puuduvad

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt
  100
   mm (1a)

100

1a

Kogu piirkond

Puuduvad

Muudatusettepanek 223

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – B osa – punkt 2 – pealkiri

VI lisa – B osa – punkt 2 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Passiivvõrkude võrgusilma standardsuurus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

Passiivvõrkude võrgusilma standardsuurus

| 2. | Passiivvõrkude
  ja triivvõrkude
  võrgusilma standardsuurus |
| --- | --- |

2.

Passiivvõrkude
  ja triivvõrkude
  võrgusilma standardsuurus

ja triivvõrkude

Muudatusettepanek 224

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – B osa – punkt 2 – sissejuhatav osa

VI lisa – B osa – punkt 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Loodepiirkonna vetes kehtivad järgmised passiivvõrkude võrgusilma suurused. | Loodepiirkonna vetes kehtivad järgmised passiivvõrkude
  ja triivvõrkude
  võrgusilma suurused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Loodepiirkonna vetes kehtivad järgmised passiivvõrkude võrgusilma suurused.

Loodepiirkonna vetes kehtivad järgmised passiivvõrkude
  ja triivvõrkude
  võrgusilma suurused.

ja triivvõrkude

Muudatusettepanek 225

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – B osa – punkt 2 – tabel – rida 2

VI lisa – B osa – punkt 2 – tabel – rida 2

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Vähemalt 120 mm (1) | Kogu piirkond | Puuduvad |
| Muudatusettepanek |
| Vähemalt 120 mm (1) | Kogu piirkond | Puuduvad |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Vähemalt 120 mm (1)

1

Kogu piirkond

Puuduvad

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt 120 mm (1)

1

Kogu piirkond

Puuduvad

Muudatusettepanek 226

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – B osa – tabel – rida 4

VI lisa – B osa – tabel – rida 4

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Vähemalt 50 mm | Kogu piirkond | Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük |
| Muudatusettepanek |
| Vähemalt 50 mm | Kogu piirkond | Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük
  (80 % saagist) |
| | | Hariliku meripoisuri sihtpüük (50 % saagist) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Vähemalt 50 mm

Kogu piirkond

Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt 50 mm

Kogu piirkond

Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük
  (80 % saagist)

(80 % saagist)

Hariliku meripoisuri sihtpüük (50 % saagist)

Hariliku meripoisuri sihtpüük (50 % saagist)

Muudatusettepanek 227

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – C osa – punkt 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

VI lisa – C osa – punkt 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iga aasta 1. jaanuarist kuni 31. märtsini ja 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini on keelatud igasugune püügitegevus veetavate
  püünistega
  või
  passiivvõrkudega
  piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: | Iga aasta 1. jaanuarist kuni 31. märtsini ja 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini on keelatud igasugune püügitegevus veetavate
  põhjapüünistega
  või
  põhjapassiivvõrkudega
  piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Iga aasta 1. jaanuarist kuni 31. märtsini ja 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini on keelatud igasugune püügitegevus veetavate
  püünistega
  või
  passiivvõrkudega
  piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

püünistega

passiivvõrkudega

Iga aasta 1. jaanuarist kuni 31. märtsini ja 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini on keelatud igasugune püügitegevus veetavate
  põhjapüünistega
  või
  põhjapassiivvõrkudega
  piirkonnas, mis asub järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

põhjapüünistega

põhjapassiivvõrkudega

Muudatusettepanek 228

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – C osa – punkt 3 – punkt 3.2

VI lisa – C osa – punkt 3 – punkt 3.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.2 | Erandina punktist 1 on lubatud kõnealuses punktis osutatud piirkonnas ja ajavahemikul kasutada põhjatraale tingimusel, et nendele traalidele on paigaldatud selektiivsust suurendavad seadmed, millele on andnud hinnangu kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF).
  Kui mis tahes liikmesriigi laevad, mis tegutsevad punktis 3.1 osutatud piirkondades, püüavad turska kaaspüügina rohkem kui 10 tonni, ei tohi need laevad enam kõnealuses piirkonnas kala püüda. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.2

Erandina punktist 1 on lubatud kõnealuses punktis osutatud piirkonnas ja ajavahemikul kasutada põhjatraale tingimusel, et nendele traalidele on paigaldatud selektiivsust suurendavad seadmed, millele on andnud hinnangu kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF).
  Kui mis tahes liikmesriigi laevad, mis tegutsevad punktis 3.1 osutatud piirkondades, püüavad turska kaaspüügina rohkem kui 10 tonni, ei tohi need laevad enam kõnealuses piirkonnas kala püüda.

Kui mis tahes liikmesriigi laevad, mis tegutsevad punktis 3.1 osutatud piirkondades, püüavad turska kaaspüügina rohkem kui 10 tonni, ei tohi need laevad enam kõnealuses piirkonnas kala püüda.

| 3.2 | Erandina punktist 1 on lubatud kõnealuses punktis osutatud piirkonnas ja ajavahemikul kasutada põhjatraale tingimusel, et nendele traalidele on paigaldatud selektiivsust suurendavad seadmed, millele on andnud hinnangu kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF). |
| --- | --- |

3.2

Erandina punktist 1 on lubatud kõnealuses punktis osutatud piirkonnas ja ajavahemikul kasutada põhjatraale tingimusel, et nendele traalidele on paigaldatud selektiivsust suurendavad seadmed, millele on andnud hinnangu kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF).

Muudatusettepanek 229

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – C osa – punkt 9 – pealkiri

VI lisa – C osa – punkt 9 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9. | Passiivvõrkude kasutamine ICESi Vb, VIa,
  VIIb
  , c, j ja k rajoonis |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.

Passiivvõrkude kasutamine ICESi Vb, VIa,
  VIIb
  , c, j ja k rajoonis

VIIb

| 9. | Passiivvõrkude kasutamine ICESi Vb, VIa,
  VIb ning VIIb
  , c
  , h
  , j ja k rajoonis |
| --- | --- |

9.

Passiivvõrkude kasutamine ICESi Vb, VIa,
  VIb ning VIIb
  , c
  , h
  , j ja k rajoonis

VIb ning VIIb

, h

Muudatusettepanek 230

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – C osa – punkt 9 – punkt 9.2

VI lisa – C osa – punkt 9 – punkt 9.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.2. | Määruse (
  EÜ
  )
  nr 2347
  /
  2002
  I lisas loetletud süvamerehaide sihtpüük on keelatud vetes, mille kaardistatud sügavus on vähem kui 600 meetrit. Juhupüügi korral jäetakse
  süvamerehaid
  laeva pardale. Selline saak lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha. Kui mis tahes liikmesriigi laevad püüavad juhuslikult süvamerehaisid rohkem kui 10 tonni, ei saa need laevad enam kasutada punktis 9.1 sätestatud erandeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.2.

Määruse (
  EÜ
  )
  nr 2347
  /
  2002
  I lisas loetletud süvamerehaide sihtpüük on keelatud vetes, mille kaardistatud sügavus on vähem kui 600 meetrit. Juhupüügi korral jäetakse
  süvamerehaid
  laeva pardale. Selline saak lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha. Kui mis tahes liikmesriigi laevad püüavad juhuslikult süvamerehaisid rohkem kui 10 tonni, ei saa need laevad enam kasutada punktis 9.1 sätestatud erandeid.

EÜ

nr 2347

2002

süvamerehaid

| 9.2. | Määruse (
  EL
  )
  2016
  /
  2336
  I lisas loetletud süvamerehaide sihtpüük on keelatud vetes, mille kaardistatud sügavus on vähem kui 600 meetrit.
  ELi õigusaktides sõnaselgelt keelatuks liigitatud süvamerehaide
  juhupüügi korral
  tuleb need võimalikult kiiresti merre tagasi heita. Süvamerehai liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme,
  jäetakse
  saak
  laeva pardale. Selline saak lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha.
  Kui liikmesriigil ei ole piisavalt kvoote järel, võib komisjon kohaldada määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõiget 5.
  Kui mis tahes liikmesriigi laevad püüavad juhuslikult süvamerehaisid rohkem kui 10 tonni, ei saa need laevad enam kasutada punktis 9.1 sätestatud erandeid. |
| --- | --- |

9.2.

Määruse (
  EL
  )
  2016
  /
  2336
  I lisas loetletud süvamerehaide sihtpüük on keelatud vetes, mille kaardistatud sügavus on vähem kui 600 meetrit.
  ELi õigusaktides sõnaselgelt keelatuks liigitatud süvamerehaide
  juhupüügi korral
  tuleb need võimalikult kiiresti merre tagasi heita. Süvamerehai liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme,
  jäetakse
  saak
  laeva pardale. Selline saak lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha.
  Kui liikmesriigil ei ole piisavalt kvoote järel, võib komisjon kohaldada määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõiget 5.
  Kui mis tahes liikmesriigi laevad püüavad juhuslikult süvamerehaisid rohkem kui 10 tonni, ei saa need laevad enam kasutada punktis 9.1 sätestatud erandeid.

EL

2016

2336

ELi õigusaktides sõnaselgelt keelatuks liigitatud süvamerehaide

tuleb need võimalikult kiiresti merre tagasi heita. Süvamerehai liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme,

saak

Kui liikmesriigil ei ole piisavalt kvoote järel, võib komisjon kohaldada määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõiget 5.

Muudatusettepanek 276

Muudatusettepanek 276

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – D osa – lõige 1 – pealkiri

VI lisa – D osa – lõige 1 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Meetmed
  vaalaliste
  juhupüügi vähendamiseks ICESi
  VIa ning VIId, e, f, g, h
  ja
  j
  rajoonis |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Meetmed
  vaalaliste
  juhupüügi vähendamiseks ICESi
  VIa ning VIId, e, f, g, h
  ja
  j
  rajoonis

vaalaliste

VIa ning VIId, e, f, g, h

j

| 1. | Meetmed
  mereimetajate
  juhupüügi vähendamiseks ICESi
  VI
  ja
  VII
  rajoonis |
| --- | --- |

1.

Meetmed
  mereimetajate
  juhupüügi vähendamiseks ICESi
  VI
  ja
  VII
  rajoonis

mereimetajate

VI

VII

Muudatusettepanek 277

Muudatusettepanek 277

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – D osa – lõige 2 – punkt 2.1. (uus)

VI lisa – D osa – lõige 2 – punkt 2.1. (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.1. | Loodepoolsetel merealadel kehtestatakse teadusuuringute programmid, et kaardistada tundlike liikide elupaikade kattumine püügivahendite paigutamise piirkondade ja püügitegevusega ning kindlaks teha püügivahendite tehnilised lahendused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.1.

2.1.

Loodepoolsetel merealadel kehtestatakse teadusuuringute programmid, et kaardistada tundlike liikide elupaikade kattumine püügivahendite paigutamise piirkondade ja püügitegevusega ning kindlaks teha püügivahendite tehnilised lahendused.

Muudatusettepanek 278

Muudatusettepanek 278

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – D osa – lõige 2 – punkt 2.2. (uus)

VI lisa – D osa – lõige 2 – punkt 2.2. (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.2. | Kui teaduslike uuringutega on kindlaks tehtud loodepoolsed merealad, kus tundlikud merelinnud juhupüügi ohvriks satuvad, kohaldatakse seal ruumilisi meetmeid, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.2.

2.2.

Kui teaduslike uuringutega on kindlaks tehtud loodepoolsed merealad, kus tundlikud merelinnud juhupüügi ohvriks satuvad, kohaldatakse seal ruumilisi meetmeid, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega.

Muudatusettepanek 279

Muudatusettepanek 279

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VI lisa – D osa – lõige 2 – punkt 2.3. (uus)

VI lisa – D osa – lõige 2 – punkt 2.3. (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.3. | Liikmesriigid jälgivad ja hindavad kehtestatud leevendusmeetmete tõhusust, sealhulgas seoses kalasaagi ja püügikoormusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.3.

2.3.

Liikmesriigid jälgivad ja hindavad kehtestatud leevendusmeetmete tõhusust, sealhulgas seoses kalasaagi ja püügikoormusega.

Muudatusettepanek 231

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – A osa – tabel – rida 15

VII lisa – A osa – tabel – rida 15

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Heeringas (Clupea harengus) | 20 cm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Heeringas (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Heeringas (Clupea harengus) | 20 cm (1a) |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Heeringas (Clupea harengus)

Clupea harengus

20 cm (1a)

1a

Muudatusettepanek 232

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – A osa – tabel – rida 18

VII lisa – A osa – tabel – rida 18

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Huntahven (Dicentrarchus labrax) | 42
   cm |
| Muudatusettepanek |
| Huntahven (Dicentrarchus labrax) | 36
   cm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Huntahven (Dicentrarchus labrax)

Dicentrarchus labrax

42
   cm

42

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Huntahven (Dicentrarchus labrax)

Dicentrarchus labrax

36
   cm

36

Muudatusettepanek 233

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – A osa – tabel – rida 23

VII lisa – A osa – tabel – rida 23

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Kammkarplane (Chlamys spp.) | 40 mm |
| Muudatusettepanek |
| Kammkarplane (Chlamys spp.,

  Mimachlamys spp.
  ) | 40 mm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Kammkarplane (Chlamys spp.)

Chlamys spp.

40 mm

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kammkarplane (Chlamys spp.,

  Mimachlamys spp.
  )

Chlamys spp.,

Mimachlamys spp.

40 mm

Muudatusettepanek 234

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – A osa – tabel – rida 26

VII lisa – A osa – tabel – rida 26

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Veenuskarplane (
  Venerupis

  philippinarum) | 35 mm |
| Muudatusettepanek |
| Veenuskarplased (
  Ruditapes

  philippinarum) | 35 mm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Veenuskarplane (
  Venerupis

  philippinarum)

Venerupis

philippinarum

35 mm

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Veenuskarplased (
  Ruditapes

  philippinarum)

Ruditapes

philippinarum

35 mm

Muudatusettepanek 235

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – A osa – tabel – rida 34

VII lisa – A osa – tabel – rida 34

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris) | 750
  grammi (3) |
| Muudatusettepanek |
| Harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris) | 1 000
  grammi (3) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris)

Octopus vulgaris)

750
  grammi (3)

750

3

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Harilik kaheksajalg (Octopus vulgaris)

Octopus vulgaris)

1 000
  grammi (3)

1 000

3

Muudatusettepanek 242

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – C osa – punkt 4 – punkt 4.2

VII lisa – C osa – punkt 4 – punkt 4.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.2. | Määruse (
  EÜ
  )
  nr 2347
  /
  2002
  I lisas loetletud süvamerehaide sihtpüük on keelatud vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri. Juhupüügi korral jäetakse
  süvamerehaid
  laeva pardale. Selline saak lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha. Kui mis tahes liikmesriigi laevad püüavad juhuslikult süvamerehaisid rohkem kui 10 tonni, ei saa need laevad enam kasutada punktis 1 sätestatud erandeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.2.

Määruse (
  EÜ
  )
  nr 2347
  /
  2002
  I lisas loetletud süvamerehaide sihtpüük on keelatud vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri. Juhupüügi korral jäetakse
  süvamerehaid
  laeva pardale. Selline saak lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha. Kui mis tahes liikmesriigi laevad püüavad juhuslikult süvamerehaisid rohkem kui 10 tonni, ei saa need laevad enam kasutada punktis 1 sätestatud erandeid.

EÜ

nr 2347

2002

süvamerehaid

| 4.2. | Määruse (
  EL
  )
  2016
  /
  2336
  I lisas loetletud süvamerehaide sihtpüük on keelatud vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri.
  ELi õigusaktides sõnaselgelt keelatuks liigitatud süvamerehaide
  juhupüügi korral
  tuleb need võimalikult kiiresti merre tagasi heita. Süvamerehai liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme,
  jäetakse
  saak
  laeva pardale. Selline saak lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha
  . Kui liikmesriigil ei ole piisavalt kvoote järel, võib komisjon kohaldada määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõiget 5
  . Kui mis tahes liikmesriigi laevad püüavad juhuslikult süvamerehaisid rohkem kui 10 tonni, ei saa need laevad enam kasutada punktis 1 sätestatud erandeid. |
| --- | --- |

4.2.

Määruse (
  EL
  )
  2016
  /
  2336
  I lisas loetletud süvamerehaide sihtpüük on keelatud vetes, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri.
  ELi õigusaktides sõnaselgelt keelatuks liigitatud süvamerehaide
  juhupüügi korral
  tuleb need võimalikult kiiresti merre tagasi heita. Süvamerehai liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme,
  jäetakse
  saak
  laeva pardale. Selline saak lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha
  . Kui liikmesriigil ei ole piisavalt kvoote järel, võib komisjon kohaldada määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõiget 5
  . Kui mis tahes liikmesriigi laevad püüavad juhuslikult süvamerehaisid rohkem kui 10 tonni, ei saa need laevad enam kasutada punktis 1 sätestatud erandeid.

EL

2016

2336

ELi õigusaktides sõnaselgelt keelatuks liigitatud süvamerehaide

tuleb need võimalikult kiiresti merre tagasi heita. Süvamerehai liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme,

saak

. Kui liikmesriigil ei ole piisavalt kvoote järel, võib komisjon kohaldada määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõiget 5

Muudatusettepanek 243

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – C osa – punkt 4 – punkt 4.2 a (uus)

VII lisa – C osa – punkt 4 – punkt 4.2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4.2a | Kui liikmesriikide esitatud teabest nähtub või kui piirkondadeks jaotamist kasutava konkreetse majandamise kaudu, mis võiks hõlmata muu hulgas piirkonnas tegutsevate laevade arvu vähendamist või püügikuude vähendamist, või kui mitmeaastaste kavade kaudu õnnestub näidata, et teatud püügipiirkondades on haide kaaspüük või merre tagasiheitmine väga väike, võib komisjon pärast STECFiga konsulteerimist teha otsuse jätta ICESi VIII, IX ja X alapiirkonnas asuvad teatavat tüüpi püügipiirkonnad punkti 4.1 kohaldamisalast välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.2a

4.2a

Kui liikmesriikide esitatud teabest nähtub või kui piirkondadeks jaotamist kasutava konkreetse majandamise kaudu, mis võiks hõlmata muu hulgas piirkonnas tegutsevate laevade arvu vähendamist või püügikuude vähendamist, või kui mitmeaastaste kavade kaudu õnnestub näidata, et teatud püügipiirkondades on haide kaaspüük või merre tagasiheitmine väga väike, võib komisjon pärast STECFiga konsulteerimist teha otsuse jätta ICESi VIII, IX ja X alapiirkonnas asuvad teatavat tüüpi püügipiirkonnad punkti 4.1 kohaldamisalast välja.

Muudatusettepanek 280

Muudatusettepanek 280

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – D osa – lõige 1 – pealkiri

VII lisa – D osa – lõige 1 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Meetmed
  vaalaliste
  juhupüügi vähendamiseks ICESi VIII ja
  IXa
  alapiirkonnas |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Meetmed
  vaalaliste
  juhupüügi vähendamiseks ICESi VIII ja
  IXa
  alapiirkonnas

vaalaliste

IXa

| 1. | Meetmed
  mereimetajate
  juhupüügi vähendamiseks ICESi VIII ja
  IX
  alapiirkonnas |
| --- | --- |

1.

Meetmed
  mereimetajate
  juhupüügi vähendamiseks ICESi VIII ja
  IX
  alapiirkonnas

mereimetajate

IX

Muudatusettepanek 281

Muudatusettepanek 281

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – D osa – lõige 2 – punkt 2.1. (uus)

VII lisa – D osa – lõige 2 – punkt 2.1. (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.1. | Loodepoolsetel merealadel kehtestatakse teadusuuringute programmid, et kaardistada tundlike liikide elupaikade kattumine püügivahendite paigutamise piirkondade ja püügitegevusega ning kindlaks määrata püügivahendite tehnilised lahendused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.1.

2.1.

Loodepoolsetel merealadel kehtestatakse teadusuuringute programmid, et kaardistada tundlike liikide elupaikade kattumine püügivahendite paigutamise piirkondade ja püügitegevusega ning kindlaks määrata püügivahendite tehnilised lahendused.

Muudatusettepanek 282

Muudatusettepanek 282

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – D osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 a (uus)

VII lisa – D osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.2. | Teadusuuringutega väljaselgitatud edelapoolsetel merealadel, kus ohustatud merelinnud juhupüügi ohvriks satuvad, kohaldatakse ruumilisi meetmeid seni, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.2.

2.2.

Teadusuuringutega väljaselgitatud edelapoolsetel merealadel, kus ohustatud merelinnud juhupüügi ohvriks satuvad, kohaldatakse ruumilisi meetmeid seni, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega.

Muudatusettepanek 283

Muudatusettepanek 283

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – D osa – punkt 2 – alapunkt 2.3 a (uus)

VII lisa – D osa – punkt 2 – alapunkt 2.3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.3. | Liikmesriigid jälgivad ja hindavad kehtestatud leevendusmeetmete, sealhulgas kalasaagi ja püügikoormusega seotud meetmete tulemuslikkust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.3.

2.3.

Liikmesriigid jälgivad ja hindavad kehtestatud leevendusmeetmete, sealhulgas kalasaagi ja püügikoormusega seotud meetmete tulemuslikkust.

Muudatusettepanek 247

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – B osa – punkt 2 – tabel – rida 2

VIII lisa – B osa – punkt 2 – tabel – rida 2

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Vähemalt 157 mm | Kogu piirkond | Lõhe sihtpüük |
| Muudatusettepanek |
| välja jäetud | | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Vähemalt 157 mm

Vähemalt 157 mm

Kogu piirkond

Kogu piirkond

Lõhe sihtpüük

Lõhe sihtpüük

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 284

Muudatusettepanek 284

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – D osa – punkt 1 – pealkiri

VII lisa – D osa – punkt 1 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Vaalaliste
  juhupüügi vähendamise meetmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Vaalaliste
  juhupüügi vähendamise meetmed

Vaalaliste

| 1. | Mereimetajate
  juhupüügi vähendamise meetmed |
| --- | --- |

1.

Mereimetajate
  juhupüügi vähendamise meetmed

Mereimetajate

Muudatusettepanek 285

Muudatusettepanek 285

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – D osa – punkt 1 a (uus)

VIII lisa – D osa – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Merelindude juhupüügi vähendamise meetmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Merelindude juhupüügi vähendamise meetmed

| 1.1. | Käivitatakse Läänemere teadusuuringute programmid, et kaardistada ohustatud liikide elupaikade kattumine püügivahendite kasutamise piirkondade ja püügikoormusega ning kindlaks määrata püügivahendite tehnilised lahendused. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Käivitatakse Läänemere teadusuuringute programmid, et kaardistada ohustatud liikide elupaikade kattumine püügivahendite kasutamise piirkondade ja püügikoormusega ning kindlaks määrata püügivahendite tehnilised lahendused.

| 1.2. | Teadusuuringutega väljaselgitatud Läänemere aladel, kus ohustatud merelinnud juhupüügi ohvriks satuvad, kohaldatakse ruumilisi meetmeid seni, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Teadusuuringutega väljaselgitatud Läänemere aladel, kus ohustatud merelinnud juhupüügi ohvriks satuvad, kohaldatakse ruumilisi meetmeid seni, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega.

| 1.3 | Liikmesriigid jälgivad ja hindavad kehtestatud leevendusmeetmete, sealhulgas kalasaagi ja püügikoormusega seotud meetmete tulemuslikkust. |
| --- | --- |

1.3

1.3

Liikmesriigid jälgivad ja hindavad kehtestatud leevendusmeetmete, sealhulgas kalasaagi ja püügikoormusega seotud meetmete tulemuslikkust.

Muudatusettepanek 251

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IX lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 2

IX lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 2

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Vähemalt 40 mm võrgusilma suurusega noodapära | Kogu piirkond | Laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib
  44
   mm ruutsilmadega nooda asemel kasutada 50 mm2 rombsilmadega noota (2). |
| Muudatusettepanek |
| Vähemalt 40 mm võrgusilma suurusega noodapära | Kogu piirkond | Laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib
  40
   mm ruutsilmadega nooda asemel kasutada 50 mm rombsilmadega noota (2). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Vähemalt 40 mm võrgusilma suurusega noodapära

Kogu piirkond

Laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib
  44
   mm ruutsilmadega nooda asemel kasutada 50 mm2 rombsilmadega noota (2).

44

2

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt 40 mm võrgusilma suurusega noodapära

Kogu piirkond

Laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib
  40
   mm ruutsilmadega nooda asemel kasutada 50 mm rombsilmadega noota (2).

40

2

Muudatusettepanek 254

Muudatusettepanek 254

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IX lisa – B osa – punkt 2 a (uus)

IX lisa – B osa – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Haardnootade suhtes kehtestatud erandid käesoleva osa punktides 1, 1a ja 2 kehtestatud sätetest, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1967/2006 artiklis 19 osutatud majandamiskava raames ja mis on vastu võetud nimetatud määruse artikli 9 raames, kehtivad jätkuvalt, kui käesoleva määruse artiklis 18 ei ole ette nähtud teisiti. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Haardnootade suhtes kehtestatud erandid käesoleva osa punktides 1, 1a ja 2 kehtestatud sätetest, mida kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1967/2006 artiklis 19 osutatud majandamiskava raames ja mis on vastu võetud nimetatud määruse artikli 9 raames, kehtivad jätkuvalt, kui käesoleva määruse artiklis 18 ei ole ette nähtud teisiti.

Muudatusettepanek 255

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IX lisa – C osa – punkt 5

IX lisa – C osa – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Keelatud on pardal hoida või vette lasta rohkem kui 250 lõkspüünist või mõrda
  süvavee koorikloomade (sh Plesionika spp., Pasiphaea spp. või sarnased liigid) püügiks
  . | Keelatud on
  süvavee koorikloomade püügiks
  pardal hoida või vette lasta rohkem kui 250 lõkspüünist või mõrda
  ühe laeva kohta
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Keelatud on pardal hoida või vette lasta rohkem kui 250 lõkspüünist või mõrda
  süvavee koorikloomade (sh Plesionika spp., Pasiphaea spp. või sarnased liigid) püügiks
  .

süvavee koorikloomade (sh Plesionika spp., Pasiphaea spp. või sarnased liigid) püügiks

Keelatud on
  süvavee koorikloomade püügiks
  pardal hoida või vette lasta rohkem kui 250 lõkspüünist või mõrda
  ühe laeva kohta
  .

süvavee koorikloomade püügiks

ühe laeva kohta

Muudatusettepanek 256

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IX lisa – C osa – punkt 5 – lõik 1 a (uus)

IX lisa – C osa – punkt 5 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Süvavee koorikloomi (sh Plesionika spp., Pasiphaea spp. või sarnased liigid) on lubatud püüda väikesemahulise kalapüügi vahendeid kasutavatel, selgelt kohalikel laevastikel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Süvavee koorikloomi (sh Plesionika spp., Pasiphaea spp. või sarnased liigid) on lubatud püüda väikesemahulise kalapüügi vahendeid kasutavatel, selgelt kohalikel laevastikel.

Süvavee koorikloomi (sh Plesionika spp., Pasiphaea spp. või sarnased liigid) on lubatud püüda väikesemahulise kalapüügi vahendeid kasutavatel, selgelt kohalikel laevastikel.

Muudatusettepanek 257

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IX lisa – C osa – punkt 6 a (uus)

IX lisa – C osa – punkt 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a. | Harpuunpüssidega kalapüügi piirangud



  Keelatud on kalapüük harpuunpüssidega, kui neid kasutatakse koos akvalangiga või öösel päikeseloojangust päikesetõusuni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.

6a.

Harpuunpüssidega kalapüügi piirangud

Keelatud on kalapüük harpuunpüssidega, kui neid kasutatakse koos akvalangiga või öösel päikeseloojangust päikesetõusuni.

Keelatud on kalapüük harpuunpüssidega, kui neid kasutatakse koos akvalangiga või öösel päikeseloojangust päikesetõusuni.

Muudatusettepanek 286

Muudatusettepanek 286

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IX lisa – D osa – punkt 1 – pealkiri

IX lisa – D osa – punkt 1 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Vaalaliste
  juhupüügi vähendamise meetmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Vaalaliste
  juhupüügi vähendamise meetmed

Vaalaliste

| 1. | Mereimetajate
  juhupüügi vähendamise meetmed |
| --- | --- |

1.

Mereimetajate
  juhupüügi vähendamise meetmed

Mereimetajate

Muudatusettepanek 287

Muudatusettepanek 287

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IX lisa – D osa – punkt 2 – alapunkt 2.1 (uus)

IX lisa – D osa – punkt 2 – alapunkt 2.1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.1. | Käivitatakse Vahemere teadusuuringute programmid, et kaardistada ohustatud liikide elupaikade kattumine püügivahendite kasutamise piirkondade ja püügikoormusega ning kindlaks määrata püügivahendite tehnilised lahendused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.1.

2.1.

Käivitatakse Vahemere teadusuuringute programmid, et kaardistada ohustatud liikide elupaikade kattumine püügivahendite kasutamise piirkondade ja püügikoormusega ning kindlaks määrata püügivahendite tehnilised lahendused.

Muudatusettepanek 288

Muudatusettepanek 288

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IX lisa – D osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 (uus)

IX lisa – D osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.2. | Teadusuuringutega väljaselgitatud Vahemere aladel, kus ohustatud merelinnud juhupüügi ohvriks satuvad, kohaldatakse ruumilisi meetmeid seni, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.2.

2.2.

Teadusuuringutega väljaselgitatud Vahemere aladel, kus ohustatud merelinnud juhupüügi ohvriks satuvad, kohaldatakse ruumilisi meetmeid seni, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega.

Muudatusettepanek 289

Muudatusettepanek 289

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IX lisa – D osa – punkt 2 – alapunkt 2.3 (uus)

IX lisa – D osa – punkt 2 – alapunkt 2.3 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.3. | Liikmesriigid jälgivad ja hindavad kehtestatud leevendusmeetmete, sealhulgas kalasaagi ja püügikoormusega seotud meetmete tulemuslikkust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.3.

2.3.

Liikmesriigid jälgivad ja hindavad kehtestatud leevendusmeetmete, sealhulgas kalasaagi ja püügikoormusega seotud meetmete tulemuslikkust.

Muudatusettepanek 259

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 2

X lisa – B osa – punkt 1 – tabel – rida 2

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Vähemalt
  50
   mm | Kogu piirkond | Alternatiivina
  võib kasutada
  40 mm suuruse võrgusilmaga
  noodapära. |
| Muudatusettepanek |
| Vähemalt
  40
   mm | Kogu piirkond | Laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral
  võib
  40 mm ruutsilmadega nooda asemel
  kasutada
  50 mm rombsilmadega
  noodapära (1a). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Vähemalt
  50
   mm

50

Kogu piirkond

Alternatiivina
  võib kasutada
  40 mm suuruse võrgusilmaga
  noodapära.

Alternatiivina

40 mm suuruse võrgusilmaga

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt
  40
   mm

40

Kogu piirkond

Laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral
  võib
  40 mm ruutsilmadega nooda asemel
  kasutada
  50 mm rombsilmadega
  noodapära (1a).

Laevaomaniku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral

40 mm ruutsilmadega nooda asemel

50 mm rombsilmadega

1a

Muudatusettepanek 260

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – B osa – punkt 2 – tabel – rida 2

X lisa – B osa – punkt 2 – tabel – rida 2

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Vähemalt 400 mm | Kogu piirkond | Hariliku kammelja
  sihtpüük |
| Muudatusettepanek |
| Vähemalt 400 mm | Kogu piirkond | Hariliku kammelja
  püük põhjanakkevõrkudega |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Vähemalt 400 mm

Kogu piirkond

Hariliku kammelja
  sihtpüük

sihtpüük

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt 400 mm

Kogu piirkond

Hariliku kammelja
  püük põhjanakkevõrkudega

püük põhjanakkevõrkudega

Muudatusettepanek 261

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – C osa

X lisa – C osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| C osa | välja jäetud |
| Püügikeelu- ja piirangualad | |
| Hooajaline keeld hariliku kammelja kaitseks | |
| Hariliku kammelja sihtpüük, ümberlaadimine, lossimine ja esmamüük on lubatud igal aastal alates 15. aprillist kuni 15. juunini Musta mere liidu vetes. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

C osa

C osa

välja jäetud

välja jäetud

Püügikeelu- ja piirangualad

Püügikeelu- ja piirangualad

Hooajaline keeld hariliku kammelja kaitseks

Hooajaline keeld hariliku kammelja kaitseks

Hariliku kammelja sihtpüük, ümberlaadimine, lossimine ja esmamüük on lubatud igal aastal alates 15. aprillist kuni 15. juunini Musta mere liidu vetes.

Hariliku kammelja sihtpüük, ümberlaadimine, lossimine ja esmamüük on lubatud igal aastal alates 15. aprillist kuni 15. juunini Musta mere liidu vetes.

Muudatusettepanek 290

Muudatusettepanek 290

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

X lisa – D osa – punkt 1 a (uus)

X lisa – D osa – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Merelindude juhupüügi vähendamise meetmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Merelindude juhupüügi vähendamise meetmed

| 1a.1. | Käivitatakse Musta mere teadusuuringute programmid, et kaardistada ohustatud liikide elupaikade kattumine püügivahendite kasutamise piirkondade ja püügikoormusega ning kindlaks määrata püügivahendite tehnilised lahendused. |
| --- | --- |

1a.1.

1a.1.

Käivitatakse Musta mere teadusuuringute programmid, et kaardistada ohustatud liikide elupaikade kattumine püügivahendite kasutamise piirkondade ja püügikoormusega ning kindlaks määrata püügivahendite tehnilised lahendused.

| 1a.2. | Teadusuuringutega väljaselgitatud Musta mere aladel, kus ohustatud merelinnud juhupüügi ohvriks satuvad, kohaldatakse ruumilisi meetmeid seni, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega. |
| --- | --- |

1a.2.

1a.2.

Teadusuuringutega väljaselgitatud Musta mere aladel, kus ohustatud merelinnud juhupüügi ohvriks satuvad, kohaldatakse ruumilisi meetmeid seni, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega.

| 1a.3. | Liikmesriigid jälgivad ja hindavad kehtestatud leevendusmeetmete, sealhulgas kalasaagi ja püügikoormusega seotud meetmete tulemuslikkust. |
| --- | --- |

1a.3.

1a.3.

Liikmesriigid jälgivad ja hindavad kehtestatud leevendusmeetmete, sealhulgas kalasaagi ja püügikoormusega seotud meetmete tulemuslikkust.

Muudatusettepanek 262

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XI lisa – A osa – pealkiri

XI lisa – A osa – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Veetavate püüniste võrgusilma standardsuurus | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Veetavate püüniste võrgusilma standardsuurus

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 263

Muudatusettepanek 263

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XI lisa – A osa – lõik 1 – sissejuhatav osa

XI lisa – A osa – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Äärepoolseimates piirkondades
  kehtivad järgmised noodapära võrgusilma suurused. | Liidu vetes India ookeanil ja Atlandi ookeani lääneosas
  kehtivad järgmised noodapära võrgusilma suurused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Äärepoolseimates piirkondades
  kehtivad järgmised noodapära võrgusilma suurused.

Äärepoolseimates piirkondades

Liidu vetes India ookeanil ja Atlandi ookeani lääneosas
  kehtivad järgmised noodapära võrgusilma suurused.

Liidu vetes India ookeanil ja Atlandi ookeani lääneosas

Muudatusettepanek 264

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XI lisa – A osa – tabel – rida 3

XI lisa – A osa – tabel – rida 3

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Vähemalt 45 mm | Kõik Prantsuse Guajaana departemangu rannalähedased veed, mis kuuluvad Prantsusmaa jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla. | Krevettide (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) sihtpüük |
| Muudatusettepanek |
| Vähemalt 45 mm | Kõik Prantsuse Guajaana departemangu rannalähedased veed, mis kuuluvad Prantsusmaa jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla. | Krevettide (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) sihtpüük
  (15 % saagist) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Vähemalt 45 mm

Kõik Prantsuse Guajaana departemangu rannalähedased veed, mis kuuluvad Prantsusmaa jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla.

Krevettide (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) sihtpüük

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt 45 mm

Kõik Prantsuse Guajaana departemangu rannalähedased veed, mis kuuluvad Prantsusmaa jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla.

Krevettide (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopenaeus kroyeri) sihtpüük
  (15 % saagist)

(15 % saagist)

Muudatusettepanek 265

Muudatusettepanek 265

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XI lisa – A osa – tabel – rida 4

XI lisa – A osa – tabel – rida 4

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Vähemalt 14 mm | Kogu piirkond | Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük haardvõrkudega |
| Muudatusettepanek |
| välja jäetud | | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Vähemalt 14 mm

Vähemalt 14 mm

Kogu piirkond

Kogu piirkond

Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük haardvõrkudega

Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük haardvõrkudega

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 266

Muudatusettepanek 266

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XI lisa – A osa – punkt 1 a (uus)

XI lisa – A osa – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Seinnootade võrgusilma standardsuurus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Seinnootade võrgusilma standardsuurus

Liidu vetes India ookeanil ja Atlandi ookeani lääneosas kehtivad järgmised seinnootade võrgusilma suurused.

Liidu vetes India ookeanil ja Atlandi ookeani lääneosas kehtivad järgmised seinnootade võrgusilma suurused.

Muudatusettepanek 267

Muudatusettepanek 267

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XI lisa – A osa – punkt 1 a (uus) – tabel (uus)

XI lisa – A osa – punkt 1 a (uus) – tabel (uus)

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| |
| Muudatusettepanek |
| Võrgusilma suurus | Geograafilised piirkonnad | Tingimused |
| Vähemalt 14 mm | Kogu piirkond | Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük seinnoodaga |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Võrgusilma suurus

Võrgusilma suurus

Geograafilised piirkonnad

Geograafilised piirkonnad

Tingimused

Tingimused

Vähemalt 14 mm

Vähemalt 14 mm

Kogu piirkond

Kogu piirkond

Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük seinnoodaga

Väikeste pelaagiliste liikide sihtpüük seinnoodaga

Muudatusettepanek 291

Muudatusettepanek 291

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

XI lisa – B a osa (uus)

XI lisa – B a osa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Ba osa |
| | Leevendusmeetmed ohustatud liikide kaitseks |
| | 1. | Mereimetajate juhupüügi vähendamise meetmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ba osa

Ba osa

Leevendusmeetmed ohustatud liikide kaitseks

Leevendusmeetmed ohustatud liikide kaitseks

1.

1.

Mereimetajate juhupüügi vähendamise meetmed

| 1.1. | Äärepoolseimates piirkondades, kus on tõendeid juhupüügi kohta, on laevadel keelatud kasutada passiivvõrke, triivvõrke, pelaagilisi traale või kõrge vertikaalse avaga traale, kui samaaegselt ei kasutata kontrollitud leevendustehnoloogiat. Sellest nõudest tuleks loobuda vaid niisuguse püügi korral, kus summaarne kaaspüük on tõendatult väga väike. |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Äärepoolseimates piirkondades, kus on tõendeid juhupüügi kohta, on laevadel keelatud kasutada passiivvõrke, triivvõrke, pelaagilisi traale või kõrge vertikaalse avaga traale, kui samaaegselt ei kasutata kontrollitud leevendustehnoloogiat. Sellest nõudest tuleks loobuda vaid niisuguse püügi korral, kus summaarne kaaspüük on tõendatult väga väike.

| 1.2. | Punkti 1 ei kohaldata püügitegevuse suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel asjaomaste liikmesriikide või asjaomase liikmesriigi loal või volitusel ning mille eesmärk on töötada välja uued tehnilised meetmed vaalaliste juhupüügi või tapmise piiramiseks. |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Punkti 1 ei kohaldata püügitegevuse suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel asjaomaste liikmesriikide või asjaomase liikmesriigi loal või volitusel ning mille eesmärk on töötada välja uued tehnilised meetmed vaalaliste juhupüügi või tapmise piiramiseks.

| 1.3. | Liikmesriigid jälgivad ja hindavad iga-aastaste spetsiaalsete seireprogrammide raames teostatavate teadusuuringute või katseprojektide kaudu, milliseid tulemusi punktis 1.1 osutatud leevendusseadmed asjaomasel püügil ja asjaomastes piirkondades annavad. |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Liikmesriigid jälgivad ja hindavad iga-aastaste spetsiaalsete seireprogrammide raames teostatavate teadusuuringute või katseprojektide kaudu, milliseid tulemusi punktis 1.1 osutatud leevendusseadmed asjaomasel püügil ja asjaomastes piirkondades annavad.

| 2. | Merelindude juhupüügi vähendamise meetmed |
| --- | --- |

2.

2.

Merelindude juhupüügi vähendamise meetmed

| 2.1. | Äärepoolseimates piirkondades käivitatakse teadusuuringute programmid, et kaardistada ohustatud liikide elupaikade kattumine püügivahendite kasutamise piirkondade ja püügikoormusega ning kindlaks määrata püügivahendite tehnilised lahendused. |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Äärepoolseimates piirkondades käivitatakse teadusuuringute programmid, et kaardistada ohustatud liikide elupaikade kattumine püügivahendite kasutamise piirkondade ja püügikoormusega ning kindlaks määrata püügivahendite tehnilised lahendused.

| 2.2. | Teadusuuringutega väljaselgitatud äärepoolseimate piirkondade aladel, kus ohustatud merelinnud juhupüügi ohvriks langevad, kohaldatakse ruumilisi meetmeid seni, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega. |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Teadusuuringutega väljaselgitatud äärepoolseimate piirkondade aladel, kus ohustatud merelinnud juhupüügi ohvriks langevad, kohaldatakse ruumilisi meetmeid seni, kuni need on võimalik asendada muude tehniliste meetmetega.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule tagasi vastutavale komisjonile institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0381/2017).

1

(18)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

18

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

(19)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

20

(19)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

21

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

21

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

(1 a)  
  Nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiiv loodusliku linnustiku kaitse kohta (79/409/EMÜ) (EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1).

1 a

Nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiiv loodusliku linnustiku kaitse kohta (79/409/EMÜ) (EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1).

(29)  Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11).

29

(30)  Nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 779/97 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 1).

30

(31)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

31

(32)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1343/2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).

32

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1343/2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu
  määrusi
  (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning
  millega
  tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

33

määrusi

millega

(29)  Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11).

29

(30)  Nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1098/2007, millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava ning muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 779/97 (ELT L 248, 22.9.2007, lk 1).

30

(31)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

31

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu
  määruseid
  (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22)

33

määruseid

(34)  ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) rajoonid on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

34

(34)  ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) rajoonid on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

34

(40)  
  Komisjoni 10. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 517/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse kindlaksmääramiseks (ELT L 151, 11.6.2008, lk 5).

40

Komisjoni 10. juuni 2008. aasta määrus (EÜ) nr 517/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kalavõrkude silmasuuruse ja võrguniidi jämeduse kindlaksmääramiseks (ELT L 151, 11.6.2008, lk 5).

(1 a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/1004 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008 (ELT L 157, 20.6.2017, lk 1).

1 a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/1004 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 199/2008 (ELT L 157, 20.6.2017, lk 1).

(*1)  
  Kui selline käsitlus loetakse vastuvõetavaks, tuleb nõukoguga peetavate läbirääkimiste käigus artikleid 35–41 kohandada selle järel, kui on kindlaks määratud, milliseid mõõtusid pärast siinkohal osutatud kuupäeva kohaldatakse.

*1

Kui selline käsitlus loetakse vastuvõetavaks, tuleb nõukoguga peetavate läbirääkimiste käigus artikleid 35–41 kohandada selle järel, kui on kindlaks määratud, milliseid mõõtusid pärast siinkohal osutatud kuupäeva kohaldatakse.

(1a)  
  Komisjoni 19. märtsi 2002. aasta määrus (EÜ) nr 494/2002, millega kehtestatakse ICESi III, IV, V, VI ja VII alapiirkonna ning VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajooni merluusivarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed (EÜT L 77, 20.3.2002, lk 8).

1a

Komisjoni 19. märtsi 2002. aasta määrus (EÜ) nr 494/2002, millega kehtestatakse ICESi III, IV, V, VI ja VII alapiirkonna ning VIII alapiirkonna a, b, d ja e rajooni merluusivarude taastamise täiendavad tehnilised meetmed (EÜT L 77, 20.3.2002, lk 8).

(1a)  
  Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

1a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

(1a)  
  Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

1a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

(1a)  
  Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

1a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

(1a)  
  Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

1a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

(1a)  
  Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

1a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

(1a)  
  Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

1a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

(1a)  
  Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

1a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

(1a)  
  Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

1a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

(1a)  
  Kattegati alapiirkonnas paigaldatakse ruutsilmaga paneel ruudu küljega 120 mm (1. oktoobrist 31. detsembrini traalile ja 1. augustist 31. oktoobrini seinnoodale).

1a

Kattegati alapiirkonnas paigaldatakse ruutsilmaga paneel ruudu küljega 120 mm (1. oktoobrist 31. detsembrini traalile ja 1. augustist 31. oktoobrini seinnoodale).

(1)  Nõukogu
  16
  . detsembri
  2002
  . aasta määrus (
  EÜ
  )
  nr 2347
  /
  2002
  , millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi
  suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused
  (

  EÜT L 351
  ,
  28
  .12.
  2002
  , lk
  6

  ).

1

16

2002

EÜ

nr 2347

2002

suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused

EÜT L 351

28

2002

6

(1)  
  Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu
  14
  . detsembri
  2016
  . aasta määrus (
  EL
  )
  2016
  /
  2336
  , millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi
  eritingimused Kirde-Atlandil ja kalapüügisätted Kirde-Atlandi rahvusvahelistes vetes ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus
  (
  EÜ) nr 2347/2002 (



  ELT L 354
  ,
  23
  .12.
  2016
  , lk 
  1

  ).

1

Euroopa Parlamendi ja

14

2016

EL

2016

2336

eritingimused Kirde-Atlandil ja kalapüügisätted Kirde-Atlandi rahvusvahelistes vetes ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus

EÜ) nr 2347/2002 (

ELT L 354

23

2016

1

(1a)  
  Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

1a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei tohi ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei tohi ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

(1a)  
  Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

1a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

(3)  ICESi V ja VI alapiirkonna (lõuna pool 56o N) ning VII alapiirkonna liidu vetes, v.a ICESi VIId, e ja f rajoonid, kohaldatakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtu 130 mm.

3

o

(3)  ICESi V ja VI alapiirkonna (lõuna pool 56o N) ning VII alapiirkonna liidu vetes, v.a ICESi VIId, e ja f rajoonid, kohaldatakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtu 130 mm.

3

o

(3a)  
  Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

3a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

(1a)  
  Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

1a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

(1a)  
  Hakatakse kohaldama järk-järgult kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. ICESi VIId ja VIIe rajoonis kohaldatav võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm.

1a

Hakatakse kohaldama järk-järgult kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. ICESi VIId ja VIIe rajoonis kohaldatav võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm.

(1)  
  Euroopa merikuradi sihtpüügi (30 % saagist) puhul kasutatakse võrgusilma suurusega vähemalt 220 mm. Euroopa süsika ja Euroopa merluusi sihtpüügiks (50 % saagist) ICESi VIId ja VIIe rajoonis kasutatakse võrgusilma suurusega vähemalt 110 mm.

1

Euroopa merikuradi sihtpüügi (30 % saagist) puhul kasutatakse võrgusilma suurusega vähemalt 220 mm. Euroopa süsika ja Euroopa merluusi sihtpüügiks (50 % saagist) ICESi VIId ja VIIe rajoonis kasutatakse võrgusilma suurusega vähemalt 110 mm.

(1)  
  Euroopa merikuradi sihtpüügi (30 % saagist) puhul kasutatakse võrgusilma suurusega vähemalt 220 mm. Euroopa süsika ja Euroopa merluusi sihtpüügiks (50 % saagist) ICESi VIId ja VIIe rajoonis kasutatakse võrgusilma suurusega vähemalt 110 mm.

1

Euroopa merikuradi sihtpüügi (30 % saagist) puhul kasutatakse võrgusilma suurusega vähemalt 220 mm. Euroopa süsika ja Euroopa merluusi sihtpüügiks (50 % saagist) ICESi VIId ja VIIe rajoonis kasutatakse võrgusilma suurusega vähemalt 110 mm.

(1a)  
  Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

1a

Kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõtusid sardiini, Euroopa anšoovise, heeringa, hariliku stauriidi ja hariliku makrelli jaoks ei kohaldata 10 % piires pardal hoitava kogusaagi eluskaalust iga nimetatud liigi kohta.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Alamõõduliste sardiinide, anšooviste, heeringate, stauriidide või makrellide protsendimäär arvutatakse suhtarvuna kõigi pardal olevate mereorganismide eluskaalust pärast sortimist või lossimisel.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

Protsendimäär arvutatakse ühe või mitme esindusliku valimi põhjal. 10 % piirmäära ei või ületada ümberlaadimise, lossimise, transportimise, säilitamise, esitlemise ega müügi ajal.

(3)  Kõikides Kesk-Atlandi idaosa vetes, mis hõlmavad CECAFi kalapüügi piirkonna 34 rajoone 34.1.1, 34.1.2 ja 34.1.3 ning alapiirkonda 34.2.0, kohaldatakse roogitud kala kaalu 450 grammi.

3

(3)  Kõikides Kesk-Atlandi idaosa vetes, mis hõlmavad CECAFi kalapüügi piirkonna 34 rajoone 34.1.1, 34.1.2 ja 34.1.3 ning alapiirkonda 34.2.0, kohaldatakse roogitud kala kaalu 450 grammi.

3

(2)  Pardal võib hoida või kasutada ainult üht tüüpi, kas 40 mm suuruse ruutsilmaga või 50 mm suuruse rombsilmaga võrku.

2

(2)  Pardal võib hoida või kasutada ainult üht tüüpi, kas 40 mm suuruse ruutsilmaga või 50 mm suuruse rombsilmaga võrku.

2

(1a)  
  Pardal võib hoida või kasutada ainult üht tüüpi, kas 40 mm suuruse ruutsilmaga või 50 mm suuruse rombsilmaga võrku.

1a

Pardal võib hoida või kasutada ainult üht tüüpi, kas 40 mm suuruse ruutsilmaga või 50 mm suuruse rombsilmaga võrku.

---

Kolmapäev, 17. jaanuar 2018

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/187 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/187

---

P8_TA(2018)0006

Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise, tehnilise abi ja transiidi kontrollimine ***I

Euroopa Parlamendi 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise, tehnilise abi ja transiidi kontrollimiseks (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0616 – C8-0393/2016 – 2016/0295(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2018/C 458/12)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi ühist tõhusat kontrollisüsteemi on seega vaja selleks, et tagada eelkõige tuumarelva leviku tõkestamise osas liikmesriikide ja liidu rahvusvaheliste kohustuste ja ülesannete järgimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi ühist tõhusat kontrollisüsteemi on seega vaja selleks, et tagada eelkõige tuumarelva leviku tõkestamise osas liikmesriikide ja liidu rahvusvaheliste kohustuste ja ülesannete järgimine.

| (3) | Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi ühist tõhusat kontrollisüsteemi on seega vaja selleks, et tagada eelkõige tuumarelva leviku tõkestamise
  ja inimõiguste
  osas liikmesriikide ja liidu rahvusvaheliste kohustuste ja ülesannete järgimine. |
| --- | --- |

(3)

Kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi ühist tõhusat kontrollisüsteemi on seega vaja selleks, et tagada eelkõige tuumarelva leviku tõkestamise
  ja inimõiguste
  osas liikmesriikide ja liidu rahvusvaheliste kohustuste ja ülesannete järgimine.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Arvestades
  kahesuguse kasutusega kaupade
  uute kategooriate teket
  ja vastuseks Euroopa Parlamendi palvele ning
  märkidele
  , et isikud, kes on olnud kaasosalised
  relvastatud konflikti või siserepressioonide käigus toime pandud tõsistes inimõiguste
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumistes või vastutavad nende korraldamise või toimepanemise eest, on
  väärkasutanud teatavat liidust eksporditud küberseiretehnoloogiat
  , on asjakohane kontrollida
  kõnealuse tehnoloogia
  eksporti
  , et kaitsta avalikku julgeolekut ning kõlblust
  . Need meetmed peaksid olema proportsionaalsed. Eelkõige ei tohiks nendega takistada õiguspärastel eesmärkidel, sh õiguskaitseks ja interneti turvalisuse uuringuteks kasutatava info- ja kommunikatsioonitehnoloogia eksporti. Komisjon
  töötab
  tihedas koostöös liikmesriikide ja sidusrühmadega
  välja
  suunised, mis aitavad eespool nimetatud kontrolle praktikas kohaldada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Arvestades
  kahesuguse kasutusega kaupade
  uute kategooriate teket
  ja vastuseks Euroopa Parlamendi palvele ning
  märkidele
  , et isikud, kes on olnud kaasosalised
  relvastatud konflikti või siserepressioonide käigus toime pandud tõsistes inimõiguste
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumistes või vastutavad nende korraldamise või toimepanemise eest, on
  väärkasutanud teatavat liidust eksporditud küberseiretehnoloogiat
  , on asjakohane kontrollida
  kõnealuse tehnoloogia
  eksporti
  , et kaitsta avalikku julgeolekut ning kõlblust
  . Need meetmed peaksid olema proportsionaalsed. Eelkõige ei tohiks nendega takistada õiguspärastel eesmärkidel, sh õiguskaitseks ja interneti turvalisuse uuringuteks kasutatava info- ja kommunikatsioonitehnoloogia eksporti. Komisjon
  töötab
  tihedas koostöös liikmesriikide ja sidusrühmadega
  välja
  suunised, mis aitavad eespool nimetatud kontrolle praktikas kohaldada.

| (5) | Kahesuguse kasutusega kaupade
  uue kategooriana on tekkinud teatavad küberseirekaubad, mida on kasutatud otseselt inimõiguste (sh õigus eraelu puutumatusele, õigus andmekaitsele, väljendusvabadus ning kogunemis- ja ühinemisvabadus) kahjustamiseks, jälgides või ekstraheerides andmeid, hankimata konkreetset, teadlikku ja üheselt mõistetavat luba andmete omanikult,
  ja
  /või halvates või kahjustades sihtsüsteemi.
  Vastuseks Euroopa Parlamendi palvele ning
  tõenditele
  , et isikud, kes on olnud kaasosalised
  rahvusvahelise inimõigustealase õiguse
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumistes või vastutavad nende korraldamise või toimepanemise eest
  riikides
  ,
  kus
  on
  tuvastatud selliseid rikkumisi, on väärkasutanud teatavaid küberseirekaupu
  , on asjakohane kontrollida
  kõnealuste kaupade
  eksporti
  . Kontroll peaks põhinema selgelt määratletud kriteeriumidel
  . Need meetmed peaksid
  piirduma vajalikuga ja
  olema proportsionaalsed. Eelkõige ei tohiks nendega takistada õiguspärastel eesmärkidel, sh õiguskaitseks
  ning infoturbesüsteemide lubatud testimise või kaitsmise jaoks tehtavate võrgu
  ja interneti turvalisuse uuringuteks, kasutatava info- ja kommunikatsioonitehnoloogia eksporti. Komisjon
  peaks
  tihedas koostöös liikmesriikide ja sidusrühmadega
  tegema kättesaadavaks
  suunised, mis aitavad eespool nimetatud kontrolle
  pärast käesoleva määruse jõustumist
  praktikas kohaldada.
  Inimõiguste rasked rikkumised viitavad olukordadele, mida on kirjeldatud nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP

   (1 a)

  (mille välisasjade nõukogu kiitis heaks 20. juulil 2015) 2. peatüki 2. jao punktis 2.6. |
| --- | --- |

(5)

Kahesuguse kasutusega kaupade
  uue kategooriana on tekkinud teatavad küberseirekaubad, mida on kasutatud otseselt inimõiguste (sh õigus eraelu puutumatusele, õigus andmekaitsele, väljendusvabadus ning kogunemis- ja ühinemisvabadus) kahjustamiseks, jälgides või ekstraheerides andmeid, hankimata konkreetset, teadlikku ja üheselt mõistetavat luba andmete omanikult,
  ja
  /või halvates või kahjustades sihtsüsteemi.
  Vastuseks Euroopa Parlamendi palvele ning
  tõenditele
  , et isikud, kes on olnud kaasosalised
  rahvusvahelise inimõigustealase õiguse
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumistes või vastutavad nende korraldamise või toimepanemise eest
  riikides
  ,
  kus
  on
  tuvastatud selliseid rikkumisi, on väärkasutanud teatavaid küberseirekaupu
  , on asjakohane kontrollida
  kõnealuste kaupade
  eksporti
  . Kontroll peaks põhinema selgelt määratletud kriteeriumidel
  . Need meetmed peaksid
  piirduma vajalikuga ja
  olema proportsionaalsed. Eelkõige ei tohiks nendega takistada õiguspärastel eesmärkidel, sh õiguskaitseks
  ning infoturbesüsteemide lubatud testimise või kaitsmise jaoks tehtavate võrgu
  ja interneti turvalisuse uuringuteks, kasutatava info- ja kommunikatsioonitehnoloogia eksporti. Komisjon
  peaks
  tihedas koostöös liikmesriikide ja sidusrühmadega
  tegema kättesaadavaks
  suunised, mis aitavad eespool nimetatud kontrolle
  pärast käesoleva määruse jõustumist
  praktikas kohaldada.
  Inimõiguste rasked rikkumised viitavad olukordadele, mida on kirjeldatud nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP

   (1 a)

  (mille välisasjade nõukogu kiitis heaks 20. juulil 2015) 2. peatüki 2. jao punktis 2.6.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Seega on ka asjakohane
  vaadata üle kahesuguse kasutusega kaupade määratlus ja
  võtta kasutusele
  küberseiretehnoloogia
  määratlus. Ka tuleks selgitada, et
  kahesuguse kasutusega kaupade
  ekspordi kontrollimisel kasutatavate hindamiskriteeriumide puhul
  tuleb kaaluda
  nende
  võimalikku väärkasutamist
  ,
  mis on seotud terrorismiga või humanitaarõiguse rikkumistega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Seega on ka asjakohane
  vaadata üle kahesuguse kasutusega kaupade määratlus ja
  võtta kasutusele
  küberseiretehnoloogia
  määratlus. Ka tuleks selgitada, et
  kahesuguse kasutusega kaupade
  ekspordi kontrollimisel kasutatavate hindamiskriteeriumide puhul
  tuleb kaaluda
  nende
  võimalikku väärkasutamist
  ,
  mis on seotud terrorismiga või humanitaarõiguse rikkumistega
  .

| (6) | Seega on ka asjakohane võtta kasutusele
  küberseirekaupade
  määratlus. Ka tuleks selgitada, et
  küberseirekaupade
  ekspordi kontrollimisel kasutatavate hindamiskriteeriumide puhul
  võetakse arvesse
  nende
  kaupade otsest ja kaudset mõju inimõigustele
  ,
  nagu on märgitud nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP kasutusjuhendis. Hindamiskriteeriumide koostamiseks tuleks luua tehniline töörühm koostöös Euroopa välisteenistuse ja nõukogu inimõiguste töörühmaga. Lisaks tuleks selle tehnilise töörühma raames luua sõltumatute ekspertide rühm. Hindamiskriteeriumid peaksid olema üldsusele kättesaadavad ja kergesti ligipääsetavad. |
| --- | --- |

(6)

Seega on ka asjakohane võtta kasutusele
  küberseirekaupade
  määratlus. Ka tuleks selgitada, et
  küberseirekaupade
  ekspordi kontrollimisel kasutatavate hindamiskriteeriumide puhul
  võetakse arvesse
  nende
  kaupade otsest ja kaudset mõju inimõigustele
  ,
  nagu on märgitud nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP kasutusjuhendis. Hindamiskriteeriumide koostamiseks tuleks luua tehniline töörühm koostöös Euroopa välisteenistuse ja nõukogu inimõiguste töörühmaga. Lisaks tuleks selle tehnilise töörühma raames luua sõltumatute ekspertide rühm. Hindamiskriteeriumid peaksid olema üldsusele kättesaadavad ja kergesti ligipääsetavad.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Küberseiretehnoloogia määratlemiseks peaksid käesoleva määrusega hõlmatud kaupade hulka kuuluma side pealtkuulamisseadmed, sissetungimistarkvara, seirekeskused, seaduslikud pealtkuulamisseadmed ja selliste pealtkuulamisseadmetega ühendatud andmete säilitamise süsteemid ning dekrüpteerimiseks, kõvaketaste taastamiseks, salasõnadest kõrvalehoidmiseks ja biomeetriliste andmete analüüsimiseks mõeldud seadmed, samuti IP võrkude jälgimissüsteemid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Küberseiretehnoloogia määratlemiseks peaksid käesoleva määrusega hõlmatud kaupade hulka kuuluma side pealtkuulamisseadmed, sissetungimistarkvara, seirekeskused, seaduslikud pealtkuulamisseadmed ja selliste pealtkuulamisseadmetega ühendatud andmete säilitamise süsteemid ning dekrüpteerimiseks, kõvaketaste taastamiseks, salasõnadest kõrvalehoidmiseks ja biomeetriliste andmete analüüsimiseks mõeldud seadmed, samuti IP võrkude jälgimissüsteemid.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6b) | Inimõiguste hindamiskriteeriumide puhul on asjakohane osutada inimõiguste ülddeklaratsioonile, Euroopa Liidu põhiõiguste hartale, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile, ÜRO inimõiguste nõukogu 23. märtsi 2017. aasta resolutsioonile õiguse kohta eraelu puutumatusele, äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetele, millega rakendatakse ÜRO raamistikku „Kaitsta, austada ja heastada“, eriraportööri eraelu puutumatuse õiguse küsimustes 24. märtsi 2017. aasta aruandele, terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri 21. veebruari 2017. aasta aruandele ning Euroopa Inimõiguste Kohtu 4. detsembri 2015. aasta otsusele kohtuasjas Zahharov vs. Venemaa. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6b)

Inimõiguste hindamiskriteeriumide puhul on asjakohane osutada inimõiguste ülddeklaratsioonile, Euroopa Liidu põhiõiguste hartale, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile, ÜRO inimõiguste nõukogu 23. märtsi 2017. aasta resolutsioonile õiguse kohta eraelu puutumatusele, äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetele, millega rakendatakse ÜRO raamistikku „Kaitsta, austada ja heastada“, eriraportööri eraelu puutumatuse õiguse küsimustes 24. märtsi 2017. aasta aruandele, terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri 21. veebruari 2017. aasta aruandele ning Euroopa Inimõiguste Kohtu 4. detsembri 2015. aasta otsusele kohtuasjas Zahharov vs. Venemaa.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679

   (1a)

  (isikuandmete kaitse üldmäärus) kohustatakse andmekaitse eest vastutavaid töötajaid ja töötlejaid rakendama tehnilisi meetmeid, et tagada töötlemise riskile vastav turvalisuse tase, muu hulgas isikuandmete krüpteerimise abil. Kuna nimetatud määruses on sätestatud, et seda kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes olenemata sellest, kas töötlemine toimub liidus või mitte, on liidul tugev stiimul jätta krüptograafiakaubad kontrolliloetelust välja, et hõlbustada isikuandmete kaitse üldmääruse rakendamist, ning suurendada selles kontekstis Euroopa äriühingute konkurentsivõimet. Lisaks sellele on krüpteerimise praegune kontrollitase vastuolus asjaoluga, et krüpteerimine on oluline vahend, mis aitab tagada, et kodanikud, äriühingud ja valitsused saavad kaitsta oma andmeid kurjategijate ja muude pahatahtlike osalejate vastu, ning aitab kindlustada juurdepääsu digitaalse ühtse turu toimimise jaoks hädavajalikele teenustele ning võimaldada turvalist suhtlust, mida on vaja selleks, et kaitsta õigust eraelu puutumatusele, õigust andmekaitsele ja väljendusvabadust, eriti inimõiguste kaitsjate puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679

   (1a)

  (isikuandmete kaitse üldmäärus) kohustatakse andmekaitse eest vastutavaid töötajaid ja töötlejaid rakendama tehnilisi meetmeid, et tagada töötlemise riskile vastav turvalisuse tase, muu hulgas isikuandmete krüpteerimise abil. Kuna nimetatud määruses on sätestatud, et seda kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes olenemata sellest, kas töötlemine toimub liidus või mitte, on liidul tugev stiimul jätta krüptograafiakaubad kontrolliloetelust välja, et hõlbustada isikuandmete kaitse üldmääruse rakendamist, ning suurendada selles kontekstis Euroopa äriühingute konkurentsivõimet. Lisaks sellele on krüpteerimise praegune kontrollitase vastuolus asjaoluga, et krüpteerimine on oluline vahend, mis aitab tagada, et kodanikud, äriühingud ja valitsused saavad kaitsta oma andmeid kurjategijate ja muude pahatahtlike osalejate vastu, ning aitab kindlustada juurdepääsu digitaalse ühtse turu toimimise jaoks hädavajalikele teenustele ning võimaldada turvalist suhtlust, mida on vaja selleks, et kaitsta õigust eraelu puutumatusele, õigust andmekaitsele ja väljendusvabadust, eriti inimõiguste kaitsjate puhul.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Loetlemata
  kahesuguse kasutusega kaupade
  suhtes kohaldatavate lauskontrollide kohaldamisala tuleks selgitada ja ühtlustada
  ning see peaks arvesse võtma terrorismiga ning inimõiguste rikkumistega seotud riski
  . Piisava teabe vahetamine
  siseriiklike sätete ja otsuste
  kohta ning
  sellealased
  konsultatsioonid peaksid tagama kontrollide tõhusa ja järjekindla kohaldamise kogu liidus.
  Sihipäraseid lauskontrolle tuleks teatud tingimustel kohaldada ka küberseiretehnoloogia ekspordi suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Loetlemata
  kahesuguse kasutusega kaupade
  suhtes kohaldatavate lauskontrollide kohaldamisala tuleks selgitada ja ühtlustada
  ning see peaks arvesse võtma terrorismiga ning inimõiguste rikkumistega seotud riski
  . Piisava teabe vahetamine
  siseriiklike sätete ja otsuste
  kohta ning
  sellealased
  konsultatsioonid peaksid tagama kontrollide tõhusa ja järjekindla kohaldamise kogu liidus.
  Sihipäraseid lauskontrolle tuleks teatud tingimustel kohaldada ka küberseiretehnoloogia ekspordi suhtes.

| (9) | Loetlemata
  küberseirekaupade
  suhtes kohaldatavate lauskontrollide kohaldamisala tuleks selgitada ja ühtlustada. Piisava teabe vahetamine
  lauskontrollide
  kohta ning
  vastavad
  konsultatsioonid peaksid tagama kontrollide tõhusa ja järjekindla kohaldamise kogu liidus.
  Teabevahetus peaks hõlmama toetust avaliku platvormi väljatöötamiseks ning erasektorist, avalikest institutsioonidest ja kodanikuühiskonna organisatsioonidelt teabe kogumist. |
| --- | --- |

(9)

Loetlemata
  küberseirekaupade
  suhtes kohaldatavate lauskontrollide kohaldamisala tuleks selgitada ja ühtlustada. Piisava teabe vahetamine
  lauskontrollide
  kohta ning
  vastavad
  konsultatsioonid peaksid tagama kontrollide tõhusa ja järjekindla kohaldamise kogu liidus.
  Teabevahetus peaks hõlmama toetust avaliku platvormi väljatöötamiseks ning erasektorist, avalikest institutsioonidest ja kodanikuühiskonna organisatsioonidelt teabe kogumist.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Vahendaja määratlus tuleks läbi vaadata vältimaks, et liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvad vahendusteenuseid osutavad isikud hoiduvad kontrollidest kõrvale. Vahendusteenuste osutamise kontrolle tuleks ühtlustada, et tagada nende tõhus ja järjekindel kohaldamine kogu liidus, ning neid tuleks teha
  terroriaktide ja
  inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Vahendaja määratlus tuleks läbi vaadata vältimaks, et liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvad vahendusteenuseid osutavad isikud hoiduvad kontrollidest kõrvale. Vahendusteenuste osutamise kontrolle tuleks ühtlustada, et tagada nende tõhus ja järjekindel kohaldamine kogu liidus, ning neid tuleks teha
  terroriaktide ja
  inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks.

| (10) | Vahendaja määratlus tuleks läbi vaadata vältimaks, et liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvad vahendusteenuseid osutavad isikud hoiduvad kontrollidest kõrvale. Vahendusteenuste osutamise kontrolle tuleks ühtlustada, et tagada nende tõhus ja järjekindel kohaldamine kogu liidus, ning neid tuleks teha inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Vahendaja määratlus tuleks läbi vaadata vältimaks, et liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvad vahendusteenuseid osutavad isikud hoiduvad kontrollidest kõrvale. Vahendusteenuste osutamise kontrolle tuleks ühtlustada, et tagada nende tõhus ja järjekindel kohaldamine kogu liidus, ning neid tuleks teha inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Lissaboni lepingu jõustumise ajal selgitati, et piiriülest liikumist hõlmavate tehnilise abi teenuste osutamine kuulub liidu pädevusse. Seepärast on asjakohane selgitada tehnilise abi teenuste suhtes kohaldatavaid kontrolle ja kehtestada kõnealuste teenuste määratlus. Tõhususe ja järjekindluse tagamiseks tuleks tehnilise abi teenuste
  osutamise
  kontrolle ühtlustada ning neid tuleks teha ka
  terroriaktide ja
  inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Lissaboni lepingu jõustumise ajal selgitati, et piiriülest liikumist hõlmavate tehnilise abi teenuste osutamine kuulub liidu pädevusse. Seepärast on asjakohane selgitada tehnilise abi teenuste suhtes kohaldatavaid kontrolle ja kehtestada kõnealuste teenuste määratlus. Tõhususe ja järjekindluse tagamiseks tuleks tehnilise abi teenuste
  osutamise
  kontrolle ühtlustada ning neid tuleks teha ka
  terroriaktide ja
  inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks.

| (11) | Lissaboni lepingu jõustumise ajal selgitati, et piiriülest liikumist hõlmavate tehnilise abi teenuste osutamine kuulub liidu pädevusse. Seepärast on asjakohane selgitada tehnilise abi teenuste suhtes kohaldatavaid kontrolle ja kehtestada kõnealuste teenuste määratlus. Tõhususe ja järjekindluse tagamiseks tuleks tehnilise abi teenuste
  osutamisele eelnevaid
  kontrolle ühtlustada ning neid tuleks teha ka inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(11)

Lissaboni lepingu jõustumise ajal selgitati, et piiriülest liikumist hõlmavate tehnilise abi teenuste osutamine kuulub liidu pädevusse. Seepärast on asjakohane selgitada tehnilise abi teenuste suhtes kohaldatavaid kontrolle ja kehtestada kõnealuste teenuste määratlus. Tõhususe ja järjekindluse tagamiseks tuleks tehnilise abi teenuste
  osutamisele eelnevaid
  kontrolle ühtlustada ning neid tuleks teha ka inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Määrusega (EÜ) nr 428/2009 on ette nähtud võimalus, mis lubab liikmesriigi asutustel juhtumipõhiselt keelata liiduväliste kahesuguse kasutusega kaupade transiidi juhul, kui neil on luureteenistustelt või muudest allikatest saadud teabe põhjal piisavalt alust kahtlustada, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid võidakse kasutada tervikuna või osaliselt massihävitusrelvade või nende kandevahendite levitamiseks. Tõhususe ja järjekindluse tagamiseks tuleks transiidikontrolle ühtlustada ning neid tuleks teha ka
  terroriaktide ja
  inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Määrusega (EÜ) nr 428/2009 on ette nähtud võimalus, mis lubab liikmesriigi asutustel juhtumipõhiselt keelata liiduväliste kahesuguse kasutusega kaupade transiidi juhul, kui neil on luureteenistustelt või muudest allikatest saadud teabe põhjal piisavalt alust kahtlustada, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid võidakse kasutada tervikuna või osaliselt massihävitusrelvade või nende kandevahendite levitamiseks. Tõhususe ja järjekindluse tagamiseks tuleks transiidikontrolle ühtlustada ning neid tuleks teha ka
  terroriaktide ja
  inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks.

| (12) | Määrusega (EÜ) nr 428/2009 on ette nähtud võimalus, mis lubab liikmesriigi asutustel juhtumipõhiselt keelata liiduväliste kahesuguse kasutusega kaupade transiidi juhul, kui neil on luureteenistustelt või muudest allikatest saadud teabe põhjal piisavalt alust kahtlustada, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid võidakse kasutada tervikuna või osaliselt massihävitusrelvade või nende kandevahendite levitamiseks. Tõhususe ja järjekindluse tagamiseks tuleks transiidikontrolle ühtlustada ning neid tuleks teha ka inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(12)

Määrusega (EÜ) nr 428/2009 on ette nähtud võimalus, mis lubab liikmesriigi asutustel juhtumipõhiselt keelata liiduväliste kahesuguse kasutusega kaupade transiidi juhul, kui neil on luureteenistustelt või muudest allikatest saadud teabe põhjal piisavalt alust kahtlustada, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid võidakse kasutada tervikuna või osaliselt massihävitusrelvade või nende kandevahendite levitamiseks. Tõhususe ja järjekindluse tagamiseks tuleks transiidikontrolle ühtlustada ning neid tuleks teha ka inimõiguste rikkumiste ärahoidmiseks.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Kuigi ühekordsete ekspordilubade, ekspordi koondlubade ja riiklike ekspordilubade kohta otsuste tegemine on riiklike ametiasutuste ülesanne, tähendab tõhus ELi ekspordikontrolli kord seda, et ettevõtjad, kes kavatsevad käesoleva määrusega hõlmatud kaupu eksportida, rakendavad hoolsuskohustust, nagu on sätestatud muu hulgas OECD suunistes rahvusvahelistele ettevõtjatele, OECD hoolsuskohustuse suunistes vastutustundliku äritegevuse kohta ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Kuigi ühekordsete ekspordilubade, ekspordi koondlubade ja riiklike ekspordilubade kohta otsuste tegemine on riiklike ametiasutuste ülesanne, tähendab tõhus ELi ekspordikontrolli kord seda, et ettevõtjad, kes kavatsevad käesoleva määrusega hõlmatud kaupu eksportida, rakendavad hoolsuskohustust, nagu on sätestatud muu hulgas OECD suunistes rahvusvahelistele ettevõtjatele, OECD hoolsuskohustuse suunistes vastutustundliku äritegevuse kohta ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtetes.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Nõuetele
  vastavuse
  standardnõudena
  tuleks kehtestada
  ettevõttesisesed
  nõuetele vastavuse
  programmid
  , et aidata luua võrdseid võimalusi eksportijate jaoks ning soodustada tõhusat kontrolli. Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks seda nõuet kohaldada konkreetsete kontrollikordade suhtes koondloa ja teatavate üldiste ekspordilubade vormis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Nõuetele
  vastavuse
  standardnõudena
  tuleks kehtestada
  ettevõttesisesed
  nõuetele vastavuse
  programmid
  , et aidata luua võrdseid võimalusi eksportijate jaoks ning soodustada tõhusat kontrolli. Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks seda nõuet kohaldada konkreetsete kontrollikordade suhtes koondloa ja teatavate üldiste ekspordilubade vormis.

| (14) | Ettevõttesiseste nõuetele
  vastavuse
  programmide kujul
  tuleks kehtestada nõuetele vastavuse
  standardnõue, määratlus ja kirjeldus, samuti võimalus lasta end sertifitseerida ja saada riigi pädevatelt asutustelt lubade andmise protsessis soodustusi
  , et aidata luua võrdseid võimalusi eksportijate jaoks ning soodustada tõhusat kontrolli. Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks seda nõuet kohaldada konkreetsete kontrollikordade suhtes koondloa ja teatavate üldiste ekspordilubade vormis. |
| --- | --- |

(14)

Ettevõttesiseste nõuetele
  vastavuse
  programmide kujul
  tuleks kehtestada nõuetele vastavuse
  standardnõue, määratlus ja kirjeldus, samuti võimalus lasta end sertifitseerida ja saada riigi pädevatelt asutustelt lubade andmise protsessis soodustusi
  , et aidata luua võrdseid võimalusi eksportijate jaoks ning soodustada tõhusat kontrolli. Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks seda nõuet kohaldada konkreetsete kontrollikordade suhtes koondloa ja teatavate üldiste ekspordilubade vormis.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Tuleks kasutusele võtta täiendavad liidu üldised ekspordiload, et vähendada ettevõtjate ja ametiasutuste halduskoormust, tagades samal ajal asjakohastesse sihtkohtadesse veetavate asjakohaste kaupade piisava kontrolli. Ka tuleks kehtestada suurte projektide jaoks koondluba, et viia lubade andmise tingimused kooskõlla tööstuse erivajadustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Tuleks kasutusele võtta täiendavad liidu üldised ekspordiload, et vähendada ettevõtjate ja ametiasutuste halduskoormust, tagades samal ajal asjakohastesse sihtkohtadesse veetavate asjakohaste kaupade piisava kontrolli. Ka tuleks kehtestada suurte projektide jaoks koondluba, et viia lubade andmise tingimused kooskõlla tööstuse erivajadustega.

| (15) | Tuleks kasutusele võtta täiendavad liidu üldised ekspordiload, et vähendada ettevõtjate
  , eelkõige VKEde,
  ja ametiasutuste halduskoormust, tagades samal ajal asjakohastesse sihtkohtadesse veetavate asjakohaste kaupade piisava kontrolli. Ka tuleks kehtestada suurte projektide jaoks koondluba, et viia lubade andmise tingimused kooskõlla tööstuse erivajadustega. |
| --- | --- |

(15)

Tuleks kasutusele võtta täiendavad liidu üldised ekspordiload, et vähendada ettevõtjate
  , eelkõige VKEde,
  ja ametiasutuste halduskoormust, tagades samal ajal asjakohastesse sihtkohtadesse veetavate asjakohaste kaupade piisava kontrolli. Ka tuleks kehtestada suurte projektide jaoks koondluba, et viia lubade andmise tingimused kooskõlla tööstuse erivajadustega.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Võttes arvesse tehnoloogia kiiret arengut, on asjakohane, et liit kehtestab I lisa jaos B esitatud ühepoolse loetelu alusel teatavat liiki küberseiretehnoloogiate kontrolli. Võttes arvesse mitmepoolse ekspordikontrolli süsteemi tähtsust, peaks I lisa jagu B piirduma üksnes küberseiretehnoloogiatega ega tohiks sisaldada I lisa jao A dubleerimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Võttes arvesse tehnoloogia kiiret arengut, on asjakohane, et liit kehtestab I lisa jaos B esitatud ühepoolse loetelu alusel teatavat liiki küberseiretehnoloogiate kontrolli. Võttes arvesse mitmepoolse ekspordikontrolli süsteemi tähtsust, peaks I lisa jagu B piirduma üksnes küberseiretehnoloogiatega ega tohiks sisaldada I lisa jao A dubleerimist.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Otsused I lisa jaos A esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühiste loetelude ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, peaksid olema kooskõlas ülesannete ja kohustustega, mille liikmesriigid ja liit on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel. Otsused I lisa jaos B esitatud selliste
  kahesuguse kasutusega kaupade
  ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et võetakse arvesse riske, mida selliste kaupade eksport võib endast kujutada seoses
  inimõiguste
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse
  raskete rikkumiste toimepanemisega
  või liidu ja selle liikmesriikide
  huvidega
  . Otsused IV lisa jaos B esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 36 kohaselt võetakse arvesse liikmesriikide avaliku korra ja avaliku julgeoleku huvisid. Otsused II lisa
  jaos
   A–J esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et võetakse arvesse käesolevas määruses sätestatud hindamiskriteeriume. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Otsused I lisa jaos A esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühiste loetelude ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, peaksid olema kooskõlas ülesannete ja kohustustega, mille liikmesriigid ja liit on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel. Otsused I lisa jaos B esitatud selliste
  kahesuguse kasutusega kaupade
  ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et võetakse arvesse riske, mida selliste kaupade eksport võib endast kujutada seoses
  inimõiguste
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse
  raskete rikkumiste toimepanemisega
  või liidu ja selle liikmesriikide
  huvidega
  . Otsused IV lisa jaos B esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 36 kohaselt võetakse arvesse liikmesriikide avaliku korra ja avaliku julgeoleku huvisid. Otsused II lisa
  jaos
   A–J esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et võetakse arvesse käesolevas määruses sätestatud hindamiskriteeriume.

| (17) | Otsused I lisa jaos A esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühiste loetelude ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, peaksid olema kooskõlas ülesannete ja kohustustega, mille liikmesriigid ja liit on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel. Otsused I lisa jaos B esitatud selliste
  küberseirekaupade
  ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et võetakse arvesse riske, mida selliste kaupade eksport võib endast kujutada seoses
  nende kasutamisega rahvusvahelise inimõigustealase õiguse
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse
  rikkumisteks riikides, kus on tuvastatud selliseid rikkumisi, eelkõige väljendusvabaduse, kogunemisvabaduse ning eraelu puutumatuse õiguse puhul,
  või liidu ja selle liikmesriikide
  oluliste julgeolekuhuvidega
  . Otsused IV lisa jaos B esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 36 kohaselt võetakse arvesse liikmesriikide avaliku korra ja avaliku julgeoleku huvisid. Otsused II lisa
  jagudes
   A–J esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et võetakse arvesse käesolevas määruses sätestatud hindamiskriteeriume.
  Otsused krüptograafiat ja krüpteerimist käsitlevate tervete alakategooriate (näiteks I lisa jao A 5. kategooria või II lisa jao I) väljajätmise kohta tuleks teha, võttes arvesse OECD nõukogu 27. märtsi 1997. aasta soovitust seoses suunistega krüptograafiat käsitleva poliitika kohta. |
| --- | --- |

(17)

Otsused I lisa jaos A esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühiste loetelude ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, peaksid olema kooskõlas ülesannete ja kohustustega, mille liikmesriigid ja liit on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel. Otsused I lisa jaos B esitatud selliste
  küberseirekaupade
  ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et võetakse arvesse riske, mida selliste kaupade eksport võib endast kujutada seoses
  nende kasutamisega rahvusvahelise inimõigustealase õiguse
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse
  rikkumisteks riikides, kus on tuvastatud selliseid rikkumisi, eelkõige väljendusvabaduse, kogunemisvabaduse ning eraelu puutumatuse õiguse puhul,
  või liidu ja selle liikmesriikide
  oluliste julgeolekuhuvidega
  . Otsused IV lisa jaos B esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 36 kohaselt võetakse arvesse liikmesriikide avaliku korra ja avaliku julgeoleku huvisid. Otsused II lisa
  jagudes
   A–J esitatud selliste kahesuguse kasutusega kaupade ühise loetelu ajakohastamiseks, mille suhtes kohaldatakse ekspordikontrolli, tuleks teha nii, et võetakse arvesse käesolevas määruses sätestatud hindamiskriteeriume.
  Otsused krüptograafiat ja krüpteerimist käsitlevate tervete alakategooriate (näiteks I lisa jao A 5. kategooria või II lisa jao I) väljajätmise kohta tuleks teha, võttes arvesse OECD nõukogu 27. märtsi 1997. aasta soovitust seoses suunistega krüptograafiat käsitleva poliitika kohta.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Selleks et liit saaks kiiresti tegutseda liidu üldiste ekspordilubade alusel toimuva ekspordi tundlikkuse hindamisega ning tehnika ja äri arenguga seotud olukorra muutumisel, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaseid õigusakte seoses käesoleva määruse I lisa
  jao
   A, II lisa ja IV lisa jao B muutmisega. Eriti oluline on see, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Selleks et liit saaks kiiresti tegutseda liidu üldiste ekspordilubade alusel toimuva ekspordi tundlikkuse hindamisega ning tehnika ja äri arenguga seotud olukorra muutumisel, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaseid õigusakte seoses käesoleva määruse I lisa
  jao
   A, II lisa ja IV lisa jao B muutmisega. Eriti oluline on see, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (18) | Selleks et liit saaks kiiresti tegutseda liidu üldiste ekspordilubade alusel toimuva ekspordi tundlikkuse hindamisega ning tehnika ja äri arenguga seotud olukorra muutumisel, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaseid õigusakte seoses käesoleva määruse I lisa
  jagude
   A 
  ja B
  , II lisa ja IV lisa jao B muutmisega. Eriti oluline on see, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et liit saaks kiiresti tegutseda liidu üldiste ekspordilubade alusel toimuva ekspordi tundlikkuse hindamisega ning tehnika ja äri arenguga seotud olukorra muutumisel, tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaseid õigusakte seoses käesoleva määruse I lisa
  jagude
   A 
  ja B
  , II lisa ja IV lisa jao B muutmisega. Eriti oluline on see, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19a) | Nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP viidatud kübervarguse ja kolmandatesse riikidesse reekspordi ohu tõttu tuleb kahesuguse kasutusega kaupu käsitlevaid sätteid tugevdada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP viidatud kübervarguse ja kolmandatesse riikidesse reekspordi ohu tõttu tuleb kahesuguse kasutusega kaupu käsitlevaid sätteid tugevdada.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks säilitavad liikmesriigid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 36 ja kõnealuse artikli piires ning kuni kõrgema ühtlustatuse saavutamiseni õiguse kontrollida teatavate kahesuguse kasutusega kaupade edasitoimetamist liidus . Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks teatavate kahesuguse kasutusega kaupade edasitoimetamise kontrollimine liidus läbi vaadata, et minimeerida ettevõtjate ja ametiasutuste halduskoormust. . IV lisa jaos B esitatud selliste
  kahesuguse kasutusega
  kaupade loetelu, mille suhtes kohaldatakse ühendusesisesel edasitoimetamisel kontrolle, tuleks lisaks regulaarselt läbi vaadata, arvestades tehnika ja kaubanduse arengut ning edasitoimetamise tundlikkuse hindamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks säilitavad liikmesriigid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 36 ja kõnealuse artikli piires ning kuni kõrgema ühtlustatuse saavutamiseni õiguse kontrollida teatavate kahesuguse kasutusega kaupade edasitoimetamist liidus . Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks teatavate kahesuguse kasutusega kaupade edasitoimetamise kontrollimine liidus läbi vaadata, et minimeerida ettevõtjate ja ametiasutuste halduskoormust. . IV lisa jaos B esitatud selliste
  kahesuguse kasutusega
  kaupade loetelu, mille suhtes kohaldatakse ühendusesisesel edasitoimetamisel kontrolle, tuleks lisaks regulaarselt läbi vaadata, arvestades tehnika ja kaubanduse arengut ning edasitoimetamise tundlikkuse hindamist.

| (21) | Avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks säilitavad liikmesriigid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 36 ja kõnealuse artikli piires ning kuni kõrgema ühtlustatuse saavutamiseni õiguse kontrollida teatavate kahesuguse kasutusega kaupade edasitoimetamist liidus. Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks teatavate kahesuguse kasutusega kaupade edasitoimetamise kontrollimine liidus läbi vaadata, et minimeerida ettevõtjate
  , eelkõige VKEde,
  ja ametiasutuste halduskoormust. IV lisa jaos B esitatud selliste kaupade loetelu, mille suhtes kohaldatakse ühendusesisesel edasitoimetamisel kontrolle, tuleks lisaks regulaarselt läbi vaadata, arvestades tehnika ja kaubanduse arengut ning edasitoimetamise tundlikkuse hindamist. |
| --- | --- |

(21)

Avaliku korra ja julgeoleku tagamiseks säilitavad liikmesriigid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 36 ja kõnealuse artikli piires ning kuni kõrgema ühtlustatuse saavutamiseni õiguse kontrollida teatavate kahesuguse kasutusega kaupade edasitoimetamist liidus. Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks teatavate kahesuguse kasutusega kaupade edasitoimetamise kontrollimine liidus läbi vaadata, et minimeerida ettevõtjate
  , eelkõige VKEde,
  ja ametiasutuste halduskoormust. IV lisa jaos B esitatud selliste kaupade loetelu, mille suhtes kohaldatakse ühendusesisesel edasitoimetamisel kontrolle, tuleks lisaks regulaarselt läbi vaadata, arvestades tehnika ja kaubanduse arengut ning edasitoimetamise tundlikkuse hindamist.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (22a) | Arvestades, kui oluline on ekspordikontrollitegevuse aruandekohustus ja avalik kontroll, peaksid liikmesriigid tegema kõik asjaomased lubade andmisega seotud andmed avalikult kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22a)

Arvestades, kui oluline on ekspordikontrollitegevuse aruandekohustus ja avalik kontroll, peaksid liikmesriigid tegema kõik asjaomased lubade andmisega seotud andmed avalikult kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Tõhusa ekspordikontrolli korra olulised elemendid on erasektori kaasamine ja läbipaistvus. Seepärast on asjakohane ette näha, et käesoleva määruse kohaldamist toetavaid suuniseid arendatakse pidevalt ja et kontrollide rakendamise kohta avaldatakse kooskõlas praeguse tavaga iga-aastane aruanne. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Tõhusa ekspordikontrolli korra olulised elemendid on erasektori kaasamine ja läbipaistvus. Seepärast on asjakohane ette näha, et käesoleva määruse kohaldamist toetavaid suuniseid arendatakse pidevalt ja et kontrollide rakendamise kohta avaldatakse kooskõlas praeguse tavaga iga-aastane aruanne.

| (25) | Tõhusa ekspordikontrolli korra olulised elemendid on erasektori
  , eelkõige VKEde
  kaasamine ja läbipaistvus. Seepärast on asjakohane ette näha, et käesoleva määruse kohaldamist toetavaid suuniseid arendatakse pidevalt ja et kontrollide rakendamise kohta avaldatakse kooskõlas praeguse tavaga iga-aastane aruanne.
  Arvestades, kui olulised on suunised käesoleva määruse teatavate elementide tõlgendamiseks, tuleks need suunised teha määruse jõustumisel avalikult kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(25)

Tõhusa ekspordikontrolli korra olulised elemendid on erasektori
  , eelkõige VKEde
  kaasamine ja läbipaistvus. Seepärast on asjakohane ette näha, et käesoleva määruse kohaldamist toetavaid suuniseid arendatakse pidevalt ja et kontrollide rakendamise kohta avaldatakse kooskõlas praeguse tavaga iga-aastane aruanne.
  Arvestades, kui olulised on suunised käesoleva määruse teatavate elementide tõlgendamiseks, tuleks need suunised teha määruse jõustumisel avalikult kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25a) | Tuleks tagada, et käesolevas määruses sätestatud määratlused on kooskõlas liidu tolliseadustiku määratlustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25a)

Tuleks tagada, et käesolevas määruses sätestatud määratlused on kooskõlas liidu tolliseadustiku määratlustega.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Iga liikmesriik peaks määrama käesoleva määruse sätete rikkumise korral rakendatavad tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused. Selleks et toetada tõhusa kontrolli tagamist, on ka asjakohane kehtestada sätted, milles käsitletakse eelkõige kahesuguse kasutusega kaupadega ebaseaduslikku kauplemist hõlmavaid
  juhte
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Iga liikmesriik peaks määrama käesoleva määruse sätete rikkumise korral rakendatavad tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused. Selleks et toetada tõhusa kontrolli tagamist, on ka asjakohane kehtestada sätted, milles käsitletakse eelkõige kahesuguse kasutusega kaupadega ebaseaduslikku kauplemist hõlmavaid
  juhte
  .

| (27) | Iga liikmesriik peaks määrama käesoleva määruse sätete rikkumise korral rakendatavad tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused.
  Võrdsete võimaluste loomist liidu eksportijate jaoks tuleks tõhustada. Seetõttu peaksid käesoleva määruse rikkumiste eest määratavad karistused olema kõigis liikmesriikides sarnase laadi ja mõjuga.
  Selleks et toetada tõhusa kontrolli tagamist, on ka asjakohane kehtestada sätted, milles käsitletakse eelkõige kahesuguse kasutusega kaupadega ebaseaduslikku kauplemist hõlmavaid
  juhtumeid
  . |
| --- | --- |

(27)

Iga liikmesriik peaks määrama käesoleva määruse sätete rikkumise korral rakendatavad tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused.
  Võrdsete võimaluste loomist liidu eksportijate jaoks tuleks tõhustada. Seetõttu peaksid käesoleva määruse rikkumiste eest määratavad karistused olema kõigis liikmesriikides sarnase laadi ja mõjuga.
  Selleks et toetada tõhusa kontrolli tagamist, on ka asjakohane kehtestada sätted, milles käsitletakse eelkõige kahesuguse kasutusega kaupadega ebaseaduslikku kauplemist hõlmavaid
  juhtumeid
  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Ekspordikontroll mõjutab rahvusvahelist julgeolekut ja kaubandust kolmandate riikidega ning seepärast on asjakohane arendada kolmandate riikidega dialoogi, et soodustada võrdsete tingimuste loomist ja suurendada rahvusvahelist julgeolekut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Ekspordikontroll mõjutab rahvusvahelist julgeolekut ja kaubandust kolmandate riikidega ning seepärast on asjakohane arendada kolmandate riikidega dialoogi, et soodustada võrdsete tingimuste loomist ja suurendada rahvusvahelist julgeolekut.

| (29) | Ekspordikontroll mõjutab rahvusvahelist julgeolekut ja kaubandust kolmandate riikidega ning seepärast on asjakohane arendada kolmandate riikidega dialoogi
  ja koostööd
  , et soodustada
  kogu maailmas
  võrdsete tingimuste loomist
  , edendada ülespoole suunatud ühtlustamist
  ja suurendada rahvusvahelist julgeolekut.
  Nende eesmärkide edendamiseks peaksid nõukogu, komisjon ja liikmesriigid tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega tegema ennetavalt tööd rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas Wassenaari kokkuleppe raames, et kehtestada I lisa jaos B esitatud küberseirekaupade loetelu rahvusvahelise standardina. Lisaks tuleks tugevdada ja laiendada abi osutamist kolmandatele riikidele seoses kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli korra ja nõuetekohase haldussuutlikkuse arendamisega, eelkõige tolli valdkonnas. |
| --- | --- |

(29)

Ekspordikontroll mõjutab rahvusvahelist julgeolekut ja kaubandust kolmandate riikidega ning seepärast on asjakohane arendada kolmandate riikidega dialoogi
  ja koostööd
  , et soodustada
  kogu maailmas
  võrdsete tingimuste loomist
  , edendada ülespoole suunatud ühtlustamist
  ja suurendada rahvusvahelist julgeolekut.
  Nende eesmärkide edendamiseks peaksid nõukogu, komisjon ja liikmesriigid tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega tegema ennetavalt tööd rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas Wassenaari kokkuleppe raames, et kehtestada I lisa jaos B esitatud küberseirekaupade loetelu rahvusvahelise standardina. Lisaks tuleks tugevdada ja laiendada abi osutamist kolmandatele riikidele seoses kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli korra ja nõuetekohase haldussuutlikkuse arendamisega, eelkõige tolli valdkonnas.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Käesoleva määrusega
  austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid
  , eriti ettevõtlusvabadust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Käesoleva määrusega
  austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid
  , eriti ettevõtlusvabadust
  .

| (31) | Käesolevas määruses
  austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. |
| --- | --- |

(31)

Käesolevas määruses
  austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | kaubad
  , mida saab kasutada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ja nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks, kõik kaubad, mida saab kasutada nii rahuotstarbelisel eesmärgil, st mitte lõhkeainena, kui ka abivahendina tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete tootmisel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

kaubad
  , mida saab kasutada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ja nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks, kõik kaubad, mida saab kasutada nii rahuotstarbelisel eesmärgil, st mitte lõhkeainena, kui ka abivahendina tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete tootmisel;

| a) | tavapärased kahesuguse kasutusega kaubad tähendab kaupu – sh tarkvara ja riistvara –
  , mida saab kasutada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ja nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks, kõik kaubad, mida saab kasutada nii rahuotstarbelisel eesmärgil, st mitte lõhkeainena, kui ka abivahendina tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete tootmisel; |
| --- | --- |

a)

tavapärased kahesuguse kasutusega kaubad tähendab kaupu – sh tarkvara ja riistvara –
  , mida saab kasutada tuuma-, keemia- ja bioloogiliste relvade ja nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks, kõik kaubad, mida saab kasutada nii rahuotstarbelisel eesmärgil, st mitte lõhkeainena, kui ka abivahendina tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete tootmisel;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | küberseiretehnoloogia
  , mida saab kasutada
  inimõiguste
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste toimepanemiseks või mis
  võib
  ohustada rahvusvahelist julgeolekut või liidu ja selle liikmesriikide olulisi julgeolekuhuvisid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

küberseiretehnoloogia
  , mida saab kasutada
  inimõiguste
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste toimepanemiseks või mis
  võib
  ohustada rahvusvahelist julgeolekut või liidu ja selle liikmesriikide olulisi julgeolekuhuvisid;

| b) | küberseirekaubad, sh riistvara, tarkvara ja tehnoloogia, mis on spetsiaalselt kavandatud info- ja kommunikatsioonisüsteemidesse varjatud sissetungimiseks, et jälgida, ekstraheerida, koguda ja analüüsida andmeid ja/või halvata sihtsüsteemi või seda kahjustada ilma andmete omaniku konkreetse
  ,
  teadliku ja üheselt mõistetava loata, ja mida võidakse kasutada seoses inimõiguste, sh eraelu puutumatuse õiguse, sõnavabaduse ning kogunemis- ja ühinemisvabaduse rikkumisega või
  mida saab kasutada
  inimõigustealase õiguse
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste toimepanemiseks või mis
  võivad
  ohustada rahvusvahelist julgeolekut või liidu ja selle liikmesriikide olulisi julgeolekuhuvisid
  . Võrgu ja IKT turvalisuse uuringud, mida tehakse infoturbesüsteemide lubatud testimiseks või kaitsmiseks, siia hulka ei kuulu. |
| --- | --- |

b)

küberseirekaubad, sh riistvara, tarkvara ja tehnoloogia, mis on spetsiaalselt kavandatud info- ja kommunikatsioonisüsteemidesse varjatud sissetungimiseks, et jälgida, ekstraheerida, koguda ja analüüsida andmeid ja/või halvata sihtsüsteemi või seda kahjustada ilma andmete omaniku konkreetse
  ,
  teadliku ja üheselt mõistetava loata, ja mida võidakse kasutada seoses inimõiguste, sh eraelu puutumatuse õiguse, sõnavabaduse ning kogunemis- ja ühinemisvabaduse rikkumisega või
  mida saab kasutada
  inimõigustealase õiguse
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste toimepanemiseks või mis
  võivad
  ohustada rahvusvahelist julgeolekut või liidu ja selle liikmesriikide olulisi julgeolekuhuvisid
  . Võrgu ja IKT turvalisuse uuringud, mida tehakse infoturbesüsteemide lubatud testimiseks või kaitsmiseks, siia hulka ei kuulu.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  „lõppkasutaja“ – füüsiline või juriidiline isik või üksus, kes on kahesuguse kasutusega kauba lõplik saaja; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  „lõppkasutaja“ – füüsiline või juriidiline isik või üksus, kes on kahesuguse kasutusega kauba lõplik saaja;

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 13

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 13. | „suure projekti luba“ – ekspordi koondluba, mis antakse ühele kindlale eksportijale kahesuguse kasutusega kaupade liigi või kategooria kohta ning mis võib kehtida eksportimiseks ühele või enamale kindlaksmääratud lõppkasutajale ühte või enamasse kindlaksmääratud kolmandasse riiki
  teatud sellise
  projekti
  kestuse ajal
  ,
  mille lõpuleviimiseks kulub üle aasta
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

13.

„suure projekti luba“ – ekspordi koondluba, mis antakse ühele kindlale eksportijale kahesuguse kasutusega kaupade liigi või kategooria kohta ning mis võib kehtida eksportimiseks ühele või enamale kindlaksmääratud lõppkasutajale ühte või enamasse kindlaksmääratud kolmandasse riiki
  teatud sellise
  projekti
  kestuse ajal
  ,
  mille lõpuleviimiseks kulub üle aasta
  ;

teatud sellise

kestuse ajal

mille lõpuleviimiseks kulub üle aasta

| 13. | „suure projekti luba“ – ekspordi koondluba, mis antakse ühele kindlale eksportijale kahesuguse kasutusega kaupade liigi või kategooria kohta ning mis võib kehtida eksportimiseks ühele või enamale kindlaksmääratud lõppkasutajale ühte või enamasse kindlaksmääratud kolmandasse riiki
  teatava projekti jaoks. Loa kehtivusaeg on üks kuni neli aastat, välja arvatud
  projekti
  kestusega nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel
  ,
  ning pädev asutus võib seda uuendada
  ; |
| --- | --- |

13.

„suure projekti luba“ – ekspordi koondluba, mis antakse ühele kindlale eksportijale kahesuguse kasutusega kaupade liigi või kategooria kohta ning mis võib kehtida eksportimiseks ühele või enamale kindlaksmääratud lõppkasutajale ühte või enamasse kindlaksmääratud kolmandasse riiki
  teatava projekti jaoks. Loa kehtivusaeg on üks kuni neli aastat, välja arvatud
  projekti
  kestusega nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel
  ,
  ning pädev asutus võib seda uuendada
  ;

teatava projekti jaoks. Loa kehtivusaeg on üks kuni neli aastat, välja arvatud

kestusega nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel

ning pädev asutus võib seda uuendada

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 22

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 22. | „ettevõttesisene nõuetele vastavuse programm“ – tõhusad, asjakohased ja proportsionaalsed vahendid ning protseduurid, sh standardsete tegevusalase vastavuskontrolli põhimõtete, protseduuride, käitumisnormide ja kaitsemeetmete arendamine, rakendamine ja järgimine eksportijate poolt, et tagada käesoleva määruse kohaste sätete ning lubade andmise tingimuste ja nõuete täitmine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

22.

„ettevõttesisene nõuetele vastavuse programm“ – tõhusad, asjakohased ja proportsionaalsed vahendid ning protseduurid, sh standardsete tegevusalase vastavuskontrolli põhimõtete, protseduuride, käitumisnormide ja kaitsemeetmete arendamine, rakendamine ja järgimine eksportijate poolt, et tagada käesoleva määruse kohaste sätete ning lubade andmise tingimuste ja nõuete täitmine;

| 22. | „ettevõttesisene nõuetele vastavuse programm“ –
  eksportijate välja töötatud
  tõhusad, asjakohased ja proportsionaalsed vahendid ning protseduurid
  (riskipõhine lähenemisviis)
  , sh standardsete tegevusalase vastavuskontrolli põhimõtete, protseduuride, käitumisnormide ja kaitsemeetmete arendamine, rakendamine ja järgimine eksportijate poolt, et tagada käesoleva määruse kohaste sätete ning lubade andmise tingimuste ja nõuete täitmine;
  eksportijal on võimalik soovi korral lasta oma ettevõttesisene nõuetele vastavuse programm pädevate asutuste poolt komisjoni koostatud ettevõttesisese nõuetele vastavuse võrdlusprogrammi alusel tasuta sertifitseerida, et saada riigi pädevatelt asutustelt lubade andmise protsessis soodustusi; |
| --- | --- |

22.

„ettevõttesisene nõuetele vastavuse programm“ –
  eksportijate välja töötatud
  tõhusad, asjakohased ja proportsionaalsed vahendid ning protseduurid
  (riskipõhine lähenemisviis)
  , sh standardsete tegevusalase vastavuskontrolli põhimõtete, protseduuride, käitumisnormide ja kaitsemeetmete arendamine, rakendamine ja järgimine eksportijate poolt, et tagada käesoleva määruse kohaste sätete ning lubade andmise tingimuste ja nõuete täitmine;
  eksportijal on võimalik soovi korral lasta oma ettevõttesisene nõuetele vastavuse programm pädevate asutuste poolt komisjoni koostatud ettevõttesisese nõuetele vastavuse võrdlusprogrammi alusel tasuta sertifitseerida, et saada riigi pädevatelt asutustelt lubade andmise protsessis soodustusi;

eksportijate välja töötatud

(riskipõhine lähenemisviis)

eksportijal on võimalik soovi korral lasta oma ettevõttesisene nõuetele vastavuse programm pädevate asutuste poolt komisjoni koostatud ettevõttesisese nõuetele vastavuse võrdlusprogrammi alusel tasuta sertifitseerida, et saada riigi pädevatelt asutustelt lubade andmise protsessis soodustusi;

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 23

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 23. | „terroriakt“ – terroriakt nõukogu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõike 3 tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

23.

23.

„terroriakt“ – terroriakt nõukogu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõike 3 tähenduses.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 23 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 23a. | „hoolsuskohustus“ – protsess, mis võimaldab ettevõtjatel kindlaks määrata, ennetada, leevendada ja arvesse võtta seda, kuidas nad käsitlevad ärialaste otsuste tegemise ning riskijuhtimissüsteemide lahutamatu osana tegelikku ja võimalikku kahjulikku mõju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

23a.

23a.

„hoolsuskohustus“ – protsess, mis võimaldab ettevõtjatel kindlaks määrata, ennetada, leevendada ja arvesse võtta seda, kuidas nad käsitlevad ärialaste otsuste tegemise ning riskijuhtimissüsteemide lahutamatu osana tegelikku ja võimalikku kahjulikku mõju.

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | seoses selliste isikutega, kes on olnud kaasosalised relvastatud konflikti või siserepressioonide käigus toime pandud tõsistes inimõiguste
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse
  rikkumistes või vastutavad nende korraldamise või toimepanemise eest sihtriigis
  ,
  nagu on kindlaks määranud asjakohased avalikud rahvusvahelised institutsioonid või üleeuroopalised
  või riiklikud pädevad asutused
  , ja
  kui on
  tõendeid
  , et kavandatav lõppkasutaja
  on kasutanud
  kõnealuseid või sarnaseid kaupu
  kõnealuste tõsiste
  rikkumiste korraldamiseks või toimepanemiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

seoses selliste isikutega, kes on olnud kaasosalised relvastatud konflikti või siserepressioonide käigus toime pandud tõsistes inimõiguste
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse
  rikkumistes või vastutavad nende korraldamise või toimepanemise eest sihtriigis
  ,
  nagu on kindlaks määranud asjakohased avalikud rahvusvahelised institutsioonid või üleeuroopalised
  või riiklikud pädevad asutused
  , ja
  kui on
  tõendeid
  , et kavandatav lõppkasutaja
  on kasutanud
  kõnealuseid või sarnaseid kaupu
  kõnealuste tõsiste
  rikkumiste korraldamiseks või toimepanemiseks;

seoses selliste isikutega, kes on olnud kaasosalised relvastatud konflikti või siserepressioonide käigus toime pandud tõsistes inimõiguste

rikkumistes või vastutavad nende korraldamise või toimepanemise eest sihtriigis

nagu on kindlaks määranud asjakohased avalikud rahvusvahelised institutsioonid või üleeuroopalised

, ja

tõendeid

on kasutanud

kõnealuste tõsiste

| d) | küberseirekaupade puhul füüsiliste või juriidiliste isikute poolt seoses rahvusvahelise inimõigustealase õiguse
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse
  rikkumistega riikides
  ,
  kus ÜRO, Euroopa Nõukogu või liidu pädevad organid
  või riiklikud pädevad asutused
  on tuvastanud inimõiguste raskeid rikkumisi, ning
  kui on
  alust arvata
  , et kavandatav lõppkasutaja
  võib kasutada
  kõnealuseid või sarnaseid kaupu
  selliste
  rikkumiste korraldamiseks või toimepanemiseks; |
| --- | --- |

d)

küberseirekaupade puhul füüsiliste või juriidiliste isikute poolt seoses rahvusvahelise inimõigustealase õiguse
  või rahvusvahelise humanitaarõiguse
  rikkumistega riikides
  ,
  kus ÜRO, Euroopa Nõukogu või liidu pädevad organid
  või riiklikud pädevad asutused
  on tuvastanud inimõiguste raskeid rikkumisi, ning
  kui on
  alust arvata
  , et kavandatav lõppkasutaja
  võib kasutada
  kõnealuseid või sarnaseid kaupu
  selliste
  rikkumiste korraldamiseks või toimepanemiseks;

küberseirekaupade puhul füüsiliste või juriidiliste isikute poolt seoses rahvusvahelise inimõigustealase õiguse

rikkumistega riikides

kus ÜRO, Euroopa Nõukogu või liidu pädevad organid

on tuvastanud inimõiguste raskeid rikkumisi, ning

alust arvata

võib kasutada

selliste

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt e

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | seoses terroriaktidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

e)

seoses terroriaktidega.

seoses terroriaktidega.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2

Artikkel 4 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui eksportija
  on hoolsuskohustusest lähtuvalt teadlik
  , et kahesuguse kasutusega kaubad, mida
  ta kavatseb eksportida ning mis ei ole loetletud I lisas
  ,
  on
  ette nähtud
  kasutamiseks
  tervikuna või osaliselt mõnel lõikes 1 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama pädevale asutusele, kes otsustab, kas sellise ekspordi korral on vaja luba. | 2.   Kui eksportija
  saab hoolsuskohustust järgides teada
  , et kahesuguse kasutusega kaubad, mida
  ei ole loetletud I lisas ja mida ta kavatseb eksportida
  ,
  võivad olla
  ette nähtud tervikuna või osaliselt
  kasutamiseks
  mõnel lõikes 1 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama
  asu- või elukohaliikmesriigi
  pädevale asutusele, kes otsustab, kas sellise ekspordi korral on vaja luba. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui eksportija
  on hoolsuskohustusest lähtuvalt teadlik
  , et kahesuguse kasutusega kaubad, mida
  ta kavatseb eksportida ning mis ei ole loetletud I lisas
  ,
  on
  ette nähtud
  kasutamiseks
  tervikuna või osaliselt mõnel lõikes 1 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama pädevale asutusele, kes otsustab, kas sellise ekspordi korral on vaja luba.

2.   Kui eksportija
  saab hoolsuskohustust järgides teada
  , et kahesuguse kasutusega kaubad, mida
  ei ole loetletud I lisas ja mida ta kavatseb eksportida
  ,
  võivad olla
  ette nähtud tervikuna või osaliselt
  kasutamiseks
  mõnel lõikes 1 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama
  asu- või elukohaliikmesriigi
  pädevale asutusele, kes otsustab, kas sellise ekspordi korral on vaja luba.

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3

Artikkel 4 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Loetlemata kaupade ekspordilubasid antakse konkreetsete kaupade ja lõppkasutajate jaoks. Lubasid annab eksportija
  liikmesriigi
  elu- või
  asukoha
  pädev asutus või kui eksportija on isik, kelle elu- või asukoht on väljaspool liitu, siis selle liikmesriigi pädev asutus, kus kaubad asuvad. Load kehtivad kogu liidus. Load kehtivad
  ühe aasta
  ja pädev asutus võib neid uuendada. | 3.   Loetlemata kaupade ekspordilubasid antakse konkreetsete kaupade ja lõppkasutajate jaoks. Lubasid annab eksportija elu- või
  asukohaliikmesriigi
  pädev asutus või kui eksportija on isik, kelle elu- või asukoht on väljaspool liitu, siis selle liikmesriigi pädev asutus, kus kaubad asuvad. Load kehtivad kogu liidus. Load kehtivad
  kaks aastat
  ja pädev asutus võib neid uuendada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Loetlemata kaupade ekspordilubasid antakse konkreetsete kaupade ja lõppkasutajate jaoks. Lubasid annab eksportija
  liikmesriigi
  elu- või
  asukoha
  pädev asutus või kui eksportija on isik, kelle elu- või asukoht on väljaspool liitu, siis selle liikmesriigi pädev asutus, kus kaubad asuvad. Load kehtivad kogu liidus. Load kehtivad
  ühe aasta
  ja pädev asutus võib neid uuendada.

3.   Loetlemata kaupade ekspordilubasid antakse konkreetsete kaupade ja lõppkasutajate jaoks. Lubasid annab eksportija elu- või
  asukohaliikmesriigi
  pädev asutus või kui eksportija on isik, kelle elu- või asukoht on väljaspool liitu, siis selle liikmesriigi pädev asutus, kus kaubad asuvad. Load kehtivad kogu liidus. Load kehtivad
  kaks aastat
  ja pädev asutus võib neid uuendada.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 – lõik 2

Artikkel 4 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui vastuväiteid ei esitata, tähendab see, et konsulteeritavatel liikmesriikidel ei ole vastuväiteid ja et nad kehtestavad loanõuded kõigi olemuselt sarnaste tehingute suhtes. Nad teatavad loanõuetest oma tolliasutustele ja teistele asjaomastele riiklikele asutustele. | Kui vastuväiteid ei esitata, tähendab see, et konsulteeritavatel liikmesriikidel ei ole vastuväiteid ja et nad kehtestavad loanõuded kõigi olemuselt sarnaste tehingute suhtes
  , st tehingute suhtes, mis hõlmavad samale lõppkasutajale või kaubasaajale mõeldud kaupa, millel on põhimõtteliselt samad parameetrid või tehnilised näitajad
  . Nad teatavad loanõuetest oma tolliasutustele ja teistele asjaomastele riiklikele asutustele.
  Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas juhtumi lühiülevaate ja otsuse põhjendused ning märgib vajaduse korral uue loanõude II lisa uues jaos E. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui vastuväiteid ei esitata, tähendab see, et konsulteeritavatel liikmesriikidel ei ole vastuväiteid ja et nad kehtestavad loanõuded kõigi olemuselt sarnaste tehingute suhtes. Nad teatavad loanõuetest oma tolliasutustele ja teistele asjaomastele riiklikele asutustele.

Kui vastuväiteid ei esitata, tähendab see, et konsulteeritavatel liikmesriikidel ei ole vastuväiteid ja et nad kehtestavad loanõuded kõigi olemuselt sarnaste tehingute suhtes
  , st tehingute suhtes, mis hõlmavad samale lõppkasutajale või kaubasaajale mõeldud kaupa, millel on põhimõtteliselt samad parameetrid või tehnilised näitajad
  . Nad teatavad loanõuetest oma tolliasutustele ja teistele asjaomastele riiklikele asutustele.
  Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas juhtumi lühiülevaate ja otsuse põhjendused ning märgib vajaduse korral uue loanõude II lisa uues jaos E.

, st tehingute suhtes, mis hõlmavad samale lõppkasutajale või kaubasaajale mõeldud kaupa, millel on põhimõtteliselt samad parameetrid või tehnilised näitajad

Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas juhtumi lühiülevaate ja otsuse põhjendused ning märgib vajaduse korral uue loanõude II lisa uues jaos E.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 – lõik 3

Artikkel 4 – lõige 4 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui
  mis tahes konsulteeritud liikmesriik esitab
  vastuväiteid, tühistatakse loanõue, välja arvatud juhul, kui loanõude kehtestanud liikmesriik leiab, et eksport võib kahjustada tema olulisi julgeolekuhuve. Sel juhul võib kõnealune liikmesriik otsustada loanõude säilitada. Sellest tuleb komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata teavitada. | Kui
  vähemalt neli liikmesriiki, kes esindavad vähemalt 35 % liidu elanikkonnast, esitavad
  vastuväiteid, tühistatakse loanõue, välja arvatud juhul, kui loanõude kehtestanud liikmesriik leiab, et eksport võib kahjustada tema olulisi julgeolekuhuve
  või tema inimõigustealaseid kohustusi
  . Sel juhul võib kõnealune liikmesriik otsustada loanõude säilitada. Sellest tuleb komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata teavitada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui
  mis tahes konsulteeritud liikmesriik esitab
  vastuväiteid, tühistatakse loanõue, välja arvatud juhul, kui loanõude kehtestanud liikmesriik leiab, et eksport võib kahjustada tema olulisi julgeolekuhuve. Sel juhul võib kõnealune liikmesriik otsustada loanõude säilitada. Sellest tuleb komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata teavitada.

mis tahes konsulteeritud liikmesriik esitab

Kui
  vähemalt neli liikmesriiki, kes esindavad vähemalt 35 % liidu elanikkonnast, esitavad
  vastuväiteid, tühistatakse loanõue, välja arvatud juhul, kui loanõude kehtestanud liikmesriik leiab, et eksport võib kahjustada tema olulisi julgeolekuhuve
  või tema inimõigustealaseid kohustusi
  . Sel juhul võib kõnealune liikmesriik otsustada loanõude säilitada. Sellest tuleb komisjoni ja teisi liikmesriike viivitamata teavitada.

vähemalt neli liikmesriiki, kes esindavad vähemalt 35 % liidu elanikkonnast, esitavad

või tema inimõigustealaseid kohustusi

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 4 – lõik 4

Artikkel 4 – lõige 4 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon ja liikmesriigid peavad kehtivate loanõuete ajakohastatud registrit. | Komisjon ja liikmesriigid peavad kehtivate loanõuete ajakohastatud registrit.
  Selles registris sisalduvad andmed lisatakse Euroopa Parlamendile esitatavale aruandele, millele on osutatud artikli 24 lõikes 2, ning tehakse kättesaadavaks üldsusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon ja liikmesriigid peavad kehtivate loanõuete ajakohastatud registrit.

Komisjon ja liikmesriigid peavad kehtivate loanõuete ajakohastatud registrit.
  Selles registris sisalduvad andmed lisatakse Euroopa Parlamendile esitatavale aruandele, millele on osutatud artikli 24 lõikes 2, ning tehakse kättesaadavaks üldsusele.

Selles registris sisalduvad andmed lisatakse Euroopa Parlamendile esitatavale aruandele, millele on osutatud artikli 24 lõikes 2, ning tehakse kättesaadavaks üldsusele.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui vahendaja on teadlik, et kahesuguse kasutusega kaubad, mille puhul ta kavatseb vahendusteenuseid osutada, on ette nähtud kasutamiseks tervikuna või osaliselt mõnel artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama pädevale asutusele, kes
  otsustab, kas
  selliste vahendusteenuste osutamiseks
  on vaja luba
  . | 2.   Kui vahendaja on teadlik, et kahesuguse kasutusega kaubad, mille puhul ta kavatseb vahendusteenuseid osutada, on ette nähtud kasutamiseks tervikuna või osaliselt mõnel artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama pädevale asutusele, kes
  kehtestab
  selliste vahendusteenuste osutamiseks
  loanõude
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui vahendaja on teadlik, et kahesuguse kasutusega kaubad, mille puhul ta kavatseb vahendusteenuseid osutada, on ette nähtud kasutamiseks tervikuna või osaliselt mõnel artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama pädevale asutusele, kes
  otsustab, kas
  selliste vahendusteenuste osutamiseks
  on vaja luba
  .

2.   Kui vahendaja on teadlik, et kahesuguse kasutusega kaubad, mille puhul ta kavatseb vahendusteenuseid osutada, on ette nähtud kasutamiseks tervikuna või osaliselt mõnel artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama pädevale asutusele, kes
  kehtestab
  selliste vahendusteenuste osutamiseks
  loanõude
  .

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Luba on vaja selleks, et otseselt või kaudselt osutada tehnilist abi, mis on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega või mis on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega varustamisega ning nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, kui pädev asutus on tehnilise abi osutajat teavitanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada tervikuna või osaliselt
  artiklis
  4 osutatud mis tahes kasutuseks. | 1.   Luba on vaja selleks, et otseselt või kaudselt osutada tehnilist abi, mis on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega või mis on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega varustamisega ning nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, kui pädev asutus on tehnilise abi osutajat teavitanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada tervikuna või osaliselt
  artikli
   4
  lõikes 1
  osutatud mis tahes kasutuseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Luba on vaja selleks, et otseselt või kaudselt osutada tehnilist abi, mis on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega või mis on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega varustamisega ning nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, kui pädev asutus on tehnilise abi osutajat teavitanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada tervikuna või osaliselt
  artiklis
  4 osutatud mis tahes kasutuseks.

1.   Luba on vaja selleks, et otseselt või kaudselt osutada tehnilist abi, mis on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega või mis on seotud kahesuguse kasutusega kaupadega varustamisega ning nende tootmise, hoolduse ja kasutamisega, kui pädev asutus on tehnilise abi osutajat teavitanud, et kõnealused kaubad on ette nähtud kasutamiseks või neid saab kasutada tervikuna või osaliselt
  artikli
   4
  lõikes 1
  osutatud mis tahes kasutuseks.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui tehnilise abi osutaja on teadlik, et kahesuguse kasutusega kaubad, mille puhul ta kavatseb tehnilist abi osutada, on ette nähtud kasutamiseks tervikuna või osaliselt mõnel
  artiklis
  4 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama pädevale asutusele, kes
  otsustab, kas
  sellise tehnilise abi osutamiseks
  on vaja luba
  . | Kui tehnilise abi osutaja on teadlik, et kahesuguse kasutusega kaubad, mille puhul ta kavatseb tehnilist abi osutada, on ette nähtud kasutamiseks tervikuna või osaliselt
  mõnel artikli
   4
  lõikes 1
  osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama pädevale asutusele, kes
  kehtestab
  sellise tehnilise abi osutamiseks
  loanõude
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui tehnilise abi osutaja on teadlik, et kahesuguse kasutusega kaubad, mille puhul ta kavatseb tehnilist abi osutada, on ette nähtud kasutamiseks tervikuna või osaliselt mõnel
  artiklis
  4 osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama pädevale asutusele, kes
  otsustab, kas
  sellise tehnilise abi osutamiseks
  on vaja luba
  .

artiklis

otsustab, kas

on vaja luba

Kui tehnilise abi osutaja on teadlik, et kahesuguse kasutusega kaubad, mille puhul ta kavatseb tehnilist abi osutada, on ette nähtud kasutamiseks tervikuna või osaliselt
  mõnel artikli
   4
  lõikes 1
  osutatud eesmärgil, peab ta sellest teatama pädevale asutusele, kes
  kehtestab
  sellise tehnilise abi osutamiseks
  loanõude
  .

mõnel artikli

lõikes 1

kehtestab

loanõude

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriik võib I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimise keelata või kehtestada nende eksportimisel loanõude avaliku julgeoleku
  või
  inimõigustega seotud kaalutlustel. | 1.   Liikmesriik võib I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimise keelata või kehtestada nende eksportimisel loanõude avaliku julgeoleku
  huvides,
  inimõigustega seotud kaalutlustel
  või terroriaktide ennetamiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriik võib I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimise keelata või kehtestada nende eksportimisel loanõude avaliku julgeoleku
  või
  inimõigustega seotud kaalutlustel.

1.   Liikmesriik võib I lisas loetlemata kahesuguse kasutusega kaupade eksportimise keelata või kehtestada nende eksportimisel loanõude avaliku julgeoleku
  huvides,
  inimõigustega seotud kaalutlustel
  või terroriaktide ennetamiseks
  .

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 7

Artikkel 9 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade liidusisest edasitoimetamist käsitlevates asjakohastes äridokumentides märgitakse selgelt, et liidust eksportimisel kuuluvad need kaubad kontrollimisele. Asjakohasteks äridokumentideks on eelkõige müügileping, tellimuse kinnitus, arve või lähetusteatis. | 7.   I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade
  kolmandatesse riikidesse eksportimist ja
  liidusisest edasitoimetamist käsitlevates asjakohastes äridokumentides märgitakse selgelt, et liidust eksportimisel kuuluvad need kaubad kontrollimisele. Asjakohasteks äridokumentideks on eelkõige müügileping, tellimuse kinnitus, arve või lähetusteatis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade liidusisest edasitoimetamist käsitlevates asjakohastes äridokumentides märgitakse selgelt, et liidust eksportimisel kuuluvad need kaubad kontrollimisele. Asjakohasteks äridokumentideks on eelkõige müügileping, tellimuse kinnitus, arve või lähetusteatis.

7.   I lisas loetletud kahesuguse kasutusega kaupade
  kolmandatesse riikidesse eksportimist ja
  liidusisest edasitoimetamist käsitlevates asjakohastes äridokumentides märgitakse selgelt, et liidust eksportimisel kuuluvad need kaubad kontrollimisele. Asjakohasteks äridokumentideks on eelkõige müügileping, tellimuse kinnitus, arve või lähetusteatis.

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 3

Artikkel 10 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Ühekordsed ekspordiload ja ekspordi koondload kehtivad
  ühe aasta
  ja pädev asutus võib neid uuendada. Suurte projektide ekspordi koondload kehtivad
  pädeva asutuse kindlaks määratava aja jooksul
  . | 3.   Ühekordsed ekspordiload ja ekspordi koondload kehtivad
  kaks aastat
  ja pädev asutus võib neid uuendada. Suurte projektide ekspordi koondload kehtivad
  kuni neli aastat, välja arvatud projekti kestusega nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel. See ei takista pädevatel asutustel ühekordsete ekspordilubade või ekspordi koondlubade tühistamist, peatamist, muutmist või kehtetuks tunnistamist mis tahes ajal
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Ühekordsed ekspordiload ja ekspordi koondload kehtivad
  ühe aasta
  ja pädev asutus võib neid uuendada. Suurte projektide ekspordi koondload kehtivad
  pädeva asutuse kindlaks määratava aja jooksul
  .

3.   Ühekordsed ekspordiload ja ekspordi koondload kehtivad
  kaks aastat
  ja pädev asutus võib neid uuendada. Suurte projektide ekspordi koondload kehtivad
  kuni neli aastat, välja arvatud projekti kestusega nõuetekohaselt põhjendatud asjaoludel. See ei takista pädevatel asutustel ühekordsete ekspordilubade või ekspordi koondlubade tühistamist, peatamist, muutmist või kehtetuks tunnistamist mis tahes ajal
  .

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 4 – lõik 1

Artikkel 10 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Eksportijad esitavad pädevale asutusele kõik ühekordse ekspordiloa ja ekspordi koondloa taotlemiseks nõutavad asjakohased andmed, et esitada täielik teave eelkõige eksporditava kauba lõppkasutaja, sihtriigi ja lõppkasutuse kohta. | Eksportijad esitavad pädevale asutusele kõik ühekordse ekspordiloa ja ekspordi koondloa taotlemiseks nõutavad asjakohased andmed, et esitada täielik teave eelkõige eksporditava kauba lõppkasutaja, sihtriigi ja lõppkasutuse kohta.
  Valitsussektori lõppkasutajate puhul märgitakse esitatavas teabes täpselt, milline osakond, amet, üksus või allüksus on eksporditava kauba lõplik lõppkasutaja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Eksportijad esitavad pädevale asutusele kõik ühekordse ekspordiloa ja ekspordi koondloa taotlemiseks nõutavad asjakohased andmed, et esitada täielik teave eelkõige eksporditava kauba lõppkasutaja, sihtriigi ja lõppkasutuse kohta.

Eksportijad esitavad pädevale asutusele kõik ühekordse ekspordiloa ja ekspordi koondloa taotlemiseks nõutavad asjakohased andmed, et esitada täielik teave eelkõige eksporditava kauba lõppkasutaja, sihtriigi ja lõppkasutuse kohta.
  Valitsussektori lõppkasutajate puhul märgitakse esitatavas teabes täpselt, milline osakond, amet, üksus või allüksus on eksporditava kauba lõplik lõppkasutaja.

Valitsussektori lõppkasutajate puhul märgitakse esitatavas teabes täpselt, milline osakond, amet, üksus või allüksus on eksporditava kauba lõplik lõppkasutaja.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 4 – lõik 2

Artikkel 10 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lubade saamiseks
  võib vajaduse korral kehtestada kohustuse
  esitada aruanne lõppkasutuse kohta. | Kõikide küberseirekaupade
  lubade saamiseks
  ning niisuguste kaupade ühekordsete ekspordilubade saamiseks, mille puhul on ebasoovitavatel tingimustel kõrvalesuunamise või reeksportimise oht väga suur, tuleb
  esitada aruanne lõppkasutuse kohta.
  Muude kaupade lubade saamiseks tuleb aruanne lõppkasutuse kohta esitada vajaduse korral. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lubade saamiseks
  võib vajaduse korral kehtestada kohustuse
  esitada aruanne lõppkasutuse kohta.

võib vajaduse korral kehtestada kohustuse

Kõikide küberseirekaupade
  lubade saamiseks
  ning niisuguste kaupade ühekordsete ekspordilubade saamiseks, mille puhul on ebasoovitavatel tingimustel kõrvalesuunamise või reeksportimise oht väga suur, tuleb
  esitada aruanne lõppkasutuse kohta.
  Muude kaupade lubade saamiseks tuleb aruanne lõppkasutuse kohta esitada vajaduse korral.

Kõikide küberseirekaupade

ning niisuguste kaupade ühekordsete ekspordilubade saamiseks, mille puhul on ebasoovitavatel tingimustel kõrvalesuunamise või reeksportimise oht väga suur, tuleb

Muude kaupade lubade saamiseks tuleb aruanne lõppkasutuse kohta esitada vajaduse korral.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 4 – lõik 3 – sissejuhatav osa

Artikkel 10 – lõige 4 – lõik 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Koondlubade puhul peab eksportija rakendama tõhusat ettevõttesisest nõuetele vastavuse programmi. Ka esitab eksportija pädevale asutusele vähemalt kord aastas aruande kõnealuse loa kasutamise kohta; aruanne sisaldab vähemalt järgmist teavet: | Koondlubade puhul peab eksportija rakendama tõhusat ettevõttesisest nõuetele vastavuse programmi.
  Eksportijal on võimalik lasta soovi korral oma ettevõttesisene nõuetele vastavuse programm pädevate asutuste poolt komisjoni koostatud ettevõttesisese nõuetele vastavuse võrdlusprogrammi alusel tasuta sertifitseerida, et saada riigi pädevatelt asutustelt lubade andmise protsessis soodustusi.
  Ka esitab eksportija pädevale asutusele vähemalt kord aastas
  või pädeva asutuse taotluse alusel
  aruande kõnealuse loa kasutamise kohta; aruanne sisaldab vähemalt järgmist teavet: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Koondlubade puhul peab eksportija rakendama tõhusat ettevõttesisest nõuetele vastavuse programmi. Ka esitab eksportija pädevale asutusele vähemalt kord aastas aruande kõnealuse loa kasutamise kohta; aruanne sisaldab vähemalt järgmist teavet:

Koondlubade puhul peab eksportija rakendama tõhusat ettevõttesisest nõuetele vastavuse programmi.
  Eksportijal on võimalik lasta soovi korral oma ettevõttesisene nõuetele vastavuse programm pädevate asutuste poolt komisjoni koostatud ettevõttesisese nõuetele vastavuse võrdlusprogrammi alusel tasuta sertifitseerida, et saada riigi pädevatelt asutustelt lubade andmise protsessis soodustusi.
  Ka esitab eksportija pädevale asutusele vähemalt kord aastas
  või pädeva asutuse taotluse alusel
  aruande kõnealuse loa kasutamise kohta; aruanne sisaldab vähemalt järgmist teavet:

Eksportijal on võimalik lasta soovi korral oma ettevõttesisene nõuetele vastavuse programm pädevate asutuste poolt komisjoni koostatud ettevõttesisese nõuetele vastavuse võrdlusprogrammi alusel tasuta sertifitseerida, et saada riigi pädevatelt asutustelt lubade andmise protsessis soodustusi.

või pädeva asutuse taotluse alusel

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 4 – lõik 3 – punkt d

Artikkel 10 – lõige 4 – lõik 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja
  , juhul kui see on teada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja
  , juhul kui see on teada.

, juhul kui see on teada.

| d) | kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja; |
| --- | --- |

d)

kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja;

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 4 – lõik 3 – punkt d a (uus)

Artikkel 10 – lõige 4 – lõik 3 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | lõppkasutaja nimi ning aadress, kui need on teada; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

lõppkasutaja nimi ning aadress, kui need on teada;

lõppkasutaja nimi ning aadress, kui need on teada;

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 4 – lõik 3 – punkt d b (uus)

Artikkel 10 – lõige 4 – lõik 3 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | db) | ekspordi toimumise kuupäev. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

db)

db)

ekspordi toimumise kuupäev.

ekspordi toimumise kuupäev.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 5

Artikkel 10 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Pädevad asutused
  liikmesriikides
  vaatavad ühekordsete või koondlubade taotlused läbi
  siseriikliku õiguse või tavade kohaselt kindlaks määratava ajavahemiku jooksul
  .
  Pädevad asutused esitavad komisjonile kogu teabe keskmise aja kohta
  ,
  mis kulub artikli 24 lõikes 2 osutatud aasta-aruande seisukohast asjakohaste
  taotluste
  töötlemiseks
  . | 5.   
  Liikmesriikide
  pädevad asutused vaatavad ühekordsete või koondlubade taotlused läbi
  30 päeva jooksul pärast taotluse nõuetekohast esitamist
  .
  Kui pädev asutus vajab nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel taotluse läbivaatamiseks rohkem aega, teavitab ta sellest taotlejat 30 päeva jooksul. Pädev asutus teeb igal juhul ühekordsete ekspordilubade või ekspordi koondlubade taotluste kohta otsuse hiljemalt 60 päeva jooksul pärast taotluse nõuetekohast esitamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Pädevad asutused
  liikmesriikides
  vaatavad ühekordsete või koondlubade taotlused läbi
  siseriikliku õiguse või tavade kohaselt kindlaks määratava ajavahemiku jooksul
  .
  Pädevad asutused esitavad komisjonile kogu teabe keskmise aja kohta
  ,
  mis kulub artikli 24 lõikes 2 osutatud aasta-aruande seisukohast asjakohaste
  taotluste
  töötlemiseks
  .

5.   
  Liikmesriikide
  pädevad asutused vaatavad ühekordsete või koondlubade taotlused läbi
  30 päeva jooksul pärast taotluse nõuetekohast esitamist
  .
  Kui pädev asutus vajab nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel taotluse läbivaatamiseks rohkem aega, teavitab ta sellest taotlejat 30 päeva jooksul. Pädev asutus teeb igal juhul ühekordsete ekspordilubade või ekspordi koondlubade taotluste kohta otsuse hiljemalt 60 päeva jooksul pärast taotluse nõuetekohast esitamist.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui vahendaja või tehnilise abi osutaja elu- või asukoht ei ole liidu territooriumil, annab käesoleva määruse kohaste vahendusteenuste ja tehnilise abi osutamise lubasid
  hoopis
  selle liikmesriigi pädev asutus,
  kus asub vahendaja või tehnilise abi osutaja emaettevõtja või
  kust vahendusteenuseid või tehnilist abi osutatakse. | Kui vahendaja või tehnilise abi osutaja elu- või asukoht ei ole liidu territooriumil, annab käesoleva määruse kohaste vahendusteenuste ja tehnilise abi osutamise lubasid selle liikmesriigi pädev asutus, kust vahendusteenuseid või tehnilist abi osutatakse.
  See hõlmab ka vahendusteenuste ja tehnilise abi osutamist tütarettevõtjate või ühisettevõtete poolt, kelle asukoht on kolmandates riikides, kuid mida omavad või kontrollivad ettevõtjad, kelle asukoht on liidu territooriumil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui vahendaja või tehnilise abi osutaja elu- või asukoht ei ole liidu territooriumil, annab käesoleva määruse kohaste vahendusteenuste ja tehnilise abi osutamise lubasid
  hoopis
  selle liikmesriigi pädev asutus,
  kus asub vahendaja või tehnilise abi osutaja emaettevõtja või
  kust vahendusteenuseid või tehnilist abi osutatakse.

hoopis

kus asub vahendaja või tehnilise abi osutaja emaettevõtja või

Kui vahendaja või tehnilise abi osutaja elu- või asukoht ei ole liidu territooriumil, annab käesoleva määruse kohaste vahendusteenuste ja tehnilise abi osutamise lubasid selle liikmesriigi pädev asutus, kust vahendusteenuseid või tehnilist abi osutatakse.
  See hõlmab ka vahendusteenuste ja tehnilise abi osutamist tütarettevõtjate või ühisettevõtete poolt, kelle asukoht on kolmandates riikides, kuid mida omavad või kontrollivad ettevõtjad, kelle asukoht on liidu territooriumil.

See hõlmab ka vahendusteenuste ja tehnilise abi osutamist tütarettevõtjate või ühisettevõtete poolt, kelle asukoht on kolmandates riikides, kuid mida omavad või kontrollivad ettevõtjad, kelle asukoht on liidu territooriumil.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 14 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriigi pädevad asutused otsustavad käesoleva määruse alusel
  ühekordset
  ekspordiloa, ekspordi koondloa või vahendusteenuste või tehnilise abi osutamise loa andmist või transiidi keelamist, võtavad nad arvesse
  järgmisi kriteeriume
  : | 1.   Kui liikmesriigi pädevad asutused otsustavad käesoleva määruse alusel
  ühekordse
  ekspordiloa, ekspordi koondloa või vahendusteenuste või tehnilise abi osutamise loa andmist või transiidi keelamist, võtavad nad arvesse
  kõiki asjakohaseid kaalutlusi, mis hõlmavad järgmist
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriigi pädevad asutused otsustavad käesoleva määruse alusel
  ühekordset
  ekspordiloa, ekspordi koondloa või vahendusteenuste või tehnilise abi osutamise loa andmist või transiidi keelamist, võtavad nad arvesse
  järgmisi kriteeriume
  :

1.   Kui liikmesriigi pädevad asutused otsustavad käesoleva määruse alusel
  ühekordse
  ekspordiloa, ekspordi koondloa või vahendusteenuste või tehnilise abi osutamise loa andmist või transiidi keelamist, võtavad nad arvesse
  kõiki asjakohaseid kaalutlusi, mis hõlmavad järgmist
  :

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | liidu ja liikmesriikide rahvusvahelised ülesanded ja kohustused, eriti ülesanded ja kohustused,
  mida
  nad on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel
  ning 2 nõukogu otsuse või ühise seisukoha, OSCE otsuse või ÜRO Julgeolekunõukogu siduva resolutsiooniga kehtestatud sanktsioonidest tulenevad kohustused
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

liidu ja liikmesriikide rahvusvahelised ülesanded ja kohustused, eriti ülesanded ja kohustused,
  mida
  nad on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel
  ning 2 nõukogu otsuse või ühise seisukoha, OSCE otsuse või ÜRO Julgeolekunõukogu siduva resolutsiooniga kehtestatud sanktsioonidest tulenevad kohustused
  ;

mida

ning 2 nõukogu otsuse või ühise seisukoha, OSCE otsuse või ÜRO Julgeolekunõukogu siduva resolutsiooniga kehtestatud sanktsioonidest tulenevad kohustused

| a) | liidu ja liikmesriikide rahvusvahelised ülesanded ja kohustused, eriti ülesanded ja kohustused,
  mille
  nad on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel; |
| --- | --- |

a)

liidu ja liikmesriikide rahvusvahelised ülesanded ja kohustused, eriti ülesanded ja kohustused,
  mille
  nad on võtnud tuumarelva leviku tõkestamise rahvusvahelise korra ja ekspordi kontrollimise korra raames või asjakohaste rahvusvaheliste lepingute ratifitseerimise tulemusel;

mille

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | nõukogu otsuse või nõukogu ühise seisukoha, OSCE otsuse või ÜRO Julgeolekunõukogu siduva resolutsiooniga kehtestatud sanktsioonidest tulenevad kohustused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

nõukogu otsuse või nõukogu ühise seisukoha, OSCE otsuse või ÜRO Julgeolekunõukogu siduva resolutsiooniga kehtestatud sanktsioonidest tulenevad kohustused;

nõukogu otsuse või nõukogu ühise seisukoha, OSCE otsuse või ÜRO Julgeolekunõukogu siduva resolutsiooniga kehtestatud sanktsioonidest tulenevad kohustused;

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | ÜRO, Euroopa Nõukogu või liidu pädevate organite poolt kindlaks tehtud inimõigustealase õiguse, põhivabaduste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste esinemine lõplikus sihtriigis; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

ÜRO, Euroopa Nõukogu või liidu pädevate organite poolt kindlaks tehtud inimõigustealase õiguse, põhivabaduste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste esinemine lõplikus sihtriigis;

ÜRO, Euroopa Nõukogu või liidu pädevate organite poolt kindlaks tehtud inimõigustealase õiguse, põhivabaduste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste esinemine lõplikus sihtriigis;

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | lõpliku sihtriigi siseolukord – pädevad asutused ei luba eksporti, mis kutsub esile või pikendab relvastatud konflikte või süvendab olemasolevaid pingeid või konflikte lõplikus sihtriigis; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

lõpliku sihtriigi siseolukord – pädevad asutused ei luba eksporti, mis kutsub esile või pikendab relvastatud konflikte või süvendab olemasolevaid pingeid või konflikte lõplikus sihtriigis;

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | sihtriigi käitumine rahvusvahelise üldsuse suhtes, eelkõige tema suhtumine terrorismi, tema liitlassuhete iseloom ja rahvusvahelise õiguse austamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

sihtriigi käitumine rahvusvahelise üldsuse suhtes, eelkõige tema suhtumine terrorismi, tema liitlassuhete iseloom ja rahvusvahelise õiguse austamine;

sihtriigi käitumine rahvusvahelise üldsuse suhtes, eelkõige tema suhtumine terrorismi, tema liitlassuhete iseloom ja rahvusvahelise õiguse austamine;

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt d b (uus)

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | db) | kaupade ekspordi kokkusobivus vastuvõtjariigi tehnilise ja majandusliku suutlikkusega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

db)

db)

kaupade ekspordi kokkusobivus vastuvõtjariigi tehnilise ja majandusliku suutlikkusega;

kaupade ekspordi kokkusobivus vastuvõtjariigi tehnilise ja majandusliku suutlikkusega;

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt f

Artikkel 14 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | kavandatud lõppkasutusega ja sellest kõrvalekaldumise ohuga seotud
  kaalutlued
  , sealhulgas risk, et kahesuguse kasutusega kaubad suunatakse kõrvale või reeksporditakse ebasoovitavatel tingimustel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

kavandatud lõppkasutusega ja sellest kõrvalekaldumise ohuga seotud
  kaalutlued
  , sealhulgas risk, et kahesuguse kasutusega kaubad suunatakse kõrvale või reeksporditakse ebasoovitavatel tingimustel.

kaalutlued

| f) | kavandatud lõppkasutusega ja sellest kõrvalekaldumise ohuga seotud
  kaalutlused
  , sealhulgas risk, et kahesuguse kasutusega kaubad
  ja eelkõige küberseirekaubad
  suunatakse kõrvale või reeksporditakse ebasoovitavatel tingimustel
  või suunatakse mittekavandatud sõjalisse lõppkasutusse või terrorismi
  . |
| --- | --- |

f)

kavandatud lõppkasutusega ja sellest kõrvalekaldumise ohuga seotud
  kaalutlused
  , sealhulgas risk, et kahesuguse kasutusega kaubad
  ja eelkõige küberseirekaubad
  suunatakse kõrvale või reeksporditakse ebasoovitavatel tingimustel
  või suunatakse mittekavandatud sõjalisse lõppkasutusse või terrorismi
  .

kaalutlused

ja eelkõige küberseirekaubad

või suunatakse mittekavandatud sõjalisse lõppkasutusse või terrorismi

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 14 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Küberseirekaupade ühekordsete ekspordilubade või ekspordi koondlubade või vahendusteenuste või tehnilise abi osutamise lubade puhul võtavad liikmesriikide pädevad asutused eelkõige arvesse eraelu puutumatuse õiguse, andmekaitseõiguse, sõnavabaduse ning kogunemis- ja ühinemisvabaduse rikkumise ohtu, samuti ohte, mis on seotud õigusriigi põhimõttega ja eksporditavate kaupade kasutamise õigusraamistikuga, ning julgeolekuriske liidule või liikmesriikidele. |
| | Kui liikmesriigi pädev asutus jõuab järeldusele, et niisuguste ohtude olemasolu põhjustab tõenäoliselt inimõiguste raskeid rikkumisi, jätavad liikmesriigid ekspordiload andmata või nad tühistavad või peatavad kehtivad load, muudavad neid või tunnistavad need kehtetuks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Küberseirekaupade ühekordsete ekspordilubade või ekspordi koondlubade või vahendusteenuste või tehnilise abi osutamise lubade puhul võtavad liikmesriikide pädevad asutused eelkõige arvesse eraelu puutumatuse õiguse, andmekaitseõiguse, sõnavabaduse ning kogunemis- ja ühinemisvabaduse rikkumise ohtu, samuti ohte, mis on seotud õigusriigi põhimõttega ja eksporditavate kaupade kasutamise õigusraamistikuga, ning julgeolekuriske liidule või liikmesriikidele.

Kui liikmesriigi pädev asutus jõuab järeldusele, et niisuguste ohtude olemasolu põhjustab tõenäoliselt inimõiguste raskeid rikkumisi, jätavad liikmesriigid ekspordiload andmata või nad tühistavad või peatavad kehtivad load, muudavad neid või tunnistavad need kehtetuks.

Kui liikmesriigi pädev asutus jõuab järeldusele, et niisuguste ohtude olemasolu põhjustab tõenäoliselt inimõiguste raskeid rikkumisi, jätavad liikmesriigid ekspordiload andmata või nad tühistavad või peatavad kehtivad load, muudavad neid või tunnistavad need kehtetuks.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 2

Artikkel 14 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon ja nõukogu teevad kättesaadavaks suunised
  ja/või soovitused
  tagamaks, et liikmesriikide pädevad asutused kasutavad nende kriteeriumide täitmisel ühiseid riskihindamisi. | 2.   Komisjon ja nõukogu teevad
  pärast käesoleva määruse jõustumist
  kättesaadavaks suunised tagamaks, et liikmesriikide pädevad asutused kasutavad nende kriteeriumide täitmisel ühiseid riskihindamisi
  , ning kehtestamaks ühetaolised kriteeriumid lubade andmise otsuste tegemiseks
  .
  Komisjon koostab suunised käsiraamatuna, milles esitatakse üksikasjalikud sammud, mida peavad järgima liikmesriikide pädevad lube andvad asutused ja eksportijad, kes täidavad hoolsuskohustust, ning praktilised soovitused kontrollide nõuete täitmise ja rakendamise kohta vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile d ja kriteeriumidele, mis on loetletud artikli 14 lõikes 1, kaasa arvatud parimate tavade näited. Käsiraamat koostatakse tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega ja kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühmaga ning selles võetakse kooskõlas artikli 21 lõikes 3 sätestatud menetlusega arvesse väliste ekspertide, st akadeemiliste ringkondade, eksportijate, vahendajate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide arvamusi. Käsiraamatut ajakohastatakse siis, kui seda peetakse vajalikuks ja asjakohaseks. |
| | Komisjon loob suutlikkuse suurendamise programmi, töötades lube andvate asutuste ja tolliasutuste ametnikele välja ühised koolitusprogrammid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon ja nõukogu teevad kättesaadavaks suunised
  ja/või soovitused
  tagamaks, et liikmesriikide pädevad asutused kasutavad nende kriteeriumide täitmisel ühiseid riskihindamisi.

2.   Komisjon ja nõukogu teevad
  pärast käesoleva määruse jõustumist
  kättesaadavaks suunised tagamaks, et liikmesriikide pädevad asutused kasutavad nende kriteeriumide täitmisel ühiseid riskihindamisi
  , ning kehtestamaks ühetaolised kriteeriumid lubade andmise otsuste tegemiseks
  .
  Komisjon koostab suunised käsiraamatuna, milles esitatakse üksikasjalikud sammud, mida peavad järgima liikmesriikide pädevad lube andvad asutused ja eksportijad, kes täidavad hoolsuskohustust, ning praktilised soovitused kontrollide nõuete täitmise ja rakendamise kohta vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile d ja kriteeriumidele, mis on loetletud artikli 14 lõikes 1, kaasa arvatud parimate tavade näited. Käsiraamat koostatakse tihedas koostöös Euroopa välisteenistusega ja kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühmaga ning selles võetakse kooskõlas artikli 21 lõikes 3 sätestatud menetlusega arvesse väliste ekspertide, st akadeemiliste ringkondade, eksportijate, vahendajate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide arvamusi. Käsiraamatut ajakohastatakse siis, kui seda peetakse vajalikuks ja asjakohaseks.

Komisjon loob suutlikkuse suurendamise programmi, töötades lube andvate asutuste ja tolliasutuste ametnikele välja ühised koolitusprogrammid.

Komisjon loob suutlikkuse suurendamise programmi, töötades lube andvate asutuste ja tolliasutuste ametnikele välja ühised koolitusprogrammid.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | I lisa jaos B esitatud
  kahesuguse kasutusega kaupade
  ühist loetelu
  võib muuta
  , kui see on vajalik lähtuvalt riskidest, mida selliste kaupade eksport võib endast kujutada seoses inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste toimepanemisega või liidu ja selle liikmesriikide
  huvidega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

I lisa jaos B esitatud
  kahesuguse kasutusega kaupade
  ühist loetelu
  võib muuta
  , kui see on vajalik lähtuvalt riskidest, mida selliste kaupade eksport võib endast kujutada seoses inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste toimepanemisega või liidu ja selle liikmesriikide
  huvidega
  .

kahesuguse kasutusega kaupade

võib muuta

huvidega

| b) | I lisa jaos B esitatud
  küberseirekaupade
  ühist loetelu
  muudetakse
  , kui see on vajalik lähtuvalt riskidest, mida selliste kaupade eksport võib endast kujutada seoses inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste toimepanemisega või liidu ja selle liikmesriikide
  oluliste julgeolekuhuvidega, või kui käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt on algatatud kontrollid märkimisväärse arvu kaupade suhtes, mis ei ole sellesse loetelusse kantud
  .
  Muudatused võivad hõlmata ka otsuseid jätta loetelust välja teatavad tooted, mis on sellesse juba kantud.



  Kui tungiva kiireloomulisuse tõttu on vaja konkreetsed kaubad I lisa jaost B välja jätta või need sinna lisada, kohaldatakse käesoleva punkti kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 17 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

b)

I lisa jaos B esitatud
  küberseirekaupade
  ühist loetelu
  muudetakse
  , kui see on vajalik lähtuvalt riskidest, mida selliste kaupade eksport võib endast kujutada seoses inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse raskete rikkumiste toimepanemisega või liidu ja selle liikmesriikide
  oluliste julgeolekuhuvidega, või kui käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt on algatatud kontrollid märkimisväärse arvu kaupade suhtes, mis ei ole sellesse loetelusse kantud
  .
  Muudatused võivad hõlmata ka otsuseid jätta loetelust välja teatavad tooted, mis on sellesse juba kantud.

küberseirekaupade

muudetakse

oluliste julgeolekuhuvidega, või kui käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 punkti d kohaselt on algatatud kontrollid märkimisväärse arvu kaupade suhtes, mis ei ole sellesse loetelusse kantud

Muudatused võivad hõlmata ka otsuseid jätta loetelust välja teatavad tooted, mis on sellesse juba kantud.

Kui tungiva kiireloomulisuse tõttu on vaja konkreetsed kaubad I lisa jaost B välja jätta või need sinna lisada, kohaldatakse käesoleva punkti kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 17 sätestatud menetlust.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt b a (uus)

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | Komisjon võib kaubad loetelust välja jätta, eelkõige juhul, kui kiiresti muutuva tehnoloogilise keskkonna tõttu on need kaubad muutunud madalama taseme või masstoodeteks, mis on hõlpsasti kättesaadavad või tehniliselt kergesti muudetavad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

Komisjon võib kaubad loetelust välja jätta, eelkõige juhul, kui kiiresti muutuva tehnoloogilise keskkonna tõttu on need kaubad muutunud madalama taseme või masstoodeteks, mis on hõlpsasti kättesaadavad või tehniliselt kergesti muudetavad.

Komisjon võib kaubad loetelust välja jätta, eelkõige juhul, kui kiiresti muutuva tehnoloogilise keskkonna tõttu on need kaubad muutunud madalama taseme või masstoodeteks, mis on hõlpsasti kättesaadavad või tehniliselt kergesti muudetavad.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 16 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  I lisa jao B kohaldamisala piirdub küberseirekaupadega ja see ei hõlma I lisa jaos A loetletud kaupu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  I lisa jao B kohaldamisala piirdub küberseirekaupadega ja see ei hõlma I lisa jaos A loetletud kaupu.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 5

Artikkel 18 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Komisjon töötab koos liikmesriikidega välja
  juhendi
  , et toetada asutustevahelist koostööd lube andvate asutuste ja tolliasutuste vahel. | 5.   Komisjon töötab koos liikmesriikidega välja
  suunised
  , et toetada asutustevahelist koostööd lube andvate asutuste ja tolliasutuste vahel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Komisjon töötab koos liikmesriikidega välja
  juhendi
  , et toetada asutustevahelist koostööd lube andvate asutuste ja tolliasutuste vahel.

5.   Komisjon töötab koos liikmesriikidega välja
  suunised
  , et toetada asutustevahelist koostööd lube andvate asutuste ja tolliasutuste vahel.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 20 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | teavet kontrollimise kohta
  , sh loa andmed (lubade arv, väärtus ja liik ning seotud sihtkohad, üld- ja koondlubade kasutajate arv, ettevõttesisest vastavusprogrammi järgivate ettevõtjate arv, taotluste töötlemise aeg, ELi-sisese edasitoimetamisega hõlmatud kaubanduse maht ja väärtus) ja vajaduse korral muudes liikmesriikides eksporditud kahese kasutusega kaupu hõlmav teave
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

teavet kontrollimise kohta
  , sh loa andmed (lubade arv, väärtus ja liik ning seotud sihtkohad, üld- ja koondlubade kasutajate arv, ettevõttesisest vastavusprogrammi järgivate ettevõtjate arv, taotluste töötlemise aeg, ELi-sisese edasitoimetamisega hõlmatud kaubanduse maht ja väärtus) ja vajaduse korral muudes liikmesriikides eksporditud kahese kasutusega kaupu hõlmav teave
  ;

, sh loa andmed (lubade arv, väärtus ja liik ning seotud sihtkohad, üld- ja koondlubade kasutajate arv, ettevõttesisest vastavusprogrammi järgivate ettevõtjate arv, taotluste töötlemise aeg, ELi-sisese edasitoimetamisega hõlmatud kaubanduse maht ja väärtus) ja vajaduse korral muudes liikmesriikides eksporditud kahese kasutusega kaupu hõlmav teave

| a) | kogu
  teavet kontrollimise kohta; |
| --- | --- |

a)

kogu
  teavet kontrollimise kohta;

kogu

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 20 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | teavet kontrollide tagamise kohta, sh teavet eksportijate kohta, kellelt on ära võetud õigus kasutada riiklikku või liidu üldist ekspordiluba, aruandeid rikkumiste, arestimiste ja muude karistuste kohaldamise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

teavet kontrollide tagamise kohta, sh teavet eksportijate kohta, kellelt on ära võetud õigus kasutada riiklikku või liidu üldist ekspordiluba, aruandeid rikkumiste, arestimiste ja muude karistuste kohaldamise kohta;

| b) | kogu
  teavet kontrollide tagamise kohta, sh teavet eksportijate kohta, kellelt on ära võetud õigus kasutada riiklikku või liidu üldist ekspordiluba,
  mis tahes
  aruandeid rikkumiste, arestimiste ja muude karistuste kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

b)

kogu
  teavet kontrollide tagamise kohta, sh teavet eksportijate kohta, kellelt on ära võetud õigus kasutada riiklikku või liidu üldist ekspordiluba,
  mis tahes
  aruandeid rikkumiste, arestimiste ja muude karistuste kohaldamise kohta;

kogu

mis tahes

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 20 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | andmeid tundlike lõppkasutajate, kahtlases hanketegevuses osalejate ja
  võimaluse korral
  kasutatavate marsruutide kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

andmeid tundlike lõppkasutajate, kahtlases hanketegevuses osalejate ja
  võimaluse korral
  kasutatavate marsruutide kohta;

võimaluse korral

| c) | kõiki
  andmeid tundlike lõppkasutajate, kahtlases hanketegevuses osalejate ja kasutatavate marsruutide kohta. |
| --- | --- |

c)

kõiki
  andmeid tundlike lõppkasutajate, kahtlases hanketegevuses osalejate ja kasutatavate marsruutide kohta.

kõiki

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 2

Artikkel 21 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kahesuguse kasutusega kaupade
  koordineerimisrühma eesistuja
  konsulteerib käesolevas määruses käsitletud eksportijate, vahendajate ja muude asjaomaste sidusrühmadega, kui ta peab seda vajalikuks. | 2.   Kahesuguse kasutusega kaupade
  koordineerimisrühm
  konsulteerib käesolevas määruses käsitletud eksportijate, vahendajate ja muude asjaomaste sidusrühmadega, kui ta peab seda vajalikuks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kahesuguse kasutusega kaupade
  koordineerimisrühma eesistuja
  konsulteerib käesolevas määruses käsitletud eksportijate, vahendajate ja muude asjaomaste sidusrühmadega, kui ta peab seda vajalikuks.

2.   Kahesuguse kasutusega kaupade
  koordineerimisrühm
  konsulteerib käesolevas määruses käsitletud eksportijate, vahendajate ja muude asjaomaste sidusrühmadega, kui ta peab seda vajalikuks.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 3

Artikkel 21 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm loob vajaduse korral liikmesriikide ekspertidest koosnevaid tehnilisi eksperdirühmi, et uurida konkreetseid küsimusi, mis on seotud kontrollide rakendamisega, sh küsimusi seoses I lisa kohaste liidu kontrolliloetelude ajakohastamisega. Tehnilised eksperdirühmad konsulteerivad
  vajaduse korral
  eksportijate, vahendajate ja muude käesoleva määruse seisukohast asjakohaste sidusrühmadega. | 3.   Kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm loob vajaduse korral liikmesriikide ekspertidest koosnevaid tehnilisi eksperdirühmi, et uurida konkreetseid küsimusi, mis on seotud kontrollide rakendamisega, sh küsimusi seoses I lisa
  jao B
  kohaste liidu kontrolliloetelude ajakohastamisega. Tehnilised eksperdirühmad konsulteerivad eksportijate, vahendajate
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide
  ja muude käesoleva määruse seisukohast asjakohaste sidusrühmadega.
  Kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm moodustab eelkõige tehnilise töörühma, kes hakkab tegelema artikli 4 lõike 1 punktis d ja artikli 14 lõike 1 punktis b osutatud hindamiskriteeriumidega ning hoolsuskohustuse suuniste väljatöötamisega, konsulteerides ekspertidest, akadeemilistest ringkondadest ja kodanikuühiskonna organisatsioonidest koosneva sõltumatu rühmaga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm loob vajaduse korral liikmesriikide ekspertidest koosnevaid tehnilisi eksperdirühmi, et uurida konkreetseid küsimusi, mis on seotud kontrollide rakendamisega, sh küsimusi seoses I lisa kohaste liidu kontrolliloetelude ajakohastamisega. Tehnilised eksperdirühmad konsulteerivad
  vajaduse korral
  eksportijate, vahendajate ja muude käesoleva määruse seisukohast asjakohaste sidusrühmadega.

3.   Kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm loob vajaduse korral liikmesriikide ekspertidest koosnevaid tehnilisi eksperdirühmi, et uurida konkreetseid küsimusi, mis on seotud kontrollide rakendamisega, sh küsimusi seoses I lisa
  jao B
  kohaste liidu kontrolliloetelude ajakohastamisega. Tehnilised eksperdirühmad konsulteerivad eksportijate, vahendajate
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide
  ja muude käesoleva määruse seisukohast asjakohaste sidusrühmadega.
  Kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm moodustab eelkõige tehnilise töörühma, kes hakkab tegelema artikli 4 lõike 1 punktis d ja artikli 14 lõike 1 punktis b osutatud hindamiskriteeriumidega ning hoolsuskohustuse suuniste väljatöötamisega, konsulteerides ekspertidest, akadeemilistest ringkondadest ja kodanikuühiskonna organisatsioonidest koosneva sõltumatu rühmaga.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1

Artikkel 22 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse kõikide sätete nõuetekohane rakendamine. Liikmesriik kehtestab eelkõige käesoleva määruse sätete ja selle rakendamissätete rikkumise korral rakendatavad karistused. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. | 1.   
  Iga
  liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse kõikide sätete nõuetekohane rakendamine. Liikmesriik kehtestab eelkõige käesoleva määruse sätete ja selle rakendamissätete rikkumise
  , rikkumise hõlbustamise ja nendest sätetest kõrvalehoidumise
  korral rakendatavad karistused. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Meetmete hulka kuulub eksportijate korrapärane riskipõhine auditeerimine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse kõikide sätete nõuetekohane rakendamine. Liikmesriik kehtestab eelkõige käesoleva määruse sätete ja selle rakendamissätete rikkumise korral rakendatavad karistused. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

1.   
  Iga
  liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse kõikide sätete nõuetekohane rakendamine. Liikmesriik kehtestab eelkõige käesoleva määruse sätete ja selle rakendamissätete rikkumise
  , rikkumise hõlbustamise ja nendest sätetest kõrvalehoidumise
  korral rakendatavad karistused. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Meetmete hulka kuulub eksportijate korrapärane riskipõhine auditeerimine.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 2

Artikkel 22 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm loob kontrollide tagamise koordineerimise mehhanismi, et panna alus pädevate asutuste ja õiguskaitseasutuste vahelisele vahetule koostööle ja teabevahetusele. | 2.   Kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm loob kontrollide tagamise koordineerimise mehhanismi, et panna alus pädevate asutuste ja õiguskaitseasutuste vahelisele vahetule koostööle ja teabevahetusele
  ning tagada ühetaolised kriteeriumid lubade andmise otsuste tegemiseks
  .
  Pärast seda, kui komisjon on hinnanud liikmesriikide kehtestatud karistusi käsitlevaid eeskirju, nähakse selle mehhanismi raames ette, kuidas muuta käesoleva määruse rikkumise korral rakendatavad karistused oma iseloomu ja mõju poolest ühetaoliseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm loob kontrollide tagamise koordineerimise mehhanismi, et panna alus pädevate asutuste ja õiguskaitseasutuste vahelisele vahetule koostööle ja teabevahetusele.

2.   Kahesuguse kasutusega kaupade koordineerimisrühm loob kontrollide tagamise koordineerimise mehhanismi, et panna alus pädevate asutuste ja õiguskaitseasutuste vahelisele vahetule koostööle ja teabevahetusele
  ning tagada ühetaolised kriteeriumid lubade andmise otsuste tegemiseks
  .
  Pärast seda, kui komisjon on hinnanud liikmesriikide kehtestatud karistusi käsitlevaid eeskirju, nähakse selle mehhanismi raames ette, kuidas muuta käesoleva määruse rikkumise korral rakendatavad karistused oma iseloomu ja mõju poolest ühetaoliseks.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 1

Artikkel 24 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon ja nõukogu annavad vajaduse korral, suuniseid
  ja/või soovitusi heade
  tavade kohta käesolevas määruses käsitletud valdkondades, et tagada liidu ekspordikontrolli korra tõhusus ja järjekindel rakendamine. Kui see on asjakohane, annavad liikmesriikide pädevad asutused täiendavaid suuniseid eksportijatele, vahendajatele ja transiidiettevõtjatele, kelle elu-või asukoht on asjaomases liikmesriigis. | 1.   Komisjon ja nõukogu annavad vajaduse korral suunised
  parimate
  tavade kohta käesolevas määruses käsitletud valdkondades, et tagada liidu ekspordikontrolli korra tõhusus ja järjekindel rakendamine. Kui see on asjakohane, annavad liikmesriikide pädevad asutused täiendavaid suuniseid eksportijatele,
  eelkõige VKEdele,
  vahendajatele ja transiidiettevõtjatele, kelle elu-või asukoht on asjaomases liikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon ja nõukogu annavad vajaduse korral, suuniseid
  ja/või soovitusi heade
  tavade kohta käesolevas määruses käsitletud valdkondades, et tagada liidu ekspordikontrolli korra tõhusus ja järjekindel rakendamine. Kui see on asjakohane, annavad liikmesriikide pädevad asutused täiendavaid suuniseid eksportijatele, vahendajatele ja transiidiettevõtjatele, kelle elu-või asukoht on asjaomases liikmesriigis.

1.   Komisjon ja nõukogu annavad vajaduse korral suunised
  parimate
  tavade kohta käesolevas määruses käsitletud valdkondades, et tagada liidu ekspordikontrolli korra tõhusus ja järjekindel rakendamine. Kui see on asjakohane, annavad liikmesriikide pädevad asutused täiendavaid suuniseid eksportijatele,
  eelkõige VKEdele,
  vahendajatele ja transiidiettevõtjatele, kelle elu-või asukoht on asjaomases liikmesriigis.

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 24 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mida on vaja aruande koostamiseks. See iga-aastane aruanne on avalik. | Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mida on vaja aruande koostamiseks. See iga-aastane aruanne on avalik.
  Liikmesriigid avalikustavad ühtlasi iga loa kohta vähemalt kord kvartalis ja lihtsasti juurdepääsetaval viisil sisulise teabe, mis hõlmab loa liiki, väärtust, mahtu, seadmete laadi, toote kirjeldust, lõppkasutajat ja -kasutust ning sihtriiki, ning teabe loataotluse heakskiitmise või tagasilükkamise kohta. Komisjon ja liikmesriigid võtavad arvesse asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute õigustatud huve, mis seisnevad soovis, et nende ärisaladusi ei avaldataks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mida on vaja aruande koostamiseks. See iga-aastane aruanne on avalik.

Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mida on vaja aruande koostamiseks. See iga-aastane aruanne on avalik.
  Liikmesriigid avalikustavad ühtlasi iga loa kohta vähemalt kord kvartalis ja lihtsasti juurdepääsetaval viisil sisulise teabe, mis hõlmab loa liiki, väärtust, mahtu, seadmete laadi, toote kirjeldust, lõppkasutajat ja -kasutust ning sihtriiki, ning teabe loataotluse heakskiitmise või tagasilükkamise kohta. Komisjon ja liikmesriigid võtavad arvesse asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute õigustatud huve, mis seisnevad soovis, et nende ärisaladusi ei avaldataks.

Liikmesriigid avalikustavad ühtlasi iga loa kohta vähemalt kord kvartalis ja lihtsasti juurdepääsetaval viisil sisulise teabe, mis hõlmab loa liiki, väärtust, mahtu, seadmete laadi, toote kirjeldust, lõppkasutajat ja -kasutust ning sihtriiki, ning teabe loataotluse heakskiitmise või tagasilükkamise kohta. Komisjon ja liikmesriigid võtavad arvesse asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute õigustatud huve, mis seisnevad soovis, et nende ärisaladusi ei avaldataks.

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 24 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Viis kuni seitse aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva hindab komisjon käesolevat määrust ja edastab peamised tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. | Viis kuni seitse aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva hindab komisjon käesolevat määrust ja edastab peamised tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.
  See hindamine hõlmab ettepanekut jätta I lisa jao A 5. kategooria 2. osast välja krüptograafia. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Viis kuni seitse aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva hindab komisjon käesolevat määrust ja edastab peamised tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.

Viis kuni seitse aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva hindab komisjon käesolevat määrust ja edastab peamised tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.
  See hindamine hõlmab ettepanekut jätta I lisa jao A 5. kategooria 2. osast välja krüptograafia.

See hindamine hõlmab ettepanekut jätta I lisa jao A 5. kategooria 2. osast välja krüptograafia.

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja
  , juhul kui see on teada
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja
  , juhul kui see on teada
  .

, juhul kui see on teada

| d) | kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |
| --- | --- |

d)

kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 3

Artikkel 25 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud registrit või arvestust ja dokumente säilitatakse vähemalt
  kolm
  aastat alates ekspordi toimumise või vahendusteenuse või tehnilise abi teenuse osutamise kalendriaasta lõppemisest. Need esitatakse nõudmise korral
  selle asjaomase liikmesriigi
  pädevale asutusele. | 3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud registrit või arvestust ja dokumente säilitatakse vähemalt
  viis
  aastat alates ekspordi toimumise või vahendusteenuse või tehnilise abi teenuse osutamise kalendriaasta lõppemisest. Need esitatakse nõudmise korral pädevale asutusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud registrit või arvestust ja dokumente säilitatakse vähemalt
  kolm
  aastat alates ekspordi toimumise või vahendusteenuse või tehnilise abi teenuse osutamise kalendriaasta lõppemisest. Need esitatakse nõudmise korral
  selle asjaomase liikmesriigi
  pädevale asutusele.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud registrit või arvestust ja dokumente säilitatakse vähemalt
  viis
  aastat alates ekspordi toimumise või vahendusteenuse või tehnilise abi teenuse osutamise kalendriaasta lõppemisest. Need esitatakse nõudmise korral pädevale asutusele.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 1

Artikkel 27 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused vahetavad vajaduse korral kolmandate riikidega korrapäraselt ja vastastikku teavet. | 1.   Komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused
  teevad vajaduse korral koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks OECDga, ning mitmepoolsete ekspordikontrolli kordade raames, milles nad osalevad, et edendada rahvusvahelist kinnipidamist I lisa jaos B esitatud ekspordikontrolli alla kuuluvate küberseirekaupade loetelust, ning
  vahetavad vajaduse korral kolmandate riikidega korrapäraselt ja vastastikku teavet
  , sealhulgas liidu partnerlus- ja koostöölepingutes ning strateegilise partnerluse lepingutes sätestatud kahesuguse kasutusega kaupade alase dialoogi raames, ning osalevad suutlikkuse suurendamises ja ülespoole suunatud ühtlustamise edendamises. Komisjon annab niisugusest teavitustegevusest Euroopa Parlamendile aru kord aastas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused vahetavad vajaduse korral kolmandate riikidega korrapäraselt ja vastastikku teavet.

1.   Komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused
  teevad vajaduse korral koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, näiteks OECDga, ning mitmepoolsete ekspordikontrolli kordade raames, milles nad osalevad, et edendada rahvusvahelist kinnipidamist I lisa jaos B esitatud ekspordikontrolli alla kuuluvate küberseirekaupade loetelust, ning
  vahetavad vajaduse korral kolmandate riikidega korrapäraselt ja vastastikku teavet
  , sealhulgas liidu partnerlus- ja koostöölepingutes ning strateegilise partnerluse lepingutes sätestatud kahesuguse kasutusega kaupade alase dialoogi raames, ning osalevad suutlikkuse suurendamises ja ülespoole suunatud ühtlustamise edendamises. Komisjon annab niisugusest teavitustegevusest Euroopa Parlamendile aru kord aastas.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – jagu A – KÄESOLEVAS LISAS KASUTATUD MÕISTED

I lisa – jagu A – KÄESOLEVAS LISAS KASUTATUD MÕISTED

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Sissetungimistarkvara“ (intrusion software) (4) – „tarkvara“, mis on spetsiaalselt projekteeritud või mida on muudetud eesmärgiga
  varjata end
  arvuti või
  võrguühendusega seadme ‘seirevahendite’ eest
  või
  hävitada selle ‘kaitsvad vastumeetmed’,
  ning
  sooritada
  järgmist: | „Sissetungimistarkvara“ (intrusion software) (4) – „tarkvara“, mis on spetsiaalselt projekteeritud või mida on muudetud eesmärgiga
  käivitada või paigaldada see
  arvuti või
  võrguseadme omaniku
  või
  „haldaja“„loata“
  ning
  mis sooritab
  järgmist: |
| a. | andmete või teabe väljalugemine arvutist või võrguseadmest, või süsteemi või kasutajateabe muutmine; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„Sissetungimistarkvara“ (intrusion software) (4) – „tarkvara“, mis on spetsiaalselt projekteeritud või mida on muudetud eesmärgiga
  varjata end
  arvuti või
  võrguühendusega seadme ‘seirevahendite’ eest
  või
  hävitada selle ‘kaitsvad vastumeetmed’,
  ning
  sooritada
  järgmist:

intrusion software

varjata end

võrguühendusega seadme ‘seirevahendite’ eest

hävitada selle ‘kaitsvad vastumeetmed’,

sooritada

„Sissetungimistarkvara“ (intrusion software) (4) – „tarkvara“, mis on spetsiaalselt projekteeritud või mida on muudetud eesmärgiga
  käivitada või paigaldada see
  arvuti või
  võrguseadme omaniku
  või
  „haldaja“„loata“
  ning
  mis sooritab
  järgmist:

intrusion software

käivitada või paigaldada see

võrguseadme omaniku

„haldaja“„loata“

mis sooritab

a.

andmete või teabe väljalugemine arvutist või võrguseadmest, või süsteemi või kasutajateabe muutmine; või

või

| a. | andmete või teabe
  loata
  väljalugemine arvutist või võrguseadmest, või süsteemi või kasutajateabe muutmine; või |
| --- | --- |

a.

andmete või teabe
  loata
  väljalugemine arvutist või võrguseadmest, või süsteemi või kasutajateabe muutmine; või

loata

või

| b. | programmi
  või
  protsessi tavapärase täitmisjada muutmine eesmärgiga täita väljastpoolt sisestatud käske
  . |
| --- | --- |

b.

programmi
  või
  protsessi tavapärase täitmisjada muutmine eesmärgiga täita väljastpoolt sisestatud käske
  .

programmi

protsessi tavapärase täitmisjada muutmine eesmärgiga täita väljastpoolt sisestatud käske

| b. | süsteemi
  või
  kasutajateabe muutmine, et hõlbustada muude kui selleks arvuti või võrguseadme omanikult loa saanud isikute juurdepääsu arvutisse või võrguseadmesse salvestatud andmetele
  . |
| --- | --- |

b.

süsteemi
  või
  kasutajateabe muutmine, et hõlbustada muude kui selleks arvuti või võrguseadme omanikult loa saanud isikute juurdepääsu arvutisse või võrguseadmesse salvestatud andmetele
  .

süsteemi

kasutajateabe muutmine, et hõlbustada muude kui selleks arvuti või võrguseadme omanikult loa saanud isikute juurdepääsu arvutisse või võrguseadmesse salvestatud andmetele

Märkused

Märkused

| 1. | „Sissetungimistarkvara“ ei hõlma järgmist: |
| --- | --- |

1.

„Sissetungimistarkvara“ ei hõlma järgmist:

| 1. | „Sissetungimistarkvara“ ei hõlma järgmist: |
| --- | --- |

1.

„Sissetungimistarkvara“ ei hõlma järgmist:

| | a. | hüperviisorid, silurid või tarkvara pöördarenduse (Software Reverse Engineering – SRE) vahendid; |
| --- | --- | --- |

a.

hüperviisorid, silurid või tarkvara pöördarenduse (Software Reverse Engineering – SRE) vahendid;

| | a. | hüperviisorid, silurid või tarkvara pöördarenduse (Software Reverse Engineering – SRE) vahendid; |
| --- | --- | --- |

a.

hüperviisorid, silurid või tarkvara pöördarenduse (Software Reverse Engineering – SRE) vahendid;

| | b. | digitaalõiguste haldamise (DRM – Digital Rights Management) „tarkvara“; ega |
| --- | --- | --- |

b.

digitaalõiguste haldamise (DRM – Digital Rights Management) „tarkvara“; ega

| | b. | digitaalõiguste haldamise (DRM – Digital Rights Management) „tarkvara“; ega |
| --- | --- | --- |

b.

digitaalõiguste haldamise (DRM – Digital Rights Management) „tarkvara“; ega

| | c. | „tarkvara“, mille paigaldavad
  tootjad,
  haldajad või kasutajad, et jälgida ja saada tagasi vara. |
| --- | --- | --- |

c.

„tarkvara“, mille paigaldavad
  tootjad,
  haldajad või kasutajad, et jälgida ja saada tagasi vara.

tootjad,

| | c. | „tarkvara“, mille paigaldavad haldajad või kasutajad, et jälgida ja saada tagasi vara
  või teha „IKT turvalisuse testimist“; |
| --- | --- | --- |

c.

„tarkvara“, mille paigaldavad haldajad või kasutajad, et jälgida ja saada tagasi vara
  või teha „IKT turvalisuse testimist“;

või teha „IKT turvalisuse testimist“;

| | ca. | „tarkvara“, mille levitamise otsene eesmärk on aidata tuvastada, kõrvaldada või ennetada selle kasutamist asjakohast luba mitteomavate isikute arvutites või võrguseadmetes
  . |
| --- | --- | --- |

ca.

ca.

„tarkvara“, mille levitamise otsene eesmärk on aidata tuvastada, kõrvaldada või ennetada selle kasutamist asjakohast luba mitteomavate isikute arvutites või võrguseadmetes
  .

„tarkvara“, mille levitamise otsene eesmärk on aidata tuvastada, kõrvaldada või ennetada selle kasutamist asjakohast luba mitteomavate isikute arvutites või võrguseadmetes

| 2. | Võrguühendusega seadmete hulka kuuluvad mobiilsideseadmed ja nutiarvestid. |
| --- | --- |

2.

Võrguühendusega seadmete hulka kuuluvad mobiilsideseadmed ja nutiarvestid.

| 2. | Võrguühendusega seadmete hulka kuuluvad mobiilsideseadmed ja nutiarvestid. |
| --- | --- |

2.

Võrguühendusega seadmete hulka kuuluvad mobiilsideseadmed ja nutiarvestid.

Tehnilised märkused

Tehnilised märkused

| 1. | „Seirevahendid“ – „tarkvara-“ või riistvaraseadmed, mille abil jälgitakse süsteemi toimimist ja selle protsesse. See hõlmab viirusetõrjetooteid (antivirus products – AV), lõpp-punkti turbetooteid, isikliku turvalisuse tooteid (Personal Security Products – PSP), sissetungimise avastamise seadmeid (Intrusion Detection Systems – IDS), sissetungimise tõkestamise seadmeid (Intrusion Prevention Systems – IPS) või tulemüüre. |
| --- | --- |

1.

„Seirevahendid“ – „tarkvara-“ või riistvaraseadmed, mille abil jälgitakse süsteemi toimimist ja selle protsesse. See hõlmab viirusetõrjetooteid (antivirus products – AV), lõpp-punkti turbetooteid, isikliku turvalisuse tooteid (Personal Security Products – PSP), sissetungimise avastamise seadmeid (Intrusion Detection Systems – IDS), sissetungimise tõkestamise seadmeid (Intrusion Prevention Systems – IPS) või tulemüüre.

| 1. | „Luba“ – kasutaja teadlik nõusolek (st kinnitus teatava tegevuse laadist, mõjust ja tulevastest tagajärgedest arusaamise kohta ning nõusolek selle tegevuse sooritamiseks). |
| --- | --- |

1.

„Luba“ – kasutaja teadlik nõusolek (st kinnitus teatava tegevuse laadist, mõjust ja tulevastest tagajärgedest arusaamise kohta ning nõusolek selle tegevuse sooritamiseks).

| 2. | „Kaitsvad vastumeetmed“ – meetmed, mis on projekteeritud koodi ohutuks täitmiseks, nagu andmetäite vältimine (Data Execution Prevention – DEP), aadressiruumi paigutuse juhuslikustamine (Address Space Layout Randomisation – ASLR) või nn liivakastistamine (sandboxing). |
| --- | --- |

2.

2.

„Kaitsvad vastumeetmed“ – meetmed, mis on projekteeritud koodi ohutuks täitmiseks, nagu andmetäite vältimine (Data Execution Prevention – DEP), aadressiruumi paigutuse juhuslikustamine (Address Space Layout Randomisation – ASLR) või nn liivakastistamine (sandboxing).

| 2. | „IKT turvalisuse testimine“ – „tarkvara“, võrke, arvuteid, võrguseadmeid ja nende komponente või sõltuvust mõjutava staatilise või dünaamilise riski, haavatavuse, vea või puudujäägi kindlakstegemine ja hindamine, mida tehakse tõendataval eesmärgil leevendada ohutut ja turvalist käitamist, kasutamist või kasutuselevõtmist kahjustavaid tegureid. |
| --- | --- |

2.

2.

„IKT turvalisuse testimine“ – „tarkvara“, võrke, arvuteid, võrguseadmeid ja nende komponente või sõltuvust mõjutava staatilise või dünaamilise riski, haavatavuse, vea või puudujäägi kindlakstegemine ja hindamine, mida tehakse tõendataval eesmärgil leevendada ohutut ja turvalist käitamist, kasutamist või kasutuselevõtmist kahjustavaid tegureid.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – jagu B – pealkiri

I lisa – jagu B – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| B. | MUUDE KAHESUGUSE KASUTUSEGA KAUPADE
  LOETELU |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

B.

MUUDE KAHESUGUSE KASUTUSEGA KAUPADE
  LOETELU

MUUDE KAHESUGUSE KASUTUSEGA KAUPADE

| B. | KÜBERSEIREKAUPADE
  LOETELU |
| --- | --- |

B.

KÜBERSEIREKAUPADE
  LOETELU

KÜBERSEIREKAUPADE

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – jagu B – kategooria 10 – punkt 10A001 – tehniline märkus – punkt e a (uus)

I lisa – jagu B – kategooria 10 – punkt 10A001 – tehniline märkus – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | võrgu ja turvalisuse uuringud, mida tehakse infoturbesüsteemide lubatud testimiseks või kaitsmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

võrgu ja turvalisuse uuringud, mida tehakse infoturbesüsteemide lubatud testimiseks või kaitsmiseks.

võrgu ja turvalisuse uuringud, mida tehakse infoturbesüsteemide lubatud testimiseks või kaitsmiseks.

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu A – 3. osa – lõige 3

II lisa – jagu A – 3. osa – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Iga
  eksportija,
  kes kavatseb käesolevat luba kasutada
  ,
  registreerub
  enne käesoleva loa esimest kasutamist
  oma elu- või asukohaliikmesriigi pädevas asutuses
  . Registreerimine toimub automaatselt ja
  pädev asutus teatab
  sellest eksportijale kümne tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

Iga
  eksportija,
  kes kavatseb käesolevat luba kasutada
  ,
  registreerub
  enne käesoleva loa esimest kasutamist
  oma elu- või asukohaliikmesriigi pädevas asutuses
  . Registreerimine toimub automaatselt ja
  pädev asutus teatab
  sellest eksportijale kümne tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.

Iga

kes kavatseb käesolevat luba kasutada

registreerub

oma elu- või asukohaliikmesriigi pädevas asutuses

pädev asutus teatab

| 3. | Liikmesriik võib nõuda, et
  eksportija,
  kellele see liikmesriik on asukohariik
  ,
  registreeriks end
  enne käesoleva loa esimest kasutamist. Registreerimine toimub automaatselt ja
  pädevad asutused teatavad
  sellest eksportijale
  viivitamatult ja igal juhul
  kümne tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriik võib nõuda, et
  eksportija,
  kellele see liikmesriik on asukohariik
  ,
  registreeriks end
  enne käesoleva loa esimest kasutamist. Registreerimine toimub automaatselt ja
  pädevad asutused teatavad
  sellest eksportijale
  viivitamatult ja igal juhul
  kümne tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.

Liikmesriik võib nõuda, et

kellele see liikmesriik on asukohariik

registreeriks end

pädevad asutused teatavad

viivitamatult ja igal juhul

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu A – 3. osa – lõige 4

II lisa – jagu A – 3. osa – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | Registreeritud eksportija teatab elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele käesoleva loa esmakordsest kasutamisest hiljemalt
  10
  päeva jooksul
  enne
  esimese ekspordi toimumise kuupäeva. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.

Registreeritud eksportija teatab elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele käesoleva loa esmakordsest kasutamisest hiljemalt
  10
  päeva jooksul
  enne
  esimese ekspordi toimumise kuupäeva.

10

enne

| 4. | Registreeritud eksportija teatab elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele käesoleva loa esmakordsest kasutamisest hiljemalt
  30
   päeva jooksul
  pärast
  esimese ekspordi toimumise kuupäeva. |
| --- | --- |

4.

Registreeritud eksportija teatab elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele käesoleva loa esmakordsest kasutamisest hiljemalt
  30
   päeva jooksul
  pärast
  esimese ekspordi toimumise kuupäeva.

30

pärast

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu A – 3. osa – lõige 5 – punkt 4

II lisa – jagu A – 3. osa – lõige 5 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)

kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

kui see on teada,

| 4) | kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |
| --- | --- |

4)

kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu B – 3. osa – lõige 3

II lisa – jagu B – 3. osa – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Iga
  eksportija,
  kes kavatseb käesolevat luba kasutada
  ,
  registreerub
  enne käesoleva loa esimest kasutamist
  oma elu- või asukohaliikmesriigi pädevas asutuses
  . Registreerimine toimub automaatselt ja
  pädev asutus teatab
  sellest eksportijale
  10
  tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

Iga
  eksportija,
  kes kavatseb käesolevat luba kasutada
  ,
  registreerub
  enne käesoleva loa esimest kasutamist
  oma elu- või asukohaliikmesriigi pädevas asutuses
  . Registreerimine toimub automaatselt ja
  pädev asutus teatab
  sellest eksportijale
  10
  tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.

Iga

kes kavatseb käesolevat luba kasutada

registreerub

oma elu- või asukohaliikmesriigi pädevas asutuses

pädev asutus teatab

10

| 3. | Liikmesriik võib nõuda, et
  eksportija,
  kellele see liikmesriik on asukohariik
  ,
  registreeriks end
  enne käesoleva loa esimest kasutamist. Registreerimine toimub automaatselt ja
  pädevad asutused teatavad
  sellest eksportijale
  viivitamatult ja igal juhul kümne
  tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist. |
| --- | --- |

3.

Liikmesriik võib nõuda, et
  eksportija,
  kellele see liikmesriik on asukohariik
  ,
  registreeriks end
  enne käesoleva loa esimest kasutamist. Registreerimine toimub automaatselt ja
  pädevad asutused teatavad
  sellest eksportijale
  viivitamatult ja igal juhul kümne
  tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.

Liikmesriik võib nõuda, et

kellele see liikmesriik on asukohariik

registreeriks end

pädevad asutused teatavad

viivitamatult ja igal juhul kümne

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu B – 3. osa – lõige 5 – punkt 4

II lisa – jagu B – 3. osa – lõige 5 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)

kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

kui see on teada,

| 4) | kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |
| --- | --- |

4)

kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu C – 3. osa – lõige 5

II lisa – jagu C – 3. osa – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5. | Registreeritud eksportija teatab elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele käesoleva loa esmakordsest kasutamisest hiljemalt
  10
  päeva jooksul
  enne
  esimese ekspordi toimumise kuupäeva. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.

Registreeritud eksportija teatab elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele käesoleva loa esmakordsest kasutamisest hiljemalt
  10
  päeva jooksul
  enne
  esimese ekspordi toimumise kuupäeva.

10

enne

| 5. | Registreeritud eksportija teatab elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele käesoleva loa esmakordsest kasutamisest hiljemalt
  30
   päeva jooksul
  pärast
  esimese ekspordi toimumise kuupäeva
  või alternatiivselt eksportija asukohaliikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel enne selle loa esimest kasutamist. Liikmesriigid teatavad komisjonile teavitamise mehhanismi, mille nad selle loa jaoks valisid. Komisjon avaldab saadud teabe Euroopa Liidu Teataja C-seerias
  . |
| --- | --- |

5.

Registreeritud eksportija teatab elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele käesoleva loa esmakordsest kasutamisest hiljemalt
  30
   päeva jooksul
  pärast
  esimese ekspordi toimumise kuupäeva
  või alternatiivselt eksportija asukohaliikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel enne selle loa esimest kasutamist. Liikmesriigid teatavad komisjonile teavitamise mehhanismi, mille nad selle loa jaoks valisid. Komisjon avaldab saadud teabe Euroopa Liidu Teataja C-seerias
  .

30

pärast

või alternatiivselt eksportija asukohaliikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel enne selle loa esimest kasutamist. Liikmesriigid teatavad komisjonile teavitamise mehhanismi, mille nad selle loa jaoks valisid. Komisjon avaldab saadud teabe Euroopa Liidu Teataja C-seerias

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu C – 3. osa – lõige 6 – punkt 4

II lisa – jagu C – 3. osa – lõige 6 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)

kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

kui see on teada,

| 4) | kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |
| --- | --- |

4)

kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu D – 3. osa – lõige 6

II lisa – jagu D – 3. osa – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6. | Registreeritud eksportija teatab elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele käesoleva loa esmakordsest kasutamisest hiljemalt
  10
  päeva jooksul
  enne
  esimese ekspordi toimumise kuupäeva. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.

Registreeritud eksportija teatab elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele käesoleva loa esmakordsest kasutamisest hiljemalt
  10
  päeva jooksul
  enne
  esimese ekspordi toimumise kuupäeva.

10

enne

| 6. | Registreeritud eksportija teatab elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele käesoleva loa esmakordsest kasutamisest hiljemalt
  30
   päeva jooksul
  pärast
  esimese ekspordi toimumise kuupäeva
  või alternatiivselt eksportija asukohaliikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel enne käesoleva loa esimest kasutamist. Liikmesriigid teatavad komisjonile teavitamise mehhanismi, mille nad käesoleva loa jaoks valisid. Komisjon avaldab saadud teabe Euroopa Liidu Teataja C-seerias
  . |
| --- | --- |

6.

Registreeritud eksportija teatab elu- või asukohaliikmesriigi pädevale asutusele käesoleva loa esmakordsest kasutamisest hiljemalt
  30
   päeva jooksul
  pärast
  esimese ekspordi toimumise kuupäeva
  või alternatiivselt eksportija asukohaliikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel enne käesoleva loa esimest kasutamist. Liikmesriigid teatavad komisjonile teavitamise mehhanismi, mille nad käesoleva loa jaoks valisid. Komisjon avaldab saadud teabe Euroopa Liidu Teataja C-seerias
  .

30

pärast

või alternatiivselt eksportija asukohaliikmesriigi pädeva asutuse nõudmisel enne käesoleva loa esimest kasutamist. Liikmesriigid teatavad komisjonile teavitamise mehhanismi, mille nad käesoleva loa jaoks valisid. Komisjon avaldab saadud teabe Euroopa Liidu Teataja C-seerias

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu D – 3. osa – lõige 7 – punkt 4

II lisa – jagu D – 3. osa – lõige 7 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)

kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

kui see on teada,

| 4) | kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |
| --- | --- |

4)

kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu F – 3. osa – lõige 5 – punkt 4

II lisa – jagu F – 3. osa – lõige 5 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)

kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

kui see on teada,

| 4) | kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |
| --- | --- |

4)

kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu G – 3. osa – lõige 8 – punkt 4

II lisa – jagu G – 3. osa – lõige 8 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)

kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

kui see on teada,

| 4) | kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |
| --- | --- |

4)

kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu H – 3. osa – lõige 1 – sissejuhatav osa ja punkt 1

II lisa – jagu H – 3. osa – lõige 1 – sissejuhatav osa ja punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Käesolev
  luba annab
  eksportijale, kelle elu- või asukohariik on liidu liikmesriik,
  1. osas nimetatud tarkvara ja tehnoloogia edastamiseks
  loa
  tingimusel, et kaup on mõeldud kasutamiseks
  ainult: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Käesolev
  luba annab
  eksportijale, kelle elu- või asukohariik on liidu liikmesriik,
  1. osas nimetatud tarkvara ja tehnoloogia edastamiseks
  loa
  tingimusel, et kaup on mõeldud kasutamiseks
  ainult:

Käesolev

eksportijale, kelle elu- või asukohariik on liidu liikmesriik,

loa

ainult:

| 1. | Kõnealune
  luba lubab 1. osas nimetatud tarkvara ja tehnoloogiat edastada
  mis tahes ettevõtjal, kes on liikmesriigis elu- või asukohta omav eksportija, mis tahes sõsar-, tütar- või emaettevõtjale,
  tingimusel, et
  need üksused kuuluvad samale emaettevõtjale või on sama emaettevõtja kontrolli all või omavad asukohta liikmesriigis ning kõnealune
  kaup on mõeldud kasutamiseks
  ettevõtja koostööprojektides, mis hõlmavad kaubanduslikku tootearendust, teadustegevust, teenindust, tootmist ja kasutamist, ning töötajate ja tellimuste töötlejate puhul vastavalt töösuhet reguleerivale lepingule. |
| --- | --- |

1.

Kõnealune
  luba lubab 1. osas nimetatud tarkvara ja tehnoloogiat edastada
  mis tahes ettevõtjal, kes on liikmesriigis elu- või asukohta omav eksportija, mis tahes sõsar-, tütar- või emaettevõtjale,
  tingimusel, et
  need üksused kuuluvad samale emaettevõtjale või on sama emaettevõtja kontrolli all või omavad asukohta liikmesriigis ning kõnealune
  kaup on mõeldud kasutamiseks
  ettevõtja koostööprojektides, mis hõlmavad kaubanduslikku tootearendust, teadustegevust, teenindust, tootmist ja kasutamist, ning töötajate ja tellimuste töötlejate puhul vastavalt töösuhet reguleerivale lepingule.

Kõnealune

mis tahes ettevõtjal, kes on liikmesriigis elu- või asukohta omav eksportija, mis tahes sõsar-, tütar- või emaettevõtjale,

need üksused kuuluvad samale emaettevõtjale või on sama emaettevõtja kontrolli all või omavad asukohta liikmesriigis ning kõnealune

ettevõtja koostööprojektides, mis hõlmavad kaubanduslikku tootearendust, teadustegevust, teenindust, tootmist ja kasutamist, ning töötajate ja tellimuste töötlejate puhul vastavalt töösuhet reguleerivale lepingule.

| | (1) | eksportija või talle kuuluva või tema kontrolli all oleva üksuse poolt; |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

eksportija või talle kuuluva või tema kontrolli all oleva üksuse poolt;

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu H – 3. osa – lõige 1 – punkt 2

II lisa – jagu H – 3. osa – lõige 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | eksportija või talle kuuluva või tema kontrolli all oleva üksuse töötajate poolt |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)

(2)

eksportija või talle kuuluva või tema kontrolli all oleva üksuse töötajate poolt

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu H – 3. osa – lõige 1 – lõik 2

II lisa – jagu H – 3. osa – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| tema või nende enda tootearendustegevuses ja töötajate puhul kooskõlas töölepinguga. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

tema või nende enda tootearendustegevuses ja töötajate puhul kooskõlas töölepinguga.

tema või nende enda tootearendustegevuses ja töötajate puhul kooskõlas töölepinguga.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu I – 3. osa – lõige 3 – lõik 1

II lisa – jagu I – 3. osa – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iga
  eksportija,
  kes kavatseb käesolevat luba kasutada
  ,
  registreerub
  enne käesoleva loa esimest kasutamist
  oma elu- või asukohaliikmesriigi pädevas asutuses
  . Registreerimine toimub automaatselt ja
  pädev asutus teatab
  sellest eksportijale
  10
  tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist. | Liikmesriik võib nõuda, et
  eksportija,
  kellele see liikmesriik on asukohariik
  ,
  registreeriks end
  enne käesoleva loa esimest kasutamist. Registreerimine toimub automaatselt ja
  pädevad asutused teatavad
  sellest eksportijale
  viivitamatult ja igal juhul kümne
  tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Iga
  eksportija,
  kes kavatseb käesolevat luba kasutada
  ,
  registreerub
  enne käesoleva loa esimest kasutamist
  oma elu- või asukohaliikmesriigi pädevas asutuses
  . Registreerimine toimub automaatselt ja
  pädev asutus teatab
  sellest eksportijale
  10
  tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.

Iga

kes kavatseb käesolevat luba kasutada

registreerub

oma elu- või asukohaliikmesriigi pädevas asutuses

pädev asutus teatab

10

Liikmesriik võib nõuda, et
  eksportija,
  kellele see liikmesriik on asukohariik
  ,
  registreeriks end
  enne käesoleva loa esimest kasutamist. Registreerimine toimub automaatselt ja
  pädevad asutused teatavad
  sellest eksportijale
  viivitamatult ja igal juhul kümne
  tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist.

Liikmesriik võib nõuda, et

kellele see liikmesriik on asukohariik

registreeriks end

pädevad asutused teatavad

viivitamatult ja igal juhul kümne

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – jagu J – 3. osa – lõige 5 – punkt 4

II lisa – jagu J – 3. osa – lõige 5 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)

kui see on teada,
  kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

kui see on teada,

| 4) | kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja. |
| --- | --- |

4)

kahesuguse kasutusega kaupade lõppkasutus ja lõppkasutaja.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule tagasi vastutavale komisjonile institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0390/2017).

1

(1 a)  
  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

1 a

Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus).

---

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/224 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/224

---

P8_TA(2018)0007

Kontrollikoja liikme ametissenimetamine – Eva Lindström

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Eva Lindström kontrollikoja liikmeks (C8-0401/2017 – 2017/0819(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 458/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0401/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0401/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 121, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 121,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0003/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0003/2018),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 11. jaanuari 2018. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 11. jaanuari 2018. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Eva Lindström kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

---

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/225 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/225

---

P8_TA(2018)0008

Kontrollikoja liikme ametissenimetamine – Tony James Murphy

Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Tony James Murphy kontrollikoja liikmeks (C8-0402/2017 – 2017/0820(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 458/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0402/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0402/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 121, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 121,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0002/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0002/2018),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas esitatud kandidaadi kvalifikatsiooni, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 11. jaanuari 2018. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 11. jaanuari 2018. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Tony James Murphy kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub liikmesriike üles tutvuma Iirimaal kasutatava konkursipõhise mudeliga, kui nad oma kandidaate valivad, ning võimalusel ammutama sellest inspiratsiooni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

3.

---

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/226 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/226

---

P8_TA(2018)0009

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamine ***I

Euroopa Parlamendi 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2018/C 458/15)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Taastuvate energiaallikate edendamine on üks liidu energiapoliitika eesmärke. Taastuvatest energiaallikatest saadud energia ulatuslikum kasutamine moodustab koos energiasäästu ja suurema energiatõhususega
  tähtsa
  osa meetmepaketist, mis on ette nähtud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ning 2015. aasta Pariisi
  kliimakokkuleppe
  täitmiseks ja selleks, et
  viia ellu liidu kliima- ja energiaraamistik 2030, sealhulgas siduv eesmärk vähendada liidus 2030. aastaks heitkogust vähemalt 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega . Sellel on oluline osa ka energiavarustuskindluse tugevdamisel
  ,
  tehnoloogilise arengu
  ja
  uuendustegevuse edendamisel
  ning
  tööhõivevõimaluste loomisel
  ja
  regionaalarengus
  , eriti
  maapiirkondades
  ja
  eraldatud piirkondades või
  väikese rahvastikutihedusega piirkondades . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Taastuvate energiaallikate edendamine on üks liidu energiapoliitika eesmärke. Taastuvatest energiaallikatest saadud energia ulatuslikum kasutamine moodustab koos energiasäästu ja suurema energiatõhususega
  tähtsa
  osa meetmepaketist, mis on ette nähtud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ning 2015. aasta Pariisi
  kliimakokkuleppe
  täitmiseks ja selleks, et
  viia ellu liidu kliima- ja energiaraamistik 2030, sealhulgas siduv eesmärk vähendada liidus 2030. aastaks heitkogust vähemalt 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega . Sellel on oluline osa ka energiavarustuskindluse tugevdamisel
  ,
  tehnoloogilise arengu
  ja
  uuendustegevuse edendamisel
  ning
  tööhõivevõimaluste loomisel
  ja
  regionaalarengus
  , eriti
  maapiirkondades
  ja
  eraldatud piirkondades või
  väikese rahvastikutihedusega piirkondades .

| (2) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõikele 1 on
  taastuvate energiaallikate edendamine on üks liidu energiapoliitika eesmärke. Taastuvatest energiaallikatest saadud energia ulatuslikum kasutamine moodustab koos energiasäästu ja suurema energiatõhususega
  hädavajaliku
  osa meetmepaketist, mis on ette nähtud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ning 2015. aasta Pariisi
  kliimakokkuleppes liidule võetud kohustuse
  täitmiseks ja selleks, et
  liit jõuaks hiljemalt 2050. aastaks nullilähedaste neto-heitkogusteni. Sellel on keskne tähtsus ka energiavarustuskindluse tugevdamisel, taskukohase säästva energia, tehnoloogilise arengu, uuendustegevuse ning tehnoloogia- ja tööstusalase juhtpositsiooni edendamisel
  ,
  ökoloogiliste, sotsiaalsete
  ja
  tervishoiuga seotud hüvede
  ning
  ulatuslike tööhõive-
  ja
  regionaalarenguvõimaluste loomisel
  , eriti
  eraldatud
  ja
  maapiirkondades,
  väikese rahvastikutihedusega piirkondades
  ja aladel, kust tööstustootmine osaliselt mujale üle viiakse
  . |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 194 lõikele 1 on
  taastuvate energiaallikate edendamine on üks liidu energiapoliitika eesmärke. Taastuvatest energiaallikatest saadud energia ulatuslikum kasutamine moodustab koos energiasäästu ja suurema energiatõhususega
  hädavajaliku
  osa meetmepaketist, mis on ette nähtud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ning 2015. aasta Pariisi
  kliimakokkuleppes liidule võetud kohustuse
  täitmiseks ja selleks, et
  liit jõuaks hiljemalt 2050. aastaks nullilähedaste neto-heitkogusteni. Sellel on keskne tähtsus ka energiavarustuskindluse tugevdamisel, taskukohase säästva energia, tehnoloogilise arengu, uuendustegevuse ning tehnoloogia- ja tööstusalase juhtpositsiooni edendamisel
  ,
  ökoloogiliste, sotsiaalsete
  ja
  tervishoiuga seotud hüvede
  ning
  ulatuslike tööhõive-
  ja
  regionaalarenguvõimaluste loomisel
  , eriti
  eraldatud
  ja
  maapiirkondades,
  väikese rahvastikutihedusega piirkondades
  ja aladel, kust tööstustootmine osaliselt mujale üle viiakse
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Pariisi kokkuleppega seati kliimamuutuste leevendamisel globaalselt oluliselt kõrgemad eesmärgid, mille kohaselt allakirjutanud riigid võtsid kohustuse hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes tööstusajastu eelse tasemega ning püüda jätkuvalt hoida temperatuuri tõus nimetatud tasemega võrreldes alla 1,5  oC. Selleks et muuta energiasüsteem hiljemalt 2050. aastaks äärmiselt energiatõhusaks ja taastuvatel energiaallikatel põhinevaks, peab liit olema valmis heitkoguseid varem ette nähtust palju rohkem ja kiiremini vähendama. Samas ei ole heitkoguste vähendamise kulud tänu taastuvenergia tehnoloogia (tuule- ja päikeseenergia) väljatöötamise ja kasutuselevõtu kiirusele nii suured, kui varem hinnati. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Pariisi kokkuleppega seati kliimamuutuste leevendamisel globaalselt oluliselt kõrgemad eesmärgid, mille kohaselt allakirjutanud riigid võtsid kohustuse hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes tööstusajastu eelse tasemega ning püüda jätkuvalt hoida temperatuuri tõus nimetatud tasemega võrreldes alla 1,5  oC. Selleks et muuta energiasüsteem hiljemalt 2050. aastaks äärmiselt energiatõhusaks ja taastuvatel energiaallikatel põhinevaks, peab liit olema valmis heitkoguseid varem ette nähtust palju rohkem ja kiiremini vähendama. Samas ei ole heitkoguste vähendamise kulud tänu taastuvenergia tehnoloogia (tuule- ja päikeseenergia) väljatöötamise ja kasutuselevõtu kiirusele nii suured, kui varem hinnati.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Eelkõige ulatuslikumad tehnoloogilised täiustused,
  stiimulid
  ühistranspordi
  laiendamiseks ja kasutamiseks
  , energiatõhusate tehnoloogiate kasutamine ning taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamine elektri-, kütte- ja jahutus- ning
  transpordi sektoris
  on koos energiatõhususmeetmetega väga mõjusad vahendid, mille abil vähendada liidus kasvuhoonegaaside heidet ja liidu
  sõltuvust imporditud gaasist ja naftast
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Eelkõige ulatuslikumad tehnoloogilised täiustused,
  stiimulid
  ühistranspordi
  laiendamiseks ja kasutamiseks
  , energiatõhusate tehnoloogiate kasutamine ning taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamine elektri-, kütte- ja jahutus- ning
  transpordi sektoris
  on koos energiatõhususmeetmetega väga mõjusad vahendid, mille abil vähendada liidus kasvuhoonegaaside heidet ja liidu
  sõltuvust imporditud gaasist ja naftast
  .

| (3) | Eelkõige
  energiatarbimise piiramine,
  ulatuslikumad tehnoloogilised täiustused, ühistranspordi
  laiendamine
  , energiatõhusate tehnoloogiate kasutamine ning taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamine elektri-, kütte- ja jahutus- ning
  transpordisektoris
  on koos energiatõhususmeetmetega väga mõjusad vahendid, mille abil vähendada liidus kasvuhoonegaaside heidet ja liidu
  energiasõltuvust
  . |
| --- | --- |

(3)

Eelkõige
  energiatarbimise piiramine,
  ulatuslikumad tehnoloogilised täiustused, ühistranspordi
  laiendamine
  , energiatõhusate tehnoloogiate kasutamine ning taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamine elektri-, kütte- ja jahutus- ning
  transpordisektoris
  on koos energiatõhususmeetmetega väga mõjusad vahendid, mille abil vähendada liidus kasvuhoonegaaside heidet ja liidu
  energiasõltuvust
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Direktiiviga 2009/28/EÜ kehtestati taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise õigusraamistik, milles sätestati 2020. aastaks täidetavad siduvad riiklikud eesmärgid taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu kohta energiatarbimises ja transpordis.
  Komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatises

   (12)

  määrati kindlaks liidu tulevase energia- ja kliimapoliitika raamistik ning edendati ühist arusaama sellest, kuidas arendada kõnealust poliitikat pärast 2020. aastat. Komisjon tegi ettepaneku, et liidu 2030. aasta eesmärk peaks olema taastuvenergia vähemalt 27 % osakaal liidus tarbitavas energias. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Direktiiviga 2009/28/EÜ kehtestati taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise õigusraamistik, milles sätestati 2020. aastaks täidetavad siduvad riiklikud eesmärgid taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu kohta energiatarbimises ja transpordis.
  Komisjoni 22. jaanuari 2014. aasta teatises

   (12)

  määrati kindlaks liidu tulevase energia- ja kliimapoliitika raamistik ning edendati ühist arusaama sellest, kuidas arendada kõnealust poliitikat pärast 2020. aastat. Komisjon tegi ettepaneku, et liidu 2030. aasta eesmärk peaks olema taastuvenergia vähemalt 27 % osakaal liidus tarbitavas energias.

| (4) | Direktiiviga 2009/28/EÜ kehtestati taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise õigusraamistik, milles sätestati 2020. aastaks täidetavad siduvad riiklikud eesmärgid taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu kohta energiatarbimises ja transpordis. |
| --- | --- |

(4)

Direktiiviga 2009/28/EÜ kehtestati taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise õigusraamistik, milles sätestati 2020. aastaks täidetavad siduvad riiklikud eesmärgid taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu kohta energiatarbimises ja transpordis.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2014. aasta oktoobris kõnealuse eesmärgi heaks ja märkis, et liikmesriigid võivad seada ulatuslikumad riiklikud eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2014. aasta oktoobris kõnealuse eesmärgi heaks ja märkis, et liikmesriigid võivad seada ulatuslikumad riiklikud eesmärgid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Euroopa Parlament on resolutsioonis kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta
  ajavahemikuks 2020–
  2030
  ning resolutsioonis taastuvenergia kasutuselevõttu käsitleva arenguaruande kohta
  toetanud liidu siduvat eesmärki saavutada 2030. aastaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia vähemalt 30 % osakaal koguenergia lõpptarbimises ning rõhutanud, et selle eesmärgi elluviimiseks tuleks igale riigile kehtestada oma eesmärgid, milles võetakse arvesse iga liikmesriigi olukorda ja võimalusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Euroopa Parlament on resolutsioonis kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta
  ajavahemikuks 2020–
  2030
  ning resolutsioonis taastuvenergia kasutuselevõttu käsitleva arenguaruande kohta
  toetanud liidu siduvat eesmärki saavutada 2030. aastaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia vähemalt 30 % osakaal koguenergia lõpptarbimises ning rõhutanud, et selle eesmärgi elluviimiseks tuleks igale riigile kehtestada oma eesmärgid, milles võetakse arvesse iga liikmesriigi olukorda ja võimalusi.

| (6) | Euroopa Parlament on
  oma 5. veebruari 2014. aasta
  resolutsioonis kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta
  aastani
  2030 toetanud liidu siduvat eesmärki saavutada 2030. aastaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia vähemalt 30 % osakaal koguenergia lõpptarbimises ning rõhutanud, et selle eesmärgi elluviimiseks tuleks igale riigile kehtestada oma eesmärgid, milles võetakse arvesse iga liikmesriigi olukorda ja võimalusi.
  Oma 23. juuni 2016. aasta resolutsioonis taastuvenergia kasutuselevõttu käsitleva arenguaruande kohta läks Euroopa Parlament veelgi kaugemale, tuletades meelde oma varasemat seisukohta seoses liidu vähemalt 30 % osakaalu eesmärgiga ja rõhutades, et Pariisi kokkulepet ja viimasel ajal toimunud taastuvenergia tehnoloogiate odavnemist arvesse võttes tuleks olla märksa ambitsioonikam. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlament on
  oma 5. veebruari 2014. aasta
  resolutsioonis kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta
  aastani
  2030 toetanud liidu siduvat eesmärki saavutada 2030. aastaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia vähemalt 30 % osakaal koguenergia lõpptarbimises ning rõhutanud, et selle eesmärgi elluviimiseks tuleks igale riigile kehtestada oma eesmärgid, milles võetakse arvesse iga liikmesriigi olukorda ja võimalusi.
  Oma 23. juuni 2016. aasta resolutsioonis taastuvenergia kasutuselevõttu käsitleva arenguaruande kohta läks Euroopa Parlament veelgi kaugemale, tuletades meelde oma varasemat seisukohta seoses liidu vähemalt 30 % osakaalu eesmärgiga ja rõhutades, et Pariisi kokkulepet ja viimasel ajal toimunud taastuvenergia tehnoloogiate odavnemist arvesse võttes tuleks olla märksa ambitsioonikam.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Seetõttu tuleks arvesse võtta Pariisi kokkuleppes sätestatud eesmärke ja tehnoloogia arengut, sealhulgas taastuvenergiasse investeerimise kulude vähenemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Seetõttu tuleks arvesse võtta Pariisi kokkuleppes sätestatud eesmärke ja tehnoloogia arengut, sealhulgas taastuvenergiasse investeerimise kulude vähenemist.

Muudatusettepanek 324

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Seepärast on asjakohane kehtestada liidu siduv eesmärk saavutada taastuvenergia vähemalt
  27
   % osakaal.
  Liikmesriigid peaksid lõimitud riiklikus energia-
  ja
  kliimakavas määrama kindlaks oma panuse kõnealuse eesmärgi saavutamisel
  ,
  järgides määruses [juhtimine] sätestatud juhtimisprotsessi
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Seepärast on asjakohane kehtestada liidu siduv eesmärk saavutada taastuvenergia vähemalt
  27
   % osakaal.
  Liikmesriigid peaksid lõimitud riiklikus energia-
  ja
  kliimakavas määrama kindlaks oma panuse kõnealuse eesmärgi saavutamisel
  ,
  järgides määruses [juhtimine] sätestatud juhtimisprotsessi
  .

| (7) | Seepärast on asjakohane kehtestada liidu siduv eesmärk saavutada taastuvenergia vähemalt
  35
   % osakaal
  , ning sellega koos riiklikud eesmärgid
  .
  Liikmesriikidel tuleks lubada oma eesmärgi ettenähtud tasemest kuni 10 % võrra kõrvale kalduda ainult erandkorras, lähtudes objektiivsetest
  ja
  mittediskrimineerivatest kriteeriumitest ning kui seda põhjustavad nõuetekohaselt põhjendatud
  ,
  mõõdetavad ja kontrollitavad asjaolud
  . |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on asjakohane kehtestada liidu siduv eesmärk saavutada taastuvenergia vähemalt
  35
   % osakaal
  , ning sellega koos riiklikud eesmärgid
  .
  Liikmesriikidel tuleks lubada oma eesmärgi ettenähtud tasemest kuni 10 % võrra kõrvale kalduda ainult erandkorras, lähtudes objektiivsetest
  ja
  mittediskrimineerivatest kriteeriumitest ning kui seda põhjustavad nõuetekohaselt põhjendatud
  ,
  mõõdetavad ja kontrollitavad asjaolud
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Liikmesriikide siduvate taastuvenergiaeesmärkide kehtestamisel tuleks võtta arvesse Pariisi kliimakokkuleppes sätestatud kohustusi, taastuvenergia jätkuvalt suurt potentsiaali ning energiasüsteemi ümberkujundamiseks vajalikke investeeringuid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Liikmesriikide siduvate taastuvenergiaeesmärkide kehtestamisel tuleks võtta arvesse Pariisi kliimakokkuleppes sätestatud kohustusi, taastuvenergia jätkuvalt suurt potentsiaali ning energiasüsteemi ümberkujundamiseks vajalikke investeeringuid.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7b) | Liidu 35 % eesmärgi ülekandmisel eri liikmesriikide eesmärkideks tuleks nõuetekohaselt silmas pidada õiglast ja adekvaatset jaotamist, mille juures võetakse arvesse liikmesriikide SKPd ning nende erinevaid lähtekohti ja võimalusi, sealhulgas taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu, mis tuleb saavutada 2020. aastaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7b)

Liidu 35 % eesmärgi ülekandmisel eri liikmesriikide eesmärkideks tuleks nõuetekohaselt silmas pidada õiglast ja adekvaatset jaotamist, mille juures võetakse arvesse liikmesriikide SKPd ning nende erinevaid lähtekohti ja võimalusi, sealhulgas taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu, mis tuleb saavutada 2020. aastaks.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Liidu 2030. aasta siduva taastuvenergiaeesmärgi kehtestamisega kannustataks ka edaspidi selliste tehnoloogialahenduste arendamist, mille abil toodetakse taastuvenergiat ja tagatakse investoritele kindlustunne.
  Liidu tasandil kindlaks määratud eesmärk võimaldaks liikmesriikidele suuremat paindlikkust täita oma kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgid võimalikult kulutõhusalt ning arvestades riigi konkreetset olukorda, energiaallikate jaotust ja taastuvenergia tootmise suutlikkust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Liidu 2030. aasta siduva taastuvenergiaeesmärgi kehtestamisega kannustataks ka edaspidi selliste tehnoloogialahenduste arendamist, mille abil toodetakse taastuvenergiat ja tagatakse investoritele kindlustunne.
  Liidu tasandil kindlaks määratud eesmärk võimaldaks liikmesriikidele suuremat paindlikkust täita oma kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgid võimalikult kulutõhusalt ning arvestades riigi konkreetset olukorda, energiaallikate jaotust ja taastuvenergia tootmise suutlikkust.

| (8) | Liidu 2030. aasta siduva taastuvenergiaeesmärgi kehtestamisega kannustataks ka edaspidi selliste tehnoloogialahenduste arendamist, mille abil toodetakse taastuvenergiat ja tagatakse investoritele kindlustunne. |
| --- | --- |

(8)

Liidu 2030. aasta siduva taastuvenergiaeesmärgi kehtestamisega kannustataks ka edaspidi selliste tehnoloogialahenduste arendamist, mille abil toodetakse taastuvenergiat ja tagatakse investoritele kindlustunne.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Liikmesriigid peaksid kaaluma, millises ulatuses on eri liiki energiaallikate kasutamine kooskõlas eesmärgiga piirata kliima soojenemist 1,5 o C-ga võrreldes tööstusajastu eelse tasemega, ning eesmärgiga saavutada fossiilkütustevaba ja vähese CO2-heitega majandus. Komisjon peaks hindama, mil määral aitavad eri liiki taastuvad energiaallikad neid eesmärke saavutada, lähtudes tasuvusajast ja tulemustest võrreldes fossiilkütustega, ning kaaluda ühe säästlikkuskriteeriumina maksimaalse lubatud tasuvusaja ettepanekut, eriti lignotselluloosmaterjalist biomassi puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Liikmesriigid peaksid kaaluma, millises ulatuses on eri liiki energiaallikate kasutamine kooskõlas eesmärgiga piirata kliima soojenemist 1,5 o C-ga võrreldes tööstusajastu eelse tasemega, ning eesmärgiga saavutada fossiilkütustevaba ja vähese CO2-heitega majandus. Komisjon peaks hindama, mil määral aitavad eri liiki taastuvad energiaallikad neid eesmärke saavutada, lähtudes tasuvusajast ja tulemustest võrreldes fossiilkütustega, ning kaaluda ühe säästlikkuskriteeriumina maksimaalse lubatud tasuvusaja ettepanekut, eriti lignotselluloosmaterjalist biomassi puhul.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Liikmesriigid peaksid võtma lisameetmeid juhul, kui taastuvate energiaallikate osakaal liidu tasandil ei vasta liidu trajektoorile taastuvenergia vähemalt 27 % osakaalu saavutamisel. Määruses [juhtimine] on sätestatud, et kui komisjon teeb lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade hindamisel kindlaks puudujäägid eesmärkide ulatuslikkuse osas, võib ta võtta liidu tasandi meetmeid kõnealuse eesmärgi saavutamise tagamiseks. Kui komisjon teeb lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete hindamisel kindlaks puudujäägid eesmärkide saavutamise osas, peaksid liikmesriigid kohaldama määruses [juhtimine] sätestatud meetmeid, mis võimaldavad neile meetmete valimisel piisavat pandlikkust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Liikmesriigid peaksid võtma lisameetmeid juhul, kui taastuvate energiaallikate osakaal liidu tasandil ei vasta liidu trajektoorile taastuvenergia vähemalt 27 % osakaalu saavutamisel. Määruses [juhtimine] on sätestatud, et kui komisjon teeb lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade hindamisel kindlaks puudujäägid eesmärkide ulatuslikkuse osas, võib ta võtta liidu tasandi meetmeid kõnealuse eesmärgi saavutamise tagamiseks. Kui komisjon teeb lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete hindamisel kindlaks puudujäägid eesmärkide saavutamise osas, peaksid liikmesriigid kohaldama määruses [juhtimine] sätestatud meetmeid, mis võimaldavad neile meetmete valimisel piisavat pandlikkust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit käsitlevad toetuskavad on osutunud
  tõhusaks
  vahendiks
  taastuvelektri
  kasutuselevõtmise edendamisel. Kui liikmesriigid otsustavad toetuskavasid rakendada, tuleks toetust anda kujul, mis moonutab võimalikult vähe elektriturgude toimimist. Sel eesmärgil
  on järjest rohkemates liikmesriikides toetus kujul
  ,
  mis hõlmab selle andmist lisaks turul teenitud tulule
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit käsitlevad toetuskavad on osutunud
  tõhusaks
  vahendiks
  taastuvelektri
  kasutuselevõtmise edendamisel. Kui liikmesriigid otsustavad toetuskavasid rakendada, tuleks toetust anda kujul, mis moonutab võimalikult vähe elektriturgude toimimist. Sel eesmärgil
  on järjest rohkemates liikmesriikides toetus kujul
  ,
  mis hõlmab selle andmist lisaks turul teenitud tulule
  .

| (15) | Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit käsitlevad toetuskavad on osutunud
  mõjusaks
  vahendiks
  sellise elektrienergia
  kasutuselevõtmise edendamisel. Kui liikmesriigid otsustavad toetuskavasid rakendada, tuleks toetust anda kujul, mis moonutab võimalikult vähe elektriturgude toimimist. Sel eesmärgil
  annavad üha enamad liikmesriigid toetust nii
  ,
  et see lisandub ettevõtlustulule, võttes seejuures arvesse eri tehnoloogiate iseärasusi ning väike- ja suurtootjate erinevat suutlikkust reageerida turusignaalidele
  . |
| --- | --- |

(15)

Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit käsitlevad toetuskavad on osutunud
  mõjusaks
  vahendiks
  sellise elektrienergia
  kasutuselevõtmise edendamisel. Kui liikmesriigid otsustavad toetuskavasid rakendada, tuleks toetust anda kujul, mis moonutab võimalikult vähe elektriturgude toimimist. Sel eesmärgil
  annavad üha enamad liikmesriigid toetust nii
  ,
  et see lisandub ettevõtlustulule, võttes seejuures arvesse eri tehnoloogiate iseärasusi ning väike- ja suurtootjate erinevat suutlikkust reageerida turusignaalidele
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Taastuvatest energiaallikatest
  toodetud elektri kasutuselevõtt
  peaks
  kaasa tooma võimalikult väikesed
  kulud tarbijatele ja maksumaksjatele. Toetuskavade väljatöötamisel ja toetuse määramisel peaksid liikmesriigid püüdma viia miinimumini kasutuselevõtuga seotud süsteemi üldkulud, võttes igati arvesse võrgu ja süsteemi arendamise vajadusi, tulemuseks olevat energiaallikate jaotust ning
  tehnoloogiaga kaasnevaid pikaajalisi
  võimalusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Taastuvatest energiaallikatest
  toodetud elektri kasutuselevõtt
  peaks
  kaasa tooma võimalikult väikesed
  kulud tarbijatele ja maksumaksjatele. Toetuskavade väljatöötamisel ja toetuse määramisel peaksid liikmesriigid püüdma viia miinimumini kasutuselevõtuga seotud süsteemi üldkulud, võttes igati arvesse võrgu ja süsteemi arendamise vajadusi, tulemuseks olevat energiaallikate jaotust ning
  tehnoloogiaga kaasnevaid pikaajalisi
  võimalusi.

| (16) | Taastuvatest energiaallikatest
  , sealhulgas energia salvestamisest saadavale elektrienergiale üleminek
  peaks
  toimuma nii, et minimeerida selle pikaajalised
  kulud tarbijatele ja maksumaksjatele. Toetuskavade väljatöötamisel ja toetuse määramisel peaksid liikmesriigid püüdma viia miinimumini kasutuselevõtuga seotud süsteemi üldkulud, võttes igati arvesse võrgu ja süsteemi arendamise vajadusi, tulemuseks olevat energiaallikate jaotust ning
  tehnoloogiatest pikemas perspektiivis tulenevaid
  võimalusi.
  Lisaks peaksid liikmesriigid käitistele toetuse määramiseks kasutama nii tehnoloogiaspetsiifilisi kui ka -neutraalseid hankeid. |
| --- | --- |

(16)

Taastuvatest energiaallikatest
  , sealhulgas energia salvestamisest saadavale elektrienergiale üleminek
  peaks
  toimuma nii, et minimeerida selle pikaajalised
  kulud tarbijatele ja maksumaksjatele. Toetuskavade väljatöötamisel ja toetuse määramisel peaksid liikmesriigid püüdma viia miinimumini kasutuselevõtuga seotud süsteemi üldkulud, võttes igati arvesse võrgu ja süsteemi arendamise vajadusi, tulemuseks olevat energiaallikate jaotust ning
  tehnoloogiatest pikemas perspektiivis tulenevaid
  võimalusi.
  Lisaks peaksid liikmesriigid käitistele toetuse määramiseks kasutama nii tehnoloogiaspetsiifilisi kui ka -neutraalseid hankeid.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Euroopa Ülemkogu rõhutas oma 24. oktoobri 2014. aasta järeldustes 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta paremini ühendatud energia siseturu ja piisava toetuse olulisust, selleks et integreerida eri liiki taastuvenergia üha kasvavad mahud ja seeläbi võimaldada Euroopa Liidul täita seatud eesmärk olla energiasektoris toimuva ülemineku osas teerajaja. Seetõttu on energialiidu potentsiaali maksimaalseks ärakasutamiseks oluline kiiremas korras parandada ühendatust ja saavutada tulemusi Euroopa Ülemkogu kokkulepitud eesmärkide osas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Euroopa Ülemkogu rõhutas oma 24. oktoobri 2014. aasta järeldustes 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta paremini ühendatud energia siseturu ja piisava toetuse olulisust, selleks et integreerida eri liiki taastuvenergia üha kasvavad mahud ja seeläbi võimaldada Euroopa Liidul täita seatud eesmärk olla energiasektoris toimuva ülemineku osas teerajaja. Seetõttu on energialiidu potentsiaali maksimaalseks ärakasutamiseks oluline kiiremas korras parandada ühendatust ja saavutada tulemusi Euroopa Ülemkogu kokkulepitud eesmärkide osas.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16b) | Taastuvate energiaallikate toetuskavade väljatöötamisel peaksid liikmesriigid arvesse võtma ringmajanduse ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud

   (1a)

  jäätmehierarhia põhimõtteid. Eelistatuimad valikud peaksid olema jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt. Liikmesriigid peaksid hoiduma sellistest toetuskavadest, mis on vastuolus jäätmekäitluse eesmärkidega ja tooksid kaasa ringlusse võetavate jäätmete ebatõhusa kasutamise. Lisaks peaksid liikmesriigid tagama, et käesoleva direktiivi alusel kehtestatavad meetmed ei oleks vastuolus direktiivi 2008/98/EÜ eesmärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16b)

Taastuvate energiaallikate toetuskavade väljatöötamisel peaksid liikmesriigid arvesse võtma ringmajanduse ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud

   (1a)

  jäätmehierarhia põhimõtteid. Eelistatuimad valikud peaksid olema jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt. Liikmesriigid peaksid hoiduma sellistest toetuskavadest, mis on vastuolus jäätmekäitluse eesmärkidega ja tooksid kaasa ringlusse võetavate jäätmete ebatõhusa kasutamise. Lisaks peaksid liikmesriigid tagama, et käesoleva direktiivi alusel kehtestatavad meetmed ei oleks vastuolus direktiivi 2008/98/EÜ eesmärkidega.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16c) | Bioenergiaallikate kasutamisel peaksid liikmesriigid rakendama kaitsemeetmeid bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks ja selleks, et vältida ökosüsteemide hävimist või vaesestumist ning sellist kõrvalekaldumist praegustest kasutusviisidest, mis otseselt või kaudselt kahjustaks bioloogilist mitmekesisust, pinnast või kasvuhoonegaaside üldist tasakaalu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16c)

Bioenergiaallikate kasutamisel peaksid liikmesriigid rakendama kaitsemeetmeid bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks ja selleks, et vältida ökosüsteemide hävimist või vaesestumist ning sellist kõrvalekaldumist praegustest kasutusviisidest, mis otseselt või kaudselt kahjustaks bioloogilist mitmekesisust, pinnast või kasvuhoonegaaside üldist tasakaalu.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16d) | Liikmesriigid peaksid võimalikult palju edendama ja eelistama omamaiste taastuvate energiaallikate kasutamist ning vältima kolmandate riikide ressursside ulatuslikust impordist tingitud turumoonutusi. Sellega seoses tuleks arvesse võtta ja edendada olelusringipõhist lähenemisviisi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16d)

Liikmesriigid peaksid võimalikult palju edendama ja eelistama omamaiste taastuvate energiaallikate kasutamist ning vältima kolmandate riikide ressursside ulatuslikust impordist tingitud turumoonutusi. Sellega seoses tuleks arvesse võtta ja edendada olelusringipõhist lähenemisviisi.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16e) | Taastuvenergiakogukondadel, linnadel ja kohalikel omavalitsustel peaks olema õigus osaleda olemasolevates toetuskavades teiste suurte osalejatega võrdsetel alustel. Selleks peaks liikmesriikidel olema lubatud võtta meetmeid, sealhulgas anda ühtse haldusalase kontaktpunkti kaudu teavet ning tehnilist ja finantsabi, vähendada haldusnõudeid, kaasata taastuvenergiakogukondadele kasulikke pakkumiskriteeriume, kehtestada nimetatud kogukondadele sobivad pakkumisajad või võimaldada nende kulude katmist otsetoetuste arvel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16e)

Taastuvenergiakogukondadel, linnadel ja kohalikel omavalitsustel peaks olema õigus osaleda olemasolevates toetuskavades teiste suurte osalejatega võrdsetel alustel. Selleks peaks liikmesriikidel olema lubatud võtta meetmeid, sealhulgas anda ühtse haldusalase kontaktpunkti kaudu teavet ning tehnilist ja finantsabi, vähendada haldusnõudeid, kaasata taastuvenergiakogukondadele kasulikke pakkumiskriteeriume, kehtestada nimetatud kogukondadele sobivad pakkumisajad või võimaldada nende kulude katmist otsetoetuste arvel.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16f) | Taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmiseks vajalike taristute kavandamisel tuleks pöörata nõuetekohast tähelepanu projektidest mõjutatud poolte, sealhulgas põliselanike osalemisega seotud poliitikameetmetele ja nõuetekohaselt tunnustada nende maaomandiõigusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16f)

Taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmiseks vajalike taristute kavandamisel tuleks pöörata nõuetekohast tähelepanu projektidest mõjutatud poolte, sealhulgas põliselanike osalemisega seotud poliitikameetmetele ja nõuetekohaselt tunnustada nende maaomandiõigusi.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 g (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16 g) | Tarbijatele tuleks anda põhjalikku teavet, sealhulgas teavet kütte- ja jahutussüsteemide energiatõhususe eeliste ning elektrisõidukite madalamate jooksevkulude kohta, et nad kõik saaksid teha taastuvenergiaga seotud tarbimisvalikuid ja mitte olla kinnistatud mõne üksiku tehnoloogialahenduse külge. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16 g)

Tarbijatele tuleks anda põhjalikku teavet, sealhulgas teavet kütte- ja jahutussüsteemide energiatõhususe eeliste ning elektrisõidukite madalamate jooksevkulude kohta, et nad kõik saaksid teha taastuvenergiaga seotud tarbimisvalikuid ja mitte olla kinnistatud mõne üksiku tehnoloogialahenduse külge.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 h (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16h) | Taastuvate energiaallikate turu arengut soodustades tuleks arvesse võtta selle negatiivset mõju teistele turuosalistele. Seepärast peaksid toetusprogrammid minimeerima turu- ja konkurentsimoonutuste ohtu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16h)

Taastuvate energiaallikate turu arengut soodustades tuleks arvesse võtta selle negatiivset mõju teistele turuosalistele. Seepärast peaksid toetusprogrammid minimeerima turu- ja konkurentsimoonutuste ohtu.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Liikmesriikidelt peaks küll nõudma, et nad osaliselt ja kasvavalt avaksid oma toetuskavad teistes liikmesriikides paiknevatele projektidele sellises ulatuses, mis kajastab liikmesriikide vahelisi füüsilisi voogusid, kuid toetuskavade avamine kohustuslikku määra ületavas ulatuses peaks jääma vabatahtlikuks. Liikmesriikidel on erinevad taastuvenergia võimalused ja nad rakendavad riigi tasandil erinevaid taastuvatest energiaallikatest toodetud energia toetamise kavasid. Enamik liikmesriike rakendab selliseid mehhanisme, mis toetavad vaid nende territooriumil taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat. Siseriiklike toetuskavade nõuetekohaseks toimimiseks on tähtis, et liikmesriigid saaksid juhtida oma siseriiklike toetusmehhanismide mõju ja kulusid vastavalt oma erinevatele võimalustele. Üks oluline vahend käesoleva direktiivis eesmärgi saavutamiseks on tagada siseriiklike toetuskavade nõuetekohane toimimine vastavalt direktiividele 2001/77/EÜ ja 2009/28/EÜ, et säiliks investorite usaldus ja et liikmesriigid saaksid välja töötada mõjusad siseriiklikud meetmed eesmärkide saavutamiseks. Käesoleva direktiivi eesmärk on hõlbustada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia piiriülest toetamist ilma, et see ebaproportsionaalselt mõjutaks siseriiklikke toetusmehhanisme. Lisaks toetuskavade kohustuslikule osalisele avamisele näeb see ette vabatahtlikud liikmesriikidevahelise koostöö mehhanismid, mis võimaldavad neil kokku leppida, millises ulatuses toetab üks liikmesriik energiatootmist teises liikmesriigis ja millises ulatuses tuleks taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat käsitada ühe või teise liikmesriigi eesmärkide arvestuses. Eesmärkide saavutamiseks võetud mõlema meetme, st siseriiklike toetuskavade ja koostöömehhanismide tulemuslikkuse tagamiseks on oluline, et liikmesriigid saaksid kindlaks määrata, kas ja millises ulatuses (lisaks minimaalsele kohustuslikule toetuse avamise määrale) rakendatakse nende siseriiklikke toetuskavasid teistes liikmesriikides taastuvatest energiaallikatest toodetud energiale, ning saaksid selles kokku leppida, kohaldades käesolevas direktiivis ette nähtud koostöömehhanisme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Liikmesriikidelt peaks küll nõudma, et nad osaliselt ja kasvavalt avaksid oma toetuskavad teistes liikmesriikides paiknevatele projektidele sellises ulatuses, mis kajastab liikmesriikide vahelisi füüsilisi voogusid, kuid toetuskavade avamine kohustuslikku määra ületavas ulatuses peaks jääma vabatahtlikuks. Liikmesriikidel on erinevad taastuvenergia võimalused ja nad rakendavad riigi tasandil erinevaid taastuvatest energiaallikatest toodetud energia toetamise kavasid. Enamik liikmesriike rakendab selliseid mehhanisme, mis toetavad vaid nende territooriumil taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat. Siseriiklike toetuskavade nõuetekohaseks toimimiseks on tähtis, et liikmesriigid saaksid juhtida oma siseriiklike toetusmehhanismide mõju ja kulusid vastavalt oma erinevatele võimalustele. Üks oluline vahend käesoleva direktiivis eesmärgi saavutamiseks on tagada siseriiklike toetuskavade nõuetekohane toimimine vastavalt direktiividele 2001/77/EÜ ja 2009/28/EÜ, et säiliks investorite usaldus ja et liikmesriigid saaksid välja töötada mõjusad siseriiklikud meetmed eesmärkide saavutamiseks. Käesoleva direktiivi eesmärk on hõlbustada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia piiriülest toetamist ilma, et see ebaproportsionaalselt mõjutaks siseriiklikke toetusmehhanisme. Lisaks toetuskavade kohustuslikule osalisele avamisele näeb see ette vabatahtlikud liikmesriikidevahelise koostöö mehhanismid, mis võimaldavad neil kokku leppida, millises ulatuses toetab üks liikmesriik energiatootmist teises liikmesriigis ja millises ulatuses tuleks taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat käsitada ühe või teise liikmesriigi eesmärkide arvestuses. Eesmärkide saavutamiseks võetud mõlema meetme, st siseriiklike toetuskavade ja koostöömehhanismide tulemuslikkuse tagamiseks on oluline, et liikmesriigid saaksid kindlaks määrata, kas ja millises ulatuses (lisaks minimaalsele kohustuslikule toetuse avamise määrale) rakendatakse nende siseriiklikke toetuskavasid teistes liikmesriikides taastuvatest energiaallikatest toodetud energiale, ning saaksid selles kokku leppida, kohaldades käesolevas direktiivis ette nähtud koostöömehhanisme.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Ilma et see piiraks toetuskavade kohandamist nende kooskõlla viimiseks riigiabi eeskirjadega,
  peaks taastuvate energiaallikate toetamise poliitika olema
  stabiilne
  ja tuleks vältida selle sagedast muutmist.
  Selline muutmine
  mõjutab otseselt kapitalirahastamiskulusid, projekti arendamise kulusid ja seetõttu ka liidus taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmisega seotud üldkulusid. Liikmesriigid peaksid vältima seda, et taastuvenergiaprojektide jaoks antava toetuse läbivaatamine mõjutaks negatiivselt projektide majanduslikku elujõulisust. Sellega seoses peaksid liikmesriigid edendama kulutõhusat toetuspoliitikat ja tagama selle majandusliku jätkusuutlikkuse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Ilma et see piiraks toetuskavade kohandamist nende kooskõlla viimiseks riigiabi eeskirjadega,
  peaks taastuvate energiaallikate toetamise poliitika olema
  stabiilne
  ja tuleks vältida selle sagedast muutmist.
  Selline muutmine
  mõjutab otseselt kapitalirahastamiskulusid, projekti arendamise kulusid ja seetõttu ka liidus taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmisega seotud üldkulusid. Liikmesriigid peaksid vältima seda, et taastuvenergiaprojektide jaoks antava toetuse läbivaatamine mõjutaks negatiivselt projektide majanduslikku elujõulisust. Sellega seoses peaksid liikmesriigid edendama kulutõhusat toetuspoliitikat ja tagama selle majandusliku jätkusuutlikkuse.

| (18) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108
  peaks taastuvate energiaallikate toetamise poliitika olema
  prognoositav
  ja
  stabiilne ning
  tuleks vältida selle sagedast
  või tagasiulatuvat
  muutmist.
  Poliitika prognoosimatus ja ebastabiilsus
  mõjutab otseselt kapitalirahastamiskulusid, projekti arendamise kulusid ja seetõttu ka liidus taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmisega seotud üldkulusid.
  Liikmesriigid peaksid õigel ajal teatama kõigist toetustega seotud muudatustest ja konsulteerima piisavalt sidusrühmadega. Liikmesriigid peaksid igal juhul
  vältima seda, et taastuvenergiaprojektide jaoks antava toetuse läbivaatamine mõjutaks negatiivselt projektide majanduslikku elujõulisust. Sellega seoses peaksid liikmesriigid edendama kulutõhusat toetuspoliitikat ja tagama selle majandusliku jätkusuutlikkuse. |
| --- | --- |

(18)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108
  peaks taastuvate energiaallikate toetamise poliitika olema
  prognoositav
  ja
  stabiilne ning
  tuleks vältida selle sagedast
  või tagasiulatuvat
  muutmist.
  Poliitika prognoosimatus ja ebastabiilsus
  mõjutab otseselt kapitalirahastamiskulusid, projekti arendamise kulusid ja seetõttu ka liidus taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmisega seotud üldkulusid.
  Liikmesriigid peaksid õigel ajal teatama kõigist toetustega seotud muudatustest ja konsulteerima piisavalt sidusrühmadega. Liikmesriigid peaksid igal juhul
  vältima seda, et taastuvenergiaprojektide jaoks antava toetuse läbivaatamine mõjutaks negatiivselt projektide majanduslikku elujõulisust. Sellega seoses peaksid liikmesriigid edendama kulutõhusat toetuspoliitikat ja tagama selle majandusliku jätkusuutlikkuse.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Liikmesriikide kohustus koostada taastuvenergia tegevuskavad ja eduaruanded ning komisjoni kohustus anda aru liikmesriikide edusammude kohta on väga tähtis selleks, et suurendada läbipaistvust, tagada selgus investoritele ja tarbijatele ning võimaldada tulemuslikku seiret.
  Määruses [juhtimine]
  on need kohustused lõimitud energialiidu juhtimise süsteemi, milles on seostatud energia- ja kliimavaldkonna kavandamis-, aruandlus- ja seirekohustused. Samuti on taastuvenergiat käsitlev läbipaistvusplatvorm lõimitud
  määrusega [juhtimine]
  loodud üldisemasse e-platvormi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Liikmesriikide kohustus koostada taastuvenergia tegevuskavad ja eduaruanded ning komisjoni kohustus anda aru liikmesriikide edusammude kohta on väga tähtis selleks, et suurendada läbipaistvust, tagada selgus investoritele ja tarbijatele ning võimaldada tulemuslikku seiret.
  Määruses [juhtimine]
  on need kohustused lõimitud energialiidu juhtimise süsteemi, milles on seostatud energia- ja kliimavaldkonna kavandamis-, aruandlus- ja seirekohustused. Samuti on taastuvenergiat käsitlev läbipaistvusplatvorm lõimitud
  määrusega [juhtimine]
  loodud üldisemasse e-platvormi.

| (19) | Liikmesriikide kohustus koostada taastuvenergia tegevuskavad ja eduaruanded ning komisjoni kohustus anda aru liikmesriikide edusammude kohta on väga tähtis selleks, et suurendada läbipaistvust, tagada selgus investoritele ja tarbijatele ning võimaldada tulemuslikku seiret.
  Tagamaks, et kodanikud on energiasüsteemi ümberkujundamises kesksel kohal, peaksid liikmesriigid oma taastuvenergia tegevuskavade raames välja töötama pikaajalised strateegiad, mis hõlbustavad linnade, taastuvenergiakogukondade ja energiat omatarbeks tootvate tarbijate taastuvenergia tootmist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  on need kohustused lõimitud energialiidu juhtimise süsteemi, milles on seostatud energia- ja kliimavaldkonna
  pikaajalised strateegiad ning
  kavandamis-, aruandlus- ja seirekohustused. Samuti on taastuvenergiat käsitlev läbipaistvusplatvorm lõimitud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  loodud üldisemasse e-platvormi. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriikide kohustus koostada taastuvenergia tegevuskavad ja eduaruanded ning komisjoni kohustus anda aru liikmesriikide edusammude kohta on väga tähtis selleks, et suurendada läbipaistvust, tagada selgus investoritele ja tarbijatele ning võimaldada tulemuslikku seiret.
  Tagamaks, et kodanikud on energiasüsteemi ümberkujundamises kesksel kohal, peaksid liikmesriigid oma taastuvenergia tegevuskavade raames välja töötama pikaajalised strateegiad, mis hõlbustavad linnade, taastuvenergiakogukondade ja energiat omatarbeks tootvate tarbijate taastuvenergia tootmist. Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  on need kohustused lõimitud energialiidu juhtimise süsteemi, milles on seostatud energia- ja kliimavaldkonna
  pikaajalised strateegiad ning
  kavandamis-, aruandlus- ja seirekohustused. Samuti on taastuvenergiat käsitlev läbipaistvusplatvorm lõimitud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  loodud üldisemasse e-platvormi.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | Taastuvad mereenergiaallikad on liidu jaoks ainukordne võimalus vähendada oma sõltuvust fossiilkütustest, aidata täita CO2 heitkoguste vähendamise eesmärke ning luua täiesti uus majandusharu, mis looks töökohti olulisel osal liidu territooriumist, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades. Liit peab seetõttu looma soodsad reguleerivad ja majanduslikud tingimused nende energiaallikate kasutuselevõtuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Taastuvad mereenergiaallikad on liidu jaoks ainukordne võimalus vähendada oma sõltuvust fossiilkütustest, aidata täita CO2 heitkoguste vähendamise eesmärke ning luua täiesti uus majandusharu, mis looks töökohti olulisel osal liidu territooriumist, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades. Liit peab seetõttu looma soodsad reguleerivad ja majanduslikud tingimused nende energiaallikate kasutuselevõtuks.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (24a) | Komisjoni 20. juuli 2016. aasta teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ rõhutati, et keskpikas perspektiivis on lennunduse jaoks eriti oluline täiustatud biokütuste kasutamine. Kommertslennundus sõltub täielikult vedelkütustest, kuna tsiviillennundusel puudub ohutu ja sertifitseeritud alternatiiv. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24a)

Komisjoni 20. juuli 2016. aasta teatises „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ rõhutati, et keskpikas perspektiivis on lennunduse jaoks eriti oluline täiustatud biokütuste kasutamine. Kommertslennundus sõltub täielikult vedelkütustest, kuna tsiviillennundusel puudub ohutu ja sertifitseeritud alternatiiv.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Selle tagamiseks, et IX lisas võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/98/EÜ (17) kehtestatud jäätmehierarhia põhimõtteid, liidu
  säästlikkuskriteeriume
  ning vajadust tagada, et kõnealuse lisaga ei tekitata lisanõudlust maa järele, kuid edendatakse samas jäätmete ja jääkide kasutamist, peaks komisjon nimetatud lisa
  korrapärasel hindamisel
  kaaluma
  selliste täiendavate lähteainete lisamist, millega ei kaasne olulist moonutavat
  mõju (kõrval)saaduste, jäätmete või jääkide turule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Selle tagamiseks, et IX lisas võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/98/EÜ (17) kehtestatud jäätmehierarhia põhimõtteid, liidu
  säästlikkuskriteeriume
  ning vajadust tagada, et kõnealuse lisaga ei tekitata lisanõudlust maa järele, kuid edendatakse samas jäätmete ja jääkide kasutamist, peaks komisjon nimetatud lisa
  korrapärasel hindamisel
  kaaluma
  selliste täiendavate lähteainete lisamist, millega ei kaasne olulist moonutavat
  mõju (kõrval)saaduste, jäätmete või jääkide turule.

| (25) | Selle tagamiseks, et IX lisas võetakse arvesse
  ringmajanduse põhimõtteid,
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/98/EÜ (17) kehtestatud jäätmehierarhia põhimõtteid, liidu
  säästlikkuskriteeriume, heitkoguste olelustsükli hindamist
  ning vajadust tagada, et kõnealuse lisaga ei tekitata lisanõudlust maa järele, kuid edendatakse samas jäätmete ja jääkide kasutamist, peaks komisjon nimetatud lisa
  korrapäraselt hindama ja
  kaaluma
  iga oma muudatusettepaneku
  mõju (kõrval)saaduste, jäätmete või jääkide turule. |
| --- | --- |

(25)

Selle tagamiseks, et IX lisas võetakse arvesse
  ringmajanduse põhimõtteid,
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/98/EÜ (17) kehtestatud jäätmehierarhia põhimõtteid, liidu
  säästlikkuskriteeriume, heitkoguste olelustsükli hindamist
  ning vajadust tagada, et kõnealuse lisaga ei tekitata lisanõudlust maa järele, kuid edendatakse samas jäätmete ja jääkide kasutamist, peaks komisjon nimetatud lisa
  korrapäraselt hindama ja
  kaaluma
  iga oma muudatusettepaneku
  mõju (kõrval)saaduste, jäätmete või jääkide turule.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25a) | Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta resolutsioonis palmiõli ja vihmametsade hävitamise kohta kutsuti komisjoni üles võtma meetmeid, et soovitavalt aastaks 2020 kõrvaldada järk-järgult kasutusest taimsed õlid (näiteks biokütuste koostises kasutatav palmiõli), mis põhjustavad metsaraadamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25a)

Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta resolutsioonis palmiõli ja vihmametsade hävitamise kohta kutsuti komisjoni üles võtma meetmeid, et soovitavalt aastaks 2020 kõrvaldada järk-järgult kasutusest taimsed õlid (näiteks biokütuste koostises kasutatav palmiõli), mis põhjustavad metsaraadamist.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Taastuvatest energiaallikatest väljaspool liitu toodetud imporditud elektrit peaks olema võimalik arvesse võtta liikmesriikide taastuvenergia osakaalu saavutamisel. Et tagada nii liidus kui kolmandates riikides tavapärase energia taastuvatest energiaallikatest toodetud energiaga asendamise piisav mõju, on asjakohane tagada, et sellist importi saaks usaldusväärsel viisil jälgida ja arvestada. Kaaluda tuleb kolmandate riikidega sõlmitavaid lepinguid, milles käsitletakse sellise taastuvatest energiaallikatest toodetud
  elektriga
  kauplemise korraldust. Kui energiaühenduse asutamislepingu (18) alusel tehtud sellekohase otsuse kohaselt on nimetatud lepingu osalised kohustatud järgima käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid, tuleks nende suhtes kohaldada käesolevas direktiivis ette nähtud liikmesriikidevahelise koostöö meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Taastuvatest energiaallikatest väljaspool liitu toodetud imporditud elektrit peaks olema võimalik arvesse võtta liikmesriikide taastuvenergia osakaalu saavutamisel. Et tagada nii liidus kui kolmandates riikides tavapärase energia taastuvatest energiaallikatest toodetud energiaga asendamise piisav mõju, on asjakohane tagada, et sellist importi saaks usaldusväärsel viisil jälgida ja arvestada. Kaaluda tuleb kolmandate riikidega sõlmitavaid lepinguid, milles käsitletakse sellise taastuvatest energiaallikatest toodetud
  elektriga
  kauplemise korraldust. Kui energiaühenduse asutamislepingu (18) alusel tehtud sellekohase otsuse kohaselt on nimetatud lepingu osalised kohustatud järgima käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid, tuleks nende suhtes kohaldada käesolevas direktiivis ette nähtud liikmesriikidevahelise koostöö meetmeid.

| (28) | Taastuvatest energiaallikatest väljaspool liitu toodetud imporditud elektrit peaks olema võimalik arvesse võtta liikmesriikide taastuvenergia osakaalu saavutamisel. Et tagada nii liidus kui
  ka
  kolmandates riikides tavapärase energia taastuvatest energiaallikatest toodetud energiaga asendamise piisav mõju, on asjakohane tagada, et sellist importi saaks usaldusväärsel viisil jälgida ja arvestada
  ning et see oleks igati kooskõlas rahvusvahelise õigusega
  . Kaaluda tuleb kolmandate riikidega sõlmitavaid lepinguid, milles käsitletakse sellise taastuvatest energiaallikatest toodetud
  elektrienergiaga
  kauplemise korraldust. Kui energiaühenduse asutamislepingu (18) alusel tehtud sellekohase otsuse kohaselt on nimetatud lepingu osalised kohustatud järgima käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid, tuleks nende suhtes kohaldada käesolevas direktiivis ette nähtud liikmesriikidevahelise koostöö meetmeid. |
| --- | --- |

(28)

Taastuvatest energiaallikatest väljaspool liitu toodetud imporditud elektrit peaks olema võimalik arvesse võtta liikmesriikide taastuvenergia osakaalu saavutamisel. Et tagada nii liidus kui
  ka
  kolmandates riikides tavapärase energia taastuvatest energiaallikatest toodetud energiaga asendamise piisav mõju, on asjakohane tagada, et sellist importi saaks usaldusväärsel viisil jälgida ja arvestada
  ning et see oleks igati kooskõlas rahvusvahelise õigusega
  . Kaaluda tuleb kolmandate riikidega sõlmitavaid lepinguid, milles käsitletakse sellise taastuvatest energiaallikatest toodetud
  elektrienergiaga
  kauplemise korraldust. Kui energiaühenduse asutamislepingu (18) alusel tehtud sellekohase otsuse kohaselt on nimetatud lepingu osalised kohustatud järgima käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid, tuleks nende suhtes kohaldada käesolevas direktiivis ette nähtud liikmesriikidevahelise koostöö meetmeid.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28a) | Kui liikmesriik algatab ühe või mitme kolmanda riigiga ühisprojekte, mis hõlmavad taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmist, peaksid nimetatud ühisprojektid olema seotud ainult käitistega, mis on hiljuti ehitatud või mille võimsust on äsja suurendatud. See aitab tagada, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kolmanda riigi energia kogutarbimises ei väheneks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia liitu importimise arvel. Asjaomased liikmesriigid peaksid lisaks hõlbustama asjaomasel kolmandal riigil ühisprojektiga hõlmatud käitiste elektrienergia toodangu osalist sisemaist kasutamist. Seejuures peaksid komisjon ja liikmesriigid ühisprojektidesse kaasatud kolmandaid riike õhutama arendama taastuvenergiapoliitikat, sealhulgas ambitsioonikaid eesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28a)

Kui liikmesriik algatab ühe või mitme kolmanda riigiga ühisprojekte, mis hõlmavad taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmist, peaksid nimetatud ühisprojektid olema seotud ainult käitistega, mis on hiljuti ehitatud või mille võimsust on äsja suurendatud. See aitab tagada, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kolmanda riigi energia kogutarbimises ei väheneks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia liitu importimise arvel. Asjaomased liikmesriigid peaksid lisaks hõlbustama asjaomasel kolmandal riigil ühisprojektiga hõlmatud käitiste elektrienergia toodangu osalist sisemaist kasutamist. Seejuures peaksid komisjon ja liikmesriigid ühisprojektidesse kaasatud kolmandaid riike õhutama arendama taastuvenergiapoliitikat, sealhulgas ambitsioonikaid eesmärke.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28b) | Käesoleva direktiiviga luuakse liidu raamistik taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamiseks, mis aitab ka suurendada liidu ja selle liikmesriikide võimalikku positiivset mõju taastuvenergia sektori hoogsamaks arendamiseks kolmandates riikides. Liit ja selle liikmesriigid peaksid edendama teadus- ja arendustegevust ning investeeringuid taastuvenergia tootmisse arenguriikides ja teistes partnerriikides, suurendades seega nende keskkonnaalast ja majanduslikku jätkusuutlikkust ning taastuvenergia eksportimise suutlikkust. Lisaks võib taastuvenergia import partnerriikidest aidata liidul ja liikmesriikidel täita oma ambitsioonikad CO2 heitkoguste piiramise eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28b)

Käesoleva direktiiviga luuakse liidu raamistik taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamiseks, mis aitab ka suurendada liidu ja selle liikmesriikide võimalikku positiivset mõju taastuvenergia sektori hoogsamaks arendamiseks kolmandates riikides. Liit ja selle liikmesriigid peaksid edendama teadus- ja arendustegevust ning investeeringuid taastuvenergia tootmisse arenguriikides ja teistes partnerriikides, suurendades seega nende keskkonnaalast ja majanduslikku jätkusuutlikkust ning taastuvenergia eksportimise suutlikkust. Lisaks võib taastuvenergia import partnerriikidest aidata liidul ja liikmesriikidel täita oma ambitsioonikad CO2 heitkoguste piiramise eesmärgid.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28c) | Arenguriigid on riigi tasandil üha enam vastu võtnud taastuvenergia edendamise meetmeid, kuna nende eesmärk on toota kasvava energiavajaduse rahuldamiseks energiat taastuvatest energiaallikatest. Rohkem kui 173 riiki, sh 117 arenguriiki ja kiiresti areneva turumajandusega riiki, olid 2015. aasta lõpuks endale seadnud taastuvenergiaalased eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28c)

Arenguriigid on riigi tasandil üha enam vastu võtnud taastuvenergia edendamise meetmeid, kuna nende eesmärk on toota kasvava energiavajaduse rahuldamiseks energiat taastuvatest energiaallikatest. Rohkem kui 173 riiki, sh 117 arenguriiki ja kiiresti areneva turumajandusega riiki, olid 2015. aasta lõpuks endale seadnud taastuvenergiaalased eesmärgid.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 28 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28d) | Energia kasutamine arengumaades on tihedalt seotud paljude selliste erinevate sotsiaalsete küsimustega nagu vaesuse vähendamine, haridus, tervishoid, elanikkonna kasv, tööhõive, ettevõtlus, kommunikatsioon, linnastumine ja naiste võimaluste piiratus. Taastuvenergial on märkimisväärne potentsiaal, mis võimaldab arengu- ja keskkonnaprobleeme koos käsitleda. Viimastel aastatel on toimunud oluline areng nii alternatiivsete energiatehnoloogiate tulemuslikkuse kui ka kulude vähendamise osas. Pealegi on paljudel arenguriikidel eriti head eeldused uue põlvkonna energiatehnoloogiate arendamiseks. Arengu- ja keskkonnaeelistele lisaks võib taastuvenergia aidata suurendada julgeolekut ja majanduslikku stabiilsust. Taastuvate energiaallikate laialdasem kasutamine vähendaks sõltuvust kalli fossiilkütuse impordist ning aitaks paljudel riikidel parandada maksebilanssi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28d)

Energia kasutamine arengumaades on tihedalt seotud paljude selliste erinevate sotsiaalsete küsimustega nagu vaesuse vähendamine, haridus, tervishoid, elanikkonna kasv, tööhõive, ettevõtlus, kommunikatsioon, linnastumine ja naiste võimaluste piiratus. Taastuvenergial on märkimisväärne potentsiaal, mis võimaldab arengu- ja keskkonnaprobleeme koos käsitleda. Viimastel aastatel on toimunud oluline areng nii alternatiivsete energiatehnoloogiate tulemuslikkuse kui ka kulude vähendamise osas. Pealegi on paljudel arenguriikidel eriti head eeldused uue põlvkonna energiatehnoloogiate arendamiseks. Arengu- ja keskkonnaeelistele lisaks võib taastuvenergia aidata suurendada julgeolekut ja majanduslikku stabiilsust. Taastuvate energiaallikate laialdasem kasutamine vähendaks sõltuvust kalli fossiilkütuse impordist ning aitaks paljudel riikidel parandada maksebilanssi.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 31 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (31a) | Sõltuvalt piirkonna geoloogilistest iseärasustest võib geotermilise energia tootmine vabastada maa-alustest vedelikest ja muudest geoloogilistest moodustistest kasvuhoonegaase ja muid aineid. Investeeringud tuleks suunata üksnes sellisesse geotermilise energia tootmisesse, mille keskkonnamõju on väike ja mille lõpptulemusena väheneb tavapäraste allikatega võrreldes kasvuhoonegaaside kogus. Komisjon peaks seepärast 2018. aasta detsembriks hindama vajadust seadusandlike ettepanekute järele, millega püütakse reguleerida geotermilise energia käitiste uurimis- ja käitamisetapis tekkivaid kõigi keskkonnale ja inimtervisele kahjulike ainete, sealhulgas CO2 heitkoguseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31a)

Sõltuvalt piirkonna geoloogilistest iseärasustest võib geotermilise energia tootmine vabastada maa-alustest vedelikest ja muudest geoloogilistest moodustistest kasvuhoonegaase ja muid aineid. Investeeringud tuleks suunata üksnes sellisesse geotermilise energia tootmisesse, mille keskkonnamõju on väike ja mille lõpptulemusena väheneb tavapäraste allikatega võrreldes kasvuhoonegaaside kogus. Komisjon peaks seepärast 2018. aasta detsembriks hindama vajadust seadusandlike ettepanekute järele, millega püütakse reguleerida geotermilise energia käitiste uurimis- ja käitamisetapis tekkivaid kõigi keskkonnale ja inimtervisele kahjulike ainete, sealhulgas CO2 heitkoguseid.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Riiklikul ja
  piirkondlikul
  tasandil on uutes ja renoveeritud hoonetes taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise miinimumnõudeid käsitlevad eeskirjad ja kohustused suurendanud märkimisväärselt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist. Neid meetmeid tuleks liidus rohkem soodustada, toetades taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tõhusamat rakendust ehitusalaste õigusaktide ja eeskirjade kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Riiklikul ja
  piirkondlikul
  tasandil on uutes ja renoveeritud hoonetes taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise miinimumnõudeid käsitlevad eeskirjad ja kohustused suurendanud märkimisväärselt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist. Neid meetmeid tuleks liidus rohkem soodustada, toetades taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tõhusamat rakendust ehitusalaste õigusaktide ja eeskirjade kaudu.

| (33) | Riiklikul
  , piirkondlikul
  ja
  kohalikul
  tasandil on uutes ja renoveeritud hoonetes taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise miinimumnõudeid käsitlevad eeskirjad ja kohustused suurendanud märkimisväärselt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist. Neid meetmeid tuleks liidus rohkem soodustada, toetades taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tõhusamat rakendamist
  koos energiasäästu- ja energiatõhususmeetmetega
  ehitusalaste õigusaktide ja eeskirjade kaudu. |
| --- | --- |

(33)

Riiklikul
  , piirkondlikul
  ja
  kohalikul
  tasandil on uutes ja renoveeritud hoonetes taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise miinimumnõudeid käsitlevad eeskirjad ja kohustused suurendanud märkimisväärselt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist. Neid meetmeid tuleks liidus rohkem soodustada, toetades taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tõhusamat rakendamist
  koos energiasäästu- ja energiatõhususmeetmetega
  ehitusalaste õigusaktide ja eeskirjade kaudu.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Selle tagamiseks, et taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse arendamise riiklikud meetmed tuginevad riigi taastuv- ja jäätmeenergia võimaluste põhjalikule väljaselgitamisele ja analüüsile ning et nende meetmetega nähakse ette taastuvenergia ja heitsoojuse ja -jahutuse allikate järjest suurem lõimimine energiatarbimisse, on asjakohane nõuda liikmesriikidelt, et nad hindaksid riigi taastuvate energiaallikate võimalusi ning heitsoojuse ja -jahutuse kasutamist kütte ja jahutuse tootmiseks, et eelkõige hõlbustada taastuvenergia lõimimist kütte- ja jahutusseadmetesse ning edendada tõhusat ja konkurentsivõimelist kaugkütet ja -jahutust, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (21) artikli 2 punktis 41. Selleks et tagada kooskõla kütte ja jahutuse suhtes kehtivate energiatõhususnõuetega ning vähendada halduskoormust, peaks kõnealune hindamine olema osa põhjalikust hindamisest, mis
  tehakse
  ja millest teatatakse vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklile 14. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Selle tagamiseks, et taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse arendamise riiklikud meetmed tuginevad riigi taastuv- ja jäätmeenergia võimaluste põhjalikule väljaselgitamisele ja analüüsile ning et nende meetmetega nähakse ette taastuvenergia ja heitsoojuse ja -jahutuse allikate järjest suurem lõimimine energiatarbimisse, on asjakohane nõuda liikmesriikidelt, et nad hindaksid riigi taastuvate energiaallikate võimalusi ning heitsoojuse ja -jahutuse kasutamist kütte ja jahutuse tootmiseks, et eelkõige hõlbustada taastuvenergia lõimimist kütte- ja jahutusseadmetesse ning edendada tõhusat ja konkurentsivõimelist kaugkütet ja -jahutust, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (21) artikli 2 punktis 41. Selleks et tagada kooskõla kütte ja jahutuse suhtes kehtivate energiatõhususnõuetega ning vähendada halduskoormust, peaks kõnealune hindamine olema osa põhjalikust hindamisest, mis
  tehakse
  ja millest teatatakse vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklile 14.

| (35) | Selle tagamiseks, et taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse arendamise riiklikud meetmed tuginevad riigi taastuv- ja jäätmeenergia võimaluste põhjalikule väljaselgitamisele ja analüüsile ning et nende meetmetega nähakse ette taastuvenergia ja heitsoojuse ja -jahutuse allikate järjest suurem lõimimine energiatarbimisse,
  eelkõige toetades selliseid uuenduslikke tehnoloogiaid nagu soojuspumbad ning geotermilisel ja päikeseenergial põhinevad tehnoloogiad,
  on asjakohane nõuda liikmesriikidelt, et nad hindaksid riigi taastuvate energiaallikate võimalusi ning heitsoojuse ja -jahutuse kasutamist kütte ja jahutuse tootmiseks, et eelkõige hõlbustada taastuvenergia lõimimist kütte- ja jahutusseadmetesse ning edendada tõhusat ja konkurentsivõimelist kaugkütet ja -jahutust, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (21) artikli 2 punktis 41. Selleks et tagada kooskõla kütte ja jahutuse suhtes kehtivate energiatõhususnõuetega ning vähendada halduskoormust, peaks kõnealune hindamine olema osa põhjalikust hindamisest, mis
  teostatakse
  ja millest teatatakse vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklile 14. |
| --- | --- |

(35)

Selle tagamiseks, et taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse arendamise riiklikud meetmed tuginevad riigi taastuv- ja jäätmeenergia võimaluste põhjalikule väljaselgitamisele ja analüüsile ning et nende meetmetega nähakse ette taastuvenergia ja heitsoojuse ja -jahutuse allikate järjest suurem lõimimine energiatarbimisse,
  eelkõige toetades selliseid uuenduslikke tehnoloogiaid nagu soojuspumbad ning geotermilisel ja päikeseenergial põhinevad tehnoloogiad,
  on asjakohane nõuda liikmesriikidelt, et nad hindaksid riigi taastuvate energiaallikate võimalusi ning heitsoojuse ja -jahutuse kasutamist kütte ja jahutuse tootmiseks, et eelkõige hõlbustada taastuvenergia lõimimist kütte- ja jahutusseadmetesse ning edendada tõhusat ja konkurentsivõimelist kaugkütet ja -jahutust, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (21) artikli 2 punktis 41. Selleks et tagada kooskõla kütte ja jahutuse suhtes kehtivate energiatõhususnõuetega ning vähendada halduskoormust, peaks kõnealune hindamine olema osa põhjalikust hindamisest, mis
  teostatakse
  ja millest teatatakse vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklile 14.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Läbipaistvate eeskirjade ja kooskõla puudumine erinevate lube andvate asutuste vahel takistab teatavasti taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist. Sellise üheainsa haldusalase kontaktpunkti loomisega, mille kaudu lõimitakse või koordineeritakse kõik loamenetlused, peaks vähenema keerukus ning suurenema tõhusus ja läbipaistvus. Heakskiitmisega seotud haldusmenetlusi tuleks tõhustada, seades taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat kasutavatele käitistele selged tähtajad. Planeerimiseeskirju ja -juhiseid tuleks kohandada, et võtta arvesse kulutõhusaid ja keskkonnasõbralikke taastuvenergiat kasutavaid kütte-, jahutus- ja elektriseadmeid. Käesolevat direktiivi ja eelkõige sätteid, milles käsitletakse loamenetluse korraldust ja kestust, tuleks kohaldada, ilma et see piiraks rahvusvahelise ja liidu õiguse, sealhulgas keskkonna ja inimeste tervise kaitset käsitlevate sätete kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Läbipaistvate eeskirjade ja kooskõla puudumine erinevate lube andvate asutuste vahel takistab teatavasti taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist. Sellise üheainsa haldusalase kontaktpunkti loomisega, mille kaudu lõimitakse või koordineeritakse kõik loamenetlused, peaks vähenema keerukus ning suurenema tõhusus ja läbipaistvus. Heakskiitmisega seotud haldusmenetlusi tuleks tõhustada, seades taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat kasutavatele käitistele selged tähtajad. Planeerimiseeskirju ja -juhiseid tuleks kohandada, et võtta arvesse kulutõhusaid ja keskkonnasõbralikke taastuvenergiat kasutavaid kütte-, jahutus- ja elektriseadmeid. Käesolevat direktiivi ja eelkõige sätteid, milles käsitletakse loamenetluse korraldust ja kestust, tuleks kohaldada, ilma et see piiraks rahvusvahelise ja liidu õiguse, sealhulgas keskkonna ja inimeste tervise kaitset käsitlevate sätete kohaldamist.

| (36) | Läbipaistvate eeskirjade ja kooskõla puudumine erinevate lube andvate asutuste vahel takistab teatavasti taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist. Sellise üheainsa haldusalase kontaktpunkti loomisega, mille kaudu lõimitakse või koordineeritakse kõik loamenetlused, peaks vähenema keerukus ning suurenema tõhusus ja läbipaistvus
  , sealhulgas omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade jaoks
  . Heakskiitmisega seotud haldusmenetlusi tuleks tõhustada, seades taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat kasutavatele käitistele selged tähtajad. Planeerimiseeskirju ja -juhiseid tuleks kohandada, et võtta arvesse kulutõhusaid ja keskkonnasõbralikke taastuvenergiat kasutavaid kütte-, jahutus- ja elektriseadmeid. Käesolevat direktiivi ja eelkõige sätteid, milles käsitletakse loamenetluse korraldust ja kestust, tuleks kohaldada, ilma et see piiraks rahvusvahelise ja liidu õiguse, sealhulgas keskkonna ja inimeste tervise kaitset käsitlevate sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(36)

Läbipaistvate eeskirjade ja kooskõla puudumine erinevate lube andvate asutuste vahel takistab teatavasti taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist. Sellise üheainsa haldusalase kontaktpunkti loomisega, mille kaudu lõimitakse või koordineeritakse kõik loamenetlused, peaks vähenema keerukus ning suurenema tõhusus ja läbipaistvus
  , sealhulgas omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade jaoks
  . Heakskiitmisega seotud haldusmenetlusi tuleks tõhustada, seades taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat kasutavatele käitistele selged tähtajad. Planeerimiseeskirju ja -juhiseid tuleks kohandada, et võtta arvesse kulutõhusaid ja keskkonnasõbralikke taastuvenergiat kasutavaid kütte-, jahutus- ja elektriseadmeid. Käesolevat direktiivi ja eelkõige sätteid, milles käsitletakse loamenetluse korraldust ja kestust, tuleks kohaldada, ilma et see piiraks rahvusvahelise ja liidu õiguse, sealhulgas keskkonna ja inimeste tervise kaitset käsitlevate sätete kohaldamist.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (43) | Käesoleva direktiivi kohaldamisel välja antud päritolutagatiste ainus ülesanne on näidata lõpptarbijale, et asjaomane energia osakaal või energiakogus on toodetud taastuvatest energiaallikatest. Päritolutagatist võib anda sellega seotud energiast sõltumatult edasi ühelt valdajalt teisele. Kuid tagamaks, et taastuvenergia ühikut saaks tarbijale sellisena esitada vaid ühel korral, tuleks vältida päritolutagatiste topeltarvestust ja topeltesitamist. Taastuvenergiat, mille juurde kuuluva päritolutagatise müüs tootja eraldi, ei tohiks esitada või müüa lõpptarbijale taastuvatest energiaallikast toodetud energiana. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43)

Käesoleva direktiivi kohaldamisel välja antud päritolutagatiste ainus ülesanne on näidata lõpptarbijale, et asjaomane energia osakaal või energiakogus on toodetud taastuvatest energiaallikatest. Päritolutagatist võib anda sellega seotud energiast sõltumatult edasi ühelt valdajalt teisele. Kuid tagamaks, et taastuvenergia ühikut saaks tarbijale sellisena esitada vaid ühel korral, tuleks vältida päritolutagatiste topeltarvestust ja topeltesitamist. Taastuvenergiat, mille juurde kuuluva päritolutagatise müüs tootja eraldi, ei tohiks esitada või müüa lõpptarbijale taastuvatest energiaallikast toodetud energiana.

| (43) | Käesoleva direktiivi kohaldamisel välja antud päritolutagatiste ainus ülesanne on näidata lõpptarbijale, et asjaomane energia osakaal või energiakogus on toodetud taastuvatest energiaallikatest. Päritolutagatist võib anda sellega seotud energiast sõltumatult edasi ühelt valdajalt teisele. Kuid tagamaks, et taastuvenergia ühikut saaks tarbijale sellisena esitada vaid ühel korral, tuleks vältida päritolutagatiste topeltarvestust ja topeltesitamist. Taastuvenergiat, mille juurde kuuluva päritolutagatise müüs tootja eraldi, ei tohiks esitada või müüa lõpptarbijale taastuvatest energiaallikast toodetud energiana.
  Tähtis on teha vahet toetuskavade jaoks kasutatavate roheliste sertifikaatide ja päritolutagatiste vahel. |
| --- | --- |

(43)

Käesoleva direktiivi kohaldamisel välja antud päritolutagatiste ainus ülesanne on näidata lõpptarbijale, et asjaomane energia osakaal või energiakogus on toodetud taastuvatest energiaallikatest. Päritolutagatist võib anda sellega seotud energiast sõltumatult edasi ühelt valdajalt teisele. Kuid tagamaks, et taastuvenergia ühikut saaks tarbijale sellisena esitada vaid ühel korral, tuleks vältida päritolutagatiste topeltarvestust ja topeltesitamist. Taastuvenergiat, mille juurde kuuluva päritolutagatise müüs tootja eraldi, ei tohiks esitada või müüa lõpptarbijale taastuvatest energiaallikast toodetud energiana.
  Tähtis on teha vahet toetuskavade jaoks kasutatavate roheliste sertifikaatide ja päritolutagatiste vahel.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (45) | Oluline on esitada teave, mis käsitleb toetuse abil toodetud elektri jaotust lõpptarbijate vahel. Kõnealuse tarbijatele antava teabe kvaliteedi parandamiseks peaksid liikmesriigid tagama, et päritolutagatised antakse välja kõigi toodetud taastuvenergia ühikute kohta.
  Topelthüvitamise vältimiseks ei peaks taastuvenergia tootjad, kes juba saavad rahalist toetust, saama päritolutagatisi. Siiski tuleks neid päritolutagatisi kasutada kasutamise kohta teabe esitamiseks, et lõpptarbija saaks selged, usaldusväärsed ja piisavad tõendid selle kohta, et asjakohased energiaühikud on pärit taastuvatest energiaallikatest. Lisaks tuleks sellise elektriga seotud päritolutagatised, mille tootmiseks on saadud toetust, turul enampakkumise teel maha müüa, ja saadud tulu tuleks kasutada taastuvenergia jaoks antavate avaliku sektori toetuste vähendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45)

Oluline on esitada teave, mis käsitleb toetuse abil toodetud elektri jaotust lõpptarbijate vahel. Kõnealuse tarbijatele antava teabe kvaliteedi parandamiseks peaksid liikmesriigid tagama, et päritolutagatised antakse välja kõigi toodetud taastuvenergia ühikute kohta.
  Topelthüvitamise vältimiseks ei peaks taastuvenergia tootjad, kes juba saavad rahalist toetust, saama päritolutagatisi. Siiski tuleks neid päritolutagatisi kasutada kasutamise kohta teabe esitamiseks, et lõpptarbija saaks selged, usaldusväärsed ja piisavad tõendid selle kohta, et asjakohased energiaühikud on pärit taastuvatest energiaallikatest. Lisaks tuleks sellise elektriga seotud päritolutagatised, mille tootmiseks on saadud toetust, turul enampakkumise teel maha müüa, ja saadud tulu tuleks kasutada taastuvenergia jaoks antavate avaliku sektori toetuste vähendamiseks.

| (45) | Oluline on esitada teave, mis käsitleb toetuse abil toodetud elektri jaotust lõpptarbijate vahel. Kõnealuse tarbijatele antava teabe kvaliteedi parandamiseks peaksid liikmesriigid tagama, et päritolutagatised antakse välja kõigi toodetud taastuvenergia ühikute kohta. |
| --- | --- |

(45)

Oluline on esitada teave, mis käsitleb toetuse abil toodetud elektri jaotust lõpptarbijate vahel. Kõnealuse tarbijatele antava teabe kvaliteedi parandamiseks peaksid liikmesriigid tagama, et päritolutagatised antakse välja kõigi toodetud taastuvenergia ühikute kohta.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 49

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (49) | Majanduskasvu saavutamise võimalused innovatsiooni ja säästva konkurentsivõimelise energiapoliitika kaudu on leidnud tunnustamist. Taastuvatest energiaallikatest energia tootmine sõltub sageli kohalikest või piirkondlikest VKEdest. Olulised on majanduskasvu ja tööhõive võimalused,
  mille piirkondlikud
  ja
  kohalikud investeeringud
  taastuvatest energiaallikatest toodetud energiasse liikmesriikides ja piirkondades
  kaasa toovad
  . Komisjon ja liikmesriigid peaksid seetõttu toetama riiklikke ja piirkondlikke arengumeetmeid kõnealustes valdkondades, soodustama taastuvatest energiaallikatest energia tootmise heade tavade vahetamist kohalike ja piirkondlike arengualgatuste vahel ning
  edendama
  ühtekuuluvuspoliitika vahendite
  kasutamist
  selles valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49)

Majanduskasvu saavutamise võimalused innovatsiooni ja säästva konkurentsivõimelise energiapoliitika kaudu on leidnud tunnustamist. Taastuvatest energiaallikatest energia tootmine sõltub sageli kohalikest või piirkondlikest VKEdest. Olulised on majanduskasvu ja tööhõive võimalused,
  mille piirkondlikud
  ja
  kohalikud investeeringud
  taastuvatest energiaallikatest toodetud energiasse liikmesriikides ja piirkondades
  kaasa toovad
  . Komisjon ja liikmesriigid peaksid seetõttu toetama riiklikke ja piirkondlikke arengumeetmeid kõnealustes valdkondades, soodustama taastuvatest energiaallikatest energia tootmise heade tavade vahetamist kohalike ja piirkondlike arengualgatuste vahel ning
  edendama
  ühtekuuluvuspoliitika vahendite
  kasutamist
  selles valdkonnas.

| (49) | Majanduskasvu saavutamise võimalused innovatsiooni ja säästva konkurentsivõimelise energiapoliitika kaudu on leidnud tunnustamist. Taastuvatest energiaallikatest energia tootmine sõltub sageli kohalikest või piirkondlikest VKEdest. Olulised on
  kohaliku ettevõtluse arengu, jätkusuutliku
  majanduskasvu ja
  kvaliteetse
  tööhõive võimalused,
  mis kaasnevad piirkondlike
  ja
  kohalike investeeringutega
  taastuvatest energiaallikatest toodetud energiasse liikmesriikides ja piirkondades. Komisjon ja liikmesriigid peaksid seetõttu
  tugevdama ja
  toetama riiklikke ja piirkondlikke arengumeetmeid kõnealustes valdkondades, soodustama taastuvatest energiaallikatest energia tootmise heade tavade vahetamist kohalike ja piirkondlike arengualgatuste vahel ning
  pakkuma rohkem tehnilist abi ja koolitusprogramme, et täiendada kohapealset eeskirjade- ja finantsalast ning tehnilist oskusteavet ja suurendada teadmisi pakutavate rahastamisvõimaluste, sealhulgas liidu vahendite, näiteks
  ühtekuuluvuspoliitika vahendite
  sihipärasema kasutamise kohta
  selles valdkonnas. |
| --- | --- |

(49)

Majanduskasvu saavutamise võimalused innovatsiooni ja säästva konkurentsivõimelise energiapoliitika kaudu on leidnud tunnustamist. Taastuvatest energiaallikatest energia tootmine sõltub sageli kohalikest või piirkondlikest VKEdest. Olulised on
  kohaliku ettevõtluse arengu, jätkusuutliku
  majanduskasvu ja
  kvaliteetse
  tööhõive võimalused,
  mis kaasnevad piirkondlike
  ja
  kohalike investeeringutega
  taastuvatest energiaallikatest toodetud energiasse liikmesriikides ja piirkondades. Komisjon ja liikmesriigid peaksid seetõttu
  tugevdama ja
  toetama riiklikke ja piirkondlikke arengumeetmeid kõnealustes valdkondades, soodustama taastuvatest energiaallikatest energia tootmise heade tavade vahetamist kohalike ja piirkondlike arengualgatuste vahel ning
  pakkuma rohkem tehnilist abi ja koolitusprogramme, et täiendada kohapealset eeskirjade- ja finantsalast ning tehnilist oskusteavet ja suurendada teadmisi pakutavate rahastamisvõimaluste, sealhulgas liidu vahendite, näiteks
  ühtekuuluvuspoliitika vahendite
  sihipärasema kasutamise kohta
  selles valdkonnas.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 49 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (49a) | Kohalikud ja piirkondlikud asutused püstitavad tihtipeale riiklikest eesmärkidest rangemaid taastuvenergiaeesmärke. Taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe soodustamise piirkondlikke ja kohalikke kohustusi toetatakse praegu selliste võrgustike kaudu nagu linnapeade pakt ja arukate linnade ja arukate kogukondade algatus ning säästva energia tegevuskavade väljatöötamisega. Sellised võrgustikud on asendamatud ja neid tuleks laiendada, sest need suurendavad teadlikkust ja hõlbustavad parimate tavade vahetamist ning saadaoleva rahalise toetuse jagamist. Sellega seoses peaks komisjon toetama ka huvitatud eesrindlike piirkondade ja kohalike asutuste piiriülest tööd, aidates luua selliseid koostöömehhanisme nagu Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus, mis võimaldavad eri liikmesriikide avaliku sektori asutustel ühiselt pakkuda teenuseid ja ellu viia projekte, ilma et riikide parlamendid peaksid selleks eelnevalt sõlmima ja ratifitseerima rahvusvahelise kokkuleppe. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49a)

Kohalikud ja piirkondlikud asutused püstitavad tihtipeale riiklikest eesmärkidest rangemaid taastuvenergiaeesmärke. Taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe soodustamise piirkondlikke ja kohalikke kohustusi toetatakse praegu selliste võrgustike kaudu nagu linnapeade pakt ja arukate linnade ja arukate kogukondade algatus ning säästva energia tegevuskavade väljatöötamisega. Sellised võrgustikud on asendamatud ja neid tuleks laiendada, sest need suurendavad teadlikkust ja hõlbustavad parimate tavade vahetamist ning saadaoleva rahalise toetuse jagamist. Sellega seoses peaks komisjon toetama ka huvitatud eesrindlike piirkondade ja kohalike asutuste piiriülest tööd, aidates luua selliseid koostöömehhanisme nagu Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus, mis võimaldavad eri liikmesriikide avaliku sektori asutustel ühiselt pakkuda teenuseid ja ellu viia projekte, ilma et riikide parlamendid peaksid selleks eelnevalt sõlmima ja ratifitseerima rahvusvahelise kokkuleppe.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 49 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (49b) | Kohalikel asutustel ja linnadel on energiasüsteemi ümberkujundamisel ja taastuvenergia kasutuselevõtu suurendamisel juhtroll. Kohalikel asutustel kui kodanikele lähimal valitsemistasandil on tähtis osa liidu energia- ja kliimaeesmärkidele üldsuse toetuse tagamisel ning detsentraliseeritumate ja lõimitud energiasüsteemide kasutuselevõtmisel. Kohapealsete taastuvenergia investeeringute edendamiseks on tähtis teha rahastamine linnadele ja piirkondadele kättesaadavamaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49b)

Kohalikel asutustel ja linnadel on energiasüsteemi ümberkujundamisel ja taastuvenergia kasutuselevõtu suurendamisel juhtroll. Kohalikel asutustel kui kodanikele lähimal valitsemistasandil on tähtis osa liidu energia- ja kliimaeesmärkidele üldsuse toetuse tagamisel ning detsentraliseeritumate ja lõimitud energiasüsteemide kasutuselevõtmisel. Kohapealsete taastuvenergia investeeringute edendamiseks on tähtis teha rahastamine linnadele ja piirkondadele kättesaadavamaks.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 49 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (49c) | Samuti tuleks uutesse tehnoloogiatesse ulatuslikumate investeeringute kaasamiseks kaaluda muid uuenduslikke meetmeid, näiteks energiatõhususe lepinguid ja avaliku sektori rahastamise standardimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49c)

Samuti tuleks uutesse tehnoloogiatesse ulatuslikumate investeeringute kaasamiseks kaaluda muid uuenduslikke meetmeid, näiteks energiatõhususe lepinguid ja avaliku sektori rahastamise standardimist.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 50

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (50) | Taastuvate energiaallikate turu arengut soodustades tuleb arvesse võtta selle positiivset mõju piirkondliku ja kohaliku arengu võimalustele, ekspordiväljavaadetele ning tööhõive- ja sotsiaalse ühtsuse saavutamise võimalustele eelkõige VKEde ja sõltumatute energiatootjate jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(50)

Taastuvate energiaallikate turu arengut soodustades tuleb arvesse võtta selle positiivset mõju piirkondliku ja kohaliku arengu võimalustele, ekspordiväljavaadetele ning tööhõive- ja sotsiaalse ühtsuse saavutamise võimalustele eelkõige VKEde ja sõltumatute energiatootjate jaoks.

| (50) | Taastuvate energiaallikate turu arengut soodustades tuleb arvesse võtta selle positiivset mõju piirkondliku ja kohaliku arengu võimalustele, ekspordiväljavaadetele ning tööhõive- ja sotsiaalse ühtsuse saavutamise võimalustele eelkõige VKEde ja sõltumatute energiatootjate
  , sealhulgas omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade
  jaoks. |
| --- | --- |

(50)

Taastuvate energiaallikate turu arengut soodustades tuleb arvesse võtta selle positiivset mõju piirkondliku ja kohaliku arengu võimalustele, ekspordiväljavaadetele ning tööhõive- ja sotsiaalse ühtsuse saavutamise võimalustele eelkõige VKEde ja sõltumatute energiatootjate
  , sealhulgas omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade
  jaoks.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 51

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (51) | Äärepoolseimate piirkondade eriolukorda on tunnistatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349. Äärepoolseimate piirkondade elektrisektorit iseloomustab sageli eraldatus, energiavarustuse piiratus ja sõltuvus fossiilkütustest, samas kui neis piirkondades on olulised kohalikud taastuvenergia allikad. Seega võiksid äärepoolseimad piirkonnad anda eeskuju
  innovatiivse
  energiatehnoloogia kasutamisel liidus. Seepärast on vaja
  edendada taastuvenergia kasutuselevõttu
  , et suurendada
  neis piirkondades
  energiavarustuse sõltumatust, ning tunnistada nende eriolukorda seoses taastuvenergia potentsiaaliga ja vajadusega avaliku sektori toetuse järele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(51)

Äärepoolseimate piirkondade eriolukorda on tunnistatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349. Äärepoolseimate piirkondade elektrisektorit iseloomustab sageli eraldatus, energiavarustuse piiratus ja sõltuvus fossiilkütustest, samas kui neis piirkondades on olulised kohalikud taastuvenergia allikad. Seega võiksid äärepoolseimad piirkonnad anda eeskuju
  innovatiivse
  energiatehnoloogia kasutamisel liidus. Seepärast on vaja
  edendada taastuvenergia kasutuselevõttu
  , et suurendada
  neis piirkondades
  energiavarustuse sõltumatust, ning tunnistada nende eriolukorda seoses taastuvenergia potentsiaaliga ja vajadusega avaliku sektori toetuse järele.

| (51) | Äärepoolseimate piirkondade eriolukorda on tunnistatud ELi toimimise lepingu artiklis 349. Äärepoolseimate piirkondade elektrisektorit iseloomustab sageli eraldatus, energiavarustuse piiratus
  , kõrgem hind
  ja sõltuvus fossiilkütustest, samas kui neis piirkondades on
  olemas
  olulised kohalikud taastuvenergia allikad
  , eeskätt biomass ja mereenergiaallikad
  . Seega võiksid äärepoolseimad piirkonnad anda eeskuju
  innovaatilise
  energiatehnoloogia kasutamisel liidus
  ja muutuda üksnes taastuvenergiat kasutavateks territooriumideks
  . Seepärast on vaja
  kohandada taastuvenergiastrateegiat
  , et suurendada
  nende piirkondade
  energiavarustuse sõltumatust,
  suurendada energiavarustuskindlust
  ning tunnistada nende eriolukorda seoses taastuvenergia potentsiaaliga ja vajadusega avaliku sektori toetuse järele.
  Teisalt peaks äärepoolseimatel piirkondadel olema võimalik kasutada oma ressursside kõiki võimalusi, järgides rangeid säästlikkuskriteeriume ja kooskõlas kohalike tingimuste ja vajadustega, et suurendada taastuvenergia tootmist ja suurendada oma energiasõltumatust. |
| --- | --- |

(51)

Äärepoolseimate piirkondade eriolukorda on tunnistatud ELi toimimise lepingu artiklis 349. Äärepoolseimate piirkondade elektrisektorit iseloomustab sageli eraldatus, energiavarustuse piiratus
  , kõrgem hind
  ja sõltuvus fossiilkütustest, samas kui neis piirkondades on
  olemas
  olulised kohalikud taastuvenergia allikad
  , eeskätt biomass ja mereenergiaallikad
  . Seega võiksid äärepoolseimad piirkonnad anda eeskuju
  innovaatilise
  energiatehnoloogia kasutamisel liidus
  ja muutuda üksnes taastuvenergiat kasutavateks territooriumideks
  . Seepärast on vaja
  kohandada taastuvenergiastrateegiat
  , et suurendada
  nende piirkondade
  energiavarustuse sõltumatust,
  suurendada energiavarustuskindlust
  ning tunnistada nende eriolukorda seoses taastuvenergia potentsiaaliga ja vajadusega avaliku sektori toetuse järele.
  Teisalt peaks äärepoolseimatel piirkondadel olema võimalik kasutada oma ressursside kõiki võimalusi, järgides rangeid säästlikkuskriteeriume ja kooskõlas kohalike tingimuste ja vajadustega, et suurendada taastuvenergia tootmist ja suurendada oma energiasõltumatust.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 52

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (52) | On vaja võimaldada detsentraliseeritud taastuvenergia tehnoloogiate arendamist mittediskrimineerivatel tingimustel ja takistamata taristuinvesteeringute rahastamist Liikumisel detsentraliseeritud energiatootmise suunas on mitu eelist, näiteks kohalike energiaallikate kasutamine, suurem kohalik energiavarustuskindlus, lühemad transpordivahemaad ning
  vähenenud
  energia
  ülekandekaod
  . Samuti tugevdab selline detsentraliseerimine
  koha peal
  sissetulekuallikate ja töökohtade
  loomise abil
  ühiskonna arengut ja ühtekuuluvust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(52)

On vaja võimaldada detsentraliseeritud taastuvenergia tehnoloogiate arendamist mittediskrimineerivatel tingimustel ja takistamata taristuinvesteeringute rahastamist Liikumisel detsentraliseeritud energiatootmise suunas on mitu eelist, näiteks kohalike energiaallikate kasutamine, suurem kohalik energiavarustuskindlus, lühemad transpordivahemaad ning
  vähenenud
  energia
  ülekandekaod
  . Samuti tugevdab selline detsentraliseerimine
  koha peal
  sissetulekuallikate ja töökohtade
  loomise abil
  ühiskonna arengut ja ühtekuuluvust.

| (52) | On vaja võimaldada detsentraliseeritud taastuvenergia tehnoloogiate
  ja energiasalvestamise
  arendamist mittediskrimineerivatel tingimustel ja takistamata taristuinvesteeringute rahastamist. Liikumisel detsentraliseeritud energiatootmise suunas on mitu eelist, näiteks kohalike energiaallikate kasutamine, suurem kohalik energiavarustuskindlus, lühemad transpordivahemaad ning energia
  ülekandekadude vähenemine
  . Samuti tugevdab selline detsentraliseerimine
  kohalike
  sissetulekuallikate ja töökohtade
  loomisega
  ühiskonna arengut ja ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(52)

On vaja võimaldada detsentraliseeritud taastuvenergia tehnoloogiate
  ja energiasalvestamise
  arendamist mittediskrimineerivatel tingimustel ja takistamata taristuinvesteeringute rahastamist. Liikumisel detsentraliseeritud energiatootmise suunas on mitu eelist, näiteks kohalike energiaallikate kasutamine, suurem kohalik energiavarustuskindlus, lühemad transpordivahemaad ning energia
  ülekandekadude vähenemine
  . Samuti tugevdab selline detsentraliseerimine
  kohalike
  sissetulekuallikate ja töökohtade
  loomisega
  ühiskonna arengut ja ühtekuuluvust.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 53

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (53) | Arvestades omatarbeks
  toodetud taastuvelektri tarbimise
  suurenevat
  tähtsust on vaja omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate määratlust ja õigusraamistikku, mis võimaldab omatarbeks toodetud energia tarbijatel toota, salvestada ja müüa elektrit ilma ebaproportsionaalset koormust kandmata.
  Teatavatel juhtudel peaks olema lubatud ühine
  omatarbeks toodetud
  energia tarbimine
  , et ka
  näiteks korterielanikel oleksid sama suured tarbijavõimalused
  kui
  eramuelanikel
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53)

Arvestades omatarbeks
  toodetud taastuvelektri tarbimise
  suurenevat
  tähtsust on vaja omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate määratlust ja õigusraamistikku, mis võimaldab omatarbeks toodetud energia tarbijatel toota, salvestada ja müüa elektrit ilma ebaproportsionaalset koormust kandmata.
  Teatavatel juhtudel peaks olema lubatud ühine
  omatarbeks toodetud
  energia tarbimine
  , et ka
  näiteks korterielanikel oleksid sama suured tarbijavõimalused
  kui
  eramuelanikel
  .

| (53) | Omatarbeks
  toodetud taastuvelektri tarbimise
  kasvavat
  tähtsust
  arvestades
  on vaja omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate määratlust ja õigusraamistikku, mis võimaldab omatarbeks toodetud energia tarbijatel toota, salvestada ja müüa elektrit ilma ebaproportsionaalset koormust kandmata.
  Omatarbeks toodetud energia tariifid ja selle eest tasumine peaksid stimuleerima arukamate taastuvate energiaallikate lõimimise tehnoloogiate loomist ja motiveerima
  omatarbeks toodetud
  taastuvenergia tarbijaid tegema investeerimisotsuseid, mis on vastastikku kasulikud nii tarbijale kui ka võrgule. Sellise tasakaalu võimaldamiseks tuleb tagada, et omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijatel ja taastuvenergiakogukondadel oleks õigus saada nende poolt võrku edastatud taastuvelektri eest tasu, mis kajastab edastatud elektrienergia turuväärtust ning selle pikaajalist väärtust võrgu, keskkonna ja ühiskonna jaoks. Tasu puhul tuleb arvesse võtta nii omatarbeks toodetud energia tarbimise pikaajalisi kulusid kui ka sellest saadavat kasu (võrgule, ühiskonnale ja keskkonnale tekkivate kulude vältimine), eelkõige juhul, kui kasutatakse lisaks ka muid selliseid hajaenergia ressursse nagu energiatõhusus, energia salvestamine, tarbimiskaja ja ühenduse võrgustikud. Tasu tuleks kindlaks määrata hajaenergia ressursside tasuvusanalüüsi põhjal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ..., [mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (uuesti sõnastatud) (2016/0380(COD))] artiklile 59
  . |
| --- | --- |

(53)

Omatarbeks
  toodetud taastuvelektri tarbimise
  kasvavat
  tähtsust
  arvestades
  on vaja omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate määratlust ja õigusraamistikku, mis võimaldab omatarbeks toodetud energia tarbijatel toota, salvestada ja müüa elektrit ilma ebaproportsionaalset koormust kandmata.
  Omatarbeks toodetud energia tariifid ja selle eest tasumine peaksid stimuleerima arukamate taastuvate energiaallikate lõimimise tehnoloogiate loomist ja motiveerima
  omatarbeks toodetud
  taastuvenergia tarbijaid tegema investeerimisotsuseid, mis on vastastikku kasulikud nii tarbijale kui ka võrgule. Sellise tasakaalu võimaldamiseks tuleb tagada, et omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijatel ja taastuvenergiakogukondadel oleks õigus saada nende poolt võrku edastatud taastuvelektri eest tasu, mis kajastab edastatud elektrienergia turuväärtust ning selle pikaajalist väärtust võrgu, keskkonna ja ühiskonna jaoks. Tasu puhul tuleb arvesse võtta nii omatarbeks toodetud energia tarbimise pikaajalisi kulusid kui ka sellest saadavat kasu (võrgule, ühiskonnale ja keskkonnale tekkivate kulude vältimine), eelkõige juhul, kui kasutatakse lisaks ka muid selliseid hajaenergia ressursse nagu energiatõhusus, energia salvestamine, tarbimiskaja ja ühenduse võrgustikud. Tasu tuleks kindlaks määrata hajaenergia ressursside tasuvusanalüüsi põhjal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ..., [mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (uuesti sõnastatud) (2016/0380(COD))] artiklile 59
  .

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 53 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (53a) | Teatavatel juhtudel peaks olema lubatud ühine omatarbeks toodetud energia tarbimine, et ka näiteks korterielanike võimalused tarbijatena oleksid sama suured nagu eramuelanikel. Lisaks võimaldab ühine omatarbeks toodetud energia tarbimine taastuvenergiakogukondadel edendada energiatõhusust iga kodumajapidamise tasandil ning aidata võidelda energiaostuvõimetusega energiatarbimise piiramise ja tarnetariifide langetamise kaudu. Liikmesriigid peaksid seda võimalust kasutama, muu hulgas hinnates võimalust võimaldada osaleda neil kodumajapidamistel, kes muidu võib-olla osaleda ei saaks, sealhulgas tundlikel tarbijatel ja üürnikel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53a)

Teatavatel juhtudel peaks olema lubatud ühine omatarbeks toodetud energia tarbimine, et ka näiteks korterielanike võimalused tarbijatena oleksid sama suured nagu eramuelanikel. Lisaks võimaldab ühine omatarbeks toodetud energia tarbimine taastuvenergiakogukondadel edendada energiatõhusust iga kodumajapidamise tasandil ning aidata võidelda energiaostuvõimetusega energiatarbimise piiramise ja tarnetariifide langetamise kaudu. Liikmesriigid peaksid seda võimalust kasutama, muu hulgas hinnates võimalust võimaldada osaleda neil kodumajapidamistel, kes muidu võib-olla osaleda ei saaks, sealhulgas tundlikel tarbijatel ja üürnikel.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 53 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (53b) | Liikmesriigid peavad tagama tarbimiseeskirjade täitmise ning selliste meetmete kehtestamise või tugevdamise, mille eesmärk on võitlus sundmüügi, ebaausate müügimeetodite ning taastuvenergiaseadmete paigaldamisega seotud eksitavate väidete vastu, mis mõjutavad eeskätt kõige tundlikumaid elanikerühmi (nt vanurid ja maapiirkondade elanikud). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53b)

Liikmesriigid peavad tagama tarbimiseeskirjade täitmise ning selliste meetmete kehtestamise või tugevdamise, mille eesmärk on võitlus sundmüügi, ebaausate müügimeetodite ning taastuvenergiaseadmete paigaldamisega seotud eksitavate väidete vastu, mis mõjutavad eeskätt kõige tundlikumaid elanikerühmi (nt vanurid ja maapiirkondade elanikud).

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 54

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (54) | Kohapealne kodanike osalemine taastuvenergiaprojektides taastuvenergiakogukondade kaudu on andnud märkimisväärset lisaväärtust taastuvenergiale kohaliku heakskiidu saamise ja täiendava erakapitali kättesaadavuse kujul
  . Selline kohapealne osalemine on seda olulisem
  ,
  kuivõrd suureneb
  taastuvenergia
  tootmise võimsus tulevikus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(54)

Kohapealne kodanike osalemine taastuvenergiaprojektides taastuvenergiakogukondade kaudu on andnud märkimisväärset lisaväärtust taastuvenergiale kohaliku heakskiidu saamise ja täiendava erakapitali kättesaadavuse kujul
  . Selline kohapealne osalemine on seda olulisem
  ,
  kuivõrd suureneb
  taastuvenergia
  tootmise võimsus tulevikus
  .

| (54) | Kohapealne kodanike
  ja kohalike asutuste
  osalemine taastuvenergiaprojektides taastuvenergiakogukondade kaudu on andnud märkimisväärset lisaväärtust taastuvenergiale kohaliku heakskiidu saamise ja täiendava erakapitali kättesaadavuse kujul
  , mis toob kaasa kohalikul tasandil investeeringud, suuremad valikuvõimalused tarbijatele, kodanike suurema kaasatuse energiasüsteemi ümberkujundamisse (innustades osalema neid kodumajapidamisi
  ,
  kes muidu võib-olla osaleda ei saaks), energiatõhususe edendamise kodumajapidamiste tasandil ning abi võitluses energiaostuvõimetusega tänu energiatarbimise vähendamisele ja tarnetariifide alandamisele. Koos
  taastuvenergia
  tootmisvõimsuse edasise kasvuga muutub kohapealne osalemine järjest olulisemaks
  . |
| --- | --- |

(54)

Kohapealne kodanike
  ja kohalike asutuste
  osalemine taastuvenergiaprojektides taastuvenergiakogukondade kaudu on andnud märkimisväärset lisaväärtust taastuvenergiale kohaliku heakskiidu saamise ja täiendava erakapitali kättesaadavuse kujul
  , mis toob kaasa kohalikul tasandil investeeringud, suuremad valikuvõimalused tarbijatele, kodanike suurema kaasatuse energiasüsteemi ümberkujundamisse (innustades osalema neid kodumajapidamisi
  ,
  kes muidu võib-olla osaleda ei saaks), energiatõhususe edendamise kodumajapidamiste tasandil ning abi võitluses energiaostuvõimetusega tänu energiatarbimise vähendamisele ja tarnetariifide alandamisele. Koos
  taastuvenergia
  tootmisvõimsuse edasise kasvuga muutub kohapealne osalemine järjest olulisemaks
  .

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 55 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (55a) | Tähtis on, et liikmesriigid tagaksid võrgukulude ja -lõivude õiglase ja moonutusteta jaotamise kõigi elektrisüsteemi kasutajate vahel. Kõik võrgutariifid peaksid kajastama kulusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(55a)

Tähtis on, et liikmesriigid tagaksid võrgukulude ja -lõivude õiglase ja moonutusteta jaotamise kõigi elektrisüsteemi kasutajate vahel. Kõik võrgutariifid peaksid kajastama kulusid.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 57

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (57) | Mitu liikmesriiki
  on rakendanud kütte- ja jahutussektoris meetmeid oma 2020. aasta
  taastuvenergiaeesmärgi saavutamiseks. Kuid arvestades, et puuduvad 2020. aasta järgsed siduvad riiklikud eesmärgid, ei pruugi ülejäänud riiklikud stiimulid olla piisavad pikaajaliste 2030. ja 2050. aasta CO2-heite vähendamise eesmärkide
  saavutamiseks. Et sellised eesmärgid saavutada ning suurendada investorite kindlust ja soodustada taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse liiduülese turu arendamist, järgides ühtlasi energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, on asjakohane toetada jõupingutusi, mida liikmesriigid teevad taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse pakkumisel taastuvenergia osakaalu
  järkjärgulisele suurendamisele kaasaaitamiseks
  .
  Arvestades seda, kui killustatud on mõned kütte- ja jahutusturud,
  on väga tähtis tagada selliste jõupingutuste
  kavandamisel paindlikkus
  . Samuti on tähtis tagada, et taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse võimalik kasutuselevõtt ei põhjustaks kahjulikku kõrvalmõju keskkonnale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(57)

Mitu liikmesriiki
  on rakendanud kütte- ja jahutussektoris meetmeid oma 2020. aasta
  taastuvenergiaeesmärgi saavutamiseks. Kuid arvestades, et puuduvad 2020. aasta järgsed siduvad riiklikud eesmärgid, ei pruugi ülejäänud riiklikud stiimulid olla piisavad pikaajaliste 2030. ja 2050. aasta CO2-heite vähendamise eesmärkide
  saavutamiseks. Et sellised eesmärgid saavutada ning suurendada investorite kindlust ja soodustada taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse liiduülese turu arendamist, järgides ühtlasi energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, on asjakohane toetada jõupingutusi, mida liikmesriigid teevad taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse pakkumisel taastuvenergia osakaalu
  järkjärgulisele suurendamisele kaasaaitamiseks
  .
  Arvestades seda, kui killustatud on mõned kütte- ja jahutusturud,
  on väga tähtis tagada selliste jõupingutuste
  kavandamisel paindlikkus
  . Samuti on tähtis tagada, et taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse võimalik kasutuselevõtt ei põhjustaks kahjulikku kõrvalmõju keskkonnale.

| (57) | Mitmed liikmesriigid
  on rakendanud kütte- ja jahutussektoris meetmeid oma 2020. aasta
  taastuvenergiaeesmärkide
  saavutamiseks. Et sellised eesmärgid saavutada ning suurendada investorite kindlust ja soodustada taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse liiduülese turu arendamist, järgides ühtlasi energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, on asjakohane toetada jõupingutusi, mida liikmesriigid teevad taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse pakkumisel taastuvenergia osakaalu
  järkjärgulise kasvu soodustamiseks
  .
  Mõningate kütte- ja jahutusturgude killustatuse tõttu
  on väga tähtis tagada selliste jõupingutuste
  paindlik kavandamine
  . Samuti on tähtis tagada, et taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse võimalik kasutuselevõtt ei põhjustaks kahjulikku kõrvalmõju keskkonnale
  ega inimeste tervisele
  . |
| --- | --- |

(57)

Mitmed liikmesriigid
  on rakendanud kütte- ja jahutussektoris meetmeid oma 2020. aasta
  taastuvenergiaeesmärkide
  saavutamiseks. Et sellised eesmärgid saavutada ning suurendada investorite kindlust ja soodustada taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse liiduülese turu arendamist, järgides ühtlasi energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, on asjakohane toetada jõupingutusi, mida liikmesriigid teevad taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse pakkumisel taastuvenergia osakaalu
  järkjärgulise kasvu soodustamiseks
  .
  Mõningate kütte- ja jahutusturgude killustatuse tõttu
  on väga tähtis tagada selliste jõupingutuste
  paindlik kavandamine
  . Samuti on tähtis tagada, et taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse võimalik kasutuselevõtt ei põhjustaks kahjulikku kõrvalmõju keskkonnale
  ega inimeste tervisele
  .

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 59 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (59a) | Kodumajapidamistele ja kogukondadele, kes kauplevad paindlikkuse või omatarbeks toodetud energiaga või müüvad omatoodetud elektrienergiat, peavad jääma nende tarbijaõigused, sealhulgas õigus sõlmida leping vabalt valitud tarnijaga ja õigus tarnijat vahetada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(59a)

Kodumajapidamistele ja kogukondadele, kes kauplevad paindlikkuse või omatarbeks toodetud energiaga või müüvad omatoodetud elektrienergiat, peavad jääma nende tarbijaõigused, sealhulgas õigus sõlmida leping vabalt valitud tarnijaga ja õigus tarnijat vahetada.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 60

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (60) | Tuleks
  rõhutada võimalikku sünergiat taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse
  kasutuselevõtmiseks tehtavate jõupingutuste
  ning direktiivide 2010/31/EL ja 2012/27/EL alusel kehtivate kavade vahel. Halduskoormuse vähendamiseks tuleks liikmesriikidel lasta võimalikult suures ulatuses kasutada selliste jõupingutuste elluviimiseks olemasolevaid haldusstruktuure. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(60)

Tuleks
  rõhutada võimalikku sünergiat taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse
  kasutuselevõtmiseks tehtavate jõupingutuste
  ning direktiivide 2010/31/EL ja 2012/27/EL alusel kehtivate kavade vahel. Halduskoormuse vähendamiseks tuleks liikmesriikidel lasta võimalikult suures ulatuses kasutada selliste jõupingutuste elluviimiseks olemasolevaid haldusstruktuure.

| (60) | Tõhusate taastuvenergiapõhiste kütte- ja jahutussüsteemide kasutamine peaks käima käsikäes hoonete põhjaliku renoveerimisega, mis vähendab tarbijate energianõudlust ja kulusid, leevendab kütteostuvõimetust ning loob kvaliteetseid kohalikke töökohti. Seepärast tuleks
  rõhutada võimalikku sünergiat taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse
  laialdasema kasutuselevõtmise vajaduse
  ning direktiivide 2010/31/EL ja 2012/27/EL alusel kehtivate kavade vahel. Halduskoormuse vähendamiseks tuleks liikmesriikidel lasta võimalikult suures ulatuses kasutada selliste jõupingutuste elluviimiseks olemasolevaid haldusstruktuure. |
| --- | --- |

(60)

Tõhusate taastuvenergiapõhiste kütte- ja jahutussüsteemide kasutamine peaks käima käsikäes hoonete põhjaliku renoveerimisega, mis vähendab tarbijate energianõudlust ja kulusid, leevendab kütteostuvõimetust ning loob kvaliteetseid kohalikke töökohti. Seepärast tuleks
  rõhutada võimalikku sünergiat taastuvatel energiaallikatel põhineva kütte ja jahutuse
  laialdasema kasutuselevõtmise vajaduse
  ning direktiivide 2010/31/EL ja 2012/27/EL alusel kehtivate kavade vahel. Halduskoormuse vähendamiseks tuleks liikmesriikidel lasta võimalikult suures ulatuses kasutada selliste jõupingutuste elluviimiseks olemasolevaid haldusstruktuure.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 61 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (61a) | Intelligentse transpordi valdkonnas on tähtis edendada maanteedel elektritranspordi arendamist ja kasutuselevõttu ning kiirendada tipptehnoloogia lõimimist uuenduslikku raudteetransporti, edendades keskkonnahoidlikule ühistranspordile üleminekut toetavat algatust Shift2Rail. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(61a)

Intelligentse transpordi valdkonnas on tähtis edendada maanteedel elektritranspordi arendamist ja kasutuselevõttu ning kiirendada tipptehnoloogia lõimimist uuenduslikku raudteetransporti, edendades keskkonnahoidlikule ühistranspordile üleminekut toetavat algatust Shift2Rail.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 62

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (62) | Euroopa
  vähese CO2-heitega liikuvuse strateegias, mis avaldati 2016. aasta juulis, osutati sellele, et toidupõhised biokütused aitavad transpordisektoris CO2-heidet vähendada vaid piiratud määral ning nende kasutamine tuleks järk-järgult lõpetada ja asendada täiustatud biokütustega. Täiustatud biokütustele ülemineku ettevalmistamiseks ja maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva üldmõju vähendamiseks on asjakohane vähendada selliste toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste kogust, mida võib võtta arvesse käesolevas direktiivis sätestatud liidu eesmärgi saavutamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(62)

Euroopa
  vähese CO2-heitega liikuvuse strateegias, mis avaldati 2016. aasta juulis, osutati sellele, et toidupõhised biokütused aitavad transpordisektoris CO2-heidet vähendada vaid piiratud määral ning nende kasutamine tuleks järk-järgult lõpetada ja asendada täiustatud biokütustega. Täiustatud biokütustele ülemineku ettevalmistamiseks ja maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva üldmõju vähendamiseks on asjakohane vähendada selliste toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste kogust, mida võib võtta arvesse käesolevas direktiivis sätestatud liidu eesmärgi saavutamisel.

| (62) | Kui varem toiduainete ja loomasööda tootmiseks kasutatud karja- või põllumaad hakatakse kasutama biokütuste tootmiseks, on jätkuvalt vaja muu kui kütustega seotud nõudlus siiski rahuldada kas senise tootmise intensiivistamisega või mittepõllumajandusmaa tootmisse võtmisega mujal. Viimane kujutab endast maakasutuse kaudset muutust ja kui seejuures muudetakse suure süsinikuvaruga maa põllumaaks, võivad sellega kaasneda olulised kasvuhoonegaaside heitkogused. Euroopa
  vähese CO2-heitega liikuvuse strateegias, mis avaldati 2016. aasta juulis, osutati sellele, et toidupõhised biokütused aitavad transpordisektoris CO2-heidet vähendada vaid piiratud määral ning nende kasutamine tuleks järk-järgult lõpetada ja asendada täiustatud biokütustega. Täiustatud biokütustele ülemineku ettevalmistamiseks ja maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva üldmõju vähendamiseks on asjakohane vähendada selliste toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste kogust, mida võib võtta arvesse käesolevas direktiivis sätestatud liidu eesmärgi saavutamisel
  , eristades samal ajal põllukultuuripõhiseid biokütuseid, mis on tõhusad kasvuhoonegaaside heite seisukohast ja mille puhul maakasutuse kaudse muutumise risk on väike
  .
  Täiustatud biokütuste ja elektritranspordi kasutuselevõttu tuleks kiirendada. |
| --- | --- |

(62)

Kui varem toiduainete ja loomasööda tootmiseks kasutatud karja- või põllumaad hakatakse kasutama biokütuste tootmiseks, on jätkuvalt vaja muu kui kütustega seotud nõudlus siiski rahuldada kas senise tootmise intensiivistamisega või mittepõllumajandusmaa tootmisse võtmisega mujal. Viimane kujutab endast maakasutuse kaudset muutust ja kui seejuures muudetakse suure süsinikuvaruga maa põllumaaks, võivad sellega kaasneda olulised kasvuhoonegaaside heitkogused. Euroopa
  vähese CO2-heitega liikuvuse strateegias, mis avaldati 2016. aasta juulis, osutati sellele, et toidupõhised biokütused aitavad transpordisektoris CO2-heidet vähendada vaid piiratud määral ning nende kasutamine tuleks järk-järgult lõpetada ja asendada täiustatud biokütustega. Täiustatud biokütustele ülemineku ettevalmistamiseks ja maakasutuse kaudsest muutusest tuleneva üldmõju vähendamiseks on asjakohane vähendada selliste toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste kogust, mida võib võtta arvesse käesolevas direktiivis sätestatud liidu eesmärgi saavutamisel
  , eristades samal ajal põllukultuuripõhiseid biokütuseid, mis on tõhusad kasvuhoonegaaside heite seisukohast ja mille puhul maakasutuse kaudse muutumise risk on väike
  .
  Täiustatud biokütuste ja elektritranspordi kasutuselevõttu tuleks kiirendada.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 63 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (63a) | Liit ja liikmesriigid peaksid püüdma suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu, vähendada energia kogutarbimist transpordis ning tõsta kõigi transpordisektorite energiatõhusust. Sellealaseid meetmeid võiks edendada nii transpordi planeerimisel kui ka energiatõhusamate autode tootmisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(63a)

Liit ja liikmesriigid peaksid püüdma suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu, vähendada energia kogutarbimist transpordis ning tõsta kõigi transpordisektorite energiatõhusust. Sellealaseid meetmeid võiks edendada nii transpordi planeerimisel kui ka energiatõhusamate autode tootmisel.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 63 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (63b) | Maanteetranspordi kütusesäästlikkuse normid aitaksid tulemuslikult edendada taastuvenergial põhinevate alternatiivide kasutuselevõttu transpordisektoris ning saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste täiendava piiramise ja pikas perspektiivis transpordisektori CO2-heite vähendamise. Kooskõlas tehnoloogia arengu ning kliima- ja energiaeesmärkidega tuleks kütusesäästlikkuse norme edasi arendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(63b)

Maanteetranspordi kütusesäästlikkuse normid aitaksid tulemuslikult edendada taastuvenergial põhinevate alternatiivide kasutuselevõttu transpordisektoris ning saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste täiendava piiramise ja pikas perspektiivis transpordisektori CO2-heite vähendamise. Kooskõlas tehnoloogia arengu ning kliima- ja energiaeesmärkidega tuleks kütusesäästlikkuse norme edasi arendada.

Muudatusettepanek 286

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 63 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (63c) | Täiustatud biokütustel on eeldatavasti oluline roll lennundusest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel ja seepärast tuleks kasutuselevõtukohustust täita eriti ka lennundusele tarnitava kütuse osas. Liidu ja liikmesriikide tasandil tuleks töötada välja poliitika, millega soodustada operatiivmeetmeid kütuse säästmiseks laevanduses ning teadus- ja arendustegevuse jõupingutusi tuule- ja päikeseenergial põhineva meretranspordi edendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(63c)

Täiustatud biokütustel on eeldatavasti oluline roll lennundusest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel ja seepärast tuleks kasutuselevõtukohustust täita eriti ka lennundusele tarnitava kütuse osas. Liidu ja liikmesriikide tasandil tuleks töötada välja poliitika, millega soodustada operatiivmeetmeid kütuse säästmiseks laevanduses ning teadus- ja arendustegevuse jõupingutusi tuule- ja päikeseenergial põhineva meretranspordi edendamiseks.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 65 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (65a) | Selleks et taastuvelektri osakaalu transpordisektoris täpsemalt arvestada, tuleks välja töötada sobiv metoodika ning uurida erinevaid selleks sobilikke tehnilisi ja tehnoloogilisi lahendusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(65a)

Selleks et taastuvelektri osakaalu transpordisektoris täpsemalt arvestada, tuleks välja töötada sobiv metoodika ning uurida erinevaid selleks sobilikke tehnilisi ja tehnoloogilisi lahendusi.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 66

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (66) | Majanduse CO2-heite vähendamisele kaasaaitamiseks tuleks edendada selliste lähteainete kasutamist, mille mõju biokütustena on maakasutuse kaudse muutumise seisukohast väike. Eelkõige tuleks lisada käesoleva direktiivi lisasse lähteained selliste täiustatud biokütuste tootmiseks, mille tehnoloogia on
  innovatiivsem
  ja vähem
  küps
  . Selle tagamiseks, et kõnealune lisa oleks uusima tehnoloogilise arengu suhtes ajakohane, vältides samas tahtmatut negatiivset mõju, tuleks
  pärast direktiivi vastuvõtmist
  hinnata
  võimalust laiendada kõnealust lisa uutele lähteainetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(66)

Majanduse CO2-heite vähendamisele kaasaaitamiseks tuleks edendada selliste lähteainete kasutamist, mille mõju biokütustena on maakasutuse kaudse muutumise seisukohast väike. Eelkõige tuleks lisada käesoleva direktiivi lisasse lähteained selliste täiustatud biokütuste tootmiseks, mille tehnoloogia on
  innovatiivsem
  ja vähem
  küps
  . Selle tagamiseks, et kõnealune lisa oleks uusima tehnoloogilise arengu suhtes ajakohane, vältides samas tahtmatut negatiivset mõju, tuleks
  pärast direktiivi vastuvõtmist
  hinnata
  võimalust laiendada kõnealust lisa uutele lähteainetele
  .

| (66) | Majanduse CO2-heite vähendamisele kaasaaitamiseks tuleks edendada selliste lähteainete kasutamist, mille mõju biokütustena on maakasutuse kaudse muutumise seisukohast väike. Eelkõige tuleks lisada käesoleva direktiivi lisasse lähteained selliste täiustatud biokütuste tootmiseks, mille tehnoloogia on
  innovaatilisem
  ja vähem
  väljakujunenud
  . Selle tagamiseks, et kõnealune lisa oleks uusima tehnoloogilise arengu suhtes ajakohane, vältides samas tahtmatut negatiivset mõju, tuleks
  seda korrapäraselt
  hinnata. |
| --- | --- |

(66)

Majanduse CO2-heite vähendamisele kaasaaitamiseks tuleks edendada selliste lähteainete kasutamist, mille mõju biokütustena on maakasutuse kaudse muutumise seisukohast väike. Eelkõige tuleks lisada käesoleva direktiivi lisasse lähteained selliste täiustatud biokütuste tootmiseks, mille tehnoloogia on
  innovaatilisem
  ja vähem
  väljakujunenud
  . Selle tagamiseks, et kõnealune lisa oleks uusima tehnoloogilise arengu suhtes ajakohane, vältides samas tahtmatut negatiivset mõju, tuleks
  seda korrapäraselt
  hinnata.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 68

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (68) | Biomassi potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks selle nimel, et vähendada majanduse CO2-heidet selle kasutamise kaudu materjalide ja energia saamiseks, peaksid liit ja liikmesriigid edendama olemasolevate puidu- ja põllumajandusressursside
  suuremat säästvat kasutuselevõtmist
  ja uute
  metsandus -
  ja
  põllumajandustootmis süsteemide väljatöötamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(68)

Biomassi potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks selle nimel, et vähendada majanduse CO2-heidet selle kasutamise kaudu materjalide ja energia saamiseks, peaksid liit ja liikmesriigid edendama olemasolevate puidu- ja põllumajandusressursside
  suuremat säästvat kasutuselevõtmist
  ja uute
  metsandus -
  ja
  põllumajandustootmis süsteemide väljatöötamist
  .

| (68) | Biomassi potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks selle nimel, et vähendada majanduse CO2-heidet selle kasutamise kaudu materjalide ja energia saamiseks, peaksid liit ja liikmesriigid edendama
  ainult
  olemasolevate puidu- ja põllumajandusressursside
  ulatuslikumast säästvast kasutuselevõtmisest saadud energia kasutamist
  ja uute
  metsandus- ja põllumajandustootmissüsteemide väljatöötamist, eeldusel et järgitakse säästlikkuse
  ja
  kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriume
  . |
| --- | --- |

(68)

Biomassi potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks selle nimel, et vähendada majanduse CO2-heidet selle kasutamise kaudu materjalide ja energia saamiseks, peaksid liit ja liikmesriigid edendama
  ainult
  olemasolevate puidu- ja põllumajandusressursside
  ulatuslikumast säästvast kasutuselevõtmisest saadud energia kasutamist
  ja uute
  metsandus- ja põllumajandustootmissüsteemide väljatöötamist, eeldusel et järgitakse säästlikkuse
  ja
  kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriume
  .

Muudatusettepanek 287

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 68 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (68a) | Et tagada toorainete kõige väärtuslikum kasutusviis ja parimad keskkonnaalased tulemused, tuleks täiendavat tähelepanu pöörata ringmajanduse, biomajanduse ja taastuvenergia edendamise koostoimele. Liidu ja liikmesriikide poliitiliste meetmete puhul, millega toetatakse taastuvenergia tootmist, tuleks alati arvesse võtta ressursitõhususe ja biomassi optimeeritud kasutamise põhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(68a)

Et tagada toorainete kõige väärtuslikum kasutusviis ja parimad keskkonnaalased tulemused, tuleks täiendavat tähelepanu pöörata ringmajanduse, biomajanduse ja taastuvenergia edendamise koostoimele. Liidu ja liikmesriikide poliitiliste meetmete puhul, millega toetatakse taastuvenergia tootmist, tuleks alati arvesse võtta ressursitõhususe ja biomassi optimeeritud kasutamise põhimõtet.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 69

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (69) | Biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja biomasskütuseid
  tuleks alati toota säästlikult. Seepärast tuleks nõuda, et biokütused, vedelad biokütused ja biomasskütused, mida kasutatakse käesolevas direktiivis sätestatud
  liidu eesmärgi
  saavutamiseks, ja
  biokütused, vedelad biokütused ja biomasskütused, mis
  saavad
  kasu toetuskavadest,
  vastaksid säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(69)

Biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja biomasskütuseid
  tuleks alati toota säästlikult. Seepärast tuleks nõuda, et biokütused, vedelad biokütused ja biomasskütused, mida kasutatakse käesolevas direktiivis sätestatud
  liidu eesmärgi
  saavutamiseks, ja
  biokütused, vedelad biokütused ja biomasskütused, mis
  saavad
  kasu toetuskavadest,
  vastaksid säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele.

| (69) | Taastuvenergiat
  tuleks alati toota säästlikult. Seepärast tuleks nõuda, et biokütused, vedelad biokütused ja biomasskütused, mida kasutatakse käesolevas direktiivis sätestatud
  eesmärkide
  saavutamiseks, ja
  toetuskavadest kasu
  saavad
  taastuvenergia liigid
  vastaksid säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(69)

Taastuvenergiat
  tuleks alati toota säästlikult. Seepärast tuleks nõuda, et biokütused, vedelad biokütused ja biomasskütused, mida kasutatakse käesolevas direktiivis sätestatud
  eesmärkide
  saavutamiseks, ja
  toetuskavadest kasu
  saavad
  taastuvenergia liigid
  vastaksid säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 71

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (71) | Biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste põllumajandusliku tooraine tootmine ning käesolevas direktiivis nende kütuste kasutamiseks sätestatud soodustused ei tohiks
  anda tõuget bioloogiliselt mitmekesise maa hävitamiseks
  . Selliseid taastumatuid ressursse, mis on mitmes rahvusvahelises dokumendis tunnistatud inimkonnale väärtuslikuks,
  tuleks
  säilitada. Seepärast on vaja sätestada säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid, millega tagatakse, et biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes kohaldatakse soodustusi üksnes juhul, kui on tagatud, et asjaomane põllumajanduslik tooraine ei pärine bioloogiliselt mitmekesistelt maa-aladelt või kui looduskaitsealadeks või haruldaste, ohustatud või väljasuremisohus ökosüsteemide või liikide kaitsmiseks määratud maa-alade puhul on asjakohane pädev asutus tõendanud, et asjaomase põllumajandusliku tooraine tootmine ei ole looduskaitse eesmärgiga vastuolus. Metsi tuleks käsitada säästlikkuskriteeriumide puhul bioloogiliselt mitmekesisena, kui tegemist on
  põlis metsadega
  , järgides määratlust, mida ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) kasutab oma ülemaailmse metsaressursside hindamise (Global Forest Resource Assessment) puhul, või kui need on siseriiklike looduskaitsealaste õigusaktide alusel kaitse all. Bioloogiliselt mitmekesisteks metsadeks tuleks lugeda ka maa-alad, kus leiab aset mittepuiduliste metsasaaduste korjamine, tingimusel et inimtegevuse mõju on väike. Teisi FAO määratletud metsaliike, nagu inimtegevusest mõjutatud looduslikud metsad, poollooduslikud metsad ja
  istandikud
  , ei tuleks käsitada põlismetsana. Lisaks sellele on teatavate parasvöötme ja troopiliste rohumaade, sealhulgas suure bioloogilise mitmekesisusega savannide, steppide, võsastike ja preeriate suurt bioloogilist mitmekesisust arvestades asjakohane, et sellistelt maa-aladelt pärit põllumajanduslikust toorainest saadud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes ei tohiks kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud soodustusi. Komisjon peaks kehtestama asjakohased kriteeriumid, et määratleda sellised bioloogiliselt mitmekesised rohumaad vastavalt parimatele kättesaadavatele teaduslikele tõenditele ja asjakohastele rahvusvahelistele standarditele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(71)

Biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste põllumajandusliku tooraine tootmine ning käesolevas direktiivis nende kütuste kasutamiseks sätestatud soodustused ei tohiks
  anda tõuget bioloogiliselt mitmekesise maa hävitamiseks
  . Selliseid taastumatuid ressursse, mis on mitmes rahvusvahelises dokumendis tunnistatud inimkonnale väärtuslikuks,
  tuleks
  säilitada. Seepärast on vaja sätestada säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid, millega tagatakse, et biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes kohaldatakse soodustusi üksnes juhul, kui on tagatud, et asjaomane põllumajanduslik tooraine ei pärine bioloogiliselt mitmekesistelt maa-aladelt või kui looduskaitsealadeks või haruldaste, ohustatud või väljasuremisohus ökosüsteemide või liikide kaitsmiseks määratud maa-alade puhul on asjakohane pädev asutus tõendanud, et asjaomase põllumajandusliku tooraine tootmine ei ole looduskaitse eesmärgiga vastuolus. Metsi tuleks käsitada säästlikkuskriteeriumide puhul bioloogiliselt mitmekesisena, kui tegemist on
  põlis metsadega
  , järgides määratlust, mida ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) kasutab oma ülemaailmse metsaressursside hindamise (Global Forest Resource Assessment) puhul, või kui need on siseriiklike looduskaitsealaste õigusaktide alusel kaitse all. Bioloogiliselt mitmekesisteks metsadeks tuleks lugeda ka maa-alad, kus leiab aset mittepuiduliste metsasaaduste korjamine, tingimusel et inimtegevuse mõju on väike. Teisi FAO määratletud metsaliike, nagu inimtegevusest mõjutatud looduslikud metsad, poollooduslikud metsad ja
  istandikud
  , ei tuleks käsitada põlismetsana. Lisaks sellele on teatavate parasvöötme ja troopiliste rohumaade, sealhulgas suure bioloogilise mitmekesisusega savannide, steppide, võsastike ja preeriate suurt bioloogilist mitmekesisust arvestades asjakohane, et sellistelt maa-aladelt pärit põllumajanduslikust toorainest saadud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes ei tohiks kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud soodustusi. Komisjon peaks kehtestama asjakohased kriteeriumid, et määratleda sellised bioloogiliselt mitmekesised rohumaad vastavalt parimatele kättesaadavatele teaduslikele tõenditele ja asjakohastele rahvusvahelistele standarditele.

| (71) | Biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste põllumajandusliku tooraine tootmine ning käesolevas direktiivis nende kütuste kasutamiseks sätestatud soodustused ei tohiks
  avaldada ega soodustada kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele liidus või sellest väljaspool
  . Selliseid taastumatuid ressursse, mis on mitmes rahvusvahelises dokumendis tunnistatud inimkonnale väärtuslikuks,
  tuleb
  säilitada. Seepärast on vaja sätestada säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid, millega tagatakse, et biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes kohaldatakse soodustusi üksnes juhul, kui on tagatud, et asjaomane põllumajanduslik tooraine ei pärine bioloogiliselt mitmekesistelt maa-aladelt või kui looduskaitsealadeks või haruldaste, ohustatud või väljasuremisohus ökosüsteemide või liikide kaitsmiseks määratud maa-alade puhul on asjakohane pädev asutus tõendanud, et asjaomase põllumajandusliku tooraine tootmine ei ole looduskaitse eesmärgiga vastuolus. Metsi tuleks käsitada säästlikkuskriteeriumide puhul bioloogiliselt mitmekesistena, kui tegemist on
  põlismetsadega
  , järgides määratlust, mida ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) kasutab oma ülemaailmse metsaressursside hindamise (Global Forest Resource Assessment) puhul, või kui need on siseriiklike looduskaitsealaste õigusaktide alusel kaitse all. Bioloogiliselt mitmekesisteks metsadeks tuleks lugeda ka maa-alad, kus leiab aset mittepuiduliste metsasaaduste korjamine, tingimusel et inimtegevuse mõju on väike. Teisi FAO määratletud metsaliike, nagu inimtegevusest mõjutatud looduslikud metsad, poollooduslikud metsad ja
  metsaistandikud
  , ei tuleks käsitada põlismetsana
  . Sellegipoolest tuleks tagada kõnealuste metsade bioloogiline mitmekesisus ning kvaliteet, tervis, elujõulisus ja vastupidavus.
  Lisaks sellele on teatavate parasvöötme ja troopiliste rohumaade, sealhulgas suure bioloogilise mitmekesisusega savannide, steppide, võsastike ja preeriate suurt bioloogilist mitmekesisust arvestades asjakohane, et sellistelt maa-aladelt pärit põllumajanduslikust toorainest saadud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes ei tohiks kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud soodustusi. Komisjon peaks kehtestama asjakohased kriteeriumid, et määratleda sellised bioloogiliselt mitmekesised rohumaad vastavalt parimatele kättesaadavatele teaduslikele tõenditele ja asjakohastele rahvusvahelistele standarditele. |
| --- | --- |

(71)

Biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste põllumajandusliku tooraine tootmine ning käesolevas direktiivis nende kütuste kasutamiseks sätestatud soodustused ei tohiks
  avaldada ega soodustada kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele liidus või sellest väljaspool
  . Selliseid taastumatuid ressursse, mis on mitmes rahvusvahelises dokumendis tunnistatud inimkonnale väärtuslikuks,
  tuleb
  säilitada. Seepärast on vaja sätestada säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid, millega tagatakse, et biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes kohaldatakse soodustusi üksnes juhul, kui on tagatud, et asjaomane põllumajanduslik tooraine ei pärine bioloogiliselt mitmekesistelt maa-aladelt või kui looduskaitsealadeks või haruldaste, ohustatud või väljasuremisohus ökosüsteemide või liikide kaitsmiseks määratud maa-alade puhul on asjakohane pädev asutus tõendanud, et asjaomase põllumajandusliku tooraine tootmine ei ole looduskaitse eesmärgiga vastuolus. Metsi tuleks käsitada säästlikkuskriteeriumide puhul bioloogiliselt mitmekesistena, kui tegemist on
  põlismetsadega
  , järgides määratlust, mida ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) kasutab oma ülemaailmse metsaressursside hindamise (Global Forest Resource Assessment) puhul, või kui need on siseriiklike looduskaitsealaste õigusaktide alusel kaitse all. Bioloogiliselt mitmekesisteks metsadeks tuleks lugeda ka maa-alad, kus leiab aset mittepuiduliste metsasaaduste korjamine, tingimusel et inimtegevuse mõju on väike. Teisi FAO määratletud metsaliike, nagu inimtegevusest mõjutatud looduslikud metsad, poollooduslikud metsad ja
  metsaistandikud
  , ei tuleks käsitada põlismetsana
  . Sellegipoolest tuleks tagada kõnealuste metsade bioloogiline mitmekesisus ning kvaliteet, tervis, elujõulisus ja vastupidavus.
  Lisaks sellele on teatavate parasvöötme ja troopiliste rohumaade, sealhulgas suure bioloogilise mitmekesisusega savannide, steppide, võsastike ja preeriate suurt bioloogilist mitmekesisust arvestades asjakohane, et sellistelt maa-aladelt pärit põllumajanduslikust toorainest saadud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes ei tohiks kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud soodustusi. Komisjon peaks kehtestama asjakohased kriteeriumid, et määratleda sellised bioloogiliselt mitmekesised rohumaad vastavalt parimatele kättesaadavatele teaduslikele tõenditele ja asjakohastele rahvusvahelistele standarditele.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 72 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (72a) | Liidu biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuskriteeriumidega tuleks tagada, et üleminek vähese CO2-heitega majandusele toetaks komisjoni 2. detsembri 2015. aasta teatise „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ eesmärke ja juhinduks kindlalt direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud jäätmehierarhiast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(72a)

Liidu biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste säästlikkuskriteeriumidega tuleks tagada, et üleminek vähese CO2-heitega majandusele toetaks komisjoni 2. detsembri 2015. aasta teatise „ELi ringmajanduse loomise tegevuskava“ eesmärke ja juhinduks kindlalt direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud jäätmehierarhiast.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 73

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (73) | Biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmiseks kasutatavat põllumajanduslikku toorainet ei tohiks toota turbaaladel, sest lähteainete viljelemine turbaaladel tooks kaasa süsinikuvaru olulise vähenemise, kui asjaomast maad kõnealusel otstarbel täiendavalt kuivendataks
  , samas kui sellise kuivendamise puudumist on raske tõendada
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(73)

Biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmiseks kasutatavat põllumajanduslikku toorainet ei tohiks toota turbaaladel, sest lähteainete viljelemine turbaaladel tooks kaasa süsinikuvaru olulise vähenemise, kui asjaomast maad kõnealusel otstarbel täiendavalt kuivendataks
  , samas kui sellise kuivendamise puudumist on raske tõendada
  .

| (73) | Biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmiseks kasutatavat põllumajanduslikku toorainet ei tohiks toota turbaaladel
  või märgaladel, kus see hõlmaks pinnase kuivendamist
  , sest lähteainete viljelemine turbaaladel
  või märgaladel
  tooks kaasa süsinikuvaru olulise vähenemise, kui asjaomast maad kõnealusel otstarbel täiendavalt kuivendataks. |
| --- | --- |

(73)

Biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmiseks kasutatavat põllumajanduslikku toorainet ei tohiks toota turbaaladel
  või märgaladel, kus see hõlmaks pinnase kuivendamist
  , sest lähteainete viljelemine turbaaladel
  või märgaladel
  tooks kaasa süsinikuvaru olulise vähenemise, kui asjaomast maad kõnealusel otstarbel täiendavalt kuivendataks.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 74 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (74a) | Biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmiseks kasutatavat põllumajanduslikku toorainet tuleks toota selliste meetodite abil, mis on kooskõlas pinnase kvaliteedi ja mulla orgaanilise süsiniku kaitsega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(74a)

Biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmiseks kasutatavat põllumajanduslikku toorainet tuleks toota selliste meetodite abil, mis on kooskõlas pinnase kvaliteedi ja mulla orgaanilise süsiniku kaitsega.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 75

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (75) | On asjakohane kehtestada kogu liitu hõlmavad säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid elektri, kütte ja jahutuse tootmises kasutatavate biomasskütuste jaoks, et tagada jätkuvalt suur kasvuhoonegaaside heite vähenemine võrreldes fossiilkütustest alternatiividega, vältida tahtmatut mõju säästlikkusele ning edendada siseturgu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(75)

On asjakohane kehtestada kogu liitu hõlmavad säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid elektri, kütte ja jahutuse tootmises kasutatavate biomasskütuste jaoks, et tagada jätkuvalt suur kasvuhoonegaaside heite vähenemine võrreldes fossiilkütustest alternatiividega, vältida tahtmatut mõju säästlikkusele ning edendada siseturgu.

| (75) | On asjakohane kehtestada kogu liitu hõlmavad säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid elektri, kütte ja jahutuse tootmises kasutatavate biomasskütuste jaoks, et tagada jätkuvalt oluliselt väiksem kasvuhoonegaaside heide võrreldes fossiilkütuste kasutamisega, vältida soovimatut mõju säästlikkusele ning edendada siseturgu.
  Ilma et see piiraks suure keskkonnaväärtusega põlisressursside ranget austamist, peaksid äärepoolseimad piirkonnad saama kasutada oma ressursside potentsiaali taastuvenergia tootmise ja oma energiasõltumatuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

(75)

On asjakohane kehtestada kogu liitu hõlmavad säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumid elektri, kütte ja jahutuse tootmises kasutatavate biomasskütuste jaoks, et tagada jätkuvalt oluliselt väiksem kasvuhoonegaaside heide võrreldes fossiilkütuste kasutamisega, vältida soovimatut mõju säästlikkusele ning edendada siseturgu.
  Ilma et see piiraks suure keskkonnaväärtusega põlisressursside ranget austamist, peaksid äärepoolseimad piirkonnad saama kasutada oma ressursside potentsiaali taastuvenergia tootmise ja oma energiasõltumatuse suurendamiseks.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 76

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (76) | Selle tagamiseks, et vaatamata suurenevale nõudlusele metsa biomassi järele
  toimub
  ülestöötamine säästvalt metsades, kus on tagatud uuendamine, et eritähelepanu
  pööratakse
  aladele, mis on otseselt määratud bioloogilise mitmekesisuse, maastike ja konkreetsete
  looduseosade
  kaitseks, ning et
  säilitatakse
  bioloogilise mitmekesisuse ressursid ja
  jälgitakse
  süsinikuvaru, peaks puittooraine pärinema üksnes metsadest, mis on üles töötatud vastavalt säästva metsamajandamise põhimõtetele, mis on välja töötatud metsaga seotud rahvusvaheliste algatuste (nt Euroopa metsad) raames ja mida rakendatakse siseriikliku õiguse või parimate majandamistavade kohaselt
  metsakinnistu
  tasandil. Ettevõtjad peaksid
  võtma asjakohaseid abinõusid
  , et
  viia miinimumini oht kasutada bioenergia tootmisel mittesäästlikku metsa biomassi
  . Selleks peaksid ettevõtjad võtma kasutusele riskipõhise lähenemisviisi. Seda arvestades on asjakohane, et komisjon
  koostab
  energialiidu juhtimise komiteega ja nõukogu otsuse 89/367/EMÜ24 alusel loodud alalise metsakomiteega
  konsulteerimise põhjal
  tegevussuunised riskipõhise lähenemisviisi järgimise kontrollimise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(76)

Selle tagamiseks, et vaatamata suurenevale nõudlusele metsa biomassi järele
  toimub
  ülestöötamine säästvalt metsades, kus on tagatud uuendamine, et eritähelepanu
  pööratakse
  aladele, mis on otseselt määratud bioloogilise mitmekesisuse, maastike ja konkreetsete
  looduseosade
  kaitseks, ning et
  säilitatakse
  bioloogilise mitmekesisuse ressursid ja
  jälgitakse
  süsinikuvaru, peaks puittooraine pärinema üksnes metsadest, mis on üles töötatud vastavalt säästva metsamajandamise põhimõtetele, mis on välja töötatud metsaga seotud rahvusvaheliste algatuste (nt Euroopa metsad) raames ja mida rakendatakse siseriikliku õiguse või parimate majandamistavade kohaselt
  metsakinnistu
  tasandil. Ettevõtjad peaksid
  võtma asjakohaseid abinõusid
  , et
  viia miinimumini oht kasutada bioenergia tootmisel mittesäästlikku metsa biomassi
  . Selleks peaksid ettevõtjad võtma kasutusele riskipõhise lähenemisviisi. Seda arvestades on asjakohane, et komisjon
  koostab
  energialiidu juhtimise komiteega ja nõukogu otsuse 89/367/EMÜ24 alusel loodud alalise metsakomiteega
  konsulteerimise põhjal
  tegevussuunised riskipõhise lähenemisviisi järgimise kontrollimise kohta.

| (76) | Selle tagamiseks, et vaatamata suurenevale nõudlusele metsa biomassi järele
  toimuks
  ülestöötamine säästvalt metsades, kus on tagatud
  metsa
  uuendamine, et eritähelepanu
  pöörataks
  aladele, mis on otseselt määratud bioloogilise mitmekesisuse, maastike ja konkreetsete
  loodusrikkuste
  kaitseks, ning et
  säilitataks
  bioloogilise mitmekesisuse ressursid ja
  jälgitaks
  süsinikuvaru, peaks puittooraine pärinema üksnes metsadest, mis on üles töötatud vastavalt säästva metsamajandamise põhimõtetele, mis on välja töötatud metsaga seotud rahvusvaheliste algatuste (nt Euroopa metsad) raames ja mida rakendatakse siseriikliku õiguse või parimate majandamistavade kohaselt
  tarnebaasi
  tasandil. Ettevõtjad peaksid
  tagama meetmete võtmise selleks
  , et
  vältida või piirata metsaraie kahjulikku mõju keskkonnale
  . Selleks peaksid ettevõtjad võtma kasutusele riskipõhise lähenemisviisi. Seda arvestades on asjakohane, et komisjon
  töötaks pärast
  energialiidu juhtimise komiteega ja nõukogu otsuse 89/367/EMÜ24 alusel loodud alalise metsakomiteega
  konsulteerimist välja liikmesriikide parimatel tavadel põhinevate nõuete rakendamise korra ning
  tegevussuunised riskipõhise lähenemisviisi järgimise kontrollimise kohta. |
| --- | --- |

(76)

Selle tagamiseks, et vaatamata suurenevale nõudlusele metsa biomassi järele
  toimuks
  ülestöötamine säästvalt metsades, kus on tagatud
  metsa
  uuendamine, et eritähelepanu
  pöörataks
  aladele, mis on otseselt määratud bioloogilise mitmekesisuse, maastike ja konkreetsete
  loodusrikkuste
  kaitseks, ning et
  säilitataks
  bioloogilise mitmekesisuse ressursid ja
  jälgitaks
  süsinikuvaru, peaks puittooraine pärinema üksnes metsadest, mis on üles töötatud vastavalt säästva metsamajandamise põhimõtetele, mis on välja töötatud metsaga seotud rahvusvaheliste algatuste (nt Euroopa metsad) raames ja mida rakendatakse siseriikliku õiguse või parimate majandamistavade kohaselt
  tarnebaasi
  tasandil. Ettevõtjad peaksid
  tagama meetmete võtmise selleks
  , et
  vältida või piirata metsaraie kahjulikku mõju keskkonnale
  . Selleks peaksid ettevõtjad võtma kasutusele riskipõhise lähenemisviisi. Seda arvestades on asjakohane, et komisjon
  töötaks pärast
  energialiidu juhtimise komiteega ja nõukogu otsuse 89/367/EMÜ24 alusel loodud alalise metsakomiteega
  konsulteerimist välja liikmesriikide parimatel tavadel põhinevate nõuete rakendamise korra ning
  tegevussuunised riskipõhise lähenemisviisi järgimise kontrollimise kohta.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 76 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (76a) | Kui siseriiklikud õigusaktid või praktika ei sisalda mõnda metsa biomassi säästlikkusega seotud kriteeriumi, tuleks tarnebaasi tasandil esitada selle konkreetse kriteeriumiga seonduvalt täiendavat teavet, ilma et nõutaks lisateabe esitamist kriteeriumide kohta, mis on liikmesriigi tasandil juba täidetud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(76a)

Kui siseriiklikud õigusaktid või praktika ei sisalda mõnda metsa biomassi säästlikkusega seotud kriteeriumi, tuleks tarnebaasi tasandil esitada selle konkreetse kriteeriumiga seonduvalt täiendavat teavet, ilma et nõutaks lisateabe esitamist kriteeriumide kohta, mis on liikmesriigi tasandil juba täidetud.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 76 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (76b) | Riskipõhist lähenemisviisi tuleks kohaldada alates riiklikust tasandist. Kui mõne kriteeriumi nõuded ei sisaldu siseriiklikus õigusaktis ega järelevalvepraktikast, tuleks teave selle osa kohta esitada tarnebaasi tasandil, et vähendada mittesäästliku metsa biomassi tootmise ohtu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(76b)

Riskipõhist lähenemisviisi tuleks kohaldada alates riiklikust tasandist. Kui mõne kriteeriumi nõuded ei sisaldu siseriiklikus õigusaktis ega järelevalvepraktikast, tuleks teave selle osa kohta esitada tarnebaasi tasandil, et vähendada mittesäästliku metsa biomassi tootmise ohtu.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 76 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (76c) | Metsa ülestöötamine energia tootmiseks on kasvanud ja eeldatavasti kasvab jätkuvalt, mille tulemusena on suurenenud toorainete import kolmandatest riikidest ning nende toorainete tootmine liidus. Ettevõtjad peaksid tagama, et ülestöötamine toimuks kooskõlas säästlikkuskriteeriumidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(76c)

Metsa ülestöötamine energia tootmiseks on kasvanud ja eeldatavasti kasvab jätkuvalt, mille tulemusena on suurenenud toorainete import kolmandatest riikidest ning nende toorainete tootmine liidus. Ettevõtjad peaksid tagama, et ülestöötamine toimuks kooskõlas säästlikkuskriteeriumidega.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 78

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (78) | Biomasskütustest tuleks toota elektrit ja kütet tõhusal viisil, et suurendada nii palju kui võimalik energiajulgeolekut ja kasvuhoonegaaside heite vähenemist ning piirata õhusaasteainete heidet ja
  vähendada nii palju kui võimalik
  survet piiratud biomassiressurssidele. Seepärast tuleks vähemalt 20 MW võimsusega käitistele ette nähtud avaliku sektori toetust
  , kui see on vajalik, anda
  üksnes tõhusatele elektri ja soojuse koostootmisjaamadele, nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 34.
  Biomassil põhineva elektriga seotud
  kehtivad toetuskavad peaksid siiski olema lubatud kuni nende ettenähtud lõppkuupäevani
  kõigi biomassil põhinevate käitiste puhul
  . Lisaks tuleks elektrit, mis on toodetud biomassist uutes käitistes
  , mille võimsus on
  vähemalt 20 MW, võtta taastuvenergiaeesmärkide ja -kohustuste elluviimisel arvesse üksnes siis, kui tegemist on tõhusate elektri ja soojuse koostootmisjaamadega. Riigiabieeskirjade kohaselt peaks liikmesriikidel siiski olema lubatud anda käitistele avaliku sektori toetust taastuvenergia tootmiseks ning võtta neis toodetud elektrit arvesse taastuvenergiaeesmärkide ja -kohustuste elluviimisel, et vältida suurenevat sõltuvust fossiilkütustest ja sellega seotud suuremat kliima- ja keskkonnamõju, juhul kui liikmesriigis, kes on ammendanud kõik biomassil põhinevate tõhusate elektri ja soojuse koostootmisjaamade rajamise tehnilised ja majanduslikud võimalused, oleks elektrivarustuskindlus põhjendatult ohus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(78)

Biomasskütustest tuleks toota elektrit ja kütet tõhusal viisil, et suurendada nii palju kui võimalik energiajulgeolekut ja kasvuhoonegaaside heite vähenemist ning piirata õhusaasteainete heidet ja
  vähendada nii palju kui võimalik
  survet piiratud biomassiressurssidele. Seepärast tuleks vähemalt 20 MW võimsusega käitistele ette nähtud avaliku sektori toetust
  , kui see on vajalik, anda
  üksnes tõhusatele elektri ja soojuse koostootmisjaamadele, nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 34.
  Biomassil põhineva elektriga seotud
  kehtivad toetuskavad peaksid siiski olema lubatud kuni nende ettenähtud lõppkuupäevani
  kõigi biomassil põhinevate käitiste puhul
  . Lisaks tuleks elektrit, mis on toodetud biomassist uutes käitistes
  , mille võimsus on
  vähemalt 20 MW, võtta taastuvenergiaeesmärkide ja -kohustuste elluviimisel arvesse üksnes siis, kui tegemist on tõhusate elektri ja soojuse koostootmisjaamadega. Riigiabieeskirjade kohaselt peaks liikmesriikidel siiski olema lubatud anda käitistele avaliku sektori toetust taastuvenergia tootmiseks ning võtta neis toodetud elektrit arvesse taastuvenergiaeesmärkide ja -kohustuste elluviimisel, et vältida suurenevat sõltuvust fossiilkütustest ja sellega seotud suuremat kliima- ja keskkonnamõju, juhul kui liikmesriigis, kes on ammendanud kõik biomassil põhinevate tõhusate elektri ja soojuse koostootmisjaamade rajamise tehnilised ja majanduslikud võimalused, oleks elektrivarustuskindlus põhjendatult ohus.

| (78) | Biomasskütustest tuleks toota elektrit ja kütet tõhusal viisil, et suurendada nii palju kui võimalik energiajulgeolekut ja kasvuhoonegaaside heite vähenemist ning piirata õhusaasteainete heidet ja
  minimeerida
  survet piiratud biomassiressurssidele. Seepärast tuleks vähemalt 20 MW võimsusega käitistele ette nähtud avaliku sektori toetust
  anda vajaduse korral
  üksnes tõhusatele elektri ja soojuse koostootmisjaamadele, nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 34.
  Biomassist toodetud elektrienergia
  kehtivad toetuskavad peaksid siiski
  kõigi biomassil põhinevate käitiste puhul
  olema lubatud kuni nende ettenähtud lõppkuupäevani. Lisaks tuleks elektrit, mis on toodetud biomassist uutes käitistes
  võimsusega
  vähemalt 20 MW, võtta taastuvenergiaeesmärkide ja -kohustuste elluviimisel arvesse üksnes siis, kui tegemist on tõhusate elektri ja soojuse koostootmisjaamadega. Riigiabieeskirjade kohaselt peaks liikmesriikidel siiski olema lubatud anda käitistele avaliku sektori toetust taastuvenergia tootmiseks ning võtta neis toodetud elektrit arvesse taastuvenergiaeesmärkide ja -kohustuste elluviimisel, et vältida suurenevat sõltuvust fossiilkütustest ja sellega seotud suuremat kliima- ja keskkonnamõju, juhul kui liikmesriigis, kes on ammendanud kõik biomassil põhinevate tõhusate elektri ja soojuse koostootmisjaamade rajamise tehnilised ja majanduslikud võimalused, oleks elektrivarustuskindlus põhjendatult ohus.
  Eeskätt tuleks suurendada toetust käitistele, mis toodavad biomassist taastuvenergiat energiaimpordist märkimisväärselt sõltuvates äärepoolseimates piirkondades, tingimusel et sellise taastuvenergia tootmisel järgitakse kõnealuste piirkondade eripärale kohandatud säästlikkuskriteeriumeid. |
| --- | --- |

(78)

Biomasskütustest tuleks toota elektrit ja kütet tõhusal viisil, et suurendada nii palju kui võimalik energiajulgeolekut ja kasvuhoonegaaside heite vähenemist ning piirata õhusaasteainete heidet ja
  minimeerida
  survet piiratud biomassiressurssidele. Seepärast tuleks vähemalt 20 MW võimsusega käitistele ette nähtud avaliku sektori toetust
  anda vajaduse korral
  üksnes tõhusatele elektri ja soojuse koostootmisjaamadele, nagu on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 34.
  Biomassist toodetud elektrienergia
  kehtivad toetuskavad peaksid siiski
  kõigi biomassil põhinevate käitiste puhul
  olema lubatud kuni nende ettenähtud lõppkuupäevani. Lisaks tuleks elektrit, mis on toodetud biomassist uutes käitistes
  võimsusega
  vähemalt 20 MW, võtta taastuvenergiaeesmärkide ja -kohustuste elluviimisel arvesse üksnes siis, kui tegemist on tõhusate elektri ja soojuse koostootmisjaamadega. Riigiabieeskirjade kohaselt peaks liikmesriikidel siiski olema lubatud anda käitistele avaliku sektori toetust taastuvenergia tootmiseks ning võtta neis toodetud elektrit arvesse taastuvenergiaeesmärkide ja -kohustuste elluviimisel, et vältida suurenevat sõltuvust fossiilkütustest ja sellega seotud suuremat kliima- ja keskkonnamõju, juhul kui liikmesriigis, kes on ammendanud kõik biomassil põhinevate tõhusate elektri ja soojuse koostootmisjaamade rajamise tehnilised ja majanduslikud võimalused, oleks elektrivarustuskindlus põhjendatult ohus.
  Eeskätt tuleks suurendada toetust käitistele, mis toodavad biomassist taastuvenergiat energiaimpordist märkimisväärselt sõltuvates äärepoolseimates piirkondades, tingimusel et sellise taastuvenergia tootmisel järgitakse kõnealuste piirkondade eripärale kohandatud säästlikkuskriteeriumeid.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 80

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (80) | Liidu säästlikkuskriteeriumide tegeliku rakendamise kogemuste põhjal on asjakohane
  tugevdada
  vabatahtlike rahvusvaheliste ja riiklike sertifitseerimiskavade rolli säästlikkuskriteeriumide järgimise kontrollimiseks ühtsel viisil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(80)

Liidu säästlikkuskriteeriumide tegeliku rakendamise kogemuste põhjal on asjakohane
  tugevdada
  vabatahtlike rahvusvaheliste ja riiklike sertifitseerimiskavade rolli säästlikkuskriteeriumide järgimise kontrollimiseks ühtsel viisil.

| (80) | Liidu säästlikkuskriteeriumide tegeliku rakendamise kogemuste põhjal on asjakohane
  võtta arvesse
  vabatahtlike rahvusvaheliste ja riiklike sertifitseerimiskavade rolli säästlikkuskriteeriumide järgimise kontrollimiseks ühtsel viisil. |
| --- | --- |

(80)

Liidu säästlikkuskriteeriumide tegeliku rakendamise kogemuste põhjal on asjakohane
  võtta arvesse
  vabatahtlike rahvusvaheliste ja riiklike sertifitseerimiskavade rolli säästlikkuskriteeriumide järgimise kontrollimiseks ühtsel viisil.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 82

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (82) | Vabatahtlikud kavad
  on järjest tähtsamad
  biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes kehtestatud säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise
  kriteeriumide
  järgimise tõendamisel. Seepärast on komisjonil asjakohane nõuda, et vabatahtlike kavade, sealhulgas komisjoni poolt juba tunnustatud kavade raames toimuva tegevuse kohta
  antakse
  korrapäraselt aru. Sellised aruanded tuleks läbipaistvuse suurendamiseks ja komisjonipoolse järelevalve parandamiseks avalikustada. Lisaks annaks selline aruandlus komisjonile vajalikku teavet vabatahtlike kavade toimimist käsitleva aruande koostamiseks, mille eesmärk on selgitada välja parimad tavad ja teha asjakohasel juhul ettepanek selliste parimate tavade edasiseks edendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(82)

Vabatahtlikud kavad
  on järjest tähtsamad
  biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes kehtestatud säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise
  kriteeriumide
  järgimise tõendamisel. Seepärast on komisjonil asjakohane nõuda, et vabatahtlike kavade, sealhulgas komisjoni poolt juba tunnustatud kavade raames toimuva tegevuse kohta
  antakse
  korrapäraselt aru. Sellised aruanded tuleks läbipaistvuse suurendamiseks ja komisjonipoolse järelevalve parandamiseks avalikustada. Lisaks annaks selline aruandlus komisjonile vajalikku teavet vabatahtlike kavade toimimist käsitleva aruande koostamiseks, mille eesmärk on selgitada välja parimad tavad ja teha asjakohasel juhul ettepanek selliste parimate tavade edasiseks edendamiseks.

| (82) | Vabatahtlikud kavad
  võivad etendada tähtsat rolli
  biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes kehtestatud säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise
  miinimumkriteeriumide
  järgimise tõendamisel. Seepärast on komisjonil asjakohane nõuda, et vabatahtlike kavade, sealhulgas komisjoni poolt juba tunnustatud kavade raames toimuva tegevuse kohta
  antaks
  korrapäraselt aru. Sellised aruanded tuleks läbipaistvuse suurendamiseks ja komisjonipoolse järelevalve parandamiseks avalikustada. Lisaks annaks selline aruandlus komisjonile vajalikku teavet vabatahtlike kavade toimimist käsitleva aruande koostamiseks, mille eesmärk on selgitada välja parimad tavad ja teha asjakohasel juhul ettepanek selliste parimate tavade edasiseks edendamiseks. |
| --- | --- |

(82)

Vabatahtlikud kavad
  võivad etendada tähtsat rolli
  biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste suhtes kehtestatud säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise
  miinimumkriteeriumide
  järgimise tõendamisel. Seepärast on komisjonil asjakohane nõuda, et vabatahtlike kavade, sealhulgas komisjoni poolt juba tunnustatud kavade raames toimuva tegevuse kohta
  antaks
  korrapäraselt aru. Sellised aruanded tuleks läbipaistvuse suurendamiseks ja komisjonipoolse järelevalve parandamiseks avalikustada. Lisaks annaks selline aruandlus komisjonile vajalikku teavet vabatahtlike kavade toimimist käsitleva aruande koostamiseks, mille eesmärk on selgitada välja parimad tavad ja teha asjakohasel juhul ettepanek selliste parimate tavade edasiseks edendamiseks.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 84

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (84) | Selleks et vältida ebaproportsionaalset halduskoormust, tuleks biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste levinud tootmisviiside jaoks sätestada vaikeväärtuste loetelu, mida tuleks täiendavate usaldusväärsete andmete kättesaadavaks muutumisel ajakohastada ja laiendada. Ettevõtjatel peaks alati olema õigus kasutada nimetatud loetelus kehtestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütustega seonduva kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamise taset. Kui tootmisviisidest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguse vähenemise vaikeväärtus on väiksem kui kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamise nõutav miinimumtase, peaksid tootjad, kes soovivad tõendada, et nad järgivad nimetatud miinimumtaset, näitama, et nende tootmisprotsessist tulenevad tegelikud heitkogused on vaikeväärtuste arvutustes eeldatutest väiksemad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(84)

Selleks et vältida ebaproportsionaalset halduskoormust, tuleks biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste levinud tootmisviiside jaoks sätestada vaikeväärtuste loetelu, mida tuleks täiendavate usaldusväärsete andmete kättesaadavaks muutumisel ajakohastada ja laiendada. Ettevõtjatel peaks alati olema õigus kasutada nimetatud loetelus kehtestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütustega seonduva kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamise taset. Kui tootmisviisidest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguse vähenemise vaikeväärtus on väiksem kui kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamise nõutav miinimumtase, peaksid tootjad, kes soovivad tõendada, et nad järgivad nimetatud miinimumtaset, näitama, et nende tootmisprotsessist tulenevad tegelikud heitkogused on vaikeväärtuste arvutustes eeldatutest väiksemad.

| (84) | Selleks et vältida ebaproportsionaalset halduskoormust, tuleks biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste levinud tootmisviiside jaoks sätestada vaikeväärtuste loetelu, mida tuleks täiendavate usaldusväärsete andmete kättesaadavaks muutumisel ajakohastada ja laiendada. Ettevõtjatel peaks alati olema õigus kasutada nimetatud loetelus kehtestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütustega seonduva
  otsese
  kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamise taset. Kui tootmisviisidest tuleneva
  otsese
  kasvuhoonegaaside heitkoguse vähenemise vaikeväärtus on väiksem kui kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamise nõutav miinimumtase, peaksid tootjad, kes soovivad tõendada, et nad järgivad nimetatud miinimumtaset, näitama, et nende tootmisprotsessist tulenevad tegelikud heitkogused on vaikeväärtuste arvutustes eeldatutest väiksemad. |
| --- | --- |

(84)

Selleks et vältida ebaproportsionaalset halduskoormust, tuleks biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste levinud tootmisviiside jaoks sätestada vaikeväärtuste loetelu, mida tuleks täiendavate usaldusväärsete andmete kättesaadavaks muutumisel ajakohastada ja laiendada. Ettevõtjatel peaks alati olema õigus kasutada nimetatud loetelus kehtestatud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütustega seonduva
  otsese
  kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamise taset. Kui tootmisviisidest tuleneva
  otsese
  kasvuhoonegaaside heitkoguse vähenemise vaikeväärtus on väiksem kui kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamise nõutav miinimumtase, peaksid tootjad, kes soovivad tõendada, et nad järgivad nimetatud miinimumtaset, näitama, et nende tootmisprotsessist tulenevad tegelikud heitkogused on vaikeväärtuste arvutustes eeldatutest väiksemad.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 85

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (85) | On vaja sätestada selged eeskirjad biokütustest, vedelatest biokütustest ja biomasskütustest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise ning nende kütustega seotud fossiilkütuste võrdlusväärtuste arvutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(85)

On vaja sätestada selged eeskirjad biokütustest, vedelatest biokütustest ja biomasskütustest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise ning nende kütustega seotud fossiilkütuste võrdlusväärtuste arvutamiseks.

| (85) | On vaja sätestada selged
  , objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhinevad
  eeskirjad biokütustest, vedelatest biokütustest ja biomasskütustest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise ning nende kütustega seotud fossiilkütuste võrdlusväärtuste arvutamiseks. |
| --- | --- |

(85)

On vaja sätestada selged
  , objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhinevad
  eeskirjad biokütustest, vedelatest biokütustest ja biomasskütustest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise ning nende kütustega seotud fossiilkütuste võrdlusväärtuste arvutamiseks.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 99

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (99) | Käesoleva direktiivi sätete mitteolemuslike osade muutmiseks või täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte järgmise kohta: selliste täiustatud biokütuste lähteainete loetelu, mille osa transpordisektoris kütusetarnijatele kehtestatud kohustuse täitmisel on piiratud; transpordikütuste energiasisalduse kohandamine teaduse ja tehnika arenguga; metoodika, millega tehakse kindlaks biokütuse osakaal olukorras, kus biomass on töödeldud koos fossiilkütustega sama protsessi käigus; päritolutagatiste vastastikust tunnustamist käsitlevate lepingute rakendamine; päritolutagatiste süsteemi toimimise jälgimise eeskirjade kehtestamine;
  ning
  biokütustest ja vedelatest biokütustest kasvuhoonegaaside heitele tuleneva mõju ning nende kütustega seotud fossiilkütuste võrdlusväärtuste arvutamise valemid. On eriti oluline, et komisjon konsulteeriks vajalikul määral oma ettevalmistava töö käigus, sealhulgas ekspertidega, ja et need konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidevalt võimalus |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(99)

Käesoleva direktiivi sätete mitteolemuslike osade muutmiseks või täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte järgmise kohta: selliste täiustatud biokütuste lähteainete loetelu, mille osa transpordisektoris kütusetarnijatele kehtestatud kohustuse täitmisel on piiratud; transpordikütuste energiasisalduse kohandamine teaduse ja tehnika arenguga; metoodika, millega tehakse kindlaks biokütuse osakaal olukorras, kus biomass on töödeldud koos fossiilkütustega sama protsessi käigus; päritolutagatiste vastastikust tunnustamist käsitlevate lepingute rakendamine; päritolutagatiste süsteemi toimimise jälgimise eeskirjade kehtestamine;
  ning
  biokütustest ja vedelatest biokütustest kasvuhoonegaaside heitele tuleneva mõju ning nende kütustega seotud fossiilkütuste võrdlusväärtuste arvutamise valemid. On eriti oluline, et komisjon konsulteeriks vajalikul määral oma ettevalmistava töö käigus, sealhulgas ekspertidega, ja et need konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidevalt võimalus

| (99) | Käesoleva direktiivi sätete mitteolemuslike osade muutmiseks või täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte järgmise kohta: selliste täiustatud biokütuste lähteainete loetelu, mille osa transpordisektoris kütusetarnijatele kehtestatud kohustuse täitmisel on piiratud; transpordikütuste energiasisalduse kohandamine teaduse ja tehnika arenguga; metoodika, millega tehakse kindlaks biokütuse osakaal olukorras, kus biomass on töödeldud koos fossiilkütustega sama protsessi käigus; päritolutagatiste vastastikust tunnustamist käsitlevate lepingute rakendamine; päritolutagatiste süsteemi toimimise jälgimise eeskirjade kehtestamine; biokütustest ja vedelatest biokütustest kasvuhoonegaaside heitele tuleneva mõju ning nende kütustega seotud fossiilkütuste võrdlusväärtuste arvutamise valemid;
  maksimaalse lubatud tasuvusaja kehtestamine, eelkõige lignotselluloosmaterjalist biomassi puhul, ning kõigis energiatootmissektorites täieliku läbipaistvuse tagamiseks hiljemalt 31. detsembriks 2018 fossiilkütuste ja neist saadava energia tootmise kriteeriumide kehtestamine.
  On eriti oluline, et komisjon konsulteeriks vajalikul määral oma ettevalmistava töö käigus, sealhulgas ekspertidega, ja et need konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidevalt võimalus |
| --- | --- |

(99)

Käesoleva direktiivi sätete mitteolemuslike osade muutmiseks või täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte järgmise kohta: selliste täiustatud biokütuste lähteainete loetelu, mille osa transpordisektoris kütusetarnijatele kehtestatud kohustuse täitmisel on piiratud; transpordikütuste energiasisalduse kohandamine teaduse ja tehnika arenguga; metoodika, millega tehakse kindlaks biokütuse osakaal olukorras, kus biomass on töödeldud koos fossiilkütustega sama protsessi käigus; päritolutagatiste vastastikust tunnustamist käsitlevate lepingute rakendamine; päritolutagatiste süsteemi toimimise jälgimise eeskirjade kehtestamine; biokütustest ja vedelatest biokütustest kasvuhoonegaaside heitele tuleneva mõju ning nende kütustega seotud fossiilkütuste võrdlusväärtuste arvutamise valemid;
  maksimaalse lubatud tasuvusaja kehtestamine, eelkõige lignotselluloosmaterjalist biomassi puhul, ning kõigis energiatootmissektorites täieliku läbipaistvuse tagamiseks hiljemalt 31. detsembriks 2018 fossiilkütuste ja neist saadava energia tootmise kriteeriumide kehtestamine.
  On eriti oluline, et komisjon konsulteeriks vajalikul määral oma ettevalmistava töö käigus, sealhulgas ekspertidega, ja et need konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidevalt võimalus

Muudatusettepanek 288

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | „taastuvatest energiaallikatest toodetud energia“ – taastuvatest mittefossiilsetest allikatest pärit energia, nimelt tuuleenergia, päikeseenergia (päikese soojusenergia ja fotogalvaaniline päikeseenergia) , geotermiline energia, ümbritseva keskkonna
  soojus
  , loodete, lainete ja muu ookeanienergia, hüdroenergia, biomass, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

„taastuvatest energiaallikatest toodetud energia“ – taastuvatest mittefossiilsetest allikatest pärit energia, nimelt tuuleenergia, päikeseenergia (päikese soojusenergia ja fotogalvaaniline päikeseenergia) , geotermiline energia, ümbritseva keskkonna
  soojus
  , loodete, lainete ja muu ookeanienergia, hüdroenergia, biomass, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid;

| a) | „taastuvatest energiaallikatest toodetud energia“ – taastuvatest mittefossiilsetest allikatest pärit energia, nimelt tuuleenergia, päikeseenergia (päikese soojusenergia ja fotogalvaaniline päikeseenergia), geotermiline energia, ümbritseva keskkonna
  energia
  , loodete, lainete ja muu ookeanienergia, hüdroenergia, biomass
  , biometaan
  , prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid; |
| --- | --- |

a)

„taastuvatest energiaallikatest toodetud energia“ – taastuvatest mittefossiilsetest allikatest pärit energia, nimelt tuuleenergia, päikeseenergia (päikese soojusenergia ja fotogalvaaniline päikeseenergia), geotermiline energia, ümbritseva keskkonna
  energia
  , loodete, lainete ja muu ookeanienergia, hüdroenergia, biomass
  , biometaan
  , prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid;

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | „ümbritseva keskkonna
  soojus“
   – kasulikul temperatuuril soojusenergia,
  mis on välja võetud või püütud soojuspumpadega, mille toimimiseks on vaja elektrit või muud lisaenergiat, ning
  mida on võimalik salvestada ümbritsevas õhus
  , maapinna all
  või
  pinnavees
  . Teatatavad väärtused määratakse kindlaks sama metoodikaga, mida kasutatakse soojuspumpadega välja võetud või püütud soojusenergia kohta andmete esitamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

„ümbritseva keskkonna
  soojus“
   – kasulikul temperatuuril soojusenergia,
  mis on välja võetud või püütud soojuspumpadega, mille toimimiseks on vaja elektrit või muud lisaenergiat, ning
  mida on võimalik salvestada ümbritsevas õhus
  , maapinna all
  või
  pinnavees
  . Teatatavad väärtused määratakse kindlaks sama metoodikaga, mida kasutatakse soojuspumpadega välja võetud või püütud soojusenergia kohta andmete esitamiseks;

| b) | „ümbritseva keskkonna
  energia“
   – kasulikul temperatuuril soojusenergia, mida on võimalik salvestada ümbritsevas õhus
  (välja arvatud heitõhk), pinnavees
  või
  reovees
  . Teatatavad väärtused määratakse kindlaks sama metoodikaga, mida kasutatakse soojuspumpadega välja võetud või püütud soojusenergia kohta andmete esitamiseks; |
| --- | --- |

b)

„ümbritseva keskkonna
  energia“
   – kasulikul temperatuuril soojusenergia, mida on võimalik salvestada ümbritsevas õhus
  (välja arvatud heitõhk), pinnavees
  või
  reovees
  . Teatatavad väärtused määratakse kindlaks sama metoodikaga, mida kasutatakse soojuspumpadega välja võetud või püütud soojusenergia kohta andmete esitamiseks;

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | „geotermiline energia“ – soojusenergiana maapinna all salvestunud energia; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ba)

„geotermiline energia“ – soojusenergiana maapinna all salvestunud energia;

Muudatusettepanek 289

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | „biomass“ – põllumajandusest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsamajandusest ja sellega seotud tööstusharudest, sealhulgas kalandusest ja vesiviljelusest pärit bioloogilise päritoluga toodete, jäätmete ja jääkide biolagunev fraktsioon ning jäätmete, sealhulgas bioloogilise päritoluga tööstus- ja olmejäätmete biolagunev fraktsioon; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

„biomass“ – põllumajandusest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsamajandusest ja sellega seotud tööstusharudest, sealhulgas kalandusest ja vesiviljelusest pärit bioloogilise päritoluga toodete, jäätmete ja jääkide biolagunev fraktsioon ning jäätmete, sealhulgas bioloogilise päritoluga tööstus- ja olmejäätmete biolagunev fraktsioon;

| c) | „biomass“ – põllumajandusest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsamajandusest ja sellega seotud tööstusharudest, sealhulgas kalandusest ja vesiviljelusest
  (kuid välja arvatud turvas ja geoloogilistes formatsioonides esinevad ja/või fossiilseks muutunud materjalid)
  pärit bioloogilise päritoluga toodete, jäätmete ja jääkide biolagunev fraktsioon ning jäätmete, sealhulgas bioloogilise päritoluga tööstus-
  , kaubandus-
  ja olmejäätmete biolagunev fraktsioon
  ning bakterid
  ; |
| --- | --- |

c)

„biomass“ – põllumajandusest (kaasa arvatud taimsed ja loomsed ained), metsamajandusest ja sellega seotud tööstusharudest, sealhulgas kalandusest ja vesiviljelusest
  (kuid välja arvatud turvas ja geoloogilistes formatsioonides esinevad ja/või fossiilseks muutunud materjalid)
  pärit bioloogilise päritoluga toodete, jäätmete ja jääkide biolagunev fraktsioon ning jäätmete, sealhulgas bioloogilise päritoluga tööstus-
  , kaubandus-
  ja olmejäätmete biolagunev fraktsioon
  ning bakterid
  ;

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | „summaarne energia lõpptarbimine“ – energiatooted, mida tarnitakse energia saamise eesmärgil tööstusele, transpordisektorile, majapidamistele, teenuste-, sealhulgas avalike teenuste sektorile, põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektorile, sealhulgas elektri ja soojuse tarbimine energiasektoris elektri ja
  soojuse
  tootmiseks ning elektri- ja soojuskaod jaotamisel ja ülekandmisel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

„summaarne energia lõpptarbimine“ – energiatooted, mida tarnitakse energia saamise eesmärgil tööstusele, transpordisektorile, majapidamistele, teenuste-, sealhulgas avalike teenuste sektorile, põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektorile, sealhulgas elektri ja soojuse tarbimine energiasektoris elektri ja
  soojuse
  tootmiseks ning elektri- ja soojuskaod jaotamisel ja ülekandmisel;

| d) | „summaarne energia lõpptarbimine“ – energiatooted, mida tarnitakse energia saamise eesmärgil tööstusele, transpordisektorile, majapidamistele, teenuste-, sealhulgas avalike teenuste sektorile, põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektorile, sealhulgas elektri ja soojuse tarbimine energiasektoris elektri
  , soojuse
  ja
  transpordikütuste
  tootmiseks ning elektri- ja soojuskaod jaotamisel ja ülekandmisel; |
| --- | --- |

d)

„summaarne energia lõpptarbimine“ – energiatooted, mida tarnitakse energia saamise eesmärgil tööstusele, transpordisektorile, majapidamistele, teenuste-, sealhulgas avalike teenuste sektorile, põllumajandus-, metsandus- ja kalandussektorile, sealhulgas elektri ja soojuse tarbimine energiasektoris elektri
  , soojuse
  ja
  transpordikütuste
  tootmiseks ning elektri- ja soojuskaod jaotamisel ja ülekandmisel;

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | „kaugküte“ või „kaugjahutus“ – soojusenergia jaotamine võrgu kaudu auru, kuuma vee või jahutatud vedelikena kesksest tootmisallikast mitmesse hoonesse või kohta, et kasutada seda kütteks või jahutamiseks ruumis või protsessides; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e)

„kaugküte“ või „kaugjahutus“ – soojusenergia jaotamine võrgu kaudu auru, kuuma vee või jahutatud vedelikena kesksest tootmisallikast mitmesse hoonesse või kohta, et kasutada seda kütteks või jahutamiseks ruumis või protsessides;

| e) | „kaugküte“ või „kaugjahutus“ – soojusenergia jaotamine võrgu kaudu auru, kuuma vee või jahutatud vedelikena kesksest tootmisallikast
  või detsentraliseeritud tootmisallikatest
  mitmesse hoonesse või kohta, et kasutada seda kütteks või jahutamiseks ruumis või protsessides; |
| --- | --- |

e)

„kaugküte“ või „kaugjahutus“ – soojusenergia jaotamine võrgu kaudu auru, kuuma vee või jahutatud vedelikena kesksest tootmisallikast
  või detsentraliseeritud tootmisallikatest
  mitmesse hoonesse või kohta, et kasutada seda kütteks või jahutamiseks ruumis või protsessides;

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| f) | „vedelad biokütused“ – energia, sealhulgas elektri-, soojus- ja jahutusenergia (välja arvatud transpordi jaoks kasutatava energia) saamiseks kasutatav vedelkütus, mis on toodetud biomassist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

f)

„vedelad biokütused“ – energia, sealhulgas elektri-, soojus- ja jahutusenergia (välja arvatud transpordi jaoks kasutatava energia) saamiseks kasutatav vedelkütus, mis on toodetud biomassist;

| f) | „vedelad biokütused“ – energia, sealhulgas elektri-, soojus- ja jahutusenergia (välja arvatud transpordi jaoks kasutatava energia) saamiseks kasutatav vedelkütus, mis on toodetud biomassist
  või biomassi poolt
  ; |
| --- | --- |

f)

„vedelad biokütused“ – energia, sealhulgas elektri-, soojus- ja jahutusenergia (välja arvatud transpordi jaoks kasutatava energia) saamiseks kasutatav vedelkütus, mis on toodetud biomassist
  või biomassi poolt
  ;

Muudatusettepanek 290

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | „biokütused“ – transpordis kasutatav
  vedelkütus
  , mis on toodetud biomassist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

g)

„biokütused“ – transpordis kasutatav
  vedelkütus
  , mis on toodetud biomassist;

| g) | „biokütused“ – transpordis kasutatav
  vedel- või gaaskütus
  , mis on toodetud biomassist
  või selle abil
  ; |
| --- | --- |

g)

„biokütused“ – transpordis kasutatav
  vedel- või gaaskütus
  , mis on toodetud biomassist
  või selle abil
  ;

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | „toetuskava“ – liikmesriigi või liikmesriikide rühma rakendatav vahend, kava või mehhanism, mille abil edendatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist, vähendades nimetatud energiaga seotud kulusid, tõstes selle võimalikku müügihinda või suurendades taastuvenergia kasutamise kohustuse abil või muul viisil sellise energia ostumahtu. See hõlmab investeeringutoetust, maksuvabastusi või maksuvähendusi, maksutagastusi, toetuskavasid taastuvenergia kasutamise kohustuse täitmiseks, sealhulgas toetuskavasid, milles kasutatakse rohelisi sertifikaate, ja otseseid hinnatoetuskavasid, sealhulgas
  sisseostu
  fikseeritud
  hindu
  ja lisamakseid, kuid ei pea nendega piirduma; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

i)

„toetuskava“ – liikmesriigi või liikmesriikide rühma rakendatav vahend, kava või mehhanism, mille abil edendatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist, vähendades nimetatud energiaga seotud kulusid, tõstes selle võimalikku müügihinda või suurendades taastuvenergia kasutamise kohustuse abil või muul viisil sellise energia ostumahtu. See hõlmab investeeringutoetust, maksuvabastusi või maksuvähendusi, maksutagastusi, toetuskavasid taastuvenergia kasutamise kohustuse täitmiseks, sealhulgas toetuskavasid, milles kasutatakse rohelisi sertifikaate, ja otseseid hinnatoetuskavasid, sealhulgas
  sisseostu
  fikseeritud
  hindu
  ja lisamakseid, kuid ei pea nendega piirduma;

| i) | „toetuskava“ – liikmesriigi või liikmesriikide rühma rakendatav vahend, kava või mehhanism, mille abil edendatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist, vähendades nimetatud energiaga seotud kulusid, tõstes selle võimalikku müügihinda või suurendades taastuvenergia kasutamise kohustuse abil või muul viisil sellise energia ostumahtu. See hõlmab
  teadusuuringute ja
  investeeringutoetust, maksuvabastusi või maksuvähendusi, maksutagastusi, toetuskavasid taastuvenergia kasutamise kohustuse täitmiseks, sealhulgas toetuskavasid, milles kasutatakse rohelisi sertifikaate, ja otseseid hinnatoetuskavasid, sealhulgas fikseeritud
  sisseostuhindu
  ja lisamakseid, kuid ei pea nendega piirduma; |
| --- | --- |

i)

„toetuskava“ – liikmesriigi või liikmesriikide rühma rakendatav vahend, kava või mehhanism, mille abil edendatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist, vähendades nimetatud energiaga seotud kulusid, tõstes selle võimalikku müügihinda või suurendades taastuvenergia kasutamise kohustuse abil või muul viisil sellise energia ostumahtu. See hõlmab
  teadusuuringute ja
  investeeringutoetust, maksuvabastusi või maksuvähendusi, maksutagastusi, toetuskavasid taastuvenergia kasutamise kohustuse täitmiseks, sealhulgas toetuskavasid, milles kasutatakse rohelisi sertifikaate, ja otseseid hinnatoetuskavasid, sealhulgas fikseeritud
  sisseostuhindu
  ja lisamakseid, kuid ei pea nendega piirduma;

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt q

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| q) | „toiduks mittekasutatav tselluloosmaterjal“ – lähteained, mis koosnevad peamiselt tselluloosist ja hemitselluloosist ning on väiksema ligniinisisaldusega kui lignotselluloosmaterjal; see hõlmab toidu- ja söödakultuuride jääke (näiteks õled, maisivarred, teraviljakestad ja koored), väikese tärklisesisaldusega rohttaimseid energiakultuure (näiteks raihein, vitshirss, siidpööris, harilik hiidroog ja haljasväetistaimed enne ja pärast põhikultuure), tööstuslikke jääke (sealhulgas toidu- ja söödakultuuride jäägid pärast taimeõlide, suhkrute, tärkliste ja valkude eraldamist) ning biojäätmetest saadud materjali; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

q)

„toiduks mittekasutatav tselluloosmaterjal“ – lähteained, mis koosnevad peamiselt tselluloosist ja hemitselluloosist ning on väiksema ligniinisisaldusega kui lignotselluloosmaterjal; see hõlmab toidu- ja söödakultuuride jääke (näiteks õled, maisivarred, teraviljakestad ja koored), väikese tärklisesisaldusega rohttaimseid energiakultuure (näiteks raihein, vitshirss, siidpööris, harilik hiidroog ja haljasväetistaimed enne ja pärast põhikultuure), tööstuslikke jääke (sealhulgas toidu- ja söödakultuuride jäägid pärast taimeõlide, suhkrute, tärkliste ja valkude eraldamist) ning biojäätmetest saadud materjali;

| q) | „toiduks mittekasutatav tselluloosmaterjal“ – lähteained, mis koosnevad peamiselt tselluloosist ja hemitselluloosist ning on väiksema ligniinisisaldusega kui lignotselluloosmaterjal; see hõlmab toidu- ja söödakultuuride jääke (näiteks õled, maisivarred, teraviljakestad ja koored), väikese tärklisesisaldusega rohttaimseid energiakultuure (näiteks raihein, vitshirss, siidpööris, harilik hiidroog ja haljasväetistaimed enne ja pärast põhikultuure
  ning söödikultuurid, näiteks rohi, ristik ja lutsern
  ), tööstuslikke jääke (sealhulgas toidu- ja söödakultuuride jäägid pärast taimeõlide, suhkrute, tärkliste ja valkude eraldamist) ning biojäätmetest saadud materjali; |
| --- | --- |

q)

„toiduks mittekasutatav tselluloosmaterjal“ – lähteained, mis koosnevad peamiselt tselluloosist ja hemitselluloosist ning on väiksema ligniinisisaldusega kui lignotselluloosmaterjal; see hõlmab toidu- ja söödakultuuride jääke (näiteks õled, maisivarred, teraviljakestad ja koored), väikese tärklisesisaldusega rohttaimseid energiakultuure (näiteks raihein, vitshirss, siidpööris, harilik hiidroog ja haljasväetistaimed enne ja pärast põhikultuure
  ning söödikultuurid, näiteks rohi, ristik ja lutsern
  ), tööstuslikke jääke (sealhulgas toidu- ja söödakultuuride jäägid pärast taimeõlide, suhkrute, tärkliste ja valkude eraldamist) ning biojäätmetest saadud materjali;

Muudatusettepanek 291

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt s

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| s) | „muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused“ – vedel- või gaaskütused, mis ei ole biokütused ja mille energiasisaldus tuleneb taastuvatest energiaallikatest, välja arvatud biomassist, ning
  mida kasutatakse transpordis
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

s)

„muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused“ – vedel- või gaaskütused, mis ei ole biokütused ja mille energiasisaldus tuleneb taastuvatest energiaallikatest, välja arvatud biomassist, ning
  mida kasutatakse transpordis
  ;

| s) | „muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused“ – vedel- või gaaskütused,
  mida kasutatakse transpordis ning
  mis ei ole biokütused ja mille energiasisaldus tuleneb taastuvatest energiaallikatest, välja arvatud biomassist, ning
  mille puhul süsiniku lähteaine kogutakse ümbritsevast õhust
  ; |
| --- | --- |

s)

„muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused“ – vedel- või gaaskütused,
  mida kasutatakse transpordis ning
  mis ei ole biokütused ja mille energiasisaldus tuleneb taastuvatest energiaallikatest, välja arvatud biomassist, ning
  mille puhul süsiniku lähteaine kogutakse ümbritsevast õhust
  ;

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt z

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| z) | „ajakohastamine“ – taastuvenergiat tootvate elektrijaamade uuendamine (sealhulgas paigaldiste või käitamissüsteemide ja seadmete täielik või osaline asendamine) tootmisvõimsuse asendamiseks või tõhustamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

z)

„ajakohastamine“ – taastuvenergiat tootvate elektrijaamade uuendamine (sealhulgas paigaldiste või käitamissüsteemide ja seadmete täielik või osaline asendamine) tootmisvõimsuse asendamiseks või tõhustamiseks;

| z) | „ajakohastamine“ – taastuvenergiat tootvate elektrijaamade uuendamine (sealhulgas paigaldiste või käitamissüsteemide ja seadmete täielik või osaline asendamine) tootmisvõimsuse
  suurendamiseks,
  asendamiseks või tõhustamiseks; |
| --- | --- |

z)

„ajakohastamine“ – taastuvenergiat tootvate elektrijaamade uuendamine (sealhulgas paigaldiste või käitamissüsteemide ja seadmete täielik või osaline asendamine) tootmisvõimsuse
  suurendamiseks,
  asendamiseks või tõhustamiseks;

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt y

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| y) | „heitsoojus või -jahutusenergia“ –
  tööstuslikes
  või
  elektritootmispaigaldistes
  kõrvalsaadusena toodetud
  jahutusenergia
  või
  soojus
  , mis jääks ilma juurdepääsuta kaugkütte- või kaugjahutussüsteemile kasutamata ja hajuks õhku või vette; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

y)

„heitsoojus või -jahutusenergia“ –
  tööstuslikes
  või
  elektritootmispaigaldistes
  kõrvalsaadusena toodetud
  jahutusenergia
  või
  soojus
  , mis jääks ilma juurdepääsuta kaugkütte- või kaugjahutussüsteemile kasutamata ja hajuks õhku või vette;

| y) | „heitsoojus või -jahutusenergia“ –
  tööstus- või energiakäitistes
  või
  kolmanda sektori poolt
  kõrvalsaadusena
  (tõhusa koostootmisprotsessi järel või seal, kus koostootmine ei ole teostatav)
  toodetud
  vältimatu soojus-
  või
  jahutusenergia
  , mis jääks ilma juurdepääsuta kaugkütte- või kaugjahutussüsteemile kasutamata ja hajuks õhku või vette; |
| --- | --- |

y)

„heitsoojus või -jahutusenergia“ –
  tööstus- või energiakäitistes
  või
  kolmanda sektori poolt
  kõrvalsaadusena
  (tõhusa koostootmisprotsessi järel või seal, kus koostootmine ei ole teostatav)
  toodetud
  vältimatu soojus-
  või
  jahutusenergia
  , mis jääks ilma juurdepääsuta kaugkütte- või kaugjahutussüsteemile kasutamata ja hajuks õhku või vette;

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt aa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| aa) | „omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbija“ – direktiivis [elektrienergia siseturu ühiseeskirju käsitlev direktiiv] määratletud aktiivne tarbija, kes tarbib ning võib salvestada ja müüa tema valdustes, sealhulgas kortermajas, ühises teenuste osutamise või
  ärikohas või
  suletud jaotusvõrgus toodetud taastuvelektrit, tingimusel et selliste omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate puhul, kes ei ole kodutarbijad, ei ole kõnealune tegevus peamine äri- ega kutsetegevus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

aa)

„omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbija“ – direktiivis [elektrienergia siseturu ühiseeskirju käsitlev direktiiv] määratletud aktiivne tarbija, kes tarbib ning võib salvestada ja müüa tema valdustes, sealhulgas kortermajas, ühises teenuste osutamise või
  ärikohas või
  suletud jaotusvõrgus toodetud taastuvelektrit, tingimusel et selliste omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate puhul, kes ei ole kodutarbijad, ei ole kõnealune tegevus peamine äri- ega kutsetegevus;

| aa) | „omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbija“ –
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis ...
  [
  elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) (2016/0380(COD))
  ] määratletud aktiivne tarbija
  või ühiselt toimiv tarbijate rühm
  , kes tarbib ning võib salvestada ja müüa tema valdustes, sealhulgas kortermajas,
  elamurajoonis, äri- või tööstustegevuse või
  ühises teenuste osutamise
  kohas
  või
  ühes ja samas
  suletud jaotusvõrgus toodetud taastuvelektrit, tingimusel et selliste omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate puhul, kes ei ole kodutarbijad, ei ole kõnealune tegevus peamine äri- ega kutsetegevus; |
| --- | --- |

aa)

„omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbija“ –
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis ...
  [
  elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) (2016/0380(COD))
  ] määratletud aktiivne tarbija
  või ühiselt toimiv tarbijate rühm
  , kes tarbib ning võib salvestada ja müüa tema valdustes, sealhulgas kortermajas,
  elamurajoonis, äri- või tööstustegevuse või
  ühises teenuste osutamise
  kohas
  või
  ühes ja samas
  suletud jaotusvõrgus toodetud taastuvelektrit, tingimusel et selliste omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate puhul, kes ei ole kodutarbijad, ei ole kõnealune tegevus peamine äri- ega kutsetegevus;

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt aa a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aaa | ) „taastuvenergiaühendus“ – kohalik energiaühendus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ... [elektrienergia siseturu ühiseeskirju käsitlev direktiiv (uuesti sõnastatud), 2016/0380(COD)] artikli 2 tähenduses, mis vastab käesoleva direktiivi artikli 22 lõikes 1 toodud nõuetele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

aaa

) „taastuvenergiaühendus“ – kohalik energiaühendus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ... [elektrienergia siseturu ühiseeskirju käsitlev direktiiv (uuesti sõnastatud), 2016/0380(COD)] artikli 2 tähenduses, mis vastab käesoleva direktiivi artikli 22 lõikes 1 toodud nõuetele;

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt bb

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| bb) | „omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbimine“ –
  taastuvelektri
  tootmine ja tarbimine ning vajaduse korral salvestamine omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate poolt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

bb)

„omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbimine“ –
  taastuvelektri
  tootmine ja tarbimine ning vajaduse korral salvestamine omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate poolt;

| bb) | „omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbimine“ –
  taastuvenergia
  tootmine ja tarbimine ning vajaduse korral salvestamine omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate poolt; |
| --- | --- |

bb)

„omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbimine“ –
  taastuvenergia
  tootmine ja tarbimine ning vajaduse korral salvestamine omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate poolt;

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt cc

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| cc) | „elektriostuleping“
   – leping, mille alusel nõustub juriidiline isik ostma taastuvelektrit otse energiatootjalt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

cc)

„elektriostuleping“
   – leping, mille alusel nõustub juriidiline isik ostma taastuvelektrit otse energiatootjalt;

| cc) | „taastuvelektri ostu leping“
   – leping, mille alusel nõustub juriidiline
  või füüsiline
  isik ostma taastuvelektrit otse energiatootjalt; |
| --- | --- |

cc)

„taastuvelektri ostu leping“
   – leping, mille alusel nõustub juriidiline
  või füüsiline
  isik ostma taastuvelektrit otse energiatootjalt;

Muudatusettepanek 305

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt ee

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ee) | „täiustatud biokütused“ – IX lisa A osas loetletud lähteainetest toodetud biokütused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ee)

„täiustatud biokütused“ – IX lisa A osas loetletud lähteainetest toodetud biokütused;

| ee) | „täiustatud biokütused“ – IX lisa A osas loetletud lähteainetest
  ning jäätmetest ja biomassi (mis ei ole pärit toidu/söödakultuuridest) jääkidest
  toodetud biokütused
  , kui see biomass vastab artiklis 26 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele
  ; |
| --- | --- |

ee)

„täiustatud biokütused“ – IX lisa A osas loetletud lähteainetest
  ning jäätmetest ja biomassi (mis ei ole pärit toidu/söödakultuuridest) jääkidest
  toodetud biokütused
  , kui see biomass vastab artiklis 26 sätestatud säästlikkuskriteeriumidele
  ;

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt ff

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ff) | „jäätmepõhised fossiilkütused“ – vedel- ja gaaskütused, mis on toodetud taastumatutest jäätmetevoogudest, sealhulgas tööstusprotsessides tekkinud jäätmegaasidest ja heitgaasidest; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ff)

„jäätmepõhised fossiilkütused“ – vedel- ja gaaskütused, mis on toodetud taastumatutest jäätmetevoogudest, sealhulgas tööstusprotsessides tekkinud jäätmegaasidest ja heitgaasidest;

välja jäetud

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt ff a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ffa) | „süsinikku sisaldavad ringlusse võetud kütused“ – vedel- ja gaaskütused, mis on toodetud vältimatutest taastumatut päritolu jäätmevoogudest, sealhulgas tööstusprotsessides tekkinud jäätmegaasidest ja heitgaasidest, ja mis põhjustavad kogu oma olelustsükli jooksul kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemist; tahketest jäätmevoogudest tootmise puhul kasutatakse ainult jäätmeid, mida ei korduvkasutata ja mida ei võeta mehaaniliselt ringlusesse, järgides seejuures täielikult direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud jäätmehierarhiat; gaasiliste saasteainete heidetest tootmise puhul peab heide olema vältimatu ja mitte tootmisprotsessi tahtlik tulemus; nende süsinikku sisaldavate ringlusse võetud kütuste tootmiseks kasutatud gaasiliste jäätmete osakaalu ei saa arvesse võtta muudes heite vähendamise kavades, näiteks ELi heitkogustega kauplemise süsteemis; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ffa)

„süsinikku sisaldavad ringlusse võetud kütused“ – vedel- ja gaaskütused, mis on toodetud vältimatutest taastumatut päritolu jäätmevoogudest, sealhulgas tööstusprotsessides tekkinud jäätmegaasidest ja heitgaasidest, ja mis põhjustavad kogu oma olelustsükli jooksul kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemist; tahketest jäätmevoogudest tootmise puhul kasutatakse ainult jäätmeid, mida ei korduvkasutata ja mida ei võeta mehaaniliselt ringlusesse, järgides seejuures täielikult direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud jäätmehierarhiat; gaasiliste saasteainete heidetest tootmise puhul peab heide olema vältimatu ja mitte tootmisprotsessi tahtlik tulemus; nende süsinikku sisaldavate ringlusse võetud kütuste tootmiseks kasutatud gaasiliste jäätmete osakaalu ei saa arvesse võtta muudes heite vähendamise kavades, näiteks ELi heitkogustega kauplemise süsteemis;

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt jj

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| jj) | „ülestöötamisluba“ –
  ametlik dokument, mille alusel on lubatud
  metsa biomassi üles töötada; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

jj)

„ülestöötamisluba“ –
  ametlik dokument, mille alusel on lubatud
  metsa biomassi üles töötada;

| jj) | „ülestöötamisluba“ –
  seaduslik luba või sarnane siseriiklike ja/või piirkondlike õigusaktide kohane õigus
  metsa biomassi üles töötada; |
| --- | --- |

jj)

„ülestöötamisluba“ –
  seaduslik luba või sarnane siseriiklike ja/või piirkondlike õigusaktide kohane õigus
  metsa biomassi üles töötada;

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt mm

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| mm) | „metsakinnistu“ – üks või mitu metsaeraldist ja muu metsaga kaetud ala
  ,
  mida käsitatakse majandamise või kasutamise seisukohast ühe üksusena
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

mm)

„metsakinnistu“ – üks või mitu metsaeraldist ja muu metsaga kaetud ala
  ,
  mida käsitatakse majandamise või kasutamise seisukohast ühe üksusena
  ;

| mm) | „tarnebaas“ – geograafiline piirkond
  ,
  kust on pärit biomassi lähteained
  ; |
| --- | --- |

mm)

„tarnebaas“ – geograafiline piirkond
  ,
  kust on pärit biomassi lähteained
  ;

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt nn

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| nn) | „biojäätmed“ –
  biolagunevad aia- ja haljastujäätmed, samuti kodumajapidamistest, restoranidest, toitlustus- ja jaemüügiettevõtetest pärinevad toidu- ja köögijäätmed ning samalaadsed toiduainetetööstuse jäätmed
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

nn)

„biojäätmed“ –
  biolagunevad aia- ja haljastujäätmed, samuti kodumajapidamistest, restoranidest, toitlustus- ja jaemüügiettevõtetest pärinevad toidu- ja köögijäätmed ning samalaadsed toiduainetetööstuse jäätmed
  ;

| nn) | „biojäätmed“ –
  direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 4 määratletud biojäätmed
  ; |
| --- | --- |

nn)

„biojäätmed“ –
  direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 4 määratletud biojäätmed
  ;

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liidu siduv
  2030. aasta üldeesmärk | Liidu siduv
  üldeesmärk ja riiklikud eesmärgid aastaks 2030 |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liidu siduv
  2030. aasta üldeesmärk

Liidu siduv
  üldeesmärk ja riiklikud eesmärgid aastaks 2030

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad ühiselt, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal liidu summaarses energia lõpptarbimises aastal 2030 on vähemalt
  27
  %. | 1.   Liikmesriigid tagavad ühiselt, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal liidu summaarses energia lõpptarbimises aastal 2030 on vähemalt
  35
  %. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad ühiselt, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal liidu summaarses energia lõpptarbimises aastal 2030 on vähemalt
  27
  %.

1.   Liikmesriigid tagavad ühiselt, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal liidu summaarses energia lõpptarbimises aastal 2030 on vähemalt
  35
  %.

Muudatusettepanek 306

Muudatusettepanek 306

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriik tagab, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kõikides transpordiliikides on 2030. aastal vähemalt 12 % energia lõpptarbimisest transpordisektoris selles liikmesriigis. Selleks et saavutada eesmärk, mis seisneb taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 12 % osakaalus energia lõpptarbimisest, nõuavad liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2021 kütusetarnijatelt artiklis 25 osutatud taastuvenergia minimaalset osakaalu. |
| | Nimetatud eesmärgi täitmise jälgimiseks arvestuste tegemisel peab biokütuste ja biogaasi kasutamisest tingitud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine, kui seda artikli 28 lõikes 1 osutatud metoodika põhjal võrrelda fossiilkütuste kasutamisega, vastama artikli 26 lõikes 7 sätestatud kriteeriumidele. |
| | Kui toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste osa liikmesriigis on alla 2 % ja ei ole seetõttu piisav kütusetarnija kohustuse ja transpordisektori 12 % eesmärgi vahelise erinevuse kaotamiseks, võib see liikmesriik oma artikli 7 lõikes 1 sätestatud piirnormi vastavalt kohandada kuni 2 %-ni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriik tagab, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal kõikides transpordiliikides on 2030. aastal vähemalt 12 % energia lõpptarbimisest transpordisektoris selles liikmesriigis. Selleks et saavutada eesmärk, mis seisneb taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 12 % osakaalus energia lõpptarbimisest, nõuavad liikmesriigid alates 1. jaanuarist 2021 kütusetarnijatelt artiklis 25 osutatud taastuvenergia minimaalset osakaalu.

Nimetatud eesmärgi täitmise jälgimiseks arvestuste tegemisel peab biokütuste ja biogaasi kasutamisest tingitud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine, kui seda artikli 28 lõikes 1 osutatud metoodika põhjal võrrelda fossiilkütuste kasutamisega, vastama artikli 26 lõikes 7 sätestatud kriteeriumidele.

Nimetatud eesmärgi täitmise jälgimiseks arvestuste tegemisel peab biokütuste ja biogaasi kasutamisest tingitud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine, kui seda artikli 28 lõikes 1 osutatud metoodika põhjal võrrelda fossiilkütuste kasutamisega, vastama artikli 26 lõikes 7 sätestatud kriteeriumidele.

Kui toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste osa liikmesriigis on alla 2 % ja ei ole seetõttu piisav kütusetarnija kohustuse ja transpordisektori 12 % eesmärgi vahelise erinevuse kaotamiseks, võib see liikmesriik oma artikli 7 lõikes 1 sätestatud piirnormi vastavalt kohandada kuni 2 %-ni.

Kui toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste osa liikmesriigis on alla 2 % ja ei ole seetõttu piisav kütusetarnija kohustuse ja transpordisektori 12 % eesmärgi vahelise erinevuse kaotamiseks, võib see liikmesriik oma artikli 7 lõikes 1 sätestatud piirnormi vastavalt kohandada kuni 2 %-ni.

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2

Artikkel 3 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Iga liikmesriigi panus
  kõnealuse 2030. aasta üldeesmärgi
  saavutamisse määratakse kindlaks ja teatatakse komisjonile
  lõimitud
  riikliku
  energia- ja
  kliimakava
  raames kooskõlas määruse [juhtimine] artiklitega 3–5 ja 9–
  11
  . | 2.   
  Liikmesriigid püstitavad
  kõnealuse 2030. aasta üldeesmärgi
  saavutamiseks eesmärgid oma
  lõimitud
  riiklike
  energia- ja
  kliimakavade
  raames kooskõlas
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ...
  [
  milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))
  ], artiklitega 3–5 ja 9–
  13
  .
  Kui komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ...,
  [
  milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))
  ],
  artikli 3 kohaselt esitatud lõplike riiklike lõimitud energia- ja kliimakavade hindamisel leiab, et liikmesriikide eesmärgid on liidu siduva üldeesmärgi ühiseks täitmiseks ebapiisavad, peavad need liikmesriigid, kelle eesmärk on Ia lisas toodud valemi kohaselt arvutatud näitajast väiksem, oma eesmärki vastavalt suurendama. |
| | Liikmesriik võib oma eesmärgist kuni 10 % võrra kõrvale kalduda juhul, kui seda põhjustavad erakorralised ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaolud, teavitades sellest komisjoni hiljemalt 2025. aastal. Kui kõrvalekalle võib ohustada liidu siduva üldeesmärgi täitmist, võtavad komisjon ja liikmesriigid puudujäägi tulemuslikuks likvideerimiseks selliseid parandusmeetmeid nagu need, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  ,
  artikli 27 lõikes 4. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Iga liikmesriigi panus
  kõnealuse 2030. aasta üldeesmärgi
  saavutamisse määratakse kindlaks ja teatatakse komisjonile
  lõimitud
  riikliku
  energia- ja
  kliimakava
  raames kooskõlas määruse [juhtimine] artiklitega 3–5 ja 9–
  11
  .

2.   
  Liikmesriigid püstitavad
  kõnealuse 2030. aasta üldeesmärgi
  saavutamiseks eesmärgid oma
  lõimitud
  riiklike
  energia- ja
  kliimakavade
  raames kooskõlas
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ...
  [
  milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))
  ], artiklitega 3–5 ja 9–
  13
  .
  Kui komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ...,
  [
  milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))
  ],
  artikli 3 kohaselt esitatud lõplike riiklike lõimitud energia- ja kliimakavade hindamisel leiab, et liikmesriikide eesmärgid on liidu siduva üldeesmärgi ühiseks täitmiseks ebapiisavad, peavad need liikmesriigid, kelle eesmärk on Ia lisas toodud valemi kohaselt arvutatud näitajast väiksem, oma eesmärki vastavalt suurendama.

Liikmesriik võib oma eesmärgist kuni 10 % võrra kõrvale kalduda juhul, kui seda põhjustavad erakorralised ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaolud, teavitades sellest komisjoni hiljemalt 2025. aastal. Kui kõrvalekalle võib ohustada liidu siduva üldeesmärgi täitmist, võtavad komisjon ja liikmesriigid puudujäägi tulemuslikuks likvideerimiseks selliseid parandusmeetmeid nagu need, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  ,
  artikli 27 lõikes 4.

Liikmesriik võib oma eesmärgist kuni 10 % võrra kõrvale kalduda juhul, kui seda põhjustavad erakorralised ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaolud, teavitades sellest komisjoni hiljemalt 2025. aastal. Kui kõrvalekalle võib ohustada liidu siduva üldeesmärgi täitmist, võtavad komisjon ja liikmesriigid puudujäägi tulemuslikuks likvideerimiseks selliseid parandusmeetmeid nagu need, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]

artikli 27 lõikes 4.

Muudatusettepanek 321

Muudatusettepanek 321

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et nende riiklik poliitika, kaasa arvatud toetuskavad, on välja töötatud kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhiaga ja välditakse olulist moonutavat mõju (kõrval)saaduste, jäätmete ja jääkide turul. Selleks vaatavad liikmesriigid oma riikliku poliitika korrapäraselt läbi ja põhjendavad mis tahes kõrvalekallet määruse ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))] artikli 18 punktis c nõutud aruannetes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et nende riiklik poliitika, kaasa arvatud toetuskavad, on välja töötatud kooskõlas direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 4 sätestatud jäätmehierarhiaga ja välditakse olulist moonutavat mõju (kõrval)saaduste, jäätmete ja jääkide turul. Selleks vaatavad liikmesriigid oma riikliku poliitika korrapäraselt läbi ja põhjendavad mis tahes kõrvalekallet määruse ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))] artikli 18 punktis c nõutud aruannetes.

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 4

Artikkel 3 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon toetab liikmesriikide ulatuslikke eesmärke tugiraamistiku kaudu, mis hõlmab liidu vahendite ja eelkõige rahastamisvahendite laialdasemat kasutamist eeskätt selleks, et vähendada taastuvenergiaprojektide kapitalikulusid. | 4.   Komisjon toetab liikmesriikide ulatuslikke eesmärke tugiraamistiku kaudu, mis hõlmab liidu vahendite ja eelkõige rahastamisvahendite laialdasemat kasutamist eeskätt selleks, et vähendada taastuvenergiaprojektide kapitalikulusid
  ja toetada piiriülese mõõtmega taastuvenergia tootmise projekte
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon toetab liikmesriikide ulatuslikke eesmärke tugiraamistiku kaudu, mis hõlmab liidu vahendite ja eelkõige rahastamisvahendite laialdasemat kasutamist eeskätt selleks, et vähendada taastuvenergiaprojektide kapitalikulusid.

4.   Komisjon toetab liikmesriikide ulatuslikke eesmärke tugiraamistiku kaudu, mis hõlmab liidu vahendite ja eelkõige rahastamisvahendite laialdasemat kasutamist eeskätt selleks, et vähendada taastuvenergiaprojektide kapitalikulusid
  ja toetada piiriülese mõõtmega taastuvenergia tootmise projekte
  .

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – pealkiri

Artikkel 4 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Taastuvatest energiaallikatest
  elektri
  tootmise
  rahaline
  toetamine | Taastuvatest energiaallikatest
  energia
  tootmise toetamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Taastuvatest energiaallikatest
  elektri
  tootmise
  rahaline
  toetamine

elektri

rahaline

Taastuvatest energiaallikatest
  energia
  tootmise toetamine

energia

Muudatusettepanek 322/rev

Muudatusettepanek 322/rev

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1

Artikkel 4 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärgi saavutamiseks
  võivad liikmesriigid
  kohaldada vastavalt riigiabi eeskirjadele
  toetuskavasid.
  Taastuvatest
  energiaallikatest elektri tootmist käsitlevad toetuskavad
  kavandatakse selliselt
  , et
  välditakse elektriturgude põhjendamatut moonutamist
  ning
  tagatakse
  , et tootjad võtavad arvesse elektrienergia pakkumist ja nõudlust selle järele ning võimalikke võrgupiiranguid. | 1.   
  Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 195 ja vastavalt sama lepingu artiklitele 107 ja 108
  võivad liikmesriigid
  artiklis 3 sätestatud liidu ja riiklike eesmärkide täitmiseks või ületamiseks kohaldada
  toetuskavasid.
  Et vältida asjatuid moonutusi tooraineturul, tuleb biomassist toodetava taastuvenergia toetuskavad koostada nii, et ei soodustataks biomassi põhjendamatut kasutamist peamiselt energiatootmiseks, kui leidub tööstuslikke või materjalina kasutamise viise, mis annavad suuremat lisaväärtust, kusjuures see võib hõlmata jäätmete ja jääkide eeliskasutamist. Liikmesriigid peaksid arvesse võtma olemasolevat kestlikku biomassivaru. Taastuvatest
  energiaallikatest elektri tootmist käsitlevad toetuskavad
  on turupõhised
  , et
  vältida moonutusi elektriturgudel,
  ning
  tagavad
  , et tootjad võtavad arvesse elektrienergia pakkumist ja nõudlust selle järele ning võimalikke
  süsteemi integreerimise kulusid või
  võrgupiiranguid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärgi saavutamiseks
  võivad liikmesriigid
  kohaldada vastavalt riigiabi eeskirjadele
  toetuskavasid.
  Taastuvatest
  energiaallikatest elektri tootmist käsitlevad toetuskavad
  kavandatakse selliselt
  , et
  välditakse elektriturgude põhjendamatut moonutamist
  ning
  tagatakse
  , et tootjad võtavad arvesse elektrienergia pakkumist ja nõudlust selle järele ning võimalikke võrgupiiranguid.

1.   
  Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 195 ja vastavalt sama lepingu artiklitele 107 ja 108
  võivad liikmesriigid
  artiklis 3 sätestatud liidu ja riiklike eesmärkide täitmiseks või ületamiseks kohaldada
  toetuskavasid.
  Et vältida asjatuid moonutusi tooraineturul, tuleb biomassist toodetava taastuvenergia toetuskavad koostada nii, et ei soodustataks biomassi põhjendamatut kasutamist peamiselt energiatootmiseks, kui leidub tööstuslikke või materjalina kasutamise viise, mis annavad suuremat lisaväärtust, kusjuures see võib hõlmata jäätmete ja jääkide eeliskasutamist. Liikmesriigid peaksid arvesse võtma olemasolevat kestlikku biomassivaru. Taastuvatest
  energiaallikatest elektri tootmist käsitlevad toetuskavad
  on turupõhised
  , et
  vältida moonutusi elektriturgudel,
  ning
  tagavad
  , et tootjad võtavad arvesse elektrienergia pakkumist ja nõudlust selle järele ning võimalikke
  süsteemi integreerimise kulusid või
  võrgupiiranguid.

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid võivad kohaldada tehnoloogianeutraalseid või tehnoloogiaspetsiifilisi toetuskavasid. Tehnoloogiaspetsiifilisi toetuskavasid võib kohaldada ühel või mitmel alljärgneval põhjusel: |
| | a) | uue või innovaatilise tehnoloogia potentsiaal pikemas perspektiivis; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid võivad kohaldada tehnoloogianeutraalseid või tehnoloogiaspetsiifilisi toetuskavasid. Tehnoloogiaspetsiifilisi toetuskavasid võib kohaldada ühel või mitmel alljärgneval põhjusel:

a)

a)

uue või innovaatilise tehnoloogia potentsiaal pikemas perspektiivis;

uue või innovaatilise tehnoloogia potentsiaal pikemas perspektiivis;

| b) | energiaallikate jaotuse tehnoloogilise või piirkondliku mitmekesistamise vajadus; |
| --- | --- |

b)

b)

energiaallikate jaotuse tehnoloogilise või piirkondliku mitmekesistamise vajadus;

energiaallikate jaotuse tehnoloogilise või piirkondliku mitmekesistamise vajadus;

| c) | süsteemi tõhus kavandamine ja võrgu lõimimine; |
| --- | --- |

c)

c)

süsteemi tõhus kavandamine ja võrgu lõimimine;

süsteemi tõhus kavandamine ja võrgu lõimimine;

| d) | võrgupiirangud ja võrkude stabiilsus; |
| --- | --- |

d)

d)

võrgupiirangud ja võrkude stabiilsus;

võrgupiirangud ja võrkude stabiilsus;

| e) | keskkonnaalased piirangud. |
| --- | --- |

e)

e)

keskkonnaalased piirangud.

keskkonnaalased piirangud.

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 2

Artikkel 4 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Taastuvatest energiaallikatest elektri tootmiseks antav toetus kavandatakse selliselt, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter lõimitakse
  elektriturgu ning
  tagatakse, et taastuvenergia tootjad reageerivad turu hinnasignaalidele ja teenivad turul võimalikult suurt tulu. | 2.   Taastuvatest energiaallikatest elektri tootmiseks antav toetus kavandatakse selliselt, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter lõimitakse
  võimalikult suures ulatuses elektriturgu,
  tagatakse, et taastuvenergia tootjad reageerivad turu hinnasignaalidele ja teenivad turul võimalikult suurt tulu
  , ning taastuvatele energiaallikatele pakutakse turumoonutuste eest hüvitist
  . |
| | Liikmesriigid võivad teha erandeid väikestele, alla 500 kW võimsusega käitistele ja näidisprojektidele. Seejuures tuule jõul toodetava elektrienergia puhul kehtestatakse künniseks paigaldatud võimsus 3 MW või kolm tootmisüksust. |
| | Liikmesriigid võivad toetada taastuvenergiakogukondi ka muude mehhanismide ja menetluste kaudu, ilma et see piiraks teises lõigus nimetatud künniste kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Taastuvatest energiaallikatest elektri tootmiseks antav toetus kavandatakse selliselt, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter lõimitakse
  elektriturgu ning
  tagatakse, et taastuvenergia tootjad reageerivad turu hinnasignaalidele ja teenivad turul võimalikult suurt tulu.

2.   Taastuvatest energiaallikatest elektri tootmiseks antav toetus kavandatakse selliselt, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter lõimitakse
  võimalikult suures ulatuses elektriturgu,
  tagatakse, et taastuvenergia tootjad reageerivad turu hinnasignaalidele ja teenivad turul võimalikult suurt tulu
  , ning taastuvatele energiaallikatele pakutakse turumoonutuste eest hüvitist
  .

Liikmesriigid võivad teha erandeid väikestele, alla 500 kW võimsusega käitistele ja näidisprojektidele. Seejuures tuule jõul toodetava elektrienergia puhul kehtestatakse künniseks paigaldatud võimsus 3 MW või kolm tootmisüksust.

Liikmesriigid võivad teha erandeid väikestele, alla 500 kW võimsusega käitistele ja näidisprojektidele. Seejuures tuule jõul toodetava elektrienergia puhul kehtestatakse künniseks paigaldatud võimsus 3 MW või kolm tootmisüksust.

Liikmesriigid võivad toetada taastuvenergiakogukondi ka muude mehhanismide ja menetluste kaudu, ilma et see piiraks teises lõigus nimetatud künniste kohaldamist.

Liikmesriigid võivad toetada taastuvenergiakogukondi ka muude mehhanismide ja menetluste kaudu, ilma et see piiraks teises lõigus nimetatud künniste kohaldamist.

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Taastuvenergia toetamisel hankemenetluse kaudu kohaldatakse lõiget 3a, välja arvatud vähem kui 1 MW võimsusega väikeste käitiste, kuni kuue tootmisüksuse või 6 MW võimsusega tuuleenergiaprojektide ja näidisprojektide suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Taastuvenergia toetamisel hankemenetluse kaudu kohaldatakse lõiget 3a, välja arvatud vähem kui 1 MW võimsusega väikeste käitiste, kuni kuue tootmisüksuse või 6 MW võimsusega tuuleenergiaprojektide ja näidisprojektide suhtes.

Taastuvenergia toetamisel hankemenetluse kaudu kohaldatakse lõiget 3a, välja arvatud vähem kui 1 MW võimsusega väikeste käitiste, kuni kuue tootmisüksuse või 6 MW võimsusega tuuleenergiaprojektide ja näidisprojektide suhtes.

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Taastuvenergia toetuse andmisel hankemenetluse kaudu ja selleks, et tagada projektide elluviimise kõrge määr, teevad liikmesriigid järgmist: |
| | a) | kehtestavad ja avaldavad mittediskrimineerivad ja läbipaistvad eelkvalifitseerimise kriteeriumid ja projekti elluviimise eeskirjad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Taastuvenergia toetuse andmisel hankemenetluse kaudu ja selleks, et tagada projektide elluviimise kõrge määr, teevad liikmesriigid järgmist:

a)

a)

kehtestavad ja avaldavad mittediskrimineerivad ja läbipaistvad eelkvalifitseerimise kriteeriumid ja projekti elluviimise eeskirjad;

kehtestavad ja avaldavad mittediskrimineerivad ja läbipaistvad eelkvalifitseerimise kriteeriumid ja projekti elluviimise eeskirjad;

| b) | konsulteerivad sidusrühmadega, et vaadata läbi projekti tehnilise kirjelduse kavand; |
| --- | --- |

b)

b)

konsulteerivad sidusrühmadega, et vaadata läbi projekti tehnilise kirjelduse kavand;

konsulteerivad sidusrühmadega, et vaadata läbi projekti tehnilise kirjelduse kavand;

| c) | avaldavad teabe varasemate hangete, sealhulgas projektide elluviimise määra kohta. |
| --- | --- |

c)

c)

avaldavad teabe varasemate hangete, sealhulgas projektide elluviimise määra kohta.

avaldavad teabe varasemate hangete, sealhulgas projektide elluviimise määra kohta.

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 4 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Liikmesriigid avaldavad toetusvahendite eeldatava eraldamise pikaajalise ajakava, mis hõlmab vähemalt järgmist viit aastat ning sisaldab soovituslikku ajakava (vajadusel ka pakkumiste sagedust), võimsust, eeldatavasti eraldatavat eelarvet või maksimumtoetust üksuse kohta ning abikõlblikke tehnoloogiaid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Liikmesriigid avaldavad toetusvahendite eeldatava eraldamise pikaajalise ajakava, mis hõlmab vähemalt järgmist viit aastat ning sisaldab soovituslikku ajakava (vajadusel ka pakkumiste sagedust), võimsust, eeldatavasti eraldatavat eelarvet või maksimumtoetust üksuse kohta ning abikõlblikke tehnoloogiaid.

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 3 c (uus)

Artikkel 4 – lõige 3 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Abikavade koostamisel võtavad liikmesriigid arvesse taastuvenergiakogukondade ja omatarbeks toodetud energia tarbijate iseärasusi, et võimaldada neil võrdsetel tingimustel omavahel konkureerida. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3c.
     
  Abikavade koostamisel võtavad liikmesriigid arvesse taastuvenergiakogukondade ja omatarbeks toodetud energia tarbijate iseärasusi, et võimaldada neil võrdsetel tingimustel omavahel konkureerida.

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 3 d (uus)

Artikkel 4 – lõige 3 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  Taastuvatest allikatest energia tootmise suurendamiseks äärepoolseimates piirkondades ja väikesaartel võivad liikmesriigid neis piirkondades asuvatele projektidele antavat rahalist toetust kohandada, et võtta arvesse isoleerituse ja välissõltuvuse tõttu kõrgemaid tootmiskulusid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3d.
     
  Taastuvatest allikatest energia tootmise suurendamiseks äärepoolseimates piirkondades ja väikesaartel võivad liikmesriigid neis piirkondades asuvatele projektidele antavat rahalist toetust kohandada, et võtta arvesse isoleerituse ja välissõltuvuse tõttu kõrgemaid tootmiskulusid.

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 4

Artikkel 4 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid hindavad
  taastuvatest energiaallikatest elektri tootmiseks antud toetuse tulemuslikkust
  vähemalt iga nelja aasta tagant
  . Otsused toetuse jätkamise või pikendamise
  ja
  uue toetuse kavandamise kohta tehakse kõnealuse hindamise tulemuste põhjal
  . | 4.   Liikmesriigid hindavad vähemalt iga nelja aasta tagant
  taastuvatest energiaallikatest elektri tootmiseks antud toetuse tulemuslikkust
  ja
  selle mõju jagunemist erinevate tarbijate rühmade vahel, sealjuures mõju tööstuse konkurentsivõimele
  . |
| | Hindamisel võetakse arvesse toetuskavade võimalike muutuste mõju investeeringutele. Liikmesriigid lisavad nimetatud hindamise oma riiklikesse energia- ja kliimakavadesse ja nende kavade muudatustesse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ... [energialiidu juhtimise kohta (2016/0375(COD)]. |
| | Pikaajaline planeerimine, mille põhjal tehakse otsused toetuse andmise ja uute toetuste kavandamise kohta, põhineb hindamise tulemustel, mille juures võetakse arvesse toetuste üldist mõjusust taastuvenergia sihtide ja muude eesmärkide (näiteks taskukohasus ja energiakogukondade areng) saavutamisel, ning nende mõju jagunemist erinevate tarbijarühmade vahel, sh mõju tööstuse konkurentsivõimele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid hindavad
  taastuvatest energiaallikatest elektri tootmiseks antud toetuse tulemuslikkust
  vähemalt iga nelja aasta tagant
  . Otsused toetuse jätkamise või pikendamise
  ja
  uue toetuse kavandamise kohta tehakse kõnealuse hindamise tulemuste põhjal
  .

4.   Liikmesriigid hindavad vähemalt iga nelja aasta tagant
  taastuvatest energiaallikatest elektri tootmiseks antud toetuse tulemuslikkust
  ja
  selle mõju jagunemist erinevate tarbijate rühmade vahel, sealjuures mõju tööstuse konkurentsivõimele
  .

Hindamisel võetakse arvesse toetuskavade võimalike muutuste mõju investeeringutele. Liikmesriigid lisavad nimetatud hindamise oma riiklikesse energia- ja kliimakavadesse ja nende kavade muudatustesse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ... [energialiidu juhtimise kohta (2016/0375(COD)].

Hindamisel võetakse arvesse toetuskavade võimalike muutuste mõju investeeringutele. Liikmesriigid lisavad nimetatud hindamise oma riiklikesse energia- ja kliimakavadesse ja nende kavade muudatustesse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ... [energialiidu juhtimise kohta (2016/0375(COD)].

Pikaajaline planeerimine, mille põhjal tehakse otsused toetuse andmise ja uute toetuste kavandamise kohta, põhineb hindamise tulemustel, mille juures võetakse arvesse toetuste üldist mõjusust taastuvenergia sihtide ja muude eesmärkide (näiteks taskukohasus ja energiakogukondade areng) saavutamisel, ning nende mõju jagunemist erinevate tarbijarühmade vahel, sh mõju tööstuse konkurentsivõimele.

Pikaajaline planeerimine, mille põhjal tehakse otsused toetuse andmise ja uute toetuste kavandamise kohta, põhineb hindamise tulemustel, mille juures võetakse arvesse toetuste üldist mõjusust taastuvenergia sihtide ja muude eesmärkide (näiteks taskukohasus ja energiakogukondade areng) saavutamisel, ning nende mõju jagunemist erinevate tarbijarühmade vahel, sh mõju tööstuse konkurentsivõimele.

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Hiljemalt ... [2021. aastaks] ja seejärel iga kolme aasta tagant annab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru hankemenetluste kaudu antud toetuste toimimise kohta Euroopa Liidus, pöörates eelkõige tähelepanu sellele, kuidas need aitavad: |
| | a) | kulusid kärpida; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Hiljemalt ... [2021. aastaks] ja seejärel iga kolme aasta tagant annab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru hankemenetluste kaudu antud toetuste toimimise kohta Euroopa Liidus, pöörates eelkõige tähelepanu sellele, kuidas need aitavad:

a)

a)

kulusid kärpida;

kulusid kärpida;

| b) | tehnoloogiat täiustada; |
| --- | --- |

b)

b)

tehnoloogiat täiustada;

tehnoloogiat täiustada;

| c) | saavutada kõrge projektide elluviimise määra; |
| --- | --- |

c)

c)

saavutada kõrge projektide elluviimise määra;

saavutada kõrge projektide elluviimise määra;

| d) | tagada väikeste osalejate ja kohalike asutuste diskrimineerimisvaba osalemise. |
| --- | --- |

d)

d)

tagada väikeste osalejate ja kohalike asutuste diskrimineerimisvaba osalemise.

tagada väikeste osalejate ja kohalike asutuste diskrimineerimisvaba osalemise.

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 4 b (uus)

Artikkel 4 – lõige 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] vaatab komisjon läbi keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020 (2014/C 200/01), et neisse täiel määral lõimida käesoleva direktiivi artiklis 4 kehtestatud põhimõtted. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4b.
     
  Hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] vaatab komisjon läbi keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunised aastateks 2014–2020 (2014/C 200/01), et neisse täiel määral lõimida käesoleva direktiivi artiklis 4 kehtestatud põhimõtted.

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 4 c (uus)

Artikkel 4 – lõige 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Erandina käesoleva artikli lõikest 1 tagavad liikmesriigid, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia toetuskava ei nähta ette olmejäätmetele, mis ei vasta direktiivis 2008/98/EÜ sätestatud liigiti kogumise nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4c.
     
  Erandina käesoleva artikli lõikest 1 tagavad liikmesriigid, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia toetuskava ei nähta ette olmejäätmetele, mis ei vasta direktiivis 2008/98/EÜ sätestatud liigiti kogumise nõuetele.

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid avavad taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist käsitlevad toetuskavad
  muudes
  liikmesriikides asuvatele tootjatele käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. | 1.   Liikmesriigid avavad taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist käsitlevad toetuskavad
  teistes
  liikmesriikides asuvatele tootjatele käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  Liikmesriigid võivad piirata toetust käitistele nendes liikmesriikides, millega neil on võrkudevaheliste ühenduste kaudu otseühendus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid avavad taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist käsitlevad toetuskavad
  muudes
  liikmesriikides asuvatele tootjatele käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

1.   Liikmesriigid avavad taastuvatest energiaallikatest elektri tootmist käsitlevad toetuskavad
  teistes
  liikmesriikides asuvatele tootjatele käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
  Liikmesriigid võivad piirata toetust käitistele nendes liikmesriikides, millega neil on võrkudevaheliste ühenduste kaudu otseühendus.

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 2

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid tagavad, et aastatel 2021–2025 on igal aastal vähemalt
  10
  % ja aastatel 2026–2030 vähemalt
  15
  % toetusest uue toetatud võimsuse jaoks avatud muudes liikmesriikides asuvatele käitistele. | 2.   Liikmesriigid tagavad, et aastatel 2021–2025 on igal aastal vähemalt
  8
   % ja aastatel 2026–2030 vähemalt
  13
   % toetusest uue toetatud võimsuse jaoks avatud muudes liikmesriikides asuvatele käitistele.
  Nimetatud miinimumtasemeid ületavate toetuste korral on liikmeriikidel kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 7 kuni 13 õigus otsustada, millises ulatuses nad toetavad mõnes teises liikmesriigis taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid tagavad, et aastatel 2021–2025 on igal aastal vähemalt
  10
  % ja aastatel 2026–2030 vähemalt
  15
  % toetusest uue toetatud võimsuse jaoks avatud muudes liikmesriikides asuvatele käitistele.

2.   Liikmesriigid tagavad, et aastatel 2021–2025 on igal aastal vähemalt
  8
   % ja aastatel 2026–2030 vähemalt
  13
   % toetusest uue toetatud võimsuse jaoks avatud muudes liikmesriikides asuvatele käitistele.
  Nimetatud miinimumtasemeid ületavate toetuste korral on liikmeriikidel kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 7 kuni 13 õigus otsustada, millises ulatuses nad toetavad mõnes teises liikmesriigis taastuvatest energiaallikatest toodetud energiat.

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid võivad taotleda, et komisjon vabastaks nad käesolevas artiklis sätestatud kohustusest, mis hõlmab ka otsust mitte lubada nende territooriumil asuvatel käitistel osaleda teistes liikmesriikides korraldatavates toetuskavades, ühel või mitmel järgmistest juhtudest: |
| | a) | ebapiisav ühendusvõimsus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid võivad taotleda, et komisjon vabastaks nad käesolevas artiklis sätestatud kohustusest, mis hõlmab ka otsust mitte lubada nende territooriumil asuvatel käitistel osaleda teistes liikmesriikides korraldatavates toetuskavades, ühel või mitmel järgmistest juhtudest:

a)

a)

ebapiisav ühendusvõimsus;

ebapiisav ühendusvõimsus;

| b) | ebapiisavad loodusvarad; |
| --- | --- |

b)

b)

ebapiisavad loodusvarad;

ebapiisavad loodusvarad;

| c) | kahjulik mõju energiajulgeolekule või erandit taotleva liikmesriigi energiaturu nõuetekohasele toimimisele. |
| --- | --- |

c)

c)

kahjulik mõju energiajulgeolekule või erandit taotleva liikmesriigi energiaturu nõuetekohasele toimimisele.

kahjulik mõju energiajulgeolekule või erandit taotleva liikmesriigi energiaturu nõuetekohasele toimimisele.

Kõik erandid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja vaadatakse läbi hiljemalt 31. detsembriks 2025.

Kõik erandid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja vaadatakse läbi hiljemalt 31. detsembriks 2025.

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 3

Artikkel 5 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Toetuskavad võib avada piiriüleseks osalemiseks muu hulgas avatud pakkumismenetluste, ühiste pakkumismenetluste, avatud sertifitseerimiskavade või ühiste toetuskavade kaudu. Avatud pakkumismenetluste, ühiste pakkumismenetluste või avatud sertifitseerimiskavade toel toodetud taastuvelekter arvestatakse liikmesriikide vastavate panuste hulka vastavalt
  rahaliste vahendite
  piiriülese
  jaotamise eeskirju sisaldavale koostöölepingule
  , järgides põhimõtet, et energia tuleks
  kanda
  käitist rahastanud liikmesriigi
  arvele
  . | 3.   Toetuskavad võib avada piiriüleseks osalemiseks muu hulgas avatud pakkumismenetluste, ühiste pakkumismenetluste, avatud sertifitseerimiskavade või ühiste toetuskavade kaudu. Avatud pakkumismenetluste, ühiste pakkumismenetluste või avatud sertifitseerimiskavade toel toodetud taastuvelekter arvestatakse liikmesriikide vastavate panuste hulka vastavalt
  koostöölepingule, millega kehtestatakse
  piiriülese
  koostöö kord, sealhulgas osalemise ja rahaliste vahendite jaotamise tingimused
  ,
  võttes arvesse maksude ja lõivude erinevusi ning
  järgides põhimõtet, et
  toodetud
  energia tuleks
  arvestada
  käitist rahastanud liikmesriigi
  kohustuste täitmise katteks. Koostöölepingu eesmärk on koostööd tegevate riikide halduslike raamtingimuste ühtlustamine, et tagada võrdsed konkurentsitingimused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Toetuskavad võib avada piiriüleseks osalemiseks muu hulgas avatud pakkumismenetluste, ühiste pakkumismenetluste, avatud sertifitseerimiskavade või ühiste toetuskavade kaudu. Avatud pakkumismenetluste, ühiste pakkumismenetluste või avatud sertifitseerimiskavade toel toodetud taastuvelekter arvestatakse liikmesriikide vastavate panuste hulka vastavalt
  rahaliste vahendite
  piiriülese
  jaotamise eeskirju sisaldavale koostöölepingule
  , järgides põhimõtet, et energia tuleks
  kanda
  käitist rahastanud liikmesriigi
  arvele
  .

3.   Toetuskavad võib avada piiriüleseks osalemiseks muu hulgas avatud pakkumismenetluste, ühiste pakkumismenetluste, avatud sertifitseerimiskavade või ühiste toetuskavade kaudu. Avatud pakkumismenetluste, ühiste pakkumismenetluste või avatud sertifitseerimiskavade toel toodetud taastuvelekter arvestatakse liikmesriikide vastavate panuste hulka vastavalt
  koostöölepingule, millega kehtestatakse
  piiriülese
  koostöö kord, sealhulgas osalemise ja rahaliste vahendite jaotamise tingimused
  ,
  võttes arvesse maksude ja lõivude erinevusi ning
  järgides põhimõtet, et
  toodetud
  energia tuleks
  arvestada
  käitist rahastanud liikmesriigi
  kohustuste täitmise katteks. Koostöölepingu eesmärk on koostööd tegevate riikide halduslike raamtingimuste ühtlustamine, et tagada võrdsed konkurentsitingimused.

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 4

Artikkel 5 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon hindab 2025. aastaks käesoleva artikli sätete kasulikku mõju taastuvelektri kulutõhusale kasutuselevõtmisele liidus. Selle hindamise põhjal võib komisjon teha ettepaneku lõikes 2 sätestatud protsendimäärasid
  suurendada
  . | 4.   
  Komisjon abistab liikmesriike kogu läbirääkimisprotsessi jooksul läbirääkimiste korraldamisel ja koostöökorra kehtestamisel teabe ja analüüsidega, sealhulgas arvuliste ja kvalitatiivsete andmetega koostöö otseste ja kaudsete kasude ja kahjude kohta, samuti suuniste ja tehnilise oskusteabega. Selleks toetab komisjon parimate tavade vahetamist ja koostab näidis-koostöölepingud. |
| | Komisjon hindab 2025. aastaks käesoleva artikli sätete kasulikku mõju taastuvelektri kulutõhusale kasutuselevõtmisele liidus. Selle hindamise põhjal võib komisjon teha ettepaneku lõikes 2 sätestatud protsendimäärasid
  muuta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon hindab 2025. aastaks käesoleva artikli sätete kasulikku mõju taastuvelektri kulutõhusale kasutuselevõtmisele liidus. Selle hindamise põhjal võib komisjon teha ettepaneku lõikes 2 sätestatud protsendimäärasid
  suurendada
  .

4.   
  Komisjon abistab liikmesriike kogu läbirääkimisprotsessi jooksul läbirääkimiste korraldamisel ja koostöökorra kehtestamisel teabe ja analüüsidega, sealhulgas arvuliste ja kvalitatiivsete andmetega koostöö otseste ja kaudsete kasude ja kahjude kohta, samuti suuniste ja tehnilise oskusteabega. Selleks toetab komisjon parimate tavade vahetamist ja koostab näidis-koostöölepingud.

Komisjon hindab 2025. aastaks käesoleva artikli sätete kasulikku mõju taastuvelektri kulutõhusale kasutuselevõtmisele liidus. Selle hindamise põhjal võib komisjon teha ettepaneku lõikes 2 sätestatud protsendimäärasid
  muuta.

muuta.

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõik 1

Artikkel 6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ilma
  et
  see piiraks riigiabi eeskirjade järgimiseks vajalike kohanduste tegemist, tagavad liikmesriigid, et
  taastuvenergiaprojektide jaoks antava toetuse taset ja sellise toetuse andmise tingimusi ei vaadata läbi viisil, mis mõjutaks negatiivselt toetusest tulenevaid õigusi ja
  toetatud projektide majanduslikke aspekte
  . | Liikmesriigid tagavad,
  et
  uute või olemasolevate
  taastuvenergiaprojektide jaoks antava toetuse taset ja sellise toetuse andmise tingimusi ei vaadata läbi viisil, mis mõjutaks negatiivselt toetusest tulenevaid õigusi ja
  nende majandusnäitajaid
  . |
| | Kui muid reguleerimisvahendeid muudetakse ja need muudatused mõjutavad toetust saavaid taastuvenergia projekte, peavad liikmesriigid tagama, et regulatiivsed muudatused ei halvenda toetatavate projektide majandustulemusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ilma
  et
  see piiraks riigiabi eeskirjade järgimiseks vajalike kohanduste tegemist, tagavad liikmesriigid, et
  taastuvenergiaprojektide jaoks antava toetuse taset ja sellise toetuse andmise tingimusi ei vaadata läbi viisil, mis mõjutaks negatiivselt toetusest tulenevaid õigusi ja
  toetatud projektide majanduslikke aspekte
  .

Ilma

see piiraks riigiabi eeskirjade järgimiseks vajalike kohanduste tegemist, tagavad liikmesriigid, et

toetatud projektide majanduslikke aspekte

Liikmesriigid tagavad,
  et
  uute või olemasolevate
  taastuvenergiaprojektide jaoks antava toetuse taset ja sellise toetuse andmise tingimusi ei vaadata läbi viisil, mis mõjutaks negatiivselt toetusest tulenevaid õigusi ja
  nende majandusnäitajaid
  .

Liikmesriigid tagavad,

uute või olemasolevate

nende majandusnäitajaid

Kui muid reguleerimisvahendeid muudetakse ja need muudatused mõjutavad toetust saavaid taastuvenergia projekte, peavad liikmesriigid tagama, et regulatiivsed muudatused ei halvenda toetatavate projektide majandustulemusi.

Kui muid reguleerimisvahendeid muudetakse ja need muudatused mõjutavad toetust saavaid taastuvenergia projekte, peavad liikmesriigid tagama, et regulatiivsed muudatused ei halvenda toetatavate projektide majandustulemusi.

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 6 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid tagavad, et toetuskavade mis tahes muudatus teostatakse artikli 4 lõike 4 kohase pikaajalise kavandamise põhjal, avalikustatakse vähemalt kuus kuud enne selle jõustumist ning et muudatuse arutamiseks korraldatakse läbipaistvad ja kaasavad avalikud konsultatsioonid. Kehtiva toetuskava sisulise muutmisega kaasneb enne uue toetuskava jõustumist asjakohane üleminekuperiood. |
| | Kui regulatiivsed või võrgu toimimises teostatud muudatused kahjustavad oluliselt või diskrimineerival viisil toetatavate projektide majandustulemusi, peavad liikmesriigid tagama sellistele toetatavatele projektidele hüvitise maksmise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et toetuskavade mis tahes muudatus teostatakse artikli 4 lõike 4 kohase pikaajalise kavandamise põhjal, avalikustatakse vähemalt kuus kuud enne selle jõustumist ning et muudatuse arutamiseks korraldatakse läbipaistvad ja kaasavad avalikud konsultatsioonid. Kehtiva toetuskava sisulise muutmisega kaasneb enne uue toetuskava jõustumist asjakohane üleminekuperiood.

Liikmesriigid tagavad, et toetuskavade mis tahes muudatus teostatakse artikli 4 lõike 4 kohase pikaajalise kavandamise põhjal, avalikustatakse vähemalt kuus kuud enne selle jõustumist ning et muudatuse arutamiseks korraldatakse läbipaistvad ja kaasavad avalikud konsultatsioonid. Kehtiva toetuskava sisulise muutmisega kaasneb enne uue toetuskava jõustumist asjakohane üleminekuperiood.

Kui regulatiivsed või võrgu toimimises teostatud muudatused kahjustavad oluliselt või diskrimineerival viisil toetatavate projektide majandustulemusi, peavad liikmesriigid tagama sellistele toetatavatele projektidele hüvitise maksmise.

Kui regulatiivsed või võrgu toimimises teostatud muudatused kahjustavad oluliselt või diskrimineerival viisil toetatavate projektide majandustulemusi, peavad liikmesriigid tagama sellistele toetatavatele projektidele hüvitise maksmise.

Muudatusettepanek 307

Muudatusettepanek 307

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 1 – lõik 4

Artikkel 7 – lõige 1 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia summaarse lõpptarbimise arvutamisel ei moodusta transpordisektoris tarbitud, toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste, vedelate biokütuste ning biomasskütuste osa rohkem kui
  7 %
  kõnealuse liikmesriigi energia lõpptarbimisest maantee- ja raudteetranspordis.
  See piirmäär vähendatakse 2030. aastaks 3,8  %-ni vastavalt X lisa A osas esitatud trajektoorile
  . | Liikmesriigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia summaarse lõpptarbimise arvutamisel ei moodusta transpordisektoris tarbitud, toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste, vedelate biokütuste ning biomasskütuste osa rohkem kui
  nende osa
  kõnealuse liikmesriigi
  taastuvatest energiaallikatest toodetud
  energia
  summaarsest lõpptarbimisest 2017. aastal ning maksimaalselt 7 % summaarsest
  lõpptarbimisest maantee- ja raudteetranspordis. |
| Liikmesriigid võivad kehtestada väiksema piirmäära ning teha vahet toidu- ja söödakultuuridest toodetud eri liiki biokütustel, vedelatel biokütustel ja biomasskütustel, kehtestades näiteks väiksema piirmäära õlikultuuridest toodetud toidu- või söödakultuuripõhiste biokütuste osa kohta, võttes arvesse maakasutuse kaudset muutust. | Palmiõlist toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste osa on alates 2021. aastast 0 %
  . Liikmesriigid võivad kehtestada väiksema piirmäära ning teha vahet toidu- ja söödakultuuridest toodetud eri liiki biokütustel, vedelatel biokütustel ja biomasskütustel, kehtestades näiteks väiksema piirmäära õlikultuuridest toodetud toidu- või söödakultuuripõhiste biokütuste osa kohta, võttes arvesse maakasutuse kaudset muutust
  ja muud tahtmatut mõju säästlikkusele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia summaarse lõpptarbimise arvutamisel ei moodusta transpordisektoris tarbitud, toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste, vedelate biokütuste ning biomasskütuste osa rohkem kui
  7 %
  kõnealuse liikmesriigi energia lõpptarbimisest maantee- ja raudteetranspordis.
  See piirmäär vähendatakse 2030. aastaks 3,8  %-ni vastavalt X lisa A osas esitatud trajektoorile
  .

7 %

See piirmäär vähendatakse 2030. aastaks 3,8  %-ni vastavalt X lisa A osas esitatud trajektoorile

Liikmesriigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia summaarse lõpptarbimise arvutamisel ei moodusta transpordisektoris tarbitud, toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuste, vedelate biokütuste ning biomasskütuste osa rohkem kui
  nende osa
  kõnealuse liikmesriigi
  taastuvatest energiaallikatest toodetud
  energia
  summaarsest lõpptarbimisest 2017. aastal ning maksimaalselt 7 % summaarsest
  lõpptarbimisest maantee- ja raudteetranspordis.

nende osa

taastuvatest energiaallikatest toodetud

summaarsest lõpptarbimisest 2017. aastal ning maksimaalselt 7 % summaarsest

Liikmesriigid võivad kehtestada väiksema piirmäära ning teha vahet toidu- ja söödakultuuridest toodetud eri liiki biokütustel, vedelatel biokütustel ja biomasskütustel, kehtestades näiteks väiksema piirmäära õlikultuuridest toodetud toidu- või söödakultuuripõhiste biokütuste osa kohta, võttes arvesse maakasutuse kaudset muutust.

Palmiõlist toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste osa on alates 2021. aastast 0 %
  . Liikmesriigid võivad kehtestada väiksema piirmäära ning teha vahet toidu- ja söödakultuuridest toodetud eri liiki biokütustel, vedelatel biokütustel ja biomasskütustel, kehtestades näiteks väiksema piirmäära õlikultuuridest toodetud toidu- või söödakultuuripõhiste biokütuste osa kohta, võttes arvesse maakasutuse kaudset muutust
  ja muud tahtmatut mõju säästlikkusele
  .

Palmiõlist toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste osa on alates 2021. aastast 0 %

ja muud tahtmatut mõju säästlikkusele

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 7 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõike 1 punkti a kohaldamisel arvutatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia summaarne lõpptarbimine liikmesriigis taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kogusena, sealhulgas elektrienergia tootmine omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja
  energiakogukondade
  poolt ning välja arvatud elektrienergia tootmine eelnevalt
  mäe otsa
  pumbatud vett kasutavates pumpelektrijaamades. | Lõike 1 punkti a kohaldamisel arvutatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia summaarne lõpptarbimine liikmesriigis taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kogusena, sealhulgas elektrienergia tootmine omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja
  taastuvenergiakogukondade
  poolt ning välja arvatud elektrienergia tootmine eelnevalt
  üles
  pumbatud vett kasutavates pumpelektrijaamades. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lõike 1 punkti a kohaldamisel arvutatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia summaarne lõpptarbimine liikmesriigis taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kogusena, sealhulgas elektrienergia tootmine omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja
  energiakogukondade
  poolt ning välja arvatud elektrienergia tootmine eelnevalt
  mäe otsa
  pumbatud vett kasutavates pumpelektrijaamades.

energiakogukondade

mäe otsa

Lõike 1 punkti a kohaldamisel arvutatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia summaarne lõpptarbimine liikmesriigis taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kogusena, sealhulgas elektrienergia tootmine omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja
  taastuvenergiakogukondade
  poolt ning välja arvatud elektrienergia tootmine eelnevalt
  üles
  pumbatud vett kasutavates pumpelektrijaamades.

taastuvenergiakogukondade

üles

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 3 – lõik 3

Artikkel 7 – lõige 3 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Soojuspumpade abil
  toodetud
  ümbritseva keskkonna
  soojusenergiat
  võetakse lõike 1 punkti b kohaldamisel arvesse tingimusel, et lõplik saadav energiakogus ületab oluliselt soojuspumba käitamiseks kasutatud primaarenergia koguse. Käesoleva direktiivi tähenduses taastuvatest energiaallikatest toodetud energiaks loetav soojuse kogus arvestatakse välja vastavalt VII lisas sätestatud meetodile. | Soojuspumpade abil
  kütmiseks või jahutamiseks üle kantud
  ümbritseva keskkonna
  energiat ja geotermaalenergiat
  võetakse lõike 1 punkti b kohaldamisel arvesse tingimusel, et lõplik saadav energiakogus ületab oluliselt soojuspumba käitamiseks kasutatud primaarenergia koguse. Käesoleva direktiivi tähenduses taastuvatest energiaallikatest toodetud energiaks loetav soojuse kogus arvestatakse välja vastavalt VII lisas sätestatud meetodile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Soojuspumpade abil
  toodetud
  ümbritseva keskkonna
  soojusenergiat
  võetakse lõike 1 punkti b kohaldamisel arvesse tingimusel, et lõplik saadav energiakogus ületab oluliselt soojuspumba käitamiseks kasutatud primaarenergia koguse. Käesoleva direktiivi tähenduses taastuvatest energiaallikatest toodetud energiaks loetav soojuse kogus arvestatakse välja vastavalt VII lisas sätestatud meetodile.

toodetud

soojusenergiat

Soojuspumpade abil
  kütmiseks või jahutamiseks üle kantud
  ümbritseva keskkonna
  energiat ja geotermaalenergiat
  võetakse lõike 1 punkti b kohaldamisel arvesse tingimusel, et lõplik saadav energiakogus ületab oluliselt soojuspumba käitamiseks kasutatud primaarenergia koguse. Käesoleva direktiivi tähenduses taastuvatest energiaallikatest toodetud energiaks loetav soojuse kogus arvestatakse välja vastavalt VII lisas sätestatud meetodile.

kütmiseks või jahutamiseks üle kantud

energiat ja geotermaalenergiat

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 3 – lõik 4 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 3 – lõik 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada metoodika, mille järgi arvestatakse kütmiseks ja jahutamiseks ning kaugkütteks ja -jahutuseks kasutatud taastuvenergia hulk, ning vaadata läbi VII lisa soojuspumpadest saadava energia arvutamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada metoodika, mille järgi arvestatakse kütmiseks ja jahutamiseks ning kaugkütteks ja -jahutuseks kasutatud taastuvenergia hulk, ning vaadata läbi VII lisa soojuspumpadest saadava energia arvutamise kohta.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada metoodika, mille järgi arvestatakse kütmiseks ja jahutamiseks ning kaugkütteks ja -jahutuseks kasutatud taastuvenergia hulk, ning vaadata läbi VII lisa soojuspumpadest saadava energia arvutamise kohta.

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 4 – punkt b a (uus)

Artikkel 7 – lõige 4 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ba) | artikli 3 lõike1 punktis a sätestatud eesmärgi täitmise hindamisel korrutatakse lennundus- ja merendussektorisse tarnitud kütuste osakaalu saamiseks nende energiasisaldus vastavalt 2 ja 1,2 -ga ning maanteesõidukitele tarnitud taastuvelektri osakaalu saamiseks korrutatakse selle energiasisaldus 2,5 -ga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(ba)

(ba)

artikli 3 lõike1 punktis a sätestatud eesmärgi täitmise hindamisel korrutatakse lennundus- ja merendussektorisse tarnitud kütuste osakaalu saamiseks nende energiasisaldus vastavalt 2 ja 1,2 -ga ning maanteesõidukitele tarnitud taastuvelektri osakaalu saamiseks korrutatakse selle energiasisaldus 2,5 -ga.

artikli 3 lõike1 punktis a sätestatud eesmärgi täitmise hindamisel korrutatakse lennundus- ja merendussektorisse tarnitud kütuste osakaalu saamiseks nende energiasisaldus vastavalt 2 ja 1,2 -ga ning maanteesõidukitele tarnitud taastuvelektri osakaalu saamiseks korrutatakse selle energiasisaldus 2,5 -ga.

Muudatusettepanekud 140 ja 308

Muudatusettepanekud 140 ja 308

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 5 – lõik 2

Artikkel 7 – lõige 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu muutmiseks
  , et lähteaineid lisada, ent mitte välja jätta
  . Iga delegeeritud õigusakt peab põhinema teaduse ja tehnika uusima arengu analüüsil, võttes vajalikul määral arvesse
  direktiiviga
  2008/98/EÜ kehtestatud
  jäätmehierarhia põhimõtteid
  kooskõlas liidu säästlikkuskriteeriumidega, ning toetama arusaama, et asjaomane lähteaine ei tohi tekitada lisanõudlust maa järele, edendama jäätmete ja jääkide kasutamist, vältides ühtlasi olulist moonutavat mõju (kõrval)saaduste, jäätmete või jääkide turule, aitama võrreldes fossiilsete kütuste kasutamisega oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning mitte tekitama keskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele kahjuliku mõju avaldumise riski. | Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu muutmiseks. Iga delegeeritud õigusakt peab põhinema teaduse ja tehnika uusima arengu analüüsil, võttes vajalikul määral arvesse
  ringmajanduse põhimõtteid ja direktiiviga
   2008/98/EÜ kehtestatud
  jäätmehierarhiat
  kooskõlas liidu säästlikkuskriteeriumidega, ning toetama arusaama, et asjaomane lähteaine ei tohi tekitada lisanõudlust maa järele, edendama jäätmete ja jääkide kasutamist, vältides ühtlasi olulist moonutavat mõju (kõrval)saaduste, jäätmete või jääkide turule, aitama võrreldes fossiilsete kütuste kasutamisega oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet
  , tuginedes olelustsükli heitkoguste hinnangule,
  ning mitte tekitama keskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele kahjuliku mõju avaldumise riski. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu muutmiseks
  , et lähteaineid lisada, ent mitte välja jätta
  . Iga delegeeritud õigusakt peab põhinema teaduse ja tehnika uusima arengu analüüsil, võttes vajalikul määral arvesse
  direktiiviga
  2008/98/EÜ kehtestatud
  jäätmehierarhia põhimõtteid
  kooskõlas liidu säästlikkuskriteeriumidega, ning toetama arusaama, et asjaomane lähteaine ei tohi tekitada lisanõudlust maa järele, edendama jäätmete ja jääkide kasutamist, vältides ühtlasi olulist moonutavat mõju (kõrval)saaduste, jäätmete või jääkide turule, aitama võrreldes fossiilsete kütuste kasutamisega oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning mitte tekitama keskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele kahjuliku mõju avaldumise riski.

, et lähteaineid lisada, ent mitte välja jätta

direktiiviga

jäätmehierarhia põhimõtteid

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu muutmiseks. Iga delegeeritud õigusakt peab põhinema teaduse ja tehnika uusima arengu analüüsil, võttes vajalikul määral arvesse
  ringmajanduse põhimõtteid ja direktiiviga
   2008/98/EÜ kehtestatud
  jäätmehierarhiat
  kooskõlas liidu säästlikkuskriteeriumidega, ning toetama arusaama, et asjaomane lähteaine ei tohi tekitada lisanõudlust maa järele, edendama jäätmete ja jääkide kasutamist, vältides ühtlasi olulist moonutavat mõju (kõrval)saaduste, jäätmete või jääkide turule, aitama võrreldes fossiilsete kütuste kasutamisega oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet
  , tuginedes olelustsükli heitkoguste hinnangule,
  ning mitte tekitama keskkonnale ja bioloogilisele mitmekesisusele kahjuliku mõju avaldumise riski.

ringmajanduse põhimõtteid ja direktiiviga

jäätmehierarhiat

, tuginedes olelustsükli heitkoguste hinnangule,

Muudatusettepanek 309

Muudatusettepanek 309

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 5 – lõik 3

Artikkel 7 – lõige 5 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Iga kahe aasta tagant hindab komisjon IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu lähteainete lisamiseks, järgides käesolevas lõikes sätestatud põhimõtteid. Esimene hindamine toimub hiljemalt kuus kuud pärast [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. Vajaduse korral võtab komisjon vastu õigusaktid IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu muutmiseks, et lähteaineid lisada
  , ent mitte välja jätta
  . | Iga kahe aasta tagant hindab komisjon IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu lähteainete lisamiseks, järgides käesolevas lõikes sätestatud põhimõtteid. Esimene hindamine toimub hiljemalt kuus kuud pärast [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. Vajaduse korral võtab komisjon vastu õigusaktid IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu muutmiseks, et lähteaineid lisada
  . Komisjon viib 2025. aastal läbi erihindamise IX lisas esitatud lähteainete väljajätmiseks ja võimalik selle tulemusel koostatav delegeeritud õigusakt võetakse vastu ühe aasta jooksul alates hindamisest
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Iga kahe aasta tagant hindab komisjon IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu lähteainete lisamiseks, järgides käesolevas lõikes sätestatud põhimõtteid. Esimene hindamine toimub hiljemalt kuus kuud pärast [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. Vajaduse korral võtab komisjon vastu õigusaktid IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu muutmiseks, et lähteaineid lisada
  , ent mitte välja jätta
  .

, ent mitte välja jätta

Iga kahe aasta tagant hindab komisjon IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu lähteainete lisamiseks, järgides käesolevas lõikes sätestatud põhimõtteid. Esimene hindamine toimub hiljemalt kuus kuud pärast [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]. Vajaduse korral võtab komisjon vastu õigusaktid IX lisa A ja B osas esitatud lähteainete loetelu muutmiseks, et lähteaineid lisada
  . Komisjon viib 2025. aastal läbi erihindamise IX lisas esitatud lähteainete väljajätmiseks ja võimalik selle tulemusel koostatav delegeeritud õigusakt võetakse vastu ühe aasta jooksul alates hindamisest
  .

. Komisjon viib 2025. aastal läbi erihindamise IX lisas esitatud lähteainete väljajätmiseks ja võimalik selle tulemusel koostatav delegeeritud õigusakt võetakse vastu ühe aasta jooksul alates hindamisest

Muudatusettepanek 310

Muudatusettepanek 310

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 5 – lõik 3 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 5 – lõik 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Lähteaineid jäetakse IX lisast välja ainult pärast avalikku konsultatsiooni ja kooskõlas artiklis 6 kehtestatud rahalise toetuse stabiilsuse põhimõtetega. Ilma et see piiraks artikli 26 kohaldamist, lubatakse lähteainete väljajätmise korral olemasolevatel käitistel, mis toodavad asjaomasest lähteainest biokütuseid, lugeda seda energiat taastuvenergiaks ja võtta seda arvesse artiklis 25 sätestatud kütusetarnija kohustuse puhul kuni varasema tootmistasemeni, kuid mitte üle selle. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lähteaineid jäetakse IX lisast välja ainult pärast avalikku konsultatsiooni ja kooskõlas artiklis 6 kehtestatud rahalise toetuse stabiilsuse põhimõtetega. Ilma et see piiraks artikli 26 kohaldamist, lubatakse lähteainete väljajätmise korral olemasolevatel käitistel, mis toodavad asjaomasest lähteainest biokütuseid, lugeda seda energiat taastuvenergiaks ja võtta seda arvesse artiklis 25 sätestatud kütusetarnija kohustuse puhul kuni varasema tootmistasemeni, kuid mitte üle selle.

Lähteaineid jäetakse IX lisast välja ainult pärast avalikku konsultatsiooni ja kooskõlas artiklis 6 kehtestatud rahalise toetuse stabiilsuse põhimõtetega. Ilma et see piiraks artikli 26 kohaldamist, lubatakse lähteainete väljajätmise korral olemasolevatel käitistel, mis toodavad asjaomasest lähteainest biokütuseid, lugeda seda energiat taastuvenergiaks ja võtta seda arvesse artiklis 25 sätestatud kütusetarnija kohustuse puhul kuni varasema tootmistasemeni, kuid mitte üle selle.

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Käesoleva direktiivi IX lisas loetletud lähteainetest kütuste tootmise edendamise poliitika kindlaksmääramisel tagavad liikmesriigid, et järgitakse direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud jäätmehierarhiat, sealhulgas selle sätteid, mis käsitlevad olelusringil põhinevat lähenemist eri jäätmevoogude tekitamise ja käitlemise üldmõjule. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Käesoleva direktiivi IX lisas loetletud lähteainetest kütuste tootmise edendamise poliitika kindlaksmääramisel tagavad liikmesriigid, et järgitakse direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud jäätmehierarhiat, sealhulgas selle sätteid, mis käsitlevad olelusringil põhinevat lähenemist eri jäätmevoogude tekitamise ja käitlemise üldmõjule.

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Komisjon hõlbustab liikmesriikidevaheliste ühisprojektide loomist eelkõige sihipärase tehnilise abiga ja projektide väljatöötamise toetamisega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Komisjon hõlbustab liikmesriikidevaheliste ühisprojektide loomist eelkõige sihipärase tehnilise abiga ja projektide väljatöötamise toetamisega.

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 1

Artikkel 11 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriik võib (või mitu liikmesriiki võivad) teha koostööd ühe või mitme kolmanda riigiga igat liiki ühisprojektides, mis on seotud taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmisega. Selles koostöös võivad osaleda ka eraettevõtjad. | 1.   Liikmesriik võib (või mitu liikmesriiki võivad) teha koostööd ühe või mitme kolmanda riigiga igat liiki ühisprojektides, mis on seotud taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmisega. Selles koostöös võivad osaleda ka eraettevõtjad
  ja selle käigus tuleb täiel määral järgida rahvusvahelist õigust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriik võib (või mitu liikmesriiki võivad) teha koostööd ühe või mitme kolmanda riigiga igat liiki ühisprojektides, mis on seotud taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmisega. Selles koostöös võivad osaleda ka eraettevõtjad.

1.   Liikmesriik võib (või mitu liikmesriiki võivad) teha koostööd ühe või mitme kolmanda riigiga igat liiki ühisprojektides, mis on seotud taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmisega. Selles koostöös võivad osaleda ka eraettevõtjad
  ja selle käigus tuleb täiel määral järgida rahvusvahelist õigust
  .

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 2 – punkt c a (uus)

Artikkel 11 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | elektrienergia on toodetud kooskõlas rahvusvahelise õigusega, kontrollides eriti tootmise vastavust inimõigustele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

elektrienergia on toodetud kooskõlas rahvusvahelise õigusega, kontrollides eriti tootmise vastavust inimõigustele.

elektrienergia on toodetud kooskõlas rahvusvahelise õigusega, kontrollides eriti tootmise vastavust inimõigustele.

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 3 – punkt e

Artikkel 11 – lõige 3 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | taotlus on seotud ühisprojektiga, mille puhul täidetakse lõike 2 punktides b 
  ja
  c osutatud kriteeriume ning mille raames kasutatakse ühendust pärast selle käivitamist, ja elektrienergia kogusega, mis ei ületa pärast võrkudevahelise ühenduse käivitamist liitu eksporditavat kogust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

taotlus on seotud ühisprojektiga, mille puhul täidetakse lõike 2 punktides b 
  ja
  c osutatud kriteeriume ning mille raames kasutatakse ühendust pärast selle käivitamist, ja elektrienergia kogusega, mis ei ületa pärast võrkudevahelise ühenduse käivitamist liitu eksporditavat kogust.

ja

| e) | taotlus on seotud ühisprojektiga, mille puhul täidetakse lõike 2 punktides b, c 
  ja ca
  osutatud kriteeriume ning mille raames kasutatakse ühendust pärast selle käivitamist, ja elektrienergia kogusega, mis ei ületa pärast võrkudevahelise ühenduse käivitamist liitu eksporditavat kogust. |
| --- | --- |

e)

taotlus on seotud ühisprojektiga, mille puhul täidetakse lõike 2 punktides b, c 
  ja ca
  osutatud kriteeriume ning mille raames kasutatakse ühendust pärast selle käivitamist, ja elektrienergia kogusega, mis ei ületa pärast võrkudevahelise ühenduse käivitamist liitu eksporditavat kogust.

ja ca

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 5 – punkt d

Artikkel 11 – lõige 5 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | lisatakse punktide b 
  ja
  c 
  kohta ning
  käitises toodetud ja siseturul kasutatava elektrienergia osa või koguse kohta selle kolmanda riigi kirjalik tõend, kelle territooriumil käitis tegevust alustab . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

lisatakse punktide b 
  ja
  c 
  kohta ning
  käitises toodetud ja siseturul kasutatava elektrienergia osa või koguse kohta selle kolmanda riigi kirjalik tõend, kelle territooriumil käitis tegevust alustab .

ja

kohta ning

| d) | lisatakse
  lõike 2
  punktide b, c 
  ja ca kohta ning
  käitises toodetud ja siseturul kasutatava elektrienergia osa või koguse kohta selle kolmanda riigi kirjalik tõend, kelle territooriumil käitis tegevust alustab . |
| --- | --- |

d)

lisatakse
  lõike 2
  punktide b, c 
  ja ca kohta ning
  käitises toodetud ja siseturul kasutatava elektrienergia osa või koguse kohta selle kolmanda riigi kirjalik tõend, kelle territooriumil käitis tegevust alustab .

lõike 2

ja ca kohta ning

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 13 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjon hõlbustab ühiste toetuskavade loomist liikmesriikide vahel eelkõige suuniste ja parimate tavade levitamise kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon hõlbustab ühiste toetuskavade loomist liikmesriikide vahel eelkõige suuniste ja parimate tavade levitamise kaudu.

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 15 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et kõik loa-, sertifitseerimis- ja litsentsimismenetlusi käsitlevad riiklikud eeskirjad, mida kohaldatakse taastuvatest energiaallikatest elektri-, soojus- või jahutusenergia tootmisega tegelevate ettevõtete ja nendega seotud ülekande- ja
  jaotusvõrgu infrastruktuuride
  suhtes ning protsesside suhtes, millega biomass muundatakse biokütuseks või muudeks energiatoodeteks, on proportsionaalsed ja vajalikud. | Liikmesriigid tagavad, et kõik loa-, sertifitseerimis- ja litsentsimismenetlusi käsitlevad riiklikud eeskirjad, mida kohaldatakse taastuvatest energiaallikatest elektri-, soojus- või jahutusenergia tootmisega tegelevate ettevõtete ja nendega seotud ülekande- ja
  jaotusvõrkude
  suhtes ning protsesside suhtes, millega biomass muundatakse biokütuseks
  , vedelaks biokütuseks ja biomasskütuseks
  või muudeks energiatoodeteks,
  ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste suhtes,
  on proportsionaalsed ja vajalikud
  ning kooskõlas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et kõik loa-, sertifitseerimis- ja litsentsimismenetlusi käsitlevad riiklikud eeskirjad, mida kohaldatakse taastuvatest energiaallikatest elektri-, soojus- või jahutusenergia tootmisega tegelevate ettevõtete ja nendega seotud ülekande- ja
  jaotusvõrgu infrastruktuuride
  suhtes ning protsesside suhtes, millega biomass muundatakse biokütuseks või muudeks energiatoodeteks, on proportsionaalsed ja vajalikud.

jaotusvõrgu infrastruktuuride

Liikmesriigid tagavad, et kõik loa-, sertifitseerimis- ja litsentsimismenetlusi käsitlevad riiklikud eeskirjad, mida kohaldatakse taastuvatest energiaallikatest elektri-, soojus- või jahutusenergia tootmisega tegelevate ettevõtete ja nendega seotud ülekande- ja
  jaotusvõrkude
  suhtes ning protsesside suhtes, millega biomass muundatakse biokütuseks
  , vedelaks biokütuseks ja biomasskütuseks
  või muudeks energiatoodeteks,
  ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste suhtes,
  on proportsionaalsed ja vajalikud
  ning kooskõlas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega
  .

jaotusvõrkude

, vedelaks biokütuseks ja biomasskütuseks

ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste suhtes,

ning kooskõlas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a

Artikkel 15 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | haldusmenetlusi on asjakohasel haldustasandil tõhustatud ja kiirendatud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

haldusmenetlusi on asjakohasel haldustasandil tõhustatud ja kiirendatud;

| a) | haldusmenetlusi on asjakohasel haldustasandil tõhustatud ja kiirendatud
  ning vajalike lubade ja litsentside väljastamiseks on kehtestatudprognoositavad tähtajad
  ; |
| --- | --- |

a)

haldusmenetlusi on asjakohasel haldustasandil tõhustatud ja kiirendatud
  ning vajalike lubade ja litsentside väljastamiseks on kehtestatudprognoositavad tähtajad
  ;

ning vajalike lubade ja litsentside väljastamiseks on kehtestatudprognoositavad tähtajad

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 1 – lõik 2 – punkt d

Artikkel 15 – lõige 1 – lõik 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | taastuvatest energiaallikatest energia tootmise detsentraliseeritud seadmete jaoks kehtestatakse lihtsustatud ja vähem koormavad loamenetlused, sh lihtne teatamine
  juhul, kui seda võimaldab kohaldatav õigusraamistik
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

taastuvatest energiaallikatest energia tootmise detsentraliseeritud seadmete jaoks kehtestatakse lihtsustatud ja vähem koormavad loamenetlused, sh lihtne teatamine
  juhul, kui seda võimaldab kohaldatav õigusraamistik
  .

juhul, kui seda võimaldab kohaldatav õigusraamistik

| d) | väikeste projektide,
  taastuvatest energiaallikatest energia tootmise
  ja salvestamise
  detsentraliseeritud seadmete
  , sh omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade
  jaoks kehtestatakse lihtsustatud ja vähem koormavad loamenetlused, sh lihtne teatamine. |
| --- | --- |

d)

väikeste projektide,
  taastuvatest energiaallikatest energia tootmise
  ja salvestamise
  detsentraliseeritud seadmete
  , sh omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade
  jaoks kehtestatakse lihtsustatud ja vähem koormavad loamenetlused, sh lihtne teatamine.

väikeste projektide,

ja salvestamise

, sh omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 3

Artikkel 15 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Liikmesriigid tagavad investoritele taastuvatest energiaallikatest toodetud energia jaoks kavandatava toetuse piisava prognoositavuse. Selleks määravad liikmesriigid kindlaks ja avaldavad toetusvahendite eeldatava eraldamise pikaajalise ajakava, mis hõlmab vähemalt järgmist kolme aastat ning iga kava kohta soovituslikku ajakava, võimsust, eeldatavasti eraldatavat eelarvet ja teavet sidusrühmadega toetuse ülesehituse üle peetud konsultatsiooni kohta. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Liikmesriigid tagavad investoritele taastuvatest energiaallikatest toodetud energia jaoks kavandatava toetuse piisava prognoositavuse. Selleks määravad liikmesriigid kindlaks ja avaldavad toetusvahendite eeldatava eraldamise pikaajalise ajakava, mis hõlmab vähemalt järgmist kolme aastat ning iga kava kohta soovituslikku ajakava, võimsust, eeldatavasti eraldatavat eelarvet ja teavet sidusrühmadega toetuse ülesehituse üle peetud konsultatsiooni kohta.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 4

Artikkel 15 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil lisavad linnataristu, tööstus- ja elamupiirkondade ning energiataristu, sealhulgas elektri-, kaugkütte- ja kaugjahutus-, gaasi- ja alternatiivkütusevõrkude planeerimisel, projekteerimisel, ehitamisel ja renoveerimisel sätted taastuvenergia lõimimise ja kasutuselevõtu ning vältimatult tekkiva heitsoojus- ja heitjahutusenergia kasutamise kohta. | 4.   Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil lisavad linnataristu, tööstus-
  , kaubandus-
  ja elamupiirkondade ning energiataristu, sealhulgas elektri-, kaugkütte- ja kaugjahutus-, gaasi- ja alternatiivkütusevõrkude planeerimisel, projekteerimisel, ehitamisel ja renoveerimisel sätted taastuvenergia lõimimise ja kasutuselevõtu
  , sealhulgas varajase ruumilise planeerimise, vajaduste ja piisavuse hindamiste kohta, milles võetakse arvesse energiatõhusust ja tarbimiskaja, samuti spetsiaalsed sätted taastuvenergia omatarbijate ja taastuvenergia kogukondade kohta
  ning vältimatult tekkiva heitsoojus- ja heitjahutusenergia kasutamise kohta 
  . Eelkõige ergutavad liikmesriigid kohalikke ja piirkondlikke haldusasutusi lisama taastuvatest energiaallikatest toodetava kütte ja jahutuse vajaduse korral linnade infrastruktuuri planeerimisse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil lisavad linnataristu, tööstus- ja elamupiirkondade ning energiataristu, sealhulgas elektri-, kaugkütte- ja kaugjahutus-, gaasi- ja alternatiivkütusevõrkude planeerimisel, projekteerimisel, ehitamisel ja renoveerimisel sätted taastuvenergia lõimimise ja kasutuselevõtu ning vältimatult tekkiva heitsoojus- ja heitjahutusenergia kasutamise kohta.

4.   Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil lisavad linnataristu, tööstus-
  , kaubandus-
  ja elamupiirkondade ning energiataristu, sealhulgas elektri-, kaugkütte- ja kaugjahutus-, gaasi- ja alternatiivkütusevõrkude planeerimisel, projekteerimisel, ehitamisel ja renoveerimisel sätted taastuvenergia lõimimise ja kasutuselevõtu
  , sealhulgas varajase ruumilise planeerimise, vajaduste ja piisavuse hindamiste kohta, milles võetakse arvesse energiatõhusust ja tarbimiskaja, samuti spetsiaalsed sätted taastuvenergia omatarbijate ja taastuvenergia kogukondade kohta
  ning vältimatult tekkiva heitsoojus- ja heitjahutusenergia kasutamise kohta 
  . Eelkõige ergutavad liikmesriigid kohalikke ja piirkondlikke haldusasutusi lisama taastuvatest energiaallikatest toodetava kütte ja jahutuse vajaduse korral linnade infrastruktuuri planeerimisse.

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 5 – lõik 2

Artikkel 15 – lõige 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nimetatud meetmete kehtestamisel või oma toetuskavades võivad liikmesriigid võtta arvesse siseriiklikke meetmeid, mis on seotud energiatõhususe ja koostootmisega ning passiivmajade või madal- või nullenergiamajadega. | Nimetatud meetmete kehtestamisel või oma toetuskavades võivad liikmesriigid võtta arvesse siseriiklikke meetmeid, mis on seotud
  taastuvenergia omatarbimise, kohaliku energiasalvestamise,
  energiatõhususe ja koostootmisega ning passiivmajade või madal- või nullenergiamajadega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Nimetatud meetmete kehtestamisel või oma toetuskavades võivad liikmesriigid võtta arvesse siseriiklikke meetmeid, mis on seotud energiatõhususe ja koostootmisega ning passiivmajade või madal- või nullenergiamajadega.

Nimetatud meetmete kehtestamisel või oma toetuskavades võivad liikmesriigid võtta arvesse siseriiklikke meetmeid, mis on seotud
  taastuvenergia omatarbimise, kohaliku energiasalvestamise,
  energiatõhususe ja koostootmisega ning passiivmajade või madal- või nullenergiamajadega.

taastuvenergia omatarbimise, kohaliku energiasalvestamise,

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 5 – lõik 3

Artikkel 15 – lõige 5 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid sätestavad oma ehitusalastes õigusaktides ja eeskirjades või mõnel muul samaväärse mõjuga viisil taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise miinimumtaseme uute ja suuremahulisele renoveerimisele minevate olemasolevate ehitiste puhul, võttes arvesse direktiivi 2010/31/EL artikli 5 lõike 2 kohase kulutõhususe arvutuse tulemusi. Liikmesriigid lubavad nende miinimumtasemete saavutamiseks kasutada muu hulgas olulises osakaalus taastuvaid energiaallikaid. | Liikmesriigid sätestavad oma ehitusalastes õigusaktides ja eeskirjades või mõnel muul samaväärse mõjuga viisil taastuvatest energiaallikatest
  või taastuvenergial põhinevatest tootmisseadmetest
  toodetud energia kasutamise miinimumtaseme uute ja suuremahulisele renoveerimisele minevate olemasolevate ehitiste puhul, võttes arvesse direktiivi 2010/31/EL artikli 5 lõike 2 kohase kulutõhususe arvutuse tulemusi. Liikmesriigid lubavad nende miinimumtasemete saavutamiseks muu hulgas kasutada
  kaugkütteks ja -jahutuseks
  olulises osakaalus taastuvaid energiaallikaid
  individuaalse või kollektiivse omatarbimise kaudu vastavalt artiklile 21, või taastuvatel energiaallikatel põhineva soojus- ja elektrienergia koostootmise ning heitsoojuse ja heitjahutuse kaudu
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid sätestavad oma ehitusalastes õigusaktides ja eeskirjades või mõnel muul samaväärse mõjuga viisil taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise miinimumtaseme uute ja suuremahulisele renoveerimisele minevate olemasolevate ehitiste puhul, võttes arvesse direktiivi 2010/31/EL artikli 5 lõike 2 kohase kulutõhususe arvutuse tulemusi. Liikmesriigid lubavad nende miinimumtasemete saavutamiseks kasutada muu hulgas olulises osakaalus taastuvaid energiaallikaid.

Liikmesriigid sätestavad oma ehitusalastes õigusaktides ja eeskirjades või mõnel muul samaväärse mõjuga viisil taastuvatest energiaallikatest
  või taastuvenergial põhinevatest tootmisseadmetest
  toodetud energia kasutamise miinimumtaseme uute ja suuremahulisele renoveerimisele minevate olemasolevate ehitiste puhul, võttes arvesse direktiivi 2010/31/EL artikli 5 lõike 2 kohase kulutõhususe arvutuse tulemusi. Liikmesriigid lubavad nende miinimumtasemete saavutamiseks muu hulgas kasutada
  kaugkütteks ja -jahutuseks
  olulises osakaalus taastuvaid energiaallikaid
  individuaalse või kollektiivse omatarbimise kaudu vastavalt artiklile 21, või taastuvatel energiaallikatel põhineva soojus- ja elektrienergia koostootmise ning heitsoojuse ja heitjahutuse kaudu
  .

või taastuvenergial põhinevatest tootmisseadmetest

kaugkütteks ja -jahutuseks

individuaalse või kollektiivse omatarbimise kaudu vastavalt artiklile 21, või taastuvatel energiaallikatel põhineva soojus- ja elektrienergia koostootmise ning heitsoojuse ja heitjahutuse kaudu

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 6

Artikkel 15 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Liikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 2012 annaksid riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku sektori uued ja suuremahulisele renoveerimisele minevad olemasolevad hooned käesoleva direktiivi raames eeskuju. Muu hulgas võivad liikmesriigid lugeda selle kohustuse täidetuks, nähes ette, et üldkasutatavate või korraga nii era- kui ka üldkasutuses olevate hoonete katuseid kasutavad kolmandad isikud taastuvatest energiaallikatest energiat tootvateks paigaldusteks. | 6.   Liikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 2012 annaksid riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku sektori uued ja suuremahulisele renoveerimisele minevad olemasolevad hooned käesoleva direktiivi raames eeskuju. Muu hulgas võivad liikmesriigid lugeda selle kohustuse täidetuks
  liginullenergiahoonete standardite järgimise korral
  ,
  nagu nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis ... [hoonete energiatõhususe kohta (2016/0381(COD)], või
  nähes ette, et üldkasutatavate või korraga nii era- kui ka üldkasutuses olevate hoonete katuseid kasutavad kolmandad isikud taastuvatest energiaallikatest energiat tootvateks paigaldusteks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Liikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 2012 annaksid riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku sektori uued ja suuremahulisele renoveerimisele minevad olemasolevad hooned käesoleva direktiivi raames eeskuju. Muu hulgas võivad liikmesriigid lugeda selle kohustuse täidetuks, nähes ette, et üldkasutatavate või korraga nii era- kui ka üldkasutuses olevate hoonete katuseid kasutavad kolmandad isikud taastuvatest energiaallikatest energiat tootvateks paigaldusteks.

6.   Liikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 2012 annaksid riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku sektori uued ja suuremahulisele renoveerimisele minevad olemasolevad hooned käesoleva direktiivi raames eeskuju. Muu hulgas võivad liikmesriigid lugeda selle kohustuse täidetuks
  liginullenergiahoonete standardite järgimise korral
  ,
  nagu nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis ... [hoonete energiatõhususe kohta (2016/0381(COD)], või
  nähes ette, et üldkasutatavate või korraga nii era- kui ka üldkasutuses olevate hoonete katuseid kasutavad kolmandad isikud taastuvatest energiaallikatest energiat tootvateks paigaldusteks.

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 7

Artikkel 15 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Liikmesriigid soodustavad oma ehitusalaste õigusaktide ja eeskirjadega selliste kütte- ja jahutussüsteemide ja -seadmete kasutamist, mille puhul on energia saadud taastuvatest energiaallikatest ja mille abil saavutatakse märkimisväärne energiasääst. Liikmesriigid kasutavad
  selliste süsteemide ja seadmete kasutamise ergutamiseks
  energia- või ökomärgiseid või muid riigi või liidu tasandil koostatud asjakohaseid sertifikaate või standardeid, kui need on olemas. | 7.   Liikmesriigid soodustavad oma ehitusalaste õigusaktide ja eeskirjadega selliste kütte- ja jahutussüsteemide ja -seadmete kasutamist, mille puhul on energia saadud taastuvatest energiaallikatest ja mille abil saavutatakse märkimisväärne energiasääst. Liikmesriigid kasutavad
  sel eesmärgil
  energia- või ökomärgiseid või muid riigi või liidu tasandil koostatud asjakohaseid sertifikaate või standardeid, kui need on olemas
  , ning tagavad ka piisava teabe ja nõu taastuvate, suure energiatõhususega alternatiivide kohta ning võimalike rahaliste vahendite ja stiimulite kättesaadavuse kohta asendamise korral, et edendada vanade küttesüsteemide kiiremat väljavahetamist ning kiiremat üleminekut taastuvenergial põhinevatele lahendustele, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis ... [hoonete energiatõhususe kohta (2016/0381(COD)]
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Liikmesriigid soodustavad oma ehitusalaste õigusaktide ja eeskirjadega selliste kütte- ja jahutussüsteemide ja -seadmete kasutamist, mille puhul on energia saadud taastuvatest energiaallikatest ja mille abil saavutatakse märkimisväärne energiasääst. Liikmesriigid kasutavad
  selliste süsteemide ja seadmete kasutamise ergutamiseks
  energia- või ökomärgiseid või muid riigi või liidu tasandil koostatud asjakohaseid sertifikaate või standardeid, kui need on olemas.

7.   Liikmesriigid soodustavad oma ehitusalaste õigusaktide ja eeskirjadega selliste kütte- ja jahutussüsteemide ja -seadmete kasutamist, mille puhul on energia saadud taastuvatest energiaallikatest ja mille abil saavutatakse märkimisväärne energiasääst. Liikmesriigid kasutavad
  sel eesmärgil
  energia- või ökomärgiseid või muid riigi või liidu tasandil koostatud asjakohaseid sertifikaate või standardeid, kui need on olemas
  , ning tagavad ka piisava teabe ja nõu taastuvate, suure energiatõhususega alternatiivide kohta ning võimalike rahaliste vahendite ja stiimulite kättesaadavuse kohta asendamise korral, et edendada vanade küttesüsteemide kiiremat väljavahetamist ning kiiremat üleminekut taastuvenergial põhinevatele lahendustele, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis ... [hoonete energiatõhususe kohta (2016/0381(COD)]
  .

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 8

Artikkel 15 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Liikmesriigid hindavad oma riigi taastuvate energiaallikate võimalusi ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia kasutamise võimalusi kütte- ja jahutusenergia tootmiseks. Kõnealune hindamine tehakse esimest korda koos direktiivi 2012/27/EL artikli 14 lõike 1 kohase teise põhjaliku hindamisega, mis tuleb teha 31. detsembriks 2020, ning seejärel koos ajakohastatud põhjalike hindamistega. | 8.   Liikmesriigid hindavad oma riigi taastuvate energiaallikate võimalusi ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia kasutamise võimalusi kütte- ja jahutusenergia tootmiseks.
  Hindamisel tuleb eriti kaaluda madala keskkonnariskiga kasutuselevõtuks sobivate alade ruumianalüüsi ja võimalusi kasutada väikesemahulisi kodumajapidamisprojekte.
  Kõnealune hindamine tehakse esimest korda koos direktiivi 2012/27/EL artikli 14 lõike 1 kohase teise põhjaliku hindamisega, mis tuleb teha 31. detsembriks 2020, ning seejärel koos ajakohastatud põhjalike hindamistega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Liikmesriigid hindavad oma riigi taastuvate energiaallikate võimalusi ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia kasutamise võimalusi kütte- ja jahutusenergia tootmiseks. Kõnealune hindamine tehakse esimest korda koos direktiivi 2012/27/EL artikli 14 lõike 1 kohase teise põhjaliku hindamisega, mis tuleb teha 31. detsembriks 2020, ning seejärel koos ajakohastatud põhjalike hindamistega.

8.   Liikmesriigid hindavad oma riigi taastuvate energiaallikate võimalusi ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia kasutamise võimalusi kütte- ja jahutusenergia tootmiseks.
  Hindamisel tuleb eriti kaaluda madala keskkonnariskiga kasutuselevõtuks sobivate alade ruumianalüüsi ja võimalusi kasutada väikesemahulisi kodumajapidamisprojekte.
  Kõnealune hindamine tehakse esimest korda koos direktiivi 2012/27/EL artikli 14 lõike 1 kohase teise põhjaliku hindamisega, mis tuleb teha 31. detsembriks 2020, ning seejärel koos ajakohastatud põhjalike hindamistega.

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 8 a (uus)

Artikkel 15 – lõige 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et nende riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi pädevad asutused lisavad oma liikuvuse ja transpordikavadesse sätted taastuvaid energiaallikaid kasutavate transpordiliikide integreerimiseks ja kasutuselevõtuks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et nende riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi pädevad asutused lisavad oma liikuvuse ja transpordikavadesse sätted taastuvaid energiaallikaid kasutavate transpordiliikide integreerimiseks ja kasutuselevõtuks.

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 9

Artikkel 15 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   Liikmesriigid
  kõrvaldavad
  ettevõtete pikaajaliste
  elektriostulepingutega seotud haldustakistused
  , et rahastada taastuvaid energiaallikaid ja lihtsustada nende kasutuselevõttu. | 9.   Liikmesriigid
  hindavad oma territooriumil äriklientide poolt taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri ostmisel esinevaid regulatiivseid ja haldustakistusi ja potentsiaali ning loovad
  ettevõtete pikaajaliste
  , taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri ostulepingute hõlbustamiseks soodsa õigus- ja haldusraamistiku
  , et rahastada taastuvaid energiaallikaid ja lihtsustada nende kasutuselevõttu
  , tagades, et sellistele ostulepingutele ei kohaldata ebaproportsionaalseid menetlusi ega tasusid, mis ei kajasta kulusid. Selliste ostulepingute sõlmimisel tühistatakse ärikliendi nimel samaväärses ulatuses artikli 19 kohaselt välja antud päritolutagatisi. See tugiraamistik moodustab osa lõimitud riiklikest energia- ja kliimakavadest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.   Liikmesriigid
  kõrvaldavad
  ettevõtete pikaajaliste
  elektriostulepingutega seotud haldustakistused
  , et rahastada taastuvaid energiaallikaid ja lihtsustada nende kasutuselevõttu.

9.   Liikmesriigid
  hindavad oma territooriumil äriklientide poolt taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri ostmisel esinevaid regulatiivseid ja haldustakistusi ja potentsiaali ning loovad
  ettevõtete pikaajaliste
  , taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri ostulepingute hõlbustamiseks soodsa õigus- ja haldusraamistiku
  , et rahastada taastuvaid energiaallikaid ja lihtsustada nende kasutuselevõttu
  , tagades, et sellistele ostulepingutele ei kohaldata ebaproportsionaalseid menetlusi ega tasusid, mis ei kajasta kulusid. Selliste ostulepingute sõlmimisel tühistatakse ärikliendi nimel samaväärses ulatuses artikli 19 kohaselt välja antud päritolutagatisi. See tugiraamistik moodustab osa lõimitud riiklikest energia- ja kliimakavadest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))].

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 2

Artikkel 16 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ühtne haldusalane kontaktpunkt aitab läbipaistval viisil läbida taotlejal kogu taotlusprotsessi, annab taotlejale kogu vajaliku teabe, koordineerib vajaduse korral tegevust muude ametiasutustega ja kaasab neid ning teeb menetluse lõpus õiguslikult siduva otsuse. | 2.   Ühtne haldusalane kontaktpunkt aitab läbipaistval viisil läbida taotlejal kogu taotlusprotsessi, annab taotlejale kogu vajaliku teabe, koordineerib vajaduse korral tegevust muude ametiasutustega ja kaasab neid ning teeb menetluse lõpus õiguslikult siduva otsuse.
  Taotlejatel peaks olema võimalik esitada kõik asjaomased dokumendid digitaalsel kujul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ühtne haldusalane kontaktpunkt aitab läbipaistval viisil läbida taotlejal kogu taotlusprotsessi, annab taotlejale kogu vajaliku teabe, koordineerib vajaduse korral tegevust muude ametiasutustega ja kaasab neid ning teeb menetluse lõpus õiguslikult siduva otsuse.

2.   Ühtne haldusalane kontaktpunkt aitab läbipaistval viisil läbida taotlejal kogu taotlusprotsessi, annab taotlejale kogu vajaliku teabe, koordineerib vajaduse korral tegevust muude ametiasutustega ja kaasab neid ning teeb menetluse lõpus õiguslikult siduva otsuse.
  Taotlejatel peaks olema võimalik esitada kõik asjaomased dokumendid digitaalsel kujul.

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 3

Artikkel 16 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Ühtne
  haldusalane kontaktpunkt
  avaldab
  koostöös põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatega
  taastuvenergiaprojektide arendajatele menetluste käsiraamatu
  , milles käsitletakse ka väikesemahulisi projekte
  ja
  omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate projekte. | 3.   
  Et lihtsustada juurdepääsu asjaomasele teabele, loob ühtne
  haldusalane kontaktpunkt
  või liikmesriik
  koostöös põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatega
  ühtse interneti teabeplatvormi
  , milles
  selgitatakse taastuvenergiaprojektide arendajate menetlusi,
  käsitletakse ka väikesemahulisi projekte, omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate projekte
  ning taastuvenergiakogukondade projekte. Kui liikmesriik otsustab määrata rohkem kui ühe ühtse haldusalase kontaktpunkti, juhatab teabeplatvorm taotlejale kätte tema taotluse jaoks asjakohase kontaktpunkti. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Ühtne
  haldusalane kontaktpunkt
  avaldab
  koostöös põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatega
  taastuvenergiaprojektide arendajatele menetluste käsiraamatu
  , milles käsitletakse ka väikesemahulisi projekte
  ja
  omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate projekte.

3.   
  Et lihtsustada juurdepääsu asjaomasele teabele, loob ühtne
  haldusalane kontaktpunkt
  või liikmesriik
  koostöös põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatega
  ühtse interneti teabeplatvormi
  , milles
  selgitatakse taastuvenergiaprojektide arendajate menetlusi,
  käsitletakse ka väikesemahulisi projekte, omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate projekte
  ning taastuvenergiakogukondade projekte. Kui liikmesriik otsustab määrata rohkem kui ühe ühtse haldusalase kontaktpunkti, juhatab teabeplatvorm taotlejale kätte tema taotluse jaoks asjakohase kontaktpunkti.

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 4

Artikkel 16 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Lõikes 1 osutatud loamenetlus ei tohi kesta üle kolme aasta, välja arvatud artikli 16
  lõikes
  5
  ja
  artiklis 17 sätestatud juhtudel. | 4.   Lõikes 1 osutatud loamenetlus ei tohi kesta üle kolme aasta, välja arvatud artikli 16
  lõigetes 4a ja
  5
  ning
  artiklis 17 sätestatud juhtudel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Lõikes 1 osutatud loamenetlus ei tohi kesta üle kolme aasta, välja arvatud artikli 16
  lõikes
  5
  ja
  artiklis 17 sätestatud juhtudel.

4.   Lõikes 1 osutatud loamenetlus ei tohi kesta üle kolme aasta, välja arvatud artikli 16
  lõigetes 4a ja
  5
  ning
  artiklis 17 sätestatud juhtudel.

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 16 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Käitiste puhul, mille elektrivõimsus jääb vahemikku 50kW – 1MW, ei tohi loamenetlus kesta üle ühe aasta. Erakorralistel asjaoludel, mis peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud, võib seda tähtaega pikendada kolme kuu võrra. |
| | Lõigetes 4 ja 4a osutatud ajavahemikud ei piira kohtulikku edasikaebamist ega õiguskaitsevahendeid ning seda võib pikendada maksimaalselt edasikaebamise ja õiguskaitsevahendite menetluse kestuseks. |
| | Liikmesriigid tagavad, et taotlejatel on tagatud juurdepääs lihtsale ja kättesaadavale kohtuvälisele vaidluste lahendamise mehhanismile, et lahendada vaidlusi, mis on seotud loamenetlustega ning taastuvenergia rajatiste ehitamise ja käitamise lubade väljastamisega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Käitiste puhul, mille elektrivõimsus jääb vahemikku 50kW – 1MW, ei tohi loamenetlus kesta üle ühe aasta. Erakorralistel asjaoludel, mis peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud, võib seda tähtaega pikendada kolme kuu võrra.

Lõigetes 4 ja 4a osutatud ajavahemikud ei piira kohtulikku edasikaebamist ega õiguskaitsevahendeid ning seda võib pikendada maksimaalselt edasikaebamise ja õiguskaitsevahendite menetluse kestuseks.

Lõigetes 4 ja 4a osutatud ajavahemikud ei piira kohtulikku edasikaebamist ega õiguskaitsevahendeid ning seda võib pikendada maksimaalselt edasikaebamise ja õiguskaitsevahendite menetluse kestuseks.

Liikmesriigid tagavad, et taotlejatel on tagatud juurdepääs lihtsale ja kättesaadavale kohtuvälisele vaidluste lahendamise mehhanismile, et lahendada vaidlusi, mis on seotud loamenetlustega ning taastuvenergia rajatiste ehitamise ja käitamise lubade väljastamisega.

Liikmesriigid tagavad, et taotlejatel on tagatud juurdepääs lihtsale ja kättesaadavale kohtuvälisele vaidluste lahendamise mehhanismile, et lahendada vaidlusi, mis on seotud loamenetlustega ning taastuvenergia rajatiste ehitamise ja käitamise lubade väljastamisega.

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 5

Artikkel 16 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriigid lihtsustavad olemasolevate taastuvenergiajaamade ajakohastamist, muu hulgas tagades lihtsustatud ja kiire loamenetluse, mis ei kesta üle ühe aasta alates kuupäevast, mil ajakohastamise taotlus ühtsele haldusalasele kontaktpunktile esitati. | 5.   Liikmesriigid lihtsustavad olemasolevate taastuvenergiajaamade ajakohastamist, muu hulgas tagades lihtsustatud ja kiire loamenetluse, mis ei kesta üle ühe aasta alates kuupäevast, mil ajakohastamise taotlus ühtsele haldusalasele kontaktpunktile esitati.
  Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ... [mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (uuesti sõnastatud) (2016/0379(COD)] artikli 11 lõike 4 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et elektrivõrgule juurdepääsu ja elektrivõrguga ühendamise õigused säilitatakse ajakohastatud projektide puhul vähemalt juhtudel, mil võimsus ei ole muutunud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriigid lihtsustavad olemasolevate taastuvenergiajaamade ajakohastamist, muu hulgas tagades lihtsustatud ja kiire loamenetluse, mis ei kesta üle ühe aasta alates kuupäevast, mil ajakohastamise taotlus ühtsele haldusalasele kontaktpunktile esitati.

5.   Liikmesriigid lihtsustavad olemasolevate taastuvenergiajaamade ajakohastamist, muu hulgas tagades lihtsustatud ja kiire loamenetluse, mis ei kesta üle ühe aasta alates kuupäevast, mil ajakohastamise taotlus ühtsele haldusalasele kontaktpunktile esitati.
  Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ... [mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (uuesti sõnastatud) (2016/0379(COD)] artikli 11 lõike 4 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et elektrivõrgule juurdepääsu ja elektrivõrguga ühendamise õigused säilitatakse ajakohastatud projektide puhul vähemalt juhtudel, mil võimsus ei ole muutunud.

Muudatusettepanek 354

Muudatusettepanek 354

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 16 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Liikmesriigid tagavad oma loa- või kontsessioonimenetluse abil, et alates 31. detsembrist 2022 on 90 % määrusega (EL) nr 1315/2013 (põhivõrgu kohta) loodud põhivõrgu teede ääres asuvad tanklad varustatud elektrisõidukitele mõeldud üldkasutatavate kiirlaadimispunktidega. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, et laiendada käesoleva lõike kohaldamisala artikliga 25 hõlmatud kütustele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Liikmesriigid tagavad oma loa- või kontsessioonimenetluse abil, et alates 31. detsembrist 2022 on 90 % määrusega (EL) nr 1315/2013 (põhivõrgu kohta) loodud põhivõrgu teede ääres asuvad tanklad varustatud elektrisõidukitele mõeldud üldkasutatavate kiirlaadimispunktidega. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, et laiendada käesoleva lõike kohaldamisala artikliga 25 hõlmatud kütustele.

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 1

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Näidisprojektid ja käitised, mille elektrivõimsus on alla 50 kW, lubatakse ühendada võrku pärast jaotusvõrguettevõtjale teate esitamist. | 1.   Näidisprojektid ja käitised, mille elektrivõimsus on alla 50 kW, lubatakse ühendada võrku pärast jaotusvõrguettevõtjale teate esitamist. |
| | Erandina esimesest lõigust võib jaotusvõrguettevõtja näidisprojektid ja käitiste puhul, mille võimsus on 10,8  kW kuni 50 kW, lihtsast teatamisest mõjuvatel põhjustel keelduda või pakkuda välja alternatiivse lahenduse. Sellisel juhul teeb ta seda kahe nädala jooksul teate esitamisest ja seejärel võib taotleja nõuda ühendamist standardse korra alusel. Kui jaotusvõrguettevõtja selle aja jooksul eitavalt ei vasta, võib käitise ühendada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Näidisprojektid ja käitised, mille elektrivõimsus on alla 50 kW, lubatakse ühendada võrku pärast jaotusvõrguettevõtjale teate esitamist.

1.   Näidisprojektid ja käitised, mille elektrivõimsus on alla 50 kW, lubatakse ühendada võrku pärast jaotusvõrguettevõtjale teate esitamist.

Erandina esimesest lõigust võib jaotusvõrguettevõtja näidisprojektid ja käitiste puhul, mille võimsus on 10,8  kW kuni 50 kW, lihtsast teatamisest mõjuvatel põhjustel keelduda või pakkuda välja alternatiivse lahenduse. Sellisel juhul teeb ta seda kahe nädala jooksul teate esitamisest ja seejärel võib taotleja nõuda ühendamist standardse korra alusel. Kui jaotusvõrguettevõtja selle aja jooksul eitavalt ei vasta, võib käitise ühendada.

Erandina esimesest lõigust võib jaotusvõrguettevõtja näidisprojektid ja käitiste puhul, mille võimsus on 10,8  kW kuni 50 kW, lihtsast teatamisest mõjuvatel põhjustel keelduda või pakkuda välja alternatiivse lahenduse. Sellisel juhul teeb ta seda kahe nädala jooksul teate esitamisest ja seejärel võib taotleja nõuda ühendamist standardse korra alusel. Kui jaotusvõrguettevõtja selle aja jooksul eitavalt ei vasta, võib käitise ühendada.

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 – lõige 1

Artikkel 18 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et toetusmeetmeid käsitlev teave tehakse kättesaadavaks kõigile asjaomastele osalejatele, näiteks tarbijatele, ehitajatele, paigaldajatele, arhitektidele ning taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamiseks sobivate kütte-, jahutus- ja elektriseadmete ja -süsteemide ning sõidukite tarnijatele. | 1.   Liikmesriigid tagavad, et toetusmeetmeid käsitlev teave tehakse kättesaadavaks kõigile asjaomastele osalejatele, näiteks tarbijatele,
  eelkõige madala sissetulekuga haavatavatele tarbijatele, omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijatele, taastuvenergiakogukondadele,
  ehitajatele, paigaldajatele, arhitektidele ning taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamiseks sobivate kütte-, jahutus- ja elektriseadmete ja -süsteemide ning sõidukite tarnijatele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad, et toetusmeetmeid käsitlev teave tehakse kättesaadavaks kõigile asjaomastele osalejatele, näiteks tarbijatele, ehitajatele, paigaldajatele, arhitektidele ning taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamiseks sobivate kütte-, jahutus- ja elektriseadmete ja -süsteemide ning sõidukite tarnijatele.

1.   Liikmesriigid tagavad, et toetusmeetmeid käsitlev teave tehakse kättesaadavaks kõigile asjaomastele osalejatele, näiteks tarbijatele,
  eelkõige madala sissetulekuga haavatavatele tarbijatele, omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijatele, taastuvenergiakogukondadele,
  ehitajatele, paigaldajatele, arhitektidele ning taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamiseks sobivate kütte-, jahutus- ja elektriseadmete ja -süsteemide ning sõidukite tarnijatele.

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 18 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid tagavad teabe intelligentsete transpordisüsteemide ja ühendatud sõidukite eeliste kohta liiklusohutuse, ummikute vähendamise ja kütusesäästlikkuse seisukohast. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid tagavad teabe intelligentsete transpordisüsteemide ja ühendatud sõidukite eeliste kohta liiklusohutuse, ummikute vähendamise ja kütusesäästlikkuse seisukohast.

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 – lõige 6

Artikkel 18 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Liikmesriigid töötavad kohalike ja piirkondlike ametiasutuste osalemisel välja sobivad teavitus-, teadlikkuse tõstmise, juhendamis- või koolitusprogrammid, et teavitada elanikke taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
  kasutamise kasust
  ja
  praktilistest üksikasjadest
  . | 6.   Liikmesriigid töötavad kohalike ja piirkondlike ametiasutuste osalemisel välja sobivad teavitus-, teadlikkuse tõstmise, juhendamis- või koolitusprogrammid, et teavitada elanikke
  sellest, kuidas kasutada oma õigusi aktiivsete klientidena ning kasust ja praktilistest üksikasjadest, sh tehnilistest ja finantsaspektidest, mis on seotud
  taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
  kasutamisega, kaasa arvatud omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbimise kaudu või taastuvenergiakogukondade raames, samuti liikmesriikide vaheliste koostöömehhanismide
  ja
  eri liiki piiriülese koostöö eelistest
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Liikmesriigid töötavad kohalike ja piirkondlike ametiasutuste osalemisel välja sobivad teavitus-, teadlikkuse tõstmise, juhendamis- või koolitusprogrammid, et teavitada elanikke taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
  kasutamise kasust
  ja
  praktilistest üksikasjadest
  .

6.   Liikmesriigid töötavad kohalike ja piirkondlike ametiasutuste osalemisel välja sobivad teavitus-, teadlikkuse tõstmise, juhendamis- või koolitusprogrammid, et teavitada elanikke
  sellest, kuidas kasutada oma õigusi aktiivsete klientidena ning kasust ja praktilistest üksikasjadest, sh tehnilistest ja finantsaspektidest, mis on seotud
  taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
  kasutamisega, kaasa arvatud omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbimise kaudu või taastuvenergiakogukondade raames, samuti liikmesriikide vaheliste koostöömehhanismide
  ja
  eri liiki piiriülese koostöö eelistest
  .

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 2 – lõik 3

Artikkel 19 – lõige 2 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et
  päritolutagatist
  ei anta tootjale, kes saab toetuskavast rahalist toetust sama taastuvatest energiaallikatest energia tootmise jaoks
  . Liikmesriigid annavad sellised päritolutagatised
  välja
  ja viivad need enampakkumisel müümise kaudu turule
  .
  Enampakkumistulu kasutatakse taastuvate energiaallikatega seotud toetuste kulude hüvitamiseks. | Liikmesriigid tagavad, et
  pärast ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev] kasutusele võetud taastuvenergiat tootvate käitiste puhul
  ei anta
  päritolutagatist
  tootjale, kes saab toetuskavast rahalist toetust sama taastuvatest energiaallikatest energia tootmise jaoks, välja
  arvatud juhul, kui ei toimu topelthüvitamist
  . |
| | Eeldatakse, et topelthüvitamist ei toimu, kui |
| | a) | rahaline toetus antakse pakkumismenetluse või kaubeldavate roheliste sertifikaatide süsteemi raames; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et
  päritolutagatist
  ei anta tootjale, kes saab toetuskavast rahalist toetust sama taastuvatest energiaallikatest energia tootmise jaoks
  . Liikmesriigid annavad sellised päritolutagatised
  välja
  ja viivad need enampakkumisel müümise kaudu turule
  .
  Enampakkumistulu kasutatakse taastuvate energiaallikatega seotud toetuste kulude hüvitamiseks.

päritolutagatist

. Liikmesriigid annavad sellised päritolutagatised

ja viivad need enampakkumisel müümise kaudu turule

Enampakkumistulu kasutatakse taastuvate energiaallikatega seotud toetuste kulude hüvitamiseks.

Liikmesriigid tagavad, et
  pärast ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev] kasutusele võetud taastuvenergiat tootvate käitiste puhul
  ei anta
  päritolutagatist
  tootjale, kes saab toetuskavast rahalist toetust sama taastuvatest energiaallikatest energia tootmise jaoks, välja
  arvatud juhul, kui ei toimu topelthüvitamist
  .

pärast ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev] kasutusele võetud taastuvenergiat tootvate käitiste puhul

päritolutagatist

arvatud juhul, kui ei toimu topelthüvitamist

Eeldatakse, et topelthüvitamist ei toimu, kui

Eeldatakse, et topelthüvitamist ei toimu, kui

a)

a)

rahaline toetus antakse pakkumismenetluse või kaubeldavate roheliste sertifikaatide süsteemi raames;

rahaline toetus antakse pakkumismenetluse või kaubeldavate roheliste sertifikaatide süsteemi raames;

| b) | päritolutagatise turuväärtust võetakse halduslikult rahalise toetuse tasemes arvesse või |
| --- | --- |

b)

b)

päritolutagatise turuväärtust võetakse halduslikult rahalise toetuse tasemes arvesse või

päritolutagatise turuväärtust võetakse halduslikult rahalise toetuse tasemes arvesse või

| c) | päritolutagatisi ei anta otse tootjale, vaid tarnijale või tarbijale, kes ostab taastuvenergiat kas konkurentsi tingimustes või taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri pikaajaliste ostulepingutega . |
| --- | --- |

c)

c)

päritolutagatisi ei anta otse tootjale, vaid tarnijale või tarbijale, kes ostab taastuvenergiat kas konkurentsi tingimustes või taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri pikaajaliste ostulepingutega .

päritolutagatisi ei anta otse tootjale, vaid tarnijale või tarbijale, kes ostab taastuvenergiat kas konkurentsi tingimustes või taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri pikaajaliste ostulepingutega .

Muudel juhtudel peale neljandas lõigus nimetatute väljastavad liikmesriigid päritolutagatised statistika eesmärgil ja tühistavad need viivitamata.

Muudel juhtudel peale neljandas lõigus nimetatute väljastavad liikmesriigid päritolutagatised statistika eesmärgil ja tühistavad need viivitamata.

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 7 – lõik 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 19 – lõige 7 – lõik 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | kas energiaallikas, mille abil energia toodeti, vastas säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele, millele osutatakse artiklis 26. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

kas energiaallikas, mille abil energia toodeti, vastas säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele, millele osutatakse artiklis 26.

kas energiaallikas, mille abil energia toodeti, vastas säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele, millele osutatakse artiklis 26.

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 7 – lõik 1 – punkt b – alapunkt ii

Artikkel 19 – lõige 7 – lõik 1 – punkt b – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | gaasiga; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

gaasiga; või

| ii) | gaasiga
  , sh vesinikuga,
  või |
| --- | --- |

ii)

gaasiga
  , sh vesinikuga,
  või

, sh vesinikuga,

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 8

Artikkel 19 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Kui elektrienergia tarnija peab tõendama taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu või kogust oma energiakasutuse struktuuris energiaallikate jaotuses vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artiklile 3 , peab ta selleks kasutama päritolutagatisi. Direktiivi 2012/27/EL artikli 14 lõike 10 kohaselt loodud päritolutagatisi kasutatakse selleks, et täita kõiki tõhusas elektri ja soojuse koostootmisjaamas toodetud elektri koguse tõendamise nõudeid. Liikmesriigid tagavad, et tõhusa koostootmisega toodetud taastuvenergia või -elektri tarbimise tõendamiseks päritolutagatiste kasutamisel võetakse täiel määral arvesse ülekandekadusid. | 8.   Kui elektrienergia tarnija peab tõendama taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu või kogust oma energiakasutuse struktuuris energiaallikate jaotuses vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artiklile 3, peab ta selleks kasutama päritolutagatisi. Direktiivi 2012/27/EL artikli 14 lõike 10 kohaselt loodud päritolutagatisi kasutatakse selleks, et täita kõiki tõhusas elektri ja soojuse koostootmisjaamas toodetud elektri koguse tõendamise nõudeid.
  Kui elekter on toodetud tõhusa koostootmisega taastuvatest energiaallikatest, antakse seoses lõikega 2 välja ainult ühe päritolutagatise, milles täpsustatakse mõlemad näitajad.
  Liikmesriigid tagavad, et tõhusa koostootmisega toodetud taastuvenergia või -elektri tarbimise tõendamiseks päritolutagatiste kasutamisel võetakse täiel määral arvesse ülekandekadusid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Kui elektrienergia tarnija peab tõendama taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu või kogust oma energiakasutuse struktuuris energiaallikate jaotuses vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artiklile 3 , peab ta selleks kasutama päritolutagatisi. Direktiivi 2012/27/EL artikli 14 lõike 10 kohaselt loodud päritolutagatisi kasutatakse selleks, et täita kõiki tõhusas elektri ja soojuse koostootmisjaamas toodetud elektri koguse tõendamise nõudeid. Liikmesriigid tagavad, et tõhusa koostootmisega toodetud taastuvenergia või -elektri tarbimise tõendamiseks päritolutagatiste kasutamisel võetakse täiel määral arvesse ülekandekadusid.

8.   Kui elektrienergia tarnija peab tõendama taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu või kogust oma energiakasutuse struktuuris energiaallikate jaotuses vastavalt direktiivi 2009/72/EÜ artiklile 3, peab ta selleks kasutama päritolutagatisi. Direktiivi 2012/27/EL artikli 14 lõike 10 kohaselt loodud päritolutagatisi kasutatakse selleks, et täita kõiki tõhusas elektri ja soojuse koostootmisjaamas toodetud elektri koguse tõendamise nõudeid.
  Kui elekter on toodetud tõhusa koostootmisega taastuvatest energiaallikatest, antakse seoses lõikega 2 välja ainult ühe päritolutagatise, milles täpsustatakse mõlemad näitajad.
  Liikmesriigid tagavad, et tõhusa koostootmisega toodetud taastuvenergia või -elektri tarbimise tõendamiseks päritolutagatiste kasutamisel võetakse täiel määral arvesse ülekandekadusid.

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 20 – lõige 1

Artikkel 20 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Vajaduse korral hindavad liikmesriigid gaasivõrgutaristu laiendamise vajadust, et hõlbustada taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasi kaasamist. | 1.   Vajaduse korral hindavad liikmesriigid gaasivõrgutaristu laiendamise vajadust, et hõlbustada taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasi kaasamist.
  Ülekandevõrguettevõtjad ja jaotusvõrguettevõtjad tagavad gaasivõrgu infrastruktuuri ladusa toimimise, sealhulgas selle regulaarse hooldamise ja puhastamise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Vajaduse korral hindavad liikmesriigid gaasivõrgutaristu laiendamise vajadust, et hõlbustada taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasi kaasamist.

1.   Vajaduse korral hindavad liikmesriigid gaasivõrgutaristu laiendamise vajadust, et hõlbustada taastuvatest energiaallikatest toodetud gaasi kaasamist.
  Ülekandevõrguettevõtjad ja jaotusvõrguettevõtjad tagavad gaasivõrgu infrastruktuuri ladusa toimimise, sealhulgas selle regulaarse hooldamise ja puhastamise.

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 20 – lõige 3

Artikkel 20 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Vastavalt hindamisele, mida liikmesriigid teevad määruse [juhtimine] I lisa kohase lõimitud riikliku energia- ja kliimakava raames, et selgitada välja, kas käesoleva direktiivi artikli 3 lõikes 1 osutatud liidu eesmärgi saavutamiseks on vaja taastuvatest energiaallikatest kaugkütte- ja kaugjahutusenergia tootmiseks ehitada uus taristu, võtavad liikmesriigid vajaduse korral kaugküttetaristu väljaarendamiseks vajalikud meetmed, et võimaldada biomassist, päikeseenergia- ja geotermilistest seadmetest pärit kütte ja jahutusenergia tootmise arengut. | 3.   Vastavalt hindamisele, mida liikmesriigid teevad
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  I lisa kohase lõimitud riikliku energia- ja kliimakava raames, et selgitada välja, kas käesoleva direktiivi artikli 3 lõikes 1 osutatud liidu eesmärgi saavutamiseks on vaja taastuvatest energiaallikatest kaugkütte- ja kaugjahutusenergia tootmiseks ehitada uus taristu, võtavad liikmesriigid vajaduse korral kaugküttetaristu väljaarendamiseks vajalikud meetmed, et võimaldada
  säästvast
  biomassist
  , suurte soojuspumpade toodetud ümbritseva keskkonna soojusest
  , päikeseenergia- ja geotermilistest seadmetest
  ning tööstuse ja muude allikate soojusenergia ülejäägist
  pärit kütte ja jahutusenergia tootmise arengut. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Vastavalt hindamisele, mida liikmesriigid teevad määruse [juhtimine] I lisa kohase lõimitud riikliku energia- ja kliimakava raames, et selgitada välja, kas käesoleva direktiivi artikli 3 lõikes 1 osutatud liidu eesmärgi saavutamiseks on vaja taastuvatest energiaallikatest kaugkütte- ja kaugjahutusenergia tootmiseks ehitada uus taristu, võtavad liikmesriigid vajaduse korral kaugküttetaristu väljaarendamiseks vajalikud meetmed, et võimaldada biomassist, päikeseenergia- ja geotermilistest seadmetest pärit kütte ja jahutusenergia tootmise arengut.

3.   Vastavalt hindamisele, mida liikmesriigid teevad
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  I lisa kohase lõimitud riikliku energia- ja kliimakava raames, et selgitada välja, kas käesoleva direktiivi artikli 3 lõikes 1 osutatud liidu eesmärgi saavutamiseks on vaja taastuvatest energiaallikatest kaugkütte- ja kaugjahutusenergia tootmiseks ehitada uus taristu, võtavad liikmesriigid vajaduse korral kaugküttetaristu väljaarendamiseks vajalikud meetmed, et võimaldada
  säästvast
  biomassist
  , suurte soojuspumpade toodetud ümbritseva keskkonna soojusest
  , päikeseenergia- ja geotermilistest seadmetest
  ning tööstuse ja muude allikate soojusenergia ülejäägist
  pärit kütte ja jahutusenergia tootmise arengut.

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijad, kas individuaalselt või agregaatorite kaudu: | Liikmesriigid tagavad tarbijatele võimaluse hakata omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijaks. Selleks tagavad liikmesriigid
  , et omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijad, kas individuaalselt või agregaatorite kaudu: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijad, kas individuaalselt või agregaatorite kaudu:

Liikmesriigid tagavad tarbijatele võimaluse hakata omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijaks. Selleks tagavad liikmesriigid
  , et omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijad, kas individuaalselt või agregaatorite kaudu:

Liikmesriigid tagavad tarbijatele võimaluse hakata omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijaks. Selleks tagavad liikmesriigid

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | omavad õigust omatarbeks toodetud energiat tarbida ning müüa ülemäärast taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit, sealhulgas elektriostulepingute alusel, ilma et nende suhtes kohaldataks ebaproportsionaalseid menetlusi ja tasusid, mis ei kajasta kulusid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

omavad õigust omatarbeks toodetud energiat tarbida ning müüa ülemäärast taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit, sealhulgas elektriostulepingute alusel, ilma et nende suhtes kohaldataks ebaproportsionaalseid menetlusi ja tasusid, mis ei kajasta kulusid;

| a) | omavad õigust omatarbeks toodetud energiat tarbida ning müüa ülemäärast taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit, sealhulgas elektriostulepingute
  ning vastastikuse kauplemiskorra
  alusel, ilma et nende suhtes kohaldataks
  diskrimineerivaid või
  ebaproportsionaalseid menetlusi ja tasusid, mis ei kajasta kulusid; |
| --- | --- |

a)

omavad õigust omatarbeks toodetud energiat tarbida ning müüa ülemäärast taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrit, sealhulgas elektriostulepingute
  ning vastastikuse kauplemiskorra
  alusel, ilma et nende suhtes kohaldataks
  diskrimineerivaid või
  ebaproportsionaalseid menetlusi ja tasusid, mis ei kajasta kulusid;

ning vastastikuse kauplemiskorra

diskrimineerivaid või

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | omavad õigust tarbida omatoodetud taastuvelektrit, mis jääb nende valdusesse, ilma et selle eest nõutaks mis tahes lõivusid, tasusid või makse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

omavad õigust tarbida omatoodetud taastuvelektrit, mis jääb nende valdusesse, ilma et selle eest nõutaks mis tahes lõivusid, tasusid või makse;

omavad õigust tarbida omatoodetud taastuvelektrit, mis jääb nende valdusesse, ilma et selle eest nõutaks mis tahes lõivusid, tasusid või makse;

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – punkt a b (uus)

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | omavad õigust paigaldada ja käitada omatarbeks taastuvelektrit tootvate jaamadega kombineeritud elektrisalvestussüsteeme, ilma et nende suhtes kohaldataks mis tahes tasusid, sealhulgas maksustamist ja kahekordseid võrgutasusid salvestatud elektrienergia eest, mis jääb nende valdusesse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

omavad õigust paigaldada ja käitada omatarbeks taastuvelektrit tootvate jaamadega kombineeritud elektrisalvestussüsteeme, ilma et nende suhtes kohaldataks mis tahes tasusid, sealhulgas maksustamist ja kahekordseid võrgutasusid salvestatud elektrienergia eest, mis jääb nende valdusesse;

omavad õigust paigaldada ja käitada omatarbeks taastuvelektrit tootvate jaamadega kombineeritud elektrisalvestussüsteeme, ilma et nende suhtes kohaldataks mis tahes tasusid, sealhulgas maksustamist ja kahekordseid võrgutasusid salvestatud elektrienergia eest, mis jääb nende valdusesse;

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | ei ole käsitatud energiatarnijatena vastavalt liidu või siseriiklikele õigusaktidele seoses nende poolt võrku suunatava taastuvelektriga, mille kogus on kodumajapidamiste puhul kuni 10 MWh ja juriidiliste isikute puhul kuni 500 MWh aastas
  ; ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

ei ole käsitatud energiatarnijatena vastavalt liidu või siseriiklikele õigusaktidele seoses nende poolt võrku suunatava taastuvelektriga, mille kogus on kodumajapidamiste puhul kuni 10 MWh ja juriidiliste isikute puhul kuni 500 MWh aastas
  ; ning

; ning

| c) | ei ole käsitatud energiatarnijatena vastavalt liidu või siseriiklikele õigusaktidele seoses nende poolt võrku suunatava taastuvelektriga, mille kogus on kodumajapidamiste puhul kuni 10 MWh ja juriidiliste isikute puhul kuni 500 MWh aastas
  , ilma et see piiraks jaotusvõrguettevõtjate poolt tootmisvõimsuse võrkudesse ühendamise järelevalve ja heakskiidu menetlusi vastavalt artiklitele 15 kuni 18; |
| --- | --- |

c)

ei ole käsitatud energiatarnijatena vastavalt liidu või siseriiklikele õigusaktidele seoses nende poolt võrku suunatava taastuvelektriga, mille kogus on kodumajapidamiste puhul kuni 10 MWh ja juriidiliste isikute puhul kuni 500 MWh aastas
  , ilma et see piiraks jaotusvõrguettevõtjate poolt tootmisvõimsuse võrkudesse ühendamise järelevalve ja heakskiidu menetlusi vastavalt artiklitele 15 kuni 18;

, ilma et see piiraks jaotusvõrguettevõtjate poolt tootmisvõimsuse võrkudesse ühendamise järelevalve ja heakskiidu menetlusi vastavalt artiklitele 15 kuni 18;

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | saavad omatoodetud ja võrku suunatud taastuvelektri eest tasu, mis
  kajastab
  võrku suunatud elektri
  turuväärtust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

saavad omatoodetud ja võrku suunatud taastuvelektri eest tasu, mis
  kajastab
  võrku suunatud elektri
  turuväärtust
  .

kajastab

turuväärtust

| d) | saavad omatoodetud ja võrku suunatud taastuvelektri eest tasu, mis
  on võrdne vähemalt
  võrku suunatud elektri
  turuhinnaga ja võib võtta arvesse võrgu, keskkonna ning ühiskonna jaoks loodavat pikaajalist väärtust vastavalt hajaenergia ressursside kulude-tulude analüüsile, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ... [elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) (2016/0380(COD)] [artiklis 59]
  . |
| --- | --- |

d)

saavad omatoodetud ja võrku suunatud taastuvelektri eest tasu, mis
  on võrdne vähemalt
  võrku suunatud elektri
  turuhinnaga ja võib võtta arvesse võrgu, keskkonna ning ühiskonna jaoks loodavat pikaajalist väärtust vastavalt hajaenergia ressursside kulude-tulude analüüsile, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ... [elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) (2016/0380(COD)] [artiklis 59]
  .

on võrdne vähemalt

turuhinnaga ja võib võtta arvesse võrgu, keskkonna ning ühiskonna jaoks loodavat pikaajalist väärtust vastavalt hajaenergia ressursside kulude-tulude analüüsile, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ... [elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) (2016/0380(COD)] [artiklis 59]

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

Artikkel 21 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid tagavad, et võrgu haldamise ja arendamise kulud jaotatakse õiglaselt ja proportsionaalselt ning et jaotus peegeldab elektri omatarbeks tootmise kasu kogu süsteemile, kaasa arvatud pikaajalist väärtust võrgu, keskkonna ning ühiskonna jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et võrgu haldamise ja arendamise kulud jaotatakse õiglaselt ja proportsionaalselt ning et jaotus peegeldab elektri omatarbeks tootmise kasu kogu süsteemile, kaasa arvatud pikaajalist väärtust võrgu, keskkonna ning ühiskonna jaoks.

Liikmesriigid tagavad, et võrgu haldamise ja arendamise kulud jaotatakse õiglaselt ja proportsionaalselt ning et jaotus peegeldab elektri omatarbeks tootmise kasu kogu süsteemile, kaasa arvatud pikaajalist väärtust võrgu, keskkonna ning ühiskonna jaoks.

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõige 2

Artikkel 21 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid tagavad, et omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijad, kes elavad samas kortermajas või paiknevad samas
  ärikohas
  või ühises teenuste osutamise kohas või kasutavad suletud jaotusvõrku, võivad omatarbeks toodetud taastuvenergiat tarbida ühiselt samadel tingimustel, mis neil oleks omatarbeks toodetud taastuvenergia individuaalse tarbijana. Sellisel juhul kohaldatakse iga asjaomase omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbija suhtes lõike 1 punktis c sätestatud piirmäära. | 2.   Liikmesriigid tagavad, et omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijad, kes elavad samas kortermajas või
  elamupiirkonnas või
  paiknevad samas
  äri- või tööstuskohas
  või ühises teenuste osutamise kohas või kasutavad
  sama
  suletud jaotusvõrku, võivad omatarbeks toodetud taastuvenergiat tarbida ühiselt samadel tingimustel, mis neil oleks omatarbeks toodetud taastuvenergia individuaalse tarbijana. Sellisel juhul kohaldatakse iga asjaomase omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbija suhtes lõike 1 punktis c sätestatud piirmäära. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid tagavad, et omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijad, kes elavad samas kortermajas või paiknevad samas
  ärikohas
  või ühises teenuste osutamise kohas või kasutavad suletud jaotusvõrku, võivad omatarbeks toodetud taastuvenergiat tarbida ühiselt samadel tingimustel, mis neil oleks omatarbeks toodetud taastuvenergia individuaalse tarbijana. Sellisel juhul kohaldatakse iga asjaomase omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbija suhtes lõike 1 punktis c sätestatud piirmäära.

2.   Liikmesriigid tagavad, et omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijad, kes elavad samas kortermajas või
  elamupiirkonnas või
  paiknevad samas
  äri- või tööstuskohas
  või ühises teenuste osutamise kohas või kasutavad
  sama
  suletud jaotusvõrku, võivad omatarbeks toodetud taastuvenergiat tarbida ühiselt samadel tingimustel, mis neil oleks omatarbeks toodetud taastuvenergia individuaalse tarbijana. Sellisel juhul kohaldatakse iga asjaomase omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbija suhtes lõike 1 punktis c sätestatud piirmäära.

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 21 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid koostavad hinnangu oma territooriumidel esinevate omatarbeks toodetud energia tarbimise arendamise võimaluste ja takistuste kohta, et luua raamistik, mille eesmärk on edendada ja hõlbustada omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbimist. |
| | Tugiraamistik sisaldab muu hulgas järgmist: |
| | a) | konkreetseid meetmeid tagamaks, et omatarbeks toodetud energia tarbimine oleks kättesaadav kõikidele tarbijatele, sealhulgas haavatavatele ja väikese sissetulekuga leibkondadele ja neile, kes elavad sotsiaaleluruumides või üürivad eluaset; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid koostavad hinnangu oma territooriumidel esinevate omatarbeks toodetud energia tarbimise arendamise võimaluste ja takistuste kohta, et luua raamistik, mille eesmärk on edendada ja hõlbustada omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbimist.

Tugiraamistik sisaldab muu hulgas järgmist:

Tugiraamistik sisaldab muu hulgas järgmist:

a)

a)

konkreetseid meetmeid tagamaks, et omatarbeks toodetud energia tarbimine oleks kättesaadav kõikidele tarbijatele, sealhulgas haavatavatele ja väikese sissetulekuga leibkondadele ja neile, kes elavad sotsiaaleluruumides või üürivad eluaset;

konkreetseid meetmeid tagamaks, et omatarbeks toodetud energia tarbimine oleks kättesaadav kõikidele tarbijatele, sealhulgas haavatavatele ja väikese sissetulekuga leibkondadele ja neile, kes elavad sotsiaaleluruumides või üürivad eluaset;

| b) | vahendid, mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu rahastamisele; |
| --- | --- |

b)

b)

vahendid, mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu rahastamisele;

vahendid, mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu rahastamisele;

| c) | hoonete omanikele suunatud stiimulid, et nad looksid üürnikele omatarbeks toodetud energia tarbimise võimalusi; |
| --- | --- |

c)

c)

hoonete omanikele suunatud stiimulid, et nad looksid üürnikele omatarbeks toodetud energia tarbimise võimalusi;

hoonete omanikele suunatud stiimulid, et nad looksid üürnikele omatarbeks toodetud energia tarbimise võimalusi;

| d) | omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbimise põhjendamata regulatiivsete takistuste kaotamine, kaasa arvatud üürnike jaoks. |
| --- | --- |

d)

d)

omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbimise põhjendamata regulatiivsete takistuste kaotamine, kaasa arvatud üürnike jaoks.

omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbimise põhjendamata regulatiivsete takistuste kaotamine, kaasa arvatud üürnike jaoks.

See hinnang ja tugiraamistik moodustavad osa riiklikest energia- ja kliimakavadest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ... [energialiidu juhtimise kohta (2016/0375(COD)].

See hinnang ja tugiraamistik moodustavad osa riiklikest energia- ja kliimakavadest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ... [energialiidu juhtimise kohta (2016/0375(COD)].

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõige 3

Artikkel 21 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Omatarbeks
  toodetud taastuvenergia jaamaga seotud paigaldustöid ja käitamist, sealhulgas mõõtmisi ja hooldust, võib juhtida kolmas isik. | 3.   
  Nõusoleku korral võib omatarbeks
  toodetud taastuvenergia
  jaama omanik olla kolmas isik, või niisuguse
  jaamaga seotud paigaldustöid ja käitamist, sealhulgas mõõtmisi ja hooldust, võib juhtida kolmas isik.
  Kolmandat isikut ennast ei peeta omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Omatarbeks
  toodetud taastuvenergia jaamaga seotud paigaldustöid ja käitamist, sealhulgas mõõtmisi ja hooldust, võib juhtida kolmas isik.

3.   
  Nõusoleku korral võib omatarbeks
  toodetud taastuvenergia
  jaama omanik olla kolmas isik, või niisuguse
  jaamaga seotud paigaldustöid ja käitamist, sealhulgas mõõtmisi ja hooldust, võib juhtida kolmas isik.
  Kolmandat isikut ennast ei peeta omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijaks.

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik - 1 (uus)

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid tagavad, et lõpptarbijatel, eelkõige kodutarbijatel, on õigus osaleda taastuvenergia ühenduses, ilma et nad kaotaksid oma õigusi lõpptarbijana ning ilma et neile kohaldataks põhjendamatuid tingimusi või menetlusi, mis takistaksid või pärsiksid nende osalemist taastuvenergia ühenduses, tingimusel et eraettevõtjate puhul ei ole osalemine nende peamine äri- ega kutsetegevus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et lõpptarbijatel, eelkõige kodutarbijatel, on õigus osaleda taastuvenergia ühenduses, ilma et nad kaotaksid oma õigusi lõpptarbijana ning ilma et neile kohaldataks põhjendamatuid tingimusi või menetlusi, mis takistaksid või pärsiksid nende osalemist taastuvenergia ühenduses, tingimusel et eraettevõtjate puhul ei ole osalemine nende peamine äri- ega kutsetegevus.

Liikmesriigid tagavad, et lõpptarbijatel, eelkõige kodutarbijatel, on õigus osaleda taastuvenergia ühenduses, ilma et nad kaotaksid oma õigusi lõpptarbijana ning ilma et neile kohaldataks põhjendamatuid tingimusi või menetlusi, mis takistaksid või pärsiksid nende osalemist taastuvenergia ühenduses, tingimusel et eraettevõtjate puhul ei ole osalemine nende peamine äri- ega kutsetegevus.

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et taastuvenergiakogukondadel on õigus taastuvenergiat toota, tarbida, salvestada ja müüa, sealhulgas elektriostulepingute alusel, ilma et nende suhtes kohaldataks ebaproportsionaalseid menetlusi ja tasusid, mis ei kajasta kulusid. | Liikmesriigid tagavad, et taastuvenergiakogukondadel on õigus taastuvenergiat toota, tarbida, salvestada ja müüa, sealhulgas elektriostulepingute alusel, ilma et nende suhtes kohaldataks
  diskrimineerivaid ega
  ebaproportsionaalseid menetlusi ja tasusid, mis ei kajasta kulusid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et taastuvenergiakogukondadel on õigus taastuvenergiat toota, tarbida, salvestada ja müüa, sealhulgas elektriostulepingute alusel, ilma et nende suhtes kohaldataks ebaproportsionaalseid menetlusi ja tasusid, mis ei kajasta kulusid.

Liikmesriigid tagavad, et taastuvenergiakogukondadel on õigus taastuvenergiat toota, tarbida, salvestada ja müüa, sealhulgas elektriostulepingute alusel, ilma et nende suhtes kohaldataks
  diskrimineerivaid ega
  ebaproportsionaalseid menetlusi ja tasusid, mis ei kajasta kulusid.

diskrimineerivaid ega

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva direktiivi kohaldamisel on taastuvenergiakogukond väike ja keskmise suurusega ettevõtja (VKE) või mittetulundusühendus, mille osanikud või liikmed teevad koostööd taastuvatest energiaallikatest energia tootmisel, jaotamisel, salvestamisel või tarnimisel
  ning täidavad
  vähemalt
  nelja
  kriteeriumit järgmistest: | Käesoleva direktiivi kohaldamisel on taastuvenergiakogukond väike ja keskmise suurusega ettevõtja (VKE) või mittetulundusühendus, mille osanikud või liikmed teevad koostööd taastuvatest energiaallikatest energia tootmisel, jaotamisel, salvestamisel või tarnimisel. |
| | Taastuvenergiakogukonnana kohtlemise eelistest osasaamiseks peab vähemalt 51 % kohtadest üksuse juhatuses või juhtorganites olema ette nähtud kohalikele liikmetele, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaal-majanduslike huvide esindajatele või kodanikele. |
| | Lisaks peab taastuvenergiakogukond täitma
  vähemalt
  kolme
  kriteeriumit järgmistest: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva direktiivi kohaldamisel on taastuvenergiakogukond väike ja keskmise suurusega ettevõtja (VKE) või mittetulundusühendus, mille osanikud või liikmed teevad koostööd taastuvatest energiaallikatest energia tootmisel, jaotamisel, salvestamisel või tarnimisel
  ning täidavad
  vähemalt
  nelja
  kriteeriumit järgmistest:

ning täidavad

nelja

Käesoleva direktiivi kohaldamisel on taastuvenergiakogukond väike ja keskmise suurusega ettevõtja (VKE) või mittetulundusühendus, mille osanikud või liikmed teevad koostööd taastuvatest energiaallikatest energia tootmisel, jaotamisel, salvestamisel või tarnimisel.

Taastuvenergiakogukonnana kohtlemise eelistest osasaamiseks peab vähemalt 51 % kohtadest üksuse juhatuses või juhtorganites olema ette nähtud kohalikele liikmetele, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaal-majanduslike huvide esindajatele või kodanikele.

Taastuvenergiakogukonnana kohtlemise eelistest osasaamiseks peab vähemalt 51 % kohtadest üksuse juhatuses või juhtorganites olema ette nähtud kohalikele liikmetele, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaal-majanduslike huvide esindajatele või kodanikele.

Lisaks peab taastuvenergiakogukond täitma
  vähemalt
  kolme
  kriteeriumit järgmistest:

Lisaks peab taastuvenergiakogukond täitma

kolme

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | osanikud või liikmed on füüsilised isikud, kohalikud ametiasutused, sealhulgas omavalitsused, või
  taastuvenergia valdkonnas tegutsevad
  VKEd; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

osanikud või liikmed on füüsilised isikud, kohalikud ametiasutused, sealhulgas omavalitsused, või
  taastuvenergia valdkonnas tegutsevad
  VKEd;

taastuvenergia valdkonnas tegutsevad

| a) | osanikud või liikmed on füüsilised isikud, kohalikud ametiasutused, sealhulgas omavalitsused, või VKEd; |
| --- | --- |

a)

osanikud või liikmed on füüsilised isikud, kohalikud ametiasutused, sealhulgas omavalitsused, või VKEd;

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | vähemalt 51 % üksuse hääleõiguslikest osanikest või liikmetest on füüsilised isikud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

vähemalt 51 % üksuse hääleõiguslikest osanikest või liikmetest on füüsilised isikud;

| b) | vähemalt 51 % üksuse hääleõiguslikest osanikest või liikmetest on füüsilised isikud
  või avalik-õiguslikud organid
  ; |
| --- | --- |

b)

vähemalt 51 % üksuse hääleõiguslikest osanikest või liikmetest on füüsilised isikud
  või avalik-õiguslikud organid
  ;

või avalik-õiguslikud organid

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 2 – punkt c

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | vähemalt 51 % üksuse aktsiatest või osalusõigustest omavad kohalikud liikmed, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaalmajanduslike huvide esindajad või kodanikud
  , kellel on otsene huvi kogukonna tegevuse ja selle mõju vastu
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

vähemalt 51 % üksuse aktsiatest või osalusõigustest omavad kohalikud liikmed, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaalmajanduslike huvide esindajad või kodanikud
  , kellel on otsene huvi kogukonna tegevuse ja selle mõju vastu
  ;

, kellel on otsene huvi kogukonna tegevuse ja selle mõju vastu

| c) | vähemalt 51 % üksuse aktsiatest või osalusõigustest omavad kohalikud liikmed, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaalmajanduslike huvide esindajad või kodanikud; |
| --- | --- |

c)

vähemalt 51 % üksuse aktsiatest või osalusõigustest omavad kohalikud liikmed, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaalmajanduslike huvide esindajad või kodanikud;

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 2 – punkt d

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | vähemalt 51 % kohtadest üksuse juhatuses või juhtorganites on ette nähtud kohalikele liikmetele, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaalmajanduslike huvide esindajatele või kodanikele, kellel on otsene huvi kogukonna tegevuse ja selle mõju vastu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

d)

vähemalt 51 % kohtadest üksuse juhatuses või juhtorganites on ette nähtud kohalikele liikmetele, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaalmajanduslike huvide esindajatele või kodanikele, kellel on otsene huvi kogukonna tegevuse ja selle mõju vastu;

vähemalt 51 % kohtadest üksuse juhatuses või juhtorganites on ette nähtud kohalikele liikmetele, st kohaliku avaliku ja erasektori sotsiaalmajanduslike huvide esindajatele või kodanikele, kellel on otsene huvi kogukonna tegevuse ja selle mõju vastu;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

Artikkel 22 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid jälgivad nende kriteeriumide kohaldamist ja võtavad meetmeid, et vältida kuritarvitamist või kahjulikku mõju konkurentsile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid jälgivad nende kriteeriumide kohaldamist ja võtavad meetmeid, et vältida kuritarvitamist või kahjulikku mõju konkurentsile.

Liikmesriigid jälgivad nende kriteeriumide kohaldamist ja võtavad meetmeid, et vältida kuritarvitamist või kahjulikku mõju konkurentsile.

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 2

Artikkel 22 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Ilma et see piiraks riigiabi eeskirju,
  peavad
  liikmesriigid
  võtma toetuskavade väljatöötamisel arvesse taastuvenergiakogukondade eripärasid. | 2.   
  Liikmesriigid
  peavad võtma toetuskavade väljatöötamisel arvesse taastuvenergiakogukondade eripärasid
  , tagades kõikidele taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootjatele võrdsed võimalused
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Ilma et see piiraks riigiabi eeskirju,
  peavad
  liikmesriigid
  võtma toetuskavade väljatöötamisel arvesse taastuvenergiakogukondade eripärasid.

2.   
  Liikmesriigid
  peavad võtma toetuskavade väljatöötamisel arvesse taastuvenergiakogukondade eripärasid
  , tagades kõikidele taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootjatele võrdsed võimalused
  .

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 22 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 22 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid koostavad hinnangu oma territooriumil taastuvenergiakogukondade arendamise takistuste ja võimaluste kohta, et luua tugiraamistik, mis aitaks edendada ja hõlbustada taastuvenergiakogukondade osalemist taastuvenergia tootmises, tarbimises, salvestamises ja müümises. |
| | See tugiraamistik hõlmab järgmist: |
| | a) | eesmärgid ja erimeetmed, mis aitavad ametiasutustel võimaldada taastuvenergiakogukondade arengut ning selles otseselt osaleda; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid koostavad hinnangu oma territooriumil taastuvenergiakogukondade arendamise takistuste ja võimaluste kohta, et luua tugiraamistik, mis aitaks edendada ja hõlbustada taastuvenergiakogukondade osalemist taastuvenergia tootmises, tarbimises, salvestamises ja müümises.

See tugiraamistik hõlmab järgmist:

See tugiraamistik hõlmab järgmist:

a)

a)

eesmärgid ja erimeetmed, mis aitavad ametiasutustel võimaldada taastuvenergiakogukondade arengut ning selles otseselt osaleda;

eesmärgid ja erimeetmed, mis aitavad ametiasutustel võimaldada taastuvenergiakogukondade arengut ning selles otseselt osaleda;

| b) | konkreetsed meetmed tagamaks, et taastuvenergiakogukondades osalemine oleks kättesaadav kõikidele tarbijatele, sealhulgas haavatavatele leibkondadele, väikese sissetulekuga ja neile, kes elavad sotsiaaleluruumides või üürivad eluaset; |
| --- | --- |

b)

b)

konkreetsed meetmed tagamaks, et taastuvenergiakogukondades osalemine oleks kättesaadav kõikidele tarbijatele, sealhulgas haavatavatele leibkondadele, väikese sissetulekuga ja neile, kes elavad sotsiaaleluruumides või üürivad eluaset;

konkreetsed meetmed tagamaks, et taastuvenergiakogukondades osalemine oleks kättesaadav kõikidele tarbijatele, sealhulgas haavatavatele leibkondadele, väikese sissetulekuga ja neile, kes elavad sotsiaaleluruumides või üürivad eluaset;

| c) | vahendid, mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu rahastamisele ja teabele; |
| --- | --- |

c)

c)

vahendid, mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu rahastamisele ja teabele;

vahendid, mille eesmärk on hõlbustada juurdepääsu rahastamisele ja teabele;

| d) | regulatiivne ja suutlikkuse suurendamise toetus riigiasutustele taastuvenergia kogukondade rajamisel; |
| --- | --- |

d)

d)

regulatiivne ja suutlikkuse suurendamise toetus riigiasutustele taastuvenergia kogukondade rajamisel;

regulatiivne ja suutlikkuse suurendamise toetus riigiasutustele taastuvenergia kogukondade rajamisel;

| e) | taastuvenergiakogukondade põhjendamata regulatiivsete ja haldusalaste takistuste kaotamine; |
| --- | --- |

e)

e)

taastuvenergiakogukondade põhjendamata regulatiivsete ja haldusalaste takistuste kaotamine;

taastuvenergiakogukondade põhjendamata regulatiivsete ja haldusalaste takistuste kaotamine;

| f) | eeskirjad, et tagada energiakogukonnas osalevate tarbijate võrdne ja mittediskrimineeriv kohtlemine ja kindlustada neile samaväärne kaitse nagu tarbijatele, kes ühendatud jaotusvõrkudesse. |
| --- | --- |

f)

f)

eeskirjad, et tagada energiakogukonnas osalevate tarbijate võrdne ja mittediskrimineeriv kohtlemine ja kindlustada neile samaväärne kaitse nagu tarbijatele, kes ühendatud jaotusvõrkudesse.

eeskirjad, et tagada energiakogukonnas osalevate tarbijate võrdne ja mittediskrimineeriv kohtlemine ja kindlustada neile samaväärne kaitse nagu tarbijatele, kes ühendatud jaotusvõrkudesse.

See tugiraamistik moodustab osa lõimitud riiklikest energia- ja kliimakavadest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ...[energialiidu juhtimise kohta, 2016/0375(COD)].

See tugiraamistik moodustab osa lõimitud riiklikest energia- ja kliimakavadest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ...[energialiidu juhtimise kohta, 2016/0375(COD)].

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 1

Artikkel 23 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Selleks et lihtsustada taastuvenergia laialdasemat kasutust kütte- ja jahutussektoris, püüavad liikmesriigid suurendada taastuvenergia osakaalu kõnealuses sektoris vähemalt
  1
  protsendipunkti võrra aastas, väljendatuna osakaaluna liikmesriigi energia lõpptarbimises ja arvutatuna vastavalt artiklis 7 sätestatud metoodikale. | 1.   Selleks et lihtsustada taastuvenergia laialdasemat kasutust kütte- ja jahutussektoris, püüavad liikmesriigid suurendada taastuvenergia osakaalu kõnealuses sektoris vähemalt
  2
   protsendipunkti võrra aastas, väljendatuna osakaaluna liikmesriigi energia lõpptarbimises ja arvutatuna vastavalt artiklis 7 sätestatud metoodikale.
  Kui liikmesriik ei suuda seda protsenti saavutada, annab ta sellest teada ja esitab komisjonile mittetäitmise põhjenduse. Liikmesriigid peavad prioriteetseks parimaid kättesaadavaid tehnoloogiaid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Selleks et lihtsustada taastuvenergia laialdasemat kasutust kütte- ja jahutussektoris, püüavad liikmesriigid suurendada taastuvenergia osakaalu kõnealuses sektoris vähemalt
  1
  protsendipunkti võrra aastas, väljendatuna osakaaluna liikmesriigi energia lõpptarbimises ja arvutatuna vastavalt artiklis 7 sätestatud metoodikale.

1.   Selleks et lihtsustada taastuvenergia laialdasemat kasutust kütte- ja jahutussektoris, püüavad liikmesriigid suurendada taastuvenergia osakaalu kõnealuses sektoris vähemalt
  2
   protsendipunkti võrra aastas, väljendatuna osakaaluna liikmesriigi energia lõpptarbimises ja arvutatuna vastavalt artiklis 7 sätestatud metoodikale.
  Kui liikmesriik ei suuda seda protsenti saavutada, annab ta sellest teada ja esitab komisjonile mittetäitmise põhjenduse. Liikmesriigid peavad prioriteetseks parimaid kättesaadavaid tehnoloogiaid.

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 23 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Lõike 1 kohaldamisel, kui arvutatakse taastuvenergia osakaalu kütte- ja jahutussektoris ja selle iga-aastast nõutavat kasvu: |
| | a) | võivad liikmesriigid arvestada antud aasta kasvu nii, nagu see oleks saavutatud osaliselt või täielikult kahel eelmisel või kahel järgmisel aastal, ajavahemikus 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Lõike 1 kohaldamisel, kui arvutatakse taastuvenergia osakaalu kütte- ja jahutussektoris ja selle iga-aastast nõutavat kasvu:

a)

a)

võivad liikmesriigid arvestada antud aasta kasvu nii, nagu see oleks saavutatud osaliselt või täielikult kahel eelmisel või kahel järgmisel aastal, ajavahemikus 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030;

võivad liikmesriigid arvestada antud aasta kasvu nii, nagu see oleks saavutatud osaliselt või täielikult kahel eelmisel või kahel järgmisel aastal, ajavahemikus 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030;

| b) | võivad liikmesriigid arvestada heitsoojuse ja -jahutuse lõikes 1 osutatud aastase kasvu hulka, kuni 50 % ulatuses aastasest kasvust; |
| --- | --- |

b)

b)

võivad liikmesriigid arvestada heitsoojuse ja -jahutuse lõikes 1 osutatud aastase kasvu hulka, kuni 50 % ulatuses aastasest kasvust;

võivad liikmesriigid arvestada heitsoojuse ja -jahutuse lõikes 1 osutatud aastase kasvu hulka, kuni 50 % ulatuses aastasest kasvust;

| c) | kui taastuvenergia ja heitsoojuse ja -jahutuse osakaal kütte- ja jahutussektoris on 50–80 %, vähendavad liikmesriigid kasvu 1 protsendipunktini igal aastal; |
| --- | --- |

c)

c)

kui taastuvenergia ja heitsoojuse ja -jahutuse osakaal kütte- ja jahutussektoris on 50–80 %, vähendavad liikmesriigid kasvu 1 protsendipunktini igal aastal;

kui taastuvenergia ja heitsoojuse ja -jahutuse osakaal kütte- ja jahutussektoris on 50–80 %, vähendavad liikmesriigid kasvu 1 protsendipunktini igal aastal;

| d) | võivad liikmesriigid määrata oma aastase kasvu taseme, sealhulgas otsustada, kas kohaldada punktis b osutatud heitsoojuse ja -jahutuse piirmäära alates sellest aastast, mil nende taastuvenergia ning heitsoojuse ja -jahutusenergia osakaal kütte- ja jahutussektoris ületab 80 %. |
| --- | --- |

d)

d)

võivad liikmesriigid määrata oma aastase kasvu taseme, sealhulgas otsustada, kas kohaldada punktis b osutatud heitsoojuse ja -jahutuse piirmäära alates sellest aastast, mil nende taastuvenergia ning heitsoojuse ja -jahutusenergia osakaal kütte- ja jahutussektoris ületab 80 %.

võivad liikmesriigid määrata oma aastase kasvu taseme, sealhulgas otsustada, kas kohaldada punktis b osutatud heitsoojuse ja -jahutuse piirmäära alates sellest aastast, mil nende taastuvenergia ning heitsoojuse ja -jahutusenergia osakaal kütte- ja jahutussektoris ületab 80 %.

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 2

Artikkel 23 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid
  võivad
  objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel
  määrata
  ja
  avaldada
  selliste meetmete loetelu ja sellised rakendusüksused (nt kütusetarnijad), mis peavad aitama saavutada taastuvenergia osakaalu lõikega 1 ette nähtud suurendamise. | 2.   Liikmesriigid
  määravad
  objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel ja
  avaldavad
  selliste meetmete loetelu ja sellised rakendusüksused (nt kütusetarnijad), mis peavad aitama saavutada taastuvenergia osakaalu lõikega 1 ette nähtud suurendamise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid
  võivad
  objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel
  määrata
  ja
  avaldada
  selliste meetmete loetelu ja sellised rakendusüksused (nt kütusetarnijad), mis peavad aitama saavutada taastuvenergia osakaalu lõikega 1 ette nähtud suurendamise.

2.   Liikmesriigid
  määravad
  objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel ja
  avaldavad
  selliste meetmete loetelu ja sellised rakendusüksused (nt kütusetarnijad), mis peavad aitama saavutada taastuvenergia osakaalu lõikega 1 ette nähtud suurendamise.

Muudatusettepanek 200

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 3 – sissejuhatav osa

Artikkel 23 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Taastuvenergia osakaalu suurendamiseks vastavalt lõikele 1 võib kasutada ühte või mitut järgmist võimalust: | 3.   Taastuvenergia osakaalu suurendamiseks vastavalt lõikele 1 võib
  muu hulgas
  kasutada ühte või mitut järgmist võimalust: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Taastuvenergia osakaalu suurendamiseks vastavalt lõikele 1 võib kasutada ühte või mitut järgmist võimalust:

3.   Taastuvenergia osakaalu suurendamiseks vastavalt lõikele 1 võib
  muu hulgas
  kasutada ühte või mitut järgmist võimalust:

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 3 – punkt a

Artikkel 23 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | taastuvenergia füüsiline lõimimine energiasse ja energia saamiseks kasutatavasse kütusesse, mis kütte- ja jahutussektorisse tarnitakse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

taastuvenergia füüsiline lõimimine energiasse ja energia saamiseks kasutatavasse kütusesse, mis kütte- ja jahutussektorisse tarnitakse;

| a) | taastuvenergia
  või heitsoojuse ja -jahutuse
  füüsiline lõimimine energiasse ja energia saamiseks kasutatavasse kütusesse, mis kütte- ja jahutussektorisse tarnitakse; |
| --- | --- |

a)

taastuvenergia
  või heitsoojuse ja -jahutuse
  füüsiline lõimimine energiasse ja energia saamiseks kasutatavasse kütusesse, mis kütte- ja jahutussektorisse tarnitakse;

või heitsoojuse ja -jahutuse

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 3 – punkt b

Artikkel 23 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | otsesed leevendusmeetmed, nagu taastuvenergial põhinevate suure tõhususega kütte- ja jahutussüsteemide paigaldamine hoonetesse või taastuvenergia kasutamine tööstuslikes kütte- ja jahutussprotsessides; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

otsesed leevendusmeetmed, nagu taastuvenergial põhinevate suure tõhususega kütte- ja jahutussüsteemide paigaldamine hoonetesse või taastuvenergia kasutamine tööstuslikes kütte- ja jahutussprotsessides;

| b) | otsesed leevendusmeetmed, nagu taastuvenergial põhinevate suure tõhususega kütte- ja jahutussüsteemide paigaldamine hoonetesse või taastuvenergia
  kasutamine või heitsoojuse ja -jahutuse
  kasutamine tööstuslikes kütte- ja jahutussprotsessides; |
| --- | --- |

b)

otsesed leevendusmeetmed, nagu taastuvenergial põhinevate suure tõhususega kütte- ja jahutussüsteemide paigaldamine hoonetesse või taastuvenergia
  kasutamine või heitsoojuse ja -jahutuse
  kasutamine tööstuslikes kütte- ja jahutussprotsessides;

kasutamine või heitsoojuse ja -jahutuse

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 3 – punkt c a (uus)

Artikkel 23 – lõige 3 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | muud sarnase mõjuga poliitikameetmed, mis aitavad saavutada lõikes 1 või 1a sätestatud taastuvenergia osakaalu aastast kasvu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

muud sarnase mõjuga poliitikameetmed, mis aitavad saavutada lõikes 1 või 1a sätestatud taastuvenergia osakaalu aastast kasvu.

muud sarnase mõjuga poliitikameetmed, mis aitavad saavutada lõikes 1 või 1a sätestatud taastuvenergia osakaalu aastast kasvu.

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 23 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kui rakendatakse meetmeid, millele on osutatud punktides a kuni d, nõuavad liikmesriigid, et meetmed kavandatakse selliselt, et need oleks kättesaadavad kõikidele tarbijatele, eelkõige väikese sissetulekuga või haavatavatele leibkondadele, kes ei pruugi omada piisavalt kapitali ja muul viisil kasu saada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kui rakendatakse meetmeid, millele on osutatud punktides a kuni d, nõuavad liikmesriigid, et meetmed kavandatakse selliselt, et need oleks kättesaadavad kõikidele tarbijatele, eelkõige väikese sissetulekuga või haavatavatele leibkondadele, kes ei pruugi omada piisavalt kapitali ja muul viisil kasu saada.

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõige 5 – punkt b a (uus)

Artikkel 23 – lõige 5 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | kütte- ja jahutussektorisse tarnitud heitsoojuse või -jahutuse hulk; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

kütte- ja jahutussektorisse tarnitud heitsoojuse või -jahutuse hulk;

kütte- ja jahutussektorisse tarnitud heitsoojuse või -jahutuse hulk;

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23 – lõik 5 – punkt c

Artikkel 23 – lõik 5 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | taastuvenergia osakaal kütte- ja jahutussektorisse tarnitud energia koguhulgas; ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

taastuvenergia osakaal kütte- ja jahutussektorisse tarnitud energia koguhulgas; ning

| c) | taastuvenergia
  ja heitsoojuse või -jahutuse
  osakaal kütte- ja jahutussektorisse tarnitud energia koguhulgas; ning |
| --- | --- |

c)

taastuvenergia
  ja heitsoojuse või -jahutuse
  osakaal kütte- ja jahutussektorisse tarnitud energia koguhulgas; ning

ja heitsoojuse või -jahutuse

Muudatusettepanek 207

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 1

Artikkel 24 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et kaugkütte ja -jahutusenergia tarnijad annavad lõpptarbijatele teavet oma süsteemi energiatõhususe ja taastuvenergia osakaalu kohta. Selline teave
  peab olema
  kooskõlas direktiivi 2010/31/EL kohaselt kasutatavate standarditega. | 1.   Liikmesriigid tagavad, et kaugkütte ja -jahutusenergia tarnijad annavad lõpptarbijatele teavet oma süsteemi energiatõhususe ja taastuvenergia osakaalu kohta. Selline teave
  tuleb esitada kord aastas või nõudmise korral
  kooskõlas direktiivi 2010/31/EL kohaselt kasutatavate standarditega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid tagavad, et kaugkütte ja -jahutusenergia tarnijad annavad lõpptarbijatele teavet oma süsteemi energiatõhususe ja taastuvenergia osakaalu kohta. Selline teave
  peab olema
  kooskõlas direktiivi 2010/31/EL kohaselt kasutatavate standarditega.

1.   Liikmesriigid tagavad, et kaugkütte ja -jahutusenergia tarnijad annavad lõpptarbijatele teavet oma süsteemi energiatõhususe ja taastuvenergia osakaalu kohta. Selline teave
  tuleb esitada kord aastas või nõudmise korral
  kooskõlas direktiivi 2010/31/EL kohaselt kasutatavate standarditega.

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 2

Artikkel 24 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid sätestavad vajalikud meetmed, et võimaldada sellise kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemi tarbijatel, mis ei ole „tõhus kaugküte ja -jahutus“ direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punkti 41 tähenduses, süsteemist lahkuda, et toota taastuvatest energiaallikatest soojus- või jahutusenergiat ise
  või liituda muu soojus- või jahutusenergia tarnijaga, kellel on juurdepääs lõikes 4 osutatud süsteemile
  . | 2.   Liikmesriigid sätestavad vajalikud meetmed, et võimaldada sellise kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemi tarbijatel, mis ei ole „tõhus kaugküte ja -jahutus“ direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punkti 41 tähenduses
  ega saa selleks investeerimiskavade kohaselt lähema viie aasta jooksul
  , süsteemist lahkuda, et toota taastuvatest energiaallikatest soojus- või jahutusenergiat ise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid sätestavad vajalikud meetmed, et võimaldada sellise kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemi tarbijatel, mis ei ole „tõhus kaugküte ja -jahutus“ direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punkti 41 tähenduses, süsteemist lahkuda, et toota taastuvatest energiaallikatest soojus- või jahutusenergiat ise
  või liituda muu soojus- või jahutusenergia tarnijaga, kellel on juurdepääs lõikes 4 osutatud süsteemile
  .

2.   Liikmesriigid sätestavad vajalikud meetmed, et võimaldada sellise kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemi tarbijatel, mis ei ole „tõhus kaugküte ja -jahutus“ direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punkti 41 tähenduses
  ega saa selleks investeerimiskavade kohaselt lähema viie aasta jooksul
  , süsteemist lahkuda, et toota taastuvatest energiaallikatest soojus- või jahutusenergiat ise.

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 3

Artikkel 24 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid võivad piirata süsteemist lahkumise
  või tarnija vahetamise
  õigust selliste tarbijatega, kes suudavad tõendada, et soojus- või jahutusenergia alternatiivsest allikast tarnimise tulemusena suureneb energiatõhusus märgatavalt. Alternatiivse tarneallika tõhusust võib hinnata direktiivis 2010/31/EL määratletud energiatõhususe sertifikaadi alusel. | 3.   Liikmesriigid võivad piirata süsteemist lahkumise õigust selliste tarbijatega, kes suudavad tõendada, et soojus- või jahutusenergia alternatiivsest allikast tarnimise tulemusena suureneb energiatõhusus märgatavalt. Alternatiivse tarneallika tõhusust võib hinnata direktiivis 2010/31/EL määratletud energiatõhususe sertifikaadi alusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid võivad piirata süsteemist lahkumise
  või tarnija vahetamise
  õigust selliste tarbijatega, kes suudavad tõendada, et soojus- või jahutusenergia alternatiivsest allikast tarnimise tulemusena suureneb energiatõhusus märgatavalt. Alternatiivse tarneallika tõhusust võib hinnata direktiivis 2010/31/EL määratletud energiatõhususe sertifikaadi alusel.

3.   Liikmesriigid võivad piirata süsteemist lahkumise õigust selliste tarbijatega, kes suudavad tõendada, et soojus- või jahutusenergia alternatiivsest allikast tarnimise tulemusena suureneb energiatõhusus märgatavalt. Alternatiivse tarneallika tõhusust võib hinnata direktiivis 2010/31/EL määratletud energiatõhususe sertifikaadi alusel.

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 4

Artikkel 24 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid sätestavad vajalikud meetmed, et tagada taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- ja jahutusenergia ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia mittediskrimineeriv juurdepääs kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemidele
  . Mittediskrimineeriv juurdepääs peab võimaldama muudel tarnijatel kui
  kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemi
  käitajatel vahetult tarnida sellistest allikatest pärit soojus-
  ja
  jahutusenergia Oct Nov 2017e
  . | 4.   Liikmesriigid sätestavad vajalikud meetmed, et tagada taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- ja jahutusenergia ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia mittediskrimineeriv juurdepääs kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemidele
  , tuginedes liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud mittediskrimineerivatele kriteeriumidele. Sellised kriteeriumid peavad võtma arvesse majanduslikku ja tehnilist teostatavust
  kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemi
  käitajate ja ühendatud tarbijate jaoks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid sätestavad vajalikud meetmed, et tagada taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- ja jahutusenergia ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia mittediskrimineeriv juurdepääs kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemidele
  . Mittediskrimineeriv juurdepääs peab võimaldama muudel tarnijatel kui
  kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemi
  käitajatel vahetult tarnida sellistest allikatest pärit soojus-
  ja
  jahutusenergia Oct Nov 2017e
  .

4.   Liikmesriigid sätestavad vajalikud meetmed, et tagada taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- ja jahutusenergia ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia mittediskrimineeriv juurdepääs kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemidele
  , tuginedes liikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud mittediskrimineerivatele kriteeriumidele. Sellised kriteeriumid peavad võtma arvesse majanduslikku ja tehnilist teostatavust
  kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemi
  käitajate ja ühendatud tarbijate jaoks
  .

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 5

Artikkel 24 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Kaugkütte- või kaugjahutussüsteemi käitaja võib keelduda tarnijatele juurdepääsu andmisest, kui süsteemil ei ole vajalikku võimsust heitsoojus- või heitjahutusenergia, taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- või jahutusenergia või tõhusa koostootmisega toodetud soojus- või jahutussenergia muude tarnete tõttu. Liikmesriigid tagavad, et sellise keeldumise korral esitab kaugkütte- või kaugjahutussüsteemi käitaja lõike 9 kohaselt määratud pädevale asutusele asjakohase teabe süsteemi tugevdamiseks vajalike meetmete kohta. | 5.   Kaugkütte- või kaugjahutussüsteemi käitaja võib keelduda tarnijatele juurdepääsu andmisest, kui
  on täidetud üks või mitu järgmistest tingimustest: |
| | a) | süsteemil ei ole vajalikku võimsust heitsoojus- või heitjahutusenergia, taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- või jahutusenergia või tõhusa koostootmisega toodetud soojus- või jahutussenergia muude tarnete tõttu
  või ohustaks selline juurdepääs kaugküttesüsteemi ohutut toimimist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kaugkütte- või kaugjahutussüsteemi käitaja võib keelduda tarnijatele juurdepääsu andmisest, kui süsteemil ei ole vajalikku võimsust heitsoojus- või heitjahutusenergia, taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- või jahutusenergia või tõhusa koostootmisega toodetud soojus- või jahutussenergia muude tarnete tõttu. Liikmesriigid tagavad, et sellise keeldumise korral esitab kaugkütte- või kaugjahutussüsteemi käitaja lõike 9 kohaselt määratud pädevale asutusele asjakohase teabe süsteemi tugevdamiseks vajalike meetmete kohta.

5.   Kaugkütte- või kaugjahutussüsteemi käitaja võib keelduda tarnijatele juurdepääsu andmisest, kui
  on täidetud üks või mitu järgmistest tingimustest:

a)

a)

süsteemil ei ole vajalikku võimsust heitsoojus- või heitjahutusenergia, taastuvatest energiaallikatest toodetud soojus- või jahutusenergia või tõhusa koostootmisega toodetud soojus- või jahutussenergia muude tarnete tõttu
  või ohustaks selline juurdepääs kaugküttesüsteemi ohutut toimimist;

või ohustaks selline juurdepääs kaugküttesüsteemi ohutut toimimist;

| b) | süsteem on „tõhus kaugkütte ja -jahutussüsteem“ direktiivi 2012/27/EL artikli 2 lõike 41 tähenduses; |
| --- | --- |

b)

b)

süsteem on „tõhus kaugkütte ja -jahutussüsteem“ direktiivi 2012/27/EL artikli 2 lõike 41 tähenduses;

süsteem on „tõhus kaugkütte ja -jahutussüsteem“ direktiivi 2012/27/EL artikli 2 lõike 41 tähenduses;

| c) | juurdepääsu andmine põhjustaks lõpptarbijale kütte või jahutuse ülemäärase hinnatõusu võrreldes peamise kohaliku küttega, millega taastuvatest energiaallikatest toodetud ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia konkureeriks. |
| --- | --- |

c)

c)

juurdepääsu andmine põhjustaks lõpptarbijale kütte või jahutuse ülemäärase hinnatõusu võrreldes peamise kohaliku küttega, millega taastuvatest energiaallikatest toodetud ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia konkureeriks.

juurdepääsu andmine põhjustaks lõpptarbijale kütte või jahutuse ülemäärase hinnatõusu võrreldes peamise kohaliku küttega, millega taastuvatest energiaallikatest toodetud ning heitsoojus- ja heitjahutusenergia konkureeriks.

Liikmesriigid tagavad, et sellise keeldumise korral esitab kaugkütte- või kaugjahutussüsteemi käitaja lõike 9 kohaselt määratud pädevale asutusele asjakohase teabe süsteemi tugevdamiseks vajalike meetmete
  , sealhulgas nende meetmete majandusliku mõju
  kohta.

, sealhulgas nende meetmete majandusliku mõju

Muudatusettepanek 212

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 6

Artikkel 24 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Uued kaugkütte- või kaugjahutussüsteemid võib taotluse alusel erandkorras vabastada lõike 4 kohaldamise kohustusest kindlaksmääratud ajavahemikuks. Pädev asutus teeb otsuse sellise erandi taotluse kohta iga juhtumi põhjal eraldi. Erand tehakse üksnes juhul, kui uus kaugkütte- või kaugjahutussüsteem on „tõhus kaugküte ja -jahutus“ direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punkti 41 tähenduses ning kui selles kasutatakse ära taastuvate energiaallikate ja heitsoojus- või heitjahutusenergia kasutamise võimalusi, mis on kindlaks tehtud direktiivi 2012/27/EL artikli 14 kohase põhjaliku hindamise tulemusel. | 6.   Uued kaugkütte- või kaugjahutussüsteemid võib taotluse alusel erandkorras vabastada lõike 4 kohaldamise kohustusest kindlaksmääratud ajavahemikuks. Pädev asutus teeb otsuse sellise erandi taotluse kohta iga juhtumi põhjal eraldi. Erand tehakse üksnes juhul, kui uus kaugkütte- või kaugjahutussüsteem on „tõhus kaugküte ja -jahutus“ direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punkti 41 tähenduses, ning kui selles kasutatakse ära taastuvate energiaallikate
  võimalusi
   –
  „tõhus koostootmine“ direktiivi 2012/27/EL artikli 2 lõike 34 tähenduses
  ja heitsoojus- või heitjahutusenergia kasutamise võimalusi, mis on kindlaks tehtud direktiivi 2012/27/EL artikli 14 kohase põhjaliku hindamise tulemusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Uued kaugkütte- või kaugjahutussüsteemid võib taotluse alusel erandkorras vabastada lõike 4 kohaldamise kohustusest kindlaksmääratud ajavahemikuks. Pädev asutus teeb otsuse sellise erandi taotluse kohta iga juhtumi põhjal eraldi. Erand tehakse üksnes juhul, kui uus kaugkütte- või kaugjahutussüsteem on „tõhus kaugküte ja -jahutus“ direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punkti 41 tähenduses ning kui selles kasutatakse ära taastuvate energiaallikate ja heitsoojus- või heitjahutusenergia kasutamise võimalusi, mis on kindlaks tehtud direktiivi 2012/27/EL artikli 14 kohase põhjaliku hindamise tulemusel.

6.   Uued kaugkütte- või kaugjahutussüsteemid võib taotluse alusel erandkorras vabastada lõike 4 kohaldamise kohustusest kindlaksmääratud ajavahemikuks. Pädev asutus teeb otsuse sellise erandi taotluse kohta iga juhtumi põhjal eraldi. Erand tehakse üksnes juhul, kui uus kaugkütte- või kaugjahutussüsteem on „tõhus kaugküte ja -jahutus“ direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punkti 41 tähenduses, ning kui selles kasutatakse ära taastuvate energiaallikate
  võimalusi
   –
  „tõhus koostootmine“ direktiivi 2012/27/EL artikli 2 lõike 34 tähenduses
  ja heitsoojus- või heitjahutusenergia kasutamise võimalusi, mis on kindlaks tehtud direktiivi 2012/27/EL artikli 14 kohase põhjaliku hindamise tulemusel.

Muudatusettepanek 213

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 7

Artikkel 24 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Süsteemist lahkumise
  või tarnija vahetamise
  õigust võivad kasutada individuaalsed tarbijad, tarbijate moodustatud ühendused või tarbijate nimel tegutsevad isikud. Kortermajade puhul saab süsteemist lahkuda üksnes kogu maja korraga. | 7.   Süsteemist lahkumise õigust võivad kasutada individuaalsed tarbijad, tarbijate moodustatud ühendused või tarbijate nimel tegutsevad isikud. Kortermajade puhul saab süsteemist lahkuda üksnes kogu maja korraga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Süsteemist lahkumise
  või tarnija vahetamise
  õigust võivad kasutada individuaalsed tarbijad, tarbijate moodustatud ühendused või tarbijate nimel tegutsevad isikud. Kortermajade puhul saab süsteemist lahkuda üksnes kogu maja korraga.

7.   Süsteemist lahkumise õigust võivad kasutada individuaalsed tarbijad, tarbijate moodustatud ühendused või tarbijate nimel tegutsevad isikud. Kortermajade puhul saab süsteemist lahkuda üksnes kogu maja korraga.

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 8

Artikkel 24 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Liikmesriigid nõuavad, et elektrijaotusvõrgu ettevõtjad hindaksid koostöös oma piirkonna kaugkütte- või kaugjahutussüsteemide käitajatega vähemalt iga
  kahe
  aasta tagant seda, millised on kaugkütte- või kaugjahutussüsteemide võimalused pakkuda tasakaalustamis- ja muid süsteemiteenuseid, sealhulgas tarbimiskaja ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri ülejäägi salvestamine, ning kas kindlakstehtud võimaluste kasutamine oleks ressursi- ja kulutõhusam kui alternatiivsed lahendused. | 8.   Liikmesriigid nõuavad, et elektrijaotusvõrgu ettevõtjad hindaksid koostöös oma piirkonna kaugkütte- või kaugjahutussüsteemide käitajatega vähemalt iga
  nelja
  aasta tagant seda, millised on kaugkütte- või kaugjahutussüsteemide võimalused pakkuda tasakaalustamis- ja muid süsteemiteenuseid, sealhulgas tarbimiskaja ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri ülejäägi salvestamine, ning kas kindlakstehtud võimaluste kasutamine oleks ressursi- ja kulutõhusam kui alternatiivsed lahendused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Liikmesriigid nõuavad, et elektrijaotusvõrgu ettevõtjad hindaksid koostöös oma piirkonna kaugkütte- või kaugjahutussüsteemide käitajatega vähemalt iga
  kahe
  aasta tagant seda, millised on kaugkütte- või kaugjahutussüsteemide võimalused pakkuda tasakaalustamis- ja muid süsteemiteenuseid, sealhulgas tarbimiskaja ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri ülejäägi salvestamine, ning kas kindlakstehtud võimaluste kasutamine oleks ressursi- ja kulutõhusam kui alternatiivsed lahendused.

8.   Liikmesriigid nõuavad, et elektrijaotusvõrgu ettevõtjad hindaksid koostöös oma piirkonna kaugkütte- või kaugjahutussüsteemide käitajatega vähemalt iga
  nelja
  aasta tagant seda, millised on kaugkütte- või kaugjahutussüsteemide võimalused pakkuda tasakaalustamis- ja muid süsteemiteenuseid, sealhulgas tarbimiskaja ja taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri ülejäägi salvestamine, ning kas kindlakstehtud võimaluste kasutamine oleks ressursi- ja kulutõhusam kui alternatiivsed lahendused.

Muudatusettepanek 215

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 – lõige 9

Artikkel 24 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   Liikmesriigid määravad vähemalt ühe
  sõltumatu ametiasutuse
  , kes tagab, et käesoleva artikli kohased tarbijaõigused ja kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide käitamise eeskirjad on selgelt määratletud ja nende täitmine tagatud. | 9.   Liikmesriigid määravad vähemalt ühe
  pädeva asutuse
  , kes tagab, et käesoleva artikli kohased tarbijaõigused ja kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide käitamise eeskirjad on selgelt määratletud ja nende täitmine tagatud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.   Liikmesriigid määravad vähemalt ühe
  sõltumatu ametiasutuse
  , kes tagab, et käesoleva artikli kohased tarbijaõigused ja kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide käitamise eeskirjad on selgelt määratletud ja nende täitmine tagatud.

9.   Liikmesriigid määravad vähemalt ühe
  pädeva asutuse
  , kes tagab, et käesoleva artikli kohased tarbijaõigused ja kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemide käitamise eeskirjad on selgelt määratletud ja nende täitmine tagatud.

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 25 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid
  nõuavad kütusetarnijatelt, et alates 1. jaanuarist 2021 oleks selliste transpordikütuste kogumahus, mida need tarnivad tarbimiseks või turul kasutamiseks kalendriaasta jooksul, teatav minimaalne osakaal IX lisas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütuseid ja muid biokütused ning biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid,
  jäätmepõhiseid fossiilkütuseid
  ja taastuvelektrit. | Selleks et saavutada artiklis 3 osutatud eesmärk, mis seisneb taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 12 % osakaalus energia lõpptarbimisest,
  nõuavad
  liikmesriigid
  kütusetarnijatelt, et alates 1. jaanuarist 2021 oleks selliste transpordikütuste kogumahus, mida need tarnivad tarbimiseks või turul kasutamiseks kalendriaasta jooksul, teatav minimaalne osakaal IX lisas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütuseid ja muid biokütused ning biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid,
  ringlussevõetud süsiniku põhiseid kütuseid
  ja taastuvelektrit. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid
  nõuavad kütusetarnijatelt, et alates 1. jaanuarist 2021 oleks selliste transpordikütuste kogumahus, mida need tarnivad tarbimiseks või turul kasutamiseks kalendriaasta jooksul, teatav minimaalne osakaal IX lisas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütuseid ja muid biokütused ning biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid,
  jäätmepõhiseid fossiilkütuseid
  ja taastuvelektrit.

Liikmesriigid

jäätmepõhiseid fossiilkütuseid

Selleks et saavutada artiklis 3 osutatud eesmärk, mis seisneb taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 12 % osakaalus energia lõpptarbimisest,
  nõuavad
  liikmesriigid
  kütusetarnijatelt, et alates 1. jaanuarist 2021 oleks selliste transpordikütuste kogumahus, mida need tarnivad tarbimiseks või turul kasutamiseks kalendriaasta jooksul, teatav minimaalne osakaal IX lisas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütuseid ja muid biokütused ning biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid,
  ringlussevõetud süsiniku põhiseid kütuseid
  ja taastuvelektrit.

Selleks et saavutada artiklis 3 osutatud eesmärk, mis seisneb taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 12 % osakaalus energia lõpptarbimisest,

liikmesriigid

ringlussevõetud süsiniku põhiseid kütuseid

Muudatusettepanek 217

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 25 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2021. aastal on see minimaalne osakaal vähemalt 1,5  %, mis vastavalt X lisa B osas esitatud trajektoorile suureneb 2030. aastaks vähemalt
  6,8
  %-ni. Sellest üldisest osakaalust moodustavad IX lisa A osas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütused ja biogaas vähemalt 0,5  % transpordikütustest, mis on alates 1. jaanuarist 2021 tarbimiseks või turul kasutamiseks tarnitud, ning see osakaal peab 2030. aastaks suurenema vastavalt X lisa C osas esitatud trajektoorile vähemalt 3,6  %-ni. | 2021. aastal on see minimaalne osakaal vähemalt 1,5  %, mis vastavalt X lisa B osas esitatud trajektoorile suureneb 2030. aastaks vähemalt
  10
   %-ni. Sellest üldisest osakaalust moodustavad IX lisa A osas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütused ja biogaas vähemalt 0,5  % transpordikütustest, mis on alates 1. jaanuarist 2021 tarbimiseks või turul kasutamiseks tarnitud, ning see osakaal peab 2030. aastaks suurenema vastavalt X lisa C osas esitatud trajektoorile vähemalt 3,6  %-ni. |
| | Kütusetarnijad, kelle tarnitavaks kütuseks on üksnes elektrikütus ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused, ei pea täitma IX lisas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütuste ja muude biokütuste ning biogaasi minimaalse osakaalu nõuet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2021. aastal on see minimaalne osakaal vähemalt 1,5  %, mis vastavalt X lisa B osas esitatud trajektoorile suureneb 2030. aastaks vähemalt
  6,8
  %-ni. Sellest üldisest osakaalust moodustavad IX lisa A osas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütused ja biogaas vähemalt 0,5  % transpordikütustest, mis on alates 1. jaanuarist 2021 tarbimiseks või turul kasutamiseks tarnitud, ning see osakaal peab 2030. aastaks suurenema vastavalt X lisa C osas esitatud trajektoorile vähemalt 3,6  %-ni.

6,8

2021. aastal on see minimaalne osakaal vähemalt 1,5  %, mis vastavalt X lisa B osas esitatud trajektoorile suureneb 2030. aastaks vähemalt
  10
   %-ni. Sellest üldisest osakaalust moodustavad IX lisa A osas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütused ja biogaas vähemalt 0,5  % transpordikütustest, mis on alates 1. jaanuarist 2021 tarbimiseks või turul kasutamiseks tarnitud, ning see osakaal peab 2030. aastaks suurenema vastavalt X lisa C osas esitatud trajektoorile vähemalt 3,6  %-ni.

10

Kütusetarnijad, kelle tarnitavaks kütuseks on üksnes elektrikütus ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused, ei pea täitma IX lisas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütuste ja muude biokütuste ning biogaasi minimaalse osakaalu nõuet.

Kütusetarnijad, kelle tarnitavaks kütuseks on üksnes elektrikütus ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused, ei pea täitma IX lisas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütuste ja muude biokütuste ning biogaasi minimaalse osakaalu nõuet.

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 1 – lõik 4 – punkt a

Artikkel 25 – lõige 1 – lõik 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | nimetaja, see tähendab tarbimiseks või turul kasutamiseks tarnitud maantee- ja raudteetranspordikütuste energiasisalduse arvutamiseks võetakse arvesse bensiini, diislikütust, maagaasi, biokütuseid, biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid,
  jäätmepõhiseid fossiilkütuseid
  ja elektrienergiat; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

nimetaja, see tähendab tarbimiseks või turul kasutamiseks tarnitud maantee- ja raudteetranspordikütuste energiasisalduse arvutamiseks võetakse arvesse bensiini, diislikütust, maagaasi, biokütuseid, biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid,
  jäätmepõhiseid fossiilkütuseid
  ja elektrienergiat;

jäätmepõhiseid fossiilkütuseid

| a) | nimetaja, see tähendab tarbimiseks või turul kasutamiseks tarnitud maantee- ja raudteetranspordikütuste energiasisalduse arvutamiseks võetakse arvesse bensiini, diislikütust, maagaasi, biokütuseid, biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid,
  ringlussevõetud süsiniku põhiseid kütuseid
  ja elektrienergiat; |
| --- | --- |

a)

nimetaja, see tähendab tarbimiseks või turul kasutamiseks tarnitud maantee- ja raudteetranspordikütuste energiasisalduse arvutamiseks võetakse arvesse bensiini, diislikütust, maagaasi, biokütuseid, biogaasi, muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid,
  ringlussevõetud süsiniku põhiseid kütuseid
  ja elektrienergiat;

ringlussevõetud süsiniku põhiseid kütuseid

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 1 – lõik 4 – punkt b –lõik 1

Artikkel 25 – lõige 1 – lõik 4 – punkt b –lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | lugeja, see tähendab IX lisas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütuste ja muude biokütuste ning biogaasi energiasisalduse arvutamiseks võetakse arvesse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, kõikidesse transpordisektoritesse tarnitud
  jäätmepõhiseid fossiilkütuseid
  ja maanteesõidukitele tarnitud taastuvelektrit. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

lugeja, see tähendab IX lisas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütuste ja muude biokütuste ning biogaasi energiasisalduse arvutamiseks võetakse arvesse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, kõikidesse transpordisektoritesse tarnitud
  jäätmepõhiseid fossiilkütuseid
  ja maanteesõidukitele tarnitud taastuvelektrit.

jäätmepõhiseid fossiilkütuseid

| b) | lugeja, see tähendab IX lisas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütuste ja muude biokütuste ning biogaasi energiasisalduse arvutamiseks võetakse arvesse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, kõikidesse transpordisektoritesse tarnitud
  ringlussevõetud süsiniku põhiseid kütuseid
  ja maanteesõidukitele tarnitud taastuvelektrit. |
| --- | --- |

b)

lugeja, see tähendab IX lisas loetletud lähteainetest toodetud täiustatud biokütuste ja muude biokütuste ning biogaasi energiasisalduse arvutamiseks võetakse arvesse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, kõikidesse transpordisektoritesse tarnitud
  ringlussevõetud süsiniku põhiseid kütuseid
  ja maanteesõidukitele tarnitud taastuvelektrit.

ringlussevõetud süsiniku põhiseid kütuseid

Muudatusettepanek 220

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 1 – lõik 4 – punkt b –lõik 2

Artikkel 25 – lõige 1 – lõik 4 – punkt b –lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lugeja arvutamisel on IX lisa B osas esitatud lähteainest toodetud biokütuste ja biogaasi osakaal tarbimiseks või turul kasutamiseks tarnitud transpordikütuste energiasisalduses kuni 1,7  % ning lennundus- ja merendussektorisse tarnitud kütuste osakaalu saamiseks korrutatakse nende energiasisaldus 1,2 -ga; | Lugeja arvutamisel on IX lisa B osas esitatud lähteainest toodetud biokütuste ja biogaasi osakaal tarbimiseks või turul kasutamiseks tarnitud transpordikütuste energiasisalduses kuni 1,7  %. |
| | Liikmesriigid võivad muuta IX lisa B osas lähteainete suhtes sätestatud piirmäära, kui see on põhjendatud, võttes arvesse lähteainete kättesaadavust. Kõik muudatused esitatakse heakskiitmiseks komisjonile. |
| | Lennundus- ja merendussektorisse tarnitud kütuste osakaalu saamiseks korrutatakse nende energiasisaldus
  vastavalt 2-ga ja
  1,2 -ga
  ning maanteesõidukitele tarnitud taastuvelektri osakaalu saamiseks korrutatakse selle energiasisaldus 2,5 -ga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lugeja arvutamisel on IX lisa B osas esitatud lähteainest toodetud biokütuste ja biogaasi osakaal tarbimiseks või turul kasutamiseks tarnitud transpordikütuste energiasisalduses kuni 1,7  % ning lennundus- ja merendussektorisse tarnitud kütuste osakaalu saamiseks korrutatakse nende energiasisaldus 1,2 -ga;

Lugeja arvutamisel on IX lisa B osas esitatud lähteainest toodetud biokütuste ja biogaasi osakaal tarbimiseks või turul kasutamiseks tarnitud transpordikütuste energiasisalduses kuni 1,7  %.

Liikmesriigid võivad muuta IX lisa B osas lähteainete suhtes sätestatud piirmäära, kui see on põhjendatud, võttes arvesse lähteainete kättesaadavust. Kõik muudatused esitatakse heakskiitmiseks komisjonile.

Liikmesriigid võivad muuta IX lisa B osas lähteainete suhtes sätestatud piirmäära, kui see on põhjendatud, võttes arvesse lähteainete kättesaadavust. Kõik muudatused esitatakse heakskiitmiseks komisjonile.

Lennundus- ja merendussektorisse tarnitud kütuste osakaalu saamiseks korrutatakse nende energiasisaldus
  vastavalt 2-ga ja
  1,2 -ga
  ning maanteesõidukitele tarnitud taastuvelektri osakaalu saamiseks korrutatakse selle energiasisaldus 2,5 -ga.

vastavalt 2-ga ja

ning maanteesõidukitele tarnitud taastuvelektri osakaalu saamiseks korrutatakse selle energiasisaldus 2,5 -ga.

Muudatusettepanek 221

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 25 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid võivad kavandada oma riigi poliitikameetmed nii, et nendega täidetakse käesolevas artiklis kehtestatud kohustusi kui kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustust, ja nad võivad kohaldada nimetatud poliitikameetmeid ka jäätmepõhistele fossiilkütustele tingimusel, et see ei ole vastuolus ringmajanduse eesmärkidega ja on tagatud lõikes 1 ette nähtud taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid võivad kavandada oma riigi poliitikameetmed nii, et nendega täidetakse käesolevas artiklis kehtestatud kohustusi kui kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustust, ja nad võivad kohaldada nimetatud poliitikameetmeid ka jäätmepõhistele fossiilkütustele tingimusel, et see ei ole vastuolus ringmajanduse eesmärkidega ja on tagatud lõikes 1 ette nähtud taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal.

Muudatusettepanek 223

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 25 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Taastuvelektri osakaalu määramiseks lõike 1 kohaldamisel
  võib kasutada kastaastuvatest energiaallikatest toodetud elektri keskmist osakaalu liidus või
  taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri osakaalu liikmesriigis, kus kõnealust elektrit tarnitakse, mõõdetuna kaks aastat enne asjaomast aastat.
  Mõlemal juhul tühistatakse samaväärne kogus artikli 19 kohaselt välja antud päritolutagatisi
  . | 3.   Taastuvelektri osakaalu määramiseks lõike 1 kohaldamisel
  kasutatakse
  taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri osakaalu liikmesriigis, kus kõnealust elektrit tarnitakse, mõõdetuna kaks aastat enne asjaomast aastat
  , kui on piisavalt tõendeid, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter on täiendav
  .
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi täiendamiseks, et kehtestada metoodika, sealhulgas selline metoodika, mille alusel liikmesriigid kehtestavad täiendavuse tõestamiseks lähtealuse
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Taastuvelektri osakaalu määramiseks lõike 1 kohaldamisel
  võib kasutada kastaastuvatest energiaallikatest toodetud elektri keskmist osakaalu liidus või
  taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri osakaalu liikmesriigis, kus kõnealust elektrit tarnitakse, mõõdetuna kaks aastat enne asjaomast aastat.
  Mõlemal juhul tühistatakse samaväärne kogus artikli 19 kohaselt välja antud päritolutagatisi
  .

3.   Taastuvelektri osakaalu määramiseks lõike 1 kohaldamisel
  kasutatakse
  taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri osakaalu liikmesriigis, kus kõnealust elektrit tarnitakse, mõõdetuna kaks aastat enne asjaomast aastat
  , kui on piisavalt tõendeid, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elekter on täiendav
  .
  Komisjonile antakse õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi täiendamiseks, et kehtestada metoodika, sealhulgas selline metoodika, mille alusel liikmesriigid kehtestavad täiendavuse tõestamiseks lähtealuse
  .

Muudatusettepanek 224

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 25 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Juhul kui tegemist on elektriga, mis on saadud otseühenduse kaudu taastuvelektrit tootva käitisega ja mis on tarnitud maanteesõidukitele, võib erandina esimesest lõigust elektri osakaalu määramiseks lõike 1 kohaldamisel võtta seda elektrit täiel määral arvesse kui taastuvelektrit. Samamoodi võetakse taastuvelektrina täiel määral arvesse elektrit, mis on saadud taastuvelektri pikaajaliste elektriostulepingute alusel. Igal juhul tühistatakse samaväärne kogus artikli 19 kohaselt välja antud päritolutagatisi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Juhul kui tegemist on elektriga, mis on saadud otseühenduse kaudu taastuvelektrit tootva käitisega ja mis on tarnitud maanteesõidukitele, võib erandina esimesest lõigust elektri osakaalu määramiseks lõike 1 kohaldamisel võtta seda elektrit täiel määral arvesse kui taastuvelektrit. Samamoodi võetakse taastuvelektrina täiel määral arvesse elektrit, mis on saadud taastuvelektri pikaajaliste elektriostulepingute alusel. Igal juhul tühistatakse samaväärne kogus artikli 19 kohaselt välja antud päritolutagatisi.

Juhul kui tegemist on elektriga, mis on saadud otseühenduse kaudu taastuvelektrit tootva käitisega ja mis on tarnitud maanteesõidukitele, võib erandina esimesest lõigust elektri osakaalu määramiseks lõike 1 kohaldamisel võtta seda elektrit täiel määral arvesse kui taastuvelektrit. Samamoodi võetakse taastuvelektrina täiel määral arvesse elektrit, mis on saadud taastuvelektri pikaajaliste elektriostulepingute alusel. Igal juhul tühistatakse samaväärne kogus artikli 19 kohaselt välja antud päritolutagatisi.

Muudatusettepanek 225

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 3 – lõik 3 – punkt a –lõik 1

Artikkel 25 – lõige 3 – lõik 3 – punkt a –lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmisel kasutatakse kas vahetult või vahesaaduste tootmiseks elektrit, võib taastuvenergia osakaalu määramiseks kasutada
  kas
  taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri keskmist osakaalu
  liidus või taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri osakaalu
  tootjariigis, mõõdetuna kaks aastat enne asjaomast aastat.
  Mõlemal juhul
  tühistatakse samaväärne kogus artikli 19 kohaselt välja antud päritolutagatisi. | Kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmisel kasutatakse kas vahetult või vahesaaduste tootmiseks elektrit, võib taastuvenergia osakaalu määramiseks kasutada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri keskmist osakaalu tootjariigis, mõõdetuna kaks aastat enne asjaomast aastat. Tühistatakse samaväärne kogus artikli 19 kohaselt välja antud päritolutagatisi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmisel kasutatakse kas vahetult või vahesaaduste tootmiseks elektrit, võib taastuvenergia osakaalu määramiseks kasutada
  kas
  taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri keskmist osakaalu
  liidus või taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri osakaalu
  tootjariigis, mõõdetuna kaks aastat enne asjaomast aastat.
  Mõlemal juhul
  tühistatakse samaväärne kogus artikli 19 kohaselt välja antud päritolutagatisi.

kas

liidus või taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri osakaalu

Mõlemal juhul

Kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmisel kasutatakse kas vahetult või vahesaaduste tootmiseks elektrit, võib taastuvenergia osakaalu määramiseks kasutada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri keskmist osakaalu tootjariigis, mõõdetuna kaks aastat enne asjaomast aastat. Tühistatakse samaväärne kogus artikli 19 kohaselt välja antud päritolutagatisi.

Muudatusettepanek 226

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 4 – lõik 1

Artikkel 25 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid loovad
  andmebaasi, mis võimaldab jälgida selliste transpordikütuste päritolu, mida võib arvesse võtta lõike 1 punktis b sätestatud lugeja arvutamisel
  , ning
  nõuavad, et asjaomased ettevõtjad sisestaksid andmebaasi teabe tehingute ja sobivate kütuste säästlikkuse näitajate kohta, sealhulgas nende olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heitkoguse alates nende tootmise kohast kuni kütusetarnijani, kes kütuse turule viib. | Komisjon loob liidu
  andmebaasi, mis võimaldab jälgida selliste transpordikütuste
  , sealhulgas elektri
  päritolu, mida võib arvesse võtta lõike 1 punktis b sätestatud lugeja arvutamisel
  . Liikmesriigid
  nõuavad, et asjaomased ettevõtjad sisestaksid andmebaasi teabe tehingute ja sobivate kütuste säästlikkuse näitajate kohta, sealhulgas nende olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heitkoguse alates nende tootmise kohast kuni kütusetarnijani, kes kütuse turule viib. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid loovad
  andmebaasi, mis võimaldab jälgida selliste transpordikütuste päritolu, mida võib arvesse võtta lõike 1 punktis b sätestatud lugeja arvutamisel
  , ning
  nõuavad, et asjaomased ettevõtjad sisestaksid andmebaasi teabe tehingute ja sobivate kütuste säästlikkuse näitajate kohta, sealhulgas nende olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heitkoguse alates nende tootmise kohast kuni kütusetarnijani, kes kütuse turule viib.

Liikmesriigid loovad

, ning

Komisjon loob liidu
  andmebaasi, mis võimaldab jälgida selliste transpordikütuste
  , sealhulgas elektri
  päritolu, mida võib arvesse võtta lõike 1 punktis b sätestatud lugeja arvutamisel
  . Liikmesriigid
  nõuavad, et asjaomased ettevõtjad sisestaksid andmebaasi teabe tehingute ja sobivate kütuste säästlikkuse näitajate kohta, sealhulgas nende olelusringi jooksul tekkiva kasvuhoonegaaside heitkoguse alates nende tootmise kohast kuni kütusetarnijani, kes kütuse turule viib.

Komisjon loob liidu

, sealhulgas elektri

. Liikmesriigid

Muudatusettepanek 227

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 4 – lõik 3

Artikkel 25 – lõige 4 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Riiklikud andmebaasid ühendatakse omavahel, mis võimaldab jälgida liikmesriikide vahelisi kütusetehinguid.
  Komisjon sätestab
  riiklike andmebaaside ühilduvuse tagamiseks
  nende sisu ja kasutamist käsitlevad tehnilised spetsifikatsioonid rakendusaktides, mis võetakse vastu kooskõlas artiklis 31 osutatud kontrollimenetlusega. | Komisjon sätestab nende sisu ja kasutamist käsitlevad tehnilised spetsifikatsioonid rakendusaktides, mis võetakse vastu kooskõlas artiklis 31 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Riiklikud andmebaasid ühendatakse omavahel, mis võimaldab jälgida liikmesriikide vahelisi kütusetehinguid.
  Komisjon sätestab
  riiklike andmebaaside ühilduvuse tagamiseks
  nende sisu ja kasutamist käsitlevad tehnilised spetsifikatsioonid rakendusaktides, mis võetakse vastu kooskõlas artiklis 31 osutatud kontrollimenetlusega.

Riiklikud andmebaasid ühendatakse omavahel, mis võimaldab jälgida liikmesriikide vahelisi kütusetehinguid.

riiklike andmebaaside ühilduvuse tagamiseks

Komisjon sätestab nende sisu ja kasutamist käsitlevad tehnilised spetsifikatsioonid rakendusaktides, mis võetakse vastu kooskõlas artiklis 31 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 228

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 5

Artikkel 25 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Liikmesriigid esitavad
  riiklikust andmebaasist pärit
  koondteabe, sealhulgas kütuste olelusringi jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta kooskõlas määruse [juhtimine] VII lisaga. | 5.   Liikmesriigid esitavad koondteabe, sealhulgas kütuste olelusringi jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta kooskõlas
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  VII lisaga.
  Komisjon avaldab kord aastas andmebaasist pärit koondteabe. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Liikmesriigid esitavad
  riiklikust andmebaasist pärit
  koondteabe, sealhulgas kütuste olelusringi jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta kooskõlas määruse [juhtimine] VII lisaga.

5.   Liikmesriigid esitavad koondteabe, sealhulgas kütuste olelusringi jooksul tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta kooskõlas
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  VII lisaga.
  Komisjon avaldab kord aastas andmebaasist pärit koondteabe.

Muudatusettepanek 229

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 6

Artikkel 25 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendavalt täpsustada käesoleva artikli lõike 3 punktis b sätestatud metoodikat biokütuse osakaalu määramiseks juhul, kui biomassi töödeldakse samas protsessis koos fossiilkütustega, sätestada metoodika muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja
  jäätmepõhiste
  fossiilkütuste kasutamisest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähenemise hindamiseks ning määrata kindlaks minimaalne kasvuhoonegaaside heite vähenemine, mida kõnealuste kütuste puhul käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel nõutakse. | 6.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusaktid
  käesoleva direktiivi täiendamiseks
  , et täiendavalt täpsustada käesoleva artikli lõike 3 punktis b sätestatud metoodikat biokütuse osakaalu määramiseks juhul, kui biomassi töödeldakse samas protsessis koos fossiilkütustega, sätestada metoodika muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja
  kaubanduslikuks kasutamiseks ja/või müügiks ette nähtud toodete valmistamise või tootmise vältimatu ja tahtmatu tagajärjena toodetud gaasijäätmetest toodetud vähese CO2-heitega
  fossiilkütuste kasutamisest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähenemise hindamiseks ning määrata kindlaks minimaalne kasvuhoonegaaside heite vähenemine, mida kõnealuste kütuste puhul käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel nõutakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusaktid, et täiendavalt täpsustada käesoleva artikli lõike 3 punktis b sätestatud metoodikat biokütuse osakaalu määramiseks juhul, kui biomassi töödeldakse samas protsessis koos fossiilkütustega, sätestada metoodika muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja
  jäätmepõhiste
  fossiilkütuste kasutamisest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähenemise hindamiseks ning määrata kindlaks minimaalne kasvuhoonegaaside heite vähenemine, mida kõnealuste kütuste puhul käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel nõutakse.

6.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusaktid
  käesoleva direktiivi täiendamiseks
  , et täiendavalt täpsustada käesoleva artikli lõike 3 punktis b sätestatud metoodikat biokütuse osakaalu määramiseks juhul, kui biomassi töödeldakse samas protsessis koos fossiilkütustega, sätestada metoodika muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja
  kaubanduslikuks kasutamiseks ja/või müügiks ette nähtud toodete valmistamise või tootmise vältimatu ja tahtmatu tagajärjena toodetud gaasijäätmetest toodetud vähese CO2-heitega
  fossiilkütuste kasutamisest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähenemise hindamiseks ning määrata kindlaks minimaalne kasvuhoonegaaside heite vähenemine, mida kõnealuste kütuste puhul käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel nõutakse.

Muudatusettepanek 230

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 – lõige 7

Artikkel 25 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Komisjon hindab määrusega [juhtimine] ettenähtud kord kahe aasta jooksul tehtava edusammude hindamise kontekstis 31. detsembriks 2025, kas lõikes 1 sätestatud kohustus tegelikkuses stimuleerib innovatsiooni ja
  aitab vähendada
  kasvuhoonegaaside
  heidet
  transpordisektoris ning kas biokütuste ja biogaasi suhtes kohaldatavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise nõuded on asjakohased. Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku lõikes 1 sätestatud kohustuse muutmiseks. | 7.   Komisjon hindab
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ..., [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  ettenähtud kord kahe aasta jooksul tehtava edusammude hindamise kontekstis 31. detsembriks 2025, kas lõikes 1 sätestatud kohustus tegelikkuses stimuleerib innovatsiooni ja
  tagab
  kasvuhoonegaaside
  heite vähendamise
  transpordisektoris ning kas biokütuste ja biogaasi suhtes kohaldatavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise nõuded on asjakohased.
  Hindamisel analüüsitakse samuti seda, kas käesoleva artikli sätted aitavad tõhusalt vältida taastuvenergia alast topeltarvestust.
  Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku lõikes 1 sätestatud kohustuse muutmiseks.
  Muudetud kohustused peavad säilitama vähemalt taseme, mis vastab juba paigaldatud ja alles ehitamisel olevate edasiarendatud biokütuste käitiste võimsusele 2025. aastal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Komisjon hindab määrusega [juhtimine] ettenähtud kord kahe aasta jooksul tehtava edusammude hindamise kontekstis 31. detsembriks 2025, kas lõikes 1 sätestatud kohustus tegelikkuses stimuleerib innovatsiooni ja
  aitab vähendada
  kasvuhoonegaaside
  heidet
  transpordisektoris ning kas biokütuste ja biogaasi suhtes kohaldatavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise nõuded on asjakohased. Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku lõikes 1 sätestatud kohustuse muutmiseks.

7.   Komisjon hindab
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ..., [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  ettenähtud kord kahe aasta jooksul tehtava edusammude hindamise kontekstis 31. detsembriks 2025, kas lõikes 1 sätestatud kohustus tegelikkuses stimuleerib innovatsiooni ja
  tagab
  kasvuhoonegaaside
  heite vähendamise
  transpordisektoris ning kas biokütuste ja biogaasi suhtes kohaldatavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise nõuded on asjakohased.
  Hindamisel analüüsitakse samuti seda, kas käesoleva artikli sätted aitavad tõhusalt vältida taastuvenergia alast topeltarvestust.
  Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku lõikes 1 sätestatud kohustuse muutmiseks.
  Muudetud kohustused peavad säilitama vähemalt taseme, mis vastab juba paigaldatud ja alles ehitamisel olevate edasiarendatud biokütuste käitiste võimsusele 2025. aastal.

Muudatusettepanek 231

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 26 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Biokütustest
  ,
  vedelatest
  biokütustest ja biomasskütustest toodetud energiat
  võetakse
  arvesse käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel üksnes siis, kui need vastavad lõigetes 2–6 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ja lõikes 7 sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele: | 1.   
  Sõltumata sellest
  ,
  kas tooraine on viljeletud liidu territooriumil või väljaspool seda, võetakse
  biokütustest
  , vedelatest biokütustest
   ja biomasskütustest toodetud energiat arvesse käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel üksnes siis, kui need vastavad lõigetes 2–6 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ja lõikes 7 sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Biokütustest
  ,
  vedelatest
  biokütustest ja biomasskütustest toodetud energiat
  võetakse
  arvesse käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel üksnes siis, kui need vastavad lõigetes 2–6 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ja lõikes 7 sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele:

1.   
  Sõltumata sellest
  ,
  kas tooraine on viljeletud liidu territooriumil või väljaspool seda, võetakse
  biokütustest
  , vedelatest biokütustest
   ja biomasskütustest toodetud energiat arvesse käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel üksnes siis, kui need vastavad lõigetes 2–6 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele ja lõikes 7 sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele:

Muudatusettepanek 232

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 1 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 26 – lõige 1 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tarbimise eest rahalise toetuse saamise tingimustele vastamisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tarbimise eest rahalise toetuse saamise tingimustele vastamisel.

| c) | biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tarbimise eest rahalise toetuse
  , sealhulgas maksusoodustuste
  saamise tingimustele vastamisel. |
| --- | --- |

c)

biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tarbimise eest rahalise toetuse
  , sealhulgas maksusoodustuste
  saamise tingimustele vastamisel.

, sealhulgas maksusoodustuste

Muudatusettepanek 323

Muudatusettepanek 323

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 26 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Jäätmetest ja jääkidest (välja arvatud põllumajanduslikust tootmisest, vesiviljelusest, kalandusest ja metsamajandusest pärit jääkidest) toodetud biokütused, vedelad biokütused ja biomasskütused peavad
  siiski
  selleks, et neid käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse võetaks, vastama üksnes lõikes 7 sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kõnealust sätet kohaldatakse ka selliste jäätmete ja jääkide suhtes, mis on kõigepealt töödeldud tooteks ning seejärel täiendavalt töödeldud biokütusteks, vedelateks biokütusteks ja biomasskütusteks. | Jäätmetest ja jääkidest (välja arvatud põllumajanduslikust tootmisest, vesiviljelusest, kalandusest ja metsamajandusest pärit jääkidest) toodetud biokütused, vedelad biokütused ja biomasskütused peavad selleks, et neid käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse võetaks, vastama üksnes lõikes 7 sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele
  . Nende tootmine jäätmetest ja jääkidest, mis on hõlmatud direktiiviga 2008/98/EÜ, peab siiski olema kooskõlas jäätmehierarhia põhimõttega, nagu on sätestatud direktiivis 2008/98/EÜ.
  Kõnealust sätet kohaldatakse ka selliste jäätmete ja jääkide suhtes, mis on kõigepealt töödeldud tooteks ning seejärel täiendavalt töödeldud biokütusteks, vedelateks biokütusteks ja biomasskütusteks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Jäätmetest ja jääkidest (välja arvatud põllumajanduslikust tootmisest, vesiviljelusest, kalandusest ja metsamajandusest pärit jääkidest) toodetud biokütused, vedelad biokütused ja biomasskütused peavad
  siiski
  selleks, et neid käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse võetaks, vastama üksnes lõikes 7 sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele. Kõnealust sätet kohaldatakse ka selliste jäätmete ja jääkide suhtes, mis on kõigepealt töödeldud tooteks ning seejärel täiendavalt töödeldud biokütusteks, vedelateks biokütusteks ja biomasskütusteks.

siiski

Jäätmetest ja jääkidest (välja arvatud põllumajanduslikust tootmisest, vesiviljelusest, kalandusest ja metsamajandusest pärit jääkidest) toodetud biokütused, vedelad biokütused ja biomasskütused peavad selleks, et neid käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse võetaks, vastama üksnes lõikes 7 sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele
  . Nende tootmine jäätmetest ja jääkidest, mis on hõlmatud direktiiviga 2008/98/EÜ, peab siiski olema kooskõlas jäätmehierarhia põhimõttega, nagu on sätestatud direktiivis 2008/98/EÜ.
  Kõnealust sätet kohaldatakse ka selliste jäätmete ja jääkide suhtes, mis on kõigepealt töödeldud tooteks ning seejärel täiendavalt töödeldud biokütusteks, vedelateks biokütusteks ja biomasskütusteks.

. Nende tootmine jäätmetest ja jääkidest, mis on hõlmatud direktiiviga 2008/98/EÜ, peab siiski olema kooskõlas jäätmehierarhia põhimõttega, nagu on sätestatud direktiivis 2008/98/EÜ.

Muudatusettepanek 234

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

Artikkel 26 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Jäätmetest ja põllumajandusmaa jääkidest toodetud biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja biomasskütuseid võetakse käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse üksnes siis, kui ettevõtjad on võtnud meetmeid, et minimeerida kahjulikku mõju pinnase kvaliteedile ja süsinikusisaldusele. Teavet nende meetmete kohta antakse vastavalt artikli 27 lõikele 3. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Jäätmetest ja põllumajandusmaa jääkidest toodetud biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja biomasskütuseid võetakse käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse üksnes siis, kui ettevõtjad on võtnud meetmeid, et minimeerida kahjulikku mõju pinnase kvaliteedile ja süsinikusisaldusele. Teavet nende meetmete kohta antakse vastavalt artikli 27 lõikele 3.

Jäätmetest ja põllumajandusmaa jääkidest toodetud biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja biomasskütuseid võetakse käesoleva lõike punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse üksnes siis, kui ettevõtjad on võtnud meetmeid, et minimeerida kahjulikku mõju pinnase kvaliteedile ja süsinikusisaldusele. Teavet nende meetmete kohta antakse vastavalt artikli 27 lõikele 3.

Muudatusettepanek 235

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 1 – lõik 3

Artikkel 26 – lõige 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Biomasskütused peavad vastama lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele üksnes juhul, kui neid kasutatakse elektri-, soojus- ja jahutusenergiat ning kütust tootvates seadmetes, mille
  võimsus
  on vähemalt 20 MW tahkete biomasskütuste puhul ning
  elektrivõimsus
  vähemalt
  0,5
  MW gaasiliste biomasskütuste puhul. Liikmesriigid võivad kohaldada säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriume väiksema võimsusega käitiste suhtes. | Biomasskütused peavad vastama lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele üksnes juhul, kui neid kasutatakse elektri-, soojus- ja jahutusenergiat ning kütust tootvates seadmetes, mille
  summaarne nimisoojusvõimsus
  on vähemalt 20 MW tahkete biomasskütuste puhul ning
  summaarne nimisoojusvõimsus
  vähemalt
  2
  MW gaasiliste biomasskütuste puhul. Liikmesriigid võivad kohaldada säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriume väiksema võimsusega käitiste suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Biomasskütused peavad vastama lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele üksnes juhul, kui neid kasutatakse elektri-, soojus- ja jahutusenergiat ning kütust tootvates seadmetes, mille
  võimsus
  on vähemalt 20 MW tahkete biomasskütuste puhul ning
  elektrivõimsus
  vähemalt
  0,5
  MW gaasiliste biomasskütuste puhul. Liikmesriigid võivad kohaldada säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriume väiksema võimsusega käitiste suhtes.

võimsus

elektrivõimsus

0,5

Biomasskütused peavad vastama lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele üksnes juhul, kui neid kasutatakse elektri-, soojus- ja jahutusenergiat ning kütust tootvates seadmetes, mille
  summaarne nimisoojusvõimsus
  on vähemalt 20 MW tahkete biomasskütuste puhul ning
  summaarne nimisoojusvõimsus
  vähemalt
  2
  MW gaasiliste biomasskütuste puhul. Liikmesriigid võivad kohaldada säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriume väiksema võimsusega käitiste suhtes.

summaarne nimisoojusvõimsus

summaarne nimisoojusvõimsus

2

Muudatusettepanek 236

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt a a (uus)

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | suure bioloogilise mitmekesisusega mets ja muu metsamaa, mis on liigirikas ja rikkumata, või mille asjaomane pädev asutus on tunnistanud suure bioloogilise mitmekesisusega maa-alaks, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et asjaomase tooraine tootmine ei olnud nende looduskaitse-eesmärkidega vastuolus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

suure bioloogilise mitmekesisusega mets ja muu metsamaa, mis on liigirikas ja rikkumata, või mille asjaomane pädev asutus on tunnistanud suure bioloogilise mitmekesisusega maa-alaks, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et asjaomase tooraine tootmine ei olnud nende looduskaitse-eesmärkidega vastuolus;

suure bioloogilise mitmekesisusega mets ja muu metsamaa, mis on liigirikas ja rikkumata, või mille asjaomane pädev asutus on tunnistanud suure bioloogilise mitmekesisusega maa-alaks, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et asjaomase tooraine tootmine ei olnud nende looduskaitse-eesmärkidega vastuolus;

Muudatusettepanek 237

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt c –sissejuhatav osa

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt c –sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | suure bioloogilise mitmekesisusega 
  üle ühe hektari suurune rohumaa
  , mis on: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

suure bioloogilise mitmekesisusega 
  üle ühe hektari suurune rohumaa
  , mis on:

üle ühe hektari suurune rohumaa

| c) | suure bioloogilise mitmekesisusega
  rohumaa, sealhulgas metsakasvanud aasad ja karjamaad
  , mis on: |
| --- | --- |

c)

suure bioloogilise mitmekesisusega
  rohumaa, sealhulgas metsakasvanud aasad ja karjamaad
  , mis on:

rohumaa, sealhulgas metsakasvanud aasad ja karjamaad

Muudatusettepanek 238

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt c – alapunkt ii

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt c – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | mittelooduslik, st rohumaa, mis inimsekkumiseta ei jääks rohumaaks ja mis on liigirikas ja rikkumata,
  ning
  mille asjaomane pädev asutus on tunnistanud suure bioloogilise mitmekesisusega maa-alaks, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et tooraine kogumine on vajalik selle kui suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaa seisundi säilimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

mittelooduslik, st rohumaa, mis inimsekkumiseta ei jääks rohumaaks ja mis on liigirikas ja rikkumata,
  ning
  mille asjaomane pädev asutus on tunnistanud suure bioloogilise mitmekesisusega maa-alaks, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et tooraine kogumine on vajalik selle kui suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaa seisundi säilimiseks.

ning

| ii) | mittelooduslik, st rohumaa, mis inimsekkumiseta ei jääks rohumaaks ja mis on liigirikas ja rikkumata,
  või
  mille asjaomane pädev asutus on tunnistanud suure bioloogilise mitmekesisusega maa-alaks, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et tooraine kogumine on vajalik selle kui suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaa seisundi säilimiseks. |
| --- | --- |

ii)

mittelooduslik, st rohumaa, mis inimsekkumiseta ei jääks rohumaaks ja mis on liigirikas ja rikkumata,
  või
  mille asjaomane pädev asutus on tunnistanud suure bioloogilise mitmekesisusega maa-alaks, välja arvatud juhul, kui on tõendatud, et tooraine kogumine on vajalik selle kui suure bioloogilise mitmekesisusega rohumaa seisundi säilimiseks.

või

Muudatusettepanek 239

Muudatusettepanek 239

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 4

Artikkel 26 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse võetud biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja põllumajanduslikust biomassist toodetud biomasskütuseid ei valmistata toorainest, mis on saadud maa-alalt, mis oli 2008. aasta jaanuaris turbaala. | 4.   Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse võetud biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja põllumajanduslikust biomassist toodetud biomasskütuseid ei valmistata toorainest, mis on saadud maa-alalt, mis oli 2008. aasta jaanuaris turbaala
  , välja arvatud juhtudel, kui esitatakse kontrollitavad tõendid, et kõnealuse tooraine kasvatamine ja ülestöötamine ei hõlma varem kuivendamata pinnase kuivendamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse võetud biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja põllumajanduslikust biomassist toodetud biomasskütuseid ei valmistata toorainest, mis on saadud maa-alalt, mis oli 2008. aasta jaanuaris turbaala.

4.   Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse võetud biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja põllumajanduslikust biomassist toodetud biomasskütuseid ei valmistata toorainest, mis on saadud maa-alalt, mis oli 2008. aasta jaanuaris turbaala
  , välja arvatud juhtudel, kui esitatakse kontrollitavad tõendid, et kõnealuse tooraine kasvatamine ja ülestöötamine ei hõlma varem kuivendamata pinnase kuivendamist
  .

Muudatusettepanek 240

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 5

Artikkel 26 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse võetud biokütused, vedelad biokütused ja metsa biomassist toodetud biomasskütused peavad selleks, et viia miinimumini risk kasutada bioenergia tootmisel mittesäästlikku metsa biomassi, vastama järgmistele kriteeriumidele: | 5.   Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse võetud biokütused, vedelad biokütused ja metsa biomassist toodetud biomasskütused peavad selleks, et viia miinimumini risk kasutada bioenergia tootmisel mittesäästlikku metsa biomassi, vastama järgmistele kriteeriumidele: |
| a) | riigis, kus metsa biomass üles töötati, kehtivad riiklikud ja/või piirkondlikud seadused, mida kohaldatakse ülestöötamise piirkonnas, ning seire- ja nõuete täitmise tagamise süsteemid, millega tagatakse, et: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse võetud biokütused, vedelad biokütused ja metsa biomassist toodetud biomasskütused peavad selleks, et viia miinimumini risk kasutada bioenergia tootmisel mittesäästlikku metsa biomassi, vastama järgmistele kriteeriumidele:

5.   Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse võetud biokütused, vedelad biokütused ja metsa biomassist toodetud biomasskütused peavad selleks, et viia miinimumini risk kasutada bioenergia tootmisel mittesäästlikku metsa biomassi, vastama järgmistele kriteeriumidele:

a)

riigis, kus metsa biomass üles töötati, kehtivad riiklikud ja/või piirkondlikud seadused, mida kohaldatakse ülestöötamise piirkonnas, ning seire- ja nõuete täitmise tagamise süsteemid, millega tagatakse, et:

| a) | riigis, kus metsa biomass üles töötati, kehtivad riiklikud ja/või piirkondlikud seadused, mida kohaldatakse ülestöötamise piirkonnas, ning seire- ja nõuete täitmise tagamise süsteemid, millega tagatakse, et: |
| --- | --- |

a)

riigis, kus metsa biomass üles töötati, kehtivad riiklikud ja/või piirkondlikud seadused, mida kohaldatakse ülestöötamise piirkonnas, ning seire- ja nõuete täitmise tagamise süsteemid, millega tagatakse, et:

| | i) | ülestöötamine toimub kooskõlas ülestöötamisloa tingimustega seadusega määratletud piirides; |
| --- | --- | --- |

i)

ülestöötamine toimub kooskõlas ülestöötamisloa tingimustega seadusega määratletud piirides;

| | i) | ülestöötamine toimub kooskõlas ülestöötamisloa tingimustega
  või sellega võrdväärse tõendusega seadusliku õiguse kohta tegeleda ülestöötamisega
  seadusega määratletud
  riiklikes või piirkondlikes
  piirides; |
| --- | --- | --- |

i)

ülestöötamine toimub kooskõlas ülestöötamisloa tingimustega
  või sellega võrdväärse tõendusega seadusliku õiguse kohta tegeleda ülestöötamisega
  seadusega määratletud
  riiklikes või piirkondlikes
  piirides;

või sellega võrdväärse tõendusega seadusliku õiguse kohta tegeleda ülestöötamisega

riiklikes või piirkondlikes

| | ii) | ülestöötatud aladel toimub metsa uuendamine; |
| --- | --- | --- |

ii)

ülestöötatud aladel toimub metsa uuendamine;

| | ii) | ülestöötatud aladel toimub metsa uuendamine; |
| --- | --- | --- |

ii)

ülestöötatud aladel toimub metsa uuendamine;

| | iii) | suure kaitseväärtusega alad
  , sealhulgas märgalad ja turbarabad, on kaitstud; |
| --- | --- | --- |

iii)

suure kaitseväärtusega alad
  , sealhulgas märgalad ja turbarabad, on kaitstud;

suure kaitseväärtusega alad

| | iii) | alad, mis on rahvusvaheliste või siseriiklike õigusaktidega või asjaomase pädeva asutuse poolt ette nähtud bioloogilise mitmekesisuse säilitamise edendamiseks või looduse kaitsmiseks
  , sealhulgas märgalad ja turbarabad, on kaitstud; |
| --- | --- | --- |

iii)

alad, mis on rahvusvaheliste või siseriiklike õigusaktidega või asjaomase pädeva asutuse poolt ette nähtud bioloogilise mitmekesisuse säilitamise edendamiseks või looduse kaitsmiseks
  , sealhulgas märgalad ja turbarabad, on kaitstud;

alad, mis on rahvusvaheliste või siseriiklike õigusaktidega või asjaomase pädeva asutuse poolt ette nähtud bioloogilise mitmekesisuse säilitamise edendamiseks või looduse kaitsmiseks

| | iv) | metsa ülestöötamise mõju
  pinnase
  kvaliteedile
  ja
  bioloogilisele mitmekesisusele on vähendatud
  miinimumini; ning |
| --- | --- | --- |

iv)

metsa ülestöötamise mõju
  pinnase
  kvaliteedile
  ja
  bioloogilisele mitmekesisusele on vähendatud
  miinimumini; ning

metsa ülestöötamise mõju

kvaliteedile

bioloogilisele mitmekesisusele on vähendatud

| | iv) | ülestöötamisel võetakse arvesse
  pinnase
  kvaliteedi
  ja
  bioloogilise mitmekesisuse säilitamist eesmärgiga vähendada negatiivset mõju
  miinimumini; ning |
| --- | --- | --- |

iv)

ülestöötamisel võetakse arvesse
  pinnase
  kvaliteedi
  ja
  bioloogilise mitmekesisuse säilitamist eesmärgiga vähendada negatiivset mõju
  miinimumini; ning

ülestöötamisel võetakse arvesse

kvaliteedi

bioloogilise mitmekesisuse säilitamist eesmärgiga vähendada negatiivset mõju

| | v) | ülestöötamine
  ei ületa metsa
  pikaajalist tootmisvõimet; |
| --- | --- | --- |

v)

ülestöötamine
  ei ületa metsa
  pikaajalist tootmisvõimet;

ei ületa metsa

| | v) | ülestöötamine
  säilitab või parandab metsade
  pikaajalist tootmisvõimet
  riiklikul või piirkondlikul tasandil
  ; |
| --- | --- | --- |

v)

ülestöötamine
  säilitab või parandab metsade
  pikaajalist tootmisvõimet
  riiklikul või piirkondlikul tasandil
  ;

säilitab või parandab metsade

riiklikul või piirkondlikul tasandil

| b) | kui esimeses lõigus osutatud tõendid ei ole kättesaadavad, võetakse biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja metsa biomassist toodetud biomasskütuseid lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse juhul, kui
  metsakinnistu
  tasandil on
  kehtestatud juhtimissüsteemid
  , millega tagatakse, et: |
| --- | --- |

b)

kui esimeses lõigus osutatud tõendid ei ole kättesaadavad, võetakse biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja metsa biomassist toodetud biomasskütuseid lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse juhul, kui
  metsakinnistu
  tasandil on
  kehtestatud juhtimissüsteemid
  , millega tagatakse, et:

metsakinnistu

kehtestatud juhtimissüsteemid

| b) | kui esimeses lõigus osutatud tõendid ei ole kättesaadavad, võetakse biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja metsa biomassist toodetud biomasskütuseid lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse juhul, kui
  tarnebaasi
  tasandil on
  esitatud täiendav teave seaduslikkuse ja metsamajandustavade kohta
  , millega tagatakse, et: |
| --- | --- |

b)

kui esimeses lõigus osutatud tõendid ei ole kättesaadavad, võetakse biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja metsa biomassist toodetud biomasskütuseid lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse juhul, kui
  tarnebaasi
  tasandil on
  esitatud täiendav teave seaduslikkuse ja metsamajandustavade kohta
  , millega tagatakse, et:

tarnebaasi

esitatud täiendav teave seaduslikkuse ja metsamajandustavade kohta

| | i) | metsa biomass on üles töötatud seadusliku loa alusel
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

metsa biomass on üles töötatud seadusliku loa alusel
  ;

metsa biomass on üles töötatud seadusliku loa alusel

| | i) | ülestöötamine toimub kooskõlas ülestöötamisloa menetluse või samaväärse, ülestöötamise seaduslikku õigust näitava riikliku või piirkondliku tõendi tingimustega
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

ülestöötamine toimub kooskõlas ülestöötamisloa menetluse või samaväärse, ülestöötamise seaduslikku õigust näitava riikliku või piirkondliku tõendi tingimustega
  ;

ülestöötamine toimub kooskõlas ülestöötamisloa menetluse või samaväärse, ülestöötamise seaduslikku õigust näitava riikliku või piirkondliku tõendi tingimustega

| | ii) | ülestöötatud aladel toimub metsa uuendamine; |
| --- | --- | --- |

ii)

ülestöötatud aladel toimub metsa uuendamine;

| | ii) | ülestöötatud aladel toimub metsa uuendamine; |
| --- | --- | --- |

ii)

ülestöötatud aladel toimub metsa uuendamine;

| | iii) | suure kaitseväärtusega alad
  , sealhulgas märgalad ja turbarabad, on
  kindlaks tehtud ja
  kaitstud; |
| --- | --- | --- |

iii)

suure kaitseväärtusega alad
  , sealhulgas märgalad ja turbarabad, on
  kindlaks tehtud ja
  kaitstud;

suure kaitseväärtusega alad

kindlaks tehtud ja

| | iii) | alad, mis on rahvusvaheliste või siseriiklike õigusaktidega või asjaomase pädeva asutuse poolt ette nähtud bioloogilise mitmekesisuse säilitamise edendamiseks või looduse kaitsmiseks
  , sealhulgas märgalad ja turbarabad, on kaitstud; |
| --- | --- | --- |

iii)

alad, mis on rahvusvaheliste või siseriiklike õigusaktidega või asjaomase pädeva asutuse poolt ette nähtud bioloogilise mitmekesisuse säilitamise edendamiseks või looduse kaitsmiseks
  , sealhulgas märgalad ja turbarabad, on kaitstud;

alad, mis on rahvusvaheliste või siseriiklike õigusaktidega või asjaomase pädeva asutuse poolt ette nähtud bioloogilise mitmekesisuse säilitamise edendamiseks või looduse kaitsmiseks

| | iv) | metsa ülestöötamise mõju
  pinnase
  kvaliteedile
  ja
  bioloogilisele mitmekesisusele on vähendatud miinimumini
  ; |
| --- | --- | --- |

iv)

metsa ülestöötamise mõju
  pinnase
  kvaliteedile
  ja
  bioloogilisele mitmekesisusele on vähendatud miinimumini
  ;

metsa ülestöötamise mõju

kvaliteedile

bioloogilisele mitmekesisusele on vähendatud miinimumini

| | iv) | ülestöötamise käigus võetakse arvesse
  pinnase
  kvaliteedi
  ja
  bioloogilise mitmekesisuse säilitamist; kaasa arvatud ümbritsevatel aladel, kui ülestöötamine neid mõjutab
  ; |
| --- | --- | --- |

iv)

ülestöötamise käigus võetakse arvesse
  pinnase
  kvaliteedi
  ja
  bioloogilise mitmekesisuse säilitamist; kaasa arvatud ümbritsevatel aladel, kui ülestöötamine neid mõjutab
  ;

ülestöötamise käigus võetakse arvesse

kvaliteedi

bioloogilise mitmekesisuse säilitamist; kaasa arvatud ümbritsevatel aladel, kui ülestöötamine neid mõjutab

| | v) | ülestöötamine
  ei ületa metsa
  pikaajalist tootmisvõimet. |
| --- | --- | --- |

v)

ülestöötamine
  ei ületa metsa
  pikaajalist tootmisvõimet.

ei ületa metsa

| | v) | ülestöötamine
  säilitab või parandab metsade
  pikaajalist tootmisvõimet
  riiklikul või piirkondlikul tasandil; ning |
| --- | --- | --- |

v)

ülestöötamine
  säilitab või parandab metsade
  pikaajalist tootmisvõimet
  riiklikul või piirkondlikul tasandil; ning

säilitab või parandab metsade

riiklikul või piirkondlikul tasandil; ning

| | vi) | kehtestatud on keskkonna- ja looduskaitsealased õigusnormid või meetmed, mis vastavad liidu asjaomastele keskkonna- ja looduskaitsealastele normidele. |
| --- | --- | --- |

vi)

vi)

kehtestatud on keskkonna- ja looduskaitsealased õigusnormid või meetmed, mis vastavad liidu asjaomastele keskkonna- ja looduskaitsealastele normidele.

kehtestatud on keskkonna- ja looduskaitsealased õigusnormid või meetmed, mis vastavad liidu asjaomastele keskkonna- ja looduskaitsealastele normidele.

Muudatusettepanek 241

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 6 – lõik 1 – punkt ii

Artikkel 26 – lõige 6 – lõik 1 – punkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | ta on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsile teatanud oma riiklikult kindlaksmääratud panuse, mis hõlmab põllumajanduse, metsanduse ja maakasutuse heidet ja selle sidujates sidumist ning millega tagatakse, et biomassi ülestöötamisega seotud süsinikuvaru muutusi võetakse arvesse riiklikus kohustuses vähendada või piirata kasvuhoonegaaside heitkoguseid riiklikult kindlaksmääratud panuse võrra, või on kehtestatud Pariisi kokkuleppe artikli 5 kohaselt riiklikud või piirkondlikud seadused, mida kohaldatakse ülestöötamispiirkonnas süsinikuvaru ja sidujate kaitsmiseks ja suurendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

ta on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsile teatanud oma riiklikult kindlaksmääratud panuse, mis hõlmab põllumajanduse, metsanduse ja maakasutuse heidet ja selle sidujates sidumist ning millega tagatakse, et biomassi ülestöötamisega seotud süsinikuvaru muutusi võetakse arvesse riiklikus kohustuses vähendada või piirata kasvuhoonegaaside heitkoguseid riiklikult kindlaksmääratud panuse võrra, või on kehtestatud Pariisi kokkuleppe artikli 5 kohaselt riiklikud või piirkondlikud seadused, mida kohaldatakse ülestöötamispiirkonnas süsinikuvaru ja sidujate kaitsmiseks ja suurendamiseks;

| ii) | ta on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsile teatanud oma riiklikult kindlaksmääratud panuse, mis hõlmab põllumajanduse, metsanduse ja maakasutuse heidet ja selle sidujates sidumist ning millega tagatakse, et biomassi ülestöötamisega seotud süsinikuvaru muutusi võetakse arvesse riiklikus kohustuses vähendada või piirata kasvuhoonegaaside heitkoguseid riiklikult kindlaksmääratud panuse võrra, või on kehtestatud Pariisi kokkuleppe artikli 5 kohaselt riiklikud või piirkondlikud seadused, mida kohaldatakse ülestöötamispiirkonnas süsinikuvaru ja sidujate kaitsmiseks ja suurendamiseks
  , ja et maakasutussektorist tulenevad heited ei ületa sidumist
  ; |
| --- | --- |

ii)

ta on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni konverentsile teatanud oma riiklikult kindlaksmääratud panuse, mis hõlmab põllumajanduse, metsanduse ja maakasutuse heidet ja selle sidujates sidumist ning millega tagatakse, et biomassi ülestöötamisega seotud süsinikuvaru muutusi võetakse arvesse riiklikus kohustuses vähendada või piirata kasvuhoonegaaside heitkoguseid riiklikult kindlaksmääratud panuse võrra, või on kehtestatud Pariisi kokkuleppe artikli 5 kohaselt riiklikud või piirkondlikud seadused, mida kohaldatakse ülestöötamispiirkonnas süsinikuvaru ja sidujate kaitsmiseks ja suurendamiseks
  , ja et maakasutussektorist tulenevad heited ei ületa sidumist
  ;

, ja et maakasutussektorist tulenevad heited ei ületa sidumist

Muudatusettepanek 242

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 6 – lõik 2

Artikkel 26 – lõige 6 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui esimeses lõigus osutatud tõendid ei ole kättesaadavad, võetakse biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja metsa biomassist toodetud biomasskütuseid lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse juhul, kui
  metsakinnistu
  tasandil on kehtestatud juhtimissüsteemid, millega tagatakse metsa süsinikuvaru ja sidujate taseme säilimine. | Kui esimeses lõigus osutatud tõendid ei ole kättesaadavad, võetakse biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja metsa biomassist toodetud biomasskütuseid lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse juhul, kui
  tarnebaasi
  tasandil on kehtestatud juhtimissüsteemid, millega tagatakse metsa süsinikuvaru ja sidujate taseme säilimine
  või paranemine
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui esimeses lõigus osutatud tõendid ei ole kättesaadavad, võetakse biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja metsa biomassist toodetud biomasskütuseid lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse juhul, kui
  metsakinnistu
  tasandil on kehtestatud juhtimissüsteemid, millega tagatakse metsa süsinikuvaru ja sidujate taseme säilimine.

metsakinnistu

Kui esimeses lõigus osutatud tõendid ei ole kättesaadavad, võetakse biokütuseid, vedelaid biokütuseid ja metsa biomassist toodetud biomasskütuseid lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse juhul, kui
  tarnebaasi
  tasandil on kehtestatud juhtimissüsteemid, millega tagatakse metsa süsinikuvaru ja sidujate taseme säilimine
  või paranemine
  .

tarnebaasi

või paranemine

Muudatusettepanek 243

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 6 – lõik 3

Artikkel 26 – lõige 6 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  võib kehtestada
  kooskõlas artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastuvõetava rakendusaktiga tõendid, mis näitavad vastavust lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuetele. | Komisjon
  kehtestab 1. jaanuariks 2021
  kooskõlas artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastuvõetava rakendusaktiga tõendid, mis näitavad vastavust lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  võib kehtestada
  kooskõlas artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastuvõetava rakendusaktiga tõendid, mis näitavad vastavust lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuetele.

võib kehtestada

Komisjon
  kehtestab 1. jaanuariks 2021
  kooskõlas artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastuvõetava rakendusaktiga tõendid, mis näitavad vastavust lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuetele.

kehtestab 1. jaanuariks 2021

Muudatusettepanek 244

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 6 – lõik 4

Artikkel 26 – lõige 6 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon hindab kättesaadavate andmete põhjal 31. detsembriks 2023, kas lõigetes 5 ja 6 sätestatud kriteeriumid aitavad tegelikkuses minimeerida mittesäästliku metsa biomassi kasutamise riski ja täita LULUCF-sektori nõudeid. Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuete muutmiseks. | Komisjon hindab
  tihedas koostöös liikmesriikidega
  kättesaadavate andmete põhjal 31. detsembriks 2023, kas lõigetes 5 ja 6 sätestatud kriteeriumid aitavad tegelikkuses minimeerida mittesäästliku metsa biomassi kasutamise riski ja täita LULUCF-sektori nõudeid. Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuete muutmiseks
  2030. aasta järgseks perioodiks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon hindab kättesaadavate andmete põhjal 31. detsembriks 2023, kas lõigetes 5 ja 6 sätestatud kriteeriumid aitavad tegelikkuses minimeerida mittesäästliku metsa biomassi kasutamise riski ja täita LULUCF-sektori nõudeid. Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuete muutmiseks.

Komisjon hindab
  tihedas koostöös liikmesriikidega
  kättesaadavate andmete põhjal 31. detsembriks 2023, kas lõigetes 5 ja 6 sätestatud kriteeriumid aitavad tegelikkuses minimeerida mittesäästliku metsa biomassi kasutamise riski ja täita LULUCF-sektori nõudeid. Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuete muutmiseks
  2030. aasta järgseks perioodiks
  .

tihedas koostöös liikmesriikidega

2030. aasta järgseks perioodiks

Muudatusettepanek 245

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 7 – punkt a

Artikkel 26 – lõige 7 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | 5. oktoobril 2015 või enne seda tegutsenud käitistes toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste puhul vähemalt 50 %; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

5. oktoobril 2015 või enne seda tegutsenud käitistes toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste puhul vähemalt 50 %;

| a) | 5. oktoobril 2015 või enne seda tegutsenud käitistes toodetud biokütuste
  , biometaanist toodetud
  ja
  transpordis kasutatava kütuse ning
  vedelate biokütuste puhul vähemalt 50 %; |
| --- | --- |

a)

5. oktoobril 2015 või enne seda tegutsenud käitistes toodetud biokütuste
  , biometaanist toodetud
  ja
  transpordis kasutatava kütuse ning
  vedelate biokütuste puhul vähemalt 50 %;

, biometaanist toodetud

transpordis kasutatava kütuse ning

Muudatusettepanek 246

Muudatusettepanek 246

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 7 – punkt b

Artikkel 26 – lõige 7 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | 5. oktoobril 2015 tegevust alustanud käitistes toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste puhul vähemalt 60 %; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

5. oktoobril 2015 tegevust alustanud käitistes toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste puhul vähemalt 60 %;

| b) | 5. oktoobril 2015 tegevust alustanud käitistes toodetud biokütuste
  , biometaanist toodetud
  ja
  transpordis kasutatava kütuse ning
  vedelate biokütuste puhul vähemalt 60 %; |
| --- | --- |

b)

5. oktoobril 2015 tegevust alustanud käitistes toodetud biokütuste
  , biometaanist toodetud
  ja
  transpordis kasutatava kütuse ning
  vedelate biokütuste puhul vähemalt 60 %;

, biometaanist toodetud

transpordis kasutatava kütuse ning

Muudatusettepanek 247

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõik 7 – punkt c

Artikkel 26 – lõik 7 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | pärast 1. jaanuari 2021 tegevust alustanud käitistes toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste puhul vähemalt
  70
  %; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

pärast 1. jaanuari 2021 tegevust alustanud käitistes toodetud biokütuste ja vedelate biokütuste puhul vähemalt
  70
  %;

70

| c) | pärast 1. jaanuari 2021 tegevust alustanud käitistes toodetud biokütuste
  , biometaanist toodetud
  ja
  transpordis kasutatava kütuse ning
  vedelate biokütuste puhul vähemalt
  65
   %; |
| --- | --- |

c)

pärast 1. jaanuari 2021 tegevust alustanud käitistes toodetud biokütuste
  , biometaanist toodetud
  ja
  transpordis kasutatava kütuse ning
  vedelate biokütuste puhul vähemalt
  65
   %;

, biometaanist toodetud

transpordis kasutatava kütuse ning

65

Muudatusettepanek 248

Muudatusettepanek 248

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõik 7 – punkt d

Artikkel 26 – lõik 7 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | vähemalt
  80
  % elektri-, soojus- ja jahutusenergia tootmisel biomasskütustest, mida kasutati pärast 1. jaanuari 2021 tegevust alustanud käitistes, ja
  85
  % pärast 1. jaanuari 2026 tegevust alustanud käitistes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

vähemalt
  80
  % elektri-, soojus- ja jahutusenergia tootmisel biomasskütustest, mida kasutati pärast 1. jaanuari 2021 tegevust alustanud käitistes, ja
  85
  % pärast 1. jaanuari 2026 tegevust alustanud käitistes.

80

85

| d) | vähemalt
  70
   % elektri-, soojus- ja jahutusenergia tootmisel biomasskütustest, mida kasutati pärast 1. jaanuari 2021 tegevust alustanud käitistes, ja
  80
   % pärast 1. jaanuari 2026 tegevust alustanud käitistes. |
| --- | --- |

d)

vähemalt
  70
   % elektri-, soojus- ja jahutusenergia tootmisel biomasskütustest, mida kasutati pärast 1. jaanuari 2021 tegevust alustanud käitistes, ja
  80
   % pärast 1. jaanuari 2026 tegevust alustanud käitistes.

70

80

Muudatusettepanek 249

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 7 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 26 – lõige 7 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid võivad kehtestada rangemad kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustused kui need, mis on sätestatud käesolevas lõikes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad kehtestada rangemad kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustused kui need, mis on sätestatud käesolevas lõikes.

Liikmesriigid võivad kehtestada rangemad kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustused kui need, mis on sätestatud käesolevas lõikes.

Muudatusettepanekud 297 ja 356

Muudatusettepanekud 297 ja 356

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 8 – lõik 1

Artikkel 26 – lõige 8 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vähemalt 20 MW võimsusega käitistes biomasskütustest toodetud elektrit võetakse lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse üksnes juhul, kui selle tootmisel on kohaldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 34 määratletud tõhusa koostootmise tehnoloogiat. Seoses punktidega a ja b kohaldatakse käesolevat sätet üksnes selliste käitiste suhtes, mis alustavad tegevust [kolm aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist].
  Lõike
  1 punkti c kohaldamisel ei piira käesolev säte avaliku sektori toetust, mis on antud vastavalt kavadele, mis on heaks kiidetud
  [kolm aastat
  pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist]. | Vähemalt 20 MW võimsusega käitistes biomasskütustest toodetud elektrit võetakse
  käesoleva artikli
  lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse üksnes juhul, kui selle tootmisel on kohaldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 34 määratletud tõhusa koostootmise tehnoloogiat
  , või kui see on toodetud ainult elektrit tootvates käitistes, millega saavutatakse vähemalt 40 % koguenergiatõhusus, ja mille tootmisel ei kasutata fossiilkütuseid
  . Seoses
  käesoleva artikli lõike 1
  punktidega a ja b kohaldatakse käesolevat sätet üksnes selliste käitiste suhtes, mis alustavad tegevust [kolm aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist].
  Käesoleva artikli lõike
  1 punkti c kohaldamisel ei piira käesolev säte avaliku sektori toetust, mis on antud vastavalt kavadele, mis on heaks kiidetud
  [üks aasta
  pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vähemalt 20 MW võimsusega käitistes biomasskütustest toodetud elektrit võetakse lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse üksnes juhul, kui selle tootmisel on kohaldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 34 määratletud tõhusa koostootmise tehnoloogiat. Seoses punktidega a ja b kohaldatakse käesolevat sätet üksnes selliste käitiste suhtes, mis alustavad tegevust [kolm aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist].
  Lõike
  1 punkti c kohaldamisel ei piira käesolev säte avaliku sektori toetust, mis on antud vastavalt kavadele, mis on heaks kiidetud
  [kolm aastat
  pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist].

Lõike

[kolm aastat

Vähemalt 20 MW võimsusega käitistes biomasskütustest toodetud elektrit võetakse
  käesoleva artikli
  lõike 1 punktides a, b ja c osutatud eesmärkidel arvesse üksnes juhul, kui selle tootmisel on kohaldatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 34 määratletud tõhusa koostootmise tehnoloogiat
  , või kui see on toodetud ainult elektrit tootvates käitistes, millega saavutatakse vähemalt 40 % koguenergiatõhusus, ja mille tootmisel ei kasutata fossiilkütuseid
  . Seoses
  käesoleva artikli lõike 1
  punktidega a ja b kohaldatakse käesolevat sätet üksnes selliste käitiste suhtes, mis alustavad tegevust [kolm aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist].
  Käesoleva artikli lõike
  1 punkti c kohaldamisel ei piira käesolev säte avaliku sektori toetust, mis on antud vastavalt kavadele, mis on heaks kiidetud
  [üks aasta
  pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist].

käesoleva artikli

, või kui see on toodetud ainult elektrit tootvates käitistes, millega saavutatakse vähemalt 40 % koguenergiatõhusus, ja mille tootmisel ei kasutata fossiilkütuseid

käesoleva artikli lõike 1

Käesoleva artikli lõike

[üks aasta

Muudatusettepanek 251

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 8 – lõik 2 a (uus)

Artikkel 26 – lõige 8 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Esimest lõiku ei kohaldata sellistes käitistes toodetud elektri suhtes, kus ei tule kohaldada tõhusa koostootmise tehnoloogiat kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL

   (1a)

  artikliga 14, kui need käitised kasutavad jääkidest toodetud biomasskütuseid üksnes tavapärastel käitamistingimustel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Esimest lõiku ei kohaldata sellistes käitistes toodetud elektri suhtes, kus ei tule kohaldada tõhusa koostootmise tehnoloogiat kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL

   (1a)

  artikliga 14, kui need käitised kasutavad jääkidest toodetud biomasskütuseid üksnes tavapärastel käitamistingimustel.

Esimest lõiku ei kohaldata sellistes käitistes toodetud elektri suhtes, kus ei tule kohaldada tõhusa koostootmise tehnoloogiat kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL

1a

artikliga 14, kui need käitised kasutavad jääkidest toodetud biomasskütuseid üksnes tavapärastel käitamistingimustel.

Muudatusettepanek 252

Muudatusettepanek 252

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 8 a (uus)

Artikkel 26 – lõige 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Komisjon esitab ... [kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva], ja seejärel iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande liidus tarbitud biokütuste mõju ja kasutegurite kohta, sealhulgas toidu, sööda ja muude materjalide tootmisele ning majanduslikule, keskkonnaalasele ja sotsiaalsele kestlikkusele nii liidus kui ka kolmandates riikides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8a.
     
  Komisjon esitab ... [kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva], ja seejärel iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande liidus tarbitud biokütuste mõju ja kasutegurite kohta, sealhulgas toidu, sööda ja muude materjalide tootmisele ning majanduslikule, keskkonnaalasele ja sotsiaalsele kestlikkusele nii liidus kui ka kolmandates riikides.

Muudatusettepanek 253

Muudatusettepanek 253

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 8 b (uus)

Artikkel 26 – lõige 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Erandina käesoleva artikli lõigetest 1–8 a ei kohaldata käesoleva direktiivi artiklit 26 äärepoolseimatele piirkondadele, võttes arvesse nende territooriumide ELi toimimise lepingu artiklis 349 sätestatud eripärasid. Hiljemalt... [kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku, milles määratakse kindlaks kasvuhoonegaaside säästlikkuse ja nende kasutamise vähendamise kriteeriumid äärepoolseimate piirkondade jaoks. Nendes kriteeriumides võetakse arvesse kohalikke eripärasid. Eeskätt peaks äärepoolseimatel piirkondadel olema võimalik kasutada ära oma ressursside kogupotentsiaali, täites seejuures rangeid säästlikkuse kriteeriume, et suurendada taastuvenergia tootmist ja oma energiasõltumatust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8b.
     
  Erandina käesoleva artikli lõigetest 1–8 a ei kohaldata käesoleva direktiivi artiklit 26 äärepoolseimatele piirkondadele, võttes arvesse nende territooriumide ELi toimimise lepingu artiklis 349 sätestatud eripärasid. Hiljemalt... [kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule seadusandliku ettepaneku, milles määratakse kindlaks kasvuhoonegaaside säästlikkuse ja nende kasutamise vähendamise kriteeriumid äärepoolseimate piirkondade jaoks. Nendes kriteeriumides võetakse arvesse kohalikke eripärasid. Eeskätt peaks äärepoolseimatel piirkondadel olema võimalik kasutada ära oma ressursside kogupotentsiaali, täites seejuures rangeid säästlikkuse kriteeriume, et suurendada taastuvenergia tootmist ja oma energiasõltumatust.

Muudatusettepanek 255

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 27 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | võimaldab näiteks mahutis, töötlemis- või logistikaüksuses, ülekande- ja jaotustaristus või -kohas omavahel segada saadetisi, mis sisaldavad erinevate säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajatega toorainet või biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

võimaldab näiteks mahutis, töötlemis- või logistikaüksuses, ülekande- ja jaotustaristus või -kohas omavahel segada saadetisi, mis sisaldavad erinevate säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajatega toorainet või biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid;

| a) | võimaldab näiteks mahutis, töötlemis- või logistikaüksuses, ülekande- ja jaotustaristus või -kohas omavahel segada saadetisi, mis sisaldavad erinevate säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajatega toorainet või biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid
  , eeldusel, et iga saadetis vastab iseseisvalt artiklis 26 sätestatud nõuetele ja et on kehtestatud asjakohased süsteemid iga saadetise nõutele vastavuse kontrollimiseks ja mõõtmiseks
  ; |
| --- | --- |

a)

võimaldab näiteks mahutis, töötlemis- või logistikaüksuses, ülekande- ja jaotustaristus või -kohas omavahel segada saadetisi, mis sisaldavad erinevate säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajatega toorainet või biokütuseid, vedelaid biokütuseid või biomasskütuseid
  , eeldusel, et iga saadetis vastab iseseisvalt artiklis 26 sätestatud nõuetele ja et on kehtestatud asjakohased süsteemid iga saadetise nõutele vastavuse kontrollimiseks ja mõõtmiseks
  ;

, eeldusel, et iga saadetis vastab iseseisvalt artiklis 26 sätestatud nõuetele ja et on kehtestatud asjakohased süsteemid iga saadetise nõutele vastavuse kontrollimiseks ja mõõtmiseks

Muudatusettepanek 256

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 27 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Et hõlbustada piiriülest kaubandust ja teabe avalikustamist tarbijatele, sisaldavad võrku edastatava taastuvenergia päritolutagatised teavet artikli 26 lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide kohta ning neid võib edastada eraldi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Et hõlbustada piiriülest kaubandust ja teabe avalikustamist tarbijatele, sisaldavad võrku edastatava taastuvenergia päritolutagatised teavet artikli 26 lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide kohta ning neid võib edastada eraldi.

Muudatusettepanek 257

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 27 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | kui toorainesaadetise töötlemise tulemuseks on ainult üks toode, mis on ette nähtud biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmiseks, kohandatakse saadetise suurust ja sellega seotud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajaid, kohaldades ümberarvestustegurit, mis näitab biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmiseks töödeldud toote massi ja töötlemisprotsessi sisendina kasutatud tooraine massi suhet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

kui toorainesaadetise töötlemise tulemuseks on ainult üks toode, mis on ette nähtud biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmiseks, kohandatakse saadetise suurust ja sellega seotud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajaid, kohaldades ümberarvestustegurit, mis näitab biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmiseks töödeldud toote massi ja töötlemisprotsessi sisendina kasutatud tooraine massi suhet;

| a) | kui toorainesaadetise töötlemise tulemuseks on ainult üks toode, mis on ette nähtud biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmiseks, kohandatakse saadetise suurust ja sellega seotud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajaid, kohaldades ümberarvestustegurit, mis näitab biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmiseks töödeldud toote massi ja töötlemisprotsessi sisendina kasutatud tooraine massi suhet
  , eeldusel, et iga saadetis, mis on eri toorainete või kütuste segu, vastab artiklis 26 sätestatud nõuetele
  ; |
| --- | --- |

a)

kui toorainesaadetise töötlemise tulemuseks on ainult üks toode, mis on ette nähtud biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmiseks, kohandatakse saadetise suurust ja sellega seotud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise näitajaid, kohaldades ümberarvestustegurit, mis näitab biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmiseks töödeldud toote massi ja töötlemisprotsessi sisendina kasutatud tooraine massi suhet
  , eeldusel, et iga saadetis, mis on eri toorainete või kütuste segu, vastab artiklis 26 sätestatud nõuetele
  ;

, eeldusel, et iga saadetis, mis on eri toorainete või kütuste segu, vastab artiklis 26 sätestatud nõuetele

Muudatusettepanek 258

Muudatusettepanek 258

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 – lõige 3

Artikkel 27 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid võtavad meetmeid, et tagada ettevõtjate poolt usaldusväärse teabe esitamine artikli 26 lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele vastavuse kohta ning et teha liikmesriikide nõudmisel kättesaadavaks andmed, mida kasutati teabe koostamisel. Liikmesriigid nõuavad, et ettevõtjad tagaksid esitatava teabe asjakohasele standardile vastava sõltumatu auditeerimise ning esitaksid tõendid selle teostamise kohta. Auditi käigus kontrollitakse, kas ettevõtjate kasutatavad süsteemid on täpsed, usaldusväärsed ja pettusekindlad. Samuti hinnatakse selle käigus proovivõtu tihedust ja metoodikat ning andmete stabiilsust. | 3.   Liikmesriigid võtavad meetmeid, et tagada ettevõtjate poolt usaldusväärse teabe esitamine artikli 26 lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele vastavuse kohta ning et teha liikmesriikide nõudmisel kättesaadavaks andmed, mida kasutati teabe koostamisel. Liikmesriigid nõuavad, et ettevõtjad tagaksid esitatava teabe asjakohasele standardile vastava sõltumatu auditeerimise ning esitaksid tõendid selle teostamise kohta. Auditi käigus kontrollitakse, kas ettevõtjate kasutatavad süsteemid on täpsed, usaldusväärsed ja pettusekindlad
  , sealjuures peab kindlaks tegema, et materjale ei ole tahtlikult muudetud või kõrvale jäetud, nii et saadetis või selle osa võiks muutuda artikli 26 lõigete 2–7 kohasteks jääkideks või jäätmeteks
  . Samuti hinnatakse selle käigus proovivõtu tihedust ja metoodikat ning andmete stabiilsust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid võtavad meetmeid, et tagada ettevõtjate poolt usaldusväärse teabe esitamine artikli 26 lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele vastavuse kohta ning et teha liikmesriikide nõudmisel kättesaadavaks andmed, mida kasutati teabe koostamisel. Liikmesriigid nõuavad, et ettevõtjad tagaksid esitatava teabe asjakohasele standardile vastava sõltumatu auditeerimise ning esitaksid tõendid selle teostamise kohta. Auditi käigus kontrollitakse, kas ettevõtjate kasutatavad süsteemid on täpsed, usaldusväärsed ja pettusekindlad. Samuti hinnatakse selle käigus proovivõtu tihedust ja metoodikat ning andmete stabiilsust.

3.   Liikmesriigid võtavad meetmeid, et tagada ettevõtjate poolt usaldusväärse teabe esitamine artikli 26 lõigetes 2–7 sätestatud säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele vastavuse kohta ning et teha liikmesriikide nõudmisel kättesaadavaks andmed, mida kasutati teabe koostamisel. Liikmesriigid nõuavad, et ettevõtjad tagaksid esitatava teabe asjakohasele standardile vastava sõltumatu auditeerimise ning esitaksid tõendid selle teostamise kohta. Auditi käigus kontrollitakse, kas ettevõtjate kasutatavad süsteemid on täpsed, usaldusväärsed ja pettusekindlad
  , sealjuures peab kindlaks tegema, et materjale ei ole tahtlikult muudetud või kõrvale jäetud, nii et saadetis või selle osa võiks muutuda artikli 26 lõigete 2–7 kohasteks jääkideks või jäätmeteks
  . Samuti hinnatakse selle käigus proovivõtu tihedust ja metoodikat ning andmete stabiilsust.

Muudatusettepanek 259

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 – lõige 3 – lõik 2

Artikkel 27 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas lõikes sätestatud kohustusi kohaldatakse nii liidus toodetud kui ka imporditud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste korral. | Käesolevas lõikes sätestatud kohustusi kohaldatakse nii liidus toodetud kui ka imporditud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste korral.
  Teave biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste geograafilise päritolu kohta tehakse tarbijatele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevas lõikes sätestatud kohustusi kohaldatakse nii liidus toodetud kui ka imporditud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste korral.

Käesolevas lõikes sätestatud kohustusi kohaldatakse nii liidus toodetud kui ka imporditud biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste korral.
  Teave biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste geograafilise päritolu kohta tehakse tarbijatele kättesaadavaks.

Teave biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste geograafilise päritolu kohta tehakse tarbijatele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 260

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 – lõige 4

Artikkel 27 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad, millega kehtestatakse biomasstoodete tootmise standardid, sisaldavad täpseid andmeid artikli 26 lõike 7 kohaldamise eesmärgil ja/või et kõnealuste kavadega tõendatakse, et biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste saadetised vastavad artikli 26 lõigetes 2, 3, 4, 5 ja 6 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele, ja/või et materjale ei ole muudetud ega visatud ära tahtlikult, et saadetisele või selle osale kohalduks IX lisa. Kui ettevõtjad tõendavad metsa biomassi suhtes artikli 26 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuetele vastavust, võivad nad otsustada esitada vahetult vajalikud tõendid
  metsakinnistu
  tasandil . Komisjon võib samuti tunnustada maa-alasid selliste haruldaste, ohustatud või väljasuremisohus ökosüsteemide või liikide kaitsmiseks, mida on tunnustatud rahvusvahelistes lepingutes või mis on kantud valitsusvaheliste organisatsioonide või Rahvusvahelise Loodusvarade ja Looduskaitse Ühingu poolt koostatud loeteludesse artikli 26 lõike 2 punkti b alapunktis ii nimetatud eesmärkidel. | 4.   Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad, millega kehtestatakse biomasstoodete tootmise standardid, sisaldavad täpseid andmeid artikli 26 lõike 7 kohaldamise eesmärgil ja/või et kõnealuste kavadega tõendatakse, et biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste saadetised vastavad artikli 26 lõigetes 2, 3, 4, 5 ja 6 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele, ja/või et materjale ei ole muudetud ega visatud ära tahtlikult, et saadetisele või selle osale kohalduks IX lisa. Kui ettevõtjad tõendavad metsa biomassi suhtes artikli 26 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuetele vastavust, võivad nad otsustada esitada vahetult vajalikud tõendid
  tarnebaasi
  tasandil. Komisjon võib samuti tunnustada maa-alasid selliste haruldaste, ohustatud või väljasuremisohus ökosüsteemide või liikide kaitsmiseks, mida on tunnustatud rahvusvahelistes lepingutes või mis on kantud valitsusvaheliste organisatsioonide või Rahvusvahelise Loodusvarade ja Looduskaitse Ühingu poolt koostatud loeteludesse artikli 26 lõike 2 punkti b alapunktis ii nimetatud eesmärkidel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad, millega kehtestatakse biomasstoodete tootmise standardid, sisaldavad täpseid andmeid artikli 26 lõike 7 kohaldamise eesmärgil ja/või et kõnealuste kavadega tõendatakse, et biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste saadetised vastavad artikli 26 lõigetes 2, 3, 4, 5 ja 6 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele, ja/või et materjale ei ole muudetud ega visatud ära tahtlikult, et saadetisele või selle osale kohalduks IX lisa. Kui ettevõtjad tõendavad metsa biomassi suhtes artikli 26 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuetele vastavust, võivad nad otsustada esitada vahetult vajalikud tõendid
  metsakinnistu
  tasandil . Komisjon võib samuti tunnustada maa-alasid selliste haruldaste, ohustatud või väljasuremisohus ökosüsteemide või liikide kaitsmiseks, mida on tunnustatud rahvusvahelistes lepingutes või mis on kantud valitsusvaheliste organisatsioonide või Rahvusvahelise Loodusvarade ja Looduskaitse Ühingu poolt koostatud loeteludesse artikli 26 lõike 2 punkti b alapunktis ii nimetatud eesmärkidel.

4.   Komisjon võib otsustada, et vabatahtlikud riiklikud või rahvusvahelised kavad, millega kehtestatakse biomasstoodete tootmise standardid, sisaldavad täpseid andmeid artikli 26 lõike 7 kohaldamise eesmärgil ja/või et kõnealuste kavadega tõendatakse, et biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste saadetised vastavad artikli 26 lõigetes 2, 3, 4, 5 ja 6 sätestatud säästlikkuse kriteeriumidele, ja/või et materjale ei ole muudetud ega visatud ära tahtlikult, et saadetisele või selle osale kohalduks IX lisa. Kui ettevõtjad tõendavad metsa biomassi suhtes artikli 26 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuetele vastavust, võivad nad otsustada esitada vahetult vajalikud tõendid
  tarnebaasi
  tasandil. Komisjon võib samuti tunnustada maa-alasid selliste haruldaste, ohustatud või väljasuremisohus ökosüsteemide või liikide kaitsmiseks, mida on tunnustatud rahvusvahelistes lepingutes või mis on kantud valitsusvaheliste organisatsioonide või Rahvusvahelise Loodusvarade ja Looduskaitse Ühingu poolt koostatud loeteludesse artikli 26 lõike 2 punkti b alapunktis ii nimetatud eesmärkidel.

Muudatusettepanek 261

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 – lõige 5 – lõik 3

Artikkel 27 – lõige 5 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Eelkõige pettuste ärahoidmiseks võib komisjon selle tagamiseks, et säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide järgimist kontrollitakse tõhusal ja ühtsel viisil sätestada üksikasjalikud rakenduseeskirjad, sealhulgas nõuetekohased usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standardid ja nõuda kõigi vabatahtlike kavade puhul kõnealuste standardite kohaldamist. Kõnealuste standardite sätestamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu halduskoormuse vähendamise vajadusele. Seda tehakse rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Selliste aktidega määratakse kindlaks ajavahemik, mille jooksul tuleb standardid vabatahtlike kavadega rakendada. Komisjonil on õigus tunnistada kehtetuks vabatahtlike kavade tunnustamist käsitlevad otsused, kui kõnealuste kavadega ei rakendata selliseid standardeid ettenähtud tähtaja jooksul. | Eelkõige pettuste ärahoidmiseks võib komisjon selle tagamiseks, et säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide järgimist kontrollitakse tõhusal ja ühtsel viisil sätestada üksikasjalikud rakenduseeskirjad, sealhulgas nõuetekohased usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standardid ja nõuda kõigi vabatahtlike kavade puhul kõnealuste standardite kohaldamist. Kõnealuste standardite sätestamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu halduskoormuse vähendamise vajadusele. Seda tehakse rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Selliste aktidega määratakse kindlaks ajavahemik, mille jooksul tuleb standardid vabatahtlike kavadega rakendada. Komisjonil on õigus tunnistada kehtetuks vabatahtlike kavade tunnustamist käsitlevad otsused, kui kõnealuste kavadega ei rakendata selliseid standardeid ettenähtud tähtaja jooksul.
  Kui liikmesriik tõstatab küsimuse vabatahtliku kava toimimise kohta, uurib komisjon seda küsimust ja võtab asjakohaseid meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Eelkõige pettuste ärahoidmiseks võib komisjon selle tagamiseks, et säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide järgimist kontrollitakse tõhusal ja ühtsel viisil sätestada üksikasjalikud rakenduseeskirjad, sealhulgas nõuetekohased usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standardid ja nõuda kõigi vabatahtlike kavade puhul kõnealuste standardite kohaldamist. Kõnealuste standardite sätestamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu halduskoormuse vähendamise vajadusele. Seda tehakse rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Selliste aktidega määratakse kindlaks ajavahemik, mille jooksul tuleb standardid vabatahtlike kavadega rakendada. Komisjonil on õigus tunnistada kehtetuks vabatahtlike kavade tunnustamist käsitlevad otsused, kui kõnealuste kavadega ei rakendata selliseid standardeid ettenähtud tähtaja jooksul.

Eelkõige pettuste ärahoidmiseks võib komisjon selle tagamiseks, et säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide järgimist kontrollitakse tõhusal ja ühtsel viisil sätestada üksikasjalikud rakenduseeskirjad, sealhulgas nõuetekohased usaldusväärsuse, läbipaistvuse ja sõltumatu auditi standardid ja nõuda kõigi vabatahtlike kavade puhul kõnealuste standardite kohaldamist. Kõnealuste standardite sätestamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu halduskoormuse vähendamise vajadusele. Seda tehakse rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. Selliste aktidega määratakse kindlaks ajavahemik, mille jooksul tuleb standardid vabatahtlike kavadega rakendada. Komisjonil on õigus tunnistada kehtetuks vabatahtlike kavade tunnustamist käsitlevad otsused, kui kõnealuste kavadega ei rakendata selliseid standardeid ettenähtud tähtaja jooksul.
  Kui liikmesriik tõstatab küsimuse vabatahtliku kava toimimise kohta, uurib komisjon seda küsimust ja võtab asjakohaseid meetmeid.

Kui liikmesriik tõstatab küsimuse vabatahtliku kava toimimise kohta, uurib komisjon seda küsimust ja võtab asjakohaseid meetmeid.

Muudatusettepanek 262

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 27 – lõige 7 a (uus)

Artikkel 27 – lõige 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Komisjon võib igal ajal kontrollida liidu turul tegutsevate ettevõtjate või liikmesriigi taotlusel esitatud teavet, mis on seotud säästlikkuse kriteeriumide täitmise või kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a.
     
  Komisjon võib igal ajal kontrollida liidu turul tegutsevate ettevõtjate või liikmesriigi taotlusel esitatud teavet, mis on seotud säästlikkuse kriteeriumide täitmise või kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisega.

Muudatusettepanek 263

Muudatusettepanek 263

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 28 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 28 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Lähteainete korral, mille tootmine on põhjustanud maakasutuse otsese muutuse, see tähendab muutuse ühest valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) maakatte kategooriast teise – metsamaast, rohumaast, märgalast, asula või muust maast põllumaaks või pikaajalise taimekultuuri all olevaks maaks, mille puhul tuleks maakasutuse otsesest muutusest tingitud heitkoguste väärtus (el) arvutada vastavalt V lisa C osa punktile 7, loetakse maakasutuse kaudsest muutusest tulenev hinnanguline heide võrdseks nulliga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lähteainete korral, mille tootmine on põhjustanud maakasutuse otsese muutuse, see tähendab muutuse ühest valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) maakatte kategooriast teise – metsamaast, rohumaast, märgalast, asula või muust maast põllumaaks või pikaajalise taimekultuuri all olevaks maaks, mille puhul tuleks maakasutuse otsesest muutusest tingitud heitkoguste väärtus (el) arvutada vastavalt V lisa C osa punktile 7, loetakse maakasutuse kaudsest muutusest tulenev hinnanguline heide võrdseks nulliga.

Lähteainete korral, mille tootmine on põhjustanud maakasutuse otsese muutuse, see tähendab muutuse ühest valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) maakatte kategooriast teise – metsamaast, rohumaast, märgalast, asula või muust maast põllumaaks või pikaajalise taimekultuuri all olevaks maaks, mille puhul tuleks maakasutuse otsesest muutusest tingitud heitkoguste väärtus (el) arvutada vastavalt V lisa C osa punktile 7, loetakse maakasutuse kaudsest muutusest tulenev hinnanguline heide võrdseks nulliga.

Muudatusettepanek 264

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 28 – lõige 2

Artikkel 28 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid võivad esitada komisjonile aruanded, mis sisaldavad teavet põllumajandusliku tooraine kasvatamisest tuleneva tüüpilise kasvuhoonegaaside heite kohta nende territooriumi aladel, mis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 kohaselt liigitatakse statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) 2. või madalamale tasandile. Aruannetele lisatakse heitkoguste taseme arvutamiseks kasutatud meetodi ja andmete kirjeldus. Nimetatud meetodi puhul võetakse arvesse pinnase omadusi, kliimat ning eeldatavat tooraine saagist. | 2.   Liikmesriigid võivad esitada komisjonile aruanded, mis sisaldavad teavet põllumajandusliku
  ja metsandusliku
  tooraine kasvatamisest tuleneva tüüpilise kasvuhoonegaaside heite kohta nende territooriumi aladel, mis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 kohaselt liigitatakse statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) 2. või madalamale tasandile. Aruannetele lisatakse heitkoguste taseme arvutamiseks kasutatud meetodi ja andmete kirjeldus. Nimetatud meetodi puhul võetakse arvesse pinnase omadusi, kliimat ning eeldatavat tooraine saagist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid võivad esitada komisjonile aruanded, mis sisaldavad teavet põllumajandusliku tooraine kasvatamisest tuleneva tüüpilise kasvuhoonegaaside heite kohta nende territooriumi aladel, mis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 kohaselt liigitatakse statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) 2. või madalamale tasandile. Aruannetele lisatakse heitkoguste taseme arvutamiseks kasutatud meetodi ja andmete kirjeldus. Nimetatud meetodi puhul võetakse arvesse pinnase omadusi, kliimat ning eeldatavat tooraine saagist.

2.   Liikmesriigid võivad esitada komisjonile aruanded, mis sisaldavad teavet põllumajandusliku
  ja metsandusliku
  tooraine kasvatamisest tuleneva tüüpilise kasvuhoonegaaside heite kohta nende territooriumi aladel, mis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 kohaselt liigitatakse statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) 2. või madalamale tasandile. Aruannetele lisatakse heitkoguste taseme arvutamiseks kasutatud meetodi ja andmete kirjeldus. Nimetatud meetodi puhul võetakse arvesse pinnase omadusi, kliimat ning eeldatavat tooraine saagist.

Muudatusettepanek 265

Muudatusettepanek 265

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 28 – lõige 4

Artikkel 28 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon võib otsustada kooskõlas artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu võetava rakendusaktiga, et käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud aruanded sisaldavad täpseid andmeid, mida saab kasutada aruannetes nimetatud piirkondades põllumajandusliku biomassi lähteainete kasvatamisega seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste kindlaksmääramiseks artikli 26 lõike 7 kohaldamisel. Seepärast võib kõnealuseid andmeid kasutada kasvatamisega seotud summeerimata vaikeväärtuste asemel, mis on biokütuste ja vedelate biokütuste puhul esitatud V lisa D või E osas ning biomasskütuste puhul VI lisa C osas. | 4.   Komisjon võib otsustada kooskõlas artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu võetava rakendusaktiga, et käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud aruanded sisaldavad täpseid andmeid, mida saab kasutada aruannetes nimetatud piirkondades põllumajandusliku ja
  metsandusliku
  biomassi lähteainete kasvatamisega seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste kindlaksmääramiseks artikli 26 lõike 7 kohaldamisel. Seepärast võib kõnealuseid andmeid kasutada kasvatamisega seotud summeerimata vaikeväärtuste asemel, mis on biokütuste ja vedelate biokütuste puhul esitatud V lisa D või E osas ning biomasskütuste puhul VI lisa C osas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon võib otsustada kooskõlas artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu võetava rakendusaktiga, et käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud aruanded sisaldavad täpseid andmeid, mida saab kasutada aruannetes nimetatud piirkondades põllumajandusliku biomassi lähteainete kasvatamisega seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste kindlaksmääramiseks artikli 26 lõike 7 kohaldamisel. Seepärast võib kõnealuseid andmeid kasutada kasvatamisega seotud summeerimata vaikeväärtuste asemel, mis on biokütuste ja vedelate biokütuste puhul esitatud V lisa D või E osas ning biomasskütuste puhul VI lisa C osas.

4.   Komisjon võib otsustada kooskõlas artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu võetava rakendusaktiga, et käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud aruanded sisaldavad täpseid andmeid, mida saab kasutada aruannetes nimetatud piirkondades põllumajandusliku ja
  metsandusliku
  biomassi lähteainete kasvatamisega seotud kasvuhoonegaaside heitkoguste kindlaksmääramiseks artikli 26 lõike 7 kohaldamisel. Seepärast võib kõnealuseid andmeid kasutada kasvatamisega seotud summeerimata vaikeväärtuste asemel, mis on biokütuste ja vedelate biokütuste puhul esitatud V lisa D või E osas ning biomasskütuste puhul VI lisa C osas.

Muudatusettepanek 266

Muudatusettepanek 266

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 28 – lõige 5 – lõik 1

Artikkel 28 – lõige 5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon vaatab V ja VI lisa korrapäraselt läbi, et lisada või muuta põhjendatud juhtudel väärtusi biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmise viiside jaoks. Kõnealuse läbivaatamise käigus kaalutakse ka V lisa C 
  osas
   ja VI lisa B osas sätestatud metoodika muutmist | Komisjon vaatab V ja VI lisa korrapäraselt läbi, et lisada või muuta põhjendatud juhtudel väärtusi biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmise viiside jaoks
  , arvestades uusimat tehnoloogia arengut ja teaduslikke tõendeid
  . Kõnealuse läbivaatamise käigus kaalutakse ka V lisa C 
  osas
  ja VI lisa B osas sätestatud metoodika muutmist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon vaatab V ja VI lisa korrapäraselt läbi, et lisada või muuta põhjendatud juhtudel väärtusi biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmise viiside jaoks. Kõnealuse läbivaatamise käigus kaalutakse ka V lisa C 
  osas
   ja VI lisa B osas sätestatud metoodika muutmist

osas

Komisjon vaatab V ja VI lisa korrapäraselt läbi, et lisada või muuta põhjendatud juhtudel väärtusi biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmise viiside jaoks
  , arvestades uusimat tehnoloogia arengut ja teaduslikke tõendeid
  . Kõnealuse läbivaatamise käigus kaalutakse ka V lisa C 
  osas
  ja VI lisa B osas sätestatud metoodika muutmist.

, arvestades uusimat tehnoloogia arengut ja teaduslikke tõendeid

osas

Muudatusettepanek 267

Muudatusettepanek 267

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 30 – lõige 1

Artikkel 30 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon kontrollib liidus tarbitavate biokütuste, vedelate biokütuste
  ja
  biomasskütuste päritolu
  ning
  liidus ja
  peamistes
  kolmandates tarnijariikides
  nende
  tootmisest, sealhulgas põllumaaks muutmisest, maakasutusele avalduvat mõju. Selline kontroll põhineb liikmesriikide lõimitud riiklikel energia- ja kliimakavadel ning vastavatel eduaruannetel, mis on nõutud määruse [juhtimine] artiklite 3, 15 ja 18 kohaselt, ning asjakohaste kolmandate riikide ja valitsustevaheliste organisatsioonide aruannetel ning teadusuuringutel ja muudel asjakohastel andmetel. Komisjon kontrollib ka energia saamiseks biomassi kasutamisega seonduvaid tarbijahinna muudatusi ning toiduga kindlustatusele avalduvat positiivset ja negatiivset seonduvat mõju. | 1.   Komisjon kontrollib liidus tarbitavate biokütuste
  ja
  vedelate biokütuste
  ning
   biomasskütuste päritolu
  , samuti
   liidus ja kolmandates tarnijariikides
  nendest ja muudest allikatest taastuvenergia
  tootmisest, sealhulgas põllumaaks muutmisest, maakasutusele avalduvat mõju. Selline kontroll põhineb liikmesriikide lõimitud riiklikel energia- ja kliimakavadel ning vastavatel eduaruannetel, mis on nõutud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  artiklite 3, 15 ja 18 kohaselt, ning asjakohaste kolmandate riikide ja valitsustevaheliste organisatsioonide aruannetel ning teadusuuringutel
  , satelliidipõhistel andmetel
  ja muudel asjakohastel andmetel. Komisjon kontrollib ka energia saamiseks biomassi kasutamisega seonduvaid tarbijahinna muudatusi ning toiduga kindlustatusele
  ja materjalide konkureerivatele kasutusviisidele
  avalduvat positiivset ja negatiivset seonduvat mõju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon kontrollib liidus tarbitavate biokütuste, vedelate biokütuste
  ja
  biomasskütuste päritolu
  ning
  liidus ja
  peamistes
  kolmandates tarnijariikides
  nende
  tootmisest, sealhulgas põllumaaks muutmisest, maakasutusele avalduvat mõju. Selline kontroll põhineb liikmesriikide lõimitud riiklikel energia- ja kliimakavadel ning vastavatel eduaruannetel, mis on nõutud määruse [juhtimine] artiklite 3, 15 ja 18 kohaselt, ning asjakohaste kolmandate riikide ja valitsustevaheliste organisatsioonide aruannetel ning teadusuuringutel ja muudel asjakohastel andmetel. Komisjon kontrollib ka energia saamiseks biomassi kasutamisega seonduvaid tarbijahinna muudatusi ning toiduga kindlustatusele avalduvat positiivset ja negatiivset seonduvat mõju.

1.   Komisjon kontrollib liidus tarbitavate biokütuste
  ja
  vedelate biokütuste
  ning
   biomasskütuste päritolu
  , samuti
   liidus ja kolmandates tarnijariikides
  nendest ja muudest allikatest taastuvenergia
  tootmisest, sealhulgas põllumaaks muutmisest, maakasutusele avalduvat mõju. Selline kontroll põhineb liikmesriikide lõimitud riiklikel energia- ja kliimakavadel ning vastavatel eduaruannetel, mis on nõutud
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist (2016/0375(COD))]
  artiklite 3, 15 ja 18 kohaselt, ning asjakohaste kolmandate riikide ja valitsustevaheliste organisatsioonide aruannetel ning teadusuuringutel
  , satelliidipõhistel andmetel
  ja muudel asjakohastel andmetel. Komisjon kontrollib ka energia saamiseks biomassi kasutamisega seonduvaid tarbijahinna muudatusi ning toiduga kindlustatusele
  ja materjalide konkureerivatele kasutusviisidele
  avalduvat positiivset ja negatiivset seonduvat mõju.

Muudatusettepanek 268

Muudatusettepanek 268

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 32 – lõige 2

Artikkel 32 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 7 lõikes 5, artikli 7 lõikes 6, artikli 19 lõikes 11, artikli 19 lõikes 14, artikli 25 lõikes 6 ja artikli 28 lõikes 5 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 1. jaanuarist 2021. | 2.   Artikli 7 lõikes
  3, artikli 7 lõikes
  5, artikli 7 lõikes 6, artikli 19 lõikes 11, artikli 19 lõikes 14, artikli 25 lõikes 6 ja artikli 28 lõikes 5 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 1. jaanuarist 2021. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 7 lõikes 5, artikli 7 lõikes 6, artikli 19 lõikes 11, artikli 19 lõikes 14, artikli 25 lõikes 6 ja artikli 28 lõikes 5 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 1. jaanuarist 2021.

2.   Artikli 7 lõikes
  3, artikli 7 lõikes
  5, artikli 7 lõikes 6, artikli 19 lõikes 11, artikli 19 lõikes 14, artikli 25 lõikes 6 ja artikli 28 lõikes 5 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 1. jaanuarist 2021.

Muudatusettepanek 269

Muudatusettepanek 269

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 32 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 32 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 7 lõikes 5, artikli 7 lõikes 6, artikli 19 lõikes 11, artikli 19 lõikes 14, artikli 25 lõikes 6 ja artikli 28 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artikli 7 lõikes 3,
  artikli 7 lõikes 5, artikli 7 lõikes 6, artikli 19 lõikes 11, artikli 19 lõikes 14, artikli 25 lõikes 6 ja artikli 28 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 7 lõikes 5, artikli 7 lõikes 6, artikli 19 lõikes 11, artikli 19 lõikes 14, artikli 25 lõikes 6 ja artikli 28 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artikli 7 lõikes 3,
  artikli 7 lõikes 5, artikli 7 lõikes 6, artikli 19 lõikes 11, artikli 19 lõikes 14, artikli 25 lõikes 6 ja artikli 28 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

artikli 7 lõikes 3,

Muudatusettepanek 270

Muudatusettepanek 270

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I a lisa (uus)

I a lisa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | Liikmesriigi eesmärgid 2030. aastaks on järgmiste komponentide summa, igaüks väljendatuna protsendipunktides: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

1.

Liikmesriigi eesmärgid 2030. aastaks on järgmiste komponentide summa, igaüks väljendatuna protsendipunktides:

| a) | liikmesriigi riiklikud siduvad eesmärgid aastaks 2020, nagu on sätestatud I lisas; |
| --- | --- |

a)

a)

liikmesriigi riiklikud siduvad eesmärgid aastaks 2020, nagu on sätestatud I lisas;

liikmesriigi riiklikud siduvad eesmärgid aastaks 2020, nagu on sätestatud I lisas;

| b) | kindlasummaline makse („CFlat“); |
| --- | --- |

b)

b)

kindlasummaline makse („CFlat“);

kindlasummaline makse („CFlat

| c) | SKPl elaniku kohta põhinev makse („CGDP“); |
| --- | --- |

c)

c)

SKPl elaniku kohta põhinev makse („CGDP“);

SKPl elaniku kohta põhinev makse („CGDP

| d) | potentsiaalil põhinev makse („CPotential“); |
| --- | --- |

d)

d)

potentsiaalil põhinev makse („CPotential“);

potentsiaalil põhinev makse („CPotential

| e) | liikmesriigi ühendatuse taset kajastav makse („CInterco“). |
| --- | --- |

e)

e)

liikmesriigi ühendatuse taset kajastav makse („CInterco“).

liikmesriigi ühendatuse taset kajastav makse („CInterco

| 2. | CFlat on iga liikmesriigi jaoks sama. Kõikide liikmesriikide CFlat kokku annab 30 % erinevusest liidu 2030. ja 2020. aasta eesmärkide vahel. |
| --- | --- |

2.

2.

CFlat

Flat

| 3. | CGDP jagatakse liikmesriikide vahel lähtuvalt riigi SKP elaniku kohta indeksile liidu keskmise suhtes; seejuures on iga liikmesriigi indeksi ülemmäär 150 % ELi keskmisest. Kõikide liikmesriikide CGDP kokku annab 30 % erinevusest liidu 2030. ja 2020. aasta eesmärkide vahel. |
| --- | --- |

3.

3.

CGDP

GDP

| 4. | CPotential jaotatakse liikmesriikide vahel lähtuvalt erinevusest liikmesriigi taastuvenergia 2030. aasta osakaalu, nagu see on esitatud PRIMES EUCO3535 stsenaariumis, ja aastaks 2020 seatud riiklike siduvate eesmärkide vahel. Kõikide liikmesriikide CPotential kokku annab 30 % erinevusest liidu 2030. ja 2020. aasta eesmärkide vahel. |
| --- | --- |

4.

4.

CPotential

Potential

| 5. | CInterco jagatakse liikmesriikide vahel vastavalt iga riigi elektriühenduste osakaalu indeksi suhtele liidu keskmisesse näitajasse, kusjuures ühegi liikmesriigi elektriühenduste osakaalu indeks ei või ületada 150 % liidu keskmisest. Kõigi liikmesriikide CInterco kokku annab 10 % liidu 2030. ja 2020. aasta eesmärkide vahelisest erinevusest. |
| --- | --- |

5.

5.

CInterco

Interco

Muudatusettepanek 271

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

V lisa – C osa – punkt 3 – alapunkt a – valem

V lisa – C osa – punkt 3 – alapunkt a – valem

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| VÄHENEMINE = (E F(t) – E B /E F(t)) | VÄHENEMINE = (E F(t) – E B) /E F(t) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

VÄHENEMINE = (E F(t) – E B /E F(t))

VÄHENEMINE = (E F(t) – E B) /E F(t)

Muudatusettepanek 272

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

V lisa – C osa – lõige 15

V lisa – C osa – lõige 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 15. | CO2 kogumisest ja asendamisest tulenev heitkoguste vähenemine (eccr)
  peab olema otse seotud biokütuse või vedela biokütuse tootmisega, millele see omistatakse, ja
  piirdub CO2 kogumise kaudu välditud heitkogusega, mille puhul süsinik pärineb biomassist ning seda kasutatakse
  energeetika- või transpordisektoris
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

15.

CO2 kogumisest ja asendamisest tulenev heitkoguste vähenemine (eccr)
  peab olema otse seotud biokütuse või vedela biokütuse tootmisega, millele see omistatakse, ja
  piirdub CO2 kogumise kaudu välditud heitkogusega, mille puhul süsinik pärineb biomassist ning seda kasutatakse
  energeetika- või transpordisektoris
  .

peab olema otse seotud biokütuse või vedela biokütuse tootmisega, millele see omistatakse, ja

energeetika- või transpordisektoris

| 15. | CO2 kogumisest ja asendamisest tulenev heitkoguste vähenemine (eccr) piirdub CO2 kogumise kaudu välditud heitkogusega, mille puhul süsinik pärineb biomassist ning seda kasutatakse
  kaubanduslikes toodetes ja teenustes kasutatava fossiilse päritoluga CO2 asendamiseks
  . |
| --- | --- |

15.

CO2 kogumisest ja asendamisest tulenev heitkoguste vähenemine (eccr) piirdub CO2 kogumise kaudu välditud heitkogusega, mille puhul süsinik pärineb biomassist ning seda kasutatakse
  kaubanduslikes toodetes ja teenustes kasutatava fossiilse päritoluga CO2 asendamiseks
  .

2

2

kaubanduslikes toodetes ja teenustes kasutatava fossiilse päritoluga CO2

Muudatusettepanek 319

Muudatusettepanek 319

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

VI lisa – B osa – punkt 3 – alapunkt a – valem 1

VI lisa – B osa – punkt 3 – alapunkt a – valem 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| VÄHENEMINE = (EF(t) – EB(t)/ EF(t)) | VÄHENEMINE = (EF(t) – EB(t))/ EF(t) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

VÄHENEMINE = (EF(t) – EB(t)/ EF(t))

VÄHENEMINE = (EF(t) – EB(t))/ EF(t)

Muudatusettepanek 273

Muudatusettepanek 273

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

VII lisa – lõik 1 – lõik 2 – 1 taane

VII lisa – lõik 1 – lõik 2 – 1 taane

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Qusable = eeldatav kogu 7 lõikes 4 osutatud
  kriteeriumile
  vastavate
  soojuspumpade
  toodetav kasutatav soojus, mida rakendatakse järgmiselt: arvestatakse ainult soojuspumpasid, kus SPF > 1,15 * 1/η; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Qusable = eeldatav kogu 7 lõikes 4 osutatud
  kriteeriumile
  vastavate
  soojuspumpade
  toodetav kasutatav soojus, mida rakendatakse järgmiselt: arvestatakse ainult soojuspumpasid, kus SPF > 1,15 * 1/η;

kriteeriumile

soojuspumpade

| — | Qusable = eeldatav kogu
  artikli
  7 lõikes 4 osutatud
  kriteeriumitele
  vastavate
  soojuspumpade poolt soojus- ja jahutusenergia tootmiseks
  toodetav kasutatav soojus, mida rakendatakse järgmiselt: arvestatakse ainult soojuspumpasid, kus SPF > 1,15 * 1/η; |
| --- | --- |

—

Qusable = eeldatav kogu
  artikli
  7 lõikes 4 osutatud
  kriteeriumitele
  vastavate
  soojuspumpade poolt soojus- ja jahutusenergia tootmiseks
  toodetav kasutatav soojus, mida rakendatakse järgmiselt: arvestatakse ainult soojuspumpasid, kus SPF > 1,15 * 1/η;

artikli

kriteeriumitele

soojuspumpade poolt soojus- ja jahutusenergia tootmiseks

Muudatusettepanek 274

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IX lisa – A osa – punkt b

IX lisa – A osa – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | Biomassi osa segaolmejäätmetes, kuid mitte eraldi kogutud kodumajapidamisjäätmetes, millele kehtivad direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11 lõike 2 punkti a kohased ringlussevõtu eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

b)

Biomassi osa segaolmejäätmetes, kuid mitte eraldi kogutud kodumajapidamisjäätmetes, millele kehtivad direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11 lõike 2 punkti a kohased ringlussevõtu eesmärgid.

Biomassi osa segaolmejäätmetes, kuid mitte eraldi kogutud kodumajapidamisjäätmetes, millele kehtivad direktiivi 2008/98/EÜ artikli 11 lõike 2 punkti a kohased ringlussevõtu eesmärgid.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanekud 284 ja 311

Muudatusettepanekud 284 ja 311

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

IX lisa – B osa – punkt c

IX lisa – B osa – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | Melass, mis on toodetud suhkruroo või suhkrupeedi rafineerimise kõrvalsaadusena, tingimusel et suhkru eraldamine vastab parimale võimalikule tööstuslikule normile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

c)

Melass, mis on toodetud suhkruroo või suhkrupeedi rafineerimise kõrvalsaadusena, tingimusel et suhkru eraldamine vastab parimale võimalikule tööstuslikule normile.

Melass, mis on toodetud suhkruroo või suhkrupeedi rafineerimise kõrvalsaadusena, tingimusel et suhkru eraldamine vastab parimale võimalikule tööstuslikule normile.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 312

Muudatusettepanek 312

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

X lisa – A osa

X lisa – A osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| A osa. [...] | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

A osa. [...]

A osa. [...]

välja jäetud

välja jäetud

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule tagasi vastutavale komisjonile institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0392/2017).

1

(12)  
  „Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030“ (COM/2014/015 final).

12

„Kliima- ja energiapoliitika raamistik ajavahemikuks 2020–2030“ (COM/2014/015 final).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (

  OJ
  L 312, 22.11.2008,
  p.
  3).

17

OJ

p.

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (

  ELT
  L 312, 22.11.2008,
  lk
  3).

17

ELT

lk

(18)  ELT L 198, 20.7.2006, lk 18.

18

(18)  ELT L 198, 20.7.2006, lk 18.

18

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

21

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

21

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

---

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/341 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/341

---

P8_TA(2018)0010

Energiatõhusus ***I

Euroopa Parlamendi 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 458/16)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1) | Energianõudluse vähendamine on üks 25. veebruaril 2015 vastu võetud energialiidu strateegia viiest valdkonnast. Energiatõhususe suurendamine toob kasu keskkonnale, vähendab kasvuhoonegaaside heidet, parandab energiavarustuskindlust, vähendab sõltuvust energia impordist väljastpoolt liitu, vähendab kodumajapidamiste ja ettevõtjate energiakulu, leevendab energiaostuvõimetust, suurendab tööhõivet ja elavdab kogu majandustegevust. See on kooskõlas liidu poolt energialiidu raames võetud kohustustega ja seotud
  Pariisi kokkuleppe
  osaliste
  poolt
  2015
  . aasta detsembris koostatud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ülemaailmse tegevuskavaga
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1)

Energianõudluse vähendamine on üks 25. veebruaril 2015 vastu võetud energialiidu strateegia viiest valdkonnast. Energiatõhususe suurendamine toob kasu keskkonnale, vähendab kasvuhoonegaaside heidet, parandab energiavarustuskindlust, vähendab sõltuvust energia impordist väljastpoolt liitu, vähendab kodumajapidamiste ja ettevõtjate energiakulu, leevendab energiaostuvõimetust, suurendab tööhõivet ja elavdab kogu majandustegevust. See on kooskõlas liidu poolt energialiidu raames võetud kohustustega ja seotud
  Pariisi kokkuleppe
  osaliste
  poolt
  2015
  . aasta detsembris koostatud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ülemaailmse tegevuskavaga
  .

| (1) | Energianõudluse vähendamine on üks 25. veebruaril 2015 vastu võetud energialiidu strateegia viiest valdkonnast. Energiatõhususe suurendamine
  terves energiaahelas, kaasa arvatud energia tootmine, ülekanne, jaotus ja lõppkasutus,
  toob kasu keskkonnale
  , parandab õhukvaliteeti ja rahvatervist
  , vähendab kasvuhoonegaaside heidet, parandab energiavarustuskindlust, vähendab sõltuvust energia impordist väljastpoolt liitu, vähendab kodumajapidamiste ja ettevõtjate energiakulu, leevendab energiaostuvõimetust, suurendab
  konkurentsivõimet,
  tööhõivet ja elavdab kogu majandustegevust
  , mis parandab kodanike elukvaliteeti
  . See on kooskõlas liidu poolt energialiidu raames võetud kohustustega ja seotud
  ülemaailmse tegevuskavaga, mis koostati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
  osaliste
  konverentsil (COP21) Pariisis detsembris
   2015
  (nn Pariisi kokkulepe) ja millega võeti kohustus hoida maailma keskmise temperatuuri tõus industrialiseerimiseelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5  oC-ni võrreldes industrialiseerimiseelse tasemega
  . |
| --- | --- |

(1)

Energianõudluse vähendamine on üks 25. veebruaril 2015 vastu võetud energialiidu strateegia viiest valdkonnast. Energiatõhususe suurendamine
  terves energiaahelas, kaasa arvatud energia tootmine, ülekanne, jaotus ja lõppkasutus,
  toob kasu keskkonnale
  , parandab õhukvaliteeti ja rahvatervist
  , vähendab kasvuhoonegaaside heidet, parandab energiavarustuskindlust, vähendab sõltuvust energia impordist väljastpoolt liitu, vähendab kodumajapidamiste ja ettevõtjate energiakulu, leevendab energiaostuvõimetust, suurendab
  konkurentsivõimet,
  tööhõivet ja elavdab kogu majandustegevust
  , mis parandab kodanike elukvaliteeti
  . See on kooskõlas liidu poolt energialiidu raames võetud kohustustega ja seotud
  ülemaailmse tegevuskavaga, mis koostati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni
  osaliste
  konverentsil (COP21) Pariisis detsembris
   2015
  (nn Pariisi kokkulepe) ja millega võeti kohustus hoida maailma keskmise temperatuuri tõus industrialiseerimiseelse tasemega võrreldes oluliselt alla 2 oC ning teha jõupingutusi temperatuuri tõusu piiramiseks 1,5  oC-ni võrreldes industrialiseerimiseelse tasemega
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL (9) on selline edusamm energialiidu loomisel, mille raames tuleks energiatõhusust käsitada omaette energiaallikana. Uute tarne-eeskirjade ja muudes poliitikavaldkondades kehtestatavate normide kindlaksmääramisel tuleks energiatõhusus seada esikohale. Komisjon peaks
  tagama, et energiatõhusus
  ja
  reageering
  nõudlusele
  saaksid konkureerida tootmisvõimsusega ühel ja samal alusel
  . Energiatõhusust tuleb silmas pidada alati, kui kavandatakse energiasüsteemi
  või
  tehakse rahastamisotsuseid.
  Energiatõhususega tuleb
  alati
  arvestada
  , kui see on kulutasuvam kui samaväärsed tarnelahendused. See peaks andma Euroopa
  ühiskonnale
  ,
  eelkõige kodanikele
  ja
  ettevõtjatele
  ,
  võimaluse kasutada ära energiatõhususe arvukaid eeliseid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL (9) on selline edusamm energialiidu loomisel, mille raames tuleks energiatõhusust käsitada omaette energiaallikana. Uute tarne-eeskirjade ja muudes poliitikavaldkondades kehtestatavate normide kindlaksmääramisel tuleks energiatõhusus seada esikohale. Komisjon peaks
  tagama, et energiatõhusus
  ja
  reageering
  nõudlusele
  saaksid konkureerida tootmisvõimsusega ühel ja samal alusel
  . Energiatõhusust tuleb silmas pidada alati, kui kavandatakse energiasüsteemi
  või
  tehakse rahastamisotsuseid.
  Energiatõhususega tuleb
  alati
  arvestada
  , kui see on kulutasuvam kui samaväärsed tarnelahendused. See peaks andma Euroopa
  ühiskonnale
  ,
  eelkõige kodanikele
  ja
  ettevõtjatele
  ,
  võimaluse kasutada ära energiatõhususe arvukaid eeliseid
  .

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL (9) on selline edusamm energialiidu loomisel, mille raames tuleks energiatõhusust käsitada omaette energiaallikana. Uute tarne-eeskirjade ja muudes poliitikavaldkondades kehtestatavate normide kindlaksmääramisel tuleks energiatõhusus seada esikohale. Komisjon peaks
  pidama energiatõhusust
  ja
  reageeringut
  nõudlusele
  suuremast tootmisvõimsusest tähtsamaks
  . Energiatõhusust tuleb silmas pidada alati, kui kavandatakse energiasüsteemi
  ja
  tehakse rahastamisotsuseid. Alati, kui see on kulutasuvam kui samaväärsed tarnelahendused
  , tuleb investeerida lõpliku energiatõhususe suurendamisse
  . See peaks andma
  võimaluse kasutada
  Euroopa
  ühiskonna heaolu suurendamiseks ära suurema energiatõhususe arvukaid eeliseid energiaahela kõikides etappides. Nende eeliste potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks ja kavandatud poliitikameetmete tulemusliku elluviimise võimaldamiseks peaksid komisjon ja liikmesriigid tegema üleliidulist koostööd kohalike ja piirkondlike ametiasutuste
  ,
  linnade, ettevõtjate
  ja
  kodanikega
  ,
  tagamaks et suurema energiatõhususega, mis tuleneb tehnoloogilistest, käitumuslikest ja majanduslikest muutustest, kaasneks suurem majanduskasv
  . |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL (9) on selline edusamm energialiidu loomisel, mille raames tuleks energiatõhusust käsitada omaette energiaallikana. Uute tarne-eeskirjade ja muudes poliitikavaldkondades kehtestatavate normide kindlaksmääramisel tuleks energiatõhusus seada esikohale. Komisjon peaks
  pidama energiatõhusust
  ja
  reageeringut
  nõudlusele
  suuremast tootmisvõimsusest tähtsamaks
  . Energiatõhusust tuleb silmas pidada alati, kui kavandatakse energiasüsteemi
  ja
  tehakse rahastamisotsuseid. Alati, kui see on kulutasuvam kui samaväärsed tarnelahendused
  , tuleb investeerida lõpliku energiatõhususe suurendamisse
  . See peaks andma
  võimaluse kasutada
  Euroopa
  ühiskonna heaolu suurendamiseks ära suurema energiatõhususe arvukaid eeliseid energiaahela kõikides etappides. Nende eeliste potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks ja kavandatud poliitikameetmete tulemusliku elluviimise võimaldamiseks peaksid komisjon ja liikmesriigid tegema üleliidulist koostööd kohalike ja piirkondlike ametiasutuste
  ,
  linnade, ettevõtjate
  ja
  kodanikega
  ,
  tagamaks et suurema energiatõhususega, mis tuleneb tehnoloogilistest, käitumuslikest ja majanduslikest muutustest, kaasneks suurem majanduskasv
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Kõigi primaarenergiavormide (taastumatute ja taastuvate) puhul tuleks arvesse võtta täiendavat energiakulu, mis on vajalik selle energia saamiseks, elektrijaamade rajamiseks, käitamiseks ja lammutamiseks ning kaasneva keskkonnaohu kõrvaldamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Kõigi primaarenergiavormide (taastumatute ja taastuvate) puhul tuleks arvesse võtta täiendavat energiakulu, mis on vajalik selle energia saamiseks, elektrijaamade rajamiseks, käitamiseks ja lammutamiseks ning kaasneva keskkonnaohu kõrvaldamiseks.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2b) | Liikmesriikide meetmeid peaksid toetama hästi läbi mõeldud ja tõhusad liidu rahastamisvahendid, näiteks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond ja Euroopa Investeerimispank, mis peaksid toetama energiatõhusust energiaahela kõikides etappides ning kasutama põhjalikku kulude-tulude analüüsi, milles kasutatakse liigendatud diskontomäärade mudelit. Rahaline toetus peaks keskenduma energiatõhususe suurendamise kulutõhusatele meetoditele, mis tooksid kaasa energiatarbimise vähenemise. Ambitsioonika energiatõhususe eesmärgi saavutamiseks tuleb tõkkeid kõrvaldada, mille näiteks on Eurostati hiljutine selgitus selle kohta, kuidas kirjendada rahvamajanduse arvepidamises energiatõhususe lepinguid, et lihtsustada energiatõhususe meetmetesse investeerimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2b)

Liikmesriikide meetmeid peaksid toetama hästi läbi mõeldud ja tõhusad liidu rahastamisvahendid, näiteks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond ja Euroopa Investeerimispank, mis peaksid toetama energiatõhusust energiaahela kõikides etappides ning kasutama põhjalikku kulude-tulude analüüsi, milles kasutatakse liigendatud diskontomäärade mudelit. Rahaline toetus peaks keskenduma energiatõhususe suurendamise kulutõhusatele meetoditele, mis tooksid kaasa energiatarbimise vähenemise. Ambitsioonika energiatõhususe eesmärgi saavutamiseks tuleb tõkkeid kõrvaldada, mille näiteks on Eurostati hiljutine selgitus selle kohta, kuidas kirjendada rahvamajanduse arvepidamises energiatõhususe lepinguid, et lihtsustada energiatõhususe meetmetesse investeerimist.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3) | Oktoobris 2014 kogunenud Euroopa Ülemkogu
  palus komisjonil
  2030. aastaks seatud 27 %
  energiatõhususeesmärgi
  läbi vaadata aastaks 2020, pidades silmas liidu tasandi eesmärki 30 %. 2015. aasta detsembris kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles hindama ka 40 % eesmärgi täidetavust sama ajavahemikku silmas pidades. Seepärast on asjakohane vaadata direktiiv läbi ja seda muuta, et kohandada seda 2030. aasta
  perspektiivis
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3)

Oktoobris 2014 kogunenud Euroopa Ülemkogu
  palus komisjonil
  2030. aastaks seatud 27 %
  energiatõhususeesmärgi
  läbi vaadata aastaks 2020, pidades silmas liidu tasandi eesmärki 30 %. 2015. aasta detsembris kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles hindama ka 40 % eesmärgi täidetavust sama ajavahemikku silmas pidades. Seepärast on asjakohane vaadata direktiiv läbi ja seda muuta, et kohandada seda 2030. aasta
  perspektiivis
  .

| (3) | Oktoobris 2014 kogunenud Euroopa Ülemkogu
  toetas
  2030. aastaks seatud 27 %
  energiatõhususeesmärki, mis tuleb
  läbi vaadata aastaks 2020, pidades silmas liidu tasandi eesmärki 30 %. 2015. aasta detsembris kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles hindama ka 40 % eesmärgi täidetavust sama ajavahemikku silmas pidades. Seepärast on asjakohane vaadata direktiiv läbi ja seda muuta, et kohandada seda
  vastavalt
  2030. aasta
  perspektiivile
  . |
| --- | --- |

(3)

Oktoobris 2014 kogunenud Euroopa Ülemkogu
  toetas
  2030. aastaks seatud 27 %
  energiatõhususeesmärki, mis tuleb
  läbi vaadata aastaks 2020, pidades silmas liidu tasandi eesmärki 30 %. 2015. aasta detsembris kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles hindama ka 40 % eesmärgi täidetavust sama ajavahemikku silmas pidades. Seepärast on asjakohane vaadata direktiiv läbi ja seda muuta, et kohandada seda
  vastavalt
  2030. aasta
  perspektiivile
  .

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4) | 2030. aasta perspektiivis ei sätestata riiklikul tasandil siduvaid kohustusi. Et liit täidaks liidu tasandil oma energiatõhususeesmärgid primaar- ja lõppenergia tarbimisena, tuleks selgelt sõnastada liidu 2020. ja 2030. aasta energiatõhususeesmärgid
  siduva
  kohustusena 30 %. Selline täpsustamine ELi tasandil ei tohiks piirata liikmesriikide vabadust kehtestada riiklikud panused kas primaar- või lõppenergia tarbimisena, primaar- või lõppenergia säästu või energiamahukusena. Liikmesriigid peaksid kehtestama oma riiklikud soovituslikud energiatõhususpanused, võttes arvesse, et liidu 2030. aasta energiatarbimine ei ületaks 1 321  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja 987 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul. See tähendab, et liidu energiatarbimist tuleks vähendada 23 % ja lõppenergia tarbimist 17 % võrreldes 2005. aastaga. Korrapäraselt tuleb hinnata ELi 2030. aasta eesmärgi saavutamiseks tehtavaid edusamme ja see nähakse ette energialiidu juhtimise seadusandliku ettepanekuga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4)

2030. aasta perspektiivis ei sätestata riiklikul tasandil siduvaid kohustusi. Et liit täidaks liidu tasandil oma energiatõhususeesmärgid primaar- ja lõppenergia tarbimisena, tuleks selgelt sõnastada liidu 2020. ja 2030. aasta energiatõhususeesmärgid
  siduva
  kohustusena 30 %. Selline täpsustamine ELi tasandil ei tohiks piirata liikmesriikide vabadust kehtestada riiklikud panused kas primaar- või lõppenergia tarbimisena, primaar- või lõppenergia säästu või energiamahukusena. Liikmesriigid peaksid kehtestama oma riiklikud soovituslikud energiatõhususpanused, võttes arvesse, et liidu 2030. aasta energiatarbimine ei ületaks 1 321  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja 987 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul. See tähendab, et liidu energiatarbimist tuleks vähendada 23 % ja lõppenergia tarbimist 17 % võrreldes 2005. aastaga. Korrapäraselt tuleb hinnata ELi 2030. aasta eesmärgi saavutamiseks tehtavaid edusamme ja see nähakse ette energialiidu juhtimise seadusandliku ettepanekuga.

| (4) | 2030. aasta perspektiivis ei sätestata riiklikul tasandil siduvaid kohustusi. Et liit täidaks liidu tasandil oma energiatõhususeesmärgid primaar- ja lõppenergia tarbimisena, tuleks selgelt sõnastada liidu 2020. ja 2030. aasta energiatõhususeesmärgid
  soovitusliku
  kohustusena 30 %. Selline täpsustamine ELi tasandil ei tohiks piirata liikmesriikide vabadust kehtestada riiklikud panused kas primaar- või lõppenergia tarbimisena, primaar- või lõppenergia säästu või energiamahukusena. Liikmesriigid peaksid kehtestama oma riiklikud soovituslikud energiatõhususpanused, võttes arvesse, et liidu 2030. aasta energiatarbimine ei ületaks 1 321  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja 987 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul. See tähendab, et liidu energiatarbimist tuleks vähendada 23 % ja lõppenergia tarbimist 17 % võrreldes 2005. aastaga. Korrapäraselt tuleb hinnata ELi 2030. aasta eesmärgi saavutamiseks tehtavaid edusamme ja see nähakse ette energialiidu juhtimise seadusandliku ettepanekuga. |
| --- | --- |

(4)

2030. aasta perspektiivis ei sätestata riiklikul tasandil siduvaid kohustusi. Et liit täidaks liidu tasandil oma energiatõhususeesmärgid primaar- ja lõppenergia tarbimisena, tuleks selgelt sõnastada liidu 2020. ja 2030. aasta energiatõhususeesmärgid
  soovitusliku
  kohustusena 30 %. Selline täpsustamine ELi tasandil ei tohiks piirata liikmesriikide vabadust kehtestada riiklikud panused kas primaar- või lõppenergia tarbimisena, primaar- või lõppenergia säästu või energiamahukusena. Liikmesriigid peaksid kehtestama oma riiklikud soovituslikud energiatõhususpanused, võttes arvesse, et liidu 2030. aasta energiatarbimine ei ületaks 1 321  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja 987 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul. See tähendab, et liidu energiatarbimist tuleks vähendada 23 % ja lõppenergia tarbimist 17 % võrreldes 2005. aastaga. Korrapäraselt tuleb hinnata ELi 2030. aasta eesmärgi saavutamiseks tehtavaid edusamme ja see nähakse ette energialiidu juhtimise seadusandliku ettepanekuga.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Riiklike energiatõhususeesmärkide kindlaksmääramisel tuleks kohaldada liikmesriikide ühetaolise kohtlemise põhimõtet. Energia on esmatarbekaup ning seetõttu on energia tarbimise miinimumtasemed vältimatud. Seda tuleb riiklike eesmärkide kindlaksmääramisel nõuetekohaselt arvesse võtta. Üldiselt peaks riikidel, kus elektritarbimine elaniku kohta on liidu keskmisest väiksem, võimaldatama eesmärkide kindlaksmääramisel suuremat paindlikkust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Riiklike energiatõhususeesmärkide kindlaksmääramisel tuleks kohaldada liikmesriikide ühetaolise kohtlemise põhimõtet. Energia on esmatarbekaup ning seetõttu on energia tarbimise miinimumtasemed vältimatud. Seda tuleb riiklike eesmärkide kindlaksmääramisel nõuetekohaselt arvesse võtta. Üldiselt peaks riikidel, kus elektritarbimine elaniku kohta on liidu keskmisest väiksem, võimaldatama eesmärkide kindlaksmääramisel suuremat paindlikkust.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4b) | Energiasüsteemide talitlustõhusust teataval ajahetkel mõjutab võime suunata võrku tõrgeteta ja paindlikult eri allikatest toodetud energiat, mille inerts ja käivitusaeg on erinev. Tõhususe suurendamine võimaldab taastuvenergiat, nt tuuleenergia ja gaasiturbiinide koostoimet paremini ära kasutada, et vältida selliste võrkude ülekoormust, mida varustavad tavapärased suured elektrigeneraatorid, millel on suure soojusinertsiga jõuallikad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Energiasüsteemide talitlustõhusust teataval ajahetkel mõjutab võime suunata võrku tõrgeteta ja paindlikult eri allikatest toodetud energiat, mille inerts ja käivitusaeg on erinev. Tõhususe suurendamine võimaldab taastuvenergiat, nt tuuleenergia ja gaasiturbiinide koostoimet paremini ära kasutada, et vältida selliste võrkude ülekoormust, mida varustavad tavapärased suured elektrigeneraatorid, millel on suure soojusinertsiga jõuallikad.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4c) | Komisjon ja liikmesriigid peavad tagama, et energiatarbimise vähenemise tingiks suurem energiatõhusus, mitte makromajanduslikud tingimused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4c)

Komisjon ja liikmesriigid peavad tagama, et energiatarbimise vähenemise tingiks suurem energiatõhusus, mitte makromajanduslikud tingimused.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4d) | Liikmesriigid peaksid välja selgitama kulutõhusad energiatõhususe suurendamise võimalused, tuginedes iga sektori kohta eraldi alt-üles meetodil tehtud arvutusele, sest kõnealused võimalused sõltuvad nende energiaallikate jaotusest, majandusstruktuurist ja majanduse arengutempost. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4d)

Liikmesriigid peaksid välja selgitama kulutõhusad energiatõhususe suurendamise võimalused, tuginedes iga sektori kohta eraldi alt-üles meetodil tehtud arvutusele, sest kõnealused võimalused sõltuvad nende energiaallikate jaotusest, majandusstruktuurist ja majanduse arengutempost.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5) | Liikmesriikide kohustus töötada välja pikaajaline strateegia hoonete
  renoveerimisse investeerimiseks
  oma riigis ja teavitada sellest komisjoni tuleks jätta direktiivist 2012/27/EL välja ning lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL (10), kuna see on kooskõlas nullilähedase energiatarbega hoonete ehitamise ja vähest süsihappegaasiheidet tekitavate hoonete ehitamise pikaajaliste kavadega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5)

Liikmesriikide kohustus töötada välja pikaajaline strateegia hoonete
  renoveerimisse investeerimiseks
  oma riigis ja teavitada sellest komisjoni tuleks jätta direktiivist 2012/27/EL välja ning lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL (10), kuna see on kooskõlas nullilähedase energiatarbega hoonete ehitamise ja vähest süsihappegaasiheidet tekitavate hoonete ehitamise pikaajaliste kavadega.

| (5) | Liikmesriikide kohustus töötada välja pikaajaline strateegia hoonete
  renoveerimise hõlbustamiseks
  oma riigis ja teavitada sellest komisjoni tuleks jätta direktiivist 2012/27/EL välja ning lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL (10), kuna see on kooskõlas nullilähedase energiatarbega hoonete ehitamise ja vähest süsihappegaasiheidet tekitavate hoonete ehitamise pikaajaliste kavadega. |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriikide kohustus töötada välja pikaajaline strateegia hoonete
  renoveerimise hõlbustamiseks
  oma riigis ja teavitada sellest komisjoni tuleks jätta direktiivist 2012/27/EL välja ning lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL (10), kuna see on kooskõlas nullilähedase energiatarbega hoonete ehitamise ja vähest süsihappegaasiheidet tekitavate hoonete ehitamise pikaajaliste kavadega.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6) | Pidades silmas 2030. aasta kliima- ja energiaraamistikku, peaks energiasäästukohustus kehtima ka pärast 2020. aastat. Kohustusperioodi jätkamine pärast 2020. aastat suurendaks investorite jaoks stabiilsust ning soodustaks pikaajalisi investeeringuid ja pikaajaliste energiatõhususmeetmete võtmist, näiteks hoonete renoveerimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6)

Pidades silmas 2030. aasta kliima- ja energiaraamistikku, peaks energiasäästukohustus kehtima ka pärast 2020. aastat. Kohustusperioodi jätkamine pärast 2020. aastat suurendaks investorite jaoks stabiilsust ning soodustaks pikaajalisi investeeringuid ja pikaajaliste energiatõhususmeetmete võtmist, näiteks hoonete renoveerimine.

| (6) | Pidades silmas 2030. aasta kliima- ja energiaraamistikku, peaks energiasäästukohustus kehtima ka pärast 2020. aastat. Kohustusperioodi jätkamine pärast 2020. aastat suurendaks investorite jaoks stabiilsust ning soodustaks pikaajalisi investeeringuid ja pikaajaliste energiatõhususmeetmete võtmist, näiteks hoonete
  põhjalik
  renoveerimine
  pikaajalise eesmärgiga saavutada liginullenergiahoonetega hoonefond. Energiasäästukohustus on olnud üks peamisi tegureid, mis aitab saavutada kohalikul tasandil majanduskasvu ja luua töökohti, ning selle täitmist tuleks liidu energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise huvides jätkata, luues uusi võimalusi ja vähendades energiatarbimise sõltuvust majanduskasvust. Koostöö erasektoriga on tähtis selleks, et hinnata, millistel tingimustel oleks võimalik erasektori investeeringuid energiatõhususe projektidesse kaasata, ja et töötada energiatõhususe valdkonnas välja uusi innovatsiooniga seotud tasuvuse mudeleid. |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas 2030. aasta kliima- ja energiaraamistikku, peaks energiasäästukohustus kehtima ka pärast 2020. aastat. Kohustusperioodi jätkamine pärast 2020. aastat suurendaks investorite jaoks stabiilsust ning soodustaks pikaajalisi investeeringuid ja pikaajaliste energiatõhususmeetmete võtmist, näiteks hoonete
  põhjalik
  renoveerimine
  pikaajalise eesmärgiga saavutada liginullenergiahoonetega hoonefond. Energiasäästukohustus on olnud üks peamisi tegureid, mis aitab saavutada kohalikul tasandil majanduskasvu ja luua töökohti, ning selle täitmist tuleks liidu energia- ja kliimaeesmärkide saavutamise huvides jätkata, luues uusi võimalusi ja vähendades energiatarbimise sõltuvust majanduskasvust. Koostöö erasektoriga on tähtis selleks, et hinnata, millistel tingimustel oleks võimalik erasektori investeeringuid energiatõhususe projektidesse kaasata, ja et töötada energiatõhususe valdkonnas välja uusi innovatsiooniga seotud tasuvuse mudeleid.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Energiatõhususe suurenemisel on ühtlasi positiivne mõju õhukvaliteedile, kuna energiatõhusamad hooned vähendavad kütmiseks kasutatavate, eriti muu hulgas tahkete kütuste nõudlust. Energiatõhususe meetmed aitavad seega parandada nii sise- kui ka välisõhu kvaliteeti ning saavutada kulutõhusal viisil liidu õhukvaliteedipoliitika eesmärke, mis on sätestatud eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/2284

   (1a)

  . Hoonete energianõudluse vähendamist tuleks käsitada õhukvaliteedipoliitika osana üldiselt, eelkõige liikmesriikides, kus liidu õhusaasteainete heitkoguste piirmäärade saavutamine on problemaatiline ja energiatõhusus võiks aidata neid eesmärke saavutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Energiatõhususe suurenemisel on ühtlasi positiivne mõju õhukvaliteedile, kuna energiatõhusamad hooned vähendavad kütmiseks kasutatavate, eriti muu hulgas tahkete kütuste nõudlust. Energiatõhususe meetmed aitavad seega parandada nii sise- kui ka välisõhu kvaliteeti ning saavutada kulutõhusal viisil liidu õhukvaliteedipoliitika eesmärke, mis on sätestatud eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/2284

   (1a)

  . Hoonete energianõudluse vähendamist tuleks käsitada õhukvaliteedipoliitika osana üldiselt, eelkõige liikmesriikides, kus liidu õhusaasteainete heitkoguste piirmäärade saavutamine on problemaatiline ja energiatõhusus võiks aidata neid eesmärke saavutada.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7) | Liikmesriigid peavad kohustusperioodil saavutama lõpptarbimises koguenergiasäästu, mis vastab
  nn uuele säästule
  1,5  %
  aasta energiamüügimahust
  . Selle nõude täitmiseks võib võtta
  uusi
  poliitikameetmeid,
  mis
  kehtestatakse
  järgmisel kohustusperioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030
  ,
  või uusi üksikmeetmeid, mis tulenevad poliitikameetmetest, mis on vastu võetud kas eelmisel perioodil või varem, kuid tingimusel, et neid üksikmeetmeid asutakse tegelikult täitma uuel kohustusperioodil
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7)

Liikmesriigid peavad kohustusperioodil saavutama lõpptarbimises koguenergiasäästu, mis vastab
  nn uuele säästule
  1,5  %
  aasta energiamüügimahust
  . Selle nõude täitmiseks võib võtta
  uusi
  poliitikameetmeid,
  mis
  kehtestatakse
  järgmisel kohustusperioodil 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030
  ,
  või uusi üksikmeetmeid, mis tulenevad poliitikameetmetest, mis on vastu võetud kas eelmisel perioodil või varem, kuid tingimusel, et neid üksikmeetmeid asutakse tegelikult täitma uuel kohustusperioodil
  .

| (7) | Liikmesriigid peavad kohustusperioodil saavutama lõpptarbimises koguenergiasäästu, mis vastab
  vähemalt
  1,5  %
  nn uuele säästule
  . Selle nõude täitmiseks võib võtta poliitikameetmeid,
  millega
  kehtestatakse
  energiasääst, tingimusel et on võimalik tõendada
  ,
  et just nende meetmete tulemusel võetud üksikmeetmed annavad kontrollitava energiasäästu pärast 2020. aastat. Iga perioodi säästu aluseks peaks olema summaarne sääst, mis saavutatakse varasema(te)l perioodi(de)l
  . |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid peavad kohustusperioodil saavutama lõpptarbimises koguenergiasäästu, mis vastab
  vähemalt
  1,5  %
  nn uuele säästule
  . Selle nõude täitmiseks võib võtta poliitikameetmeid,
  millega
  kehtestatakse
  energiasääst, tingimusel et on võimalik tõendada
  ,
  et just nende meetmete tulemusel võetud üksikmeetmed annavad kontrollitava energiasäästu pärast 2020. aastat. Iga perioodi säästu aluseks peaks olema summaarne sääst, mis saavutatakse varasema(te)l perioodi(de)l
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9) | Uus
  sääst
  peaks tulema tavapärase tegevuse jätkumisest saadavale säästule lisaks, seega ei või sellena esitada säästu, mis oleks igal juhul saavutatud. See tähendab, et võetud meetmete mõju kindlakstegemiseks saavutatud säästu osas võib arvestada energiatarbimise muutumisest saadavat säästu, s.o säästu, mis tuleneb otse kõnealusest energiatõhususmeetmest. Netosäästu arvutamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama põhistsenaariumi, mis kirjeldab olukorda, kui meetmeid ei võetaks. Meetmete mõju tuleks hinnata sellise põhistsenaariumiga võrreldes. Liikmesriigid peaksid võtma arvesse asjaolu, et samal ajal võidakse võtta ka muid meetmeid, mis võivad mõjutada energiasäästu, nii et mitte kõik muudatused, mis ilmnevad pärast poliitikameetme võtmist, ei tarvitse olla tingitud kõnealusest meetmest. Kohustatud, osaleva või volitatud osalise tegevus peaks aitama kaasa väidetava säästu saavutamisele, et tagada nõude täitmine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9)

Uus
  sääst
  peaks tulema tavapärase tegevuse jätkumisest saadavale säästule lisaks, seega ei või sellena esitada säästu, mis oleks igal juhul saavutatud. See tähendab, et võetud meetmete mõju kindlakstegemiseks saavutatud säästu osas võib arvestada energiatarbimise muutumisest saadavat säästu, s.o säästu, mis tuleneb otse kõnealusest energiatõhususmeetmest. Netosäästu arvutamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama põhistsenaariumi, mis kirjeldab olukorda, kui meetmeid ei võetaks. Meetmete mõju tuleks hinnata sellise põhistsenaariumiga võrreldes. Liikmesriigid peaksid võtma arvesse asjaolu, et samal ajal võidakse võtta ka muid meetmeid, mis võivad mõjutada energiasäästu, nii et mitte kõik muudatused, mis ilmnevad pärast poliitikameetme võtmist, ei tarvitse olla tingitud kõnealusest meetmest. Kohustatud, osaleva või volitatud osalise tegevus peaks aitama kaasa väidetava säästu saavutamisele, et tagada nõude täitmine.

| (9) | Uus
  energiasääst
  peaks tulema tavapärase tegevuse jätkumisest saadavale säästule lisaks, seega ei või sellena esitada säästu, mis oleks igal juhul saavutatud. See tähendab, et võetud meetmete mõju kindlakstegemiseks saavutatud säästu osas võib arvestada energiatarbimise muutumisest saadavat säästu, s.o säästu, mis tuleneb otse kõnealusest energiatõhususmeetmest. Netosäästu arvutamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama põhistsenaariumi, mis kirjeldab olukorda, kui meetmeid ei võetaks. Meetmete mõju tuleks hinnata sellise põhistsenaariumiga võrreldes. Liikmesriigid peaksid võtma arvesse asjaolu, et samal ajal võidakse võtta ka muid meetmeid, mis võivad mõjutada energiasäästu, nii et mitte kõik muudatused, mis ilmnevad pärast poliitikameetme võtmist, ei tarvitse olla tingitud kõnealusest meetmest. Kohustatud, osaleva või volitatud osalise tegevus peaks aitama kaasa väidetava säästu saavutamisele, et tagada nõude täitmine. |
| --- | --- |

(9)

Uus
  energiasääst
  peaks tulema tavapärase tegevuse jätkumisest saadavale säästule lisaks, seega ei või sellena esitada säästu, mis oleks igal juhul saavutatud. See tähendab, et võetud meetmete mõju kindlakstegemiseks saavutatud säästu osas võib arvestada energiatarbimise muutumisest saadavat säästu, s.o säästu, mis tuleneb otse kõnealusest energiatõhususmeetmest. Netosäästu arvutamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama põhistsenaariumi, mis kirjeldab olukorda, kui meetmeid ei võetaks. Meetmete mõju tuleks hinnata sellise põhistsenaariumiga võrreldes. Liikmesriigid peaksid võtma arvesse asjaolu, et samal ajal võidakse võtta ka muid meetmeid, mis võivad mõjutada energiasäästu, nii et mitte kõik muudatused, mis ilmnevad pärast poliitikameetme võtmist, ei tarvitse olla tingitud kõnealusest meetmest. Kohustatud, osaleva või volitatud osalise tegevus peaks aitama kaasa väidetava säästu saavutamisele, et tagada nõude täitmine.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Oluline on lisada kõik energiaahela etapid energiasäästu arvestusse, et suurendada energiasäästu potentsiaali elektrienergia ülekande ja jaotuse puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Oluline on lisada kõik energiaahela etapid energiasäästu arvestusse, et suurendada energiasäästu potentsiaali elektrienergia ülekande ja jaotuse puhul.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10) | Energiasäästu, mis tuleneb liidu õigusaktide rakendamisest, ei või esitada, kui kõnealune meede ei lähe kaugemale liidu õigusnormidega nõutavast miinimumist, seega tuleb kas kehtestada rangemad energiatõhususnõuded riigi tasandil või laiendada meetme kasutamist.
  Kuna
  hoonete renoveerimine on oluline ja pikaajalise mõjuga tahk energiasäästu suurendamises, tuleb selgitada, et esitada saab kogu energiasäästu, mis saadakse olemasolevate hoonete renoveerimise edendamisega, kui see sääst saadakse lisaks säästule, mida oleks saadud poliitikameetmete puudumise korral, ja kui liikmesriik tõendab, et kohustatud, osaleva või volitatud osalise tegevus on tegelikult aidanud saavutada asjaomase meetmega saavutatud säästu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

10)

Energiasäästu, mis tuleneb liidu õigusaktide rakendamisest, ei või esitada, kui kõnealune meede ei lähe kaugemale liidu õigusnormidega nõutavast miinimumist, seega tuleb kas kehtestada rangemad energiatõhususnõuded riigi tasandil või laiendada meetme kasutamist.
  Kuna
  hoonete renoveerimine on oluline ja pikaajalise mõjuga tahk energiasäästu suurendamises, tuleb selgitada, et esitada saab kogu energiasäästu, mis saadakse olemasolevate hoonete renoveerimise edendamisega, kui see sääst saadakse lisaks säästule, mida oleks saadud poliitikameetmete puudumise korral, ja kui liikmesriik tõendab, et kohustatud, osaleva või volitatud osalise tegevus on tegelikult aidanud saavutada asjaomase meetmega saavutatud säästu.

| (10) | Energiasäästu, mis tuleneb liidu õigusaktide rakendamisest, ei või esitada, kui kõnealune meede ei lähe kaugemale liidu õigusnormidega nõutavast miinimumist, seega tuleb kas kehtestada rangemad energiatõhususnõuded riigi tasandil või laiendada meetme kasutamist.
  Hoonetel on märkimisväärne potentsiaal suurendada energiatõhusust veelgi ning
  hoonete renoveerimine on oluline ja pikaajalise mõjuga
  mastaabisäästu
  tahk energiasäästu suurendamises
  . Seepärast
  tuleb selgitada, et esitada saab kogu energiasäästu, mis saadakse olemasolevate hoonete renoveerimise edendamisega, kui see sääst saadakse lisaks säästule, mida oleks saadud poliitikameetmete puudumise korral, ja kui liikmesriik tõendab, et kohustatud, osaleva või volitatud osalise tegevus on tegelikult aidanud saavutada asjaomase meetmega saavutatud säästu. |
| --- | --- |

(10)

Energiasäästu, mis tuleneb liidu õigusaktide rakendamisest, ei või esitada, kui kõnealune meede ei lähe kaugemale liidu õigusnormidega nõutavast miinimumist, seega tuleb kas kehtestada rangemad energiatõhususnõuded riigi tasandil või laiendada meetme kasutamist.
  Hoonetel on märkimisväärne potentsiaal suurendada energiatõhusust veelgi ning
  hoonete renoveerimine on oluline ja pikaajalise mõjuga
  mastaabisäästu
  tahk energiasäästu suurendamises
  . Seepärast
  tuleb selgitada, et esitada saab kogu energiasäästu, mis saadakse olemasolevate hoonete renoveerimise edendamisega, kui see sääst saadakse lisaks säästule, mida oleks saadud poliitikameetmete puudumise korral, ja kui liikmesriik tõendab, et kohustatud, osaleva või volitatud osalise tegevus on tegelikult aidanud saavutada asjaomase meetmega saavutatud säästu.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Tõhus veemajandus võib aidata energiasäästule palju kaasa. Vee- ja reovee sektori elektritarbimine moodustab 3,5  % liidu elektritarbimisest

   (1a)

  . Peale selle suureneb prognooside kohaselt peamiselt linnapiirkondades nõudlus vee järele 2040. aastaks 25 %. Samal ajal moodustavad veelekked 24 % kogu liidu veetarbimisest, põhjustades energia- ja veekadusid. Kõik tõhusamale veemajandusele ja veetarbimise vähendamisele suunatud meetmed võivad seepärast aidata olulisel määral kaasa liidu energiatõhususeesmärgi saavutamisele

   (1b)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Tõhus veemajandus võib aidata energiasäästule palju kaasa. Vee- ja reovee sektori elektritarbimine moodustab 3,5  % liidu elektritarbimisest

   (1a)

  . Peale selle suureneb prognooside kohaselt peamiselt linnapiirkondades nõudlus vee järele 2040. aastaks 25 %. Samal ajal moodustavad veelekked 24 % kogu liidu veetarbimisest, põhjustades energia- ja veekadusid. Kõik tõhusamale veemajandusele ja veetarbimise vähendamisele suunatud meetmed võivad seepärast aidata olulisel määral kaasa liidu energiatõhususeesmärgi saavutamisele

   (1b)

  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10b) | Kõnealune läbivaatamine hõlmab sätteid, mis on seotud energiatõhususe käsitlemisega taristu prioriteedina, tunnistades, et see vastab Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude majandusinstitutsioonide kasutatavale taristu määratlusele ning teeb sellest keskse tähtsusega elemendi ja prioriteetse kaalutluse tulevastes Euroopa energiataristu investeerimisotsustes

   (1a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10b)

Kõnealune läbivaatamine hõlmab sätteid, mis on seotud energiatõhususe käsitlemisega taristu prioriteedina, tunnistades, et see vastab Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude majandusinstitutsioonide kasutatavale taristu määratlusele ning teeb sellest keskse tähtsusega elemendi ja prioriteetse kaalutluse tulevastes Euroopa energiataristu investeerimisotsustes

   (1a)

  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10c) | Liidu suurim veetarbija on energiasektor, mille tarbimine moodustab 44 % veetarbimisest

   (1a)

  . Tõhusat veemajandust tagavate arukate tehnoloogiate ja protsesside kasutamine võib anda märkimisväärse energiasäästu, suurendades samal ajal ettevõtete konkurentsivõimet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10c)

Liidu suurim veetarbija on energiasektor, mille tarbimine moodustab 44 % veetarbimisest

   (1a)

  . Tõhusat veemajandust tagavate arukate tehnoloogiate ja protsesside kasutamine võib anda märkimisväärse energiasäästu, suurendades samal ajal ettevõtete konkurentsivõimet.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10d) | Vee- ja reoveesektor võivad samuti aidata kaasa taastuvenergia tootmisele ja fossiilkütustel põhineva energiavarustuse vähendamisele. Näiteks võimaldab reovee käitlemisel tekkiva sette energiakasutus toota energiat kohapeal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10d)

Vee- ja reoveesektor võivad samuti aidata kaasa taastuvenergia tootmisele ja fossiilkütustel põhineva energiavarustuse vähendamisele. Näiteks võimaldab reovee käitlemisel tekkiva sette energiakasutus toota energiat kohapeal.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 12) | Hoonete energiatõhususe suurendamisest peaksid
  eelkõige
  saama kasu
  energiaostuvõimetud
  tarbijad. Juba praegu võivad liikmesriigid nõuda kohustatud isikutelt sotsiaalsete eesmärkide lisamist energiasäästumeetmesse seoses energiaostuvõimetusega
  ning nüüd
  tuleks laiendada
  seda võimalust
  alternatiivsetele meetmetele ja muuta kohustuseks, samal ajal aga
  liikmesriikidele jäetakse
  vabadus otsustada selliste meetmete ulatuse ja sisu üle. Kooskõlas aluslepingu artikliga 9 peaks liidu energiatõhususpoliitika olema kaasav ja seega muutma energiatõhususmeetmed kättesaadavaks energiapuuduses tarbijatele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

12)

Hoonete energiatõhususe suurendamisest peaksid
  eelkõige
  saama kasu
  energiaostuvõimetud
  tarbijad. Juba praegu võivad liikmesriigid nõuda kohustatud isikutelt sotsiaalsete eesmärkide lisamist energiasäästumeetmesse seoses energiaostuvõimetusega
  ning nüüd
  tuleks laiendada
  seda võimalust
  alternatiivsetele meetmetele ja muuta kohustuseks, samal ajal aga
  liikmesriikidele jäetakse
  vabadus otsustada selliste meetmete ulatuse ja sisu üle. Kooskõlas aluslepingu artikliga 9 peaks liidu energiatõhususpoliitika olema kaasav ja seega muutma energiatõhususmeetmed kättesaadavaks energiapuuduses tarbijatele.

| (12) | Hoonete energiatõhususe suurendamisest peaksid saama kasu
  kõik
  tarbijad
  ja eelkõige väikese sissetulekuga kodumajapidamised, sealhulgas need, keda ohustab energiaostuvõimetus. Iga liikmesriik võib määratleda, mis on kütteostuvõimetus ja milline on väikese sissetulekuga kodumajapidamine vastavalt oma riiklikule eripärale
  . Juba praegu võivad liikmesriigid nõuda kohustatud isikutelt sotsiaalsete eesmärkide lisamist energiasäästumeetmesse seoses energiaostuvõimetusega
  . Seda võimalust
  tuleks
  nüüd
  laiendada alternatiivsetele meetmetele ja muuta
  see
  kohustuseks, samal ajal aga
  jätta liikmesriikidele
  vabadus otsustada selliste meetmete ulatuse ja sisu üle. Kooskõlas aluslepingu artikliga 9 peaks liidu energiatõhususpoliitika olema kaasav ja seega muutma energiatõhususmeetmed kättesaadavaks energiapuuduses
  , väikese sissetulekuga
  tarbijatele. |
| --- | --- |

(12)

Hoonete energiatõhususe suurendamisest peaksid saama kasu
  kõik
  tarbijad
  ja eelkõige väikese sissetulekuga kodumajapidamised, sealhulgas need, keda ohustab energiaostuvõimetus. Iga liikmesriik võib määratleda, mis on kütteostuvõimetus ja milline on väikese sissetulekuga kodumajapidamine vastavalt oma riiklikule eripärale
  . Juba praegu võivad liikmesriigid nõuda kohustatud isikutelt sotsiaalsete eesmärkide lisamist energiasäästumeetmesse seoses energiaostuvõimetusega
  . Seda võimalust
  tuleks
  nüüd
  laiendada alternatiivsetele meetmetele ja muuta
  see
  kohustuseks, samal ajal aga
  jätta liikmesriikidele
  vabadus otsustada selliste meetmete ulatuse ja sisu üle. Kooskõlas aluslepingu artikliga 9 peaks liidu energiatõhususpoliitika olema kaasav ja seega muutma energiatõhususmeetmed kättesaadavaks energiapuuduses
  , väikese sissetulekuga
  tarbijatele.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Päevasele ja öisele elektrienergia nõudlusele reageerimine on oluline vahend energiatõhususe suurendamiseks, sest see annab tarbijatele palju paremad võimalused energiat säästa, tehes otsuseid, tuginedes teabele võimaluse kohta optimeerida energiatarbimist siis, kui selle järele valitseb nõudlus, sh tipptundidel, et ülekandevõrke ja tootmisvahendeid oleks võimalik paremini kasutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Päevasele ja öisele elektrienergia nõudlusele reageerimine on oluline vahend energiatõhususe suurendamiseks, sest see annab tarbijatele palju paremad võimalused energiat säästa, tehes otsuseid, tuginedes teabele võimaluse kohta optimeerida energiatarbimist siis, kui selle järele valitseb nõudlus, sh tipptundidel, et ülekandevõrke ja tootmisvahendeid oleks võimalik paremini kasutada.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12b) | Väikeste energiaarvete saavutamiseks tuleks aidata tarbijatel vähendada energiatarbimist, vähendades hoonete energiavajadust ning parandades seadmete tõhusust ja väikese energiatarbega transpordiliikide kättesaadavust koos ühistranspordi- ja jalgrattasõidu võimalustega. Hoonete välispiirete parandamine ning energiavajaduse ja -tarbimise vähendamine on peamised tegurid, mis aitavad parandada väikese sissetulekuga elanikkonnarühmade terviseseisundit. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12b)

Väikeste energiaarvete saavutamiseks tuleks aidata tarbijatel vähendada energiatarbimist, vähendades hoonete energiavajadust ning parandades seadmete tõhusust ja väikese energiatarbega transpordiliikide kättesaadavust koos ühistranspordi- ja jalgrattasõidu võimalustega. Hoonete välispiirete parandamine ning energiavajaduse ja -tarbimise vähendamine on peamised tegurid, mis aitavad parandada väikese sissetulekuga elanikkonnarühmade terviseseisundit.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12c) | Väga tähtis on suurendada kõikide liidu kodanike teadlikkust ja anda neile õiget teavet suurema energiatõhususe kasulikkuse ning selle võimaliku rakenduse kohta. Suurem energiatõhusus on ühtlasi määrava tähtsusega liidu geopoliitilise positsiooni ja julgeoleku jaoks, kuna see vähendab liidu sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavatest kütustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12c)

Väga tähtis on suurendada kõikide liidu kodanike teadlikkust ja anda neile õiget teavet suurema energiatõhususe kasulikkuse ning selle võimaliku rakenduse kohta. Suurem energiatõhusus on ühtlasi määrava tähtsusega liidu geopoliitilise positsiooni ja julgeoleku jaoks, kuna see vähendab liidu sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavatest kütustest.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12d) | Energiaostuvõimetus puudutab liidus ligikaudu 50 miljonit majapidamist. Seetõttu peavad energiatõhususmeetmed olema iga kulutõhusa strateegia keskmes, et tegeleda energiaostuvõimetuse ja tarbijate kaitsetuse probleemidega, ning need meetmed peaksid täiendama liikmesriigi tasandil sotsiaalkaitsemeetmeid. Tagamaks, et energiatõhususmeetmed vähendavad kestlikult üürnike energiaostuvõimetust, tuleks arvesse võtta asjaomaste meetmete kulutasuvust, samuti taskukohasust omanikele ja üürnikele, ning tagada nende meetmete piisav rahaline toetamine liikmesriikide tasandil. Liidu hoonetest peavad pikemas perspektiivis saama vastavalt Pariisi kokkuleppe eesmärkidele liginullenergiahooned. Praegused hoonete renoveerimise määrad ei ole piisavad ja nende hooneteni, kus elavad väikese sissetulekuga kodanikud, keda mõjutab energiaostuvõimetus, on kõige raskem jõuda. Käesolevas määruses sätestatud energiasäästu kohustuse meetmed, energiatõhususkohustuste süsteem ja alternatiivsed poliitikameetmed on seepärast eriti olulised. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12d)

Energiaostuvõimetus puudutab liidus ligikaudu 50 miljonit majapidamist. Seetõttu peavad energiatõhususmeetmed olema iga kulutõhusa strateegia keskmes, et tegeleda energiaostuvõimetuse ja tarbijate kaitsetuse probleemidega, ning need meetmed peaksid täiendama liikmesriigi tasandil sotsiaalkaitsemeetmeid. Tagamaks, et energiatõhususmeetmed vähendavad kestlikult üürnike energiaostuvõimetust, tuleks arvesse võtta asjaomaste meetmete kulutasuvust, samuti taskukohasust omanikele ja üürnikele, ning tagada nende meetmete piisav rahaline toetamine liikmesriikide tasandil. Liidu hoonetest peavad pikemas perspektiivis saama vastavalt Pariisi kokkuleppe eesmärkidele liginullenergiahooned. Praegused hoonete renoveerimise määrad ei ole piisavad ja nende hooneteni, kus elavad väikese sissetulekuga kodanikud, keda mõjutab energiaostuvõimetus, on kõige raskem jõuda. Käesolevas määruses sätestatud energiasäästu kohustuse meetmed, energiatõhususkohustuste süsteem ja alternatiivsed poliitikameetmed on seepärast eriti olulised.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12e) | Kõikide võetud energiatõhususmeetmete kulud ja kasu, sealhulgas tagasimakseperioodid, tuleks muuta tarbijate jaoks täielikult läbipaistvaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12e)

Kõikide võetud energiatõhususmeetmete kulud ja kasu, sealhulgas tagasimakseperioodid, tuleks muuta tarbijate jaoks täielikult läbipaistvaks.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 13) | Energia, mis toodetakse hoonete välispinnal või sees taastuvenergiaalaste tehniliste lahenduste abil, vähendab fossiilenergia tarnimist. Energiatarbimise vähendamine ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamine ehitussektoris on olulised meetmed, mis vähendavad liidu energiasõltuvust ja kasvuhoonegaaside heidet, eriti arvestades 2030. aastaks püstitatud kaalukaid kliima- ja energiaeesmärke ning
  üleilmset kohustust, mis võeti ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil (COP21) Pariisis detsembris 2015. Liikmesriikidel peaks seetõttu olema võimalik võtta arvesse teatavat taastuvenergiakogust, mida toodetakse hoonete välispinnal või sees oma tarbeks, et sellega rahuldada tarbimise energiasäästu nõudeid. Selleks võiks liikmesriikidel lubada kasutada arvutusmeetodeid, mis on kehtestatud direktiivis 2010/31/EL. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

13)

Energia, mis toodetakse hoonete välispinnal või sees taastuvenergiaalaste tehniliste lahenduste abil, vähendab fossiilenergia tarnimist. Energiatarbimise vähendamine ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamine ehitussektoris on olulised meetmed, mis vähendavad liidu energiasõltuvust ja kasvuhoonegaaside heidet, eriti arvestades 2030. aastaks püstitatud kaalukaid kliima- ja energiaeesmärke ning
  üleilmset kohustust, mis võeti ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsil (COP21) Pariisis detsembris 2015. Liikmesriikidel peaks seetõttu olema võimalik võtta arvesse teatavat taastuvenergiakogust, mida toodetakse hoonete välispinnal või sees oma tarbeks, et sellega rahuldada tarbimise energiasäästu nõudeid. Selleks võiks liikmesriikidel lubada kasutada arvutusmeetodeid, mis on kehtestatud direktiivis 2010/31/EL.

| (13) | Energia, mis toodetakse hoonete välispinnal või sees taastuvenergiaalaste tehniliste lahenduste abil, vähendab fossiilenergia tarnimist. Energiatarbimise vähendamine ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamine ehitussektoris on olulised meetmed, mis vähendavad liidu energiasõltuvust ja kasvuhoonegaaside heidet, eriti arvestades 2030. aastaks püstitatud kaalukaid kliima- ja energiaeesmärke ning
  Pariisi kokkuleppes võetud üleilmset kohustust
  . |
| --- | --- |

(13)

Energia, mis toodetakse hoonete välispinnal või sees taastuvenergiaalaste tehniliste lahenduste abil, vähendab fossiilenergia tarnimist. Energiatarbimise vähendamine ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamine ehitussektoris on olulised meetmed, mis vähendavad liidu energiasõltuvust ja kasvuhoonegaaside heidet, eriti arvestades 2030. aastaks püstitatud kaalukaid kliima- ja energiaeesmärke ning
  Pariisi kokkuleppes võetud üleilmset kohustust
  .

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Liikmesriikide ettevõtete ja majandusharude energiabilanssi saab ringmajanduse põhimõtete abil parandada, kui kasutada tööstusjäätmeid asjakohasel viisi ringlussevõetud toorainena, tingimusel et nende energiapotentsiaal on suurem kui alternatiivsete esmaste toorainete potentsiaal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Liikmesriikide ettevõtete ja majandusharude energiabilanssi saab ringmajanduse põhimõtete abil parandada, kui kasutada tööstusjäätmeid asjakohasel viisi ringlussevõetud toorainena, tingimusel et nende energiapotentsiaal on suurem kui alternatiivsete esmaste toorainete potentsiaal.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13b) | Liikmesriigid peaksid püüdma uute ärimudelite ja tehnoloogiate eeliseid ära kasutades edendada ja hõlbustada energiatõhususmeetmete kasutuselevõttu muu hulgas suur- ja väiketarbijatele suunatud innovatiivsete energiateenuste abil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13b)

Liikmesriigid peaksid püüdma uute ärimudelite ja tehnoloogiate eeliseid ära kasutades edendada ja hõlbustada energiatõhususmeetmete kasutuselevõttu muu hulgas suur- ja väiketarbijatele suunatud innovatiivsete energiateenuste abil.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13c) | Liikmesriigid peaksid olema oma riiklike energiatõhususe prioriteetide kindlaksmääramise alternatiivsete meetmete kavandamisel ja kasutamisel väga paindlikud, hõlmates nii energiatõhusaid tooteid kui ka energiatõhusaid tehnoloogilisi tootmisprotsesse. Toetust vajavad meetmed, mis on suunatud loodusvarade tõhusa kasutamise või ringmajanduse juurutamisega seotud eesmärkidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13c)

Liikmesriigid peaksid olema oma riiklike energiatõhususe prioriteetide kindlaksmääramise alternatiivsete meetmete kavandamisel ja kasutamisel väga paindlikud, hõlmates nii energiatõhusaid tooteid kui ka energiatõhusaid tehnoloogilisi tootmisprotsesse. Toetust vajavad meetmed, mis on suunatud loodusvarade tõhusa kasutamise või ringmajanduse juurutamisega seotud eesmärkidele.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 14) | Osana meetmetest, mis on energialiidu ning kütmise ja jahutamise strateegia raames välja toodud komisjoni teatises „Uued võimalused energiatarbijatele“, tuleb tugevdada tarbijate miinimumõigusi saada selget ja õigeaegset teavet oma energiatarbimise kohta.
  Seetõttu
  tuleks muuta direktiivi 2012/27/EL artikleid 9–11 ja VII lisa, et sätestada nõue anda sageli ja tõhusamalt tagasisidet energiatarbimise kohta. Samuti tuleks täpsustada, et tarbijatele esitatavate arvete ja arvetel esitatava teabega seotud õigused kehtivad kesksest allikast tarnitava kütte, jahutuse ja sooja vee tarbijate suhtes ka siis, kui neil ei ole otsest individuaalset lepingulist suhet energiatarnijaga. Seega peaks selliste sätete kohaldamisel hõlmama mõiste „lõppkasutaja“
  nii selliseid lõpptarbijaid
  , kes ostavad kütet, jahutust ja sooja vett enda
  tarbeks
  ,
  kui
  ka kortermajade korterite elanikke või mitmeotstarbeliste hoonete kasutajaid, keda varustatakse kesksest allikast. Mõiste „kasutajapõhine mõõtmine“ peaks tähendama selliste hoonete üksustes/korterites toimuva tarbimise mõõtmist. 1. jaanuariks 2020 peavad vastpaigaldatud soojusarvestid ja küttekulujaoturid olema kaugloetavad, et oleks tagatud kulutõhus ja sage tarbimisteabe esitamine. Uus artikkel 9a lisatakse ainult kesksest allikast tarnitava kütte, jahutuse ja sooja vee kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

14)

Osana meetmetest, mis on energialiidu ning kütmise ja jahutamise strateegia raames välja toodud komisjoni teatises „Uued võimalused energiatarbijatele“, tuleb tugevdada tarbijate miinimumõigusi saada selget ja õigeaegset teavet oma energiatarbimise kohta.
  Seetõttu
  tuleks muuta direktiivi 2012/27/EL artikleid 9–11 ja VII lisa, et sätestada nõue anda sageli ja tõhusamalt tagasisidet energiatarbimise kohta. Samuti tuleks täpsustada, et tarbijatele esitatavate arvete ja arvetel esitatava teabega seotud õigused kehtivad kesksest allikast tarnitava kütte, jahutuse ja sooja vee tarbijate suhtes ka siis, kui neil ei ole otsest individuaalset lepingulist suhet energiatarnijaga. Seega peaks selliste sätete kohaldamisel hõlmama mõiste „lõppkasutaja“
  nii selliseid lõpptarbijaid
  , kes ostavad kütet, jahutust ja sooja vett enda
  tarbeks
  ,
  kui
  ka kortermajade korterite elanikke või mitmeotstarbeliste hoonete kasutajaid, keda varustatakse kesksest allikast. Mõiste „kasutajapõhine mõõtmine“ peaks tähendama selliste hoonete üksustes/korterites toimuva tarbimise mõõtmist. 1. jaanuariks 2020 peavad vastpaigaldatud soojusarvestid ja küttekulujaoturid olema kaugloetavad, et oleks tagatud kulutõhus ja sage tarbimisteabe esitamine. Uus artikkel 9a lisatakse ainult kesksest allikast tarnitava kütte, jahutuse ja sooja vee kohta.

| (14) | Osana meetmetest, mis on energialiidu ning kütmise ja jahutamise strateegia raames välja toodud komisjoni teatises „Uued võimalused energiatarbijatele“, tuleb tugevdada tarbijate miinimumõigusi saada
  täpset, usaldusväärset,
  selget ja õigeaegset teavet oma energiatarbimise kohta.
  Kuigi individuaalsed arvestid peaksid jätkuvalt olema nõutavad, kui see on tehniliselt teostatav ja kulutõhus ning potentsiaalse energiasäästuga proportsionaalne,
  tuleks muuta direktiivi 2012/27/EL artikleid 9–11 ja VII lisa, et sätestada nõue anda sageli ja tõhusamalt tagasisidet energiatarbimise kohta
  , võttes arvesse mõõteseadmete kättesaadavust ja suutlikkust, et optimeerida energiakasutust. Liikmesriigid peaksid arvesse võtma ka seda, et energiatarbimise mõõtmise uute tehnoloogiate edukaks rakendamiseks on vaja teha suuremaid investeeringuid haridusse ja oskustesse nii kasutajate kui ka energiatarnijate jaoks
  . Samuti tuleks täpsustada, et tarbijatele esitatavate arvete ja arvetel esitatava
  või tarbimist puudutava
  teabega seotud õigused kehtivad kesksest allikast tarnitava kütte, jahutuse ja sooja vee tarbijate suhtes ka siis, kui neil ei ole otsest individuaalset lepingulist suhet energiatarnijaga. Seega peaks selliste sätete kohaldamisel hõlmama mõiste „lõppkasutaja“
  lisaks lõpptarbijatele
  , kes ostavad kütet, jahutust ja sooja vett enda
  lõppkasutuseks
  , ka kortermajade korterite elanikke või mitmeotstarbeliste hoonete kasutajaid, keda varustatakse kesksest allikast
  ja kel ei ole energiatarnijaga sõlmitud otsest või individuaalset lepingut
  . Mõiste „kasutajapõhine mõõtmine“ peaks tähendama selliste hoonete üksustes/korterites toimuva tarbimise mõõtmist. 1. jaanuariks 2020 peavad vastpaigaldatud soojusarvestid ja küttekulujaoturid olema kaugloetavad, et oleks tagatud kulutõhus ja sage tarbimisteabe esitamine. Uus artikkel 9a lisatakse ainult kesksest allikast tarnitava kütte, jahutuse ja sooja vee kohta. |
| --- | --- |

(14)

Osana meetmetest, mis on energialiidu ning kütmise ja jahutamise strateegia raames välja toodud komisjoni teatises „Uued võimalused energiatarbijatele“, tuleb tugevdada tarbijate miinimumõigusi saada
  täpset, usaldusväärset,
  selget ja õigeaegset teavet oma energiatarbimise kohta.
  Kuigi individuaalsed arvestid peaksid jätkuvalt olema nõutavad, kui see on tehniliselt teostatav ja kulutõhus ning potentsiaalse energiasäästuga proportsionaalne,
  tuleks muuta direktiivi 2012/27/EL artikleid 9–11 ja VII lisa, et sätestada nõue anda sageli ja tõhusamalt tagasisidet energiatarbimise kohta
  , võttes arvesse mõõteseadmete kättesaadavust ja suutlikkust, et optimeerida energiakasutust. Liikmesriigid peaksid arvesse võtma ka seda, et energiatarbimise mõõtmise uute tehnoloogiate edukaks rakendamiseks on vaja teha suuremaid investeeringuid haridusse ja oskustesse nii kasutajate kui ka energiatarnijate jaoks
  . Samuti tuleks täpsustada, et tarbijatele esitatavate arvete ja arvetel esitatava
  või tarbimist puudutava
  teabega seotud õigused kehtivad kesksest allikast tarnitava kütte, jahutuse ja sooja vee tarbijate suhtes ka siis, kui neil ei ole otsest individuaalset lepingulist suhet energiatarnijaga. Seega peaks selliste sätete kohaldamisel hõlmama mõiste „lõppkasutaja“
  lisaks lõpptarbijatele
  , kes ostavad kütet, jahutust ja sooja vett enda
  lõppkasutuseks
  , ka kortermajade korterite elanikke või mitmeotstarbeliste hoonete kasutajaid, keda varustatakse kesksest allikast
  ja kel ei ole energiatarnijaga sõlmitud otsest või individuaalset lepingut
  . Mõiste „kasutajapõhine mõõtmine“ peaks tähendama selliste hoonete üksustes/korterites toimuva tarbimise mõõtmist. 1. jaanuariks 2020 peavad vastpaigaldatud soojusarvestid ja küttekulujaoturid olema kaugloetavad, et oleks tagatud kulutõhus ja sage tarbimisteabe esitamine. Uus artikkel 9a lisatakse ainult kesksest allikast tarnitava kütte, jahutuse ja sooja vee kohta.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Arvetel esitatav teave ja iga-aastased aruanded on olulised tarbijate teavitamise vahendid. Andmed tarbimise ja kulude kohta võivad anda ka muud teavet, mis aitab tarbijatel võrrelda oma kehtivat tehingut teiste pakkumistega ning otsida abi kaebuste menetlemisest ja vaidluste lahendamisest. Võttes siiski arvesse, et arvetega seotud vaidlused on üks levinumaid tarbijate kaebuste põhjusi ning tegureid, millest on tingitud tarbijate püsivalt väike rahulolu ja passiivsus energiasektoris, on vaja arved muuta lihtsamaks, selgemaks ja arusaadavamaks, tagades samal ajal, et eraldi vahendid, näiteks arvetel esitatav teave, teavitusvahendid ja iga-aastased aruanded annaksid kogu vajaliku teabe, mis võimaldab tarbijatel oma energiatarbimist kontrollida, pakkumisi võrrelda ja tarnijaid vahetada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Arvetel esitatav teave ja iga-aastased aruanded on olulised tarbijate teavitamise vahendid. Andmed tarbimise ja kulude kohta võivad anda ka muud teavet, mis aitab tarbijatel võrrelda oma kehtivat tehingut teiste pakkumistega ning otsida abi kaebuste menetlemisest ja vaidluste lahendamisest. Võttes siiski arvesse, et arvetega seotud vaidlused on üks levinumaid tarbijate kaebuste põhjusi ning tegureid, millest on tingitud tarbijate püsivalt väike rahulolu ja passiivsus energiasektoris, on vaja arved muuta lihtsamaks, selgemaks ja arusaadavamaks, tagades samal ajal, et eraldi vahendid, näiteks arvetel esitatav teave, teavitusvahendid ja iga-aastased aruanded annaksid kogu vajaliku teabe, mis võimaldab tarbijatel oma energiatarbimist kontrollida, pakkumisi võrrelda ja tarnijaid vahetada.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | | |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15b) | Energiatõhususe suurenemine on energiatootmise ja muundamise protsesside järgmiste etappide otsene tulemus: primaarenergia tõhus muundamine lõppenergiaks, selle energia tõhus ülekandmine tarbijatele elektri, soojuse või kütuste kujul ning energia säästlik tarbimine lõpptarbijate poolt. Tarbijaturul saavutatavat kokkuhoiuefekti ei tohiks pidada tõhususe ainsaks eesmärgiks, sest selline efekt võib tekkida ebasoodsate energiahindade tõttu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15b)

Energiatõhususe suurenemine on energiatootmise ja muundamise protsesside järgmiste etappide otsene tulemus: primaarenergia tõhus muundamine lõppenergiaks, selle energia tõhus ülekandmine tarbijatele elektri, soojuse või kütuste kujul ning energia säästlik tarbimine lõpptarbijate poolt. Tarbijaturul saavutatavat kokkuhoiuefekti ei tohiks pidada tõhususe ainsaks eesmärgiks, sest selline efekt võib tekkida ebasoodsate energiahindade tõttu.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 16) | Võttes
  arvesse tehnika arengut ja taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemist elektritootmises, tuleks
  muuta
  elektrisäästuteguri vaikeväärtust [kWh]
  , et see kajastaks elektri primaarenergiateguri muutumist. Elektri primaarenergiateguri arvutamine põhineb aasta keskmistel väärtustel. Füüsilise energiasisalduse arvutamise meetodit kasutatakse tuumaelektrienergia ja -soojusenergia puhul ning tehnilise muundamise meetodit fossiil- ja biokütustest toodetud elektrienergia ja soojusenergia puhul. Sellise taastuvenergia puhul, mida ei saada põlemise teel, kasutatakse koguprimaarenergia meetodile vastavat samaväärset meetodit. Primaarenergia osa arvutamiseks soojuse ja elektrienergia koostootmise korral kasutatakse direktiivi 2012/27/EL II lisas sätestatud meetodit. Eelistatult kasutatakse keskmist, mitte marginaalset turuosa. Kasuteguriks valitakse 100 % sellise taastuvenergia puhul, mida ei saada põlemise teel, 10 % geotermiliste elektrijaamade ja 33 % tuumaelektrijaamade puhul. Soojuse ja elektri koostootmise korral arvutatakse kogutõhusus Eurostati viimaste andmete alusel. Süsteemi piirtingimuste osas võetakse primaarenergiategur võrdseks ühega kõigi energiaallikate korral. Arvutused põhinevad kõige uuemal PRIMESi võrdlusstsenaariumil. Primaarenergiateguri väärtus põhineb 2020. aasta prognoosil. Analüüs hõlmab ELi liikmesriike
  ja
  Norrat. Norra andmekogum põhineb Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSOE) andmetel
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

16)

Võttes
  arvesse tehnika arengut ja taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemist elektritootmises, tuleks
  muuta
  elektrisäästuteguri vaikeväärtust [kWh]
  , et see kajastaks elektri primaarenergiateguri muutumist. Elektri primaarenergiateguri arvutamine põhineb aasta keskmistel väärtustel. Füüsilise energiasisalduse arvutamise meetodit kasutatakse tuumaelektrienergia ja -soojusenergia puhul ning tehnilise muundamise meetodit fossiil- ja biokütustest toodetud elektrienergia ja soojusenergia puhul. Sellise taastuvenergia puhul, mida ei saada põlemise teel, kasutatakse koguprimaarenergia meetodile vastavat samaväärset meetodit. Primaarenergia osa arvutamiseks soojuse ja elektrienergia koostootmise korral kasutatakse direktiivi 2012/27/EL II lisas sätestatud meetodit. Eelistatult kasutatakse keskmist, mitte marginaalset turuosa. Kasuteguriks valitakse 100 % sellise taastuvenergia puhul, mida ei saada põlemise teel, 10 % geotermiliste elektrijaamade ja 33 % tuumaelektrijaamade puhul. Soojuse ja elektri koostootmise korral arvutatakse kogutõhusus Eurostati viimaste andmete alusel. Süsteemi piirtingimuste osas võetakse primaarenergiategur võrdseks ühega kõigi energiaallikate korral. Arvutused põhinevad kõige uuemal PRIMESi võrdlusstsenaariumil. Primaarenergiateguri väärtus põhineb 2020. aasta prognoosil. Analüüs hõlmab ELi liikmesriike
  ja
  Norrat. Norra andmekogum põhineb Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSOE) andmetel
  .

| (16) | Piirdudes rangelt käesoleva direktiivi eesmärkidega ning võttes
  arvesse tehnika arengut ja taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemist elektritootmises, tuleks elektrisäästuteguri vaikeväärtust [kWh]
  hoolikalt analüüsida
  ja
  võib-olla ka muuta
  ,
  et see kajastaks
  elektri
  primaarenergiateguri muutumist ning asjaomase liikmesriigi
  energiaallikate
  jaotust võrreldava
  ja
  läbipaistva metoodika alusel
  . |
| --- | --- |

(16)

Piirdudes rangelt käesoleva direktiivi eesmärkidega ning võttes
  arvesse tehnika arengut ja taastuvate energiaallikate osakaalu suurenemist elektritootmises, tuleks elektrisäästuteguri vaikeväärtust [kWh]
  hoolikalt analüüsida
  ja
  võib-olla ka muuta
  ,
  et see kajastaks
  elektri
  primaarenergiateguri muutumist ning asjaomase liikmesriigi
  energiaallikate
  jaotust võrreldava
  ja
  läbipaistva metoodika alusel
  .

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Võttes arvesse, et Euroopa Ülemkogu rõhutas energiatõhususe kava puudutavates 10. juuni 2011. aasta järeldustes (10709/11), et hooned moodustavad 40 % liidu primaarenergia tarbimisest, mis moodustab 50 % energia lõpptarbimisest, ning et selleks, et tekiks majanduskasv ja töökohti loodaks sektorites, kus nõutakse erioskusi, nimelt ehitussektoris ja ehitusmaterjalide tootmise sektoris, ning kutsealadel, nagu arhitektuur ja linnaplaneerimine, ning kütte- ja jahutustehnoloogiaalase nõustamise teenuste valdkonnas, peaksid liikmesriigid kehtestama nendes valdkondades pikaajalise strateegia, mis kestaks kauem kui 2020. aastani. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Võttes arvesse, et Euroopa Ülemkogu rõhutas energiatõhususe kava puudutavates 10. juuni 2011. aasta järeldustes (10709/11), et hooned moodustavad 40 % liidu primaarenergia tarbimisest, mis moodustab 50 % energia lõpptarbimisest, ning et selleks, et tekiks majanduskasv ja töökohti loodaks sektorites, kus nõutakse erioskusi, nimelt ehitussektoris ja ehitusmaterjalide tootmise sektoris, ning kutsealadel, nagu arhitektuur ja linnaplaneerimine, ning kütte- ja jahutustehnoloogiaalase nõustamise teenuste valdkonnas, peaksid liikmesriigid kehtestama nendes valdkondades pikaajalise strateegia, mis kestaks kauem kui 2020. aastani.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16b) | Primaarenergiategurit tuleks kasutada vahendina, mis aitab vähendada fossiilkütuste tarbimist ja sõltuvust nendest, suurendab energiatõhusust ning laiendab taastuvate energiaallikate kasutust veelgi. Sellega seonduvalt tuleks elektrisäästuteguri vaikeväärtust [kWh] kohandada, kui tehnoloogiline, majanduslik või sotsiaalne areng tingib vajaduse väiksema vaikeväärtuse järele. Komisjon peaks tegema analüüsi ja vajaduse korral esitama seadusandliku ettepaneku primaarenergiateguri vaikeväärtuse muutmiseks 2024. aastaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16b)

Primaarenergiategurit tuleks kasutada vahendina, mis aitab vähendada fossiilkütuste tarbimist ja sõltuvust nendest, suurendab energiatõhusust ning laiendab taastuvate energiaallikate kasutust veelgi. Sellega seonduvalt tuleks elektrisäästuteguri vaikeväärtust [kWh] kohandada, kui tehnoloogiline, majanduslik või sotsiaalne areng tingib vajaduse väiksema vaikeväärtuse järele. Komisjon peaks tegema analüüsi ja vajaduse korral esitama seadusandliku ettepaneku primaarenergiateguri vaikeväärtuse muutmiseks 2024. aastaks.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 17) | Selle tagamiseks, et direktiivi lisasid ning artikli 14 lõike 10 kohaseid tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi saaks edaspidi ajakohastada, tuleks komisjonile antud volitusi pikendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

17)

Selle tagamiseks, et direktiivi lisasid ning artikli 14 lõike 10 kohaseid tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi saaks edaspidi ajakohastada, tuleks komisjonile antud volitusi pikendada.

välja jäetud

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 18) | Selleks et oleks võimalik hinnata direktiivi 2012/27/EL tõhusust, tuleks kehtestada nõue vaadata direktiiv läbi hiljemalt 28. veebruariks 2024 ning
  koostada
  aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

18)

Selleks et oleks võimalik hinnata direktiivi 2012/27/EL tõhusust, tuleks kehtestada nõue vaadata direktiiv läbi hiljemalt 28. veebruariks 2024 ning
  koostada
  aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (18) | Selleks et oleks võimalik hinnata direktiivi 2012/27/EL tõhusust, tuleks kehtestada nõue vaadata
  kõnealune
  direktiiv läbi hiljemalt 28. veebruariks 2024
  ning esitada
  aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  See kuupäev on hilisem kui ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ülemaailmne kokkuvõte aastal 2023, et võimaldada mis tahes kohandamist kõnealuse protsessiga, võttes arvesse ka majanduslikke ja innovatsioonialaseid arenguid. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et oleks võimalik hinnata direktiivi 2012/27/EL tõhusust, tuleks kehtestada nõue vaadata
  kõnealune
  direktiiv läbi hiljemalt 28. veebruariks 2024
  ning esitada
  aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
  See kuupäev on hilisem kui ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ülemaailmne kokkuvõte aastal 2023, et võimaldada mis tahes kohandamist kõnealuse protsessiga, võttes arvesse ka majanduslikke ja innovatsioonialaseid arenguid.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19a) | Liikmesriikidel, kelle SKP elaniku kohta on väiksem liidu keskmisest SKPst elaniku kohta, peaks olema võimalik suurendada primaarenergia tarbimist, tingimusel et selle muundamisel lõppenergiaks, edasisel ülekandmisel ja jaotamisel, samuti tarbijaturul toimuval kasulikul säästmisel võetakse arvesse energiatõhususe märkimisväärset kasvu tehnilise protsessi igas etapis, mis on osa vabaneva primaarenergia voost. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Liikmesriikidel, kelle SKP elaniku kohta on väiksem liidu keskmisest SKPst elaniku kohta, peaks olema võimalik suurendada primaarenergia tarbimist, tingimusel et selle muundamisel lõppenergiaks, edasisel ülekandmisel ja jaotamisel, samuti tarbijaturul toimuval kasulikul säästmisel võetakse arvesse energiatõhususe märkimisväärset kasvu tehnilise protsessi igas etapis, mis on osa vabaneva primaarenergia voost.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19b) | Direktiivis sätestatud meetmete kavandamisel, elluviimisel ja hindamisel peaksid põhirolli täitma kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, et nende klimaatilisi, kultuurilisi ja sotsiaalseid erijooni oleks võimalik nõuetekohaselt arvesse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19b)

Direktiivis sätestatud meetmete kavandamisel, elluviimisel ja hindamisel peaksid põhirolli täitma kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused, et nende klimaatilisi, kultuurilisi ja sotsiaalseid erijooni oleks võimalik nõuetekohaselt arvesse võtta.

Muudatusettepanekud 110rev ja 100

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse Euroopa Liidus energiatõhususe suurendamise meetmete ühine raamistik, et tagada liidu 2020. aasta põhieesmärgi 20 % ja 2030. aasta energiatõhususe siduva peaeesmärgi
  30
  % täitmine ja rajada teed edasisele energiatõhususe suurendamisele pärast
  neid tähtaegasid
  . Direktiiviga kehtestatakse eeskirjad, mille eesmärk on kõrvaldada energiaturutõkked ning ületada energia tõhusat tarnimist ja kasutamist takistavad turutõrked ja nähakse ette määrata kindlaks soovituslikud riiklikud energiatõhususeesmärgid
  ja -panused aastateks
  2020 ja 2030. | 1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse Euroopa Liidus energiatõhususe suurendamise meetmete ühine raamistik,
  millega rakendatakse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet kogu energiaahelas, sealhulgas energia tootmises, ülekandes, jaotuses ja lõppkasutuses,
  et tagada liidu 2020. aasta põhieesmärgi 20 % ja 2030. aasta energiatõhususe siduva peaeesmärgi
  – vähemalt 35
   % – täitmine ja rajada teed edasisele energiatõhususe suurendamisele pärast
  2030. aastat, kooskõlas liidu pikaajaliste energia- ja kliimaeesmärkidega aastaks 2050 ning Pariisi kokkuleppega
  . Direktiiviga kehtestatakse eeskirjad, mille eesmärk on kõrvaldada energiaturutõkked ning ületada energia tõhusat tarnimist ja kasutamist takistavad turutõrked, ja nähakse ette määrata kindlaks soovituslikud riiklikud energiatõhususeesmärgid
  aastaks
   2020 ja
  riiklikud energiatõhususeesmärgid aastaks
   2030. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse Euroopa Liidus energiatõhususe suurendamise meetmete ühine raamistik, et tagada liidu 2020. aasta põhieesmärgi 20 % ja 2030. aasta energiatõhususe siduva peaeesmärgi
  30
  % täitmine ja rajada teed edasisele energiatõhususe suurendamisele pärast
  neid tähtaegasid
  . Direktiiviga kehtestatakse eeskirjad, mille eesmärk on kõrvaldada energiaturutõkked ning ületada energia tõhusat tarnimist ja kasutamist takistavad turutõrked ja nähakse ette määrata kindlaks soovituslikud riiklikud energiatõhususeesmärgid
  ja -panused aastateks
  2020 ja 2030.

1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse Euroopa Liidus energiatõhususe suurendamise meetmete ühine raamistik,
  millega rakendatakse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet kogu energiaahelas, sealhulgas energia tootmises, ülekandes, jaotuses ja lõppkasutuses,
  et tagada liidu 2020. aasta põhieesmärgi 20 % ja 2030. aasta energiatõhususe siduva peaeesmärgi
  – vähemalt 35
   % – täitmine ja rajada teed edasisele energiatõhususe suurendamisele pärast
  2030. aastat, kooskõlas liidu pikaajaliste energia- ja kliimaeesmärkidega aastaks 2050 ning Pariisi kokkuleppega
  . Direktiiviga kehtestatakse eeskirjad, mille eesmärk on kõrvaldada energiaturutõkked ning ületada energia tõhusat tarnimist ja kasutamist takistavad turutõrked, ja nähakse ette määrata kindlaks soovituslikud riiklikud energiatõhususeesmärgid
  aastaks
   2020 ja
  riiklikud energiatõhususeesmärgid aastaks
   2030.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 1 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Direktiiv aitab rakendada energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ning tagada, et energiatõhusus ja nõudlusele reageerimine saaksid konkureerida tootmisvõimsusega võrdsel alusel. Energiatõhusust tuleb silmas pidada alati, kui kavandatakse energiasüsteemi või tehakse rahastamisotsuseid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Direktiiv aitab rakendada energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ning tagada, et energiatõhusus ja nõudlusele reageerimine saaksid konkureerida tootmisvõimsusega võrdsel alusel. Energiatõhusust tuleb silmas pidada alati, kui kavandatakse energiasüsteemi või tehakse rahastamisotsuseid.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 1 – lõige 1b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Erasektori vahendite kaasamiseks energiatõhususe meetmete ja energia säästmiseks tehtavate renoveerimistööde rahastamisse alustab komisjon dialoogi nii avaliku kui ka erasektori finantseerimisasutustega, et teha kindlaks võimalikud poliitikamehhanismid. Arvestades hoonesektori suurt potentsiaali energiatõhususe parandamiseks, võetakse eelkõige arvesse investeeringuid sellesse sektorisse, pöörates peamist tähelepanu madala sissetulekuga kodumajapidamistele, keda ohustab kütteostuvõimetus. Peale selle kaalub komisjon selleks, et muuta investeerimine energiatõhususe projektidesse investoritele rahaliselt huvitavamaks ja võimalikuks, võimalusi väikeste projektide suurematesse rühmadesse ühendamiseks. Komisjon esitab hiljemalt 1. jaanuariks 2019 liikmesriikidele juhised erainvesteeringute soodustamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Erasektori vahendite kaasamiseks energiatõhususe meetmete ja energia säästmiseks tehtavate renoveerimistööde rahastamisse alustab komisjon dialoogi nii avaliku kui ka erasektori finantseerimisasutustega, et teha kindlaks võimalikud poliitikamehhanismid. Arvestades hoonesektori suurt potentsiaali energiatõhususe parandamiseks, võetakse eelkõige arvesse investeeringuid sellesse sektorisse, pöörates peamist tähelepanu madala sissetulekuga kodumajapidamistele, keda ohustab kütteostuvõimetus. Peale selle kaalub komisjon selleks, et muuta investeerimine energiatõhususe projektidesse investoritele rahaliselt huvitavamaks ja võimalikuks, võimalusi väikeste projektide suurematesse rühmadesse ühendamiseks. Komisjon esitab hiljemalt 1. jaanuariks 2019 liikmesriikidele juhised erainvesteeringute soodustamise kohta.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 3 – lõiked 1, 2, 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Energiatõhususeesmärgid | Energiatõhususeesmärgid |
| 1.   Iga liikmesriik seab 2020. aasta soovitusliku riikliku energiatõhususeesmärgi, võttes aluseks primaar- või lõppenergia tarbimise, primaar- või lõppenergia säästu või energiamahukuse. Liikmesriigid teatavad nendest eesmärkidest komisjonile vastavalt artikli 24 lõikele 1 ja XIV lisa 1. osale. Teatamisel väljendavad liikmesriigid neid eesmärke ka primaarenergia tarbimise absoluuttasemena aastal 2020 ning selgitavad, kuidas ja milliste andmete alusel on arvutus tehtud. | 1.   Iga liikmesriik seab 2020. aasta soovitusliku riikliku energiatõhususeesmärgi, võttes aluseks primaar- või lõppenergia tarbimise, primaar- või lõppenergia säästu või energiamahukuse. Liikmesriigid teatavad nendest eesmärkidest komisjonile vastavalt artikli 24 lõikele 1 ja XIV lisa 1. osale. Teatamisel väljendavad liikmesriigid neid eesmärke ka primaarenergia tarbimise absoluuttasemena aastal 2020 ning selgitavad, kuidas ja milliste andmete alusel on arvutus tehtud. |
| Selliste eesmärkide seadmisel võtavad liikmesriigid arvesse järgmist: | Selliste eesmärkide seadmisel võtavad liikmesriigid arvesse järgmist: |
| a) | liidu 2020. aasta energiatarbimine ei tohi ületada 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia kujul
  ega
  1 086 naftaekvivalenttonni lõppenergia kujul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 3

Artikkel 3

Energiatõhususeesmärgid

Energiatõhususeesmärgid

1.   Iga liikmesriik seab 2020. aasta soovitusliku riikliku energiatõhususeesmärgi, võttes aluseks primaar- või lõppenergia tarbimise, primaar- või lõppenergia säästu või energiamahukuse. Liikmesriigid teatavad nendest eesmärkidest komisjonile vastavalt artikli 24 lõikele 1 ja XIV lisa 1. osale. Teatamisel väljendavad liikmesriigid neid eesmärke ka primaarenergia tarbimise absoluuttasemena aastal 2020 ning selgitavad, kuidas ja milliste andmete alusel on arvutus tehtud.

1.   Iga liikmesriik seab 2020. aasta soovitusliku riikliku energiatõhususeesmärgi, võttes aluseks primaar- või lõppenergia tarbimise, primaar- või lõppenergia säästu või energiamahukuse. Liikmesriigid teatavad nendest eesmärkidest komisjonile vastavalt artikli 24 lõikele 1 ja XIV lisa 1. osale. Teatamisel väljendavad liikmesriigid neid eesmärke ka primaarenergia tarbimise absoluuttasemena aastal 2020 ning selgitavad, kuidas ja milliste andmete alusel on arvutus tehtud.

Selliste eesmärkide seadmisel võtavad liikmesriigid arvesse järgmist:

Selliste eesmärkide seadmisel võtavad liikmesriigid arvesse järgmist:

a)

liidu 2020. aasta energiatarbimine ei tohi ületada 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia kujul
  ega
  1 086 naftaekvivalenttonni lõppenergia kujul;

ega

| a) | liidu 2020. aasta energiatarbimine ei tohi ületada 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia kujul
  või
  1 086  naftaekvivalenttonni lõppenergia kujul; |
| --- | --- |

a)

liidu 2020. aasta energiatarbimine ei tohi ületada 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia kujul
  või
  1 086  naftaekvivalenttonni lõppenergia kujul;

või

| b) | käesolevas direktiivis sätestatud meetmed; |
| --- | --- |

b)

käesolevas direktiivis sätestatud meetmed;

| b) | käesolevas direktiivis sätestatud meetmed; |
| --- | --- |

b)

käesolevas direktiivis sätestatud meetmed;

| c) | direktiivi 2006/32/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt seatud riiklike energiasäästueesmärkide saavutamiseks vastu võetud meetmed ning |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2006/32/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt seatud riiklike energiasäästueesmärkide saavutamiseks vastu võetud meetmed ning

| c) | direktiivi 2006/32/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt seatud riiklike energiasäästueesmärkide saavutamiseks vastu võetud meetmed ning |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2006/32/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt seatud riiklike energiasäästueesmärkide saavutamiseks vastu võetud meetmed ning

| d) | muud meetmed energiatõhususe suurendamiseks liikmesriikides ja liidu tasandil. |
| --- | --- |

d)

muud meetmed energiatõhususe suurendamiseks liikmesriikides ja liidu tasandil.

| d) | muud meetmed energiatõhususe suurendamiseks liikmesriikides ja liidu tasandil. |
| --- | --- |

d)

muud meetmed energiatõhususe suurendamiseks liikmesriikides ja liidu tasandil.

Nimetatud eesmärkide määramisel võivad liikmesriigid ka arvesse võtta primaarenergia tarbimist mõjutavaid liikmesriigi asjaolusid, näiteks järgmist:

Nimetatud eesmärkide määramisel võivad liikmesriigid ka arvesse võtta primaarenergia tarbimist mõjutavaid liikmesriigi asjaolusid, näiteks järgmist:

| a) | kulutõhusa energiasäästu allesjäänud potentsiaal, |
| --- | --- |

a)

kulutõhusa energiasäästu allesjäänud potentsiaal,

| a) | kulutõhusa energiasäästu allesjäänud potentsiaal, |
| --- | --- |

a)

kulutõhusa energiasäästu allesjäänud potentsiaal,

| b) | sisemajanduse koguprodukti (SKP) areng ja prognoos; |
| --- | --- |

b)

sisemajanduse koguprodukti (SKP) areng ja prognoos;

| b) | sisemajanduse koguprodukti (SKP) areng ja prognoos; |
| --- | --- |

b)

sisemajanduse koguprodukti (SKP) areng ja prognoos;

| c) | energiaimpordi ja -ekspordi muutused, |
| --- | --- |

c)

energiaimpordi ja -ekspordi muutused,

| c) | energiaimpordi ja -ekspordi muutused, |
| --- | --- |

c)

energiaimpordi ja -ekspordi muutused,

| d) | kõigi taastuvate energiaallikate arendamine, tuumaenergia, süsihappegaasi kogumine ja säilitamine ning |
| --- | --- |

d)

kõigi taastuvate energiaallikate arendamine, tuumaenergia, süsihappegaasi kogumine ja säilitamine ning

| d) | kõigi taastuvate energiaallikate arendamine, tuumaenergia, süsihappegaasi kogumine ja säilitamine ning |
| --- | --- |

d)

kõigi taastuvate energiaallikate arendamine, tuumaenergia, süsihappegaasi kogumine ja säilitamine ning

| e) | varajane tegutsemine. |
| --- | --- |

e)

varajane tegutsemine.

| e) | varajane tegutsemine. |
| --- | --- |

e)

varajane tegutsemine.

2.   30. juuniks 2014 hindab komisjon saavutatud edusamme ja seda, kas liit suudab täita eesmärgi tarbida primaarenergiat mitte üle 1 483 miljoni naftaekvivalenttonni ja lõppenergiat mitte üle 1 086 miljoni naftaekvivalenttonni
  aastal 2020
  .

2.   30. juuniks 2014 hindab komisjon saavutatud edusamme ja seda, kas liit suudab täita eesmärgi tarbida
  2020. aastal
  primaarenergiat mitte üle 1 483  miljoni naftaekvivalenttonni ja
  /või
  lõppenergiat mitte üle 1 086  miljoni naftaekvivalenttonni.

3.   Lõikes 2 osutatud läbivaatamise käigus teeb komisjon järgmist:

3.   Lõikes 2 osutatud läbivaatamise käigus teeb komisjon järgmist:

| a) | liidab kokku liikmesriikide soovituslikud energiatõhususeesmärgid; |
| --- | --- |

a)

liidab kokku liikmesriikide soovituslikud energiatõhususeesmärgid;

| a) | liidab kokku liikmesriikide soovituslikud energiatõhususeesmärgid; |
| --- | --- |

a)

liidab kokku liikmesriikide soovituslikud energiatõhususeesmärgid;

| b) | hindab, kas selliste eesmärkide summa alusel saab usaldusväärselt järeldada, et liit on õigel kursil, võttes arvesse esimese aastaaruande hindamist artikli 24 lõike 1 kohaselt ning riiklike energiatõhususmeetmete kava hindamist artikli 24 lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

hindab, kas selliste eesmärkide summa alusel saab usaldusväärselt järeldada, et liit on õigel kursil, võttes arvesse esimese aastaaruande hindamist artikli 24 lõike 1 kohaselt ning riiklike energiatõhususmeetmete kava hindamist artikli 24 lõike 2 kohaselt;

| b) | hindab, kas selliste eesmärkide summa alusel saab usaldusväärselt järeldada, et liit on õigel kursil, võttes arvesse esimese aastaaruande hindamist artikli 24 lõike 1 kohaselt ning riiklike energiatõhususmeetmete kava hindamist artikli 24 lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

hindab, kas selliste eesmärkide summa alusel saab usaldusväärselt järeldada, et liit on õigel kursil, võttes arvesse esimese aastaaruande hindamist artikli 24 lõike 1 kohaselt ning riiklike energiatõhususmeetmete kava hindamist artikli 24 lõike 2 kohaselt;

| c) | võtab arvesse täiendavat analüüsi järgmise põhjal: |
| --- | --- |

c)

võtab arvesse täiendavat analüüsi järgmise põhjal:

| c) | võtab arvesse täiendavat analüüsi järgmise põhjal: |
| --- | --- |

c)

võtab arvesse täiendavat analüüsi järgmise põhjal:

| | i) | energiatarbimises majandustegevusega võrreldes saavutatud edusammude hinnang liidu tasandil, sealhulgas liikmesriikide energiavarustustõhususe alaste edusammude hinnang, mis on tehtud liikmesriikide soovituslike lõppenergia tarbimise või lõppenergia säästu eesmärkide alusel, sealhulgas edusammud, mis tulenevad sellest, et kõnealused liikmesriigid järgivad käesoleva direktiivi III peatüki nõudeid; |
| --- | --- | --- |

i)

energiatarbimises majandustegevusega võrreldes saavutatud edusammude hinnang liidu tasandil, sealhulgas liikmesriikide energiavarustustõhususe alaste edusammude hinnang, mis on tehtud liikmesriikide soovituslike lõppenergia tarbimise või lõppenergia säästu eesmärkide alusel, sealhulgas edusammud, mis tulenevad sellest, et kõnealused liikmesriigid järgivad käesoleva direktiivi III peatüki nõudeid;

| | i) | energiatarbimises majandustegevusega võrreldes saavutatud edusammude hinnang liidu tasandil, sealhulgas liikmesriikide energiavarustustõhususe alaste edusammude hinnang, mis on tehtud liikmesriikide soovituslike lõppenergia tarbimise või lõppenergia säästu eesmärkide alusel, sealhulgas edusammud, mis tulenevad sellest, et kõnealused liikmesriigid järgivad käesoleva direktiivi III peatüki nõudeid; |
| --- | --- | --- |

i)

energiatarbimises majandustegevusega võrreldes saavutatud edusammude hinnang liidu tasandil, sealhulgas liikmesriikide energiavarustustõhususe alaste edusammude hinnang, mis on tehtud liikmesriikide soovituslike lõppenergia tarbimise või lõppenergia säästu eesmärkide alusel, sealhulgas edusammud, mis tulenevad sellest, et kõnealused liikmesriigid järgivad käesoleva direktiivi III peatüki nõudeid;

| | ii) | liidu tasandi tulevaste energiatarbimissuundumuste modelleerimise tulemused; |
| --- | --- | --- |

ii)

liidu tasandi tulevaste energiatarbimissuundumuste modelleerimise tulemused;

| | ii) | liidu tasandi tulevaste energiatarbimissuundumuste modelleerimise tulemused; |
| --- | --- | --- |

ii)

liidu tasandi tulevaste energiatarbimissuundumuste modelleerimise tulemused;

| d) | võrdleb punktides a–c saadud tulemusi energiatarbimisega, mida oleks vaja, et energiatarbimine ei ületaks 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ega 1 086  miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul tarbimisena 2020. aastal. |
| --- | --- |

d)

võrdleb punktides a–c saadud tulemusi energiatarbimisega, mida oleks vaja, et energiatarbimine ei ületaks 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ega 1 086  miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul tarbimisena 2020. aastal.

| d) | võrdleb punktides a–c saadud tulemusi energiatarbimisega, mida oleks vaja, et energiatarbimine ei ületaks 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ega
  /või
  1 086  miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul tarbimisena 2020. aastal. |
| --- | --- |

d)

võrdleb punktides a–c saadud tulemusi energiatarbimisega, mida oleks vaja, et energiatarbimine ei ületaks 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ega
  /või
  1 086  miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul tarbimisena 2020. aastal.

/või

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 2

Artikkel 1 – punkt 2

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 3 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Iga liikmesriik kehtestab määruse (EL) XX/20XX [Governance of the Energy Union] artiklite 4 ja 6 kohaselt soovituslikud riiklikud energiatõhususeesmärgid artikli 1 lõikes 1 osutatud liidu 2030. aasta eesmärke silmas pidades. Kõnealuste energiatõhususeesmärkide sätestamisel võtavad liikmesriigid arvesse, et liidu energiatarbimine ei tohi aastal 2030 ületada 1 321  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergiat ega 987 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergiat. Liikmesriigid teatavad kõnealused eesmärgid komisjonile seoses oma lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega vastavalt määruse (EL) XX/20XX [Governance of the Energy Union] artiklite 3 ja 7–11 kohasele menetlusele.“; | 4.   Iga liikmesriik kehtestab määruse (EL) XX/20XX [
  energialiidu juhtimine
  ] artiklite 4 ja 6 kohaselt soovituslikud riiklikud energiatõhususeesmärgid artikli 1 lõikes 1 osutatud liidu 2030. aasta eesmärke silmas pidades. Kõnealuste energiatõhususeesmärkide sätestamisel võtavad liikmesriigid arvesse, et liidu energiatarbimine ei tohi aastal 2030 ületada 1 321  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergiat ega 987 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergiat. Liikmesriigid teatavad kõnealused eesmärgid komisjonile seoses oma lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega vastavalt määruse (EL) XX/20XX [
  energialiidu juhtimine
  ] artiklite 3 ja 7–11 kohasele menetlusele.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Iga liikmesriik kehtestab määruse (EL) XX/20XX [Governance of the Energy Union] artiklite 4 ja 6 kohaselt soovituslikud riiklikud energiatõhususeesmärgid artikli 1 lõikes 1 osutatud liidu 2030. aasta eesmärke silmas pidades. Kõnealuste energiatõhususeesmärkide sätestamisel võtavad liikmesriigid arvesse, et liidu energiatarbimine ei tohi aastal 2030 ületada 1 321  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergiat ega 987 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergiat. Liikmesriigid teatavad kõnealused eesmärgid komisjonile seoses oma lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega vastavalt määruse (EL) XX/20XX [Governance of the Energy Union] artiklite 3 ja 7–11 kohasele menetlusele.“;

4.   Iga liikmesriik kehtestab määruse (EL) XX/20XX [
  energialiidu juhtimine
  ] artiklite 4 ja 6 kohaselt soovituslikud riiklikud energiatõhususeesmärgid artikli 1 lõikes 1 osutatud liidu 2030. aasta eesmärke silmas pidades. Kõnealuste energiatõhususeesmärkide sätestamisel võtavad liikmesriigid arvesse, et liidu energiatarbimine ei tohi aastal 2030 ületada 1 321  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergiat ega 987 miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergiat. Liikmesriigid teatavad kõnealused eesmärgid komisjonile seoses oma lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega vastavalt määruse (EL) XX/20XX [
  energialiidu juhtimine
  ] artiklite 3 ja 7–11 kohasele menetlusele.“;

Muudatusettepanekud 54, 105 ja 107

Muudatusettepanekud 54, 105 ja 107

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Energiasäästukohustus | Energiasäästukohustus |
| 1.   Liikmesriigid peavad saavutama summaarse lõppenergiasäästu, mis on vähemalt võrdne järgmisega: | 1.   Liikmesriigid peavad saavutama summaarse lõppenergiasäästu, mis on vähemalt võrdne järgmisega: |
| a) | igal aastal 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 uus energiasääst 1,5  % aastasest energiamüügimahust lõpptarbijatele, arvestatuna 1. jaanuarile 2013 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 7

Artikkel 7

Energiasäästukohustus

Energiasäästukohustus

1.   Liikmesriigid peavad saavutama summaarse lõppenergiasäästu, mis on vähemalt võrdne järgmisega:

1.   Liikmesriigid peavad saavutama summaarse lõppenergiasäästu, mis on vähemalt võrdne järgmisega:

a)

igal aastal 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 uus energiasääst 1,5  % aastasest energiamüügimahust lõpptarbijatele, arvestatuna 1. jaanuarile 2013 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena;

| a) | igal aastal 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 uus energiasääst 1,5  % aastasest energiamüügimahust lõpptarbijatele, arvestatuna 1. jaanuarile 2013 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena; |
| --- | --- |

a)

igal aastal 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 uus energiasääst 1,5  % aastasest energiamüügimahust lõpptarbijatele, arvestatuna 1. jaanuarile 2013 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena;

| b) | igal aastal alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 uus energiasääst 1,5  % aastasest energiamüügimahust lõpptarbijatele, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena. |
| --- | --- |

b)

igal aastal alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 uus energiasääst 1,5  % aastasest energiamüügimahust lõpptarbijatele, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena.

| b) | igal aastal alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 uus energiasääst
  vähemalt
  1,5  % aastasest energiamüügimahust lõpptarbijatele, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena. |
| --- | --- |

b)

igal aastal alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 uus energiasääst
  vähemalt
  1,5  % aastasest energiamüügimahust lõpptarbijatele, arvestatuna 1. jaanuarile 2019 eelnenud viimase kolme aasta keskmisena.

vähemalt

Liikmesriigid peavad saavutama uue iga-aastase kokkuhoiu 1,5  % kümneaastastel ajavahemikel pärast 2030. aastat, välja arvatud juhul, kui läbivaatamisel komisjonis 2027. aastal ja seejärel iga kümne aasta tagant tehakse järeldus, et aastaks 2050 seatud liidu pikaajalisi energia- ja kliimaeesmärke ei ole vaja saavutada.

Liikmesriigid peavad saavutama uue iga-aastase kokkuhoiu 1,5  % kümneaastastel ajavahemikel pärast 2030. aastat, välja arvatud juhul, kui läbivaatamisel komisjonis 2027. aastal ja seejärel iga kümne aasta tagant tehakse järeldus, et aastaks 2050 seatud liidu pikaajalisi energia- ja kliimaeesmärke ei ole vaja saavutada.

Iga perioodi säästu aluseks on summaarne sääst, mis saavutatakse varasema(te)l perioodi(de)l. Kui varasemad poliitikameetmed, programmid ja/või üksikmeetmed ei taga enam säästu, võetakse iga perioodi lõpuks saavutatava üldise energiasäästu arvutamisel arvesse selle säästu vähenemist ja seda vähenemist peaks asendama uus sääst.

Iga perioodi säästu aluseks on summaarne sääst, mis saavutatakse varasema(te)l perioodi(de)l. Kui varasemad poliitikameetmed, programmid ja/või üksikmeetmed ei taga enam säästu, võetakse iga perioodi lõpuks saavutatava üldise energiasäästu arvutamisel arvesse selle säästu vähenemist ja seda vähenemist peaks asendama uus sääst.

Ilma et sellega piirataks lõigete 2 ja 3 kohaldamist, võivad liikmesriigid punkti b kohaldamisel arvesse võtta ainult seda energiasäästu, mis saadakse tänu uutele poliitikameetmetele, mida rakendatakse pärast 31. detsembrit 2020, või
  mis saadakse tänu ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 võetud meetmetele
  , kui on võimalik näidata, et tänu sellistele meetmetele saab pärast 31. detsembrit 2020 võtta säästu andvaid üksikmeetmeid.

mis saadakse tänu ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 võetud meetmetele

Punktis b osutatud ajavahemiku jaoks nõutud sääst on summaarne ja lisandub punktis a osutatud ajavahemiku jaoks nõutud säästule. Sel eesmärgil ja
  ilma et sellega piirataks lõigete 2 ja 3 kohaldamist, võivad liikmesriigid punkti b kohaldamisel arvesse võtta ainult seda energiasäästu, mis saadakse tänu uutele poliitikameetmetele, mida rakendatakse pärast 31. detsembrit 2020 või
  varem
  , kui on võimalik näidata, et tänu sellistele meetmetele saab pärast 31. detsembrit 2020 võtta
  uusi
  säästu andvaid üksikmeetmeid.
  Liikmesriigid võivad võtta arvesse ka säästu, mis saadakse ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 võetud üksikmeetmetest, tingimusel et need annavad kontrollitavat energiasäästu ka pärast 2020. aastat.

Punktis b osutatud ajavahemiku jaoks nõutud sääst on summaarne ja lisandub punktis a osutatud ajavahemiku jaoks nõutud säästule. Sel eesmärgil ja

varem

uusi

Liikmesriigid võivad võtta arvesse ka säästu, mis saadakse ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020 võetud üksikmeetmetest, tingimusel et need annavad kontrollitavat energiasäästu ka pärast 2020. aastat.

Sellistest arvutustest võib kas osaliselt või täielikult välja jätta transportimiseks kasutatava energia müügimahu.

Sellistest arvutustest võib
  vaid punktis a osutatud ajavahemiku puhul
  kas osaliselt või täielikult välja jätta transportimiseks kasutatava energia müügimahu.
  Transportimiseks kasutatava energia müüki arvestatakse täielikult punktis b osutatud ja sellele järgneva ajavahemiku arvutustes.

vaid punktis a osutatud ajavahemiku puhul

Transportimiseks kasutatava energia müüki arvestatakse täielikult punktis b osutatud ja sellele järgneva ajavahemiku arvutustes.

Liikmesriigid otsustavad, kuidas arvutatud uus sääst jaotada punktides a ja b osutatud ajavahemike vahel, kui nõutav kogusääst on saavutatud kummagi perioodi lõpuks.

Liikmesriigid otsustavad, kuidas arvutatud uus sääst jaotada punktides a ja b osutatud ajavahemike vahel, kui nõutav kogusääst on saavutatud kummagi perioodi lõpuks.

2.   Ilma et sellega piirataks lõike 3 kohaldamist, võib iga liikmesriik:

2.   Ilma et sellega piirataks lõike 3 kohaldamist, võib iga liikmesriik:

| a) | teha lõike 1 punkti a kohase arvutuse, kasutades väärtust 1 % 2014. ja 2015. aastal; väärtust 1,25  % aastatel 2016 ja 2017 ning väärtust 1,5  % 2018., 2019. ja 2020. aastal; |
| --- | --- |

a)

teha lõike 1 punkti a kohase arvutuse, kasutades väärtust 1 % 2014. ja 2015. aastal; väärtust 1,25  % aastatel 2016 ja 2017 ning väärtust 1,5  % 2018., 2019. ja 2020. aastal;

| a) | teha lõike 1 punkti a kohase arvutuse, kasutades väärtust 1 % 2014. ja 2015. aastal; väärtust 1,25  % aastatel 2016 ja 2017 ning väärtust 1,5  % 2018., 2019. ja 2020. aastal; |
| --- | --- |

a)

teha lõike 1 punkti a kohase arvutuse, kasutades väärtust 1 % 2014. ja 2015. aastal; väärtust 1,25  % aastatel 2016 ja 2017 ning väärtust 1,5  % 2018., 2019. ja 2020. aastal;

| b) | jätta arvutusest täielikult või osaliselt välja selle energia müügimahu, mida kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tööstusharudes; |
| --- | --- |

b)

jätta arvutusest täielikult või osaliselt välja selle energia müügimahu, mida kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tööstusharudes;

| b) | jätta arvutusest täielikult või osaliselt välja selle energia müügimahu, mida kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tööstusharudes; |
| --- | --- |

b)

jätta arvutusest täielikult või osaliselt välja selle energia müügimahu, mida kasutatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tööstusharudes;

| c) | lubada arvata
  lõikes
  1 nõutud energiasäästust maha energiasääst, mis tänu artikli 14 lõikes 4, artikli 14 lõike 5 punktis b, artikli 15 lõigetes 1–6 ning artikli 15 lõikes 9 sätestatud nõuete rakendamisele on saavutatud energia muundamise, jaotamise ja ülekande sektoris, sealhulgas tõhusa kaugkütte ja -jahutuse taristus; |
| --- | --- |

c)

lubada arvata
  lõikes
  1 nõutud energiasäästust maha energiasääst, mis tänu artikli 14 lõikes 4, artikli 14 lõike 5 punktis b, artikli 15 lõigetes 1–6 ning artikli 15 lõikes 9 sätestatud nõuete rakendamisele on saavutatud energia muundamise, jaotamise ja ülekande sektoris, sealhulgas tõhusa kaugkütte ja -jahutuse taristus;

lõikes

| c) | lubada arvata
  lõike
   1
  punktides a ja b
  nõutud energiasäästust maha energiasääst, mis tänu artikli 14 lõikes 4, artikli 14 lõike 5 punktis b, artikli 15 lõigetes 1–6 ning artikli 15 lõikes 9 sätestatud nõuete rakendamisele on saavutatud energia muundamise, jaotamise ja ülekande sektoris, sealhulgas tõhusa kaugkütte ja -jahutuse taristus; |
| --- | --- |

c)

lubada arvata
  lõike
   1
  punktides a ja b
  nõutud energiasäästust maha energiasääst, mis tänu artikli 14 lõikes 4, artikli 14 lõike 5 punktis b, artikli 15 lõigetes 1–6 ning artikli 15 lõikes 9 sätestatud nõuete rakendamisele on saavutatud energia muundamise, jaotamise ja ülekande sektoris, sealhulgas tõhusa kaugkütte ja -jahutuse taristus;

lõike

punktides a ja b

| d) | arvata
  lõikes
  1 osutatud energiasäästust maha energiasääst, mis tuleneb üksikmeetmetest, mida on rakendatud 31. detsembrist 2008 ning mis avaldavad jätkuvalt mõju 2020. aastal
  ja hiljemgi
  ning mida on võimalik mõõta ja kontrollida
  , ning |
| --- | --- |

d)

arvata
  lõikes
  1 osutatud energiasäästust maha energiasääst, mis tuleneb üksikmeetmetest, mida on rakendatud 31. detsembrist 2008 ning mis avaldavad jätkuvalt mõju 2020. aastal
  ja hiljemgi
  ning mida on võimalik mõõta ja kontrollida
  , ning

lõikes

ja hiljemgi

, ning

| d) | arvata
  lõike
   1
  punktis a
  osutatud energiasäästust maha energiasääst, mis tuleneb üksikmeetmetest, mida on rakendatud 31. detsembrist 2008 ning mis avaldavad jätkuvalt mõju 2020. aastal ning mida on võimalik mõõta ja kontrollida. |
| --- | --- |

d)

arvata
  lõike
   1
  punktis a
  osutatud energiasäästust maha energiasääst, mis tuleneb üksikmeetmetest, mida on rakendatud 31. detsembrist 2008 ning mis avaldavad jätkuvalt mõju 2020. aastal ning mida on võimalik mõõta ja kontrollida.

lõike

punktis a

| e) | lõikes 1 osutatud nõutud energiasäästu arvutamisel jätta välja tõendatult hoonete välispinnal ja hoonete sees oma tarbeks toodetud energia, mis on saadud tänu poliitikameetmetele, millega edendatakse uusi taastuvenergialahendusi. |
| --- | --- |

e)

e)

lõikes 1 osutatud nõutud energiasäästu arvutamisel jätta välja tõendatult hoonete välispinnal ja hoonete sees oma tarbeks toodetud energia, mis on saadud tänu poliitikameetmetele, millega edendatakse uusi taastuvenergialahendusi.

lõikes 1 osutatud nõutud energiasäästu arvutamisel jätta välja tõendatult hoonete välispinnal ja hoonete sees oma tarbeks toodetud energia, mis on saadud tänu poliitikameetmetele, millega edendatakse uusi taastuvenergialahendusi.

3.   Kõik lõike 2 kohaselt valitud variandid koos ei tohi anda üle 25 % energiasäästust, millele on osutatud lõikes 1. Liikmesriigid kohaldavad ja arvutavad valitud variantide mõju eraldi lõike 1 punktide a ja b jaoks:

3.   Kõik lõike 2 kohaselt valitud variandid koos ei tohi anda üle 25 % energiasäästust, millele on osutatud lõikes 1. Liikmesriigid kohaldavad ja arvutavad valitud variantide mõju eraldi lõike 1 punktide a ja b jaoks:

| a) | lõike 1 punktis a osutatud ajavahemiku jaoks nõutud energiasäästu arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada lõike 2 punkte a–d; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktis a osutatud ajavahemiku jaoks nõutud energiasäästu arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada lõike 2 punkte a–d;

| a) | lõike 1 punktis a osutatud ajavahemiku jaoks nõutud energiasäästu arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada lõike 2 punkte a–d; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktis a osutatud ajavahemiku jaoks nõutud energiasäästu arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada lõike 2 punkte a–d;

| b) | lõike 1 punktis b osutatud ajavahemiku jaoks nõutud energiasäästu arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada lõike 2 punkte b–e, kui üksikmeetmed punkti d tähenduses tekitavad kontrollitava ja mõõdetava mõju pärast 31. detsembrit 2020. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktis b osutatud ajavahemiku jaoks nõutud energiasäästu arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada lõike 2 punkte b–e, kui üksikmeetmed punkti d tähenduses tekitavad kontrollitava ja mõõdetava mõju pärast 31. detsembrit 2020.

| b) | lõike 1 punktis b osutatud ajavahemiku jaoks nõutud energiasäästu arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada lõike 2 punkte b–e, kui üksikmeetmed punkti d tähenduses tekitavad kontrollitava ja mõõdetava mõju pärast 31. detsembrit 2020. |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktis b osutatud ajavahemiku jaoks nõutud energiasäästu arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada lõike 2 punkte b–e, kui üksikmeetmed punkti d tähenduses tekitavad kontrollitava ja mõõdetava mõju pärast 31. detsembrit 2020.

4.   Pärast 31. detsembrit 2020 saavutatud energiasäästu ei või arvestada selle kogusäästu hulka, mis tuleb saavutada ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.

4.   Pärast 31. detsembrit 2020 saavutatud energiasäästu ei või arvestada selle kogusäästu hulka, mis tuleb saavutada ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.

5.   Liikmesriigid tagavad, et artiklites 7a ja 7b ning artikli 20 lõikes 6 osutatud poliitikameetmetest tulenev sääst arvutatakse kooskõlas V lisaga.

5.   Liikmesriigid tagavad, et artiklites 7a ja 7b ning artikli 20 lõikes 6 osutatud poliitikameetmetest tulenev sääst arvutatakse kooskõlas V lisaga.

6.   Liikmesriigid peavad lõikes 1 nõutud säästu saavutamiseks kas looma artiklis 7a osutatud energiatõhususkohustuste süsteemi või võtma kasutusele artiklis 7b osutatud alternatiivmeetmed. Liikmesriigid võivad ka ühendada energiatõhususkohustuste süsteemi ja alternatiivseid poliitikameetmeid.

6.   Liikmesriigid peavad lõikes 1 nõutud säästu saavutamiseks kas looma artiklis 7a osutatud energiatõhususkohustuste süsteemi või võtma kasutusele artiklis 7b osutatud alternatiivmeetmed. Liikmesriigid võivad ka ühendada energiatõhususkohustuste süsteemi ja alternatiivseid poliitikameetmeid.

7.   Liikmesriigid tagavad, et kui tegemist on poliitikameetmete või üksikmeetmete kattuva mõjuga, ei arvestata energiasäästu kahekordselt.“;

7.   Liikmesriigid tagavad, et kui tegemist on poliitikameetmete või üksikmeetmete kattuva mõjuga, ei arvestata energiasäästu kahekordselt.“;

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriigid otsustavad täita artikli 7 lõikest 1 tulenevaid kohustusi, et saavutada nõutud sääst energiatõhususkohustuste süsteemi abil, tagavad nad, et iga liikmesriigi territooriumil tegutsevad, lõikes 2 osutatud kohustatud isikud täidavad summaarse lõpptarbimise energiasäästu nõude, mis on sätestatud artikli 7 lõikes 1, ilma et see piiraks artikli 7 lõike 2 kohaldamist. | 1.   Kui liikmesriigid otsustavad täita artikli 7 lõikest 1 tulenevaid kohustusi, et saavutada nõutud sääst energiatõhususkohustuste süsteemi abil, tagavad nad, et iga liikmesriigi territooriumil tegutsevad, lõikes 2 osutatud kohustatud isikud täidavad summaarse lõpptarbimise energiasäästu nõude, mis on sätestatud artikli 7 lõikes 1, ilma et see piiraks artikli 7 lõike 2 kohaldamist
  , või lubavad kohustatud isikutel teha igal aastal makseid riiklikku energiatõhususe fondi vastavalt artikli 20 lõikele 6
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriigid otsustavad täita artikli 7 lõikest 1 tulenevaid kohustusi, et saavutada nõutud sääst energiatõhususkohustuste süsteemi abil, tagavad nad, et iga liikmesriigi territooriumil tegutsevad, lõikes 2 osutatud kohustatud isikud täidavad summaarse lõpptarbimise energiasäästu nõude, mis on sätestatud artikli 7 lõikes 1, ilma et see piiraks artikli 7 lõike 2 kohaldamist.

1.   Kui liikmesriigid otsustavad täita artikli 7 lõikest 1 tulenevaid kohustusi, et saavutada nõutud sääst energiatõhususkohustuste süsteemi abil, tagavad nad, et iga liikmesriigi territooriumil tegutsevad, lõikes 2 osutatud kohustatud isikud täidavad summaarse lõpptarbimise energiasäästu nõude, mis on sätestatud artikli 7 lõikes 1, ilma et see piiraks artikli 7 lõike 2 kohaldamist
  , või lubavad kohustatud isikutel teha igal aastal makseid riiklikku energiatõhususe fondi vastavalt artikli 20 lõikele 6
  .

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Objektiivseid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume aluseks võttes määravad liikmesriigid kohustatud isikud oma territooriumil tegutsevate energiatarnijate
  ja/või
  energia-jaemüügiettevõtjate
  seast või ka oma territooriumil tegutsevate
  transpordikütusetarnijate
  ja
  -jaemüüjate seast. Kohustuse täitmiseks vajaliku energiasäästu peavad saavutama liikmesriigi määratud lõpptarbijatest kohustatud isikud, sõltumata artikli 7 lõike 1 kohaselt tehtud arvutusest, või kui liikmesriigid nii otsustavad, siis muude isikute sertifitseeritud säästuna, nagu on kirjeldatud lõike 5 punktis b. | 2.   Objektiivseid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume aluseks võttes määravad liikmesriigid kohustatud isikud oma territooriumil tegutsevate energiatarnijate, energia-jaemüügiettevõtjate
  ja
  transpordikütusetarnijate
  või
  -jaemüüjate seast. Kohustuse täitmiseks vajaliku energiasäästu peavad saavutama liikmesriigi määratud lõpptarbijatest kohustatud isikud, sõltumata artikli 7 lõike 1 kohaselt tehtud arvutusest, või kui liikmesriigid nii otsustavad, siis muude isikute sertifitseeritud säästuna, nagu on kirjeldatud lõike 5 punktis b. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Objektiivseid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume aluseks võttes määravad liikmesriigid kohustatud isikud oma territooriumil tegutsevate energiatarnijate
  ja/või
  energia-jaemüügiettevõtjate
  seast või ka oma territooriumil tegutsevate
  transpordikütusetarnijate
  ja
  -jaemüüjate seast. Kohustuse täitmiseks vajaliku energiasäästu peavad saavutama liikmesriigi määratud lõpptarbijatest kohustatud isikud, sõltumata artikli 7 lõike 1 kohaselt tehtud arvutusest, või kui liikmesriigid nii otsustavad, siis muude isikute sertifitseeritud säästuna, nagu on kirjeldatud lõike 5 punktis b.

2.   Objektiivseid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume aluseks võttes määravad liikmesriigid kohustatud isikud oma territooriumil tegutsevate energiatarnijate, energia-jaemüügiettevõtjate
  ja
  transpordikütusetarnijate
  või
  -jaemüüjate seast. Kohustuse täitmiseks vajaliku energiasäästu peavad saavutama liikmesriigi määratud lõpptarbijatest kohustatud isikud, sõltumata artikli 7 lõike 1 kohaselt tehtud arvutusest, või kui liikmesriigid nii otsustavad, siis muude isikute sertifitseeritud säästuna, nagu on kirjeldatud lõike 5 punktis b.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7a – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui energia-jaemüügiettevõtjad määratakse lõike 2 kohaselt kohustatud isikuteks, tagavad liikmesriigid, et oma kohustust täites ei loo energia-jaemüügiettevõtjad tarbijatele ühelt tarnijalt teisele üleminekul mingeid tõkkeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui energia-jaemüügiettevõtjad määratakse lõike 2 kohaselt kohustatud isikuteks, tagavad liikmesriigid, et oma kohustust täites ei loo energia-jaemüügiettevõtjad tarbijatele ühelt tarnijalt teisele üleminekul mingeid tõkkeid.

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7a – lõige 5 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | võivad lubada kohustatud isikutel arvestada oma kohustuste täitmisena energiateenuseosutaja või muu kolmanda isiku saavutatud sertifitseeritud energiasäästu, sealhulgas ka siis, kui kohustatud isikud edendavad muude riigi heakskiidetud asutuste või avaliku sektori asutuste kaudu meetmeid, mis võivad hõlmata või mitte hõlmata ametlikke partnerlusi ja mida võib täiendada muude rahastamisallikatega. Kui liikmesriigid seda lubavad, tagavad nad, et kehtib selge, läbipaistev ja kõikidele turuosalistele avatud ja sertifitseerimiskulude minimeerimist taotlev heakskiitmismenetlus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

võivad lubada kohustatud isikutel arvestada oma kohustuste täitmisena energiateenuseosutaja või muu kolmanda isiku saavutatud sertifitseeritud energiasäästu, sealhulgas ka siis, kui kohustatud isikud edendavad muude riigi heakskiidetud asutuste või avaliku sektori asutuste kaudu meetmeid, mis võivad hõlmata või mitte hõlmata ametlikke partnerlusi ja mida võib täiendada muude rahastamisallikatega. Kui liikmesriigid seda lubavad, tagavad nad, et kehtib selge, läbipaistev ja kõikidele turuosalistele avatud ja sertifitseerimiskulude minimeerimist taotlev heakskiitmismenetlus;

| b) | võivad lubada kohustatud isikutel arvestada oma kohustuste täitmisena energiateenuseosutaja või muu kolmanda isiku saavutatud sertifitseeritud energiasäästu, sealhulgas ka siis, kui kohustatud isikud edendavad muude riigi heakskiidetud asutuste või avaliku sektori asutuste kaudu meetmeid, mis võivad hõlmata või mitte hõlmata ametlikke partnerlusi ja mida võib täiendada muude rahastamisallikatega. Kui liikmesriigid seda lubavad, tagavad nad, et kehtib selge, läbipaistev
  , kaasav
  ja kõikidele turuosalistele avatud ja sertifitseerimiskulude minimeerimist taotlev
  akrediteeritud
  heakskiitmismenetlus; |
| --- | --- |

b)

võivad lubada kohustatud isikutel arvestada oma kohustuste täitmisena energiateenuseosutaja või muu kolmanda isiku saavutatud sertifitseeritud energiasäästu, sealhulgas ka siis, kui kohustatud isikud edendavad muude riigi heakskiidetud asutuste või avaliku sektori asutuste kaudu meetmeid, mis võivad hõlmata või mitte hõlmata ametlikke partnerlusi ja mida võib täiendada muude rahastamisallikatega. Kui liikmesriigid seda lubavad, tagavad nad, et kehtib selge, läbipaistev
  , kaasav
  ja kõikidele turuosalistele avatud ja sertifitseerimiskulude minimeerimist taotlev
  akrediteeritud
  heakskiitmismenetlus;

, kaasav

akrediteeritud

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7a – lõige 5 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | lubavad arvestada lisasäästu, mis saavutatakse kestlikumate tehnoloogiate abil kaugkütte- ja -jahutusvõrgus linnapiirkondades (mis samamoodi viib saasteainete ja osakeste vähenemiseni), lõike 1 kohaselt nõutud energiasäästuna; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

lubavad arvestada lisasäästu, mis saavutatakse kestlikumate tehnoloogiate abil kaugkütte- ja -jahutusvõrgus linnapiirkondades (mis samamoodi viib saasteainete ja osakeste vähenemiseni), lõike 1 kohaselt nõutud energiasäästuna;

lubavad arvestada lisasäästu, mis saavutatakse kestlikumate tehnoloogiate abil kaugkütte- ja -jahutusvõrgus linnapiirkondades (mis samamoodi viib saasteainete ja osakeste vähenemiseni), lõike 1 kohaselt nõutud energiasäästuna;

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7a – lõige 5 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cb) | edendavad selliste meetmete vastuvõtmist, millega käsitletakse kütte ja jahutuse potentsiaali energiasäästu jaoks, mis võiks pakkuda täiendavat hüvitust sekkumiste eest, mis toovad kaasa saastamise leevendamise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

cb)

cb)

edendavad selliste meetmete vastuvõtmist, millega käsitletakse kütte ja jahutuse potentsiaali energiasäästu jaoks, mis võiks pakkuda täiendavat hüvitust sekkumiste eest, mis toovad kaasa saastamise leevendamise.

edendavad selliste meetmete vastuvõtmist, millega käsitletakse kütte ja jahutuse potentsiaali energiasäästu jaoks, mis võiks pakkuda täiendavat hüvitust sekkumiste eest, mis toovad kaasa saastamise leevendamise.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7a – lõige 5 – punkt c c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cc) | loovad vahendid, mis tõendavad artiklis 8 osutatud energiaaudititest või energiajuhtimissüsteemidest tulenevat energiasäästu, et arvestada seda säästu lõike 1 kohaselt nõutud energiasäästuna; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

cc)

cc)

loovad vahendid, mis tõendavad artiklis 8 osutatud energiaaudititest või energiajuhtimissüsteemidest tulenevat energiasäästu, et arvestada seda säästu lõike 1 kohaselt nõutud energiasäästuna;

loovad vahendid, mis tõendavad artiklis 8 osutatud energiaaudititest või energiajuhtimissüsteemidest tulenevat energiasäästu, et arvestada seda säästu lõike 1 kohaselt nõutud energiasäästuna;

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7a – lõige 5 – punkt c d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cd) | võivad lubada kohustatud isikutel arvestada oma kohustuste täitmisena lõpptarbimise energiasäästu, mis on saavutatud tõhusas kütte- ja jahutustaristus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

cd)

cd)

võivad lubada kohustatud isikutel arvestada oma kohustuste täitmisena lõpptarbimise energiasäästu, mis on saavutatud tõhusas kütte- ja jahutustaristus;

võivad lubada kohustatud isikutel arvestada oma kohustuste täitmisena lõpptarbimise energiasäästu, mis on saavutatud tõhusas kütte- ja jahutustaristus;

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7a – lõige 5 – punkt c f (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cf) | hindavad ja võtavad meetmeid, et viia miinimumini selliste kavade otseste ja kaudsete kulude mõju rahvusvahelist konkurentsi kogevate energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

cf)

cf)

hindavad ja võtavad meetmeid, et viia miinimumini selliste kavade otseste ja kaudsete kulude mõju rahvusvahelist konkurentsi kogevate energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimele;

hindavad ja võtavad meetmeid, et viia miinimumini selliste kavade otseste ja kaudsete kulude mõju rahvusvahelist konkurentsi kogevate energiamahukate tööstusharude konkurentsivõimele;

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7a – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Osana oma lõimitud riiklikest energia- ja kliimakavadest teavitavad liikmesriigid komisjoni artikli 7 lõike 2 punkti c kohaselt kavandatavatest poliitikameetmetest. Nende meetmete mõju arvutatakse välja ja lisatakse nimetatud kavadesse. Liikmesriikide poolt kasutatav arvestus põhineb objektiivsetel, mittediskrimineerivatel kriteeriumidel, mis koostatakse komisjoniga konsulteerides 1. jaanuariks 2019. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Osana oma lõimitud riiklikest energia- ja kliimakavadest teavitavad liikmesriigid komisjoni artikli 7 lõike 2 punkti c kohaselt kavandatavatest poliitikameetmetest. Nende meetmete mõju arvutatakse välja ja lisatakse nimetatud kavadesse. Liikmesriikide poolt kasutatav arvestus põhineb objektiivsetel, mittediskrimineerivatel kriteeriumidel, mis koostatakse komisjoniga konsulteerides 1. jaanuariks 2019.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7b – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriigid otsustavad täita oma kohustusi ja saavutada artikli 7 lõikes 1 sätestatud säästu alternatiivsete poliitikameetmetega, tagavad nad, et artikli 7 lõikega 1 nõutud energiasääst saavutatakse lõpptarbijate juures. | 1.   Kui liikmesriigid otsustavad täita oma kohustusi ja saavutada artikli 7 lõikes 1 sätestatud säästu alternatiivsete poliitikameetmetega, tagavad nad, et artikli 7 lõikega 1 nõutud energiasääst saavutatakse lõpptarbijate juures
  täiel määral
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriigid otsustavad täita oma kohustusi ja saavutada artikli 7 lõikes 1 sätestatud säästu alternatiivsete poliitikameetmetega, tagavad nad, et artikli 7 lõikega 1 nõutud energiasääst saavutatakse lõpptarbijate juures.

1.   Kui liikmesriigid otsustavad täita oma kohustusi ja saavutada artikli 7 lõikes 1 sätestatud säästu alternatiivsete poliitikameetmetega, tagavad nad, et artikli 7 lõikega 1 nõutud energiasääst saavutatakse lõpptarbijate juures
  täiel määral
  .

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7b – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Lisaks kvalifitseeruvad kõik energiatõhususe suurendamise võimalused, sealhulgas transpordis kasutatav suurema tõhususega kütus, artikli 7 lõikes 1 sätestatud summaarse lõpptarbimise energiasäästuna. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Lisaks kvalifitseeruvad kõik energiatõhususe suurendamise võimalused, sealhulgas transpordis kasutatav suurema tõhususega kütus, artikli 7 lõikes 1 sätestatud summaarse lõpptarbimise energiasäästuna.

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7b – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Energiasäästu saavutamiseks alternatiivsete poliitikameetmete väljatöötamisel võtavad liikmesriigid arvesse kõnealuste meetmete mõju energiaostuvõimetutele majapidamistele. | 2.   Energiasäästu saavutamiseks alternatiivsete poliitikameetmete väljatöötamisel võtavad liikmesriigid arvesse kõnealuste meetmete mõju
  väikese sissetulekuga kodumajapidamistele, sealhulgas
  energiaostuvõimetutele majapidamistele
  , ja tagavad, et meetmed rakendatakse esmajärjekorras kõnealustes kodumajapidamistes ja sotsiaaleluruumides
  . |
| | Liikmesriigid arvutavad kõnealustes kodumajapidamistes saavutatud säästu võrreldes kõikides kodumajapidamistes käesoleva artikli alusel saavutatud energiasäästuga. |
| | Kõnealune sääst avaldatakse ja lisatakse lõimitud riiklikesse energia- ja kliimaalastesse eduaruannetesse kooskõlas määruse (EL) XX/20XX [energialiidu juhtimine] artikliga 21. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Energiasäästu saavutamiseks alternatiivsete poliitikameetmete väljatöötamisel võtavad liikmesriigid arvesse kõnealuste meetmete mõju energiaostuvõimetutele majapidamistele.

2.   Energiasäästu saavutamiseks alternatiivsete poliitikameetmete väljatöötamisel võtavad liikmesriigid arvesse kõnealuste meetmete mõju
  väikese sissetulekuga kodumajapidamistele, sealhulgas
  energiaostuvõimetutele majapidamistele
  , ja tagavad, et meetmed rakendatakse esmajärjekorras kõnealustes kodumajapidamistes ja sotsiaaleluruumides
  .

Liikmesriigid arvutavad kõnealustes kodumajapidamistes saavutatud säästu võrreldes kõikides kodumajapidamistes käesoleva artikli alusel saavutatud energiasäästuga.

Liikmesriigid arvutavad kõnealustes kodumajapidamistes saavutatud säästu võrreldes kõikides kodumajapidamistes käesoleva artikli alusel saavutatud energiasäästuga.

Kõnealune sääst avaldatakse ja lisatakse lõimitud riiklikesse energia- ja kliimaalastesse eduaruannetesse kooskõlas määruse (EL) XX/20XX [energialiidu juhtimine] artikliga 21.

Kõnealune sääst avaldatakse ja lisatakse lõimitud riiklikesse energia- ja kliimaalastesse eduaruannetesse kooskõlas määruse (EL) XX/20XX [energialiidu juhtimine] artikliga 21.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 7c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 7c




  Energiatõhususe teenuste osutamine




  Komisjon tagab tihedas koostöös liikmesriikidega, et energiatõhususe turu teenuseid osutatakse läbipaistvas konkurentsivõimelises kontekstis, et võimaldada lõpptarbijal saada kasu seoses väiksema maksmise ja parema teenusekvaliteediga, mis on seotud energiatõhususe meetmetega. Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et ettevõtjatel, eriti VKEdel, on diskrimineerimiseta juurdepääs energiatõhususe teenuste turule, võimaldades neil seega osaleda võrdsetel tingimustel vertikaalselt integreeritud ettevõtjatega ja ületades konkurentsieelise seisundi, mis on loodud energiatarnijatele ja -müüjatele. Liikmesriigid võtavad sellele vastavalt vastu kõik õigusaktid, mis on vajalikud tagamaks, et integreeritud ettevõtjad pakuvad kolmandatele isikutele samu tingimusi ja vahendeid, mida nad kasutavad energiatõhususe teenuste osutamiseks.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a)

4a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7c

Energiatõhususe teenuste osutamine

Komisjon tagab tihedas koostöös liikmesriikidega, et energiatõhususe turu teenuseid osutatakse läbipaistvas konkurentsivõimelises kontekstis, et võimaldada lõpptarbijal saada kasu seoses väiksema maksmise ja parema teenusekvaliteediga, mis on seotud energiatõhususe meetmetega. Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et ettevõtjatel, eriti VKEdel, on diskrimineerimiseta juurdepääs energiatõhususe teenuste turule, võimaldades neil seega osaleda võrdsetel tingimustel vertikaalselt integreeritud ettevõtjatega ja ületades konkurentsieelise seisundi, mis on loodud energiatarnijatele ja -müüjatele. Liikmesriigid võtavad sellele vastavalt vastu kõik õigusaktid, mis on vajalikud tagamaks, et integreeritud ettevõtjad pakuvad kolmandatele isikutele samu tingimusi ja vahendeid, mida nad kasutavad energiatõhususe teenuste osutamiseks.“

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et tehniliste ja rahaliste võimaluste piires ning võimalikku energiasäästu silmas pidades varustatakse maagaasi lõpptarbijad konkurentsivõimelise hinnaga
  üksikarvestitega
  , mis mõõdavad täpselt lõpptarbija tegelikku energiatarbimist ja edastavad teabe tegeliku kasutusaja kohta; | Liikmesriigid tagavad, et tehniliste ja rahaliste võimaluste piires ning võimalikku energiasäästu silmas pidades varustatakse maagaasi lõpptarbijad
  väljavalitud tehnoloogia ja funktsioonide osas
  konkurentsivõimelise hinnaga
  individuaalsete arvestite ja kütte kontrollseadmetega
  , mis mõõdavad täpselt lõpptarbija tegelikku energiatarbimist ja edastavad teabe tegeliku kasutusaja
  ning muude omaduste
  kohta
  , nagu neid kohaldatakse vastavalt sätetele, mis on seotud elektri kasutuse mõõtmisega direktiivi (EL) .../... [mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (uuesti sõnastatud)] artiklites 19–22. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et tehniliste ja rahaliste võimaluste piires ning võimalikku energiasäästu silmas pidades varustatakse maagaasi lõpptarbijad konkurentsivõimelise hinnaga
  üksikarvestitega
  , mis mõõdavad täpselt lõpptarbija tegelikku energiatarbimist ja edastavad teabe tegeliku kasutusaja kohta;

üksikarvestitega

Liikmesriigid tagavad, et tehniliste ja rahaliste võimaluste piires ning võimalikku energiasäästu silmas pidades varustatakse maagaasi lõpptarbijad
  väljavalitud tehnoloogia ja funktsioonide osas
  konkurentsivõimelise hinnaga
  individuaalsete arvestite ja kütte kontrollseadmetega
  , mis mõõdavad täpselt lõpptarbija tegelikku energiatarbimist ja edastavad teabe tegeliku kasutusaja
  ning muude omaduste
  kohta
  , nagu neid kohaldatakse vastavalt sätetele, mis on seotud elektri kasutuse mõõtmisega direktiivi (EL) .../... [mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (uuesti sõnastatud)] artiklites 19–22.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt c – alapunkt ii a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt c – alapunkt ii a (uus)

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 9 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Arukas arvestisüsteem pakub lõpptarbijatele juurdepääsu nende energia tarbimise andmetele ja aegridadele turu arveldamise perioodide kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Arukas arvestisüsteem pakub lõpptarbijatele juurdepääsu nende energia tarbimise andmetele ja aegridadele turu arveldamise perioodide kohta.

Arukas arvestisüsteem pakub lõpptarbijatele juurdepääsu nende energia tarbimise andmetele ja aegridadele turu arveldamise perioodide kohta.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt d

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 9 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | lõige 3
  jäetakse välja; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

lõige 3
  jäetakse välja;

jäetakse välja;

| d) | lõige 3
  asendatakse järgmisega:





  „3.
     
  Kuupäevavormingu ja funktsioonide osas viiakse sätted vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ

   (1a)

  artiklitega 18–21, niivõrd kuivõrd see on asjakohane. Tarbijaandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679

   (1b)

  . Lõpptarbijatelt ei võeta tasu juurdepääsu eest nende andmetele vormingus, mis on neile sobiv. |
| --- | --- |

d)

lõige 3
  asendatakse järgmisega:

asendatakse järgmisega:

„3.
     
  Kuupäevavormingu ja funktsioonide osas viiakse sätted vastavusse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/72/EÜ

   (1a)

  artiklitega 18–21, niivõrd kuivõrd see on asjakohane. Tarbijaandmeid töödeldakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679

   (1b)

  . Lõpptarbijatelt ei võeta tasu juurdepääsu eest nende andmetele vormingus, mis on neile sobiv.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 9a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 9a | Artikkel 9a |
| Kütte, jahutuse ja sooja tarbevee kasutuse mõõtmine, kasutajapõhine mõõtmine ja kulude jaotamine | Kütte, jahutuse ja sooja tarbevee kasutuse mõõtmine, kasutajapõhine mõõtmine ja kulude jaotamine |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et kaugkütte, kaugjahutuse ja sooja tarbevee lõpptarbijatele pakutakse konkurentsivõimelise hinnaga arvesteid, mis mõõdavad täpselt lõpptarbija tegelikku energiatarbimist. | 1.   Liikmesriigid tagavad, et kaugkütte, kaugjahutuse ja sooja tarbevee lõpptarbijatele pakutakse konkurentsivõimelise hinnaga arvesteid, mis mõõdavad täpselt lõpptarbija tegelikku energiatarbimist. |
| Kui hoone saab kütte, jahutuse või sooja vee mitut hoonet teenindavast kesksest allikast või kütte- või jahutusvõrgust, paigaldatakse
  soojus- või soojaveearvesti
  soojusvaheti või tarnimiskoha juurde. | Kui hoone saab kütte, jahutuse või sooja vee mitut hoonet teenindavast kesksest allikast või kütte- või jahutusvõrgust, paigaldatakse
  arvesti
  soojusvaheti või tarnimiskoha juurde. |
| 2.   Kortermajades ja mitmeotstarbelistes hoonetes, kus on keskküte või -jahutus või mida varustatakse kütte- ja -jahutusvõrgust, paigaldatakse individuaalsed arvestid, et mõõta kütte, jahutuse ja sooja vee tarbimist igas hooneüksuses. | 2.   Kortermajades ja mitmeotstarbelistes hoonetes, kus on keskküte või -jahutus või mida varustatakse kütte- ja -jahutusvõrgust, paigaldatakse individuaalsed arvestid, et mõõta kütte, jahutuse ja sooja vee tarbimist igas hooneüksuses
  , kui see on tehniliselt teostatav, kulutõhus ja proportsiooninaalne võimaliku energiasäästuga
  . |
| Kui individuaalsete arvestite kasutamine ei ole tehniliselt teostatav ega kulutõhus iga hooneüksuse tarbimise mõõtmiseks, kasutatakse igal radiaatoril soojatarbimise mõõtmiseks individuaalseid küttekulujaotureid, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tõendab, et selliste küttekulujaoturite paigaldamine ei ole kulutõhus. Sellistel juhtudel võib kaaluda alternatiivseid kulutõhusaid soojatarbimise mõõtmise viise.
  Iga liikmesriik
  sõnastab selgelt tehnilise teostamatuse ja mittekulutasuvuse
  tingimused
  ning avaldab need. | Kui individuaalsete arvestite kasutamine ei ole tehniliselt teostatav ega kulutõhus iga hooneüksuse tarbimise mõõtmiseks, kasutatakse igal radiaatoril soojatarbimise mõõtmiseks individuaalseid küttekulujaotureid, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tõendab, et selliste küttekulujaoturite paigaldamine ei ole kulutõhus. Sellistel juhtudel võib kaaluda alternatiivseid kulutõhusaid soojatarbimise mõõtmise viise.
  Pärast konsulteerimist komisjoniga
  sõnastab
  iga liikmesriik
  selgelt tehnilise teostamatuse ja mittekulutasuvuse
  kindlaksmääramise üldkriteeriumid, metoodika ja/või korra
  ning avaldab need. |
| Individuaalsed arvestid tuleb paigaldada esimeses lõigus osutatud uutesse hoonetesse
  või
  põhjalikult renoveeritud hoonetesse
  ,
  nagu on sätestatud direktiivis 2010/31/EL
  . | Uutes kortermajades ja uute mitmeotstarbeliste hoonete elamiseks mõeldud osades, kus on keskne kütteallikas sooja vee jaoks
  või
  mida varustatakse kaugküttesüsteemist, paigaldatakse individuaalsed arvestid sooja vee mõõtmiseks
  ,
  ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist
  . |
| 3.   Kui kortermaju ja mitmeotstarbelisi hooneid varustatakse kütte või -jahutusvõrgust või kui sellistes majades on põhiline ühine küte või jahutus, kehtestavad liikmesriigid individuaalse tarbimise arvestuse läbipaistvuse ja täpsuse tagamiseks läbipaistvad eeskirjad kütte, jahutuse ja sooja vee tarbimise kulude jaotamise kohta sellistes hoonetes, sealhulgas: | 3.   Kui kortermaju ja mitmeotstarbelisi hooneid varustatakse kütte või -jahutusvõrgust või kui sellistes majades on põhiline ühine küte või jahutus, kehtestavad liikmesriigid individuaalse tarbimise arvestuse läbipaistvuse ja täpsuse tagamiseks läbipaistvad eeskirjad kütte, jahutuse ja sooja vee tarbimise kulude jaotamise kohta sellistes hoonetes, sealhulgas: |
| a) | sooja tarbevee kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9a

Artikkel 9a

Kütte, jahutuse ja sooja tarbevee kasutuse mõõtmine, kasutajapõhine mõõtmine ja kulude jaotamine

Kütte, jahutuse ja sooja tarbevee kasutuse mõõtmine, kasutajapõhine mõõtmine ja kulude jaotamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et kaugkütte, kaugjahutuse ja sooja tarbevee lõpptarbijatele pakutakse konkurentsivõimelise hinnaga arvesteid, mis mõõdavad täpselt lõpptarbija tegelikku energiatarbimist.

1.   Liikmesriigid tagavad, et kaugkütte, kaugjahutuse ja sooja tarbevee lõpptarbijatele pakutakse konkurentsivõimelise hinnaga arvesteid, mis mõõdavad täpselt lõpptarbija tegelikku energiatarbimist.

Kui hoone saab kütte, jahutuse või sooja vee mitut hoonet teenindavast kesksest allikast või kütte- või jahutusvõrgust, paigaldatakse
  soojus- või soojaveearvesti
  soojusvaheti või tarnimiskoha juurde.

soojus- või soojaveearvesti

Kui hoone saab kütte, jahutuse või sooja vee mitut hoonet teenindavast kesksest allikast või kütte- või jahutusvõrgust, paigaldatakse
  arvesti
  soojusvaheti või tarnimiskoha juurde.

arvesti

2.   Kortermajades ja mitmeotstarbelistes hoonetes, kus on keskküte või -jahutus või mida varustatakse kütte- ja -jahutusvõrgust, paigaldatakse individuaalsed arvestid, et mõõta kütte, jahutuse ja sooja vee tarbimist igas hooneüksuses.

2.   Kortermajades ja mitmeotstarbelistes hoonetes, kus on keskküte või -jahutus või mida varustatakse kütte- ja -jahutusvõrgust, paigaldatakse individuaalsed arvestid, et mõõta kütte, jahutuse ja sooja vee tarbimist igas hooneüksuses
  , kui see on tehniliselt teostatav, kulutõhus ja proportsiooninaalne võimaliku energiasäästuga
  .

Kui individuaalsete arvestite kasutamine ei ole tehniliselt teostatav ega kulutõhus iga hooneüksuse tarbimise mõõtmiseks, kasutatakse igal radiaatoril soojatarbimise mõõtmiseks individuaalseid küttekulujaotureid, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tõendab, et selliste küttekulujaoturite paigaldamine ei ole kulutõhus. Sellistel juhtudel võib kaaluda alternatiivseid kulutõhusaid soojatarbimise mõõtmise viise.
  Iga liikmesriik
  sõnastab selgelt tehnilise teostamatuse ja mittekulutasuvuse
  tingimused
  ning avaldab need.

Iga liikmesriik

tingimused

Kui individuaalsete arvestite kasutamine ei ole tehniliselt teostatav ega kulutõhus iga hooneüksuse tarbimise mõõtmiseks, kasutatakse igal radiaatoril soojatarbimise mõõtmiseks individuaalseid küttekulujaotureid, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tõendab, et selliste küttekulujaoturite paigaldamine ei ole kulutõhus. Sellistel juhtudel võib kaaluda alternatiivseid kulutõhusaid soojatarbimise mõõtmise viise.
  Pärast konsulteerimist komisjoniga
  sõnastab
  iga liikmesriik
  selgelt tehnilise teostamatuse ja mittekulutasuvuse
  kindlaksmääramise üldkriteeriumid, metoodika ja/või korra
  ning avaldab need.

Pärast konsulteerimist komisjoniga

iga liikmesriik

kindlaksmääramise üldkriteeriumid, metoodika ja/või korra

Individuaalsed arvestid tuleb paigaldada esimeses lõigus osutatud uutesse hoonetesse
  või
  põhjalikult renoveeritud hoonetesse
  ,
  nagu on sätestatud direktiivis 2010/31/EL
  .

Individuaalsed arvestid tuleb paigaldada esimeses lõigus osutatud uutesse hoonetesse

põhjalikult renoveeritud hoonetesse

nagu on sätestatud direktiivis 2010/31/EL

Uutes kortermajades ja uute mitmeotstarbeliste hoonete elamiseks mõeldud osades, kus on keskne kütteallikas sooja vee jaoks
  või
  mida varustatakse kaugküttesüsteemist, paigaldatakse individuaalsed arvestid sooja vee mõõtmiseks
  ,
  ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist
  .

Uutes kortermajades ja uute mitmeotstarbeliste hoonete elamiseks mõeldud osades, kus on keskne kütteallikas sooja vee jaoks

mida varustatakse kaugküttesüsteemist, paigaldatakse individuaalsed arvestid sooja vee mõõtmiseks

ilma et see piiraks esimese ja teise lõigu kohaldamist

3.   Kui kortermaju ja mitmeotstarbelisi hooneid varustatakse kütte või -jahutusvõrgust või kui sellistes majades on põhiline ühine küte või jahutus, kehtestavad liikmesriigid individuaalse tarbimise arvestuse läbipaistvuse ja täpsuse tagamiseks läbipaistvad eeskirjad kütte, jahutuse ja sooja vee tarbimise kulude jaotamise kohta sellistes hoonetes, sealhulgas:

3.   Kui kortermaju ja mitmeotstarbelisi hooneid varustatakse kütte või -jahutusvõrgust või kui sellistes majades on põhiline ühine küte või jahutus, kehtestavad liikmesriigid individuaalse tarbimise arvestuse läbipaistvuse ja täpsuse tagamiseks läbipaistvad eeskirjad kütte, jahutuse ja sooja vee tarbimise kulude jaotamise kohta sellistes hoonetes, sealhulgas:

a)

sooja tarbevee kohta;

| a) | sooja tarbevee kohta; |
| --- | --- |

a)

sooja tarbevee kohta;

| b) | hoone kiirguritest pärineva soojuse ja ühispindade kütmiseks kasutatava soojuse (kui kiirgurid on trepikodades ja koridorides) kohta; |
| --- | --- |

b)

hoone kiirguritest pärineva soojuse ja ühispindade kütmiseks kasutatava soojuse (kui kiirgurid on trepikodades ja koridorides) kohta;

| b) | hoone kiirguritest pärineva soojuse ja ühispindade kütmiseks kasutatava soojuse (kui kiirgurid on trepikodades ja koridorides) kohta; |
| --- | --- |

b)

hoone kiirguritest pärineva soojuse ja ühispindade kütmiseks kasutatava soojuse (kui kiirgurid on trepikodades ja koridorides) kohta;

| c) | korterite kütte ja jahutuse kohta. |
| --- | --- |

c)

korterite kütte ja jahutuse kohta.

| c) | korterite kütte ja jahutuse kohta. |
| --- | --- |

c)

korterite kütte ja jahutuse kohta.

4.   Käesoleva artikli kohaldamiseks paigaldatakse 1. jaanuarist 2020 üksnes kaugloetavaid arvesteid.

4.   Käesoleva artikli kohaldamiseks paigaldatakse 1. jaanuarist 2020 üksnes kaugloetavaid arvesteid
  ja küttekulujaotureid. Lõike 2 esimeses ja teises lõigus sätestatud tehnilise teostatavuse ja kulutõhususe tingimusi kohaldatakse edasi.

Paigaldatud arvestid ja küttekulujaoturid, mis ei ole kaugloetavad, ehitatakse ümber kaugloetavaks või vahetatakse välja kaugloetavate arvestitega 1. jaanuariks 2027, välja arvatud juhul, kui kõnealune liikmesriik tõendab, et see ei ole kulutasuv.“;

Paigaldatud arvestid ja küttekulujaoturid, mis ei ole kaugloetavad, ehitatakse ümber kaugloetavaks või vahetatakse välja kaugloetavate arvestitega 1. jaanuariks 2027, välja arvatud juhul, kui kõnealune liikmesriik tõendab, et see ei ole kulutasuv.“;

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui lõpptarbijatel ei ole direktiivis 2009/73/EÜ osutatud kaugloetavaid arvesteid, tagavad liikmesriigid, kui see on tehniliselt teostatav ja majanduslikult põhjendatud, kooskõlas VII lisa punktiga 1.1
  hiljemalt 31. detsembriks 2014
  , et arvetel esitatav teave on täpne ja vastab tegelikule gaasitarbimisele. | 1.   Kui lõpptarbijatel ei ole direktiivis 2009/73/EÜ osutatud kaugloetavaid arvesteid, tagavad liikmesriigid
  31. detsembriks 2014
  , kui see on tehniliselt teostatav ja majanduslikult põhjendatud, kooskõlas VII lisa punktiga 1.1, et arvetel esitatav teave on
  usaldusväärne,
  täpne ja vastab tegelikule gaasitarbimisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui lõpptarbijatel ei ole direktiivis 2009/73/EÜ osutatud kaugloetavaid arvesteid, tagavad liikmesriigid, kui see on tehniliselt teostatav ja majanduslikult põhjendatud, kooskõlas VII lisa punktiga 1.1
  hiljemalt 31. detsembriks 2014
  , et arvetel esitatav teave on täpne ja vastab tegelikule gaasitarbimisele.

1.   Kui lõpptarbijatel ei ole direktiivis 2009/73/EÜ osutatud kaugloetavaid arvesteid, tagavad liikmesriigid
  31. detsembriks 2014
  , kui see on tehniliselt teostatav ja majanduslikult põhjendatud, kooskõlas VII lisa punktiga 1.1, et arvetel esitatav teave on
  usaldusväärne,
  täpne ja vastab tegelikule gaasitarbimisele.

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt c

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 10 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Direktiivi 2009/73/EÜ kohaselt paigaldatud arvestid peavad
  võimaldama
  arvetel
  esitada täpset teavet
  tegeliku tarbimise kohta. Liikmesriigid tagavad, et lõpptarbijatel on võimalik kergesti saada varasema tarbimise kohta lisateavet, mida nad saavad üksikasjalikult kontrollida; | Direktiivi 2009/73/EÜ kohaselt paigaldatud arvestid peavad
  esitama
  arvetel
  täpse teabe
  tegeliku tarbimise kohta. Liikmesriigid tagavad, et lõpptarbijatel on võimalik kergesti saada varasema tarbimise kohta lisateavet, mida nad saavad üksikasjalikult kontrollida; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Direktiivi 2009/73/EÜ kohaselt paigaldatud arvestid peavad
  võimaldama
  arvetel
  esitada täpset teavet
  tegeliku tarbimise kohta. Liikmesriigid tagavad, et lõpptarbijatel on võimalik kergesti saada varasema tarbimise kohta lisateavet, mida nad saavad üksikasjalikult kontrollida;

võimaldama

esitada täpset teavet

Direktiivi 2009/73/EÜ kohaselt paigaldatud arvestid peavad
  esitama
  arvetel
  täpse teabe
  tegeliku tarbimise kohta. Liikmesriigid tagavad, et lõpptarbijatel on võimalik kergesti saada varasema tarbimise kohta lisateavet, mida nad saavad üksikasjalikult kontrollida;

esitama

täpse teabe

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 10a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 10a | Artikkel 10a |
| Kütte, jahutuse ja sooja tarbevee kasutuse mõõtmine ja arvetel esitatav teave | Kütte, jahutuse ja sooja tarbevee kasutuse mõõtmine ja arvetel esitatav teave |
| 1.   Liikmesriigid tagavad, et teave tarbimise kohta ja arvetel esitatav teave
  on
  täpne ja põhineb tegelikul tarbimisel vastavalt VIIa lisa punktidele 1 ja 2 kõigi
  lõpptarbijate
  puhul,
  kellele
  on
  paigaldatud arvestid
  või
  küttekulujaoturid
  . | 1.   Liikmesriigid tagavad, et
  kui on paigaldatud arvestid ja küttekulujaoturid, on
  teave tarbimise kohta ja arvetel esitatav teave
  usaldusväärne,
  täpne ja põhineb tegelikul tarbimisel
  või küttekulujaoturi näidul,
  vastavalt VIIa lisa punktidele 1 ja 2 kõigi
  lõppkasutajate
  puhul,
  kelleks
  on
  füüsilised või juriidilised isikud, kes ostavad kütet, jahutust ja sooja vett enda tarbeks, või füüsilised
  või
  juriidilised isikud, kes kasutavad konkreetset hoonet või kortermaja või mitmeotstarbelise hoone üksust, mida varustatakse kütte, jahutuse või sooja veega kesksest allikast, ja kellel ei ole otsest ega individuaalset lepingut energiatarnijaga
  . |
| Seda kohustust
  võib täita näitude regulaarse iselugemise süsteemiga, mille puhul lõpptarbijad teatavad oma arvesti näidud energiatarnijale, välja arvatud artikli 9a lõikes 2 osutatud
  kasutajapõhine mõõtmine
  . Ainult siis, kui lõpptarbija ei ole teatanud arvestinäitusid teatava arveperioodi kohta, esitatakse arve hinnangulise tarbimise või ühtse määra alusel. | Kui mõni liikmesriik nii ette näeb,
  võib
  seda kohustust
  täita näitude regulaarse iselugemise süsteemiga, mille puhul lõpptarbijad
  või lõppkasutajad
  teatavad oma arvesti näidud energiatarnijale, välja arvatud
  juhul, kui kasutatakse
  artikli 9a lõikes 2 osutatud
  küttekulujaoturitel põhinevat kasutajapõhist mõõtmist
  . Ainult siis, kui lõpptarbija
  või lõppkasutaja
  ei ole teatanud arvestinäitusid teatava arveperioodi kohta, esitatakse arve hinnangulise tarbimise või ühtse määra alusel. |
| 2.   Liikmesriik: | 2.   Liikmesriik: |
| a) | nõuab, et
  kättesaadav
  teave
  lõpptarbijate
  energiaarvete ja varasema tarbimise kohta
  tehtaks
  kättesaadavaks
  lõpptarbija
  määratud energiateenuseosutajale; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 10a

Artikkel 10a

Kütte, jahutuse ja sooja tarbevee kasutuse mõõtmine ja arvetel esitatav teave

Kütte, jahutuse ja sooja tarbevee kasutuse mõõtmine ja arvetel esitatav teave

1.   Liikmesriigid tagavad, et teave tarbimise kohta ja arvetel esitatav teave
  on
  täpne ja põhineb tegelikul tarbimisel vastavalt VIIa lisa punktidele 1 ja 2 kõigi
  lõpptarbijate
  puhul,
  kellele
  on
  paigaldatud arvestid
  või
  küttekulujaoturid
  .

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  kui on paigaldatud arvestid ja küttekulujaoturid, on
  teave tarbimise kohta ja arvetel esitatav teave
  usaldusväärne,
  täpne ja põhineb tegelikul tarbimisel
  või küttekulujaoturi näidul,
  vastavalt VIIa lisa punktidele 1 ja 2 kõigi
  lõppkasutajate
  puhul,
  kelleks
  on
  füüsilised või juriidilised isikud, kes ostavad kütet, jahutust ja sooja vett enda tarbeks, või füüsilised
  või
  juriidilised isikud, kes kasutavad konkreetset hoonet või kortermaja või mitmeotstarbelise hoone üksust, mida varustatakse kütte, jahutuse või sooja veega kesksest allikast, ja kellel ei ole otsest ega individuaalset lepingut energiatarnijaga
  .

Seda kohustust
  võib täita näitude regulaarse iselugemise süsteemiga, mille puhul lõpptarbijad teatavad oma arvesti näidud energiatarnijale, välja arvatud artikli 9a lõikes 2 osutatud
  kasutajapõhine mõõtmine
  . Ainult siis, kui lõpptarbija ei ole teatanud arvestinäitusid teatava arveperioodi kohta, esitatakse arve hinnangulise tarbimise või ühtse määra alusel.

Seda kohustust

kasutajapõhine mõõtmine

Kui mõni liikmesriik nii ette näeb,
  võib
  seda kohustust
  täita näitude regulaarse iselugemise süsteemiga, mille puhul lõpptarbijad
  või lõppkasutajad
  teatavad oma arvesti näidud energiatarnijale, välja arvatud
  juhul, kui kasutatakse
  artikli 9a lõikes 2 osutatud
  küttekulujaoturitel põhinevat kasutajapõhist mõõtmist
  . Ainult siis, kui lõpptarbija
  või lõppkasutaja
  ei ole teatanud arvestinäitusid teatava arveperioodi kohta, esitatakse arve hinnangulise tarbimise või ühtse määra alusel.

Kui mõni liikmesriik nii ette näeb,

seda kohustust

või lõppkasutajad

juhul, kui kasutatakse

küttekulujaoturitel põhinevat kasutajapõhist mõõtmist

või lõppkasutaja

2.   Liikmesriik:

2.   Liikmesriik:

a)

nõuab, et
  kättesaadav
  teave
  lõpptarbijate
  energiaarvete ja varasema tarbimise kohta
  tehtaks
  kättesaadavaks
  lõpptarbija
  määratud energiateenuseosutajale;

kättesaadav

lõpptarbijate

tehtaks

lõpptarbija

| a) | nõuab, et
  kui
  teave
  lõppkasutajate
  energiaarvete ja varasema tarbimise kohta
  või nende küttekulujaoturi näidud on kättesaadavad, tehakse see lõppkasutaja taotluse korral
  kättesaadavaks
  lõppkasutaja
  määratud energiateenuseosutajale; |
| --- | --- |

a)

nõuab, et
  kui
  teave
  lõppkasutajate
  energiaarvete ja varasema tarbimise kohta
  või nende küttekulujaoturi näidud on kättesaadavad, tehakse see lõppkasutaja taotluse korral
  kättesaadavaks
  lõppkasutaja
  määratud energiateenuseosutajale;

kui

lõppkasutajate

või nende küttekulujaoturi näidud on kättesaadavad, tehakse see lõppkasutaja taotluse korral

lõppkasutaja

| b) | tagab, et lõpptarbijad saavad valida võimaluse saada arvetel esitatavat teavet ja arveid elektrooniliselt
  ning et soovi korral saavad nad selge ja arusaadava selgituse selle kohta, kuidas nende arve on koostatud, eelkõige juhul, kui arved ei põhine tegelikul tarbimisel
  ; |
| --- | --- |

b)

tagab, et lõpptarbijad saavad valida võimaluse saada arvetel esitatavat teavet ja arveid elektrooniliselt
  ning et soovi korral saavad nad selge ja arusaadava selgituse selle kohta, kuidas nende arve on koostatud, eelkõige juhul, kui arved ei põhine tegelikul tarbimisel
  ;

ning et soovi korral saavad nad selge ja arusaadava selgituse selle kohta, kuidas nende arve on koostatud, eelkõige juhul, kui arved ei põhine tegelikul tarbimisel

| b) | tagab, et lõpptarbijad saavad valida võimaluse saada arvetel esitatavat teavet ja arveid elektrooniliselt; |
| --- | --- |

b)

tagab, et lõpptarbijad saavad valida võimaluse saada arvetel esitatavat teavet ja arveid elektrooniliselt;

| c) | tagab, et kõikidele
  lõpptarbijatele
  esitatakse
  asjakohane teave tegelikul tarbimisel põhineva
  arvega vastavalt
  VII
  lisa punktile 3; |
| --- | --- |

c)

tagab, et kõikidele
  lõpptarbijatele
  esitatakse
  asjakohane teave tegelikul tarbimisel põhineva
  arvega vastavalt
  VII
  lisa punktile 3;

lõpptarbijatele

asjakohane teave tegelikul tarbimisel põhineva

VII

| c) | tagab, et kõikidele
  lõppkasutajatele
  esitatakse
  selge ja arusaadav teave
  arvega vastavalt
  VIIa
   lisa punktile 3; |
| --- | --- |

c)

tagab, et kõikidele
  lõppkasutajatele
  esitatakse
  selge ja arusaadav teave
  arvega vastavalt
  VIIa
   lisa punktile 3;

lõppkasutajatele

selge ja arusaadav teave

VIIa

| d) | võib sätestada, et lõpptarbija soovi korral ei käsitata nendel arvetel esitatavat teavet maksenõudena. Sellisel juhul tagab liikmesriik, et tegelike maksete tegemiseks pakutakse paindlikku korda.; |
| --- | --- |

d)

võib sätestada, et lõpptarbija soovi korral ei käsitata nendel arvetel esitatavat teavet maksenõudena. Sellisel juhul tagab liikmesriik, et tegelike maksete tegemiseks pakutakse paindlikku korda.;

| d) | võib sätestada, et lõpptarbija soovi korral ei käsitata nendel arvetel esitatavat teavet maksenõudena. Sellisel juhul tagab liikmesriik, et tegelike maksete tegemiseks pakutakse paindlikku korda. |
| --- | --- |

d)

võib sätestada, et lõpptarbija soovi korral ei käsitata nendel arvetel esitatavat teavet maksenõudena. Sellisel juhul tagab liikmesriik, et tegelike maksete tegemiseks pakutakse paindlikku korda.

| da) | edendab küberturvalisust ja tagab, et lõppkasutajate eraelu puutumatus ja andmekaitse on kooskõlas asjakohase liidu õigusega. |
| --- | --- |

da)

da)

edendab küberturvalisust ja tagab, et lõppkasutajate eraelu puutumatus ja andmekaitse on kooskõlas asjakohase liidu õigusega.

edendab küberturvalisust ja tagab, et lõppkasutajate eraelu puutumatus ja andmekaitse on kooskõlas asjakohase liidu õigusega.

2a.
     
  Liikmesriigid otsustavad, kes vastutavad lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe esitamise eest lõppkasutajatele, kellel ei ole otsest ega individuaalset lepingut energiatarnijaga.

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11 – alapunkt -a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11 – alapunkt -a (uus)

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 15 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -a) | lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:



  „Komisjon seab pärast asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist sisse ühise metoodika, et ergutada võrguettevõtjaid vähendama kulusid, rakendama taristusse investeerimise kulu- ja energiatõhusa programmi ning võtma kohasel viisil arvesse võrgu energiatõhusust ja paindlikkust. Komisjon võtab hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakti, millega täiendatakse käesolevat direktiivi, täpsustades seda metoodikat.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-a)

-a)

lõikesse 4 lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon seab pärast asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist sisse ühise metoodika, et ergutada võrguettevõtjaid vähendama kulusid, rakendama taristusse investeerimise kulu- ja energiatõhusa programmi ning võtma kohasel viisil arvesse võrgu energiatõhusust ja paindlikkust. Komisjon võtab hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakti, millega täiendatakse käesolevat direktiivi, täpsustades seda metoodikat.“

„Komisjon seab pärast asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist sisse ühise metoodika, et ergutada võrguettevõtjaid vähendama kulusid, rakendama taristusse investeerimise kulu- ja energiatõhusa programmi ning võtma kohasel viisil arvesse võrgu energiatõhusust ja paindlikkust. Komisjon võtab hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva] kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakti, millega täiendatakse käesolevat direktiivi, täpsustades seda metoodikat.“

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11 – alapunkt a – alapunkt ii

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11 – alapunkt a – alapunkt ii

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 15 – lõige 5 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ülekandevõrguettevõtjad ja jaotusvõrguettevõtjad järgivad XII lisas sätestatud nõudeid.; | Ülekandevõrguettevõtjad ja jaotusvõrguettevõtjad
  võtavad arvesse vajadust tagada ühendamise korral kütte tarnimise pidevus, garanteerides juurdepääsu võrgule ning tõhusa soojus- ja elektrienergia koostootmise võrgujärjekorda seadmise, ning
  järgivad XII lisas sätestatud nõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ülekandevõrguettevõtjad ja jaotusvõrguettevõtjad järgivad XII lisas sätestatud nõudeid.;

Ülekandevõrguettevõtjad ja jaotusvõrguettevõtjad
  võtavad arvesse vajadust tagada ühendamise korral kütte tarnimise pidevus, garanteerides juurdepääsu võrgule ning tõhusa soojus- ja elektrienergia koostootmise võrgujärjekorda seadmise, ning
  järgivad XII lisas sätestatud nõudeid.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11 a (uus)

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 19a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 11a) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 19a




  Energiatõhususe rahastamine Euroopa pankade poolt




  Euroopa Investeerimispank (EIP) ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) kohandavad oma poliitikaeesmärke, pidades silmas energiatõhususe tunnustamist iseseisva energiaallikana ja energiatõhususe investeeringuid osana nende taristuinvesteeringute portfellist.




  EIP ning EBRD koostavad ja loovad koos riiklike arengupankadega tõhusussektoriga kohandatud programmid ja projektid, sealhulgas kütteostuvõimetutele kodumajapidamistele, ning rahastavad neid.




  Liikmesriigid kasutavad täiel määral ära võimalusi ja vahendeid, mis pakutakse välja arukate hoonete aruka rahastamise algatusega.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

11a)

11a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 19a

Energiatõhususe rahastamine Euroopa pankade poolt

Euroopa Investeerimispank (EIP) ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) kohandavad oma poliitikaeesmärke, pidades silmas energiatõhususe tunnustamist iseseisva energiaallikana ja energiatõhususe investeeringuid osana nende taristuinvesteeringute portfellist.

EIP ning EBRD koostavad ja loovad koos riiklike arengupankadega tõhusussektoriga kohandatud programmid ja projektid, sealhulgas kütteostuvõimetutele kodumajapidamistele, ning rahastavad neid.

Liikmesriigid kasutavad täiel määral ära võimalusi ja vahendeid, mis pakutakse välja arukate hoonete aruka rahastamise algatusega.“

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 a (uus)

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 23 – lõige 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12a) | Artiklisse 23 lisatakse järgmine lõige:




  „3a.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12a)

12a)

Artiklisse 23 lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.“

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12 b (uus)

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 24 – lõige 4a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12b) | Artiklisse 24 lisatakse järgmine lõige:




  „4a.
     
  Seoses energialiidu olukorda käsitleva aruandega annab komisjon aru CO2-turu toimimise kohta kooskõlas määruse (EL) XX/20XX [energialiidu juhtimine] artikli 29 lõikega 1 ja lõike 2 punktiga c, võttes arvesse käesoleva direktiivi rakendamise mõju.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12b)

12b)

Artiklisse 24 lisatakse järgmine lõige:

„4a.
     
  Seoses energialiidu olukorda käsitleva aruandega annab komisjon aru CO2-turu toimimise kohta kooskõlas määruse (EL) XX/20XX [energialiidu juhtimine] artikli 29 lõikega 1 ja lõike 2 punktiga c, võttes arvesse käesoleva direktiivi rakendamise mõju.“

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 24 – lõige 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 12.   Komisjon vaatab käesoleva direktiivi läbi hiljemalt 28. veebruariks 2024 ja seejärel iga viie aasta möödudes ning esitab
  aruande
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Vajaduse korral esitab komisjon koos aruandega ettepanekud täiendavate meetmete võtmiseks.; | 12.   Komisjon vaatab käesoleva direktiivi läbi hiljemalt 28. veebruariks 2024 ja seejärel iga viie aasta möödudes ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  aruande, milles hinnatakse käesoleva direktiivi üldist mõjusust ja vajadust kohandada veelgi liidu energiatõhususe poliitikat vastavalt Pariisi kokkuleppe eesmärkidele, majanduse ja innovatsiooni arengule
  . Vajaduse korral esitab komisjon koos aruandega ettepanekud täiendavate meetmete võtmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12.   Komisjon vaatab käesoleva direktiivi läbi hiljemalt 28. veebruariks 2024 ja seejärel iga viie aasta möödudes ning esitab
  aruande
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Vajaduse korral esitab komisjon koos aruandega ettepanekud täiendavate meetmete võtmiseks.;

12.   Komisjon vaatab käesoleva direktiivi läbi hiljemalt 28. veebruariks 2024 ja seejärel iga viie aasta möödudes ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  aruande, milles hinnatakse käesoleva direktiivi üldist mõjusust ja vajadust kohandada veelgi liidu energiatõhususe poliitikat vastavalt Pariisi kokkuleppe eesmärkidele, majanduse ja innovatsiooni arengule
  . Vajaduse korral esitab komisjon koos aruandega ettepanekud täiendavate meetmete võtmiseks.

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13 a (uus)

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 24 – lõige 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 13a) | Artiklisse 24 lisatakse järgmine lõige:




  „12a.
     
  Komisjon teeb hiljemalt 31. detsembriks 2019 eraldi süvaanalüüsi energiatõhususe potentsiaali kohta, mis on seotud järgmisega:










  a) | energia muundamine ja transformeerimine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

13a)

13a)

Artiklisse 24 lisatakse järgmine lõige:

„12a.
     
  Komisjon teeb hiljemalt 31. detsembriks 2019 eraldi süvaanalüüsi energiatõhususe potentsiaali kohta, mis on seotud järgmisega:

a)

energia muundamine ja transformeerimine;

| b) | energia ülekanne ja jaotus; |
| --- | --- |

b)

energia ülekanne ja jaotus;

| c) | energiatarnete tootmine ja järgnev transportimine, st energia, mis on kulutatud fossiilkütuste saamisele ja nende transportimisele kasutamiskohta; |
| --- | --- |

c)

energiatarnete tootmine ja järgnev transportimine, st energia, mis on kulutatud fossiilkütuste saamisele ja nende transportimisele kasutamiskohta;

| d) | energia salvestamine. |
| --- | --- |

d)

energia salvestamine.

Oma leidude põhjal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku võtta vastu seonduv õigusakt hiljemalt 31. jaanuariks 2021.“

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – punkt 1 – alapunkt a

I lisa – punkt 1 – alapunkt a

Direktiiv 2012/27/EL

IV lisa – joonealune märkus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | IV lisas asendatakse joonealune märkus 3 järgmisega: „(3) Kohaldatakse juhul, kui energiasääst arvutatakse primaarenergia põhjal, kasutades energia lõpptarbimisel põhinevat alt-üles-lähenemisviisi. Elektrienergiasäästu [kWh] arvutamisel
  võib
  liikmesriik
  kasutada vaikeväärtust 2
  ,
  0
  .
  Liikmesriik
  võib kasutada
  ka teistsuguseid väärtuseid
  , kui see on põhjendatud.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

IV lisas asendatakse joonealune märkus 3 järgmisega: „(3) Kohaldatakse juhul, kui energiasääst arvutatakse primaarenergia põhjal, kasutades energia lõpptarbimisel põhinevat alt-üles-lähenemisviisi. Elektrienergiasäästu [kWh] arvutamisel
  võib
  liikmesriik
  kasutada vaikeväärtust 2
  ,
  0
  .
  Liikmesriik
  võib kasutada
  ka teistsuguseid väärtuseid
  , kui see on põhjendatud.“;

võib

kasutada vaikeväärtust 2

0

Liikmesriik

ka teistsuguseid väärtuseid

| a) | IV lisas asendatakse joonealune märkus 3 järgmisega: „(3) Kohaldatakse
  ainult käesoleva direktiivi otstarbel ja
  juhul, kui energiasääst arvutatakse primaarenergia põhjal, kasutades energia lõpptarbimisel põhinevat alt-üles-lähenemisviisi. Elektrienergiasäästu [kWh] arvutamisel
  kasutab
  liikmesriik
  väärtust, mis on kehtestatud läbipaistva meetodiga
  ,
  mis on võrreldav kõigis liikmesriikides, primaarenergia tarbimist mõjutavate riigi olude alusel
  .
  Kõnealused olud peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud, mõõdetavad ja kontrollitavad ning põhinema objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel. Elektrienergiasäästu [kWh] arvutamisel
  võib
  liikmesriik
  kasutada
  vaikeväärtust 2,0 või teistsugust väärtust
  , kui see on põhjendatud.
  Nii toimides võtavad liikmesriigid arvesse oma energiaallikate jaotusi, mis sisalduvad nende lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades, millest teavitatakse komisjoni kooskõlas määruse (EL) XX/20XX [energialiidu juhtimine] artikliga 3. Kõnealune vaikeväärtus vaadatakse läbi iga viie aasta järel tegelike täheldatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

a)

IV lisas asendatakse joonealune märkus 3 järgmisega: „(3) Kohaldatakse
  ainult käesoleva direktiivi otstarbel ja
  juhul, kui energiasääst arvutatakse primaarenergia põhjal, kasutades energia lõpptarbimisel põhinevat alt-üles-lähenemisviisi. Elektrienergiasäästu [kWh] arvutamisel
  kasutab
  liikmesriik
  väärtust, mis on kehtestatud läbipaistva meetodiga
  ,
  mis on võrreldav kõigis liikmesriikides, primaarenergia tarbimist mõjutavate riigi olude alusel
  .
  Kõnealused olud peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud, mõõdetavad ja kontrollitavad ning põhinema objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel. Elektrienergiasäästu [kWh] arvutamisel
  võib
  liikmesriik
  kasutada
  vaikeväärtust 2,0 või teistsugust väärtust
  , kui see on põhjendatud.
  Nii toimides võtavad liikmesriigid arvesse oma energiaallikate jaotusi, mis sisalduvad nende lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades, millest teavitatakse komisjoni kooskõlas määruse (EL) XX/20XX [energialiidu juhtimine] artikliga 3. Kõnealune vaikeväärtus vaadatakse läbi iga viie aasta järel tegelike täheldatud andmete põhjal.

ainult käesoleva direktiivi otstarbel ja

kasutab

väärtust, mis on kehtestatud läbipaistva meetodiga

mis on võrreldav kõigis liikmesriikides, primaarenergia tarbimist mõjutavate riigi olude alusel

Kõnealused olud peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud, mõõdetavad ja kontrollitavad ning põhinema objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel. Elektrienergiasäästu [kWh] arvutamisel

liikmesriik

vaikeväärtust 2,0 või teistsugust väärtust

Nii toimides võtavad liikmesriigid arvesse oma energiaallikate jaotusi, mis sisalduvad nende lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades, millest teavitatakse komisjoni kooskõlas määruse (EL) XX/20XX [energialiidu juhtimine] artikliga 3. Kõnealune vaikeväärtus vaadatakse läbi iga viie aasta järel tegelike täheldatud andmete põhjal.

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – punkt 1 – alapunkt b

I lisa – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2012/27/EL

V lisa – punkt 2 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | näidatakse, et selline sääst on saadud lisaks säästule, mida oleks saadud igal juhul ilma kohustatud, osalevate või volitatud isikute tegevuseta ja/või rakendusasutuste tööta. Et teha kindlaks, milline sääst on täiendav sääst, kehtestavad liikmesriigid võrdlusaluse, mis kirjeldab, kuidas energiatarbimine muutuks, kui vaadeldavat poliitikameedet ei võetaks. Võrdlusaluses peab võtma arvesse vähemalt järgmisi tegureid: energiatarbimise suundumused, tarbijate käitumise muutumine, tehnika areng ja muudest riigi ja
  ELi
  tasandil võetud meetmetest tulenevad muutused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

näidatakse, et selline sääst on saadud lisaks säästule, mida oleks saadud igal juhul ilma kohustatud, osalevate või volitatud isikute tegevuseta ja/või rakendusasutuste tööta. Et teha kindlaks, milline sääst on täiendav sääst, kehtestavad liikmesriigid võrdlusaluse, mis kirjeldab, kuidas energiatarbimine muutuks, kui vaadeldavat poliitikameedet ei võetaks. Võrdlusaluses peab võtma arvesse vähemalt järgmisi tegureid: energiatarbimise suundumused, tarbijate käitumise muutumine, tehnika areng ja muudest riigi ja
  ELi
  tasandil võetud meetmetest tulenevad muutused;

ELi

| a) | näidatakse, et selline sääst on saadud lisaks säästule, mida oleks saadud igal juhul ilma kohustatud, osalevate või volitatud isikute tegevuseta ja/või rakendusasutuste tööta. Et teha kindlaks, milline sääst on täiendav sääst, kehtestavad liikmesriigid võrdlusaluse, mis kirjeldab, kuidas energiatarbimine muutuks, kui vaadeldavat poliitikameedet
  ja sellest tulenevaid uusi üksikmeetmeid
  ei võetaks. Võrdlusaluses peab võtma arvesse vähemalt järgmisi tegureid: energiatarbimise suundumused, tarbijate käitumise muutumine, tehnika areng ja muudest riigi ja
  liidu
  tasandil võetud meetmetest tulenevad muutused; |
| --- | --- |

a)

näidatakse, et selline sääst on saadud lisaks säästule, mida oleks saadud igal juhul ilma kohustatud, osalevate või volitatud isikute tegevuseta ja/või rakendusasutuste tööta. Et teha kindlaks, milline sääst on täiendav sääst, kehtestavad liikmesriigid võrdlusaluse, mis kirjeldab, kuidas energiatarbimine muutuks, kui vaadeldavat poliitikameedet
  ja sellest tulenevaid uusi üksikmeetmeid
  ei võetaks. Võrdlusaluses peab võtma arvesse vähemalt järgmisi tegureid: energiatarbimise suundumused, tarbijate käitumise muutumine, tehnika areng ja muudest riigi ja
  liidu
  tasandil võetud meetmetest tulenevad muutused;

ja sellest tulenevaid uusi üksikmeetmeid

liidu

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – punkt 1 – alapunkt b

I lisa – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2012/27/EL

V lisa – punkt 2 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | sääst, mis tuleneb liidu kohustuslike õigusaktide rakendamisest, loetakse säästuks, mis oleks saadud igal juhul ilma kohustatud, osalevate või volitatud isikute tegevuseta ja/või rakendusasutuste tööta, ja seega ei saa seda esitada artikli 7 lõike 1 alusel, välja arvatud olemasolevate hoonete
  renoveerimisega saavutatud
  sääst, tingimusel et on järgitud punkti h alapunktis 3 osutatud olulisuse kriteeriumi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

sääst, mis tuleneb liidu kohustuslike õigusaktide rakendamisest, loetakse säästuks, mis oleks saadud igal juhul ilma kohustatud, osalevate või volitatud isikute tegevuseta ja/või rakendusasutuste tööta, ja seega ei saa seda esitada artikli 7 lõike 1 alusel, välja arvatud olemasolevate hoonete
  renoveerimisega saavutatud
  sääst, tingimusel et on järgitud punkti h alapunktis 3 osutatud olulisuse kriteeriumi;

renoveerimisega saavutatud

| b) | sääst, mis tuleneb liidu kohustuslike õigusaktide rakendamisest, loetakse säästuks, mis oleks saadud igal juhul ilma kohustatud, osalevate või volitatud isikute tegevuseta ja/või rakendusasutuste tööta, ja seega ei saa seda esitada artikli 7 lõike 1 alusel, välja arvatud olemasolevate hoonete
  renoveerimist edendavate meetmetega seotud
  sääst, tingimusel et on järgitud punkti h alapunktis 3 osutatud olulisuse kriteeriumi; |
| --- | --- |

b)

sääst, mis tuleneb liidu kohustuslike õigusaktide rakendamisest, loetakse säästuks, mis oleks saadud igal juhul ilma kohustatud, osalevate või volitatud isikute tegevuseta ja/või rakendusasutuste tööta, ja seega ei saa seda esitada artikli 7 lõike 1 alusel, välja arvatud olemasolevate hoonete
  renoveerimist edendavate meetmetega seotud
  sääst, tingimusel et on järgitud punkti h alapunktis 3 osutatud olulisuse kriteeriumi;

renoveerimist edendavate meetmetega seotud

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – punkt 1 – alapunkt b

I lisa – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2012/27/EL

V lisa – punkt 2 – alapunkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | energiasäästu arvutamisel võetakse arvesse meetmete kestust.
  Selleks
  liidetakse kokku kõik üksikmeetmete energiasäästud, mis saavutatakse üksikmeetme rakenduskuupäeva ja vastavalt kas 2020. aasta 31. detsembri või 2030. aasta 31. detsembri vahel. Liikmesriigid võivad kasutada ka muud meetodit, mille tulemusena saadakse hinnanguliselt vähemalt sama suur kogusääst. Muude meetodite kasutamisel peavad liikmesriigid tagama, et selliste meetoditega arvutatud energiasäästu kogusumma ei ületaks energiasäästu, mis saadakse, kui liita kokku kõikide üksikmeetmete energiasäästud, mis saavutatakse ajavahemikul meetme rakenduskuupäevast vastavalt kas 2020. aasta või 2030. aasta 31. detsembrini. Liikmesriigid kirjeldavad üksikasjalikult energialiidu juhtimise
  algatuse kohases ühendatud riiklikus energiatõhususe tegevuskavas
  , milliseid muid meetodeid nad on kasutanud ja mida on võetud ette, et tagada kõnealuse siduva arvutusnõude täitmine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

h)

energiasäästu arvutamisel võetakse arvesse meetmete kestust.
  Selleks
  liidetakse kokku kõik üksikmeetmete energiasäästud, mis saavutatakse üksikmeetme rakenduskuupäeva ja vastavalt kas 2020. aasta 31. detsembri või 2030. aasta 31. detsembri vahel. Liikmesriigid võivad kasutada ka muud meetodit, mille tulemusena saadakse hinnanguliselt vähemalt sama suur kogusääst. Muude meetodite kasutamisel peavad liikmesriigid tagama, et selliste meetoditega arvutatud energiasäästu kogusumma ei ületaks energiasäästu, mis saadakse, kui liita kokku kõikide üksikmeetmete energiasäästud, mis saavutatakse ajavahemikul meetme rakenduskuupäevast vastavalt kas 2020. aasta või 2030. aasta 31. detsembrini. Liikmesriigid kirjeldavad üksikasjalikult energialiidu juhtimise
  algatuse kohases ühendatud riiklikus energiatõhususe tegevuskavas
  , milliseid muid meetodeid nad on kasutanud ja mida on võetud ette, et tagada kõnealuse siduva arvutusnõude täitmine.

Selleks

algatuse kohases ühendatud riiklikus energiatõhususe tegevuskavas

| h) | energiasäästu arvutamisel võetakse arvesse meetmete kestust
  ja määra, millele vastavalt sääst aja jooksul kahaneb
  .
  Selle arvutamisel
  liidetakse kokku kõik üksikmeetmete energiasäästud, mis saavutatakse üksikmeetme rakenduskuupäeva ja vastavalt kas 2020. aasta 31. detsembri või 2030. aasta 31. detsembri vahel. Liikmesriigid võivad kasutada ka muud meetodit, mille tulemusena saadakse hinnanguliselt vähemalt sama suur kogusääst. Muude meetodite kasutamisel peavad liikmesriigid tagama, et selliste meetoditega arvutatud energiasäästu kogusumma ei ületaks energiasäästu, mis saadakse, kui liita kokku kõikide üksikmeetmete energiasäästud, mis saavutatakse ajavahemikul meetme rakenduskuupäevast vastavalt kas 2020. aasta
  31. detsembrini
  või 2030. aasta 31. detsembrini. Liikmesriigid kirjeldavad üksikasjalikult energialiidu juhtimise
  määruse kohastes lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades
  , milliseid muid meetodeid nad on kasutanud ja mida on võetud ette, et tagada kõnealuse siduva arvutusnõude täitmine. |
| --- | --- |

h)

energiasäästu arvutamisel võetakse arvesse meetmete kestust
  ja määra, millele vastavalt sääst aja jooksul kahaneb
  .
  Selle arvutamisel
  liidetakse kokku kõik üksikmeetmete energiasäästud, mis saavutatakse üksikmeetme rakenduskuupäeva ja vastavalt kas 2020. aasta 31. detsembri või 2030. aasta 31. detsembri vahel. Liikmesriigid võivad kasutada ka muud meetodit, mille tulemusena saadakse hinnanguliselt vähemalt sama suur kogusääst. Muude meetodite kasutamisel peavad liikmesriigid tagama, et selliste meetoditega arvutatud energiasäästu kogusumma ei ületaks energiasäästu, mis saadakse, kui liita kokku kõikide üksikmeetmete energiasäästud, mis saavutatakse ajavahemikul meetme rakenduskuupäevast vastavalt kas 2020. aasta
  31. detsembrini
  või 2030. aasta 31. detsembrini. Liikmesriigid kirjeldavad üksikasjalikult energialiidu juhtimise
  määruse kohastes lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades
  , milliseid muid meetodeid nad on kasutanud ja mida on võetud ette, et tagada kõnealuse siduva arvutusnõude täitmine.

ja määra, millele vastavalt sääst aja jooksul kahaneb

Selle arvutamisel

31. detsembrini

määruse kohastes lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – punkt 1 – alapunkt b

I lisa – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2012/27/EL

V lisa – punkt 3 – alapunkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | nõutav energiasääst või sääst, mis tuleb saavutada poliitikameetmega, tuleb väljendada lõpp-
  või
  primaarenergia tarbimise kaudu, kasutades IV lisas sätestatud ümberarvutustegureid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

nõutav energiasääst või sääst, mis tuleb saavutada poliitikameetmega, tuleb väljendada lõpp-
  või
  primaarenergia tarbimise kaudu, kasutades IV lisas sätestatud ümberarvutustegureid;

või

| d) | nõutav energiasääst või sääst, mis tuleb saavutada poliitikameetmega, tuleb väljendada lõpp-
  ja
  primaarenergia tarbimise kaudu, kasutades IV lisas sätestatud ümberarvutustegureid; |
| --- | --- |

d)

nõutav energiasääst või sääst, mis tuleb saavutada poliitikameetmega, tuleb väljendada lõpp-
  ja
  primaarenergia tarbimise kaudu, kasutades IV lisas sätestatud ümberarvutustegureid;

ja

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – punkt 1 – alapunkt b

I lisa – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2012/27/EL

V lisa – punkt 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 7 lõike 2 punkti e kohaste poliitikameetmetega saavutatud säästu arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada direktiivis 2010/31/EL sätestatud arvutusmeetodit, kui see on kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 7 ja käesoleva lisa nõuetega. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 7 lõike 2 punkti e kohaste poliitikameetmetega saavutatud säästu arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada direktiivis 2010/31/EL sätestatud arvutusmeetodit, kui see on kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 7 ja käesoleva lisa nõuetega.

Artikli 7 lõike 2 punkti e kohaste poliitikameetmetega saavutatud säästu arvutamiseks võivad liikmesriigid kasutada direktiivis 2010/31/EL sätestatud arvutusmeetodit, kui see on kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 7 ja käesoleva lisa nõuetega.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – punkt 2 – alapunkt b

I lisa – punkt 2 – alapunkt b

Direktiiv 2012/27/EL

VIIa lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | |
| 1. | Tegelikul tarbimisel põhinevate arvete esitamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Tegelikul tarbimisel põhinevate arvete esitamine

| 1. | Tegelikul tarbimisel
  või küttekulujaoturi näidul
  põhinevate arvete esitamine |
| --- | --- |

1.

Tegelikul tarbimisel
  või küttekulujaoturi näidul
  põhinevate arvete esitamine

või küttekulujaoturi näidul

Et lõppkasutajatel oleks võimalik oma energiatarbimist kohandada, tuleks tegelikul tarbimisel
  põhinevalt arveldada
  vähemalt üks kord aastas.

põhinevalt arveldada

Et lõppkasutajatel oleks võimalik oma energiatarbimist kohandada, tuleks tegelikul tarbimisel
  või küttekulujaoturi näidul põhinevad arved esitada
  vähemalt üks kord aastas.

või küttekulujaoturi näidul põhinevad arved esitada

| 2. | Arvete või tarbimisteabe esitamise vähim sagedus |
| --- | --- |

2.

Arvete või tarbimisteabe esitamise vähim sagedus

| 2. | Arvete või tarbimisteabe esitamise vähim sagedus |
| --- | --- |

2.

Arvete või tarbimisteabe esitamise vähim sagedus

Kui on paigaldatud kas kaugloetavad arvestid või
  kulujaoturid
  , tehakse alates [Please insert here ....
  the entry into force]
  tegelikul tarbimisel põhinev arve või tarbimisandmed kättesaadavaks vähemalt üks kord kvartalis nõudmise korral või kui lõpptarbija on valinud elektroonilise arve, muudel juhtudel aga kaks korda aastas.

kulujaoturid

the entry into force]

Kui on paigaldatud kas kaugloetavad arvestid või
  küttekulujaoturid
  , tehakse alates ... [
  lisada ülevõtmise kuupäev
  ] tegelikul tarbimisel
  või küttekulujaoturi näidul
  põhinev arve või tarbimisandmed
  lõppkasutajatele
  kättesaadavaks vähemalt üks kord kvartalis nõudmise korral või kui lõpptarbija on valinud elektroonilise arve, muudel juhtudel aga kaks korda aastas.

küttekulujaoturid

lisada ülevõtmise kuupäev

või küttekulujaoturi näidul

lõppkasutajatele

Kui on paigaldatud kas kaugloetavad arvestid või
  kulujaoturid
  , tehakse alates 1. jaanuarist 2022 tarbimisandmed või arved kättesaadavaks vähemalt üks kord kuus. Küte ja jahutus võidakse sellest nõudest vabastada hooajavälisel ajal.

kulujaoturid

Kui on paigaldatud kas kaugloetavad arvestid või
  küttekulujaoturid
  , tehakse alates 1. jaanuarist 2022
  tegelikul tarbimisel või küttekulujaoturi näidul põhinevad
  tarbimisandmed või arved kättesaadavaks vähemalt üks kord kuus
  . See tehakse ka interneti kaudu pidevalt kättesaadavaks ja seda ajakohastatakse nii sageli, kui seda võimaldavad kasutatavad mõõtmisseadmed ja -süsteemid
  . Küte ja jahutus võidakse sellest nõudest vabastada hooajavälisel ajal.

küttekulujaoturid

tegelikul tarbimisel või küttekulujaoturi näidul põhinevad

. See tehakse ka interneti kaudu pidevalt kättesaadavaks ja seda ajakohastatakse nii sageli, kui seda võimaldavad kasutatavad mõõtmisseadmed ja -süsteemid

| 3. | Tegelikul tarbimisel põhinevatel arvetel
  esitatav vähim teave |
| --- | --- |

3.

Tegelikul tarbimisel põhinevatel arvetel
  esitatav vähim teave

Tegelikul tarbimisel põhinevatel arvetel

| 3. | Arvetel
  esitatav vähim teave |
| --- | --- |

3.

Arvetel
  esitatav vähim teave

Arvetel

Liikmesriigid tagavad, et lõppkasutajatele tehakse arvel või koos sellega selgelt ja arusaadavalt kättesaadavaks järgmine teave:

Liikmesriigid tagavad, et lõppkasutajatele tehakse arvel või koos sellega selgelt ja arusaadavalt kättesaadavaks järgmine
  tegelikul tarbimisel või küttekulujaoturi näidul põhinev täpne
  teave:

tegelikul tarbimisel või küttekulujaoturi näidul põhinev täpne

| a) | kehtivad hinnad ja tegelik energiatarbimine; |
| --- | --- |

a)

kehtivad hinnad ja tegelik energiatarbimine;

| a) | kehtivad hinnad ja tegelik energiatarbimine
  või soojuse kogumaksumus ja küttekulujaoturi näidud
  ; |
| --- | --- |

a)

kehtivad hinnad ja tegelik energiatarbimine
  või soojuse kogumaksumus ja küttekulujaoturi näidud
  ;

või soojuse kogumaksumus ja küttekulujaoturi näidud

| b) | andmed kasutatud kütusesegu kohta, sealhulgas
  lõpptarbijale
  , kellele tarnitakse kaugkütet või -jahutust; |
| --- | --- |

b)

andmed kasutatud kütusesegu kohta, sealhulgas
  lõpptarbijale
  , kellele tarnitakse kaugkütet või -jahutust;

lõpptarbijale

| b) | andmed kasutatud
  tegeliku
  kütusesegu
  ja seotud kasvuhoonegaaside heite koguse
  kohta, sealhulgas
  lõppkasutajale
  , kellele tarnitakse kaugkütet või -jahutust
  , ning erinevate maksude, lõivude ja tariifide selgitus
  ; |
| --- | --- |

b)

andmed kasutatud
  tegeliku
  kütusesegu
  ja seotud kasvuhoonegaaside heite koguse
  kohta, sealhulgas
  lõppkasutajale
  , kellele tarnitakse kaugkütet või -jahutust
  , ning erinevate maksude, lõivude ja tariifide selgitus
  ;

tegeliku

ja seotud kasvuhoonegaaside heite koguse

lõppkasutajale

, ning erinevate maksude, lõivude ja tariifide selgitus

| c) | lõpptarbija
  jooksva energiatarbimise võrdlus eelmise aasta sama perioodi tarbimisega, eelistatavalt graafiliselt, kliimale vastava korrigeerimisega kütte ja jahutuse osas; |
| --- | --- |

c)

lõpptarbija
  jooksva energiatarbimise võrdlus eelmise aasta sama perioodi tarbimisega, eelistatavalt graafiliselt, kliimale vastava korrigeerimisega kütte ja jahutuse osas;

lõpptarbija

| c) | lõppkasutaja
  jooksva energiatarbimise võrdlus eelmise aasta sama perioodi tarbimisega, eelistatavalt graafiliselt, kliimale vastava korrigeerimisega kütte ja jahutuse osas; |
| --- | --- |

c)

lõppkasutaja
  jooksva energiatarbimise võrdlus eelmise aasta sama perioodi tarbimisega, eelistatavalt graafiliselt, kliimale vastava korrigeerimisega kütte ja jahutuse osas;

lõppkasutaja

| d) | tarbijaorganisatsioonide, energiaagentuuride või samalaadsete asutuste kontaktandmed, sh veebiaadressid, kust on võimalik saada teavet kasutatavate energiatõhususe suurendamise meetmete, lõppkasutajate võrreldavate profiilide ja energiat tarbivate seadmete tegelike tehniliste näitajate kohta. |
| --- | --- |

d)

tarbijaorganisatsioonide, energiaagentuuride või samalaadsete asutuste kontaktandmed, sh veebiaadressid, kust on võimalik saada teavet kasutatavate energiatõhususe suurendamise meetmete, lõppkasutajate võrreldavate profiilide ja energiat tarbivate seadmete tegelike tehniliste näitajate kohta.

| d) | tarbijaorganisatsioonide, energiaagentuuride või samalaadsete asutuste kontaktandmed, sh veebiaadressid, kust on võimalik saada teavet kasutatavate energiatõhususe suurendamise meetmete, lõppkasutajate võrreldavate profiilide ja energiat tarbivate seadmete tegelike tehniliste näitajate kohta. |
| --- | --- |

d)

tarbijaorganisatsioonide, energiaagentuuride või samalaadsete asutuste kontaktandmed, sh veebiaadressid, kust on võimalik saada teavet kasutatavate energiatõhususe suurendamise meetmete, lõppkasutajate võrreldavate profiilide ja energiat tarbivate seadmete tegelike tehniliste näitajate kohta.

| da) | teave kaebuste esitamise korra, ombudsmani teenuste või vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismide kohta; |
| --- | --- |

da)

da)

teave kaebuste esitamise korra, ombudsmani teenuste või vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismide kohta;

teave kaebuste esitamise korra, ombudsmani teenuste või vaidluste kohtuvälise lahendamise mehhanismide kohta;

Lisaks tagavad liikmesriigid, et lõpptarbijale tehakse arvel, koos sellega või arvel viidatud kohas selgelt ja arusaadavalt kättesaadavaks võrdlus
  samasse kategooriasse kuuluva keskmise norm- või võrdluslõppkasutajaga.

Lisaks tagavad liikmesriigid, et lõpptarbijale tehakse arvel, koos sellega või arvel viidatud kohas selgelt ja arusaadavalt kättesaadavaks võrdlus

| db) | võrdlus
  samasse kategooriasse kuuluva keskmise norm- või võrdluslõppkasutajaga. |
| --- | --- |

db)

db)

võrdlus
  samasse kategooriasse kuuluva keskmise norm- või võrdluslõppkasutajaga.

võrdlus

Arved, mis ei põhine tegelikul tarbimisel või küttekulujaoturi näidul, peavad sisaldama selget ja arusaadavat kirjeldust selle kohta, kuidas arvel esitatud summa arvutati, ja vähemalt punktides d ja da osutatud teavet.

Arved, mis ei põhine tegelikul tarbimisel või küttekulujaoturi näidul, peavad sisaldama selget ja arusaadavat kirjeldust selle kohta, kuidas arvel esitatud summa arvutati, ja vähemalt punktides d ja da osutatud teavet.

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – punkt 2 a (uus)

I lisa – punkt 2 a (uus)

Direktiiv 2012/27/EL

IX lisa – 1. osa – punkt 4 – alapunkt g

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | IX lisa 1. osa punkti 4 alapunkt g asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

IX lisa 1. osa punkti 4 alapunkt g asendatakse järgmisega:

| g) | Majandusanalüüs: mõjude ülevaade |
| --- | --- |

g)

Majandusanalüüs: mõjude ülevaade

| „g) | Majandusanalüüs: mõjude ülevaade |
| --- | --- |

„g)

Majandusanalüüs: mõjude ülevaade

Majandusanalüüside tegemisel võetakse arvesse kogu asjakohane majanduslik mõju.

Majandusanalüüside tegemisel võetakse arvesse kogu asjakohane majanduslik mõju.

Liikmesriigid
  võivad hinnata
  ja otsuste tegemisel arvesse
  võtta
  analüüsitud stsenaariumide kohaseid energiatarnimise suuremast paindlikkusest ning elektrivõrgu optimaalsemast toimimisest tulenevaid kulusid ja energiasäästu, sealhulgas vähendatud infrastruktuuri investeeringutest tulenevat kulude kokkuhoidu ja säästu.

võivad hinnata

võtta

Liikmesriigid
  hindavad
  ja
  võtavad
  otsuste tegemisel arvesse analüüsitud stsenaariumide kohaseid energiatarnimise suuremast paindlikkusest ning elektrivõrgu optimaalsemast toimimisest tulenevaid kulusid ja energiasäästu, sealhulgas vähendatud infrastruktuuri investeeringutest tulenevat kulude kokkuhoidu ja säästu.

hindavad

võtavad

Arvessevõetavad kulud ja tulud peavad hõlmama vähemalt järgmist.

Arvessevõetavad kulud ja tulud peavad hõlmama vähemalt järgmist.

| i) | Tulud |
| --- | --- |

i)

Tulud

| i) | Tulud |
| --- | --- |

i)

Tulud

| | — | Toodangu tarbijaväärtus (soojus ja elekter) |
| --- | --- | --- |

—

Toodangu tarbijaväärtus (soojus ja elekter)

| | — | Toodangu tarbijaväärtus (soojus ja elekter) |
| --- | --- | --- |

—

Toodangu tarbijaväärtus (soojus ja elekter)

| | — | Välistulu, näiteks kasu keskkonnale
  ja tervisele
  ,
  niivõrd kui see on võimalik. |
| --- | --- | --- |

—

Välistulu, näiteks kasu keskkonnale
  ja tervisele
  ,
  niivõrd kui see on võimalik.

ja tervisele

niivõrd kui see on võimalik.

| | — | Välistulu, näiteks kasu keskkonnale,
  kasvuhoonegaaside heitele ja tervisele ning ohutusele |
| --- | --- | --- |

—

Välistulu, näiteks kasu keskkonnale,
  kasvuhoonegaaside heitele ja tervisele ning ohutusele

kasvuhoonegaaside heitele ja tervisele ning ohutusele

| | — | Mõju tööturule, energiajulgeolek ja konkurentsivõime |
| --- | --- | --- |

—

Mõju tööturule, energiajulgeolek ja konkurentsivõime

Mõju tööturule, energiajulgeolek ja konkurentsivõime

| ii) | Kulud |
| --- | --- |

ii)

Kulud

| ii) | Kulud |
| --- | --- |

ii)

Kulud

| | — | Tehaste ja seadmete kapitalikulud |
| --- | --- | --- |

—

Tehaste ja seadmete kapitalikulud

| | — | Tehaste ja seadmete kapitalikulud |
| --- | --- | --- |

—

Tehaste ja seadmete kapitalikulud

| | — | Seotud energiavõrkude kapitalikulud |
| --- | --- | --- |

—

Seotud energiavõrkude kapitalikulud

| | — | Seotud energiavõrkude kapitalikulud |
| --- | --- | --- |

—

Seotud energiavõrkude kapitalikulud

| | — | Muutuvad ja püsivad tegevuskulud |
| --- | --- | --- |

—

Muutuvad ja püsivad tegevuskulud

| | — | Muutuvad ja püsivad tegevuskulud |
| --- | --- | --- |

—

Muutuvad ja püsivad tegevuskulud

| | — | Energiakulud |
| --- | --- | --- |

—

Energiakulud

| | — | Energiakulud |
| --- | --- | --- |

—

Energiakulud

| | — | Keskkonna-
  ja tervisekulud
  ,
  niivõrd kui see on võimalik |
| --- | --- | --- |

—

Keskkonna-
  ja tervisekulud
  ,
  niivõrd kui see on võimalik

ja tervisekulud

niivõrd kui see on võimalik

| | — | Keskkonna-,
  tervise- ja ohutuskulud |
| --- | --- | --- |

—

Keskkonna-,
  tervise- ja ohutuskulud

tervise- ja ohutuskulud

| | — | Tööturu kulud, energiajulgeolek ja konkurentsivõime“ |
| --- | --- | --- |

—

Tööturu kulud, energiajulgeolek ja konkurentsivõime“

Tööturu kulud, energiajulgeolek ja konkurentsivõime“

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa – punkt 2 b (uus)

Lisa – punkt 2 b (uus)

Direktiiv 2012/27/EL

XII lisa – punkt 1 – alapunkt a

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b. | XII lisa punkti 1 alapunkt a asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.

2b.

XII lisa punkti 1 alapunkt a asendatakse järgmisega:

| „a) | koostavad ja avaldavad standardeeskirjad, milles käsitletakse kulude kandmist ja jagamist seoses tehniliste kohandustega (näiteks võrguga liitumised ja
  võrguarendustööd
  , võrgu toimimise parandamine ja võrgureeglite mittediskrimineeriva rakendamise eeskirjad), mida on vaja, et kaasata uusi tootjaid, kes tarnivad ühendatud võrku tõhusal koostootmisel toodetud elektrienergiat; |
| --- | --- |

„a)

koostavad ja avaldavad standardeeskirjad, milles käsitletakse kulude kandmist ja jagamist seoses tehniliste kohandustega (näiteks võrguga liitumised ja
  võrguarendustööd
  , võrgu toimimise parandamine ja võrgureeglite mittediskrimineeriva rakendamise eeskirjad), mida on vaja, et kaasata uusi tootjaid, kes tarnivad ühendatud võrku tõhusal koostootmisel toodetud elektrienergiat;

võrguarendustööd

| „a) | koostavad ja avaldavad standardeeskirjad, milles käsitletakse kulude kandmist ja jagamist seoses tehniliste kohandustega (näiteks võrguga liitumised
  , võrguarendustööd
  ja
  uute võrkude kasutuselevõtt
  , võrgu toimimise parandamine ja võrgureeglite mittediskrimineeriva rakendamise eeskirjad), mida on vaja, et kaasata uusi tootjaid, kes tarnivad ühendatud võrku tõhusal koostootmisel
  ja teistest hajutatud allikatest
  toodetud elektrienergiat;“ |
| --- | --- |

„a)

koostavad ja avaldavad standardeeskirjad, milles käsitletakse kulude kandmist ja jagamist seoses tehniliste kohandustega (näiteks võrguga liitumised
  , võrguarendustööd
  ja
  uute võrkude kasutuselevõtt
  , võrgu toimimise parandamine ja võrgureeglite mittediskrimineeriva rakendamise eeskirjad), mida on vaja, et kaasata uusi tootjaid, kes tarnivad ühendatud võrku tõhusal koostootmisel
  ja teistest hajutatud allikatest
  toodetud elektrienergiat;“

, võrguarendustööd

uute võrkude kasutuselevõtt

ja teistest hajutatud allikatest

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule tagasi vastutavale komisjonile institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0391/2017).

1

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

9

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

10

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

10

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

(1a)  
  Ülevaade „World Energy Outlook 2016“, Rahvusvaheline Energiaagentuur, 2016.

1a

Ülevaade „World Energy Outlook 2016“, Rahvusvaheline Energiaagentuur, 2016.

(1b)  
  Ülevaade „World Energy Outlook 2016“, Rahvusvaheline Energiaagentuur, 2016.

1b

Ülevaade „World Energy Outlook 2016“, Rahvusvaheline Energiaagentuur, 2016.

(1a)  
  Euroopa Parlamendi 2. juuni 2016. aasta raportis (energiatõhususe direktiivi (2012/27/EL) rakendamise aruande kohta) kasutatud sõnastus (2015/2232(INI)).

1a

Euroopa Parlamendi 2. juuni 2016. aasta raportis (energiatõhususe direktiivi (2012/27/EL) rakendamise aruande kohta) kasutatud sõnastus (2015/2232(INI)).

(1a)  
  Komisjoni talituste 28. aprilli 2017. aasta töödokument, milles käsitletakse põllumajandust ja säästvat veemajandust ELis.

1a

Komisjoni talituste 28. aprilli 2017. aasta töödokument, milles käsitletakse põllumajandust ja säästvat veemajandust ELis.

(1a)  
  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

1a

Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

---

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/391 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/391

---

P8_TA(2018)0011

Energialiidu juhtimine ***I

Euroopa Parlamendi 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse energialiidu juhtimist ja millega muudetakse direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ ja 2009/31/EÜ, määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, direktiivi 2009/73/EÜ, nõukogu direktiivi 2009/119/EÜ, direktiive 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 458/17)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Käesoleva määrusega on ette nähtud selliseks
  usaldusväärseks
  ja läbipaistvaks juhtimiseks vajalik õiguslik alus
  , millega
  tagatakse energialiidu eesmärkide saavutamine
  liidu ja liikmesriikide üksteist täiendava, sidusa ja ulatusliku
  tegevusega ning millega edendatakse samal ajal liidu parema õigusloome põhimõtteid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Käesoleva määrusega on ette nähtud selliseks
  usaldusväärseks
  ja läbipaistvaks juhtimiseks vajalik õiguslik alus
  , millega
  tagatakse energialiidu eesmärkide saavutamine
  liidu ja liikmesriikide üksteist täiendava, sidusa ja ulatusliku
  tegevusega ning millega edendatakse samal ajal liidu parema õigusloome põhimõtteid
  .

| (1) | Käesolevas määruses sätestatakse seadusandlik alus, mida on vaja
  usaldusväärseks
  , kaasavaks, kulutõhusaks, läbipaistvaks ja prognoositavaks juhtimiseks
  , millega
  tagada, et
  liidu ja liikmesriikide üksteist täiendava, sidusa ja ulatusliku
  tegevuse kaudu saavutatakse energialiidu 2030. aasta ja pikaajalised eesmärgid, mis on kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgu järel sõlmitud 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppega (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), ja piirata haldusmenetluste keerukust
  . |
| --- | --- |

(1)

Käesolevas määruses sätestatakse seadusandlik alus, mida on vaja
  usaldusväärseks
  , kaasavaks, kulutõhusaks, läbipaistvaks ja prognoositavaks juhtimiseks
  , millega
  tagada, et
  liidu ja liikmesriikide üksteist täiendava, sidusa ja ulatusliku
  tegevuse kaudu saavutatakse energialiidu 2030. aasta ja pikaajalised eesmärgid, mis on kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgu järel sõlmitud 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppega (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), ja piirata haldusmenetluste keerukust
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Ulatuslikul kliimapoliitikal põhineva vastupanuvõimelise energialiidu eesmärk on tagada liidu tarbijatele (nii majapidamistele kui ka ettevõtjatele) kindel, säästev, konkurentsivõimeline ja taskukohane energia, mis eeldab Euroopa energiasüsteemi põhjalikku ümberkujundamist. See eesmärk on saavutatav üksnes siis, kui seadusandlikku ja mitteseadusandlikku tegevust kooskõlastatakse nii liidu kui ka
  liikmesriikide
  tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Ulatuslikul kliimapoliitikal põhineva vastupanuvõimelise energialiidu eesmärk on tagada liidu tarbijatele (nii majapidamistele kui ka ettevõtjatele) kindel, säästev, konkurentsivõimeline ja taskukohane energia, mis eeldab Euroopa energiasüsteemi põhjalikku ümberkujundamist. See eesmärk on saavutatav üksnes siis, kui seadusandlikku ja mitteseadusandlikku tegevust kooskõlastatakse nii liidu kui ka
  liikmesriikide
  tasandil.

| (3) | Ulatuslikul kliimapoliitikal põhineva vastupanuvõimelise energialiidu eesmärk on tagada liidu tarbijatele (nii majapidamistele kui ka ettevõtjatele) kindel, säästev, konkurentsivõimeline ja taskukohane energia
  ning edendada investeeringute ligitõmbamise abil teadusuuringuid ja innovatsiooni
  , mis eeldab Euroopa energiasüsteemi põhjalikku ümberkujundamist. See eesmärk on saavutatav üksnes siis, kui seadusandlikku ja mitteseadusandlikku tegevust kooskõlastatakse nii liidu
  , makro- ja muul piirkondlikul, liikmesriikide
  kui ka
  kohalikul
  tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Ulatuslikul kliimapoliitikal põhineva vastupanuvõimelise energialiidu eesmärk on tagada liidu tarbijatele (nii majapidamistele kui ka ettevõtjatele) kindel, säästev, konkurentsivõimeline ja taskukohane energia
  ning edendada investeeringute ligitõmbamise abil teadusuuringuid ja innovatsiooni
  , mis eeldab Euroopa energiasüsteemi põhjalikku ümberkujundamist. See eesmärk on saavutatav üksnes siis, kui seadusandlikku ja mitteseadusandlikku tegevust kooskõlastatakse nii liidu
  , makro- ja muul piirkondlikul, liikmesriikide
  kui ka
  kohalikul
  tasandil.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Täielikult toimiv ja vastupanuvõimeline energialiit teeks liidust innovatsioonis, investeerimises, majanduskasvus ning sotsiaalses ja majanduslikus arengus juhtiva piirkonna, kuid annaks ka head eeskuju, kuidas püüda saavutada kaugeleulatuvaid kliimamuutuste leevendamise eesmärke ja võtta samal ajal innovatsiooni, investeeringute ja majanduskasvu edendamise meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Täielikult toimiv ja vastupanuvõimeline energialiit teeks liidust innovatsioonis, investeerimises, majanduskasvus ning sotsiaalses ja majanduslikus arengus juhtiva piirkonna, kuid annaks ka head eeskuju, kuidas püüda saavutada kaugeleulatuvaid kliimamuutuste leevendamise eesmärke ja võtta samal ajal innovatsiooni, investeeringute ja majanduskasvu edendamise meetmeid.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Komisjoni ettepanek töötati välja energiapoliitika mitme valdkondliku algatusega, eelkõige taastuvenergia, energiatõhususe ja turukorralduse algatusega paralleelselt ning need võetakse koos vastu. Need algatused moodustavad paketi, mille üldteema on energiatõhusus ennekõike, liit kui taastuvenergia valdkonna liider ja õiglased tingimused
  energiatarbijatele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Komisjoni ettepanek töötati välja energiapoliitika mitme valdkondliku algatusega, eelkõige taastuvenergia, energiatõhususe ja turukorralduse algatusega paralleelselt ning need võetakse koos vastu. Need algatused moodustavad paketi, mille üldteema on energiatõhusus ennekõike, liit kui taastuvenergia valdkonna liider ja õiglased tingimused
  energiatarbijatele
  .

| (4) | Komisjoni ettepanek töötati välja energiapoliitika mitme valdkondliku algatusega, eelkõige taastuvenergia, energiatõhususe
  (sh hoonete energiatõhususe)
  ja turukorralduse algatusega paralleelselt ning need võetakse koos vastu. Need algatused moodustavad paketi, mille üldteema on energiatõhusus ennekõike, liit kui taastuvenergia valdkonna liider ja
  energiatarbijatele kehtivad
  õiglased tingimused
  , mis tagatakse muu sellega, et vähendatakse kütteostuvõimetust ja siseturul edendatakse ausat konkurentsi
  . |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni ettepanek töötati välja energiapoliitika mitme valdkondliku algatusega, eelkõige taastuvenergia, energiatõhususe
  (sh hoonete energiatõhususe)
  ja turukorralduse algatusega paralleelselt ning need võetakse koos vastu. Need algatused moodustavad paketi, mille üldteema on energiatõhusus ennekõike, liit kui taastuvenergia valdkonna liider ja
  energiatarbijatele kehtivad
  õiglased tingimused
  , mis tagatakse muu sellega, et vähendatakse kütteostuvõimetust ja siseturul edendatakse ausat konkurentsi
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Euroopa Ülemkogu
  leppis
  24. oktoobril 2014
  kokku
  liidu kliima- ja
  energiaraamistiku
  2030. aastaks, mis tugineb neljale põhieesmärgile: vähendada kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 %, suurendada energiatõhusust vähemalt 27 %, pidades silmas 30 % eesmärki, saavutada eesmärk, et taastuvenergia osakaal liidus tarbitavas energias on vähemalt 27 %, ning samuti eesmärk tagada elektrivõrkude vähemalt 15 % omavaheline ühendatus. Raamistikus on märgitud, et taastuvenergiaeesmärk on liidu tasandil siduv ning et see saavutatakse liikmesriikide panusega, mis lähtub vajadusest saavutada liidu eesmärk ühiselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Euroopa Ülemkogu
  leppis
  24. oktoobril 2014
  kokku
  liidu kliima- ja
  energiaraamistiku
  2030. aastaks, mis tugineb neljale põhieesmärgile: vähendada kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 %, suurendada energiatõhusust vähemalt 27 %, pidades silmas 30 % eesmärki, saavutada eesmärk, et taastuvenergia osakaal liidus tarbitavas energias on vähemalt 27 %, ning samuti eesmärk tagada elektrivõrkude vähemalt 15 % omavaheline ühendatus. Raamistikus on märgitud, et taastuvenergiaeesmärk on liidu tasandil siduv ning et see saavutatakse liikmesriikide panusega, mis lähtub vajadusest saavutada liidu eesmärk ühiselt.

| (5) | Euroopa Ülemkogu
  tegi
  24. oktoobril 2014
  ettepaneku võtta vastu
  liidu kliima- ja
  energiaraamistik
  2030. aastaks, mis tugineb neljale põhieesmärgile: vähendada kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 %, suurendada energiatõhusust vähemalt 27 %, pidades silmas 30 % eesmärki, saavutada eesmärk, et taastuvenergia osakaal liidus tarbitavas energias on vähemalt 27 %, ning samuti eesmärk tagada elektrivõrkude vähemalt 15 % omavaheline ühendatus. Raamistikus on märgitud, et taastuvenergiaeesmärk on liidu tasandil siduv ning et see saavutatakse liikmesriikide panusega, mis lähtub vajadusest saavutada liidu eesmärk ühiselt.
  Käesolevas määruses on aga arvesse võetud valdkondlikes õigusaktides sätestatud eesmärke. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu
  tegi
  24. oktoobril 2014
  ettepaneku võtta vastu
  liidu kliima- ja
  energiaraamistik
  2030. aastaks, mis tugineb neljale põhieesmärgile: vähendada kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 %, suurendada energiatõhusust vähemalt 27 %, pidades silmas 30 % eesmärki, saavutada eesmärk, et taastuvenergia osakaal liidus tarbitavas energias on vähemalt 27 %, ning samuti eesmärk tagada elektrivõrkude vähemalt 15 % omavaheline ühendatus. Raamistikus on märgitud, et taastuvenergiaeesmärk on liidu tasandil siduv ning et see saavutatakse liikmesriikide panusega, mis lähtub vajadusest saavutada liidu eesmärk ühiselt.
  Käesolevas määruses on aga arvesse võetud valdkondlikes õigusaktides sätestatud eesmärke.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Euroopa Ülemkogu leppis 24. oktoobril 2014 kokku, et komisjon võtab liikmesriikide toetusel kiiresti meetmeid, millega tagada, et vähemalt need liikmesriigid, kes ei ole seni energia siseturu minimaalset integreeritust saavutanud, täidavad kiiresti, hiljemalt 2020. aastaks, eesmärgi ühendada olemasolevatest elektrivõrkudest omavahel vähemalt 10 %. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Euroopa Ülemkogu leppis 24. oktoobril 2014 kokku, et komisjon võtab liikmesriikide toetusel kiiresti meetmeid, millega tagada, et vähemalt need liikmesriigid, kes ei ole seni energia siseturu minimaalset integreeritust saavutanud, täidavad kiiresti, hiljemalt 2020. aastaks, eesmärgi ühendada olemasolevatest elektrivõrkudest omavahel vähemalt 10 %.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Pariisi kokkuleppega seati kliimamuutuste leevendamiseks palju kõrgemad üleilmsed eesmärgid: allakirjutanud riigid võtsid kohustuse hoida ülemaailmse keskmise temperatuuri tõus võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega tuntavalt allpool 2 oC ning püüda piirata temperatuuri tõusu võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega 1,5  oC-ni. Liit peab olema valmis vähendama heitkoguseid palju rohkem ja kiiremini, kui varem ette nähti. Tänu sellele, et taastuvenergia tehnoloogia areneb ja võetakse kasutusele kiiresti, ei ole aga heitkoguste vähendamise kulud nii suured, kui varem hinnati. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Pariisi kokkuleppega seati kliimamuutuste leevendamiseks palju kõrgemad üleilmsed eesmärgid: allakirjutanud riigid võtsid kohustuse hoida ülemaailmse keskmise temperatuuri tõus võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega tuntavalt allpool 2 oC ning püüda piirata temperatuuri tõusu võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega 1,5  oC-ni. Liit peab olema valmis vähendama heitkoguseid palju rohkem ja kiiremini, kui varem ette nähti. Tänu sellele, et taastuvenergia tehnoloogia areneb ja võetakse kasutusele kiiresti, ei ole aga heitkoguste vähendamise kulud nii suured, kui varem hinnati.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6b) | Kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärgiga, mille kohaselt tuleks saavutada 21. sajandi teiseks pooleks inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitetekitajate ja sidujates sidumise vahel tasakaal, peaks liit seadma õiglasel alusel eesmärgiks viia netoheide ELis hiljemalt 2050. aastaks nullini ning seejärel peaks heide olema negatiivne. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6b)

Kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärgiga, mille kohaselt tuleks saavutada 21. sajandi teiseks pooleks inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitetekitajate ja sidujates sidumise vahel tasakaal, peaks liit seadma õiglasel alusel eesmärgiks viia netoheide ELis hiljemalt 2050. aastaks nullini ning seejärel peaks heide olema negatiivne.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6c) | See, kui suur on atmosfääris kasvuhoonegaaside kogusisaldus, sõltub kliimasüsteemis sellest, kui palju inimtekkelist heidet on aja jooksul kokku tekkinud. Pariisi kokkuleppe kohustuste täitmiseks tuleb analüüsida, millise üleilmse süsinikubilansi korral on võimalik jätkata pingutusi, et piirata temperatuuri tõusu võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega 1,5  oC-ni, ning määrata kindlaks, milline on ülejäänud üleilmsest süsinikubilansist liidu õiglane osa. Pikaajalised kliima- ja energiastrateegiad peaksid selle süsinikubilansiga kooskõlas olema. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6c)

See, kui suur on atmosfääris kasvuhoonegaaside kogusisaldus, sõltub kliimasüsteemis sellest, kui palju inimtekkelist heidet on aja jooksul kokku tekkinud. Pariisi kokkuleppe kohustuste täitmiseks tuleb analüüsida, millise üleilmse süsinikubilansi korral on võimalik jätkata pingutusi, et piirata temperatuuri tõusu võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega 1,5  oC-ni, ning määrata kindlaks, milline on ülejäänud üleilmsest süsinikubilansist liidu õiglane osa. Pikaajalised kliima- ja energiastrateegiad peaksid selle süsinikubilansiga kooskõlas olema.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6d) | Liit ja liikmesriigid peaksid kliima- ja energiaeesmärgid korrapäraselt üle vaatama ning vajaduse korral seadma kõrgemad eesmärgid, et võtta arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi raames toimunud järjestikusi läbivaatamisi ning viimaseid teaduslikke tõendusmaterjale kliimamuutuste toimumise kiiruse ja mõju kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6d)

Liit ja liikmesriigid peaksid kliima- ja energiaeesmärgid korrapäraselt üle vaatama ning vajaduse korral seadma kõrgemad eesmärgid, et võtta arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi raames toimunud järjestikusi läbivaatamisi ning viimaseid teaduslikke tõendusmaterjale kliimamuutuste toimumise kiiruse ja mõju kohta.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6e) | Kuigi liit on lubanud, et vähendab 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet palju rohkem kui teised, ei saa ta võidelda kliimamuutustega üksi. Komisjon ja liikmesriigid peaksid igal võimalusel veenma eelkõige neid riike, kes on liiduga rahvusvahelises kaubavahetuses, võtma endale üleilmsest vastutusest õiglane osa ja seadma endale sama kõrged eesmärgid kui ELil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6e)

Kuigi liit on lubanud, et vähendab 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet palju rohkem kui teised, ei saa ta võidelda kliimamuutustega üksi. Komisjon ja liikmesriigid peaksid igal võimalusel veenma eelkõige neid riike, kes on liiduga rahvusvahelises kaubavahetuses, võtma endale üleilmsest vastutusest õiglane osa ja seadma endale sama kõrged eesmärgid kui ELil.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Samuti järeldas Euroopa Ülemkogu 24. oktoobril 2014, (14) et on vaja välja töötada ilma liigse halduskoormuseta usaldusväärne ja läbipaistev juhtimissüsteem, mille eesmärk on aidata tagada, et liit saavutab oma energiapoliitika eesmärgid, kusjuures
  liikmesriikidele
  tuleks
  tagada vajalik paindlikkus ning tuleks täiel määral arvesse võtta nende
  vabadust määrata
  kindlaks
  oma energiaallikate jaotus. Rõhutati, et selline juhtimissüsteem peaks tuginema olemasolevatele elementidele, nagu riiklikud kliimaprogrammid ning riiklikud taastuvenergia ja energiatõhususe kavad, ning et eri kavandamise ja aruandlusega seotud tegevussuundi tuleks ühtlustada ja koondada. Samuti lepiti kokku, et edendatakse tarbijate rolli ja õigusi ning investorite jaoks läbipaistvust ja prognoositavust, muu hulgas taskukohase, ohutu, konkurentsivõimelise, kindla ja säästva energiasüsteemi põhinäitajate süstemaatilise seire abil, ning soodustatakse liikmesriikidevahelist piirkondlikku koostööd. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Samuti järeldas Euroopa Ülemkogu 24. oktoobril 2014, (14) et on vaja välja töötada ilma liigse halduskoormuseta usaldusväärne ja läbipaistev juhtimissüsteem, mille eesmärk on aidata tagada, et liit saavutab oma energiapoliitika eesmärgid, kusjuures
  liikmesriikidele
  tuleks
  tagada vajalik paindlikkus ning tuleks täiel määral arvesse võtta nende
  vabadust määrata
  kindlaks
  oma energiaallikate jaotus. Rõhutati, et selline juhtimissüsteem peaks tuginema olemasolevatele elementidele, nagu riiklikud kliimaprogrammid ning riiklikud taastuvenergia ja energiatõhususe kavad, ning et eri kavandamise ja aruandlusega seotud tegevussuundi tuleks ühtlustada ja koondada. Samuti lepiti kokku, et edendatakse tarbijate rolli ja õigusi ning investorite jaoks läbipaistvust ja prognoositavust, muu hulgas taskukohase, ohutu, konkurentsivõimelise, kindla ja säästva energiasüsteemi põhinäitajate süstemaatilise seire abil, ning soodustatakse liikmesriikidevahelist piirkondlikku koostööd.

| (7) | Samuti järeldas Euroopa Ülemkogu 24. oktoobril 2014, (14) et on vaja välja töötada ilma liigse halduskoormuseta
  ja liikmesriikide jaoks piisavalt paindlik
  usaldusväärne ja läbipaistev juhtimissüsteem, mille eesmärk on aidata tagada, et liit saavutab oma energiapoliitika eesmärgid, kusjuures tuleks
  täielikult austada liikmesriikide
  vabadust määrata oma energiaallikate jaotus
  ise kindlaks
  . Rõhutati, et selline juhtimissüsteem peaks tuginema olemasolevatele elementidele, nagu riiklikud kliimaprogrammid ning riiklikud taastuvenergia ja energiatõhususe kavad, ning et eri kavandamise ja aruandlusega seotud tegevussuundi tuleks ühtlustada ja koondada. Samuti lepiti kokku, et edendatakse tarbijate rolli ja õigusi ning investorite jaoks läbipaistvust ja prognoositavust, muu hulgas taskukohase, ohutu, konkurentsivõimelise, kindla ja säästva energiasüsteemi põhinäitajate süstemaatilise seire abil,
  hõlbustatakse riigisiseste kliima- ja energiameetmete kooskõlastamist
  ning soodustatakse liikmesriikidevahelist piirkondlikku koostööd. |
| --- | --- |

(7)

Samuti järeldas Euroopa Ülemkogu 24. oktoobril 2014, (14) et on vaja välja töötada ilma liigse halduskoormuseta
  ja liikmesriikide jaoks piisavalt paindlik
  usaldusväärne ja läbipaistev juhtimissüsteem, mille eesmärk on aidata tagada, et liit saavutab oma energiapoliitika eesmärgid, kusjuures tuleks
  täielikult austada liikmesriikide
  vabadust määrata oma energiaallikate jaotus
  ise kindlaks
  . Rõhutati, et selline juhtimissüsteem peaks tuginema olemasolevatele elementidele, nagu riiklikud kliimaprogrammid ning riiklikud taastuvenergia ja energiatõhususe kavad, ning et eri kavandamise ja aruandlusega seotud tegevussuundi tuleks ühtlustada ja koondada. Samuti lepiti kokku, et edendatakse tarbijate rolli ja õigusi ning investorite jaoks läbipaistvust ja prognoositavust, muu hulgas taskukohase, ohutu, konkurentsivõimelise, kindla ja säästva energiasüsteemi põhinäitajate süstemaatilise seire abil,
  hõlbustatakse riigisiseste kliima- ja energiameetmete kooskõlastamist
  ning soodustatakse liikmesriikidevahelist piirkondlikku koostööd.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Nõukogu 26. novembri 2015. aasta järeldustes (16) tunnistati, et energialiidu juhtimine on oluline vahend energialiidu tõhusaks ja tulemuslikuks ülesehitamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks. Nendes rõhutati, et juhtimissüsteem peaks põhinema energia- ja kliimapoliitika rakendamise strateegilise kavandamise ja rakendamist käsitleva aruandluse lõimimise põhimõttel ning liidu, piirkondlikul ja riiklikul tasandil energia- ja kliimapoliitikat kujundavate osalejate tegevuse kooskõlastamisel. Samuti rõhutati nendes, et juhtimisega tuleks tagada 2030. aasta kokkulepitud energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine ning et juhtimise abil jälgitakse liidu ühist edu
  poliitikaeesmärkide
  saavutamisel energialiidu kõigis viies mõõtmes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Nõukogu 26. novembri 2015. aasta järeldustes (16) tunnistati, et energialiidu juhtimine on oluline vahend energialiidu tõhusaks ja tulemuslikuks ülesehitamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks. Nendes rõhutati, et juhtimissüsteem peaks põhinema energia- ja kliimapoliitika rakendamise strateegilise kavandamise ja rakendamist käsitleva aruandluse lõimimise põhimõttel ning liidu, piirkondlikul ja riiklikul tasandil energia- ja kliimapoliitikat kujundavate osalejate tegevuse kooskõlastamisel. Samuti rõhutati nendes, et juhtimisega tuleks tagada 2030. aasta kokkulepitud energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine ning et juhtimise abil jälgitakse liidu ühist edu
  poliitikaeesmärkide
  saavutamisel energialiidu kõigis viies mõõtmes.

| (10) | Nõukogu 26. novembri 2015. aasta järeldustes (16) tunnistati, et energialiidu juhtimine on oluline vahend energialiidu tõhusaks ja tulemuslikuks ülesehitamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks. Nendes rõhutati, et juhtimissüsteem peaks põhinema energia- ja kliimapoliitika rakendamise strateegilise kavandamise ja rakendamist käsitleva aruandluse lõimimise põhimõttel ning liidu, piirkondlikul ja riiklikul tasandil energia- ja kliimapoliitikat kujundavate osalejate tegevuse kooskõlastamisel. Samuti rõhutati nendes, et juhtimisega tuleks tagada 2030. aasta kokkulepitud energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine ning et juhtimise abil jälgitakse
  iga liikmesriigi ja
  liidu ühist edu
  eesmärkide
  saavutamisel energialiidu kõigis viies mõõtmes. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu 26. novembri 2015. aasta järeldustes (16) tunnistati, et energialiidu juhtimine on oluline vahend energialiidu tõhusaks ja tulemuslikuks ülesehitamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks. Nendes rõhutati, et juhtimissüsteem peaks põhinema energia- ja kliimapoliitika rakendamise strateegilise kavandamise ja rakendamist käsitleva aruandluse lõimimise põhimõttel ning liidu, piirkondlikul ja riiklikul tasandil energia- ja kliimapoliitikat kujundavate osalejate tegevuse kooskõlastamisel. Samuti rõhutati nendes, et juhtimisega tuleks tagada 2030. aasta kokkulepitud energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine ning et juhtimise abil jälgitakse
  iga liikmesriigi ja
  liidu ühist edu
  eesmärkide
  saavutamisel energialiidu kõigis viies mõõtmes.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Seepärast peaks energialiidu juhtimise peamine eesmärk olema energialiidu ning eelkõige 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku
  eesmärkide saavutamise võimaldamine
  . Käesolev määrus on seepärast seotud valdkondlike õigusaktidega, millega rakendatakse 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärke. Kuigi liikmesriikidel on vaja paindlikkust enda energiaallikate jaotuse ja eelistustega kõige paremini sobivate poliitikameetmete valimiseks, peaks selline paindlikkus olema kooskõlas turgude suurema lõimimise ja konkurentsile avamisega, kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisega ning vähese CO2-heitega majandusele
  järkjärgulise üleminekuga
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Seepärast peaks energialiidu juhtimise peamine eesmärk olema energialiidu ning eelkõige 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku
  eesmärkide saavutamise võimaldamine
  . Käesolev määrus on seepärast seotud valdkondlike õigusaktidega, millega rakendatakse 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärke. Kuigi liikmesriikidel on vaja paindlikkust enda energiaallikate jaotuse ja eelistustega kõige paremini sobivate poliitikameetmete valimiseks, peaks selline paindlikkus olema kooskõlas turgude suurema lõimimise ja konkurentsile avamisega, kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisega ning vähese CO2-heitega majandusele
  järkjärgulise üleminekuga
  .

| (12) | Seepärast peaks energialiidu juhtimise peamine eesmärk olema
  võimaldada saavutada
  energialiidu ning eelkõige 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku
  eesmärgid, mis puudutavad kasvuhoonegaaside heite vähendamist, taastuvaid energiaallikaid ja energiatõhusust
  . Käesolev määrus on seepärast seotud valdkondlike õigusaktidega, millega rakendatakse 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärke. Kuigi liikmesriikidel on vaja paindlikkust enda energiaallikate jaotuse ja eelistustega kõige paremini sobivate poliitikameetmete valimiseks, peaks selline paindlikkus olema kooskõlas turgude suurema lõimimise ja konkurentsile avamisega, kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisega ning
  järkjärgulise üleminekuga
  vähese CO2-heitega
  säästvale
  majandusele
  , mis põhineb väga energiatõhusal ja taastuvate energiaallikate põhisel energiasüsteemil. Et pikaajalised kliima- ja energiastrateegiad oleksid kvaliteetsed ja võrreldavad, tuleks nende jaoks kehtestada kohustuslik mudel. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast peaks energialiidu juhtimise peamine eesmärk olema
  võimaldada saavutada
  energialiidu ning eelkõige 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku
  eesmärgid, mis puudutavad kasvuhoonegaaside heite vähendamist, taastuvaid energiaallikaid ja energiatõhusust
  . Käesolev määrus on seepärast seotud valdkondlike õigusaktidega, millega rakendatakse 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärke. Kuigi liikmesriikidel on vaja paindlikkust enda energiaallikate jaotuse ja eelistustega kõige paremini sobivate poliitikameetmete valimiseks, peaks selline paindlikkus olema kooskõlas turgude suurema lõimimise ja konkurentsile avamisega, kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisega ning
  järkjärgulise üleminekuga
  vähese CO2-heitega
  säästvale
  majandusele
  , mis põhineb väga energiatõhusal ja taastuvate energiaallikate põhisel energiasüsteemil. Et pikaajalised kliima- ja energiastrateegiad oleksid kvaliteetsed ja võrreldavad, tuleks nende jaoks kehtestada kohustuslik mudel.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Vähese
  CO2-heitega majandusele
  üleminekuks on vaja
  muuta investeerimiskäitumist ja
  -stiimuleid kõigis poliitikavaldkondades
  . Kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks on vaja Euroopa majandust tõhustada ja seda innovaatilisemaks muuta ning see peaks eelkõige aitama parandada õhukvaliteeti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Vähese
  CO2-heitega majandusele
  üleminekuks on vaja
  muuta investeerimiskäitumist ja
  -stiimuleid kõigis poliitikavaldkondades
  . Kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks on vaja Euroopa majandust tõhustada ja seda innovaatilisemaks muuta ning see peaks eelkõige aitama parandada õhukvaliteeti.

| (13) | Et vähese
  CO2-heitega
  säästvale
  majandusele
  üle minna, nii et see oleks ka sotsiaalselt vastuvõetav, tuleb väga palju
  muuta
  nii
  investeerimiskäitumist
  – eelkõige avaliku
  ja
  erasektori investeeringute puhul – kui ka kõigi poliitikavaldkondade stiimuleid ning teha piirkondlikke turureforme
  . Kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks on vaja Euroopa majandust tõhustada ja seda innovaatilisemaks muuta ning see peaks eelkõige aitama
  luua püsivaid töökohti ja
  parandada õhukvaliteeti. |
| --- | --- |

(13)

Et vähese
  CO2-heitega
  säästvale
  majandusele
  üle minna, nii et see oleks ka sotsiaalselt vastuvõetav, tuleb väga palju
  muuta
  nii
  investeerimiskäitumist
  – eelkõige avaliku
  ja
  erasektori investeeringute puhul – kui ka kõigi poliitikavaldkondade stiimuleid ning teha piirkondlikke turureforme
  . Kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks on vaja Euroopa majandust tõhustada ja seda innovaatilisemaks muuta ning see peaks eelkõige aitama
  luua püsivaid töökohti ja
  parandada õhukvaliteeti.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Liit ja liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, millega keelustada vähemalt fossiilkütuste puhul energia subsideerimine, et täita G7 ja G20 rahvusvahelisi kohustusi ja Pariisi kokkulepet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Liit ja liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, millega keelustada vähemalt fossiilkütuste puhul energia subsideerimine, et täita G7 ja G20 rahvusvahelisi kohustusi ja Pariisi kokkulepet.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Kasvuhoonegaasid ja õhusaasteained pärinevad üldiselt ühistest allikatest ning kasvuhoonegaaside vähendamise poliitika võib seega mõjuda positiivselt õhukvaliteedile ja tasakaalustada kasvuhoonegaaside mõju leevendamise meetmete lühiajalised kulud
  osaliselt või täies ulatuses
  . Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/81/EÜ (18) kohaselt esitatavad andmed on oluline sisend kasvuhoonegaaside inventuuri ja riiklike kavade koostamisel, tuleks tunnustada seda, kui oluline on, et direktiivi 2001/81/EÜ ja kasvuhoonegaaside inventuuri kohaseid andmeid koostatakse ja esitatakse järjepidevalt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Kasvuhoonegaasid ja õhusaasteained pärinevad üldiselt ühistest allikatest ning kasvuhoonegaaside vähendamise poliitika võib seega mõjuda positiivselt õhukvaliteedile ja tasakaalustada kasvuhoonegaaside mõju leevendamise meetmete lühiajalised kulud
  osaliselt või täies ulatuses
  . Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/81/EÜ (18) kohaselt esitatavad andmed on oluline sisend kasvuhoonegaaside inventuuri ja riiklike kavade koostamisel, tuleks tunnustada seda, kui oluline on, et direktiivi 2001/81/EÜ ja kasvuhoonegaaside inventuuri kohaseid andmeid koostatakse ja esitatakse järjepidevalt.

| (14) | Kasvuhoonegaasid ja õhusaasteained pärinevad üldiselt ühistest allikatest ning kasvuhoonegaaside vähendamise poliitika võib seega mõjuda positiivselt
  rahvatervisele ja
  õhukvaliteedile
  , eriti linnapiirkondades,
  ja tasakaalustada kasvuhoonegaaside mõju leevendamise meetmete lühiajalised kulud. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/81/EÜ (18) kohaselt esitatavad andmed on oluline sisend kasvuhoonegaaside inventuuri ja riiklike kavade koostamisel, tuleks tunnustada seda, kui oluline on, et direktiivi 2001/81/EÜ ja kasvuhoonegaaside inventuuri kohaseid andmeid koostatakse ja esitatakse järjepidevalt. |
| --- | --- |

(14)

Kasvuhoonegaasid ja õhusaasteained pärinevad üldiselt ühistest allikatest ning kasvuhoonegaaside vähendamise poliitika võib seega mõjuda positiivselt
  rahvatervisele ja
  õhukvaliteedile
  , eriti linnapiirkondades,
  ja tasakaalustada kasvuhoonegaaside mõju leevendamise meetmete lühiajalised kulud. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/81/EÜ (18) kohaselt esitatavad andmed on oluline sisend kasvuhoonegaaside inventuuri ja riiklike kavade koostamisel, tuleks tunnustada seda, kui oluline on, et direktiivi 2001/81/EÜ ja kasvuhoonegaaside inventuuri kohaseid andmeid koostatakse ja esitatakse järjepidevalt.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Kooskõlas komisjoni kindla kohustusega tagada parem õigusloome peaks energialiidu juhtimine võimaldama oluliselt vähendada liikmesriikide, komisjoni ja liidu muude institutsioonide
  halduskoormust
  ning aitama tagada poliitikate ja meetmete sidususe ja asjakohasuse liidu ja liikmesriikide tasandil, pidades silmas energiasüsteemi ümberkujundamist vähese CO2-heitega majandusele üleminekuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Kooskõlas komisjoni kindla kohustusega tagada parem õigusloome peaks energialiidu juhtimine võimaldama oluliselt vähendada liikmesriikide, komisjoni ja liidu muude institutsioonide
  halduskoormust
  ning aitama tagada poliitikate ja meetmete sidususe ja asjakohasuse liidu ja liikmesriikide tasandil, pidades silmas energiasüsteemi ümberkujundamist vähese CO2-heitega majandusele üleminekuks.

| (16) | Kooskõlas komisjoni kindla kohustusega tagada parem õigusloome
  ning kooskõlas teadusuuringute, innovatsiooni ja investeeringute poliitikaga
  peaks energialiidu juhtimine võimaldama oluliselt vähendada liikmesriikide
  , teiste sidusrühmade
  , komisjoni ja liidu muude institutsioonide
  jaoks haldusmenetluste keerukust
  ning aitama tagada poliitikate ja meetmete sidususe ja asjakohasuse liidu
  , makro-
  ja
  muul piirkondlikul,
  liikmesriikide
  ja kohalikul
  tasandil, pidades silmas energiasüsteemi ümberkujundamist vähese CO2-heitega
  säästvale
  majandusele üleminekuks. |
| --- | --- |

(16)

Kooskõlas komisjoni kindla kohustusega tagada parem õigusloome
  ning kooskõlas teadusuuringute, innovatsiooni ja investeeringute poliitikaga
  peaks energialiidu juhtimine võimaldama oluliselt vähendada liikmesriikide
  , teiste sidusrühmade
  , komisjoni ja liidu muude institutsioonide
  jaoks haldusmenetluste keerukust
  ning aitama tagada poliitikate ja meetmete sidususe ja asjakohasuse liidu
  , makro-
  ja
  muul piirkondlikul,
  liikmesriikide
  ja kohalikul
  tasandil, pidades silmas energiasüsteemi ümberkujundamist vähese CO2-heitega
  säästvale
  majandusele üleminekuks.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Energialiidu eesmärkide saavutamine tuleks tagada liidu algatuste ja liikmesriikide sidusa poliitikaga, mis on ette nähtud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega. Liidu energia- ja kliimaalastes valdkondlikes õigusaktides on sätestatud kavandamisnõuded, millest on olnud kasu liikmesriikide tasandi muutuste toetamisel. Tulenevalt nende õigusaktide kehtestamise eri ajast esineb neis kattuvusi ning neis ei ole piisavalt arvesse võetud poliitikavaldkondade vahelist sünergiat ja vastasmõju. Seega tuleks
  võimalikult suures ulatuses
  seostada ja lõimida praegused kliima- ja energiavaldkonna eri kavandamis-, aruandlus- ja seirekohustused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Energialiidu eesmärkide saavutamine tuleks tagada liidu algatuste ja liikmesriikide sidusa poliitikaga, mis on ette nähtud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega. Liidu energia- ja kliimaalastes valdkondlikes õigusaktides on sätestatud kavandamisnõuded, millest on olnud kasu liikmesriikide tasandi muutuste toetamisel. Tulenevalt nende õigusaktide kehtestamise eri ajast esineb neis kattuvusi ning neis ei ole piisavalt arvesse võetud poliitikavaldkondade vahelist sünergiat ja vastasmõju. Seega tuleks
  võimalikult suures ulatuses
  seostada ja lõimida praegused kliima- ja energiavaldkonna eri kavandamis-, aruandlus- ja seirekohustused.

| (17) | Energialiidu eesmärkide saavutamine tuleks tagada liidu algatuste ja liikmesriikide sidusa poliitikaga, mis on ette nähtud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega. Liidu energia- ja kliimaalastes valdkondlikes õigusaktides on sätestatud kavandamisnõuded, millest on olnud kasu liikmesriikide tasandi muutuste toetamisel. Tulenevalt nende õigusaktide kehtestamise eri ajast esineb neis kattuvusi ning neis ei ole piisavalt arvesse võetud poliitikavaldkondade vahelist sünergiat ja vastasmõju
  , mis kahjustab kulutõhusust
  . Seega tuleks
  vajaduse korral
  seostada ja lõimida praegused kliima- ja energiavaldkonna eri kavandamis-, aruandlus- ja seirekohustused. |
| --- | --- |

(17)

Energialiidu eesmärkide saavutamine tuleks tagada liidu algatuste ja liikmesriikide sidusa poliitikaga, mis on ette nähtud lõimitud riiklike energia- ja kliimakavadega. Liidu energia- ja kliimaalastes valdkondlikes õigusaktides on sätestatud kavandamisnõuded, millest on olnud kasu liikmesriikide tasandi muutuste toetamisel. Tulenevalt nende õigusaktide kehtestamise eri ajast esineb neis kattuvusi ning neis ei ole piisavalt arvesse võetud poliitikavaldkondade vahelist sünergiat ja vastasmõju
  , mis kahjustab kulutõhusust
  . Seega tuleks
  vajaduse korral
  seostada ja lõimida praegused kliima- ja energiavaldkonna eri kavandamis-, aruandlus- ja seirekohustused.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Tuleb hinnata, milline on CO2-heite vähendamiseks rakendatavate olemasolevate ja kavandatud poliitikate ja meetmete koostoime ning liikmesriigid peaksid koostama kvantitatiivse või kvalitatiivse hinnangu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Tuleb hinnata, milline on CO2-heite vähendamiseks rakendatavate olemasolevate ja kavandatud poliitikate ja meetmete koostoime ning liikmesriigid peaksid koostama kvantitatiivse või kvalitatiivse hinnangu.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17b) | Liikmesriigid peaksid tagama, et nende energia- ja kliimakava ning pikaajaline vähese heite strateegia on kooskõlas 2030. aastani kehtiva kestliku arengu ÜRO tegevuskavaga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17b)

Liikmesriigid peaksid tagama, et nende energia- ja kliimakava ning pikaajaline vähese heite strateegia on kooskõlas 2030. aastani kehtiva kestliku arengu ÜRO tegevuskavaga.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid hõlmama kümneaastaseid ajavahemikke ning andma ülevaate energiasüsteemi ja poliitika hetkeolukorrast. Nendega tuleks ette näha riiklikud eesmärgid energialiidu iga viie tähtsa mõõtme jaoks ning vastavad poliitikad ja meetmed nende eesmärkide saavutamiseks ning neil peaks olema analüütiline alus. Esimest ajavahemikku (2021–2030) hõlmavates riiklikes kavades tuleks eelkõige keskenduda 2030. aasta eesmärkidele kasvuhoonegaaside heite vähendamise, taastuvenergia, energiatõhususe ja elektrivõrkude ühendatuse valdkonnas. Liikmesriigid peaksid tagama, et riiklikud kavad oleksid kooskõlas säästva arengu eesmärkidega ja aitaksid neid saavutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid hõlmama kümneaastaseid ajavahemikke ning andma ülevaate energiasüsteemi ja poliitika hetkeolukorrast. Nendega tuleks ette näha riiklikud eesmärgid energialiidu iga viie tähtsa mõõtme jaoks ning vastavad poliitikad ja meetmed nende eesmärkide saavutamiseks ning neil peaks olema analüütiline alus. Esimest ajavahemikku (2021–2030) hõlmavates riiklikes kavades tuleks eelkõige keskenduda 2030. aasta eesmärkidele kasvuhoonegaaside heite vähendamise, taastuvenergia, energiatõhususe ja elektrivõrkude ühendatuse valdkonnas. Liikmesriigid peaksid tagama, et riiklikud kavad oleksid kooskõlas säästva arengu eesmärkidega ja aitaksid neid saavutada.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18a) | Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava koostamisel peaksid liikmesriigid hindama, kui palju on kütteostuvõimetuid kodumajapidamisi, võttes arvesse kodumajapidamistele mõeldud energiateenuseid, mida on vaja vastava riigi oludes normaalsete elamistingimuste tagamiseks, kuid mis võivad nimetatud majapidamiste jaoks olla liiga kallid, sest neil on väike sissetulek, suured energiakulud ja kodu ei ole energiatõhus. Liikmesriigid peaksid sõnastama olemasolevad ja kavandatud kütteostuvõimetuse vähendamise poliitikad ja meetmed ning lisama vajaduse korral teabe selle kohta, kui palju tuleb vastavas liikmesriigis kütteostuvõimetuid kodumajapidamisi vähendada. Komisjon peaks liikmesriikide jaoks kehtestama ühtse kütteostuvõimetuse määratlemise meetodi ja iga liikmesriik peaks tegema kütteostuvõimetud kodumajapidamised kindlaks oma riigi olusid arvestades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18a)

Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava koostamisel peaksid liikmesriigid hindama, kui palju on kütteostuvõimetuid kodumajapidamisi, võttes arvesse kodumajapidamistele mõeldud energiateenuseid, mida on vaja vastava riigi oludes normaalsete elamistingimuste tagamiseks, kuid mis võivad nimetatud majapidamiste jaoks olla liiga kallid, sest neil on väike sissetulek, suured energiakulud ja kodu ei ole energiatõhus. Liikmesriigid peaksid sõnastama olemasolevad ja kavandatud kütteostuvõimetuse vähendamise poliitikad ja meetmed ning lisama vajaduse korral teabe selle kohta, kui palju tuleb vastavas liikmesriigis kütteostuvõimetuid kodumajapidamisi vähendada. Komisjon peaks liikmesriikide jaoks kehtestama ühtse kütteostuvõimetuse määratlemise meetodi ja iga liikmesriik peaks tegema kütteostuvõimetud kodumajapidamised kindlaks oma riigi olusid arvestades.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (18b) | Liikmesriigid peaksid tagama, et lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas on arvesse võetud 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohaselt liidu poolt eraldatavaid rahasummasid. Rahasummasid, mis liikmesriikidele eraldatakse 2020. aasta järgsest mitmeaastasest finantsraamistikust, tuleks kasutada selleks, et aidata aktiivselt kaasa Euroopa Liidu eesmärkide saavutamisele, eelkõige kasvuhoonegaaside vähendamisel, sh sidujates sidumise, taastuvenergia ja energiatõhususe abil. Samal ajal, kui riikide ja kohalikul tasandil toimub 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistikuga seotud programmitöö, peaks komisjon seetõttu hindama lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid, et võtta arvesse kaugeleulatuvaid eesmärke, eelkõige Pariisi kokkuleppe pikaajalisi eesmärke ja kestliku arengu eesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18b)

Liikmesriigid peaksid tagama, et lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas on arvesse võetud 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku kohaselt liidu poolt eraldatavaid rahasummasid. Rahasummasid, mis liikmesriikidele eraldatakse 2020. aasta järgsest mitmeaastasest finantsraamistikust, tuleks kasutada selleks, et aidata aktiivselt kaasa Euroopa Liidu eesmärkide saavutamisele, eelkõige kasvuhoonegaaside vähendamisel, sh sidujates sidumise, taastuvenergia ja energiatõhususe abil. Samal ajal, kui riikide ja kohalikul tasandil toimub 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistikuga seotud programmitöö, peaks komisjon seetõttu hindama lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid, et võtta arvesse kaugeleulatuvaid eesmärke, eelkõige Pariisi kokkuleppe pikaajalisi eesmärke ja kestliku arengu eesmärke.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19a) | Liikmesriigid peaksid sisse seadma alalise mitmetasandilise energeetikaalase arutelu platvormi, mis koondab kohalikke omavalitsusi, kodanikuühiskonna organisatsioone, äriringkondi, investoreid ja teisi sidusrühmi, et arutada energia- ja kliimapoliitikas välja töötatud eri võimalusi. Platvormi kaudu tuleks arutada lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid ning pikaajalisi kliima- ja energiastrateegiaid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Liikmesriigid peaksid sisse seadma alalise mitmetasandilise energeetikaalase arutelu platvormi, mis koondab kohalikke omavalitsusi, kodanikuühiskonna organisatsioone, äriringkondi, investoreid ja teisi sidusrühmi, et arutada energia- ja kliimapoliitikas välja töötatud eri võimalusi. Platvormi kaudu tuleks arutada lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid ning pikaajalisi kliima- ja energiastrateegiaid.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Energia- ja kliimavaldkonna poliitikate ja meetmete rakendamine mõjutab keskkonda. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et üldsusel võimaldatakse vara ja tõhusalt osaleda lõimitud
  riiklike
  energia- ja
  kliimakavade
  koostamises ning esitada oma arvamus vajaduse korral kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/42/EÜ (24) ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 25. juuni 1998. aasta konventsiooniga keskkonnateabe kättesaadavuse, üldsuse keskkonnaküsimuste otsustamisse kaasamise ning keskkonnaasjades kohtumenetluste algatamise kohta (Århusi konventsioon). Samuti peaksid liikmesriigid tagama
  sotsiaalpartnerite kaasatuse
  lõimitud
  riiklike
  energia- ja
  kliimakavade koostamisse
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Energia- ja kliimavaldkonna poliitikate ja meetmete rakendamine mõjutab keskkonda. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et üldsusel võimaldatakse vara ja tõhusalt osaleda lõimitud
  riiklike
  energia- ja
  kliimakavade
  koostamises ning esitada oma arvamus vajaduse korral kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/42/EÜ (24) ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 25. juuni 1998. aasta konventsiooniga keskkonnateabe kättesaadavuse, üldsuse keskkonnaküsimuste otsustamisse kaasamise ning keskkonnaasjades kohtumenetluste algatamise kohta (Århusi konventsioon). Samuti peaksid liikmesriigid tagama
  sotsiaalpartnerite kaasatuse
  lõimitud
  riiklike
  energia- ja
  kliimakavade koostamisse
  .

| (20) | Energia- ja kliimavaldkonna poliitikate ja meetmete rakendamine mõjutab keskkonda. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et üldsusel võimaldatakse vara ja tõhusalt
  ning aktiivselt
  osaleda lõimitud
  riikliku
  energia- ja
  kliimakava ning pikaajalise kliima- ja energiastrateegia
  koostamises ning esitada oma arvamus vajaduse korral kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/42/EÜ (24) ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 25. juuni 1998. aasta konventsiooniga keskkonnateabe kättesaadavuse, üldsuse keskkonnaküsimuste otsustamisse kaasamise ning keskkonnaasjades kohtumenetluste algatamise kohta (Århusi konventsioon). Samuti peaksid liikmesriigid tagama
  , et sotsiaalpartnerid, kohalikud omavalitsused ja kõik sidusrühmad oleksid kavandamis- ja aruandlusprotsessi kaasatud algusest peale ning osaleksid
  lõimitud
  riikliku
  energia- ja
  kliimakava ning pikaajalise strateegia koostamises
  . |
| --- | --- |

(20)

Energia- ja kliimavaldkonna poliitikate ja meetmete rakendamine mõjutab keskkonda. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et üldsusel võimaldatakse vara ja tõhusalt
  ning aktiivselt
  osaleda lõimitud
  riikliku
  energia- ja
  kliimakava ning pikaajalise kliima- ja energiastrateegia
  koostamises ning esitada oma arvamus vajaduse korral kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/42/EÜ (24) ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 25. juuni 1998. aasta konventsiooniga keskkonnateabe kättesaadavuse, üldsuse keskkonnaküsimuste otsustamisse kaasamise ning keskkonnaasjades kohtumenetluste algatamise kohta (Århusi konventsioon). Samuti peaksid liikmesriigid tagama
  , et sotsiaalpartnerid, kohalikud omavalitsused ja kõik sidusrühmad oleksid kavandamis- ja aruandlusprotsessi kaasatud algusest peale ning osaleksid
  lõimitud
  riikliku
  energia- ja
  kliimakava ning pikaajalise strateegia koostamises
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Piirkondlik koostöö on energialiidu eesmärkide saavutamise tagamise võti
  . Liikmesriikidel peaks olema võimalus esitada märkusi teiste liikmesriikide kavade kohta enne nende viimistlemist, et vältida ebajärjepidevust ja võimalikku negatiivset mõju teistele liikmesriikidele ning tagada ühiste eesmärkide saavutamine. Piirkondlik koostöö riiklike kavade koostamisel ja viimistlemisel ning nende edasisel rakendamisel peaks olema kesksel kohal, et tõhustada meetmeid ja soodustada turgude lõimimist ja energiajulgeolekut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Piirkondlik koostöö on energialiidu eesmärkide saavutamise tagamise võti
  . Liikmesriikidel peaks olema võimalus esitada märkusi teiste liikmesriikide kavade kohta enne nende viimistlemist, et vältida ebajärjepidevust ja võimalikku negatiivset mõju teistele liikmesriikidele ning tagada ühiste eesmärkide saavutamine. Piirkondlik koostöö riiklike kavade koostamisel ja viimistlemisel ning nende edasisel rakendamisel peaks olema kesksel kohal, et tõhustada meetmeid ja soodustada turgude lõimimist ja energiajulgeolekut.

| (21) | Liikmesriikides tuleb teha makro- ja muud piirkondlikku koostööd, et viia ühiselt ellu teatavaid poliitikaid ja meetmeid, mille abil saavutada ühiseid eesmärke optimaalsete kuludega. Komisjon peaks liikmesriikide koostööd hõlbustama.
  Liikmesriikidel peaks olema
  ühtlasi
  võimalus esitada märkusi teiste liikmesriikide kavade kohta enne nende viimistlemist, et vältida ebajärjepidevust ja võimalikku negatiivset mõju teistele liikmesriikidele ning tagada ühiste eesmärkide saavutamine.
  Makro- ja muu
  piirkondlik koostöö riiklike kavade koostamisel ja viimistlemisel ning nende edasisel rakendamisel peaks olema kesksel kohal, et tõhustada meetmeid ja soodustada turgude lõimimist ja energiajulgeolekut. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriikides tuleb teha makro- ja muud piirkondlikku koostööd, et viia ühiselt ellu teatavaid poliitikaid ja meetmeid, mille abil saavutada ühiseid eesmärke optimaalsete kuludega. Komisjon peaks liikmesriikide koostööd hõlbustama.
  Liikmesriikidel peaks olema
  ühtlasi
  võimalus esitada märkusi teiste liikmesriikide kavade kohta enne nende viimistlemist, et vältida ebajärjepidevust ja võimalikku negatiivset mõju teistele liikmesriikidele ning tagada ühiste eesmärkide saavutamine.
  Makro- ja muu
  piirkondlik koostöö riiklike kavade koostamisel ja viimistlemisel ning nende edasisel rakendamisel peaks olema kesksel kohal, et tõhustada meetmeid ja soodustada turgude lõimimist ja energiajulgeolekut.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Riiklikud kavad peaksid olema stabiilsed, et
  tagada riiklike poliitikate
  ja
  meetmete läbipaistvus
  ja
  prognoositavus
  ning seega
  kindlus investorite jaoks
  .
  Tuleks ette näha riiklike kavade ajakohastamine kord kümneaastase ajavahemiku
  jooksul,
  et
  liikmesriikidel
  oleks
  võimalik
  kohaneda olukorra märkimisväärse muutumisega. Ajavahemikku 2021–2030 hõlmavaid kavasid peaksid liikmesriigid saama ajakohastada 1. jaanuariks 2024.
  Eesmärke
  ja panust
  tuleks muuta üksnes
  selleks
  ,
  et kajastada suurenenud
  üldist eesmärki, eriti seoses
  2030. aasta
  energia- ja kliimaeesmärkidega.
  Ajakohastamise osana
  peaksid liikmesriigid
  tegema jõupingutusi, et
  leevendada negatiivset keskkonnamõju, mis
  ilmneb
  lõimitud aruandluse käigus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Riiklikud kavad peaksid olema stabiilsed, et
  tagada riiklike poliitikate
  ja
  meetmete läbipaistvus
  ja
  prognoositavus
  ning seega
  kindlus investorite jaoks
  .
  Tuleks ette näha riiklike kavade ajakohastamine kord kümneaastase ajavahemiku
  jooksul,
  et
  liikmesriikidel
  oleks
  võimalik
  kohaneda olukorra märkimisväärse muutumisega. Ajavahemikku 2021–2030 hõlmavaid kavasid peaksid liikmesriigid saama ajakohastada 1. jaanuariks 2024.
  Eesmärke
  ja panust
  tuleks muuta üksnes
  selleks
  ,
  et kajastada suurenenud
  üldist eesmärki, eriti seoses
  2030. aasta
  energia- ja kliimaeesmärkidega.
  Ajakohastamise osana
  peaksid liikmesriigid
  tegema jõupingutusi, et
  leevendada negatiivset keskkonnamõju, mis
  ilmneb
  lõimitud aruandluse käigus.

| (22) | Riiklikud kavad peaksid olema stabiilsed, et
  riiklikud poliitikad
  ja
  meetmed oleksid läbipaistvad
  ja
  prognoositavad
  ning
  investeerimiskindlus
  seega
  tagatud
  .
  Kui riiklikud kavad esitatakse korrapäraselt kümne järjestikuse aasta
  jooksul,
  on
  liikmesriikidel võimalik
  muutuvate oludega kohaneda
  . Eesmärke tuleks muuta üksnes
  siis
  ,
  kui
  üldist eesmärki
  on suurendatud
  , eriti seoses energia- ja kliimaeesmärkidega.
  Nende kavade raames
  peaksid liikmesriigid
  püüdma
  leevendada negatiivset keskkonnamõju, mis lõimitud aruandluse käigus
  ilmneb
  . |
| --- | --- |

(22)

Riiklikud kavad peaksid olema stabiilsed, et
  riiklikud poliitikad
  ja
  meetmed oleksid läbipaistvad
  ja
  prognoositavad
  ning
  investeerimiskindlus
  seega
  tagatud
  .
  Kui riiklikud kavad esitatakse korrapäraselt kümne järjestikuse aasta
  jooksul,
  on
  liikmesriikidel võimalik
  muutuvate oludega kohaneda
  . Eesmärke tuleks muuta üksnes
  siis
  ,
  kui
  üldist eesmärki
  on suurendatud
  , eriti seoses energia- ja kliimaeesmärkidega.
  Nende kavade raames
  peaksid liikmesriigid
  püüdma
  leevendada negatiivset keskkonnamõju, mis lõimitud aruandluse käigus
  ilmneb
  .

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Stabiilsetel pikaajalistel
  vähese heite strateegiatel
  on keskne koht majanduse ümberkujundamisel, töökohtade loomisel, majanduskasvu soodustamisel ning laiemate säästva arengu eesmärkide saavutamisel ning Pariisi kokkuleppes sätestatud pikaajalise eesmärgi suunas õiglasel ja kulutõhusal viisil liikumisel. Peale selle on Pariisi kokkuleppe osalistel palutud esitada 2020. aastaks oma pikaajalised arengustrateegiad, mille eesmärk on saavutada sajandi keskpaigaks kasvuhoonegaaside heite madal tase. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Stabiilsetel pikaajalistel
  vähese heite strateegiatel
  on keskne koht majanduse ümberkujundamisel, töökohtade loomisel, majanduskasvu soodustamisel ning laiemate säästva arengu eesmärkide saavutamisel ning Pariisi kokkuleppes sätestatud pikaajalise eesmärgi suunas õiglasel ja kulutõhusal viisil liikumisel. Peale selle on Pariisi kokkuleppe osalistel palutud esitada 2020. aastaks oma pikaajalised arengustrateegiad, mille eesmärk on saavutada sajandi keskpaigaks kasvuhoonegaaside heite madal tase.

| (23) | Stabiilsetel pikaajalistel
  kliima- ja energiastrateegiatel
  on keskne koht majanduse ümberkujundamisel, töökohtade loomisel, majanduskasvu soodustamisel ning laiemate säästva arengu eesmärkide saavutamisel ning Pariisi kokkuleppes sätestatud pikaajalise eesmärgi suunas õiglasel ja kulutõhusal viisil liikumisel. Peale selle on Pariisi kokkuleppe osalistel palutud esitada 2020. aastaks oma pikaajalised arengustrateegiad, mille eesmärk on saavutada sajandi keskpaigaks kasvuhoonegaaside heite madal tase. |
| --- | --- |

(23)

Stabiilsetel pikaajalistel
  kliima- ja energiastrateegiatel
  on keskne koht majanduse ümberkujundamisel, töökohtade loomisel, majanduskasvu soodustamisel ning laiemate säästva arengu eesmärkide saavutamisel ning Pariisi kokkuleppes sätestatud pikaajalise eesmärgi suunas õiglasel ja kulutõhusal viisil liikumisel. Peale selle on Pariisi kokkuleppe osalistel palutud esitada 2020. aastaks oma pikaajalised arengustrateegiad, mille eesmärk on saavutada sajandi keskpaigaks kasvuhoonegaaside heite madal tase.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23a) | Liikmesriigid peaksid välja töötama 2050. aastani kehtivad ja hilisemadki pikaajalised kliima- ja energiastrateegiad ning selgitama neis, milliseid muutusi tuleb eri sektorites teha, et minna üle taastuvenergial põhinevale energiasüsteemile ja saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid. Need strateegiad peaksid olema kooskõlas põhimõttega, et liidule kuulub ülejäänud ülemaailmsest süsinikubilansist õiglane osa, ning need tuleb välja töötada avatud ja läbipaistval viisil, kaasates igakülgselt sidusrühmi. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid põhinema pikaajalistel kliima- ja energiastrateegiatel ning olema nendega kooskõlas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23a)

Liikmesriigid peaksid välja töötama 2050. aastani kehtivad ja hilisemadki pikaajalised kliima- ja energiastrateegiad ning selgitama neis, milliseid muutusi tuleb eri sektorites teha, et minna üle taastuvenergial põhinevale energiasüsteemile ja saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärgid. Need strateegiad peaksid olema kooskõlas põhimõttega, et liidule kuulub ülejäänud ülemaailmsest süsinikubilansist õiglane osa, ning need tuleb välja töötada avatud ja läbipaistval viisil, kaasates igakülgselt sidusrühmi. Lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad peaksid põhinema pikaajalistel kliima- ja energiastrateegiatel ning olema nendega kooskõlas.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23b) | Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) sektorit mõjutavad kliimamuutused väga palju ja sektor on nende vastu täiesti kaitsetu. Samas peituvad sektoris tohutud võimalused, kuidas kliima mõttes pikaajaliselt kasu saada ning aidata olulisel määral kaasa liidu ja rahvusvaheliste pikaajaliste kliimaeesmärkide saavutamisele. Sektor saab toetada kliimamuutuste mõju leevendamist mitmel viisil, eelkõige vähendades heidet ning säilitades ja suurendades sidumist ja süsinikuvarusid ning pakkudes biomaterjale, millega saab asendada fossiil- või CO2-mahukaid materjale. Et eelkõige CO2 sidumise eesmärgil võetavad meetmed oleksid tõhusad, tuleb ressursse majandada säästvalt ning süsinikureservuaarid peavad püsima pika aja jooksul stabiilsena ja olema kohandatavad. Strateegiad peavad olema pikaajalised, sest siin on võimalik pika aja jooksul teha jätkusuutlikke investeeringuid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23b)

Maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) sektorit mõjutavad kliimamuutused väga palju ja sektor on nende vastu täiesti kaitsetu. Samas peituvad sektoris tohutud võimalused, kuidas kliima mõttes pikaajaliselt kasu saada ning aidata olulisel määral kaasa liidu ja rahvusvaheliste pikaajaliste kliimaeesmärkide saavutamisele. Sektor saab toetada kliimamuutuste mõju leevendamist mitmel viisil, eelkõige vähendades heidet ning säilitades ja suurendades sidumist ja süsinikuvarusid ning pakkudes biomaterjale, millega saab asendada fossiil- või CO2-mahukaid materjale. Et eelkõige CO2 sidumise eesmärgil võetavad meetmed oleksid tõhusad, tuleb ressursse majandada säästvalt ning süsinikureservuaarid peavad püsima pika aja jooksul stabiilsena ja olema kohandatavad. Strateegiad peavad olema pikaajalised, sest siin on võimalik pika aja jooksul teha jätkusuutlikke investeeringuid.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23c) | Uute ühenduste loomisel tuleb hinnata kõiki kulusid ja kogu kasu, sh kogu tehnilist, sotsiaal-majanduslikku ja keskkonnamõju, mis sellega kaasneb, nagu on nõutud TEN-E määrusega, ja võtta arvesse ühendatuse positiivseid välistegureid, nagu taastuvate energiaallikate integreerimine, varustuskindlus ja siseturul konkurentsi suurendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23c)

Uute ühenduste loomisel tuleb hinnata kõiki kulusid ja kogu kasu, sh kogu tehnilist, sotsiaal-majanduslikku ja keskkonnamõju, mis sellega kaasneb, nagu on nõutud TEN-E määrusega, ja võtta arvesse ühendatuse positiivseid välistegureid, nagu taastuvate energiaallikate integreerimine, varustuskindlus ja siseturul konkurentsi suurendamine.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Kavandamiseks on liidu energia- ja kliimaalastes valdkondlikes õigusaktides sätestatud aruandlusnõuded, millest on olnud kasu liikmesriigi tasandil muutuste edendamisel, kuid need nõuded on kehtestatud eri ajal, mistõttu esineb neis kattuvusi ning neis ei ole piisavalt arvesse võetud poliitikavaldkondade vahelist sünergiat ja vastasmõju sellistes valdkondades nagu kasvuhoonegaaside mõju leevendamine, taastuvenergia, energiatõhusus ja turgude lõimimine. Selleks et vajadus võtta riiklike kavade rakendamisel nõuetekohaseid järelmeetmeid ja vajadus vähendada
  halduskoormust
  oleksid õiges tasakaalus, peaksid liikmesriigid koostama iga kahe aasta tagant esitatavad eduaruanded kavade rakendamise ja energiasüsteemi muu arengu kohta. Teatavaid andmeid ja eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni ja liidu määrustega nõutud kliimavaldkonna andmeid tuleks ikkagi esitada igal aastal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Kavandamiseks on liidu energia- ja kliimaalastes valdkondlikes õigusaktides sätestatud aruandlusnõuded, millest on olnud kasu liikmesriigi tasandil muutuste edendamisel, kuid need nõuded on kehtestatud eri ajal, mistõttu esineb neis kattuvusi ning neis ei ole piisavalt arvesse võetud poliitikavaldkondade vahelist sünergiat ja vastasmõju sellistes valdkondades nagu kasvuhoonegaaside mõju leevendamine, taastuvenergia, energiatõhusus ja turgude lõimimine. Selleks et vajadus võtta riiklike kavade rakendamisel nõuetekohaseid järelmeetmeid ja vajadus vähendada
  halduskoormust
  oleksid õiges tasakaalus, peaksid liikmesriigid koostama iga kahe aasta tagant esitatavad eduaruanded kavade rakendamise ja energiasüsteemi muu arengu kohta. Teatavaid andmeid ja eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni ja liidu määrustega nõutud kliimavaldkonna andmeid tuleks ikkagi esitada igal aastal.

| (24) | Kavandamiseks on liidu energia- ja kliimaalastes valdkondlikes õigusaktides sätestatud aruandlusnõuded, millest on
  turureformide täiendusena
  olnud kasu liikmesriigi tasandil muutuste edendamisel, kuid need nõuded on kehtestatud eri ajal, mistõttu esineb neis kattuvusi
  ja ebatõhusaid kulusid
  ning neis ei ole piisavalt arvesse võetud poliitikavaldkondade vahelist sünergiat ja vastasmõju sellistes valdkondades nagu kasvuhoonegaaside mõju leevendamine, taastuvenergia, energiatõhusus ja turgude lõimimine. Selleks et vajadus võtta riiklike kavade rakendamisel nõuetekohaseid järelmeetmeid ja vajadus vähendada
  haldusmenetluste keerukust
  oleksid õiges tasakaalus, peaksid liikmesriigid koostama iga kahe aasta tagant esitatavad eduaruanded kavade rakendamise ja energiasüsteemi muu arengu kohta. Teatavaid andmeid ja eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni ja liidu määrustega nõutud kliimavaldkonna andmeid tuleks ikkagi esitada igal aastal. |
| --- | --- |

(24)

Kavandamiseks on liidu energia- ja kliimaalastes valdkondlikes õigusaktides sätestatud aruandlusnõuded, millest on
  turureformide täiendusena
  olnud kasu liikmesriigi tasandil muutuste edendamisel, kuid need nõuded on kehtestatud eri ajal, mistõttu esineb neis kattuvusi
  ja ebatõhusaid kulusid
  ning neis ei ole piisavalt arvesse võetud poliitikavaldkondade vahelist sünergiat ja vastasmõju sellistes valdkondades nagu kasvuhoonegaaside mõju leevendamine, taastuvenergia, energiatõhusus ja turgude lõimimine. Selleks et vajadus võtta riiklike kavade rakendamisel nõuetekohaseid järelmeetmeid ja vajadus vähendada
  haldusmenetluste keerukust
  oleksid õiges tasakaalus, peaksid liikmesriigid koostama iga kahe aasta tagant esitatavad eduaruanded kavade rakendamise ja energiasüsteemi muu arengu kohta. Teatavaid andmeid ja eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni ja liidu määrustega nõutud kliimavaldkonna andmeid tuleks ikkagi esitada igal aastal.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Liikmesriikide lõimitud eduaruanded peaksid kajastama riikliku kava vormis esitatud elemente. Liikmesriikide lõimitud eduaruannete üksikasjad tuleks ette näha järgneva(te) rakendusakti(de)ga, arvestades nende tehnilist olemust ja seda, et esimesed eduaruanded tuleb esitada 2021. aastaks. Eduaruanded tuleks koostada selleks, et tagada läbipaistvus liidu, teiste liikmesriikide ja turuosaliste, sh tarbijate jaoks. Aruanded peaksid olema energialiidu viie mõõtme lõikes sidusad ning esimesel ajavahemikul tuleks samal ajal rõhku panna kliima- ja energiaraamistiku 2030. aasta eesmärkidega seotud valdkondadele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Liikmesriikide lõimitud eduaruanded peaksid kajastama riikliku kava vormis esitatud elemente. Liikmesriikide lõimitud eduaruannete üksikasjad tuleks ette näha järgneva(te) rakendusakti(de)ga, arvestades nende tehnilist olemust ja seda, et esimesed eduaruanded tuleb esitada 2021. aastaks. Eduaruanded tuleks koostada selleks, et tagada läbipaistvus liidu, teiste liikmesriikide ja turuosaliste, sh tarbijate jaoks. Aruanded peaksid olema energialiidu viie mõõtme lõikes sidusad ning esimesel ajavahemikul tuleks samal ajal rõhku panna kliima- ja energiaraamistiku 2030. aasta eesmärkidega seotud valdkondadele.

| (25) | Liikmesriikide lõimitud eduaruanded peaksid kajastama riikliku kava vormis esitatud elemente. Liikmesriikide lõimitud eduaruannete üksikasjad tuleks ette näha järgneva(te) rakendusakti(de)ga, arvestades nende tehnilist olemust ja seda, et esimesed eduaruanded tuleb esitada 2021. aastaks. Eduaruanded tuleks koostada selleks, et tagada läbipaistvus liidu, teiste liikmesriikide
  , piirkondlike
  ja
  kohalike omavalitsuste,
  turuosaliste, sh tarbijate
  ning teiste sidusrühmade ja üldsuse
  jaoks. Aruanded peaksid olema energialiidu viie mõõtme lõikes sidusad ning esimesel ajavahemikul tuleks samal ajal rõhku panna kliima- ja energiaraamistiku 2030. aasta eesmärkidega seotud valdkondadele. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriikide lõimitud eduaruanded peaksid kajastama riikliku kava vormis esitatud elemente. Liikmesriikide lõimitud eduaruannete üksikasjad tuleks ette näha järgneva(te) rakendusakti(de)ga, arvestades nende tehnilist olemust ja seda, et esimesed eduaruanded tuleb esitada 2021. aastaks. Eduaruanded tuleks koostada selleks, et tagada läbipaistvus liidu, teiste liikmesriikide
  , piirkondlike
  ja
  kohalike omavalitsuste,
  turuosaliste, sh tarbijate
  ning teiste sidusrühmade ja üldsuse
  jaoks. Aruanded peaksid olema energialiidu viie mõõtme lõikes sidusad ning esimesel ajavahemikul tuleks samal ajal rõhku panna kliima- ja energiaraamistiku 2030. aasta eesmärkidega seotud valdkondadele.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Määruse (EL) nr 525/2013 rakendamisel saadud kogemused on näidanud, kui oluline on teabe puhul läbipaistvus, täpsus, järjepidevus, täielikkus ja võrreldavus. Nendele kogemustele tuginedes tuleks käesoleva määrusega tagada, et liikmesriikide esitatavad aruanded poliitika ja meetmete ning prognooside kohta on eduaruannetes kesksel kohal. Neis aruannetes sisalduv teave peaks võimaldama näidata määruse [] [ESR] alusel võetud kohustuste täitmise õigeaegsust. Liidu ja liikmesriigi tasandi toimivad ja pidevalt täiustatavad süsteemid koos paremate aruandlussuunistega peaksid aitama jätkuvalt parandada teavet, mida on vaja CO2-heite vähendamise mõõtmes tehtud edusammude jälgimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Määruse (EL) nr 525/2013 rakendamisel saadud kogemused on näidanud, kui oluline on teabe puhul läbipaistvus, täpsus, järjepidevus, täielikkus ja võrreldavus. Nendele kogemustele tuginedes tuleks käesoleva määrusega tagada, et liikmesriikide esitatavad aruanded poliitika ja meetmete ning prognooside kohta on eduaruannetes kesksel kohal. Neis aruannetes sisalduv teave peaks võimaldama näidata määruse [] [ESR] alusel võetud kohustuste täitmise õigeaegsust. Liidu ja liikmesriigi tasandi toimivad ja pidevalt täiustatavad süsteemid koos paremate aruandlussuunistega peaksid aitama jätkuvalt parandada teavet, mida on vaja CO2-heite vähendamise mõõtmes tehtud edusammude jälgimiseks.

| (28) | Määruse (EL) nr 525/2013 rakendamisel saadud kogemused on näidanud, kui oluline on teabe puhul läbipaistvus, täpsus, järjepidevus, täielikkus ja võrreldavus. Nendele kogemustele tuginedes tuleks käesoleva määrusega tagada, et
  liikmesriigid kasutavad nende viie mõõtme puhul usaldusväärseid ja järjepidevaid andmeid ja eeldusi ning teevad andmed, mida stsenaariumide ja mudelite väljatöötamisel on kasutatud, kõigile kättesaadavaks, ning et
  liikmesriikide esitatavad aruanded poliitika ja meetmete ning prognooside kohta on eduaruannetes kesksel kohal. Neis aruannetes sisalduv teave peaks võimaldama näidata määruse [] [ESR] alusel võetud kohustuste täitmise õigeaegsust. Liidu ja liikmesriigi tasandi toimivad ja pidevalt täiustatavad süsteemid koos paremate aruandlussuunistega peaksid aitama jätkuvalt parandada teavet, mida on vaja CO2-heite vähendamise mõõtmes tehtud edusammude jälgimiseks. |
| --- | --- |

(28)

Määruse (EL) nr 525/2013 rakendamisel saadud kogemused on näidanud, kui oluline on teabe puhul läbipaistvus, täpsus, järjepidevus, täielikkus ja võrreldavus. Nendele kogemustele tuginedes tuleks käesoleva määrusega tagada, et
  liikmesriigid kasutavad nende viie mõõtme puhul usaldusväärseid ja järjepidevaid andmeid ja eeldusi ning teevad andmed, mida stsenaariumide ja mudelite väljatöötamisel on kasutatud, kõigile kättesaadavaks, ning et
  liikmesriikide esitatavad aruanded poliitika ja meetmete ning prognooside kohta on eduaruannetes kesksel kohal. Neis aruannetes sisalduv teave peaks võimaldama näidata määruse [] [ESR] alusel võetud kohustuste täitmise õigeaegsust. Liidu ja liikmesriigi tasandi toimivad ja pidevalt täiustatavad süsteemid koos paremate aruandlussuunistega peaksid aitama jätkuvalt parandada teavet, mida on vaja CO2-heite vähendamise mõõtmes tehtud edusammude jälgimiseks.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Selleks et piirata
  liikmesriikide ja komisjoni
  halduskoormust
  , peaks komisjon
  kehtestama
  veebipõhise
  aruandlusplatvormi
  ,
  et hõlbustada teabevahetust
  ja
  soodustada
  koostööd. See peaks tagama aruannete õigeaegse esitamise ja muutma liikmesriikide aruandluse läbipaistvamaks.
  E-aruandluse platvormi
  puhul tuleks aluseks võtta ja ära kasutada praegune aruandlusprotsess ning sellised olemasolevad andmebaasid ja e-vahendid, mida kasutavad Euroopa Keskkonnaamet, Eurostat ja Teadusuuringute Ühiskeskus, samuti kogemused, mis on saadud liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi rakendamisel, ning see platvorm peaks neid täiendama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Selleks et piirata
  liikmesriikide ja komisjoni
  halduskoormust
  , peaks komisjon
  kehtestama
  veebipõhise
  aruandlusplatvormi
  ,
  et hõlbustada teabevahetust
  ja
  soodustada
  koostööd. See peaks tagama aruannete õigeaegse esitamise ja muutma liikmesriikide aruandluse läbipaistvamaks.
  E-aruandluse platvormi
  puhul tuleks aluseks võtta ja ära kasutada praegune aruandlusprotsess ning sellised olemasolevad andmebaasid ja e-vahendid, mida kasutavad Euroopa Keskkonnaamet, Eurostat ja Teadusuuringute Ühiskeskus, samuti kogemused, mis on saadud liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi rakendamisel, ning see platvorm peaks neid täiendama.

| (30) | Et energia- ja kliimapoliitika kujundamine oleks läbipaistvam ning haldusmenetlused
  liikmesriikide ja komisjoni
  jaoks vähem keerukad
  , peaks komisjon
  looma avaliku
  veebipõhise
  platvormi
  ,
  mille kaudu oleks üldsusel lihtsam teavet saada, komisjonil
  ja
  liikmesriikidel hõlpsam teavet vahetada ning liikmesriikidel
  koostööd
  teha
  . See peaks tagama aruannete õigeaegse esitamise ja muutma liikmesriikide aruandluse läbipaistvamaks.
  E-platvormi
  puhul tuleks aluseks võtta ja ära kasutada praegune aruandlusprotsess ning sellised olemasolevad andmebaasid ja e-vahendid, mida kasutavad Euroopa Keskkonnaamet, Eurostat ja Teadusuuringute Ühiskeskus, samuti kogemused, mis on saadud liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi rakendamisel, ning see platvorm peaks neid täiendama. |
| --- | --- |

(30)

Et energia- ja kliimapoliitika kujundamine oleks läbipaistvam ning haldusmenetlused
  liikmesriikide ja komisjoni
  jaoks vähem keerukad
  , peaks komisjon
  looma avaliku
  veebipõhise
  platvormi
  ,
  mille kaudu oleks üldsusel lihtsam teavet saada, komisjonil
  ja
  liikmesriikidel hõlpsam teavet vahetada ning liikmesriikidel
  koostööd
  teha
  . See peaks tagama aruannete õigeaegse esitamise ja muutma liikmesriikide aruandluse läbipaistvamaks.
  E-platvormi
  puhul tuleks aluseks võtta ja ära kasutada praegune aruandlusprotsess ning sellised olemasolevad andmebaasid ja e-vahendid, mida kasutavad Euroopa Keskkonnaamet, Eurostat ja Teadusuuringute Ühiskeskus, samuti kogemused, mis on saadud liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi rakendamisel, ning see platvorm peaks neid täiendama.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Komisjonile riiklike kavandamis- ja aruandlusmeetmete raames esitada tulevate andmete puhul tuleks jälgida, et liikmesriikide esitatava teabega ei dubleerita andmeid ega statistikat, mis Eurostat on juba kättesaadavaks teinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (27) raames samas vormis nagu on ette nähtud käesoleva määruse kohaste kavandamis- ja aruandluskohustustega ning mis on endiselt Eurostatis kättesaadavad samade väärtustega. Kättesaadavuse korral ja kui ajakava seda võimaldab, peaksid riiklikes energia- ja kliimakavades esitatavad andmed ja prognoosid tuginema määruse (EÜ) nr 223/2009 kohastele Euroopa statistika esitamiseks kasutatavatele Eurostati andmetele ja metoodikale ning olema nendega kooskõlas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Komisjonile riiklike kavandamis- ja aruandlusmeetmete raames esitada tulevate andmete puhul tuleks jälgida, et liikmesriikide esitatava teabega ei dubleerita andmeid ega statistikat, mis Eurostat on juba kättesaadavaks teinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (27) raames samas vormis nagu on ette nähtud käesoleva määruse kohaste kavandamis- ja aruandluskohustustega ning mis on endiselt Eurostatis kättesaadavad samade väärtustega. Kättesaadavuse korral ja kui ajakava seda võimaldab, peaksid riiklikes energia- ja kliimakavades esitatavad andmed ja prognoosid tuginema määruse (EÜ) nr 223/2009 kohastele Euroopa statistika esitamiseks kasutatavatele Eurostati andmetele ja metoodikale ning olema nendega kooskõlas.

| (31) | Et vältida liidu tasandil meetmetega viivitamist, peaks komisjon kasutama 2030. aasta eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude hindamiseks prognoose, mille Euroopa Keskkonnaamet igal aastal esitab kasvuhoonegaaside, taastuvenergia ja energiatõhususe kohta.
  Komisjonile riiklike kavandamis- ja aruandlusmeetmete raames esitada tulevate andmete puhul tuleks jälgida, et liikmesriikide esitatava teabega ei dubleerita andmeid ega statistikat, mis Eurostat on juba kättesaadavaks teinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (27) raames samas vormis nagu on ette nähtud käesoleva määruse kohaste kavandamis- ja aruandluskohustustega ning mis on endiselt Eurostatis kättesaadavad samade väärtustega. Kättesaadavuse korral ja kui ajakava seda võimaldab, peaksid riiklikes energia- ja kliimakavades esitatavad andmed ja prognoosid tuginema määruse (EÜ) nr 223/2009 kohastele Euroopa statistika esitamiseks kasutatavatele Eurostati andmetele ja metoodikale ning olema nendega kooskõlas. |
| --- | --- |

(31)

Et vältida liidu tasandil meetmetega viivitamist, peaks komisjon kasutama 2030. aasta eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude hindamiseks prognoose, mille Euroopa Keskkonnaamet igal aastal esitab kasvuhoonegaaside, taastuvenergia ja energiatõhususe kohta.
  Komisjonile riiklike kavandamis- ja aruandlusmeetmete raames esitada tulevate andmete puhul tuleks jälgida, et liikmesriikide esitatava teabega ei dubleerita andmeid ega statistikat, mis Eurostat on juba kättesaadavaks teinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (27) raames samas vormis nagu on ette nähtud käesoleva määruse kohaste kavandamis- ja aruandluskohustustega ning mis on endiselt Eurostatis kättesaadavad samade väärtustega. Kättesaadavuse korral ja kui ajakava seda võimaldab, peaksid riiklikes energia- ja kliimakavades esitatavad andmed ja prognoosid tuginema määruse (EÜ) nr 223/2009 kohastele Euroopa statistika esitamiseks kasutatavatele Eurostati andmetele ja metoodikale ning olema nendega kooskõlas.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Energialiidu
  strateegia
  eesmärkide ühiseks saavutamiseks on tähtis
  ,
  et
  komisjon
  hindab riiklikke kavasid
  ja eduaruannete põhjal
  nende
  kavade rakendamist. Esimese kümneaastase ajavahemiku puhul puudutab see eelkõige liidu tasandi 2030. aasta energia- ja
  kliimaeesmärkide saavutamist ning liikmesriikide panust nende eesmärkide saavutamisse
  . Kõnealune hindamine peaks toimuma iga kahe aasta tagant ja iga aasta tagant
  üksnes
  vajaduse korral ning selle konsolideerimiseks tuleks kasutada komisjoni aruandeid, milles käsitletakse energialiidu olukorda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Energialiidu
  strateegia
  eesmärkide ühiseks saavutamiseks on tähtis
  ,
  et
  komisjon
  hindab riiklikke kavasid
  ja eduaruannete põhjal
  nende
  kavade rakendamist. Esimese kümneaastase ajavahemiku puhul puudutab see eelkõige liidu tasandi 2030. aasta energia- ja
  kliimaeesmärkide saavutamist ning liikmesriikide panust nende eesmärkide saavutamisse
  . Kõnealune hindamine peaks toimuma iga kahe aasta tagant ja iga aasta tagant
  üksnes
  vajaduse korral ning selle konsolideerimiseks tuleks kasutada komisjoni aruandeid, milles käsitletakse energialiidu olukorda.

| (32) | Et ühiselt saavutada energialiidu
  strateegia
  viie mõõtme eesmärgid ja eelkõige luua täielikult toimiv ja vastupanuvõimeline energialiit
  ,
  peab
  komisjon
  hindama riiklike kavade projekte
  ja eduaruannete põhjal
  ka esitatud
  kavade rakendamist. Esimese kümneaastase ajavahemiku puhul puudutab see eelkõige liidu tasandi 2030. aasta energia- ja
  kliimaeesmärke
  . Kõnealune hindamine peaks toimuma iga kahe aasta tagant ja iga aasta tagant vajaduse korral ning selle konsolideerimiseks tuleks kasutada komisjoni aruandeid, milles käsitletakse energialiidu olukorda. |
| --- | --- |

(32)

Et ühiselt saavutada energialiidu
  strateegia
  viie mõõtme eesmärgid ja eelkõige luua täielikult toimiv ja vastupanuvõimeline energialiit
  ,
  peab
  komisjon
  hindama riiklike kavade projekte
  ja eduaruannete põhjal
  ka esitatud
  kavade rakendamist. Esimese kümneaastase ajavahemiku puhul puudutab see eelkõige liidu tasandi 2030. aasta energia- ja
  kliimaeesmärke
  . Kõnealune hindamine peaks toimuma iga kahe aasta tagant ja iga aasta tagant vajaduse korral ning selle konsolideerimiseks tuleks kasutada komisjoni aruandeid, milles käsitletakse energialiidu olukorda.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Lennundus mõjutab ülemaailmset kliimat õhkupaisatava CO2-heite tõttu, aga ka muude heidete (nt lämmastikoksiidide heide) ja mehhanismidega (nt kiudpilvkatte tihenemine).
  Arvestades asjaolu, et
  selle mõju kohta on üha rohkem teadusandmeid, on määrusega (EL) nr 525/2013 juba ette nähtud ajakohastatud hindamine, mis käsitleb lennundusest tulenevat muud kui CO2-heitega seotud mõju ülemaailmsele kliimale. Sel puhul kasutatavaid mudeleid tuleks kohandada vastavalt teaduse arengule. Komisjon
  võiks kaaluda asjaomaseid poliitikavalikuid sellise
  mõju
  käsitlemiseks
  ,
  võttes aluseks selle mõju kohta antud hinnangud
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Lennundus mõjutab ülemaailmset kliimat õhkupaisatava CO2-heite tõttu, aga ka muude heidete (nt lämmastikoksiidide heide) ja mehhanismidega (nt kiudpilvkatte tihenemine).
  Arvestades asjaolu, et
  selle mõju kohta on üha rohkem teadusandmeid, on määrusega (EL) nr 525/2013 juba ette nähtud ajakohastatud hindamine, mis käsitleb lennundusest tulenevat muud kui CO2-heitega seotud mõju ülemaailmsele kliimale. Sel puhul kasutatavaid mudeleid tuleks kohandada vastavalt teaduse arengule. Komisjon
  võiks kaaluda asjaomaseid poliitikavalikuid sellise
  mõju
  käsitlemiseks
  ,
  võttes aluseks selle mõju kohta antud hinnangud
  .

| (33) | Lennundus mõjutab ülemaailmset kliimat õhkupaisatava CO2-heite tõttu, aga ka muude heidete (nt lämmastikoksiidide heide) ja mehhanismidega (nt kiudpilvkatte tihenemine).
  Kuna
  selle mõju kohta on üha rohkem teadusandmeid, on määrusega (EL) nr 525/2013 juba ette nähtud ajakohastatud hindamine, mis käsitleb lennundusest tulenevat muud kui CO2-heitega seotud mõju ülemaailmsele kliimale. Sel puhul kasutatavaid mudeleid tuleks kohandada vastavalt teaduse arengule.
  Selle mõju hindamise alusel peaks
  komisjon
  töötama 1. märtsiks 2020 välja lahendused, millega seda
  mõju
  vähendada
  ,
  ja esitama vajaduse korral seadusandliku ettepaneku
  . |
| --- | --- |

(33)

Lennundus mõjutab ülemaailmset kliimat õhkupaisatava CO2-heite tõttu, aga ka muude heidete (nt lämmastikoksiidide heide) ja mehhanismidega (nt kiudpilvkatte tihenemine).
  Kuna
  selle mõju kohta on üha rohkem teadusandmeid, on määrusega (EL) nr 525/2013 juba ette nähtud ajakohastatud hindamine, mis käsitleb lennundusest tulenevat muud kui CO2-heitega seotud mõju ülemaailmsele kliimale. Sel puhul kasutatavaid mudeleid tuleks kohandada vastavalt teaduse arengule.
  Selle mõju hindamise alusel peaks
  komisjon
  töötama 1. märtsiks 2020 välja lahendused, millega seda
  mõju
  vähendada
  ,
  ja esitama vajaduse korral seadusandliku ettepaneku
  .

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (33a) | Vastavalt kasvuhoonegaaside aruandlust puudutavatele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kehtivatele suunistele arvutatakse metaaniheidet ja antakse sellest aru selle põhjal, kui suur on globaalse soojendamise potentsiaal 100 aasta jooksul. Kuna metaani globaalse soojendamise potentsiaal on suur ja metaan püsib atmosfääris suhteliselt lühikest aega, mistõttu on metaanil kliimale lühikeses ja keskpikas perspektiivis suur mõju, peaks komisjon analüüsima, kuidas mõjutaks poliitikaid ja meetmeid see, kui võtta metaani puhul kasutusele 20-aastane ajavahemik. Analüüsi põhjal peaks komisjon kaaluma, kuidas oleks võimalik leida metaaniheite probleemile liidu metaanistrateegia abil kiire lahendus, pöörates suurimat tähelepanu energia ja jäätmetega seotud metaaniheitele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33a)

Vastavalt kasvuhoonegaaside aruandlust puudutavatele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kehtivatele suunistele arvutatakse metaaniheidet ja antakse sellest aru selle põhjal, kui suur on globaalse soojendamise potentsiaal 100 aasta jooksul. Kuna metaani globaalse soojendamise potentsiaal on suur ja metaan püsib atmosfääris suhteliselt lühikest aega, mistõttu on metaanil kliimale lühikeses ja keskpikas perspektiivis suur mõju, peaks komisjon analüüsima, kuidas mõjutaks poliitikaid ja meetmeid see, kui võtta metaani puhul kasutusele 20-aastane ajavahemik. Analüüsi põhjal peaks komisjon kaaluma, kuidas oleks võimalik leida metaaniheite probleemile liidu metaanistrateegia abil kiire lahendus, pöörates suurimat tähelepanu energia ja jäätmetega seotud metaaniheitele.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (34) | Selleks et
  aidata tagada liikmesriikide ja liidu poliitika ning energialiidu eesmärkide sidusus, oleks vaja pidevat dialoogi komisjoni ja liikmesriikide vahel
  . Kui see on asjakohane, peaks
  komisjon andma liikmesriikidele soovitusi, sh riiklike kavade projektide eesmärkide ulatuse kohta, teatatud riiklikes kavades esitatud poliitikate ja meetmete edaspidise rakendamise ning energialiidu elluviimise seisukohast muude asjakohaste riiklike poliitikate ja meetmete kohta. Liikmesriigid peaksid neid soovitusi
  tõsiselt
  võtma ja selgitama järgnevates eduaruannetes, kuidas need ellu viidi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34)

Selleks et
  aidata tagada liikmesriikide ja liidu poliitika ning energialiidu eesmärkide sidusus, oleks vaja pidevat dialoogi komisjoni ja liikmesriikide vahel
  . Kui see on asjakohane, peaks
  komisjon andma liikmesriikidele soovitusi, sh riiklike kavade projektide eesmärkide ulatuse kohta, teatatud riiklikes kavades esitatud poliitikate ja meetmete edaspidise rakendamise ning energialiidu elluviimise seisukohast muude asjakohaste riiklike poliitikate ja meetmete kohta. Liikmesriigid peaksid neid soovitusi
  tõsiselt
  võtma ja selgitama järgnevates eduaruannetes, kuidas need ellu viidi.

| (34) | Et
  aidata tagada liikmesriikide ja liidu poliitika ning energialiidu eesmärkide sidusus, oleks vaja pidevat dialoogi komisjoni ja liikmesriikide vahel
  ning kui see on asjakohane, liikmesriikide vahel.
  Komisjon
  peaks
  andma liikmesriikidele soovitusi, sh riiklike kavade projektide eesmärkide ulatuse kohta, teatatud riiklikes kavades esitatud poliitikate ja meetmete edaspidise rakendamise ning energialiidu elluviimise seisukohast muude asjakohaste riiklike poliitikate ja meetmete kohta. Liikmesriigid peaksid neid soovitusi
  arvesse
  võtma ja selgitama järgnevates eduaruannetes, kuidas need ellu viidi. |
| --- | --- |

(34)

Et
  aidata tagada liikmesriikide ja liidu poliitika ning energialiidu eesmärkide sidusus, oleks vaja pidevat dialoogi komisjoni ja liikmesriikide vahel
  ning kui see on asjakohane, liikmesriikide vahel.
  Komisjon
  peaks
  andma liikmesriikidele soovitusi, sh riiklike kavade projektide eesmärkide ulatuse kohta, teatatud riiklikes kavades esitatud poliitikate ja meetmete edaspidise rakendamise ning energialiidu elluviimise seisukohast muude asjakohaste riiklike poliitikate ja meetmete kohta. Liikmesriigid peaksid neid soovitusi
  arvesse
  võtma ja selgitama järgnevates eduaruannetes, kuidas need ellu viidi.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Kui lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavade
  või nende ajakohastatud versioonide eesmärgid
  ei ole piisavalt ulatuslikud energialiidu eesmärkide ühiseks saavutamiseks ja esimesel ajavahemikul selleks, et saavutada eelkõige 2030. aasta eesmärgid taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas, peaks komisjon võtma liidu tasandil meetmeid, et tagada nende eesmärkide ühine saavutamine (
  kõrvaldades
  seega
  puudujäägid eesmärkide ulatuslikkuse osas
  ). Kui liidu edu nende eesmärkide saavutamisel ei ole piisav,
  peaks
  komisjon lisaks soovituste andmisele
  võtma
  meetmeid liidu tasandil või
  siis peaksid liikmesriigid võtma lisameetmeid
  , et tagada nende eesmärkide saavutamine (kõrvaldades seega puudujäägid eesmärkide saavutamise osas). Nende meetmete puhul tuleks arvesse võtta
  varajast ulatuslikku panust
  ,
  mille
  liikmesriigid on
  andnud
  2030. aasta eesmärkide
  saavutamisse
  taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas eesmärkide ühise saavutamise jagamisel. Taastuvenergia valdkonnas võivad sellised meetmed hõlmata ka liikmesriikide rahalist
  panust
  komisjoni
  hallatavasse rahastamisplatvormi
  ,
  mida võidakse kasutada
  taastuvenergia
  projektide rahastamiseks kogu liidus
  . Liikmesriikide 2020. aasta taastuvenergiaeesmärgid peaksid olema taastuvenergia lähteosakaaluks alates 2021. aastast. Energiatõhususe valdkonnas võivad lisameetmed olla suunatud eelkõige toodete, hoonete ja transpordi energiatõhusamaks muutmisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Kui lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavade
  või nende ajakohastatud versioonide eesmärgid
  ei ole piisavalt ulatuslikud energialiidu eesmärkide ühiseks saavutamiseks ja esimesel ajavahemikul selleks, et saavutada eelkõige 2030. aasta eesmärgid taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas, peaks komisjon võtma liidu tasandil meetmeid, et tagada nende eesmärkide ühine saavutamine (
  kõrvaldades
  seega
  puudujäägid eesmärkide ulatuslikkuse osas
  ). Kui liidu edu nende eesmärkide saavutamisel ei ole piisav,
  peaks
  komisjon lisaks soovituste andmisele
  võtma
  meetmeid liidu tasandil või
  siis peaksid liikmesriigid võtma lisameetmeid
  , et tagada nende eesmärkide saavutamine (kõrvaldades seega puudujäägid eesmärkide saavutamise osas). Nende meetmete puhul tuleks arvesse võtta
  varajast ulatuslikku panust
  ,
  mille
  liikmesriigid on
  andnud
  2030. aasta eesmärkide
  saavutamisse
  taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas eesmärkide ühise saavutamise jagamisel. Taastuvenergia valdkonnas võivad sellised meetmed hõlmata ka liikmesriikide rahalist
  panust
  komisjoni
  hallatavasse rahastamisplatvormi
  ,
  mida võidakse kasutada
  taastuvenergia
  projektide rahastamiseks kogu liidus
  . Liikmesriikide 2020. aasta taastuvenergiaeesmärgid peaksid olema taastuvenergia lähteosakaaluks alates 2021. aastast. Energiatõhususe valdkonnas võivad lisameetmed olla suunatud eelkõige toodete, hoonete ja transpordi energiatõhusamaks muutmisele.

| (35) | Kui lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavade
  eesmärgid, poliitikad ega meetmed
  ei ole piisavalt ulatuslikud energialiidu eesmärkide ühiseks saavutamiseks ja esimesel ajavahemikul selleks, et saavutada eelkõige 2030. aasta eesmärgid taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas, peaks komisjon võtma liidu tasandil meetmeid, et tagada nende eesmärkide ühine saavutamine
  , ja liikmesriigid peaksid taastuvate energiaallikatega seotud eesmärke 31. detsembriks 2020. aastal korrigeerima ülespoole
  (
  kui need ei olnud piisavalt ambitsioonikad
  ) . Kui liidu edu nende eesmärkide saavutamisel ei ole piisav,
  võib
  komisjon lisaks soovituste andmisele
  võtta
  meetmeid liidu tasandil või
  nõuda liikmesriikidelt lisameetmete võtmist
  , et tagada nende eesmärkide saavutamine (kõrvaldades seega puudujäägid eesmärkide saavutamise osas). Nende meetmete puhul tuleks arvesse võtta
  ulatuslikke varajasi pingutusi
  ,
  mida
  liikmesriigid on 2030. aasta eesmärkide
  saavutamiseks
  taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas eesmärkide ühise saavutamise jagamisel
  teinud
  . Taastuvenergia valdkonnas võivad sellised meetmed hõlmata ka liikmesriikide
  vabatahtlikku
  rahalist
  osalemist
  komisjoni
  hallatavas rahastamisplatvormis
  ,
  mille kaudu toetatakse kogu liidus
  taastuvenergia
  projekte, sh neid, mis teenivad energialiidu huve
  . Liikmesriikide 2020. aasta taastuvenergiaeesmärgid peaksid olema taastuvenergia lähteosakaaluks alates 2021. aastast
  ja need tuleks säilitada kogu selle aja jooksul
  . Energiatõhususe valdkonnas võivad lisameetmed olla suunatud eelkõige toodete, hoonete ja transpordi energiatõhusamaks muutmisele. |
| --- | --- |

(35)

Kui lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavade
  eesmärgid, poliitikad ega meetmed
  ei ole piisavalt ulatuslikud energialiidu eesmärkide ühiseks saavutamiseks ja esimesel ajavahemikul selleks, et saavutada eelkõige 2030. aasta eesmärgid taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas, peaks komisjon võtma liidu tasandil meetmeid, et tagada nende eesmärkide ühine saavutamine
  , ja liikmesriigid peaksid taastuvate energiaallikatega seotud eesmärke 31. detsembriks 2020. aastal korrigeerima ülespoole
  (
  kui need ei olnud piisavalt ambitsioonikad
  ) . Kui liidu edu nende eesmärkide saavutamisel ei ole piisav,
  võib
  komisjon lisaks soovituste andmisele
  võtta
  meetmeid liidu tasandil või
  nõuda liikmesriikidelt lisameetmete võtmist
  , et tagada nende eesmärkide saavutamine (kõrvaldades seega puudujäägid eesmärkide saavutamise osas). Nende meetmete puhul tuleks arvesse võtta
  ulatuslikke varajasi pingutusi
  ,
  mida
  liikmesriigid on 2030. aasta eesmärkide
  saavutamiseks
  taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas eesmärkide ühise saavutamise jagamisel
  teinud
  . Taastuvenergia valdkonnas võivad sellised meetmed hõlmata ka liikmesriikide
  vabatahtlikku
  rahalist
  osalemist
  komisjoni
  hallatavas rahastamisplatvormis
  ,
  mille kaudu toetatakse kogu liidus
  taastuvenergia
  projekte, sh neid, mis teenivad energialiidu huve
  . Liikmesriikide 2020. aasta taastuvenergiaeesmärgid peaksid olema taastuvenergia lähteosakaaluks alates 2021. aastast
  ja need tuleks säilitada kogu selle aja jooksul
  . Energiatõhususe valdkonnas võivad lisameetmed olla suunatud eelkõige toodete, hoonete ja transpordi energiatõhusamaks muutmisele.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Liikmesriigid ja komisjon peaksid tegema tihedat koostööd kõigis küsimustes, mis on seotud energialiidu ja käesoleva määruse elluviimisega, kaasates suurel määral Euroopa Parlamendi. Komisjon peaks
  vajaduse korral abistama
  liikmesriike käesoleva määruse rakendamisel, eriti
  riiklike kavade
  koostamisel ja sellega seotud suutlikkusse
  arendamisel
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Liikmesriigid ja komisjon peaksid tegema tihedat koostööd kõigis küsimustes, mis on seotud energialiidu ja käesoleva määruse elluviimisega, kaasates suurel määral Euroopa Parlamendi. Komisjon peaks
  vajaduse korral abistama
  liikmesriike käesoleva määruse rakendamisel, eriti
  riiklike kavade
  koostamisel ja sellega seotud suutlikkusse
  arendamisel
  .

| (38) | Liikmesriigid ja komisjon peaksid tegema tihedat koostööd kõigis küsimustes, mis on seotud energialiidu ja käesoleva määruse elluviimisega, kaasates suurel määral Euroopa Parlamendi. Komisjon peaks liikmesriike käesoleva määruse rakendamisel
  abistama
  , eriti
  lõimitud riikliku energia- ja kliimakava ning pikaajalise kliima- ja energiastrateegia
  koostamisel ja
  elluviimisel ning
  sellega seotud suutlikkusse
  suurendamisel, kasutades Euroopa Keskkonnaameti ja Teadusuuringute Ühiskeskuse siseressursse ning sisemisest mudelite koostamise suutlikkust ja kaasates vajaduse korral väliseksperte
  . |
| --- | --- |

(38)

Liikmesriigid ja komisjon peaksid tegema tihedat koostööd kõigis küsimustes, mis on seotud energialiidu ja käesoleva määruse elluviimisega, kaasates suurel määral Euroopa Parlamendi. Komisjon peaks liikmesriike käesoleva määruse rakendamisel
  abistama
  , eriti
  lõimitud riikliku energia- ja kliimakava ning pikaajalise kliima- ja energiastrateegia
  koostamisel ja
  elluviimisel ning
  sellega seotud suutlikkusse
  suurendamisel, kasutades Euroopa Keskkonnaameti ja Teadusuuringute Ühiskeskuse siseressursse ning sisemisest mudelite koostamise suutlikkust ja kaasates vajaduse korral väliseksperte
  .

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (41a) | Käesolev määrus sisaldab sätteid, mis on seotud sellega, et taristute puhul peetakse esmatähtsaks energiatõhusust, mis tähendab, et see vastab Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude majandusinstitutsioonide poolt kasutatavale taristu määratlusele, ja mille eesmärk on teha energiatõhususest tähtis element ja esmatähtis otsustustegur, mille alusel tulevasi investeerimisotsuseid liidu energiataristu kohta teha

   (1 a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41a)

Käesolev määrus sisaldab sätteid, mis on seotud sellega, et taristute puhul peetakse esmatähtsaks energiatõhusust, mis tähendab, et see vastab Rahvusvahelise Valuutafondi ja muude majandusinstitutsioonide poolt kasutatavale taristu määratlusele, ja mille eesmärk on teha energiatõhususest tähtis element ja esmatähtis otsustustegur, mille alusel tulevasi investeerimisotsuseid liidu energiataristu kohta teha

   (1 a)

  .

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (43) | Komisjoni peaks käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel abistama
  energialiidu komitee
  , et valmistada ette rakendusaktid.
  Kõnealune komitee peaks asendama kliimamuutuste komitee ja muud komiteed ning võtma üle nende ülesanded
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43)

Komisjoni peaks käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel abistama
  energialiidu komitee
  , et valmistada ette rakendusaktid.
  Kõnealune komitee peaks asendama kliimamuutuste komitee ja muud komiteed ning võtma üle nende ülesanded
  .

| (43) | Komisjoni peaks käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel abistama
  energia- ja kliimakomitee
  , et valmistada ette rakendusaktid.
  Kliimaalaste sätete rakendamisega seotud küsimustes peaks komisjoni abistama määrusega (EL) nr 525/2013 loodud kliimamuutuste komitee. |
| --- | --- |

(43)

Komisjoni peaks käesoleva määruse kohaste ülesannete täitmisel abistama
  energia- ja kliimakomitee
  , et valmistada ette rakendusaktid.
  Kliimaalaste sätete rakendamisega seotud küsimustes peaks komisjoni abistama määrusega (EL) nr 525/2013 loodud kliimamuutuste komitee.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (44a) | Kui komisjon valmistub käesolevat määrust läbi vaatama, peaks ta liidu küberturbestrateegia raames hindama tihedas koostöös liikmesriikidega, kas lisaks pingutustele, mida liikmesriigid teevad, et tagada energiajulgeolek igasugustes oludes, kaitstes liidu energiasüsteemi elutähtsat taristut küberohtude eest paremini – eelkõige, kuna viimasel kümnendil on potentsiaalselt kriitiliste küberrünnete arv suurenenud –, tuleks lisada ühtsed kavandamis- ja aruandlusnõuded. Liidus toimuv suurem kooskõlastamine ei tohiks aga tähendada seda, et konfidentsiaalse teabe avaldamise tõttu kahjustatakse liikmesriikide enda julgeolekuhuve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44a)

Kui komisjon valmistub käesolevat määrust läbi vaatama, peaks ta liidu küberturbestrateegia raames hindama tihedas koostöös liikmesriikidega, kas lisaks pingutustele, mida liikmesriigid teevad, et tagada energiajulgeolek igasugustes oludes, kaitstes liidu energiasüsteemi elutähtsat taristut küberohtude eest paremini – eelkõige, kuna viimasel kümnendil on potentsiaalselt kriitiliste küberrünnete arv suurenenud –, tuleks lisada ühtsed kavandamis- ja aruandlusnõuded. Liidus toimuv suurem kooskõlastamine ei tohiks aga tähendada seda, et konfidentsiaalse teabe avaldamise tõttu kahjustatakse liikmesriikide enda julgeolekuhuve.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Reguleerimisese ja kohaldamisala | Reguleerimisese ja kohaldamisala |
| 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse juhtimismehhanism, millega | 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse juhtimismehhanism, millega |
| | -a) | viiakse ellu pikaajalised kliima- ja energiastrateegiad ja meetmed, mille eesmärk on täita kohustused, mis liidul on kooskõlas Pariisi kokkuleppega kasvuhoonegaaside heite vähendamisel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 1

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse juhtimismehhanism, millega

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse juhtimismehhanism, millega

-a)

-a)

viiakse ellu pikaajalised kliima- ja energiastrateegiad ja meetmed, mille eesmärk on täita kohustused, mis liidul on kooskõlas Pariisi kokkuleppega kasvuhoonegaaside heite vähendamisel;

| (a) | rakendatakse energialiidu eesmärkide ning esimesel kümneaastasel ajavahemikul (2021–2030) eelkõige
  ELi
  2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks välja töötatud strateegiaid ja meetmeid; |
| --- | --- |

(a)

rakendatakse energialiidu eesmärkide ning esimesel kümneaastasel ajavahemikul (2021–2030) eelkõige
  ELi
  2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks välja töötatud strateegiaid ja meetmeid;

ELi

| a) | rakendatakse energialiidu eesmärkide ning esimesel kümneaastasel ajavahemikul (2021–2030) eelkõige
  liidu
  2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks välja töötatud strateegiaid ja meetmeid; |
| --- | --- |

a)

rakendatakse energialiidu eesmärkide ning esimesel kümneaastasel ajavahemikul (2021–2030) eelkõige
  liidu
  2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamiseks välja töötatud strateegiaid ja meetmeid;

liidu

| aa) | kujundatakse liikmesriikide vahel makro- ja muul piirkondlikul tasandil partnerlussuhteid ja koostööd, mille eesmärk on täita energialiidu eesmärgid ja kohustused; |
| --- | --- |

aa)

aa)

kujundatakse liikmesriikide vahel makro- ja muul piirkondlikul tasandil partnerlussuhteid ja koostööd, mille eesmärk on täita energialiidu eesmärgid ja kohustused;

kujundatakse liikmesriikide vahel makro- ja muul piirkondlikul tasandil partnerlussuhteid ja koostööd, mille eesmärk on täita energialiidu eesmärgid ja kohustused;

| (b) | tagatakse liidu ja selle liikmesriikide poolt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppe sekretariaadile esitatavate aruannete õigeaegsus, läbipaistvus, täpsus, kooskõla, võrreldavus ja terviklikkus. |
| --- | --- |

(b)

tagatakse liidu ja selle liikmesriikide poolt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppe sekretariaadile esitatavate aruannete õigeaegsus, läbipaistvus, täpsus, kooskõla, võrreldavus ja terviklikkus.

| b) | tagatakse liidu ja selle liikmesriikide poolt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppe sekretariaadile esitatavate aruannete õigeaegsus, läbipaistvus, täpsus, kooskõla, võrreldavus ja terviklikkus. |
| --- | --- |

b)

tagatakse liidu ja selle liikmesriikide poolt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppe sekretariaadile esitatavate aruannete õigeaegsus, läbipaistvus, täpsus, kooskõla, võrreldavus ja terviklikkus.

| ba) | suurendatakse õiguskindlust ja kindlust investorite jaoks ning aidatakse kaasa sellele, et majandusarengu, investeeringute soodustamise, töökohtade loomise ning sotsiaalse ühtekuuluvuse võimalused kasutataks täielikult ära; |
| --- | --- |

ba)

ba)

suurendatakse õiguskindlust ja kindlust investorite jaoks ning aidatakse kaasa sellele, et majandusarengu, investeeringute soodustamise, töökohtade loomise ning sotsiaalse ühtekuuluvuse võimalused kasutataks täielikult ära;

suurendatakse õiguskindlust ja kindlust investorite jaoks ning aidatakse kaasa sellele, et majandusarengu, investeeringute soodustamise, töökohtade loomise ning sotsiaalse ühtekuuluvuse võimalused kasutataks täielikult ära;

| bc) | toetatakse õiglast üleminekut nende kodanike ja piirkondade jaoks, kellele üleminek vähese CO2-heitega majandusele võib kahjulikku mõju avaldada. |
| --- | --- |

bc)

bc)

toetatakse õiglast üleminekut nende kodanike ja piirkondade jaoks, kellele üleminek vähese CO2-heitega majandusele võib kahjulikku mõju avaldada.

toetatakse õiglast üleminekut nende kodanike ja piirkondade jaoks, kellele üleminek vähese CO2

Kõnealune juhtimismehhanism põhineb alates ajavahemikust 2021–2030 algavaid kümneaastaseid ajavahemikke hõlmavatel lõimitud riiklikel energia- ja kliimakavadel, vastavatel lõimitud riiklikel energia- ja kliimaalastel eduaruannetel ning Euroopa Komisjoni lõimitud seirekorral. Sellega määratakse kindlaks komisjoni ja liikmesriike hõlmav struktuurne ja järkjärguline protsess riiklike kavade
  viimistlemiseks
  ja
  rakendamiseks
  , sh seoses piirkondliku koostööga, ning vastavate komisjoni meetmete
  võtmiseks
  .

viimistlemiseks

rakendamiseks

võtmiseks

Kõnealune juhtimismehhanism põhineb alates ajavahemikust 2021–2030 algavaid kümneaastaseid ajavahemikke hõlmavatel lõimitud riiklikel energia- ja kliimakavadel, vastavatel lõimitud riiklikel energia- ja kliimaalastel eduaruannetel ning Euroopa Komisjoni lõimitud seirekorral. Sellega määratakse kindlaks komisjoni ja liikmesriike hõlmav struktuurne
  , läbipaistev
  ja järkjärguline protsess
  , millega tagatakse
  riiklike kavade
  lõpliku versiooni koostamisel
  ja
  rakendamisel üldsuse ja kohalike omavalitsuste täiel määral osalemine
  , sh seoses
  makro- ja muu
  piirkondliku koostööga, ning vastavate komisjoni meetmete
  võtmine
  .

, läbipaistev

, millega tagatakse

lõpliku versiooni koostamisel

rakendamisel üldsuse ja kohalike omavalitsuste täiel määral osalemine

makro- ja muu

võtmine

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse energialiidu järgmise viie mõõtme suhtes:

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse energialiidu järgmise viie mõõtme suhtes:

| (a) | energiajulgeolek, |
| --- | --- |

(a)

energiajulgeolek,

| a) | energiajulgeolek, |
| --- | --- |

a)

energiajulgeolek,

| (b) | energiaturg, |
| --- | --- |

(b)

energiaturg,

energiaturg,

| b) | energia siseturg; |
| --- | --- |

b)

energia siseturg;

energia siseturg;

| (c) | energiatõhusus, |
| --- | --- |

(c)

energiatõhusus,

| c) | energiatõhusus, |
| --- | --- |

c)

energiatõhusus,

| (d) | heite vähendamine ning |
| --- | --- |

(d)

heite vähendamine ning

| d) | heite vähendamine ning |
| --- | --- |

d)

heite vähendamine ning

| (e) | teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime. |
| --- | --- |

(e)

teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime.

| e) | teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime. |
| --- | --- |

e)

teadusuuringud, innovatsioon ja konkurentsivõime.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1

Artikkel 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas määruses kasutatakse [ettepaneku COM(2016)0767 kohaselt uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] ning direktiivide 2010/31/EL ja 2012/27/EL mõisteid. | Käesolevas määruses kasutatakse [ettepaneku COM(2016)0767 kohaselt uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ],
  [ettepaneku COM(2016)XXX kohaselt uuesti sõnastatud direktiivi 2009/72/EÜ]
  ning direktiivide 2010/31/EL ja 2012/27/EL mõisteid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevas määruses kasutatakse [ettepaneku COM(2016)0767 kohaselt uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] ning direktiivide 2010/31/EL ja 2012/27/EL mõisteid.

Käesolevas määruses kasutatakse [ettepaneku COM(2016)0767 kohaselt uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ],
  [ettepaneku COM(2016)XXX kohaselt uuesti sõnastatud direktiivi 2009/72/EÜ]
  ning direktiivide 2010/31/EL ja 2012/27/EL mõisteid.

[ettepaneku COM(2016)XXX kohaselt uuesti sõnastatud direktiivi 2009/72/EÜ]

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt 3

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | „vastuvõetud poliitikad ja meetmed“ – poliitikasuunad ja meetmed, mille kohta on riikliku kava või eduaruande esitamise kuupäevaks tehtud valitsuse ametlik otsus ning mida on kindlalt kohustutud rakendama; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)

„vastuvõetud poliitikad ja meetmed“ – poliitikasuunad ja meetmed, mille kohta on riikliku kava või eduaruande esitamise kuupäevaks tehtud valitsuse ametlik otsus ning mida on kindlalt kohustutud rakendama;

| 3) | „vastuvõetud poliitikad ja meetmed“ – poliitikasuunad ja meetmed, mille kohta on riikliku kava või eduaruande esitamise kuupäevaks tehtud
  kesk- või piirkondliku
  valitsuse ametlik otsus ning mida on kindlalt kohustutud rakendama; |
| --- | --- |

3)

„vastuvõetud poliitikad ja meetmed“ – poliitikasuunad ja meetmed, mille kohta on riikliku kava või eduaruande esitamise kuupäevaks tehtud
  kesk- või piirkondliku
  valitsuse ametlik otsus ning mida on kindlalt kohustutud rakendama;

kesk- või piirkondliku

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt 9

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | „liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärgid“ – kogu liitu hõlmav siduv eesmärk vähendada liidus 2030. aastaks kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 % võrreldes 1990. aastaga, kogu liitu hõlmav siduv eesmärk, et 2030. aastaks peaks taastuvenergia osakaal liidus tarbitavas energias olema vähemalt 27 %, liidu tasandi eesmärk suurendada 2030. aastaks energiatõhusust vähemalt 27 % (mis vaadatakse 2020. aastaks läbi, pidades ELi tasandi eesmärgina silmas 30 %) ning 2030. aastaks elektrivõrkude 15 % omavahelise ühendatuse eesmärk või mis tahes järgnevad seda valdkonda käsitlevad 2030. aasta eesmärgid, mille Euroopa Ülemkogu või nõukogu ja Euroopa Parlament on kokku leppinud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(9)

(9)

„liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärgid“ – kogu liitu hõlmav siduv eesmärk vähendada liidus 2030. aastaks kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 % võrreldes 1990. aastaga, kogu liitu hõlmav siduv eesmärk, et 2030. aastaks peaks taastuvenergia osakaal liidus tarbitavas energias olema vähemalt 27 %, liidu tasandi eesmärk suurendada 2030. aastaks energiatõhusust vähemalt 27 % (mis vaadatakse 2020. aastaks läbi, pidades ELi tasandi eesmärgina silmas 30 %) ning 2030. aastaks elektrivõrkude 15 % omavahelise ühendatuse eesmärk või mis tahes järgnevad seda valdkonda käsitlevad 2030. aasta eesmärgid, mille Euroopa Ülemkogu või nõukogu ja Euroopa Parlament on kokku leppinud;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt 11 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 11a) | „varajased jõupingutused“ – edusammud, mida liikmesriik alates 2021. aastast aegsasti teeb, et saavutada oma taastuvenergia eesmärk, millele on osutatud [uuesti sõnastatud taastuvenergia direktiivi] artiklis 3, ja energiatõhususe parandamise eesmärk, millele on osutatud direktiivi 2012/27/EL artikli 1 lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 4; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

11a)

11a)

„varajased jõupingutused“ – edusammud, mida liikmesriik alates 2021. aastast aegsasti teeb, et saavutada oma taastuvenergia eesmärk, millele on osutatud [uuesti sõnastatud taastuvenergia direktiivi] artiklis 3, ja energiatõhususe parandamise eesmärk, millele on osutatud direktiivi 2012/27/EL artikli 1 lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 4;

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt 17 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 2 – punkt 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 17a) | „energiatõhususe esikohale seadmine“ – kõigi otsuste puhul, mis puudutavad energiasüsteemi kavandamist, poliitikat ja investeerimist, selliste meetmete esikohale seadmine, millega muudetakse energia nõudluse ja tarne pool tõhusamaks, säästes lõpptarbimises kulutõhusalt energiat, tehes tarbimiskajaalgatusi ning tõhustades energia muundamist, ülekannet ja jaotamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

17a)

17a)

„energiatõhususe esikohale seadmine“ – kõigi otsuste puhul, mis puudutavad energiasüsteemi kavandamist, poliitikat ja investeerimist, selliste meetmete esikohale seadmine, millega muudetakse energia nõudluse ja tarne pool tõhusamaks, säästes lõpptarbimises kulutõhusalt energiat, tehes tarbimiskajaalgatusi ning tõhustades energia muundamist, ülekannet ja jaotamist;

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Lõimitud riiklik energia- ja kliimakava | Lõimitud riiklik energia- ja kliimakava |
| 1.   Kõik liikmesriigid esitavad komisjonile 1. jaanuariks 2019 ning seejärel iga kümne aasta tagant lõimitud riikliku energia- ja kliimakava. Kava sisaldab lõikes 2 ja I lisas esitatud elemente. Esimene kava hõlmab ajavahemikku 2021–2030. Iga järgnev kava hõlmab eelmise kavaga hõlmatud ajavahemikule vahetult järgnevat kümmet aastat. | 1.   Kõik liikmesriigid esitavad komisjonile 1. jaanuariks 2019 ning seejärel iga kümne aasta tagant lõimitud riikliku energia- ja kliimakava. Kava sisaldab lõikes 2 ja I lisas esitatud elemente. Esimene kava hõlmab ajavahemikku 2021–2030. Iga järgnev kava hõlmab eelmise kavaga hõlmatud ajavahemikule vahetult järgnevat kümmet aastat. |
| 2.   Lõimitud riiklik energia- ja kliimakava koosneb järgmistest põhiosadest: | 2.   Lõimitud riiklik energia- ja kliimakava koosneb järgmistest põhiosadest: |
| (a) | lõimitud riikliku energia- ja kliimakava koostamise protsessi ülevaade, mis sisaldab
  kommenteeritud kokkuvõtet ning kava ettevalmistamisel sidusrühmadega konsulteerimise ja nende kaasamise ja selle tulemuste, samuti kava ettevalmistamisel teiste liikmesriikidega tehtud piirkondliku koostöö kirjeldust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 3

Artikkel 3

Lõimitud riiklik energia- ja kliimakava

Lõimitud riiklik energia- ja kliimakava

1.   Kõik liikmesriigid esitavad komisjonile 1. jaanuariks 2019 ning seejärel iga kümne aasta tagant lõimitud riikliku energia- ja kliimakava. Kava sisaldab lõikes 2 ja I lisas esitatud elemente. Esimene kava hõlmab ajavahemikku 2021–2030. Iga järgnev kava hõlmab eelmise kavaga hõlmatud ajavahemikule vahetult järgnevat kümmet aastat.

1.   Kõik liikmesriigid esitavad komisjonile 1. jaanuariks 2019 ning seejärel iga kümne aasta tagant lõimitud riikliku energia- ja kliimakava. Kava sisaldab lõikes 2 ja I lisas esitatud elemente. Esimene kava hõlmab ajavahemikku 2021–2030. Iga järgnev kava hõlmab eelmise kavaga hõlmatud ajavahemikule vahetult järgnevat kümmet aastat.

2.   Lõimitud riiklik energia- ja kliimakava koosneb järgmistest põhiosadest:

2.   Lõimitud riiklik energia- ja kliimakava koosneb järgmistest põhiosadest:

(a)

lõimitud riikliku energia- ja kliimakava koostamise protsessi ülevaade, mis sisaldab
  kommenteeritud kokkuvõtet ning kava ettevalmistamisel sidusrühmadega konsulteerimise ja nende kaasamise ja selle tulemuste, samuti kava ettevalmistamisel teiste liikmesriikidega tehtud piirkondliku koostöö kirjeldust;

kommenteeritud kokkuvõtet ning kava ettevalmistamisel sidusrühmadega konsulteerimise ja nende kaasamise ja selle tulemuste, samuti kava ettevalmistamisel teiste liikmesriikidega tehtud piirkondliku koostöö kirjeldust;

| a) | lõimitud riikliku energia- ja kliimakava koostamise protsessi ülevaade, mis sisaldab |
| --- | --- |

a)

a)

lõimitud riikliku energia- ja kliimakava koostamise protsessi ülevaade, mis sisaldab

| | 1) | kommenteeritud kokkuvõtet; |
| --- | --- | --- |

1)

1)

kommenteeritud kokkuvõtet;

kommenteeritud kokkuvõtet;

| | 2) | kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna, ettevõtjate, sotsiaalpartnerite ja kodanikega konsulteerimise ja nende kaasamise ning selle tulemuste kirjeldust; |
| --- | --- | --- |

2)

2)

kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna, ettevõtjate, sotsiaalpartnerite ja kodanikega konsulteerimise ja nende kaasamise ning selle tulemuste kirjeldust;

kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna, ettevõtjate, sotsiaalpartnerite ja kodanikega konsulteerimise ja nende kaasamise ning selle tulemuste kirjeldust;

| | 3) | kava ettevalmistamisel teiste liikmesriikidega tehtud makro- ja muu piirkondliku koostöö kirjeldust; |
| --- | --- | --- |

3)

3)

kava ettevalmistamisel teiste liikmesriikidega tehtud makro- ja muu piirkondliku koostöö kirjeldust;

kava ettevalmistamisel teiste liikmesriikidega tehtud makro- ja muu piirkondliku koostöö kirjeldust;

| (b) | energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud riiklike eesmärkide
  ja panuste kirjeldus
  ; |
| --- | --- |

(b)

energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud riiklike eesmärkide
  ja panuste kirjeldus
  ;

ja panuste kirjeldus

| b) | energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud riiklike eesmärkide
  kirjeldust
  ; |
| --- | --- |

b)

b)

energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud riiklike eesmärkide
  kirjeldust
  ;

kirjeldust

| (c) | selliste poliitikate ja
  meetmete kirjeldus
  , mis on ette nähtud punktis b osutatud vastavate eesmärkide
  ja panustega
  seoses; |
| --- | --- |

(c)

selliste poliitikate ja
  meetmete kirjeldus
  , mis on ette nähtud punktis b osutatud vastavate eesmärkide
  ja panustega
  seoses;

meetmete kirjeldus

ja panustega

| c) | selliste
  kavandatud
  poliitikate
  , meetmete
  ja
  investeerimisstrateegiate kirjeldust
  , mis on ette nähtud punktis b osutatud vastavate eesmärkide seoses; |
| --- | --- |

c)

c)

selliste
  kavandatud
  poliitikate
  , meetmete
  ja
  investeerimisstrateegiate kirjeldust
  , mis on ette nähtud punktis b osutatud vastavate eesmärkide seoses;

kavandatud

, meetmete

investeerimisstrateegiate kirjeldust

| (d) | energialiidu viie mõõtmega seotud praeguse olukorra
  kirjeldus
  , sh seoses energiasüsteemiga ja kasvuhoonegaaside heite ja nende sidumisega ning punktis b osutatud eesmärkidega seotud
  prognoosid
  , milles on arvestatud olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) poliitikate ja meetmetega; |
| --- | --- |

(d)

energialiidu viie mõõtmega seotud praeguse olukorra
  kirjeldus
  , sh seoses energiasüsteemiga ja kasvuhoonegaaside heite ja nende sidumisega ning punktis b osutatud eesmärkidega seotud
  prognoosid
  , milles on arvestatud olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) poliitikate ja meetmetega;

kirjeldus

prognoosid

| d) | energialiidu viie mõõtmega seotud praeguse olukorra
  kirjeldust
  , sh seoses energiasüsteemiga ja kasvuhoonegaaside heite ja nende sidumisega ning punktis b osutatud eesmärkidega seotud
  prognoose
  , milles on arvestatud olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) poliitikate ja meetmetega
  , ning eesmärkide saavutamist takistavate regulatiivsete ja mitteregulatiivsete tõkete ja takistuste kirjeldust
  ; |
| --- | --- |

d)

d)

energialiidu viie mõõtmega seotud praeguse olukorra
  kirjeldust
  , sh seoses energiasüsteemiga ja kasvuhoonegaaside heite ja nende sidumisega ning punktis b osutatud eesmärkidega seotud
  prognoose
  , milles on arvestatud olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) poliitikate ja meetmetega
  , ning eesmärkide saavutamist takistavate regulatiivsete ja mitteregulatiivsete tõkete ja takistuste kirjeldust
  ;

kirjeldust

prognoose

, ning eesmärkide saavutamist takistavate regulatiivsete ja mitteregulatiivsete tõkete ja takistuste kirjeldust

| (e) | hinnang punktis b
  osutatud eesmärkide saavutamiseks kavandatud poliitikate ja meetmete mõju kohta; |
| --- | --- |

(e)

hinnang punktis b
  osutatud eesmärkide saavutamiseks kavandatud poliitikate ja meetmete mõju kohta;

hinnang punktis b

| e) | hinnangut artiklites 1, 4, 13a ja 14
  osutatud eesmärkide saavutamiseks kavandatud
  individuaalsete ja kombineeritud
  poliitikate ja meetmete
  mõju kohta ning keskkonnaalase, sh õhukvaliteedi- ja looduskaitsealase, tervisealase, makromajandusliku ja sotsiaalse
  mõju kohta; |
| --- | --- |

e)

e)

hinnangut artiklites 1, 4, 13a ja 14
  osutatud eesmärkide saavutamiseks kavandatud
  individuaalsete ja kombineeritud
  poliitikate ja meetmete
  mõju kohta ning keskkonnaalase, sh õhukvaliteedi- ja looduskaitsealase, tervisealase, makromajandusliku ja sotsiaalse
  mõju kohta;

hinnangut artiklites 1, 4, 13a ja 14

individuaalsete ja kombineeritud

mõju kohta ning keskkonnaalase, sh õhukvaliteedi- ja looduskaitsealase, tervisealase, makromajandusliku ja sotsiaalse

| ea) | hinnangut selle kohta, kuidas mõjutavad kavandatud poliitikad ja meetmed energialiidu viie mõõtmega seotud konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

ea)

ea)

hinnangut selle kohta, kuidas mõjutavad kavandatud poliitikad ja meetmed energialiidu viie mõõtmega seotud konkurentsivõimet;

hinnangut selle kohta, kuidas mõjutavad kavandatud poliitikad ja meetmed energialiidu viie mõõtmega seotud konkurentsivõimet;

| eb) | hinnangut nii otsese kui ka kaudse potentsiaalse kliimamõju kohta asjaomases liikmesriigis ja vastupanuvõimestrateegiaid kliimamõjuga toimetulemiseks, nagu riiklikud kliimamuutustega kohanemise kavad; |
| --- | --- |

eb)

eb)

hinnangut nii otsese kui ka kaudse potentsiaalse kliimamõju kohta asjaomases liikmesriigis ja vastupanuvõimestrateegiaid kliimamõjuga toimetulemiseks, nagu riiklikud kliimamuutustega kohanemise kavad;

hinnangut nii otsese kui ka kaudse potentsiaalse kliimamõju kohta asjaomases liikmesriigis ja vastupanuvõimestrateegiaid kliimamõjuga toimetulemiseks, nagu riiklikud kliimamuutustega kohanemise kavad;

| ec) | investeerimisstrateegia koostamise põhjal antud hinnangut selle kohta, kui palju avaliku ja erasektori investeeringuid on kavandatud poliitikate ja meetmete elluviimiseks vaja; |
| --- | --- |

ec)

ec)

investeerimisstrateegia koostamise põhjal antud hinnangut selle kohta, kui palju avaliku ja erasektori investeeringuid on kavandatud poliitikate ja meetmete elluviimiseks vaja;

investeerimisstrateegia koostamise põhjal antud hinnangut selle kohta, kui palju avaliku ja erasektori investeeringuid on kavandatud poliitikate ja meetmete elluviimiseks vaja;

| (f) | käesoleva määruse II lisaga ette nähtud nõuetele ja ülesehitusele vastav lisa, milles on esitatud liikmesriigi metoodika ja poliitikameetmed energiasäästunõude täitmiseks vastavalt direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklile 7 ja V lisale. |
| --- | --- |

(f)

käesoleva määruse II lisaga ette nähtud nõuetele ja ülesehitusele vastav lisa, milles on esitatud liikmesriigi metoodika ja poliitikameetmed energiasäästunõude täitmiseks vastavalt direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklile 7 ja V lisale.

| f) | käesoleva määruse II lisaga ette nähtud nõuetele ja ülesehitusele vastav lisa, milles on esitatud liikmesriigi metoodika ja poliitikameetmed energiasäästunõude täitmiseks vastavalt direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklile 7 ja V lisale. |
| --- | --- |

f)

f)

käesoleva määruse II lisaga ette nähtud nõuetele ja ülesehitusele vastav lisa, milles on esitatud liikmesriigi metoodika ja poliitikameetmed energiasäästunõude täitmiseks vastavalt direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklile 7 ja V lisale.

3.   
  Lõikes 1 osutatud riiklike kavade ettevalmistamisel võtavad
  liikmesriigid
  arvesse energialiidu viie mõõtme omavahelisi seoseid ning kasutavad vajaduse korral nende viie mõõtme puhul järjepidevaid andmeid ja eeldusi.

3.   
  Kui
  liikmesriigid
  koostavad lõikes 1 osutatud riiklikke kavasid, siis nad

| a) | piiravad haldusmenetluste keerukust ja kõigi sidusrühmade jaoks tekkivaid kulusid; |
| --- | --- |

a)

a)

piiravad haldusmenetluste keerukust ja kõigi sidusrühmade jaoks tekkivaid kulusid;

piiravad haldusmenetluste keerukust ja kõigi sidusrühmade jaoks tekkivaid kulusid;

| b) | võtavad arvesse energialiidu viie mõõtme omavahelisi seoseid, eelkõige põhimõtet, mille kohaselt tuleb esikohale seada energiatõhusus; |
| --- | --- |

b)

b)

võtavad arvesse energialiidu viie mõõtme omavahelisi seoseid, eelkõige põhimõtet, mille kohaselt tuleb esikohale seada energiatõhusus;

võtavad arvesse energialiidu viie mõõtme omavahelisi seoseid, eelkõige põhimõtet, mille kohaselt tuleb esikohale seada energiatõhusus;

| c) | kasutavad vajaduse korral nende viie mõõtme puhul usaldusväärseid ja järjepidevaid andmeid ja eeldusi ning teevad modelleerimisel kasutatud andmed üldsusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

c)

c)

kasutavad vajaduse korral nende viie mõõtme puhul usaldusväärseid ja järjepidevaid andmeid ja eeldusi ning teevad modelleerimisel kasutatud andmed üldsusele kättesaadavaks;

kasutavad vajaduse korral nende viie mõõtme puhul usaldusväärseid ja järjepidevaid andmeid ja eeldusi ning teevad modelleerimisel kasutatud andmed üldsusele kättesaadavaks;

| d) | tagavad kooskõla artiklis 1 sätestatud eesmärkidega ning riikliku pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga, mis on nähtud ette artiklis 14; |
| --- | --- |

d)

d)

tagavad kooskõla artiklis 1 sätestatud eesmärkidega ning riikliku pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga, mis on nähtud ette artiklis 14;

tagavad kooskõla artiklis 1 sätestatud eesmärkidega ning riikliku pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga, mis on nähtud ette artiklis 14;

| e) | hindavad, kui palju on kütteostuvõimetuid kodumajapidamisi, võttes arvesse kodumajapidamistele mõeldud energiateenuseid, mida on vaja vastava riigi oludes normaalsete elamistingimuste tagamiseks, sõnastavad olemasolevad ja kavandatud kütteostuvõimetuse vähendamise poliitikad ja meetmed, sh sotsiaalpoliitikameetmed ja muud asjaomased riiklikud programmid.



  Kui liikmesriigis on kütteostuvõimetuid kodumajapidamisi palju, mida tõendab ka kontrollitavatel andmetel põhinev hinnang, mille puhul on kasutatud geograafilise hajutatuse näitajaid, peaks liikmesriik lisama oma kavasse soovitusliku eesmärgi, et riigis tuleb kütteostuvõimetust vähendada; |
| --- | --- |

e)

e)

hindavad, kui palju on kütteostuvõimetuid kodumajapidamisi, võttes arvesse kodumajapidamistele mõeldud energiateenuseid, mida on vaja vastava riigi oludes normaalsete elamistingimuste tagamiseks, sõnastavad olemasolevad ja kavandatud kütteostuvõimetuse vähendamise poliitikad ja meetmed, sh sotsiaalpoliitikameetmed ja muud asjaomased riiklikud programmid.

hindavad, kui palju on kütteostuvõimetuid kodumajapidamisi, võttes arvesse kodumajapidamistele mõeldud energiateenuseid, mida on vaja vastava riigi oludes normaalsete elamistingimuste tagamiseks, sõnastavad olemasolevad ja kavandatud kütteostuvõimetuse vähendamise poliitikad ja meetmed, sh sotsiaalpoliitikameetmed ja muud asjaomased riiklikud programmid.

Kui liikmesriigis on kütteostuvõimetuid kodumajapidamisi palju, mida tõendab ka kontrollitavatel andmetel põhinev hinnang, mille puhul on kasutatud geograafilise hajutatuse näitajaid, peaks liikmesriik lisama oma kavasse soovitusliku eesmärgi, et riigis tuleb kütteostuvõimetust vähendada;

| f) | lisavad sätted, mille abil kahjulikku keskkonnamõju, mis on artiklite 15–22 kohase lõimitud aruandluse käigus ilmnenud, vältida, leevendada või, kui projekt on avalikes huvides ja muid alternatiive ei ole, kompenseerida; |
| --- | --- |

f)

f)

lisavad sätted, mille abil kahjulikku keskkonnamõju, mis on artiklite 15–22 kohase lõimitud aruandluse käigus ilmnenud, vältida, leevendada või, kui projekt on avalikes huvides ja muid alternatiive ei ole, kompenseerida;

lisavad sätted, mille abil kahjulikku keskkonnamõju, mis on artiklite 15–22 kohase lõimitud aruandluse käigus ilmnenud, vältida, leevendada või, kui projekt on avalikes huvides ja muid alternatiive ei ole, kompenseerida;

| g) | võtavad arvesse Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

g)

g)

võtavad arvesse Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

võtavad arvesse Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

3a.
     
  Liikmesriik tagab, et kõigis lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades, mis esitatakse pärast esimest kava ja mis on komisjonile esitatud lõike 1 kohaselt, muudetakse riiklikke eesmärke, nagu on osutatud artiklis 4, et võtta arvesse eesmärke, mis on seatud kõrgemale kui eelmises lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas.

3b.
     
  Liikmesriigid teevad käesoleva artikli kohaselt komisjonile esitatud kavad üldsusele kättesaadavaks.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 36 vastu delegeeritud õigusakte I lisa muutmiseks, et kohandada seda liidu kliima- ja energiapoliitika raamistiku muudatustega, energiaturu arenguga ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppe uute nõuetega.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 36 vastu delegeeritud õigusakte I lisa muutmiseks, et kohandada seda liidu kliima- ja energiapoliitika raamistiku muudatustega, energiaturu arenguga ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppe uute nõuetega.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – pealkiri

Artikkel 4 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud
  riiklikud
  eesmärgid
  ja panused | Energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud eesmärgid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud
  riiklikud
  eesmärgid
  ja panused

riiklikud

ja panused

Energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud eesmärgid

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1

Artikkel 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid esitavad oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas järgmised peamised eesmärgid
  ja panused
  vastavalt I lisa A jao punktile 2: | Liikmesriigid esitavad oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas järgmised peamised eesmärgid vastavalt I lisa A jao punktile 2: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid esitavad oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas järgmised peamised eesmärgid
  ja panused
  vastavalt I lisa A jao punktile 2:

ja panused

Liikmesriigid esitavad oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas järgmised peamised eesmärgid vastavalt I lisa A jao punktile 2:

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 1 – alapunkt ii a (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 1 – alapunkt ii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iia. | trajektoorid, mida liikmesriigid kavatsevad järgida, et süsihappegaasi sidumist sidujates kooskõlas artiklis 14 osutatud pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga säilitada ja suurendada; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iia.

iia.

trajektoorid, mida liikmesriigid kavatsevad järgida, et süsihappegaasi sidumist sidujates kooskõlas artiklis 14 osutatud pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga säilitada ja suurendada;

trajektoorid, mida liikmesriigid kavatsevad järgida, et süsihappegaasi sidumist sidujates kooskõlas artiklis 14 osutatud pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga säilitada ja suurendada;

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 1 – alapunkt iii

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 1 – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii. | vajaduse korral muud
  riiklikud eesmärgid
  , mis vastavad olemasolevatele pikaajalistele vähese heite strateegiatele
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii.

vajaduse korral muud
  riiklikud eesmärgid
  , mis vastavad olemasolevatele pikaajalistele vähese heite strateegiatele
  ;

vajaduse korral muud

, mis vastavad olemasolevatele pikaajalistele vähese heite strateegiatele

| iii. | muud
  riiklikud eesmärgid
  kooskõlas Pariisi kokkuleppe ning pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga
  ; |
| --- | --- |

iii.

muud
  riiklikud eesmärgid
  kooskõlas Pariisi kokkuleppe ning pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga
  ;

muud

kooskõlas Pariisi kokkuleppe ning pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt i

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i. | seoses liidu siduva eesmärgiga saavutada 2030. aastaks taastuvenergia vähemalt
  27
   % osakaal, nagu on osutatud [ettepaneku COM(2016)0767 kohaselt uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artiklis 3
  , panus selle eesmärgi saavutamisse, väljendatuna asjaomase liikmesriigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluna summaarses lõppenergia tarbimises aastal 2030, samuti selle panuse lineaarne trajektoor alates 2021. aastast
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i.

seoses liidu siduva eesmärgiga saavutada 2030. aastaks taastuvenergia vähemalt
  27
   % osakaal, nagu on osutatud [ettepaneku COM(2016)0767 kohaselt uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artiklis 3
  , panus selle eesmärgi saavutamisse, väljendatuna asjaomase liikmesriigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluna summaarses lõppenergia tarbimises aastal 2030, samuti selle panuse lineaarne trajektoor alates 2021. aastast
  ;

27

, panus selle eesmärgi saavutamisse, väljendatuna asjaomase liikmesriigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluna summaarses lõppenergia tarbimises aastal 2030, samuti selle panuse lineaarne trajektoor alates 2021. aastast

| i. | seoses liidu siduva eesmärgiga saavutada 2030. aastaks taastuvenergia vähemalt
  35
   % osakaal, nagu on osutatud [ettepaneku COM(2016)0767 kohaselt uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artiklis 3; |
| --- | --- |

i.

seoses liidu siduva eesmärgiga saavutada 2030. aastaks taastuvenergia vähemalt
  35
   % osakaal, nagu on osutatud [ettepaneku COM(2016)0767 kohaselt uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artiklis 3;

35

Muudatusettepanek 291

Muudatusettepanek 291

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt i a (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ia. | liikmesriigi riiklik eesmärk, mis puudutab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu summaarses energia lõpptarbimises aastal 2030 ja mis on kindlaks määratud direktiivi (EL) .../... [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiiv 2009/28/EÜ] artiklis 3 ja Ia lisas, samuti progressiivne trajektoor, mis tagab taastuvenergia korrapärase kasutuselevõtu alates 2021. aastast ja on sätestatud käesoleva määruse Ia lisas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ia.

ia.

liikmesriigi riiklik eesmärk, mis puudutab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu summaarses energia lõpptarbimises aastal 2030 ja mis on kindlaks määratud direktiivi (EL) .../... [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiiv 2009/28/EÜ] artiklis 3 ja Ia lisas, samuti progressiivne trajektoor, mis tagab taastuvenergia korrapärase kasutuselevõtu alates 2021. aastast ja on sätestatud käesoleva määruse Ia lisas;

liikmesriigi riiklik eesmärk, mis puudutab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu summaarses energia lõpptarbimises aastal 2030 ja mis on kindlaks määratud direktiivi (EL) .../... [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiiv 2009/28/EÜ] artiklis 3 ja Ia lisas, samuti progressiivne trajektoor, mis tagab taastuvenergia korrapärase kasutuselevõtu alates 2021. aastast ja on sätestatud käesoleva määruse Ia lisas;

Muudatusettepanek 292

Muudatusettepanek 292

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt i b (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt i b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ib. | alapunktis ia osutatud trajektoor |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ib.

ib.

alapunktis ia osutatud trajektoor

alapunktis ia osutatud trajektoor

| i) | algab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 2020. aasta osakaalust, mis on sätestatud direktiivi (EL) .../... [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiiv 2009/28/EÜ] I lisa A osas toodud tabeli kolmandas veerus. Kui liikmesriik täidab oma 2020. aasta siduva riikliku eesmärgi nõutust suuremas ulatuses, võib trajektoori alustada 2020. aastal saavutatud tasemest; |
| --- | --- |

i)

i)

algab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 2020. aasta osakaalust, mis on sätestatud direktiivi (EL) .../... [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiiv 2009/28/EÜ] I lisa A osas toodud tabeli kolmandas veerus. Kui liikmesriik täidab oma 2020. aasta siduva riikliku eesmärgi nõutust suuremas ulatuses, võib trajektoori alustada 2020. aastal saavutatud tasemest;

algab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 2020. aasta osakaalust, mis on sätestatud direktiivi (EL) .../... [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiiv 2009/28/EÜ] I lisa A osas toodud tabeli kolmandas veerus. Kui liikmesriik täidab oma 2020. aasta siduva riikliku eesmärgi nõutust suuremas ulatuses, võib trajektoori alustada 2020. aastal saavutatud tasemest;

| ii) | koosneb vähemalt kolmest võrdlusväärtusest, mis on arvutatud kahe või kolme eelnenud aasta keskmise väärtusena, nagu on sätestatud Ia lisas; |
| --- | --- |

ii)

ii)

koosneb vähemalt kolmest võrdlusväärtusest, mis on arvutatud kahe või kolme eelnenud aasta keskmise väärtusena, nagu on sätestatud Ia lisas;

koosneb vähemalt kolmest võrdlusväärtusest, mis on arvutatud kahe või kolme eelnenud aasta keskmise väärtusena, nagu on sätestatud Ia lisas;

| iii) | küündib vähemalt 2030. aasta riikliku eesmärgini; |
| --- | --- |

iii)

iii)

küündib vähemalt 2030. aasta riikliku eesmärgini;

küündib vähemalt 2030. aasta riikliku eesmärgini;

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt i c (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt i c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ic. | Liikmesriigi trajektoor, millele on osutatud punktides ia ja ib, arvatakse summaarselt liidu siduva lineaarse trajektoori hulka ja see peab jõudma liidu siduva eesmärgini, mille kohaselt peab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia moodustama 2030. aastal lõppenergia kogutarbimisest vähemalt 35 %; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ic.

ic.

Liikmesriigi trajektoor, millele on osutatud punktides ia ja ib, arvatakse summaarselt liidu siduva lineaarse trajektoori hulka ja see peab jõudma liidu siduva eesmärgini, mille kohaselt peab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia moodustama 2030. aastal lõppenergia kogutarbimisest vähemalt 35 %;

Liikmesriigi trajektoor, millele on osutatud punktides ia ja ib, arvatakse summaarselt liidu siduva lineaarse trajektoori hulka ja see peab jõudma liidu siduva eesmärgini, mille kohaselt peab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia moodustama 2030. aastal lõppenergia kogutarbimisest vähemalt 35 %;

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt i d (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt i d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | id. | liikmesriigi trajektoorid, millega on kindlaks määratud, kui suur peab energia lõpptarbimises olema taastuvatest energiaallikatest toodetud energia üldine osakaal pärast 2031. aastat, peavad olema kooskõlas pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

id.

id.

liikmesriigi trajektoorid, millega on kindlaks määratud, kui suur peab energia lõpptarbimises olema taastuvatest energiaallikatest toodetud energia üldine osakaal pärast 2031. aastat, peavad olema kooskõlas pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga;

liikmesriigi trajektoorid, millega on kindlaks määratud, kui suur peab energia lõpptarbimises olema taastuvatest energiaallikatest toodetud energia üldine osakaal pärast 2031. aastat, peavad olema kooskõlas pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga;

Muudatusettepanekud 69 ja 287

Muudatusettepanekud 69 ja 287

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt ii

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii. | trajektoor, mis näitab ajavahemikul 2021–2030 igas sektoris (kütte- ja jahutus-, elektri- ning transpordisektor) tarbitava taastuvenergia osakaalu lõppenergia tarbimises; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii.

trajektoor, mis näitab ajavahemikul 2021–2030 igas sektoris (kütte- ja jahutus-, elektri- ning transpordisektor) tarbitava taastuvenergia osakaalu lõppenergia tarbimises;

| ii. | liikmesriigi soovituslik
  trajektoor, mis näitab ajavahemikul 2021–2030 igas sektoris (kütte- ja jahutus-, elektri- ning transpordisektor) tarbitava taastuvenergia osakaalu lõppenergia tarbimises; |
| --- | --- |

ii.

liikmesriigi soovituslik
  trajektoor, mis näitab ajavahemikul 2021–2030 igas sektoris (kütte- ja jahutus-, elektri- ning transpordisektor) tarbitava taastuvenergia osakaalu lõppenergia tarbimises;

liikmesriigi soovituslik

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt iii

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii. | trajektoorid
  iga sellise taastuvenergiatehnoloogia kaupa, mida liikmesriik kavatseb kasutada taastuvenergia üldise ja sektoripõhise 2021.–2030. aasta trajektoori saavutamiseks, sh eeldatav summaarne lõppenergia
  tarbimine
  tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa miljonites naftaekvivalenttonnides
  ning
  kavandatav ülesseatud koguvõimsus tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa megavattides; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii.

trajektoorid
  iga sellise taastuvenergiatehnoloogia kaupa, mida liikmesriik kavatseb kasutada taastuvenergia üldise ja sektoripõhise 2021.–2030. aasta trajektoori saavutamiseks, sh eeldatav summaarne lõppenergia
  tarbimine
  tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa miljonites naftaekvivalenttonnides
  ning
  kavandatav ülesseatud koguvõimsus tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa megavattides;

trajektoorid

tarbimine

ning

| iii. | soovituslikud trajektoorid
  iga sellise taastuvenergiatehnoloogia kaupa, mida liikmesriik kavatseb kasutada taastuvenergia üldise ja sektoripõhise 2021.–2030. aasta trajektoori saavutamiseks, sh eeldatav summaarne lõppenergia
  kogutarbimine
  tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa miljonites naftaekvivalenttonnides, kavandatav ülesseatud koguvõimsus tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa
  , sealhulgas ajakohastamine
  megavattides; |
| --- | --- |

iii.

soovituslikud trajektoorid
  iga sellise taastuvenergiatehnoloogia kaupa, mida liikmesriik kavatseb kasutada taastuvenergia üldise ja sektoripõhise 2021.–2030. aasta trajektoori saavutamiseks, sh eeldatav summaarne lõppenergia
  kogutarbimine
  tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa miljonites naftaekvivalenttonnides, kavandatav ülesseatud koguvõimsus tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa
  , sealhulgas ajakohastamine
  megavattides;

soovituslikud trajektoorid

kogutarbimine

, sealhulgas ajakohastamine

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt iii a (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2 – alapunkt iii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiia. | see, kui suur osakaal peab liikmesriigis olema ajavahemikul 2021–2030 taastuvenergial, mis on toodetud linnades, taastuvenergiakogukondades ja tootvate tarbijate poolt, ning millised eesmärgid ja trajektoorid selleks on kindlaks määratud, sealhulgas eeldatav lõppenergia kogutarbimine miljonites naftaekvivalenttonnides; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiia.

iiia.

see, kui suur osakaal peab liikmesriigis olema ajavahemikul 2021–2030 taastuvenergial, mis on toodetud linnades, taastuvenergiakogukondades ja tootvate tarbijate poolt, ning millised eesmärgid ja trajektoorid selleks on kindlaks määratud, sealhulgas eeldatav lõppenergia kogutarbimine miljonites naftaekvivalenttonnides;

see, kui suur osakaal peab liikmesriigis olema ajavahemikul 2021–2030 taastuvenergial, mis on toodetud linnades, taastuvenergiakogukondades ja tootvate tarbijate poolt, ning millised eesmärgid ja trajektoorid selleks on kindlaks määratud, sealhulgas eeldatav lõppenergia kogutarbimine miljonites naftaekvivalenttonnides;

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 1

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   seoses liidu 2030. aasta siduva
  30
   % energiatõhususeesmärgiga kindlaks määratud
  soovituslik
  riiklik
  energiatõhususpanus
  , millele on osutatud direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikli 1 lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 4 ning mis põhineb primaar- või lõppenergia tarbimisel, primaar- või lõppenergia säästul või energiamahukusel. | 1)   seoses liidu 2030. aasta siduva
  40
   % energiatõhususeesmärgiga kindlaks määratud
  siduv
  riiklik
  energiatõhususeesmärk
  , millele on osutatud direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikli 1 lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 4 ning mis põhineb primaar- või lõppenergia tarbimisel, primaar- või lõppenergia säästul või energiamahukusel
  , ning eesmärgi saavutamiseks 2021. aastast algav lineaarne trajektoor
  . |
| Liikmesriigid väljendavad oma
  panust
  primaar- ja lõppenergia tarbimise absoluuttasemena 2020. ja 2030. aastal,
  lisades selle panuse lineaarse trajektoori alates 2021
  . 
  aastast. Nad selgitavad kasutatud alusmetoodikat
  ja
  ümberarvutustegureid; | Liikmesriigid väljendavad oma
  energiatõhususeesmärke
  primaar- ja lõppenergia tarbimise absoluuttasemena 2020. ja 2030. aastal
  . Nad selgitavad
  ,
  millist alusmetoodikat ja ümberarvutustegureid nad kooskõlas ... [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] IV
   ja
  V lisaga kasutasid. |
| | Esimese lõigus osutatud trajektoor koosneb kahe aasta kohta seatud vahe-eesmärkidest, millest esimene on seatud 2022. aastaks ja järgmised pärast seda iga kahe aasta tagant. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   seoses liidu 2030. aasta siduva
  30
   % energiatõhususeesmärgiga kindlaks määratud
  soovituslik
  riiklik
  energiatõhususpanus
  , millele on osutatud direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikli 1 lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 4 ning mis põhineb primaar- või lõppenergia tarbimisel, primaar- või lõppenergia säästul või energiamahukusel.

1)   seoses liidu 2030. aasta siduva
  40
   % energiatõhususeesmärgiga kindlaks määratud
  siduv
  riiklik
  energiatõhususeesmärk
  , millele on osutatud direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikli 1 lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 4 ning mis põhineb primaar- või lõppenergia tarbimisel, primaar- või lõppenergia säästul või energiamahukusel
  , ning eesmärgi saavutamiseks 2021. aastast algav lineaarne trajektoor
  .

Liikmesriigid väljendavad oma
  panust
  primaar- ja lõppenergia tarbimise absoluuttasemena 2020. ja 2030. aastal,
  lisades selle panuse lineaarse trajektoori alates 2021
  . 
  aastast. Nad selgitavad kasutatud alusmetoodikat
  ja
  ümberarvutustegureid;

panust

lisades selle panuse lineaarse trajektoori alates 2021

aastast. Nad selgitavad kasutatud alusmetoodikat

ümberarvutustegureid;

Liikmesriigid väljendavad oma
  energiatõhususeesmärke
  primaar- ja lõppenergia tarbimise absoluuttasemena 2020. ja 2030. aastal
  . Nad selgitavad
  ,
  millist alusmetoodikat ja ümberarvutustegureid nad kooskõlas ... [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] IV
   ja
  V lisaga kasutasid.

energiatõhususeesmärke

. Nad selgitavad

millist alusmetoodikat ja ümberarvutustegureid nad kooskõlas ... [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] IV

V lisaga kasutasid.

Esimese lõigus osutatud trajektoor koosneb kahe aasta kohta seatud vahe-eesmärkidest, millest esimene on seatud 2022. aastaks ja järgmised pärast seda iga kahe aasta tagant.

Esimese lõigus osutatud trajektoor koosneb kahe aasta kohta seatud vahe-eesmärkidest, millest esimene on seatud 2022. aastaks ja järgmised pärast seda iga kahe aasta tagant.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 2

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   ajavahemikul 2021–2030 saavutatav kumulatiivne energiasääst kooskõlas direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikliga 7 energiasäästukohustuste kohta; | 2)   ajavahemikul 2021–2030
  ja pärast seda
  saavutatav
  täiendav
  kumulatiivne energiasääst kooskõlas direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikliga 7 energiasäästukohustuste kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   ajavahemikul 2021–2030 saavutatav kumulatiivne energiasääst kooskõlas direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikliga 7 energiasäästukohustuste kohta;

2)   ajavahemikul 2021–2030
  ja pärast seda
  saavutatav
  täiendav
  kumulatiivne energiasääst kooskõlas direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikliga 7 energiasäästukohustuste kohta;

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 3

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3)   
  riigi
  (avaliku ja erasektori) elamu- ja
  ärihoonete pikaajalise renoveerimise eesmärgid
  ; | 3)   
  olemasolevate hoonete analüüsi põhjal 2030. ja 2040. aastaks kehtestatud vahe-eesmärgid, mis puudutavad pikaalalisi strateegiaid, mille alusel renoveerida riigi
  (avaliku ja erasektori) elamu- ja
  ärihooneid, ning millega mõõta, kuidas [ettepaneku COM(2016)0765 kohaselt muudetud versiooni] direktiivi 2010/31/EL artikli 2a kohase 2050. aasta eesmärgi täitmine edeneb
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)   
  riigi
  (avaliku ja erasektori) elamu- ja
  ärihoonete pikaajalise renoveerimise eesmärgid
  ;

3)   
  olemasolevate hoonete analüüsi põhjal 2030. ja 2040. aastaks kehtestatud vahe-eesmärgid, mis puudutavad pikaalalisi strateegiaid, mille alusel renoveerida riigi
  (avaliku ja erasektori) elamu- ja
  ärihooneid, ning millega mõõta, kuidas [ettepaneku COM(2016)0765 kohaselt muudetud versiooni] direktiivi 2010/31/EL artikli 2a kohase 2050. aasta eesmärgi täitmine edeneb
  ;

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 3 a (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  kavandatud poliitikad ja meetmed, millega muuta riigis olevad hooned suure energiatõhususega ja väikese süsinikdioksiidi heitega hooneteks, ning selleks tehtud edusammud, sh tõenduspõhine prognoos selle kohta, millist energiasäästu ja muud üldisemat kasu 2020.–2030. aastal loodetakse saada; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a)
     
  kavandatud poliitikad ja meetmed, millega muuta riigis olevad hooned suure energiatõhususega ja väikese süsinikdioksiidi heitega hooneteks, ning selleks tehtud edusammud, sh tõenduspõhine prognoos selle kohta, millist energiasäästu ja muud üldisemat kasu 2020.–2030. aastal loodetakse saada;

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 4

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4)   
  ajavahemikul 2020–2030 renoveeritav üldpõrandapind
  või võrdväärne iga-aastane energiasääst
  vastavalt
  direktiivi 2012/27/EL
  artiklile
   5
  avaliku sektori asutuste hoonete eeskuju kohta
  ; | 4)   
  renoveeritav üldpõrandapind ning renoveerimise abil saavutatav energiasääst
  või võrdväärne iga-aastane energiasääst
  , mis tekib tänu [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni]
  direktiivi 2012/27/EL
  artikli
   5
  kohastele alternatiivsetele meetmetele ja tuleb saavutada 2020.–2030. aastal
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)   
  ajavahemikul 2020–2030 renoveeritav üldpõrandapind
  või võrdväärne iga-aastane energiasääst
  vastavalt
  direktiivi 2012/27/EL
  artiklile
   5
  avaliku sektori asutuste hoonete eeskuju kohta
  ;

4)   
  renoveeritav üldpõrandapind ning renoveerimise abil saavutatav energiasääst
  või võrdväärne iga-aastane energiasääst
  , mis tekib tänu [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni]
  direktiivi 2012/27/EL
  artikli
   5
  kohastele alternatiivsetele meetmetele ja tuleb saavutada 2020.–2030. aastal
  ;

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 4 a (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a)
     
  kütte- ja jahutusvaldkonnas kindlaks tehtud energiasäästupotentsiaal, sh tõhusa koostootmise ning tõhusa ja innovatiivse kaugkütte ja -jahutuse kasutamise põhjaliku hinnangu tulemused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a)
     
  kütte- ja jahutusvaldkonnas kindlaks tehtud energiasäästupotentsiaal, sh tõhusa koostootmise ning tõhusa ja innovatiivse kaugkütte ja -jahutuse kasutamise põhjaliku hinnangu tulemused;

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 5

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5)   muud riiklikud energiatõhususeesmärgid, sh pikaajalised eesmärgid või strateegiad ja sektoripõhised eesmärgid sellistes valdkondades nagu transport,
  küte
  ja
  jahutus
  ; | 5)   muud riiklikud energiatõhususeesmärgid, sh pikaajalised eesmärgid või strateegiad ja sektoripõhised eesmärgid sellistes valdkondades nagu transport,
  töötlev tööstus, veevarustus
  ja
  reoveekäitlus, või sektoreid siduvas poliitikas; samuti tõhusus teistes sektorites, millel on kogu energiavoo ahelas, st primaarenergiast lõppkasutajateni, suur energiasäästu potentsiaal, nt andmekeskused
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(5)   muud riiklikud energiatõhususeesmärgid, sh pikaajalised eesmärgid või strateegiad ja sektoripõhised eesmärgid sellistes valdkondades nagu transport,
  küte
  ja
  jahutus
  ;

5)   muud riiklikud energiatõhususeesmärgid, sh pikaajalised eesmärgid või strateegiad ja sektoripõhised eesmärgid sellistes valdkondades nagu transport,
  töötlev tööstus, veevarustus
  ja
  reoveekäitlus, või sektoreid siduvas poliitikas; samuti tõhusus teistes sektorites, millel on kogu energiavoo ahelas, st primaarenergiast lõppkasutajateni, suur energiasäästu potentsiaal, nt andmekeskused
  ;

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt c – alapunkt 1

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt c – alapunkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   
  energiaallikate mitmekesistamise
  ja kolmandatest riikidest
  pärit energiatarnetega seotud riiklikud eesmärgid
  ; | 1)   
  riiklikud eesmärgid, mis puudutavad energiaallikate mitmekesistamist
  ja
  energia tarnimist
  kolmandatest riikidest
  , millega suurendada makro- ja muude piirkondlike ning riiklike energiasüsteemide vastupidavust
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   
  energiaallikate mitmekesistamise
  ja kolmandatest riikidest
  pärit energiatarnetega seotud riiklikud eesmärgid
  ;

1)   
  riiklikud eesmärgid, mis puudutavad energiaallikate mitmekesistamist
  ja
  energia tarnimist
  kolmandatest riikidest
  , millega suurendada makro- ja muude piirkondlike ning riiklike energiasüsteemide vastupidavust
  ;

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt c – alapunkt 2

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt c – alapunkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   
  kolmandatest
  riikidest imporditavast energiast sõltumise
  vähendamisega seotud riiklikud eesmärgid
  ; | 2)   
  riiklikud eesmärgid, mis puudutavad kolmandatest
  riikidest imporditavast energiast sõltumise
  vähendamist, mis aitab suurendada riiklike ning makro- ja muude piirkondlike energiasüsteemide vastupidavust
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   
  kolmandatest
  riikidest imporditavast energiast sõltumise
  vähendamisega seotud riiklikud eesmärgid
  ;

2)   
  riiklikud eesmärgid, mis puudutavad kolmandatest
  riikidest imporditavast energiast sõltumise
  vähendamist, mis aitab suurendada riiklike ning makro- ja muude piirkondlike energiasüsteemide vastupidavust
  ;

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt c – alapunkt 4

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt c – alapunkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4)   
  omamaiste energiaallikate (
  eelkõige
  taastuvenergia) kasutuselevõtuga seotud riiklikud eesmärgid
  ; | 4)   
  riiklikud eesmärgid, mille kohaselt tuleb riigi energiasüsteem paindlikumaks muuta,
  eelkõige
  sellega, et võetakse energiatõhususmeetmeid, hakatakse kasutama riigisiseseid ja piirkondlikke taastuvaid energiaallikaid, tarbimiskaja ja salvestamist
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)   
  omamaiste energiaallikate (
  eelkõige
  taastuvenergia) kasutuselevõtuga seotud riiklikud eesmärgid
  ;

4)   
  riiklikud eesmärgid, mille kohaselt tuleb riigi energiasüsteem paindlikumaks muuta,
  eelkõige
  sellega, et võetakse energiatõhususmeetmeid, hakatakse kasutama riigisiseseid ja piirkondlikke taastuvaid energiaallikaid, tarbimiskaja ja salvestamist
  ;

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt d – alapunkt 1

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt d – alapunkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud, võttes arvesse elektrivõrkude omavahelise ühendatuse 2030. aasta eesmärki, mis on vähemalt 15 %; liikmesriigid selgitavad kasutatud alusmetoodikat; | 1)   elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud, võttes arvesse elektrivõrkude omavahelise ühendatuse 2030. aasta
  soovituslikku
  eesmärki, mis on vähemalt 15 %
  , võttes arvesse elektrivõrkude omavahelise ühendatuse 2020. aasta 10 % eesmärki, riigisiseseid ja piirkondlikke turutingimusi ning potentsiaali, kõiki tasuvusanalüüsi aspekte, ühishuviprojektide rakendamise tegelikku taset ning meetmeid, mis aitavad suurendada olemasolevate ühenduste kaubeldavat võimsust.
  Liikmesriigid selgitavad kasutatud alusmetoodikat
  , võttes arvesse komisjoni soovitatud metoodikat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud, võttes arvesse elektrivõrkude omavahelise ühendatuse 2030. aasta eesmärki, mis on vähemalt 15 %; liikmesriigid selgitavad kasutatud alusmetoodikat;

1)   elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud, võttes arvesse elektrivõrkude omavahelise ühendatuse 2030. aasta
  soovituslikku
  eesmärki, mis on vähemalt 15 %
  , võttes arvesse elektrivõrkude omavahelise ühendatuse 2020. aasta 10 % eesmärki, riigisiseseid ja piirkondlikke turutingimusi ning potentsiaali, kõiki tasuvusanalüüsi aspekte, ühishuviprojektide rakendamise tegelikku taset ning meetmeid, mis aitavad suurendada olemasolevate ühenduste kaubeldavat võimsust.
  Liikmesriigid selgitavad kasutatud alusmetoodikat
  , võttes arvesse komisjoni soovitatud metoodikat.

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt d – alapunkt 2

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt d – alapunkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   elektrienergia ja gaasi
  ülekande taristuga
  seotud riiklikud põhieesmärgid, mis on vajalikud energialiidu strateegia viiest mõõtmest mis tahes mõõtmega seotud eesmärkide saavutamiseks; | 2)   elektrienergia ja gaasi
  ülekande- ja jaotustaristu ning selle moderniseerimisega
  seotud riiklikud põhieesmärgid, mis on vajalikud energialiidu strateegia viiest mõõtmest mis tahes mõõtmega seotud eesmärkide saavutamiseks
  . Kõigi kavandatud suurte taristuprojektide puhul tuleb esitada esialgne hinnang projekti nõuetele vastavuse ja selle kohta, kuidas see aitab edendada energialiidu viit mõõdet, pidades eeskätt silmas energiavarustuskindlust ja konkurentsi
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   elektrienergia ja gaasi
  ülekande taristuga
  seotud riiklikud põhieesmärgid, mis on vajalikud energialiidu strateegia viiest mõõtmest mis tahes mõõtmega seotud eesmärkide saavutamiseks;

2)   elektrienergia ja gaasi
  ülekande- ja jaotustaristu ning selle moderniseerimisega
  seotud riiklikud põhieesmärgid, mis on vajalikud energialiidu strateegia viiest mõõtmest mis tahes mõõtmega seotud eesmärkide saavutamiseks
  . Kõigi kavandatud suurte taristuprojektide puhul tuleb esitada esialgne hinnang projekti nõuetele vastavuse ja selle kohta, kuidas see aitab edendada energialiidu viit mõõdet, pidades eeskätt silmas energiavarustuskindlust ja konkurentsi
  ;

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt d – alapunkt 3

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt d – alapunkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3)   
  energia
  siseturu
  muude aspektide
  , nt turgude
  lõimimise
  ja
  liitmisega seotud riiklikud eesmärgid
  , sh nende eesmärkide saavutamise ajakava; | 3)   
  riiklikud eesmärgid, mis puudutavad energia
  siseturu
  muid aspekte
  , nt
  eelkõige vaba hinnakujundust takistavate tegurite kõrvaldamise kaudu süsteemi paindlikkuse suurendamine,
  turgude
  lõimimine
  ja
  liitmine, arukad võrgud, koondtarbimine, tarbimiskaja, salvestamine, hajustootmine, saatmis- ja edasisaatmis- ning kärpimismehhanismid, reaalajas edastatavad hinnasignaalid
  , sh nende eesmärkide saavutamise ajakava; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)   
  energia
  siseturu
  muude aspektide
  , nt turgude
  lõimimise
  ja
  liitmisega seotud riiklikud eesmärgid
  , sh nende eesmärkide saavutamise ajakava;

3)   
  riiklikud eesmärgid, mis puudutavad energia
  siseturu
  muid aspekte
  , nt
  eelkõige vaba hinnakujundust takistavate tegurite kõrvaldamise kaudu süsteemi paindlikkuse suurendamine,
  turgude
  lõimimine
  ja
  liitmine, arukad võrgud, koondtarbimine, tarbimiskaja, salvestamine, hajustootmine, saatmis- ja edasisaatmis- ning kärpimismehhanismid, reaalajas edastatavad hinnasignaalid
  , sh nende eesmärkide saavutamise ajakava;

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt d – alapunkt 3 a (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt d – alapunkt 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  riiklikud eesmärgid, mis puudutavad taastuvenergia kasutamise diskrimineerimise keeldu, tarbimiskaja ja salvestamist, sh kõigil energiaturgudel koondamise kaudu, sh nende eesmärkide saavutamise ajakava; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a)
     
  riiklikud eesmärgid, mis puudutavad taastuvenergia kasutamise diskrimineerimise keeldu, tarbimiskaja ja salvestamist, sh kõigil energiaturgudel koondamise kaudu, sh nende eesmärkide saavutamise ajakava;

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt d – alapunkt 3 b (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt d – alapunkt 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b)
     
  riiklikud eesmärgid, mis puudutavad tarbijate osalemist energiasüsteemis ning kasu saamist omatootmisest ja uutest tehnoloogiatest, sealhulgas arukatest arvestitest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b)
     
  riiklikud eesmärgid, mis puudutavad tarbijate osalemist energiasüsteemis ning kasu saamist omatootmisest ja uutest tehnoloogiatest, sealhulgas arukatest arvestitest;

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt d – alapunkt 4

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt d – alapunkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4)   riiklikud eesmärgid, millega tagatakse
  elektrisüsteemi piisavus
  ja
  energiasüsteemi paindlikkus taastuvenergia tootmiseks
  , sh nende eesmärkide saavutamise ajakava; | 4)   riiklikud eesmärgid, millega tagatakse
  , et elektrisüsteem on piisav
  ja
  reservvõimsuse mehhanisme ei kasutata, või juhul, kui neid energiavarustuskindluse eesmärgil ikkagi kasutatakse, siis on need võimalikult piiratud
  , sh nende eesmärkide saavutamise ajakava; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)   riiklikud eesmärgid, millega tagatakse
  elektrisüsteemi piisavus
  ja
  energiasüsteemi paindlikkus taastuvenergia tootmiseks
  , sh nende eesmärkide saavutamise ajakava;

4)   riiklikud eesmärgid, millega tagatakse
  , et elektrisüsteem on piisav
  ja
  reservvõimsuse mehhanisme ei kasutata, või juhul, kui neid energiavarustuskindluse eesmärgil ikkagi kasutatakse, siis on need võimalikult piiratud
  , sh nende eesmärkide saavutamise ajakava;

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt e – alapunkt 1

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt e – alapunkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1)   energialiiduga seotud
  avaliku
  ja
  erasektori teadusuuringuid ja innovatsiooni
  käsitlevad riiklikud rahastamis- ja muud eesmärgid; nende eesmärkide saavutamise ajakava, kui see on asjakohane. Need eesmärgid peaksid olema kooskõlas energialiidu strateegias ja SET-kavas esitatutega; | 1)   energialiiduga seotud
  teadusuuringute
  ja
  innovatsiooni riiklikku toetamist
  käsitlevad riiklikud rahastamis- ja muud eesmärgid
  ning toetuse eeldatav finantsvõimendus erasektori teadusuuringutele
  ; nende eesmärkide saavutamise ajakava, kui see on asjakohane. Need eesmärgid peaksid olema kooskõlas energialiidu strateegias ja SET-kavas esitatutega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)   energialiiduga seotud
  avaliku
  ja
  erasektori teadusuuringuid ja innovatsiooni
  käsitlevad riiklikud rahastamis- ja muud eesmärgid; nende eesmärkide saavutamise ajakava, kui see on asjakohane. Need eesmärgid peaksid olema kooskõlas energialiidu strateegias ja SET-kavas esitatutega;

1)   energialiiduga seotud
  teadusuuringute
  ja
  innovatsiooni riiklikku toetamist
  käsitlevad riiklikud rahastamis- ja muud eesmärgid
  ning toetuse eeldatav finantsvõimendus erasektori teadusuuringutele
  ; nende eesmärkide saavutamise ajakava, kui see on asjakohane. Need eesmärgid peaksid olema kooskõlas energialiidu strateegias ja SET-kavas esitatutega;

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt e – alapunkt 2

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt e – alapunkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2)   
  vähese CO

  2

  -heitega tehnoloogia kasutuselevõtu
  riiklikud 2050. aasta eesmärgid; | 2)   
  säästvate tehnoloogiate soodustamisega seotud
  riiklikud 2050. aasta eesmärgid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)   
  vähese CO

  2

  -heitega tehnoloogia kasutuselevõtu
  riiklikud 2050. aasta eesmärgid;

2)   
  säästvate tehnoloogiate soodustamisega seotud
  riiklikud 2050. aasta eesmärgid;

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt e – alapunkt 3

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt e – alapunkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3)
     
  konkurentsivõimega seotud riiklikud eesmärgid. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)
     
  konkurentsivõimega seotud riiklikud eesmärgid.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – pealkiri

Artikkel 5 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigi
  panuse
  kindlaksmääramine taastuvenergia valdkonnas | Liikmesriigi
  eesmärgi
  kindlaksmääramine taastuvenergia valdkonnas |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigi
  panuse
  kindlaksmääramine taastuvenergia valdkonnas

panuse

Liikmesriigi
  eesmärgi
  kindlaksmääramine taastuvenergia valdkonnas

eesmärgi

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid, määrates kindlaks oma
  panuse
  seoses nende taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga
  summaarses
  lõppenergia
  tarbimises
  aastal 2030 ja järgmiste riiklike kavadega hõlmatud ajavahemiku viimasel aastal vastavalt artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunktile i, võtavad arvesse järgmist: | 1.   Liikmesriigid, määrates kindlaks oma
  eesmärgi
  seoses nende taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga lõppenergia
  kogutarbimises
  aastal 2030 ja järgmiste riiklike kavadega hõlmatud ajavahemiku viimasel aastal vastavalt artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunktile i, võtavad arvesse järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid, määrates kindlaks oma
  panuse
  seoses nende taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga
  summaarses
  lõppenergia
  tarbimises
  aastal 2030 ja järgmiste riiklike kavadega hõlmatud ajavahemiku viimasel aastal vastavalt artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunktile i, võtavad arvesse järgmist:

1.   Liikmesriigid, määrates kindlaks oma
  eesmärgi
  seoses nende taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga lõppenergia
  kogutarbimises
  aastal 2030 ja järgmiste riiklike kavadega hõlmatud ajavahemiku viimasel aastal vastavalt artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunktile i, võtavad arvesse järgmist:

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt d – alapunkt i

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt d – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | kasutuselevõtu õiglane jaotumine Euroopa Liidus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

kasutuselevõtu õiglane jaotumine Euroopa Liidus;

| i) | kasutuselevõtu õiglane
  ja kulutõhus
  jaotumine Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

i)

kasutuselevõtu õiglane
  ja kulutõhus
  jaotumine Euroopa Liidus;

ja kulutõhus

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | taastuvatest energiaallikatest toodetud energia lähteosakaal liikmesriigi lõppenergia kogutarbimises, nagu on sätestatud direktiivi (EL) .../... [uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artikli 3 lõikes 3; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

taastuvatest energiaallikatest toodetud energia lähteosakaal liikmesriigi lõppenergia kogutarbimises, nagu on sätestatud direktiivi (EL) .../... [uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artikli 3 lõikes 3;

taastuvatest energiaallikatest toodetud energia lähteosakaal liikmesriigi lõppenergia kogutarbimises, nagu on sätestatud direktiivi (EL) .../... [uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artikli 3 lõikes 3;

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid tagavad ühiselt, et nende
  panused
  kokku
  annavad 2030. aastaks liidu tasandil tulemuseks
  taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
  vähemalt 27 % osakaalu summaarses lõppenergia tarbimises
  . | 2.   Liikmesriigid tagavad ühiselt, et nende
  eesmärgid annavad
  kokku
  lineaarse trajektoori, mille tulemusel moodustab
  taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
  liidu tasandil 2030. aastaks lõppenergia kogutarbimisest vähemalt 35 %
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid tagavad ühiselt, et nende
  panused
  kokku
  annavad 2030. aastaks liidu tasandil tulemuseks
  taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
  vähemalt 27 % osakaalu summaarses lõppenergia tarbimises
  .

2.   Liikmesriigid tagavad ühiselt, et nende
  eesmärgid annavad
  kokku
  lineaarse trajektoori, mille tulemusel moodustab
  taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
  liidu tasandil 2030. aastaks lõppenergia kogutarbimisest vähemalt 35 %
  .

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – pealkiri

Artikkel 6 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigi
  panuse
  kindlaksmääramine energiatõhususe valdkonnas | Liikmesriigi
  siduva eesmärgi
  kindlaksmääramine energiatõhususe valdkonnas |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigi
  panuse
  kindlaksmääramine energiatõhususe valdkonnas

panuse

Liikmesriigi
  siduva eesmärgi
  kindlaksmääramine energiatõhususe valdkonnas

siduva eesmärgi

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 6 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid, määrates kindlaks oma
  soovitusliku
  riikliku
  energiatõhususpanuse
  aastaks 2030 ja järgmiste riiklike kavadega hõlmatud ajavahemiku viimaseks aastaks vastavalt artikli 4 punkti b alapunktile 1, tagavad, et: | 1.   Liikmesriigid, määrates kindlaks oma
  siduva
  riikliku
  energiatõhususeesmärgi
  aastaks 2030 ja järgmiste riiklike kavadega hõlmatud ajavahemiku viimaseks aastaks vastavalt artikli 4 punkti b alapunktile 1, tagavad, et: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid, määrates kindlaks oma
  soovitusliku
  riikliku
  energiatõhususpanuse
  aastaks 2030 ja järgmiste riiklike kavadega hõlmatud ajavahemiku viimaseks aastaks vastavalt artikli 4 punkti b alapunktile 1, tagavad, et:

1.   Liikmesriigid, määrates kindlaks oma
  siduva
  riikliku
  energiatõhususeesmärgi
  aastaks 2030 ja järgmiste riiklike kavadega hõlmatud ajavahemiku viimaseks aastaks vastavalt artikli 4 punkti b alapunktile 1, tagavad, et:

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | liidu 2020. aasta energiatarbimine ei ületa 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ega 1 086 naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul ning esimesel kümneaastasel ajavahemikul ei ületa liidu 2030. aasta energiatarbimine
  1 321
   miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ega
  987
   miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

liidu 2020. aasta energiatarbimine ei ületa 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ega 1 086 naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul ning esimesel kümneaastasel ajavahemikul ei ületa liidu 2030. aasta energiatarbimine
  1 321
   miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ega
  987
   miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul;

1 321

987

| a) | liidu 2020. aasta energiatarbimine ei ületa 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ega 1 086  naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul ning esimesel kümneaastasel ajavahemikul ei ületa liidu 2030. aasta energiatarbimine
  1 132
   miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ega
  849
   miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul; |
| --- | --- |

a)

liidu 2020. aasta energiatarbimine ei ületa 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ega 1 086  naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul ning esimesel kümneaastasel ajavahemikul ei ületa liidu 2030. aasta energiatarbimine
  1 132
   miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ega
  849
   miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul;

1 132

849

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 6 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud
  panuse
  kindlaksmääramisel võivad liikmesriigid arvesse võtta primaar- ja lõppenergia tarbimist mõjutavaid asjaolusid, näiteks: | 2.   Lõikes 1 osutatud
  eesmärgi
  kindlaksmääramisel võivad liikmesriigid arvesse võtta primaar- ja lõppenergia tarbimist mõjutavaid asjaolusid, näiteks: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud
  panuse
  kindlaksmääramisel võivad liikmesriigid arvesse võtta primaar- ja lõppenergia tarbimist mõjutavaid asjaolusid, näiteks:

2.   Lõikes 1 osutatud
  eesmärgi
  kindlaksmääramisel võivad liikmesriigid arvesse võtta primaar- ja lõppenergia tarbimist mõjutavaid asjaolusid, näiteks:

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7

Artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud riiklikud poliitikad ja
  meetmed | Energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud riiklikud poliitikad
  , meetmed
  ja
  investeerimisstrateegiad |
| Liikmesriigid kirjeldavad kooskõlas I lisaga oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas peamisi olemasolevaid (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikaid ja meetmeteid eelkõige riiklikus kavas seatud eesmärkide saavutamiseks, sh meetmeid, millega tagatakse piirkondlik koostöö ning asjakohane rahastamine riiklikul ja
  piirkondlikul
  tasandil. | Liikmesriigid kirjeldavad kooskõlas I lisaga oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas peamisi olemasolevaid (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikaid ja meetmeteid eelkõige riiklikus kavas seatud eesmärkide saavutamiseks, sh meetmeid, millega tagatakse piirkondlik koostöö ning asjakohane rahastamine riiklikul
  , piirkondlikul
  ja
  kohalikul
  tasandil
  , sealhulgas liidu programmide ja vahendite kasutuselevõtt
  . |
| | Riiklikes kavades sätestatud eesmärkide saavutamiseks rakendatavate peamiste olemasolevate ja kavandatavate poliitikate ja meetmete kirjeldusega koos esitatakse üldülevaade nende eesmärkide saavutamiseks vajalikest investeeringutest. |
| | Liikmesriigid peavad taristute puhul esmatähtsaks energiatõhusust. Nad lisavad energiatõhususe programmid oma taristukavadesse ja seavad ehitiste renoveerimise investeerimisprioriteediks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 7

Artikkel 7

Energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud riiklikud poliitikad ja
  meetmed

meetmed

Energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud riiklikud poliitikad
  , meetmed
  ja
  investeerimisstrateegiad

, meetmed

investeerimisstrateegiad

Liikmesriigid kirjeldavad kooskõlas I lisaga oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas peamisi olemasolevaid (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikaid ja meetmeteid eelkõige riiklikus kavas seatud eesmärkide saavutamiseks, sh meetmeid, millega tagatakse piirkondlik koostöö ning asjakohane rahastamine riiklikul ja
  piirkondlikul
  tasandil.

piirkondlikul

Liikmesriigid kirjeldavad kooskõlas I lisaga oma lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas peamisi olemasolevaid (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikaid ja meetmeteid eelkõige riiklikus kavas seatud eesmärkide saavutamiseks, sh meetmeid, millega tagatakse piirkondlik koostöö ning asjakohane rahastamine riiklikul
  , piirkondlikul
  ja
  kohalikul
  tasandil
  , sealhulgas liidu programmide ja vahendite kasutuselevõtt
  .

, piirkondlikul

kohalikul

, sealhulgas liidu programmide ja vahendite kasutuselevõtt

Riiklikes kavades sätestatud eesmärkide saavutamiseks rakendatavate peamiste olemasolevate ja kavandatavate poliitikate ja meetmete kirjeldusega koos esitatakse üldülevaade nende eesmärkide saavutamiseks vajalikest investeeringutest.

Riiklikes kavades sätestatud eesmärkide saavutamiseks rakendatavate peamiste olemasolevate ja kavandatavate poliitikate ja meetmete kirjeldusega koos esitatakse üldülevaade nende eesmärkide saavutamiseks vajalikest investeeringutest.

Liikmesriigid peavad taristute puhul esmatähtsaks energiatõhusust. Nad lisavad energiatõhususe programmid oma taristukavadesse ja seavad ehitiste renoveerimise investeerimisprioriteediks.

Liikmesriigid peavad taristute puhul esmatähtsaks energiatõhusust. Nad lisavad energiatõhususe programmid oma taristukavadesse ja seavad ehitiste renoveerimise investeerimisprioriteediks.

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid kirjeldavad I lisas esitatud ülesehitust ja vormingut järgides energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud hetkeolukorda (sh seoses energiasüsteemiga ning kasvuhoonegaaside heite ja nende sidumisega) riikliku kava esitamise ajal või uusima kättesaadava teabe alusel. Samuti esitavad liikmesriigid energialiidu viiest mõõtmest igaühe kohta olemasolevatel (rakendatud ja vastuvõetud) poliitikatel ja meetmetel põhinevad prognoosid ning nende prognooside kirjelduse esimeseks kümneaastaseks ajavahemikuks vähemalt aastani 
  2040
  (sh 2030. aastaks). | 1.   Liikmesriigid kirjeldavad I lisas esitatud ülesehitust ja vormingut järgides energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud hetkeolukorda (sh seoses energiasüsteemiga ning kasvuhoonegaaside heite ja nende sidumisega) riikliku kava esitamise ajal või uusima kättesaadava teabe alusel. Samuti esitavad liikmesriigid energialiidu viiest mõõtmest igaühe kohta olemasolevatel (rakendatud ja vastuvõetud) poliitikatel ja meetmetel põhinevad prognoosid ning nende prognooside kirjelduse esimeseks kümneaastaseks ajavahemikuks vähemalt aastani 
  2030
  (sh 2030. aastaks).
  Liikmesriigid teevad prognoosides ja stsenaariumides kasutatud eeldused, parameetrid ja metoodika üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid kirjeldavad I lisas esitatud ülesehitust ja vormingut järgides energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud hetkeolukorda (sh seoses energiasüsteemiga ning kasvuhoonegaaside heite ja nende sidumisega) riikliku kava esitamise ajal või uusima kättesaadava teabe alusel. Samuti esitavad liikmesriigid energialiidu viiest mõõtmest igaühe kohta olemasolevatel (rakendatud ja vastuvõetud) poliitikatel ja meetmetel põhinevad prognoosid ning nende prognooside kirjelduse esimeseks kümneaastaseks ajavahemikuks vähemalt aastani 
  2040
  (sh 2030. aastaks).

1.   Liikmesriigid kirjeldavad I lisas esitatud ülesehitust ja vormingut järgides energialiidu viiest mõõtmest igaühega seotud hetkeolukorda (sh seoses energiasüsteemiga ning kasvuhoonegaaside heite ja nende sidumisega) riikliku kava esitamise ajal või uusima kättesaadava teabe alusel. Samuti esitavad liikmesriigid energialiidu viiest mõõtmest igaühe kohta olemasolevatel (rakendatud ja vastuvõetud) poliitikatel ja meetmetel põhinevad prognoosid ning nende prognooside kirjelduse esimeseks kümneaastaseks ajavahemikuks vähemalt aastani 
  2030
  (sh 2030. aastaks).
  Liikmesriigid teevad prognoosides ja stsenaariumides kasutatud eeldused, parameetrid ja metoodika üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kavandatud poliitikate ja meetmete mõju energiasüsteemi arendamisele ning kasvuhoonegaaside heitele ja nende sidumisele esimesel kümneaastasel ajavahemikul vähemalt aastani 2040 (sh 2030. aastal), sh võrdlus lõike 1 kohaste olemasolevatel (rakendatud ja vastuvõetud) poliitikatel ja meetmetel põhinevate prognoosidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kavandatud poliitikate ja meetmete mõju energiasüsteemi arendamisele ning kasvuhoonegaaside heitele ja nende sidumisele esimesel kümneaastasel ajavahemikul vähemalt aastani 2040 (sh 2030. aastal), sh võrdlus lõike 1 kohaste olemasolevatel (rakendatud ja vastuvõetud) poliitikatel ja meetmetel põhinevate prognoosidega;

| a) | kavandatud poliitikate ja meetmete mõju energiasüsteemi arendamisele ning kasvuhoonegaaside heitele ja nende sidumisele esimesel kümneaastasel ajavahemikul vähemalt aastani 2040 (sh 2030. aastal), sh võrdlus lõike 1 kohaste olemasolevatel (rakendatud ja vastuvõetud) poliitikatel ja meetmetel põhinevate prognoosidega
  . See peaks hõlmama valdkondlikust liitmisest, digiteerimisest ja täiustatud turukorraldusest tuleneva koostoime ning õhukvaliteedi ja varustuskindlusega seotud kasu hindamist
  ; |
| --- | --- |

a)

kavandatud poliitikate ja meetmete mõju energiasüsteemi arendamisele ning kasvuhoonegaaside heitele ja nende sidumisele esimesel kümneaastasel ajavahemikul vähemalt aastani 2040 (sh 2030. aastal), sh võrdlus lõike 1 kohaste olemasolevatel (rakendatud ja vastuvõetud) poliitikatel ja meetmetel põhinevate prognoosidega
  . See peaks hõlmama valdkondlikust liitmisest, digiteerimisest ja täiustatud turukorraldusest tuleneva koostoime ning õhukvaliteedi ja varustuskindlusega seotud kasu hindamist
  ;

. See peaks hõlmama valdkondlikust liitmisest, digiteerimisest ja täiustatud turukorraldusest tuleneva koostoime ning õhukvaliteedi ja varustuskindlusega seotud kasu hindamist

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | artiklis 7 osutatud ja I 
  isas
  täpsustatud kavandatud poliitikate ja meetmete makromajanduslik, keskkonnaalane, oskustega seotud ning sotsiaalmõju esimesel kümneaastasel ajavahemikul vähemalt aastani 2030, sh võrdlus lõike 1 kohaste
  olemasolevatel
  (rakendatud ja vastuvõetud)
  poliitikatel
  ja
  meetmetel põhinevate prognoosidega
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

artiklis 7 osutatud ja I 
  isas
  täpsustatud kavandatud poliitikate ja meetmete makromajanduslik, keskkonnaalane, oskustega seotud ning sotsiaalmõju esimesel kümneaastasel ajavahemikul vähemalt aastani 2030, sh võrdlus lõike 1 kohaste
  olemasolevatel
  (rakendatud ja vastuvõetud)
  poliitikatel
  ja
  meetmetel põhinevate prognoosidega
  ;

isas

olemasolevatel

poliitikatel

meetmetel põhinevate prognoosidega

| b) | artiklis 7 osutatud ja I 
  lisas
  täpsustatud kavandatud
  individuaalsete ja koondatud
  poliitikate ja meetmete makromajanduslik,
  tervise- ja
  keskkonnaalane, oskustega seotud ning sotsiaalmõju esimesel kümneaastasel ajavahemikul vähemalt aastani 2030, sh võrdlus lõike 1 kohaste
  olemasolevate
  (rakendatud ja vastuvõetud)
  poliitikate ja meetmete prognoosidega. Mõju hindamiseks kasutatud metoodika avalikustatakse ning soodustatakse tasuvusanalüüsi kasutamist
  ; |
| --- | --- |

b)

artiklis 7 osutatud ja I 
  lisas
  täpsustatud kavandatud
  individuaalsete ja koondatud
  poliitikate ja meetmete makromajanduslik,
  tervise- ja
  keskkonnaalane, oskustega seotud ning sotsiaalmõju esimesel kümneaastasel ajavahemikul vähemalt aastani 2030, sh võrdlus lõike 1 kohaste
  olemasolevate
  (rakendatud ja vastuvõetud)
  poliitikate ja meetmete prognoosidega. Mõju hindamiseks kasutatud metoodika avalikustatakse ning soodustatakse tasuvusanalüüsi kasutamist
  ;

lisas

individuaalsete ja koondatud

tervise- ja

olemasolevate

poliitikate ja meetmete prognoosidega. Mõju hindamiseks kasutatud metoodika avalikustatakse ning soodustatakse tasuvusanalüüsi kasutamist

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikate ja meetmete koostoime ühe mõõtme piires ning olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikate ja meetmete koostoime eri mõõtmete piires esimesel kümneaastasel ajavahemikul vähemalt aastani 2030. Varustuskindlust, taristut ja turgude lõimimist käsitlevad prognoosid tuleb siduda usaldusväärsete energiatõhususstsenaariumidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikate ja meetmete koostoime ühe mõõtme piires ning olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikate ja meetmete koostoime eri mõõtmete piires esimesel kümneaastasel ajavahemikul vähemalt aastani 2030. Varustuskindlust, taristut ja turgude lõimimist käsitlevad prognoosid tuleb siduda usaldusväärsete energiatõhususstsenaariumidega.

| c) | olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikate ja meetmete koostoime ühe mõõtme piires ning olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikate ja meetmete koostoime eri mõõtmete piires esimesel kümneaastasel ajavahemikul vähemalt aastani 2030.
  Hinnangus esitatakse kõigi riigisiseste poliitikate ja meetmete ning liidu kliima- ja energiapoliitika meetmete tõendatud koostoime kohta kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed hindamisandmed.
  Varustuskindlust, taristut ja turgude lõimimist käsitlevad prognoosid tuleb siduda usaldusväärsete energiatõhususstsenaariumidega; |
| --- | --- |

c)

olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikate ja meetmete koostoime ühe mõõtme piires ning olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikate ja meetmete koostoime eri mõõtmete piires esimesel kümneaastasel ajavahemikul vähemalt aastani 2030.
  Hinnangus esitatakse kõigi riigisiseste poliitikate ja meetmete ning liidu kliima- ja energiapoliitika meetmete tõendatud koostoime kohta kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed hindamisandmed.
  Varustuskindlust, taristut ja turgude lõimimist käsitlevad prognoosid tuleb siduda usaldusväärsete energiatõhususstsenaariumidega;

Hinnangus esitatakse kõigi riigisiseste poliitikate ja meetmete ning liidu kliima- ja energiapoliitika meetmete tõendatud koostoime kohta kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed hindamisandmed.

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt c a (uus)

Artikkel 8 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | viis, kuidas individuaalsed ja koondatud olemasolevad ja kavandatavad poliitikad ja meetmed meelitavad ligi erasektori investeeringuid lisaks avaliku sektori rahalistele vahenditele, mis on vajalikud nende rakendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

viis, kuidas individuaalsed ja koondatud olemasolevad ja kavandatavad poliitikad ja meetmed meelitavad ligi erasektori investeeringuid lisaks avaliku sektori rahalistele vahenditele, mis on vajalikud nende rakendamiseks.

viis, kuidas individuaalsed ja koondatud olemasolevad ja kavandatavad poliitikad ja meetmed meelitavad ligi erasektori investeeringuid lisaks avaliku sektori rahalistele vahenditele, mis on vajalikud nende rakendamiseks.

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekt | Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekt |
| 1.   
  Liikmesriigid koostavad
  ja
  esitavad
  komisjonile 1. 
  jaanuariks
   2018
  ning seejärel iga kümne aasta tagant
  artikli 3 lõikes 1 osutatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti. | 1.   
  Iga liikmesriik koostab
  ja
  esitab
  komisjonile 1. 
  juuniks
   2018 artikli 3 lõikes 1 osutatud
  esimese
  lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti.
  Teise kava projekti koostavad ja esitavad komisjonile kõik liikmesriigid 1. jaanuariks 2023 ning sellele järgnevate kavade projekti iga viie aasta järel. |
| 2.   
  Kooskõlas
  artikliga 28
  võib komisjon esitada liikmesriikidele
  kava
  projektide kohta soovitusi. Neis soovitustes käsitletakse eelkõige järgmist
  : | 2.   
  Komisjon hindab kavade projekte ning esitab kooskõlas
  artikliga 28
  liikmesriikidele riigipõhiseid soovitusi, tehes seda kõige hiljem kolm kuud enne
  kava
  esitamise tähtaega, millele on osutatud artikli 3 lõikes 1, ja mille eesmärk on
  : |
| (a) | eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada
  energialiidu
  eesmärgid ning eelkõige liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9

Artikkel 9

Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekt

Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekt

1.   
  Liikmesriigid koostavad
  ja
  esitavad
  komisjonile 1. 
  jaanuariks
   2018
  ning seejärel iga kümne aasta tagant
  artikli 3 lõikes 1 osutatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti.

1.   
  Iga liikmesriik koostab
  ja
  esitab
  komisjonile 1. 
  juuniks
   2018 artikli 3 lõikes 1 osutatud
  esimese
  lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti.
  Teise kava projekti koostavad ja esitavad komisjonile kõik liikmesriigid 1. jaanuariks 2023 ning sellele järgnevate kavade projekti iga viie aasta järel.

2.   
  Kooskõlas
  artikliga 28
  võib komisjon esitada liikmesriikidele
  kava
  projektide kohta soovitusi. Neis soovitustes käsitletakse eelkõige järgmist
  :

2.   
  Komisjon hindab kavade projekte ning esitab kooskõlas
  artikliga 28
  liikmesriikidele riigipõhiseid soovitusi, tehes seda kõige hiljem kolm kuud enne
  kava
  esitamise tähtaega, millele on osutatud artikli 3 lõikes 1, ja mille eesmärk on
  :

(a)

eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada
  energialiidu
  eesmärgid ning eelkõige liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid
  ;

eesmärkide ja panuste ulatuslikkus, et ühiselt saavutada

eesmärgid ning eelkõige liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid

| a) | tagada liikmesriikides
  energialiidu
  kõikide mõõtmete eesmärkide ühine saavutamine
  ; |
| --- | --- |

a)

tagada liikmesriikides
  energialiidu
  kõikide mõõtmete eesmärkide ühine saavutamine
  ;

tagada liikmesriikides

kõikide mõõtmete eesmärkide ühine saavutamine

| aa) | tagada liikmesriikides riiklike eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

aa)

aa)

tagada liikmesriikides riiklike eesmärkide saavutamine;

tagada liikmesriikides riiklike eesmärkide saavutamine;

| (b) | liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikad
  ja
  meetmed ning muud poliitikad ja meetmed
  , mis võivad
  piiriüleselt
  asjakohased olla; |
| --- | --- |

(b)

liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikad
  ja
  meetmed ning muud poliitikad ja meetmed
  , mis võivad
  piiriüleselt
  asjakohased olla;

liikmesriikide ja liidu tasandi eesmärkidega seotud poliitikad

meetmed ning muud poliitikad ja meetmed

piiriüleselt

| b) | parandada riiklikes energia- ja kliimakavades sisalduvaid individuaalseid olemasolevaid
  ja
  kavandatavaid poliitikaid ja meetmeid, sealhulgas neid
  , mis võivad asjakohased olla
  piiriüleselt
  ; |
| --- | --- |

b)

parandada riiklikes energia- ja kliimakavades sisalduvaid individuaalseid olemasolevaid
  ja
  kavandatavaid poliitikaid ja meetmeid, sealhulgas neid
  , mis võivad asjakohased olla
  piiriüleselt
  ;

parandada riiklikes energia- ja kliimakavades sisalduvaid individuaalseid olemasolevaid

kavandatavaid poliitikaid ja meetmeid, sealhulgas neid

piiriüleselt

| ba) | teha ettepanekuid riiklikes energia- ja kliimakavades uute poliitikate ja meetmete kehtestamise kohta; |
| --- | --- |

ba)

ba)

teha ettepanekuid riiklikes energia- ja kliimakavades uute poliitikate ja meetmete kehtestamise kohta;

teha ettepanekuid riiklikes energia- ja kliimakavades uute poliitikate ja meetmete kehtestamise kohta;

| (c) | lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikate ja meetmete
  koostoime ja
  järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires. |
| --- | --- |

(c)

lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikate ja meetmete
  koostoime ja
  järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires.

koostoime ja

| c) | tagada
  lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikate ja meetmete järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires; |
| --- | --- |

c)

tagada
  lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud olemasolevate (rakendatud ja vastuvõetud) ning kavandatud poliitikate ja meetmete järjepidevus energialiidu ühe mõõtme ning eri mõõtmete piires;

tagada

| ca) | tagada, et investeerimisstrateegiad ja vahendid on kooskõlas vastavate eesmärkide täitmiseks ettenähtud liikmesriikide poliitikate ja meetmetega. |
| --- | --- |

ca)

ca)

tagada, et investeerimisstrateegiad ja vahendid on kooskõlas vastavate eesmärkide täitmiseks ettenähtud liikmesriikide poliitikate ja meetmetega.

tagada, et investeerimisstrateegiad ja vahendid on kooskõlas vastavate eesmärkide täitmiseks ettenähtud liikmesriikide poliitikate ja meetmetega.

3.   Liikmesriigid võtavad lõimitud riikliku energia- ja kliimakava viimistlemisel komisjoni mis tahes soovitusi igati arvesse.

3.   Liikmesriigid võtavad lõimitud riikliku energia- ja kliimakava viimistlemisel komisjoni mis tahes soovitusi igati arvesse.
  Kui asjaomase liikmesriigi seisukoht on komisjoni soovitusest erinev, esitab ja avaldab see liikmesriik oma seisukoha põhjenduse.

3a.
     
  Liikmesriigid teevad lõikes 1 osutatud kavade projektid üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1

Artikkel 10 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ilma et see piiraks liidu õiguse muude nõuete kohaldamist, tagavad liikmesriigid üldsusele varajased ja tulemuslikud võimalused artiklis 9 osutatud kavaprojektide
  ettevalmistamises osalemiseks ning lisavad komisjonile esitatavale lõimitud riikliku energia-
  ja
  kliimakava projektile üldsuse seisukohtade kokkuvõtte. Niivõrd kui on kohaldatavad direktiivi 2001/42/EÜ sätted
  ,
  käsitatakse nimetatud direktiivi alusel korraldatud konsultatsioone käesoleva määruse kohastele avaliku konsultatsiooni nõuetele vastavatena
  . | Ilma et see piiraks liidu õiguse muude nõuete kohaldamist, tagavad liikmesriigid üldsusele varajased ja tulemuslikud võimalused artiklis 9 osutatud kavaprojektide ja
  artiklis 14 osutatud pikaajaliste strateegiate ettevalmistamises osalemiseks
  ,
  kui kõik lahendusvariandid on veel võimalikud ning üldsusega konsulteerimine saab toimuda
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ilma et see piiraks liidu õiguse muude nõuete kohaldamist, tagavad liikmesriigid üldsusele varajased ja tulemuslikud võimalused artiklis 9 osutatud kavaprojektide
  ettevalmistamises osalemiseks ning lisavad komisjonile esitatavale lõimitud riikliku energia-
  ja
  kliimakava projektile üldsuse seisukohtade kokkuvõtte. Niivõrd kui on kohaldatavad direktiivi 2001/42/EÜ sätted
  ,
  käsitatakse nimetatud direktiivi alusel korraldatud konsultatsioone käesoleva määruse kohastele avaliku konsultatsiooni nõuetele vastavatena
  .

ettevalmistamises osalemiseks ning lisavad komisjonile esitatavale lõimitud riikliku energia-

kliimakava projektile üldsuse seisukohtade kokkuvõtte. Niivõrd kui on kohaldatavad direktiivi 2001/42/EÜ sätted

käsitatakse nimetatud direktiivi alusel korraldatud konsultatsioone käesoleva määruse kohastele avaliku konsultatsiooni nõuetele vastavatena

Ilma et see piiraks liidu õiguse muude nõuete kohaldamist, tagavad liikmesriigid üldsusele varajased ja tulemuslikud võimalused artiklis 9 osutatud kavaprojektide ja
  artiklis 14 osutatud pikaajaliste strateegiate ettevalmistamises osalemiseks
  ,
  kui kõik lahendusvariandid on veel võimalikud ning üldsusega konsulteerimine saab toimuda
  .

artiklis 14 osutatud pikaajaliste strateegiate ettevalmistamises osalemiseks

kui kõik lahendusvariandid on veel võimalikud ning üldsusega konsulteerimine saab toimuda

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 10 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid kehtestavad mõistliku ajakava, mis võimaldab üldsusel saada teavet ja teha ettevalmistusi ning osaleda tõhusalt planeerimisprotsesside eri etappides piisava aja jooksul. Liikmesriigid peavad arvesse võtma, et kõigil peab olema võimalik võrdselt osaleda, ning tagama, et üldsusele antakse kas avalike teadaannete või muude sobivate vahendite abil, näiteks võimaluse korral elektroonilise meedia vahendusel, teada kõigist praktilistest toimingutest, mis on nende osalemisega seotud, ja tagama, et üldsusel on võimalik kõiki vajalikke dokumente kätte saada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid kehtestavad mõistliku ajakava, mis võimaldab üldsusel saada teavet ja teha ettevalmistusi ning osaleda tõhusalt planeerimisprotsesside eri etappides piisava aja jooksul. Liikmesriigid peavad arvesse võtma, et kõigil peab olema võimalik võrdselt osaleda, ning tagama, et üldsusele antakse kas avalike teadaannete või muude sobivate vahendite abil, näiteks võimaluse korral elektroonilise meedia vahendusel, teada kõigist praktilistest toimingutest, mis on nende osalemisega seotud, ja tagama, et üldsusel on võimalik kõiki vajalikke dokumente kätte saada.

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 b (uus)

Artikkel 10 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Kui liikmesriigid esitatavad komisjonile lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ja lõpliku versiooni ning oma pikaajalise strateegia, siis esitavad nad ka üldsuse seisukohtade kokkuvõtte ning selgituse, kuidas neid seisukohti arvesse on võetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Kui liikmesriigid esitatavad komisjonile lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti ja lõpliku versiooni ning oma pikaajalise strateegia, siis esitavad nad ka üldsuse seisukohtade kokkuvõtte ning selgituse, kuidas neid seisukohti arvesse on võetud.

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 c (uus)

Artikkel 10 – lõik 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Niivõrd kui on kohaldatavad direktiivi 2001/42/EÜ sätted, on konsultatsioonidega, mida on korraldatud nimetatud direktiivi alusel, täidetud käesoleva määruse kohane kohustus korraldada avalik konsultatsioon. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1c.
     
  Niivõrd kui on kohaldatavad direktiivi 2001/42/EÜ sätted, on konsultatsioonidega, mida on korraldatud nimetatud direktiivi alusel, täidetud käesoleva määruse kohane kohustus korraldada avalik konsultatsioon.

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 d (uus)

Artikkel 10 – lõik 1 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Käesoleva artikli rakendamisel piiravad liikmesriigid haldusmenetluste keerukust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1d.
     
  Käesoleva artikli rakendamisel piiravad liikmesriigid haldusmenetluste keerukust.

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 a (uus)

Artikkel 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 10a |
| | Mitmetasandiline kliima- ja energiadialoogi platvorm |
| | 1.
     
  Liikmesriik loob partnerluse raames alalise mitmetasandilise kliima- ja energiadialoogi, millega toetada kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, äriringkondade, investorite, muude sidusrühmade ja üldsuse aktiivset kaasamist energiasüsteemi ümberkujundamisesse. |
| | 2.
     
  Liikmesriigid esitavad oma riigi kliima- ja energiadialoogi platvormile eri valikuvõimalusi ja stsenaariumeid, mis puudutavad nende lühiajalist, keskmise pikkusega ja pikaajalist energia- ja kliimapoliitikat, ning lisavad igale valikuvõimalusele tasuvusanalüüsi. Kliima- ja energiadialoogi platvormid on foorumid, kus arutatakse ja töötatakse artikli 10 kohaselt välja kavu, strateegiaid ja aruandeid. |
| | 3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kliima- ja energiadialoogi platvormile eraldatakse piisavalt inimressursse ja raha ning need toimivad läbipaistvalt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 10a

Artikkel 10a

Mitmetasandiline kliima- ja energiadialoogi platvorm

Mitmetasandiline kliima- ja energiadialoogi platvorm

1.
     
  Liikmesriik loob partnerluse raames alalise mitmetasandilise kliima- ja energiadialoogi, millega toetada kohalike omavalitsuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, äriringkondade, investorite, muude sidusrühmade ja üldsuse aktiivset kaasamist energiasüsteemi ümberkujundamisesse.

2.
     
  Liikmesriigid esitavad oma riigi kliima- ja energiadialoogi platvormile eri valikuvõimalusi ja stsenaariumeid, mis puudutavad nende lühiajalist, keskmise pikkusega ja pikaajalist energia- ja kliimapoliitikat, ning lisavad igale valikuvõimalusele tasuvusanalüüsi. Kliima- ja energiadialoogi platvormid on foorumid, kus arutatakse ja töötatakse artikli 10 kohaselt välja kavu, strateegiaid ja aruandeid.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kliima- ja energiadialoogi platvormile eraldatakse piisavalt inimressursse ja raha ning need toimivad läbipaistvalt.

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11

Artikkel 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Piirkondlik koostöö | Makro- ja muu
  piirkondlik koostöö |
| 1.   Liikmesriigid teevad
  üksteisega piirkondlikku koostööd oma
  lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas
  esitatud
  eesmärkide ja
  panuste tulemuslikuks elluviimiseks
  . | 1.   Liikmesriigid teevad lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas
  seatud
  eesmärkide
  tulemuslikuks saavutamiseks üksteisega makro-
  ja
  muud piirkondlikku koostööd, võttes arvesse kõiki juba rakendatavaid ja võimalikke koostöövorme
  . |
| 2.   
  Liikmesriigid teevad aegsasti enne
  lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti
  komisjonile esitamist vastavalt artikli 9 lõikele 1 kindlaks
  piirkondliku koostöö võimalused ning konsulteerivad naaberliikmesriikide ja muude huvi väljendanud liikmesriikidega. Liikmesriigid esitavad lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis sellise piirkondliku konsulteerimise tulemused ning selgitavad vajaduse korral, kuidas on märkusi arvesse võetud. | 2.   
  Aegsasti enne seda, kui liikmesriigid esitavad artikli 9 lõike 1 kohaselt komisjonile oma
  lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti
  , teevad nad kindlaks makro- ja muu
  piirkondliku koostöö võimalused
  , võttes arvesse makropiirkondliku koostöö vorme, mis on juba olemas, eelkõige Läänemere energiaturu ühendamise tegevuskava (BEMIP), Kesk- ja Kagu-Euroopa gaasivõrkude ühendamise kava (CESEC), Kesk- ja Lääne-Euroopa piirkondlik energiaturg (CWREM), Põhjamere piirkonna riikide tuuleenergiavõrgu algatus (NSCOGI) ja Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlus,
  ning konsulteerivad
  kooskõlas direktiivi 2011/92/EL ja Espoo konventsiooniga
  naaberliikmesriikide ja muude huvi väljendanud liikmesriikidega. Liikmesriigid esitavad lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis sellise piirkondliku konsulteerimise tulemused ning selgitavad vajaduse korral, kuidas on märkusi arvesse võetud.
  Makropiirkondlikus koostöös osalevad liikmesriigid lepivad kokku juhtimisstruktuuri, mille kohaselt on võimalik vähemalt kord aastas kohtuda ministrite tasandil. |
| | 2a.
     
  Kui seda taotlevad kaks või enam liikmesriiki, aitab komisjon muu hulgas tugiraamistiku loomise kaudu lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade osade ühisele koostamisele kaasa. Kui liikmesriigid teevad makro- ja muud piirkondlikku koostööd, peavad nad oma lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades andma tulemustest aru ja esitama need komisjonile. Makro- ja muu piirkondliku koostöö tulemused võivad asendada asjaomaste lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade samaväärseid osi. |
| | 2b.
     
  Komisjon teeb turgude paremaks lõimimiseks ja kulutõhusate poliitikate soodustamiseks kindlaks, millised võimalused on teha makro- ja muud piirkondlikku koostööd, mis hõlmab energialiidu viiest mõõtmest üht või mitut ja on kooskõlas käesoleva artikliga, sel on pikaajaline eesmärk ja see põhineb valitsevatel turuoludel. Komisjon võib selliste võimaluste kindlakstegemise alusel anda liikmesriikidele artikli 28 kohaselt soovitusi, kuidas soodustada tõhusat koostööd, partnerlust ja konsultatsioone. |
| 3.   Komisjon hõlbustab liikmesriikide koostööd ja omavahelist konsulteerimist talle artikli 9 alusel esitatud kavaprojektide osas nende viimistlemiseks. | 3.   Komisjon hõlbustab liikmesriikide koostööd ja omavahelist konsulteerimist talle artikli 9 alusel esitatud kavaprojektide osas nende viimistlemiseks. |
| 4.   Liikmesriigid võtavad lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas arvesse lõigete 2 ja 3 alusel teistelt liikmesriikidelt saadud märkusi ning selgitavad, kuidas neid märkusi on arvesse võetud. | 4.   Liikmesriigid võtavad lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas arvesse lõigete 2 ja 3 alusel teistelt liikmesriikidelt saadud märkusi ning selgitavad, kuidas neid märkusi on arvesse võetud. |
| 5.   Lõikes 1 esitatud otstarbel jätkavad liikmesriigid
  piirkondlikku
  koostööd oma kavas kirja pandud poliitikate ja meetmete rakendamisel. | 5.   Lõikes 1 esitatud otstarbel jätkavad liikmesriigid
  makropiirkondlikku
  koostööd oma kavas kirja pandud poliitikate ja meetmete rakendamisel. |
| | 5a.
     
  Liikmesriigid peaksid ette nägema ka koostöö energiaühenduse liikmete ja Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvate kolmandate riikidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11

Artikkel 11

Piirkondlik koostöö

Makro- ja muu
  piirkondlik koostöö

Makro- ja muu

1.   Liikmesriigid teevad
  üksteisega piirkondlikku koostööd oma
  lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas
  esitatud
  eesmärkide ja
  panuste tulemuslikuks elluviimiseks
  .

1.   Liikmesriigid teevad lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas
  seatud
  eesmärkide
  tulemuslikuks saavutamiseks üksteisega makro-
  ja
  muud piirkondlikku koostööd, võttes arvesse kõiki juba rakendatavaid ja võimalikke koostöövorme
  .

2.   
  Liikmesriigid teevad aegsasti enne
  lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti
  komisjonile esitamist vastavalt artikli 9 lõikele 1 kindlaks
  piirkondliku koostöö võimalused ning konsulteerivad naaberliikmesriikide ja muude huvi väljendanud liikmesriikidega. Liikmesriigid esitavad lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis sellise piirkondliku konsulteerimise tulemused ning selgitavad vajaduse korral, kuidas on märkusi arvesse võetud.

2.   
  Aegsasti enne seda, kui liikmesriigid esitavad artikli 9 lõike 1 kohaselt komisjonile oma
  lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projekti
  , teevad nad kindlaks makro- ja muu
  piirkondliku koostöö võimalused
  , võttes arvesse makropiirkondliku koostöö vorme, mis on juba olemas, eelkõige Läänemere energiaturu ühendamise tegevuskava (BEMIP), Kesk- ja Kagu-Euroopa gaasivõrkude ühendamise kava (CESEC), Kesk- ja Lääne-Euroopa piirkondlik energiaturg (CWREM), Põhjamere piirkonna riikide tuuleenergiavõrgu algatus (NSCOGI) ja Euroopa – Vahemere piirkonna partnerlus,
  ning konsulteerivad
  kooskõlas direktiivi 2011/92/EL ja Espoo konventsiooniga
  naaberliikmesriikide ja muude huvi väljendanud liikmesriikidega. Liikmesriigid esitavad lõimitud riikliku energia- ja kliimakava projektis sellise piirkondliku konsulteerimise tulemused ning selgitavad vajaduse korral, kuidas on märkusi arvesse võetud.
  Makropiirkondlikus koostöös osalevad liikmesriigid lepivad kokku juhtimisstruktuuri, mille kohaselt on võimalik vähemalt kord aastas kohtuda ministrite tasandil.

2a.
     
  Kui seda taotlevad kaks või enam liikmesriiki, aitab komisjon muu hulgas tugiraamistiku loomise kaudu lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade osade ühisele koostamisele kaasa. Kui liikmesriigid teevad makro- ja muud piirkondlikku koostööd, peavad nad oma lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades andma tulemustest aru ja esitama need komisjonile. Makro- ja muu piirkondliku koostöö tulemused võivad asendada asjaomaste lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade samaväärseid osi.

2b.
     
  Komisjon teeb turgude paremaks lõimimiseks ja kulutõhusate poliitikate soodustamiseks kindlaks, millised võimalused on teha makro- ja muud piirkondlikku koostööd, mis hõlmab energialiidu viiest mõõtmest üht või mitut ja on kooskõlas käesoleva artikliga, sel on pikaajaline eesmärk ja see põhineb valitsevatel turuoludel. Komisjon võib selliste võimaluste kindlakstegemise alusel anda liikmesriikidele artikli 28 kohaselt soovitusi, kuidas soodustada tõhusat koostööd, partnerlust ja konsultatsioone.

3.   Komisjon hõlbustab liikmesriikide koostööd ja omavahelist konsulteerimist talle artikli 9 alusel esitatud kavaprojektide osas nende viimistlemiseks.

3.   Komisjon hõlbustab liikmesriikide koostööd ja omavahelist konsulteerimist talle artikli 9 alusel esitatud kavaprojektide osas nende viimistlemiseks.

4.   Liikmesriigid võtavad lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas arvesse lõigete 2 ja 3 alusel teistelt liikmesriikidelt saadud märkusi ning selgitavad, kuidas neid märkusi on arvesse võetud.

4.   Liikmesriigid võtavad lõplikus lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas arvesse lõigete 2 ja 3 alusel teistelt liikmesriikidelt saadud märkusi ning selgitavad, kuidas neid märkusi on arvesse võetud.

5.   Lõikes 1 esitatud otstarbel jätkavad liikmesriigid
  piirkondlikku
  koostööd oma kavas kirja pandud poliitikate ja meetmete rakendamisel.

5.   Lõikes 1 esitatud otstarbel jätkavad liikmesriigid
  makropiirkondlikku
  koostööd oma kavas kirja pandud poliitikate ja meetmete rakendamisel.

5a.
     
  Liikmesriigid peaksid ette nägema ka koostöö energiaühenduse liikmete ja Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvate kolmandate riikidega.

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 12 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon hindab lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid
  ja nende ajakohastatud versioone
  , mis on esitatud vastavalt
  artiklitele
  3 
  ja 13
  . Eelkõige hindab komisjon, kas | Komisjon hindab lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid, mis on esitatud vastavalt
  artiklile
   3. Eelkõige hindab komisjon, kas |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon hindab lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid
  ja nende ajakohastatud versioone
  , mis on esitatud vastavalt
  artiklitele
  3 
  ja 13
  . Eelkõige hindab komisjon, kas

ja nende ajakohastatud versioone

artiklitele

ja 13

Komisjon hindab lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid, mis on esitatud vastavalt
  artiklile
   3. Eelkõige hindab komisjon, kas

artiklile

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | eesmärgid
  ja panused
  on piisavad energialiidu eesmärkide ning esimesel kümneaastasel ajavahemikul eelkõige liidu 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku eesmärkide ühiseks saavutamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

eesmärgid
  ja panused
  on piisavad energialiidu eesmärkide ning esimesel kümneaastasel ajavahemikul eelkõige liidu 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku eesmärkide ühiseks saavutamiseks;

ja panused

| a) | eesmärgid on piisavad energialiidu eesmärkide ning esimesel kümneaastasel ajavahemikul eelkõige liidu 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku eesmärkide ühiseks saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

eesmärgid on piisavad energialiidu eesmärkide ning esimesel kümneaastasel ajavahemikul eelkõige liidu 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku eesmärkide ühiseks saavutamiseks;

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 12 – lõik 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | olemasolevad ja ettenähtud poliitikad, meetmed ja nendega seotud investeerimisstrateegiad on piisavad, et saavutada artiklis 4 osutatud riiklikud eesmärgid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

olemasolevad ja ettenähtud poliitikad, meetmed ja nendega seotud investeerimisstrateegiad on piisavad, et saavutada artiklis 4 osutatud riiklikud eesmärgid;

olemasolevad ja ettenähtud poliitikad, meetmed ja nendega seotud investeerimisstrateegiad on piisavad, et saavutada artiklis 4 osutatud riiklikud eesmärgid;

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13

Artikkel 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 13 | välja jäetud |
| Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava ajakohastamine | |
| 1.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile 1. jaanuariks 2023 ning seejärel iga kümne aasta tagant artiklile 3 vastava kõige viimati esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava ajakohastatud versiooni kavandi või kinnitavad komisjonile, et asjaomane kava kehtib edasi. | |
| 2.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile 1. jaanuariks 2024 ning seejärel iga kümne aasta tagant artiklile 3 vastava kõige viimati esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava ajakohastatud versiooni, v.a juhul, kui nad on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kinnitanud, et asjaomane kava kehtib edasi. | |
| 3.
     
  Liikmesriigid muudavad lõikes 2 osutatud ajakohastatud versioonis eesmärke ja panuseid üksnes selleks, et kajastada ulatuslikumat eesmärgipüstitust võrreldes kõige viimati esitatud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas seatuga. | |
| 4.
     
  Liikmesriigid teevad jõupingutusi, et leevendada ajakohastatud kavaga mis tahes kahjulikku keskkonnamõju, mis on ilmnenud artiklite 15–22 kohase lõimitud aruandluse käigus. | |
| 5.
     
  Liikmesriigid võtavad lõikes 2 osutatud ajakohastatud versiooni ettevalmistamisel arvesse Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. | |
| 6.
     
  Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava ajakohastatud versiooni ettevalmistamise ja hindamise suhtes kohaldatakse artikli 9 lõikes 2 ja artiklis 11 sätestatud korda. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13

Artikkel 13

välja jäetud

välja jäetud

Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava ajakohastamine

Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava ajakohastamine

1.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile 1. jaanuariks 2023 ning seejärel iga kümne aasta tagant artiklile 3 vastava kõige viimati esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava ajakohastatud versiooni kavandi või kinnitavad komisjonile, et asjaomane kava kehtib edasi.

2.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile 1. jaanuariks 2024 ning seejärel iga kümne aasta tagant artiklile 3 vastava kõige viimati esitatud lõimitud riikliku energia- ja kliimakava ajakohastatud versiooni, v.a juhul, kui nad on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kinnitanud, et asjaomane kava kehtib edasi.

3.
     
  Liikmesriigid muudavad lõikes 2 osutatud ajakohastatud versioonis eesmärke ja panuseid üksnes selleks, et kajastada ulatuslikumat eesmärgipüstitust võrreldes kõige viimati esitatud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas seatuga.

4.
     
  Liikmesriigid teevad jõupingutusi, et leevendada ajakohastatud kavaga mis tahes kahjulikku keskkonnamõju, mis on ilmnenud artiklite 15–22 kohase lõimitud aruandluse käigus.

5.
     
  Liikmesriigid võtavad lõikes 2 osutatud ajakohastatud versiooni ettevalmistamisel arvesse Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

6.
     
  Lõimitud riikliku energia- ja kliimakava ajakohastatud versiooni ettevalmistamise ja hindamise suhtes kohaldatakse artikli 9 lõikes 2 ja artiklis 11 sätestatud korda.

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 3 – pealkiri

Peatükk 3 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 a (uus)

Artikkel 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 13a




  Kooskõla üldise kliimaeesmärgiga




  Komisjon annab 1. juuliks 2018 aru ülejäänud ülemaailmsest süsinikubilansist, mis on kooskõlas jõupingutustega, mida tehakse, et hoida temperatuuri tõus võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega tuntavalt alla 2 oC – mitte rohkem kui 1,5  oC – , ja avaldab analüüsi selle kohta, milline on 2050.–2100. aastal liidu õiglane osa. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13a

Kooskõla üldise kliimaeesmärgiga

Komisjon annab 1. juuliks 2018 aru ülejäänud ülemaailmsest süsinikubilansist, mis on kooskõlas jõupingutustega, mida tehakse, et hoida temperatuuri tõus võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega tuntavalt alla 2 oC – mitte rohkem kui 1,5  oC – , ja avaldab analüüsi selle kohta, milline on 2050.–2100. aastal liidu õiglane osa.

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14

Artikkel 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 14 | Artikkel 14 |
| Pikaajaline
  vähese heite strateegia | Pikaajaline
  kliima- ja energiastrateegia |
| 1.   Liikmesriigid
  koostavad
  ja
  esitavad komisjonile
  1. jaanuariks 
  2020
  ning seejärel iga
  kümne
  aasta tagant pikaajalise (
  50
  aastat)
  vähese heite strateegia
  , et aidata
  kaasa järgmisele
  : | 1.   Liikmesriigid ja
  liidu nimel tegutsev komisjon võtavad
  1. jaanuariks 
  2019
  ning seejärel iga
  viie
  aasta tagant
  vastu
  pikaajalise (
  30
   aastat)
  kliima- ja energiastrateegia
  , et aidata: |
| (a) | täita liidule ja liikmesriikidele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Pariisi kokkuleppest tulenevat kohustust vähendada inimtekkelist kasvuhoonegaaside heidet ja suurendada nende sidujates sidumist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 14

Artikkel 14

Pikaajaline
  vähese heite strateegia

vähese heite strateegia

Pikaajaline
  kliima- ja energiastrateegia

kliima- ja energiastrateegia

1.   Liikmesriigid
  koostavad
  ja
  esitavad komisjonile
  1. jaanuariks 
  2020
  ning seejärel iga
  kümne
  aasta tagant pikaajalise (
  50
  aastat)
  vähese heite strateegia
  , et aidata
  kaasa järgmisele
  :

1.   Liikmesriigid ja
  liidu nimel tegutsev komisjon võtavad
  1. jaanuariks 
  2019
  ning seejärel iga
  viie
  aasta tagant
  vastu
  pikaajalise (
  30
   aastat)
  kliima- ja energiastrateegia
  , et aidata:

(a)

täita liidule ja liikmesriikidele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Pariisi kokkuleppest tulenevat kohustust vähendada inimtekkelist kasvuhoonegaaside heidet ja suurendada nende sidujates sidumist;

| a) | täita
  kümne aasta kaupa
  liidule ja liikmesriikidele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Pariisi kokkuleppest tulenevat kohustust vähendada inimtekkelist kasvuhoonegaaside heidet ja suurendada nende sidujates sidumist; |
| --- | --- |

a)

täita
  kümne aasta kaupa
  liidule ja liikmesriikidele ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Pariisi kokkuleppest tulenevat kohustust vähendada inimtekkelist kasvuhoonegaaside heidet ja suurendada nende sidujates sidumist;

kümne aasta kaupa

| (b) | täita eesmärki hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5  oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; |
| --- | --- |

(b)

täita eesmärki hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5  oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega;

o

o

| b) | täita eesmärki hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5  oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega
  , piirates liidu kasvuhoonegaaside heidet nii, et see oleks väiksem kui liidu osa ülejäänud ülemaailmsest süsinikubilansist
  ; |
| --- | --- |

b)

täita eesmärki hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5  oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega
  , piirates liidu kasvuhoonegaaside heidet nii, et see oleks väiksem kui liidu osa ülejäänud ülemaailmsest süsinikubilansist
  ;

o

o

, piirates liidu kasvuhoonegaaside heidet nii, et see oleks väiksem kui liidu osa ülejäänud ülemaailmsest süsinikubilansist

| (c) | saavutada
  pikaajaline
  kasvuhoonegaaside heite
  vähenemine
  ja nende suurem sidujates sidumine
  kõigis sektorites kooskõlas
  liidu
  eesmärgiga vähendada 2050. aastaks
  kulutõhusalt
  heitkoguseid 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega
  ,
  mis IPCC hinnangul on arenenud riikide rühma jaoks vajalik vähendamine
  . |
| --- | --- |

(c)

saavutada
  pikaajaline
  kasvuhoonegaaside heite
  vähenemine
  ja nende suurem sidujates sidumine
  kõigis sektorites kooskõlas
  liidu
  eesmärgiga vähendada 2050. aastaks
  kulutõhusalt
  heitkoguseid 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega
  ,
  mis IPCC hinnangul on arenenud riikide rühma jaoks vajalik vähendamine
  .

pikaajaline

vähenemine

kõigis sektorites kooskõlas

eesmärgiga vähendada 2050. aastaks

heitkoguseid 80–95 % võrreldes 1990. aasta tasemega

mis IPCC hinnangul on arenenud riikide rühma jaoks vajalik vähendamine

| c) | saavutada
  kõigis sektorites
  kasvuhoonegaaside heite
  pikaajaline vähendamine
  ja nende
  gaaside
  suurem sidujates sidumine
  vastavalt sellele, kui palju tuleb
  liidu
  eesmärgi (mis on seotud sellega, kui palju peab IPCC andmeil heidet vähendama) kohaselt liidus kasvuhoonegaaside heitkoguseid
  kulutõhusalt
  vähendada ning sidujates sidumist suurendada
  ,
  et täita Pariisi kokkuleppes sätestatud temperatuurieesmärke ning viia liidus kasvuhoonegaaside netoheide 2050
  . 
  aastaks nulli ja jõuda pärast seda negatiivse heitkoguseni; |
| --- | --- |

c)

saavutada
  kõigis sektorites
  kasvuhoonegaaside heite
  pikaajaline vähendamine
  ja nende
  gaaside
  suurem sidujates sidumine
  vastavalt sellele, kui palju tuleb
  liidu
  eesmärgi (mis on seotud sellega, kui palju peab IPCC andmeil heidet vähendama) kohaselt liidus kasvuhoonegaaside heitkoguseid
  kulutõhusalt
  vähendada ning sidujates sidumist suurendada
  ,
  et täita Pariisi kokkuleppes sätestatud temperatuurieesmärke ning viia liidus kasvuhoonegaaside netoheide 2050
  . 
  aastaks nulli ja jõuda pärast seda negatiivse heitkoguseni;

kõigis sektorites

pikaajaline vähendamine

gaaside

vastavalt sellele, kui palju tuleb

eesmärgi (mis on seotud sellega, kui palju peab IPCC andmeil heidet vähendama) kohaselt liidus kasvuhoonegaaside heitkoguseid

vähendada ning sidujates sidumist suurendada

et täita Pariisi kokkuleppes sätestatud temperatuurieesmärke ning viia liidus kasvuhoonegaaside netoheide 2050

aastaks nulli ja jõuda pärast seda negatiivse heitkoguseni;

| ca) | jõuda liidus hiljemalt 2050. aastaks energiasüsteemini, mis on väga tõhus ja põhineb taastuvatel energiaallikatel. |
| --- | --- |

ca)

ca)

jõuda liidus hiljemalt 2050. aastaks energiasüsteemini, mis on väga tõhus ja põhineb taastuvatel energiaallikatel.

jõuda liidus hiljemalt 2050. aastaks energiasüsteemini, mis on väga tõhus ja põhineb taastuvatel energiaallikatel.

2.   Pikaajaline
  vähese heite strateegia
  hõlmab järgmist:

2.   Pikaajaline
  kliima- ja energiastrateegia sisaldab IIa lisas sätestatud elemente ja
  hõlmab järgmist:

| (a) | üldkogus, mille võrra on kasvuhoonegaaside heidet vähendatud ja nende sidujates sidumist suurendatud; |
| --- | --- |

(a)

üldkogus, mille võrra on kasvuhoonegaaside heidet vähendatud ja nende sidujates sidumist suurendatud;

| a) | üldkogus, mille võrra on kasvuhoonegaaside heidet vähendatud ja nende sidujates sidumist suurendatud
  , ja eraldi eesmärk selle kohta, kui palju tuleb sidujates sidumist suurendada, et saaks jätkata pingutusi piirata Pariisi kokkuleppe eesmärkidega kohaselt temperatuuri tõusu
  ; |
| --- | --- |

a)

üldkogus, mille võrra on kasvuhoonegaaside heidet vähendatud ja nende sidujates sidumist suurendatud
  , ja eraldi eesmärk selle kohta, kui palju tuleb sidujates sidumist suurendada, et saaks jätkata pingutusi piirata Pariisi kokkuleppe eesmärkidega kohaselt temperatuuri tõusu
  ;

, ja eraldi eesmärk selle kohta, kui palju tuleb sidujates sidumist suurendada, et saaks jätkata pingutusi piirata Pariisi kokkuleppe eesmärkidega kohaselt temperatuuri tõusu

| (b) | heite
  vähenemine ja gaaside suurem sidujates sidumine üksikutes sektorites, sh elektri-, tööstus-, transpordi-, hoone- (teenindussektori ja eluhooned) ja põllumajandussektoris ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) sektoris; |
| --- | --- |

(b)

heite
  vähenemine ja gaaside suurem sidujates sidumine üksikutes sektorites, sh elektri-, tööstus-, transpordi-, hoone- (teenindussektori ja eluhooned) ja põllumajandussektoris ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) sektoris;

heite

| b) | CO2 heitkoguste vähendamise eesmärgil kasvuhoonegaaside heite
  vähenemine ja gaaside suurem sidujates sidumine üksikutes sektorites, sh elektri-, tööstus-, transpordi-
  , kütte- ja jahutus-
  , hoone- (teenindussektori ja eluhooned) ja põllumajandussektoris ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) sektoris; |
| --- | --- |

b)

CO2 heitkoguste vähendamise eesmärgil kasvuhoonegaaside heite
  vähenemine ja gaaside suurem sidujates sidumine üksikutes sektorites, sh elektri-, tööstus-, transpordi-
  , kütte- ja jahutus-
  , hoone- (teenindussektori ja eluhooned) ja põllumajandussektoris ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) sektoris;

CO2

, kütte- ja jahutus-

| (c) | eeldatavad edusammud vähese kasvuhoonegaaside heitega majandusele üleminekul, sh kasvuhoonegaaside heitemahukus, sisemajanduse koguprodukti CO2-mahukus ning sellekohased teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse strateegiad; |
| --- | --- |

(c)

eeldatavad edusammud vähese kasvuhoonegaaside heitega majandusele üleminekul, sh kasvuhoonegaaside heitemahukus, sisemajanduse koguprodukti CO2-mahukus ning sellekohased teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse strateegiad;

2

| c) | eeldatavad edusammud vähese kasvuhoonegaaside heitega majandusele üleminekul, sh kasvuhoonegaaside heitemahukus, sisemajanduse koguprodukti CO2-mahukus ning sellekohased
  pikaajalised investeerimis- ning
  teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse strateegiad; |
| --- | --- |

c)

eeldatavad edusammud vähese kasvuhoonegaaside heitega majandusele üleminekul, sh kasvuhoonegaaside heitemahukus, sisemajanduse koguprodukti CO2-mahukus ning sellekohased
  pikaajalised investeerimis- ning
  teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse strateegiad;

2

pikaajalised investeerimis- ning

| ca) | eeldatavad edusammud energiasüsteemi ümberkujundamisel, sh energia säästmisel, taastuvenergia summaarne osakaal ja kavakohaselt kasutusele võetavate taastuvate energiaallikate võimsus; |
| --- | --- |

ca)

ca)

eeldatavad edusammud energiasüsteemi ümberkujundamisel, sh energia säästmisel, taastuvenergia summaarne osakaal ja kavakohaselt kasutusele võetavate taastuvate energiaallikate võimsus;

eeldatavad edusammud energiasüsteemi ümberkujundamisel, sh energia säästmisel, taastuvenergia summaarne osakaal ja kavakohaselt kasutusele võetavate taastuvate energiaallikate võimsus;

| cb) | majanduse täieliku dekarboniseerimise eeldatav mõju makromajanduslikule arengule, sotsiaalsele arengule, soodne ja kahjulik mõju inimtervisele ning mõju keskkonnakaitsele; |
| --- | --- |

cb)

cb)

majanduse täieliku dekarboniseerimise eeldatav mõju makromajanduslikule arengule, sotsiaalsele arengule, soodne ja kahjulik mõju inimtervisele ning mõju keskkonnakaitsele;

majanduse täieliku dekarboniseerimise eeldatav mõju makromajanduslikule arengule, sotsiaalsele arengule, soodne ja kahjulik mõju inimtervisele ning mõju keskkonnakaitsele;

| (d) | seosed muude riiklike pikaajaliste
  kavadega
  . |
| --- | --- |

(d)

seosed muude riiklike pikaajaliste
  kavadega
  .

kavadega

| d) | seosed muude riiklike pikaajaliste
  eesmärkide ja kavade ning muude poliitikate, meetmete ja investeeringutega
  . |
| --- | --- |

d)

seosed muude riiklike pikaajaliste
  eesmärkide ja kavade ning muude poliitikate, meetmete ja investeeringutega
  .

eesmärkide ja kavade ning muude poliitikate, meetmete ja investeeringutega

2a.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 36 vastu delegeeritud õigusakte IIa lisa muutmiseks, et kohandada seda liidu kliima- ja energiapoliitika raamistiku muudatustega, energiaturu arenguga ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppe uute nõuetega.

3.   
  Pikaajaline vähese heite strateegia ning artiklis
   3 osutatud lõimitud riiklik energia- ja kliimakava
  peaksid
  olema
  omavahel
  kooskõlas.

3.   
  Artiklis
   3 osutatud lõimitud riiklik energia- ja kliimakava
  peab
  olema
  pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga
  kooskõlas.

4.   Liikmesriigid teevad
  oma pikaajalise vähese heite strateegia
  ja
  selle mis tahes ajakohastatud versioonid viivitamata üldsusele kättesaadavaks
  .

4.   Liikmesriigid
  ja komisjon koostavad oma strateegiad avalikult ja läbipaistvalt, tagavad selle, et üldsusele, sotsiaalpartneritele, ettevõtjatele, investoritele, kodanikuühiskonnale ja teistele sidusrühmadele antakse varakult ja tulemuslikult võimalus pikaajaliste kliima- ja energiastrateegiate väljatöötamisel osaleda, ning
  teevad
  muu hulgas artiklis 24 osutatud e-platvormi kaudu strateegiad
  ja
  kõik nende aluseks olevad andmed ja analüüsid avalikuks
  .

4a.
     
  Komisjon toetab liikmesriike pikaajaliste strateegiate koostamisel sellega, et annab neile teavet artiklis 1 osutatud eesmärkide täitmiseks vajalike teadusandmete ja tehnoloogia arengu seisu kohta. Peale selle annab komisjon liikmesriikidele ja teistele sidusrühmadele võimaluse esitada lisateavet ja arutada valikuvõimalusi, ning koostab liikmesriikidele suunised ja parimad tavad, mida liikmesriigid saavad strateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel kasutada.

4b.
     
  Komisjon hindab, kas riiklikud pikaajalised strateegiad on artiklis 1 sätestatud liidu eesmärkide ühiseks täitmiseks piisavad. Komisjon võib selle hõlbustamiseks anda liikmesriikidele soovitusi ja olla liikmesriike pikaajaliste strateegiate koostamisel ja elluviimisel abiks.

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 15 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | teave selle kohta, milliseid edusamme on tehtud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide
  ja panuste
  elluviimisel ning nende elluviimiseks vajalike poliitikate ja meetmete rakendamisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teave selle kohta, milliseid edusamme on tehtud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide
  ja panuste
  elluviimisel ning nende elluviimiseks vajalike poliitikate ja meetmete rakendamisel;

ja panuste

| a) | teave selle kohta, milliseid edusamme on tehtud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide elluviimisel ning nende elluviimiseks vajalike poliitikate ja meetmete
  rahastamisel ja
  rakendamisel; |
| --- | --- |

a)

teave selle kohta, milliseid edusamme on tehtud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide elluviimisel ning nende elluviimiseks vajalike poliitikate ja meetmete
  rahastamisel ja
  rakendamisel;

rahastamisel ja

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 – punkt a a (uus)

Artikkel 15 – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | artikli 10 kohaselt peetud avalike konsultatsioonide tulemused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

artikli 10 kohaselt peetud avalike konsultatsioonide tulemused;

artikli 10 kohaselt peetud avalike konsultatsioonide tulemused;

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 – punkt a b (uus)

Artikkel 15 – lõige 2 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | teave selle kohta, milliseid edusamme on tehtud artikli 10a kohase aktiivse kaasamise toetamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

teave selle kohta, milliseid edusamme on tehtud artikli 10a kohase aktiivse kaasamise toetamiseks;

teave selle kohta, milliseid edusamme on tehtud artikli 10a kohase aktiivse kaasamise toetamiseks;

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2 – punkt a c (uus)

Artikkel 15 – lõige 2 – punkt a c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ac) | teave artiklis 14 sätestatud pikaajalises kliima- ja energiastrateegias osutatud sihtide, eesmärkide ja kohustuste kohta ning selle kohta, milliseid edusamme on tehtud nende täitmisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ac)

ac)

teave artiklis 14 sätestatud pikaajalises kliima- ja energiastrateegias osutatud sihtide, eesmärkide ja kohustuste kohta ning selle kohta, milliseid edusamme on tehtud nende täitmisel;

teave artiklis 14 sätestatud pikaajalises kliima- ja energiastrateegias osutatud sihtide, eesmärkide ja kohustuste kohta ning selle kohta, milliseid edusamme on tehtud nende täitmisel;

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 5

Artikkel 15 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Juhul kui komisjon on esitanud soovitusi vastavalt artikli 27 lõigetele 2 või 3, lisab asjaomane liikmesriik käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruandesse teabe, mis hõlmab poliitikaid ja meetmeid, mis on vastu võetud või kavatsetakse vastu võtta ja rakendada nende soovituste täitmiseks. Kõnealune teave hõlmab üksikasjalikku rakendamise ajakava. | 5.   Juhul kui komisjon on esitanud soovitusi vastavalt artikli 27 lõigetele 2 või 3, lisab asjaomane liikmesriik käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruandesse teabe, mis hõlmab poliitikaid ja meetmeid, mis on vastu võetud või kavatsetakse vastu võtta ja rakendada nende soovituste täitmiseks. Kõnealune teave hõlmab üksikasjalikku rakendamise ajakava.
  Kui asjaomane liikmesriik kaldub mõnest esitatud soovitusest kõrvale, esitab ja avaldab see liikmesriik usaldusväärsetel andmetel ja objektiivsetel kriteeriumidel põhineva sisuka põhjenduse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Juhul kui komisjon on esitanud soovitusi vastavalt artikli 27 lõigetele 2 või 3, lisab asjaomane liikmesriik käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruandesse teabe, mis hõlmab poliitikaid ja meetmeid, mis on vastu võetud või kavatsetakse vastu võtta ja rakendada nende soovituste täitmiseks. Kõnealune teave hõlmab üksikasjalikku rakendamise ajakava.

5.   Juhul kui komisjon on esitanud soovitusi vastavalt artikli 27 lõigetele 2 või 3, lisab asjaomane liikmesriik käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruandesse teabe, mis hõlmab poliitikaid ja meetmeid, mis on vastu võetud või kavatsetakse vastu võtta ja rakendada nende soovituste täitmiseks. Kõnealune teave hõlmab üksikasjalikku rakendamise ajakava.
  Kui asjaomane liikmesriik kaldub mõnest esitatud soovitusest kõrvale, esitab ja avaldab see liikmesriik usaldusväärsetel andmetel ja objektiivsetel kriteeriumidel põhineva sisuka põhjenduse.

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 15 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Liikmesriik teeb käesoleva artikli kohaselt komisjonile esitatud aruanded üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Liikmesriik teeb käesoleva artikli kohaselt komisjonile esitatud aruanded üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 4

Artikkel 18 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | trajektoorid, mis näitavad nõudlust bioenergia järele, liigitatuna kütte-, elektri- ja transpordisektori kaupa, ning bioenergia pakkumist lähtematerjalide ja päritolu kaupa (eraldi omamaise toodangu ja impordi kohta). Metsa biomassi puhul hinnang, milles käsitletakse metsa biomassi allikat ja mõju LULUCFi valdkonna sidujale; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)

trajektoorid, mis näitavad nõudlust bioenergia järele, liigitatuna kütte-, elektri- ja transpordisektori kaupa, ning bioenergia pakkumist lähtematerjalide ja päritolu kaupa (eraldi omamaise toodangu ja impordi kohta). Metsa biomassi puhul hinnang, milles käsitletakse metsa biomassi allikat ja mõju LULUCFi valdkonna sidujale;

| (4) | trajektoorid, mis näitavad nõudlust bioenergia järele, liigitatuna kütte-, elektri- ja transpordisektori kaupa,
  sealhulgas biokütuste osakaal, täiustatud biokütuste osakaal, põllumajandusmaal kasvatatud kultuuridest toodetud biokütuse osakaal,
  ning bioenergia pakkumist lähtematerjalide ja päritolu kaupa (eraldi omamaise toodangu ja impordi kohta). Metsa biomassi puhul hinnang, milles käsitletakse metsa biomassi allikat ja mõju LULUCFi valdkonna sidujale; |
| --- | --- |

(4)

trajektoorid, mis näitavad nõudlust bioenergia järele, liigitatuna kütte-, elektri- ja transpordisektori kaupa,
  sealhulgas biokütuste osakaal, täiustatud biokütuste osakaal, põllumajandusmaal kasvatatud kultuuridest toodetud biokütuse osakaal,
  ning bioenergia pakkumist lähtematerjalide ja päritolu kaupa (eraldi omamaise toodangu ja impordi kohta). Metsa biomassi puhul hinnang, milles käsitletakse metsa biomassi allikat ja mõju LULUCFi valdkonna sidujale;

sealhulgas biokütuste osakaal, täiustatud biokütuste osakaal, põllumajandusmaal kasvatatud kultuuridest toodetud biokütuse osakaal,

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 4 a (uus)

Artikkel 18 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a) | piirkondade, linnade, energiakogukondade ja tootvate tarbijate taastuvenergia tootmise eesmärgid ja trajektoorid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a)

4a)

piirkondade, linnade, energiakogukondade ja tootvate tarbijate taastuvenergia tootmise eesmärgid ja trajektoorid;

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 5

Artikkel 18 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | vajaduse korral muud riiklikud trajektoorid ja eesmärgid, sh pikaajalised ja sektoripõhised (nt
  biokütuste osakaal, täiustatud biokütuste osakaal, põllumajandusmaal kasvatatud põhikultuurist toodetud biokütuse osakaal,
  biomassist ilma soojuse tootmiseta toodetud elektri osakaal, taastuvenergia osakaal kaugküttes, taastuvenergia kasutus hoonetes ning
  linnade, energiakogukondade ja omatarbeks toodetud
  energia
  tarbijate toodetav taastuvenergia
  ); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(5)

vajaduse korral muud riiklikud trajektoorid ja eesmärgid, sh pikaajalised ja sektoripõhised (nt
  biokütuste osakaal, täiustatud biokütuste osakaal, põllumajandusmaal kasvatatud põhikultuurist toodetud biokütuse osakaal,
  biomassist ilma soojuse tootmiseta toodetud elektri osakaal, taastuvenergia osakaal kaugküttes, taastuvenergia kasutus hoonetes ning
  linnade, energiakogukondade ja omatarbeks toodetud
  energia
  tarbijate toodetav taastuvenergia
  );

biokütuste osakaal, täiustatud biokütuste osakaal, põllumajandusmaal kasvatatud põhikultuurist toodetud biokütuse osakaal,

linnade, energiakogukondade ja omatarbeks toodetud

tarbijate toodetav taastuvenergia

| (5) | vajaduse korral muud riiklikud trajektoorid ja eesmärgid, sh pikaajalised ja sektoripõhised (nt biomassist ilma soojuse tootmiseta toodetud elektri osakaal, taastuvenergia osakaal kaugküttes, taastuvenergia kasutus hoonetes ning
  heitvee töötlemisel settest saadud
  energia); |
| --- | --- |

(5)

vajaduse korral muud riiklikud trajektoorid ja eesmärgid, sh pikaajalised ja sektoripõhised (nt biomassist ilma soojuse tootmiseta toodetud elektri osakaal, taastuvenergia osakaal kaugküttes, taastuvenergia kasutus hoonetes ning
  heitvee töötlemisel settest saadud
  energia);

heitvee töötlemisel settest saadud

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 1

Artikkel 18 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | rakendatud, vastuvõetud ja kavandatud poliitikad ja meetmed,
  millega viiakse ellu
  artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunkti i 
  kohast riiklikku panust
  liidu tasandi siduva 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi
  saavutamiseks
  , sh sektori- ja tehnoloogiaspetsiifilised meetmed, sh eriülevaade [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artiklites 23, 24 ja 25 sätestatud meetmete rakendamise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)

rakendatud, vastuvõetud ja kavandatud poliitikad ja meetmed,
  millega viiakse ellu
  artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunkti i 
  kohast riiklikku panust
  liidu tasandi siduva 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi
  saavutamiseks
  , sh sektori- ja tehnoloogiaspetsiifilised meetmed, sh eriülevaade [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artiklites 23, 24 ja 25 sätestatud meetmete rakendamise kohta;

millega viiakse ellu

kohast riiklikku panust

saavutamiseks

| 1) | rakendatud, vastuvõetud ja kavandatud poliitikad ja meetmed,
  et saavutada
  artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunkti i 
  kohased riiklikud eesmärgid
  liidu tasandi siduva 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi
  täitmiseks
  , sh sektori- ja tehnoloogiaspetsiifilised meetmed, sh eriülevaade [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artiklites 23, 24 ja 25 sätestatud meetmete rakendamise kohta; |
| --- | --- |

1)

rakendatud, vastuvõetud ja kavandatud poliitikad ja meetmed,
  et saavutada
  artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunkti i 
  kohased riiklikud eesmärgid
  liidu tasandi siduva 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi
  täitmiseks
  , sh sektori- ja tehnoloogiaspetsiifilised meetmed, sh eriülevaade [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artiklites 23, 24 ja 25 sätestatud meetmete rakendamise kohta;

et saavutada

kohased riiklikud eesmärgid

täitmiseks

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 4 a (uus)

Artikkel 18 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a) | erimeetmed taastuvate energiaallikate piiramist põhjustada võiva kohustusliku suutlikkuse vajaduse hindamiseks, läbipaistvaks muutmiseks ja vähendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a)

4a)

erimeetmed taastuvate energiaallikate piiramist põhjustada võiva kohustusliku suutlikkuse vajaduse hindamiseks, läbipaistvaks muutmiseks ja vähendamiseks;

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 1

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | trajektoor, mis näitab primaar- ja lõppenergia tarbimist ajavahemikul 2020–2030 ehk
  riiklikku energiasäästupanust
  liidu tasandi 2030. aasta eesmärgi saavutamisse, sh alusmetoodika; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)

trajektoor, mis näitab primaar- ja lõppenergia tarbimist ajavahemikul 2020–2030 ehk
  riiklikku energiasäästupanust
  liidu tasandi 2030. aasta eesmärgi saavutamisse, sh alusmetoodika;

riiklikku energiasäästupanust

| 1) | trajektoor, mis näitab primaar- ja lõppenergia tarbimist ajavahemikul 2020–2030 ehk
  riiklikke siduvaid energiasäästueesmärke
  liidu tasandi 2030. aasta eesmärgi saavutamisse, sh alusmetoodika; |
| --- | --- |

1)

trajektoor, mis näitab primaar- ja lõppenergia tarbimist ajavahemikul 2020–2030 ehk
  riiklikke siduvaid energiasäästueesmärke
  liidu tasandi 2030. aasta eesmärgi saavutamisse, sh alusmetoodika;

riiklikke siduvaid energiasäästueesmärke

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt a – alapunkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | riigi avaliku ja erasektori
  elamu- ja ärihoonete
  pikaajalise
  renoveerimise
  eesmärgid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)

riigi avaliku ja erasektori
  elamu- ja ärihoonete
  pikaajalise
  renoveerimise
  eesmärgid;

elamu- ja ärihoonete

renoveerimise

| 2) | riigi
  elu- ning
  avaliku ja erasektori
  mitteeluhoonete renoveerimise
  pikaajalise
  strateegia
  eesmärgid; |
| --- | --- |

2)

riigi
  elu- ning
  avaliku ja erasektori
  mitteeluhoonete renoveerimise
  pikaajalise
  strateegia
  eesmärgid;

elu- ning

mitteeluhoonete renoveerimise

strateegia

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 1

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | rakendatud, vastuvõetud ja kavandatud poliitikad, meetmed ja programmid, millega viiakse ellu
  soovituslikku
  riiklikku
  energiatõhususpanust
  aastaks 2030 ja muid eesmärke vastavalt artiklile 6, sh hoonete energiatõhususe edendamiseks kavandatud meetmed ja vahendid (mh rahalised), gaasi- ja elektritaristu energiatõhususpotentsiaali kasutamise meetmed ning muud energiatõhususe edendamise meetmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)

rakendatud, vastuvõetud ja kavandatud poliitikad, meetmed ja programmid, millega viiakse ellu
  soovituslikku
  riiklikku
  energiatõhususpanust
  aastaks 2030 ja muid eesmärke vastavalt artiklile 6, sh hoonete energiatõhususe edendamiseks kavandatud meetmed ja vahendid (mh rahalised), gaasi- ja elektritaristu energiatõhususpotentsiaali kasutamise meetmed ning muud energiatõhususe edendamise meetmed;

soovituslikku

energiatõhususpanust

| 1) | rakendatud, vastuvõetud ja kavandatud poliitikad, meetmed ja programmid, millega viiakse ellu
  siduvat
  riiklikku
  energiatõhususeesmärki
  aastaks 2030 ja muid eesmärke vastavalt artiklile 6, sh hoonete energiatõhususe edendamiseks kavandatud meetmed ja vahendid (mh rahalised), gaasi- ja elektritaristu energiatõhususpotentsiaali kasutamise meetmed ning muud energiatõhususe edendamise meetmed; |
| --- | --- |

1)

rakendatud, vastuvõetud ja kavandatud poliitikad, meetmed ja programmid, millega viiakse ellu
  siduvat
  riiklikku
  energiatõhususeesmärki
  aastaks 2030 ja muid eesmärke vastavalt artiklile 6, sh hoonete energiatõhususe edendamiseks kavandatud meetmed ja vahendid (mh rahalised), gaasi- ja elektritaristu energiatõhususpotentsiaali kasutamise meetmed ning muud energiatõhususe edendamise meetmed;

siduvat

energiatõhususeesmärki

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 3

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklites 7a ja 7b osutatud energiatõhususkohustuste süsteem ja alternatiivsed meetmed kooskõlas käesoleva määruse II lisaga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)

direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklites 7a ja 7b osutatud energiatõhususkohustuste süsteem ja alternatiivsed meetmed kooskõlas käesoleva määruse II lisaga;

| 3) | direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklites 7a ja 7b osutatud energiatõhususkohustuste süsteem ja alternatiivsed meetmed kooskõlas käesoleva määruse II lisaga
  , sealhulgas energiasääst, mis saavutati tänu riiklikele energiatõhususkohustustele ja/või direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklite 7a ja 7b ning artikli 20 lõike 6 kohaldamisel võetud alternatiivsetele meetmetele, ning mõju tarbijate arvetele, sealhulgas sotsiaalse eesmärgiga nõuded
  ; |
| --- | --- |

3)

direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklites 7a ja 7b osutatud energiatõhususkohustuste süsteem ja alternatiivsed meetmed kooskõlas käesoleva määruse II lisaga
  , sealhulgas energiasääst, mis saavutati tänu riiklikele energiatõhususkohustustele ja/või direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklite 7a ja 7b ning artikli 20 lõike 6 kohaldamisel võetud alternatiivsetele meetmetele, ning mõju tarbijate arvetele, sealhulgas sotsiaalse eesmärgiga nõuded
  ;

, sealhulgas energiasääst, mis saavutati tänu riiklikele energiatõhususkohustustele ja/või direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklite 7a ja 7b ning artikli 20 lõike 6 kohaldamisel võetud alternatiivsetele meetmetele, ning mõju tarbijate arvetele, sealhulgas sotsiaalse eesmärgiga nõuded

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 4

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | riigi avaliku ja erasektori
  elamu-
  ja
  ärihoonete
  renoveerimise pikaajaline strateegia, sh kulutõhusat põhjalikku ja etapiviisilist täielikku renoveerimist soodustavad poliitikad ja meetmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)

riigi avaliku ja erasektori
  elamu-
  ja
  ärihoonete
  renoveerimise pikaajaline strateegia, sh kulutõhusat põhjalikku ja etapiviisilist täielikku renoveerimist soodustavad poliitikad ja meetmed;

elamu-

ärihoonete

| 4) | riigi avaliku ja erasektori
  elu-
  ja
  mitteeluhoonete
  renoveerimise pikaajaline strateegia, sh kulutõhusat põhjalikku ja etapiviisilist täielikku renoveerimist soodustavad
  investeeringute suunamise
  poliitikad ja meetmed
  , võttes eelkõige arvesse tõenditel põhinevat hinnangut eeldatavale energiasäästule ja laiemale kasule vastavalt direktiivi (EL) .../... [hoonete energiatõhususe direktiiv, COD 0381/16] artiklile 2a
  ; |
| --- | --- |

4)

riigi avaliku ja erasektori
  elu-
  ja
  mitteeluhoonete
  renoveerimise pikaajaline strateegia, sh kulutõhusat põhjalikku ja etapiviisilist täielikku renoveerimist soodustavad
  investeeringute suunamise
  poliitikad ja meetmed
  , võttes eelkõige arvesse tõenditel põhinevat hinnangut eeldatavale energiasäästule ja laiemale kasule vastavalt direktiivi (EL) .../... [hoonete energiatõhususe direktiiv, COD 0381/16] artiklile 2a
  ;

elu-

mitteeluhoonete

investeeringute suunamise

, võttes eelkõige arvesse tõenditel põhinevat hinnangut eeldatavale energiasäästule ja laiemale kasule vastavalt direktiivi (EL) .../... [hoonete energiatõhususe direktiiv, COD 0381/16] artiklile 2a

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 5 a (uus)

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a) | poliitikad ja meetmed tõhusa koostootmise ning tõhusate kütte- ja jahutussüsteemide majandusliku potentsiaali arendamiseks vastavalt direktiivi (EL) .../... [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud direktiiv 2012/27/EL] artikli 14 lõikele 2; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a)

5a)

poliitikad ja meetmed tõhusa koostootmise ning tõhusate kütte- ja jahutussüsteemide majandusliku potentsiaali arendamiseks vastavalt direktiivi (EL) .../... [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud direktiiv 2012/27/EL] artikli 14 lõikele 2;

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 5 b (uus)

Artikkel 19 – lõik 1 – punkt b – alapunkt 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b) | vajaduse korral edusammud muude selliste rakendatud, vastuvõetud ja kavandatud poliitikate, meetmete ja tegevuste alal, mis tulenevad direktiivi (EL) .../... [hoonete energiatõhususe direktiiv, COD 0381/16] artikli 2a kohastest pikaajalistest renoveerimisstrateegiatest, sealhulgas neist, mis on suunatud riigi hoonefondi halvimate tõhususnäitajatega segmentidele, ja neist, mis puudutavad teabe ja rahastamise kättesaadavust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b)

5b)

vajaduse korral edusammud muude selliste rakendatud, vastuvõetud ja kavandatud poliitikate, meetmete ja tegevuste alal, mis tulenevad direktiivi (EL) .../... [hoonete energiatõhususe direktiiv, COD 0381/16] artikli 2a kohastest pikaajalistest renoveerimisstrateegiatest, sealhulgas neist, mis on suunatud riigi hoonefondi halvimate tõhususnäitajatega segmentidele, ja neist, mis puudutavad teabe ja rahastamise kättesaadavust;

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 20 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | energiaallikate
  ja tarnijariikide
  mitmekesistamise
  ning salvestamise ja tarbimiskajaga seotud riiklikud eesmärgid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

energiaallikate
  ja tarnijariikide
  mitmekesistamise
  ning salvestamise ja tarbimiskajaga seotud riiklikud eesmärgid;

energiaallikate

mitmekesistamise

| a) | suurema energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega, tarnete, tarneteede
  ja tarnijariikide
  mitmekesistamisega
  ning salvestamise ja tarbimiskajaga seotud riiklikud eesmärgid; |
| --- | --- |

a)

suurema energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega, tarnete, tarneteede
  ja tarnijariikide
  mitmekesistamisega
  ning salvestamise ja tarbimiskajaga seotud riiklikud eesmärgid;

suurema energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega, tarnete, tarneteede

mitmekesistamisega

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 20 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kolmandatest riikidest imporditavast energiast sõltumise vähendamisega seotud riiklikud eesmärgid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kolmandatest riikidest imporditavast energiast sõltumise vähendamisega seotud riiklikud eesmärgid;

| b) | kolmandatest riikidest imporditavast energiast sõltumise vähendamisega seotud riiklikud eesmärgid
  ja meetmed, millega ei takistata energialiidu edukat elluviimist
  ; |
| --- | --- |

b)

kolmandatest riikidest imporditavast energiast sõltumise vähendamisega seotud riiklikud eesmärgid
  ja meetmed, millega ei takistata energialiidu edukat elluviimist
  ;

ja meetmed, millega ei takistata energialiidu edukat elluviimist

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõik 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 20 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | riiklikud eesmärgid, mille kohaselt tuleb riigi energiasüsteem paindlikumaks muuta, eelkõige sellega, et võetakse energiatõhususmeetmeid ning hakatakse kasutama riigisiseseid taastuvaid energiaallikaid, tarbimiskaja ja salvestamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

riiklikud eesmärgid, mille kohaselt tuleb riigi energiasüsteem paindlikumaks muuta, eelkõige sellega, et võetakse energiatõhususmeetmeid ning hakatakse kasutama riigisiseseid taastuvaid energiaallikaid, tarbimiskaja ja salvestamist;

riiklikud eesmärgid, mille kohaselt tuleb riigi energiasüsteem paindlikumaks muuta, eelkõige sellega, et võetakse energiatõhususmeetmeid ning hakatakse kasutama riigisiseseid taastuvaid energiaallikaid, tarbimiskaja ja salvestamist;

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud seoses elektrivõrkude 15 % omavahelise ühendatuse eesmärgiga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud seoses elektrivõrkude 15 % omavahelise ühendatuse eesmärgiga;

| a) | elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud seoses elektrivõrkude
  soovitusliku vähemalt
  15 % omavahelise ühendatuse eesmärgiga; |
| --- | --- |

a)

elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud seoses elektrivõrkude
  soovitusliku vähemalt
  15 % omavahelise ühendatuse eesmärgiga;

soovitusliku vähemalt

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | elektrienergia ja gaasi
  ülekande taristuga
  seotud riiklikud põhieesmärgid, mis on vajalikud energialiidu
  viie tähtsa
  mõõtmega seotud eesmärkide saavutamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

elektrienergia ja gaasi
  ülekande taristuga
  seotud riiklikud põhieesmärgid, mis on vajalikud energialiidu
  viie tähtsa
  mõõtmega seotud eesmärkide saavutamiseks;

ülekande taristuga

viie tähtsa

| b) | elektrienergia ja gaasi
  ülekande- ja jaotustaristu ning selle moderniseerimisega
  seotud riiklikud põhieesmärgid, mis on vajalikud energialiidu
  viiest tähtsast mõõtmest mis tahes
  mõõtmega seotud eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

elektrienergia ja gaasi
  ülekande- ja jaotustaristu ning selle moderniseerimisega
  seotud riiklikud põhieesmärgid, mis on vajalikud energialiidu
  viiest tähtsast mõõtmest mis tahes
  mõõtmega seotud eesmärkide saavutamiseks;

ülekande- ja jaotustaristu ning selle moderniseerimisega

viiest tähtsast mõõtmest mis tahes

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | vajaduse korral energia siseturu muude aspektide, nt
  turgude lõimimise ja
  liitmisega
  seotud riiklikud eesmärgid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

vajaduse korral energia siseturu muude aspektide, nt
  turgude lõimimise ja
  liitmisega
  seotud riiklikud eesmärgid;

vajaduse korral energia siseturu muude aspektide, nt

liitmisega

| d) | süsteemi paindlikkusega, eelkõige vaba hinnakujundust takistavate tegurite kõrvaldamise kaudu,
  turgude lõimimise ja
  liitmise, arukate võrkude, koondtarbimise, tarbimiskaja, salvestamise, hajustootmise, saatmis- ja edasisaatmis- ning kärpimismehhanismide ja reaalajas edastatavate hinnasignaalidega
  seotud riiklikud eesmärgid
  ja meetmed
  ; |
| --- | --- |

d)

süsteemi paindlikkusega, eelkõige vaba hinnakujundust takistavate tegurite kõrvaldamise kaudu,
  turgude lõimimise ja
  liitmise, arukate võrkude, koondtarbimise, tarbimiskaja, salvestamise, hajustootmise, saatmis- ja edasisaatmis- ning kärpimismehhanismide ja reaalajas edastatavate hinnasignaalidega
  seotud riiklikud eesmärgid
  ja meetmed
  ;

süsteemi paindlikkusega, eelkõige vaba hinnakujundust takistavate tegurite kõrvaldamise kaudu,

liitmise, arukate võrkude, koondtarbimise, tarbimiskaja, salvestamise, hajustootmise, saatmis- ja edasisaatmis- ning kärpimismehhanismide ja reaalajas edastatavate hinnasignaalidega

ja meetmed

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt e

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | kütteostuvõimetusega seotud riiklikud eesmärgid, sh kütteostuvõimetute majapidamiste arv; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

(e)

kütteostuvõimetusega seotud riiklikud eesmärgid, sh kütteostuvõimetute majapidamiste arv;

kütteostuvõimetusega seotud riiklikud eesmärgid, sh kütteostuvõimetute majapidamiste arv;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt e a (uus)

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | taastuvenergia mittediskrimineeriva osaluse, nõudlusreageeringu ja salvestamisega seotud riiklikud eesmärgid ja meetmed, sh koondamise abil, kõigil energiaturgudel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

taastuvenergia mittediskrimineeriva osaluse, nõudlusreageeringu ja salvestamisega seotud riiklikud eesmärgid ja meetmed, sh koondamise abil, kõigil energiaturgudel;

taastuvenergia mittediskrimineeriva osaluse, nõudlusreageeringu ja salvestamisega seotud riiklikud eesmärgid ja meetmed, sh koondamise abil, kõigil energiaturgudel;

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt e b (uus)

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | eb) | riiklikud eesmärgid ja meetmed, millega tagatakse tarbijate osalemine energiasüsteemis ning kasu saamine omatootmisest ja uutest tehnoloogiatest, sealhulgas arukatest arvestitest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

eb)

eb)

riiklikud eesmärgid ja meetmed, millega tagatakse tarbijate osalemine energiasüsteemis ning kasu saamine omatootmisest ja uutest tehnoloogiatest, sealhulgas arukatest arvestitest;

riiklikud eesmärgid ja meetmed, millega tagatakse tarbijate osalemine energiasüsteemis ning kasu saamine omatootmisest ja uutest tehnoloogiatest, sealhulgas arukatest arvestitest;

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt f

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | vajaduse korral elektrisüsteemi piisavuse tagamisega seotud
  riiklikud eesmärgid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

vajaduse korral elektrisüsteemi piisavuse tagamisega seotud
  riiklikud eesmärgid;

vajaduse korral elektrisüsteemi piisavuse tagamisega seotud

| f) | riiklikud eesmärgid
  , millega tagatakse, et elektrisüsteem on piisav ja reservvõimsuse mehhanisme ei kasutata, või juhul, kui neid energiavarustuskindluse eesmärgil ikkagi kasutatakse, siis on need võimalikult piiratud
  ; |
| --- | --- |

f)

riiklikud eesmärgid
  , millega tagatakse, et elektrisüsteem on piisav ja reservvõimsuse mehhanisme ei kasutata, või juhul, kui neid energiavarustuskindluse eesmärgil ikkagi kasutatakse, siis on need võimalikult piiratud
  ;

, millega tagatakse, et elektrisüsteem on piisav ja reservvõimsuse mehhanisme ei kasutata, või juhul, kui neid energiavarustuskindluse eesmärgil ikkagi kasutatakse, siis on need võimalikult piiratud

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt f a (uus)

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | riiklikud meetmed, millega kehtestatakse või vaadatakse läbi pakkumispiirkonnad, et tegeleda struktuurse ülekandevõime piiratusega, suurendada majanduslikku tõhusust ja piiriülest kauplemist ning tagada energiavarustuskindlus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

riiklikud meetmed, millega kehtestatakse või vaadatakse läbi pakkumispiirkonnad, et tegeleda struktuurse ülekandevõime piiratusega, suurendada majanduslikku tõhusust ja piiriülest kauplemist ning tagada energiavarustuskindlus;

riiklikud meetmed, millega kehtestatakse või vaadatakse läbi pakkumispiirkonnad, et tegeleda struktuurse ülekandevõime piiratusega, suurendada majanduslikku tõhusust ja piiriülest kauplemist ning tagada energiavarustuskindlus;

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt g

Artikkel 21 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | punktides a–f osutatud eesmärkide saavutamiseks rakendatud, vastu võetud ja kavandatud poliitikad ja meetmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

punktides a–f osutatud eesmärkide saavutamiseks rakendatud, vastu võetud ja kavandatud poliitikad ja meetmed;

| g) | punktides a–
  fa
  osutatud eesmärkide saavutamiseks rakendatud, vastu võetud ja kavandatud poliitikad ja meetmed; |
| --- | --- |

g)

punktides a–
  fa
  osutatud eesmärkide saavutamiseks rakendatud, vastu võetud ja kavandatud poliitikad ja meetmed;

fa

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 a (uus)

Artikkel 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 21a |
| | Kütteostuvõimetust käsitlev lõimitud aruandlus |
| | Vajaduse korral esitab liikmesriik lõimitud riiklikus energia- ja kliimaalases eduaruandes kvantitatiivse teabe kütteostuvõimetute kodumajapidamiste arvu kohta ning teabe kütteostuvõimetuse vähendamise poliitikate ja meetmete kohta vastavalt artikli 3 lõike 3 punktile v. |
| | Artikli 3 lõike 3 punkti v teise lõigu kohaldamisel esitab asjaomane liikmesriik lõimitud riiklikus energia- ja kliimaalases eduaruandes teabe kütteostuvõimetute majapidamiste arvu vähendamise riikliku soovitusliku eesmärgi elluviimise kohta. |
| | Komisjon jagab liikmesriikide poolt käesoleva artikli kohaselt esitatud andmeid Euroopa kütteostuvõimetuse vaatluskeskusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 21a

Artikkel 21a

Kütteostuvõimetust käsitlev lõimitud aruandlus

Kütteostuvõimetust käsitlev lõimitud aruandlus

Vajaduse korral esitab liikmesriik lõimitud riiklikus energia- ja kliimaalases eduaruandes kvantitatiivse teabe kütteostuvõimetute kodumajapidamiste arvu kohta ning teabe kütteostuvõimetuse vähendamise poliitikate ja meetmete kohta vastavalt artikli 3 lõike 3 punktile v.

Vajaduse korral esitab liikmesriik lõimitud riiklikus energia- ja kliimaalases eduaruandes kvantitatiivse teabe kütteostuvõimetute kodumajapidamiste arvu kohta ning teabe kütteostuvõimetuse vähendamise poliitikate ja meetmete kohta vastavalt artikli 3 lõike 3 punktile v.

Artikli 3 lõike 3 punkti v teise lõigu kohaldamisel esitab asjaomane liikmesriik lõimitud riiklikus energia- ja kliimaalases eduaruandes teabe kütteostuvõimetute majapidamiste arvu vähendamise riikliku soovitusliku eesmärgi elluviimise kohta.

Artikli 3 lõike 3 punkti v teise lõigu kohaldamisel esitab asjaomane liikmesriik lõimitud riiklikus energia- ja kliimaalases eduaruandes teabe kütteostuvõimetute majapidamiste arvu vähendamise riikliku soovitusliku eesmärgi elluviimise kohta.

Komisjon jagab liikmesriikide poolt käesoleva artikli kohaselt esitatud andmeid Euroopa kütteostuvõimetuse vaatluskeskusega.

Komisjon jagab liikmesriikide poolt käesoleva artikli kohaselt esitatud andmeid Euroopa kütteostuvõimetuse vaatluskeskusega.

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 22 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | riiklikud eesmärgid, mis on seotud puhta energia tehnoloogiat käsitlevateks teadusuuringuteks ja innovatsiooniks ning tehnoloogiakulude katmiseks ja tõhususe suurendamiseks ette nähtud (avaliku ja erasektori) kogukulutustega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

riiklikud eesmärgid, mis on seotud puhta energia tehnoloogiat käsitlevateks teadusuuringuteks ja innovatsiooniks ning tehnoloogiakulude katmiseks ja tõhususe suurendamiseks ette nähtud (avaliku ja erasektori) kogukulutustega;

| b) | riiklikud eesmärgid, mis on seotud puhta energia tehnoloogiat käsitlevateks teadusuuringuteks ja innovatsiooniks ning tehnoloogiakulude katmiseks ja tõhususe suurendamiseks ette nähtud avaliku, ja
  kui andmed on kättesaadavad,
  erasektori kogukulutustega; |
| --- | --- |

b)

riiklikud eesmärgid, mis on seotud puhta energia tehnoloogiat käsitlevateks teadusuuringuteks ja innovatsiooniks ning tehnoloogiakulude katmiseks ja tõhususe suurendamiseks ette nähtud avaliku, ja
  kui andmed on kättesaadavad,
  erasektori kogukulutustega;

kui andmed on kättesaadavad,

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 22 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | energiatoetuste järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise riiklikud eesmärgid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

energiatoetuste järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise riiklikud eesmärgid;

| d) | energiatoetuste
  , eelkõige fossiilkütustele antavate toetuste
  järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise riiklikud eesmärgid; |
| --- | --- |

d)

energiatoetuste
  , eelkõige fossiilkütustele antavate toetuste
  järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamise riiklikud eesmärgid;

, eelkõige fossiilkütustele antavate toetuste

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõik 1 – punkt g

Artikkel 22 – lõik 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | vajaduse korral rahastamismeetmed, sh liidu toetus ja liidu vahendite kasutamine kõnealuses valdkonnas riigi tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

vajaduse korral rahastamismeetmed, sh liidu toetus ja liidu vahendite kasutamine kõnealuses valdkonnas riigi tasandil.

| g) | vajaduse korral rahastamismeetmed, sh liidu toetus ja liidu vahendite kasutamine kõnealuses valdkonnas riigi tasandil.
  Kui kasutatakse komisjoni sissemakseid sellistesse rahastamisvahenditesse, kuhu liikmesriigid ühiselt panustavad oma riiklikke vahendeid, tuleb see avalikustada. |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral rahastamismeetmed, sh liidu toetus ja liidu vahendite kasutamine kõnealuses valdkonnas riigi tasandil.
  Kui kasutatakse komisjoni sissemakseid sellistesse rahastamisvahenditesse, kuhu liikmesriigid ühiselt panustavad oma riiklikke vahendeid, tuleb see avalikustada.

Kui kasutatakse komisjoni sissemakseid sellistesse rahastamisvahenditesse, kuhu liikmesriigid ühiselt panustavad oma riiklikke vahendeid, tuleb see avalikustada.

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 23 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | riigi kasvuhoonegaaside ligikaudsed inventuuriandmed aasta X-1 kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

(a)

riigi kasvuhoonegaaside ligikaudsed inventuuriandmed aasta X-1 kohta;

riigi kasvuhoonegaaside ligikaudsed inventuuriandmed aasta X-1 kohta;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 23 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | taastuvatest allikatest saadud energia ligikaudse summaarse lõpptarbimise ning oma energia kogutarbimise, primaar- ja lõppenergia tarbimise ligikaudsed andmed aasta X-1 kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

taastuvatest allikatest saadud energia ligikaudse summaarse lõpptarbimise ning oma energia kogutarbimise, primaar- ja lõppenergia tarbimise ligikaudsed andmed aasta X-1 kohta.

taastuvatest allikatest saadud energia ligikaudse summaarse lõpptarbimise ning oma energia kogutarbimise, primaar- ja lõppenergia tarbimise ligikaudsed andmed aasta X-1 kohta.

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 23 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Punkti a kohaldamisel
  koondab komisjon liikmesriikide kasvuhoonegaaside ligikaudsete inventuuriandmete või, juhul kui liikmesriik ei ole oma ligikaudseid inventuuriandmeid kõnealuseks kuupäevaks esitanud, omaenda hinnangute põhjal igal aastal liidu kasvuhoonegaaside ligikaudsed inventuuriandmed. Komisjon teeb selle teabe iga aasta 30. septembriks üldsusele kättesaadavaks. | Nimetatud eesmärkidel
  koondab komisjon liikmesriikide kasvuhoonegaaside ligikaudsete inventuuriandmete või, juhul kui liikmesriik ei ole oma ligikaudseid inventuuriandmeid kõnealuseks kuupäevaks esitanud, omaenda hinnangute põhjal igal aastal liidu kasvuhoonegaaside ligikaudsed inventuuriandmed. Komisjon teeb selle teabe iga aasta 30. septembriks üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Punkti a kohaldamisel
  koondab komisjon liikmesriikide kasvuhoonegaaside ligikaudsete inventuuriandmete või, juhul kui liikmesriik ei ole oma ligikaudseid inventuuriandmeid kõnealuseks kuupäevaks esitanud, omaenda hinnangute põhjal igal aastal liidu kasvuhoonegaaside ligikaudsed inventuuriandmed. Komisjon teeb selle teabe iga aasta 30. septembriks üldsusele kättesaadavaks.

Punkti a kohaldamisel

Nimetatud eesmärkidel
  koondab komisjon liikmesriikide kasvuhoonegaaside ligikaudsete inventuuriandmete või, juhul kui liikmesriik ei ole oma ligikaudseid inventuuriandmeid kõnealuseks kuupäevaks esitanud, omaenda hinnangute põhjal igal aastal liidu kasvuhoonegaaside ligikaudsed inventuuriandmed. Komisjon teeb selle teabe iga aasta 30. septembriks üldsusele kättesaadavaks.

Nimetatud eesmärkidel

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 23 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile 31. juuliks 2021 ja seejärel igal aastal (aasta X) oma kasvuhoonegaaside ligikaudsed inventuuriandmed aasta X-1 kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile 31. juuliks 2021 ja seejärel igal aastal (aasta X) oma kasvuhoonegaaside ligikaudsed inventuuriandmed aasta X-1 kohta.

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24

Artikkel 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 24 | Artikkel 24 |
| E-aruandluse platvorm | E-platvorm |
| 1.   
  Komisjon
  loob veebipõhise
  aruandlusplatvormi
  , et hõlbustada komisjoni ja liikmesriikide vahel teabevahetust
  ning
  soodustada liikmesriikide koostööd. | 1.   
  Kulutõhususe tagamiseks
  loob
  komisjon avaliku
  veebipõhise
  platvormi
  , et hõlbustada komisjoni ja liikmesriikide vahel teabevahetust, soodustada liikmesriikide koostööd
  ning muuta teave üldsusele kättesaadavamaks
  . |
| 2.   Pärast seda kui kõnealune veebipõhine
  aruandlusplatvorm
  on toimima hakanud, kasutavad liikmesriigid seda käesolevas peatükis osutatud aruannete komisjonile esitamiseks. | 2.   Pärast seda kui kõnealune veebipõhine
  platvorm
  on toimima hakanud, kasutavad liikmesriigid seda käesolevas peatükis osutatud aruannete komisjonile esitamiseks.
  Liikmesriigid teevad aruanded üldsusele kättesaadavaks. |
| | 2a.
     
  Komisjon kasutab e-platvormi selleks, et muuta artiklites 3, 9 ja 14 osutatud kavandatavad ja lõplikud lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad ning riiklikud pikaajalised kliima- ja energiastrateegiad üldsusele veebis kättesaadavamaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 24

Artikkel 24

E-aruandluse platvorm

E-aruandluse platvorm

E-platvorm

E-platvorm

1.   
  Komisjon
  loob veebipõhise
  aruandlusplatvormi
  , et hõlbustada komisjoni ja liikmesriikide vahel teabevahetust
  ning
  soodustada liikmesriikide koostööd.

1.   
  Kulutõhususe tagamiseks
  loob
  komisjon avaliku
  veebipõhise
  platvormi
  , et hõlbustada komisjoni ja liikmesriikide vahel teabevahetust, soodustada liikmesriikide koostööd
  ning muuta teave üldsusele kättesaadavamaks
  .

2.   Pärast seda kui kõnealune veebipõhine
  aruandlusplatvorm
  on toimima hakanud, kasutavad liikmesriigid seda käesolevas peatükis osutatud aruannete komisjonile esitamiseks.

2.   Pärast seda kui kõnealune veebipõhine
  platvorm
  on toimima hakanud, kasutavad liikmesriigid seda käesolevas peatükis osutatud aruannete komisjonile esitamiseks.
  Liikmesriigid teevad aruanded üldsusele kättesaadavaks.

2a.
     
  Komisjon kasutab e-platvormi selleks, et muuta artiklites 3, 9 ja 14 osutatud kavandatavad ja lõplikud lõimitud riiklikud energia- ja kliimakavad ning riiklikud pikaajalised kliima- ja energiastrateegiad üldsusele veebis kättesaadavamaks.

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 25 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon hindab 31. oktoobriks 2021 ning seejärel igal teisel aastal eelkõige lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete, käesoleva määruse alusel esitatud muu teabe,
  näitajate
  ning
  kui see on olemas, siis Euroopa statistika
  põhjal järgmist: | 1.   Komisjon hindab 31. oktoobriks 2021 ning seejärel igal teisel aastal eelkõige lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete, käesoleva määruse alusel esitatud muu teabe,
  Euroopa Keskkonnaameti andmete
  ning
  näitajate ja Euroopa statistika olemasolu korral selle
  põhjal järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon hindab 31. oktoobriks 2021 ning seejärel igal teisel aastal eelkõige lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete, käesoleva määruse alusel esitatud muu teabe,
  näitajate
  ning
  kui see on olemas, siis Euroopa statistika
  põhjal järgmist:

1.   Komisjon hindab 31. oktoobriks 2021 ning seejärel igal teisel aastal eelkõige lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete, käesoleva määruse alusel esitatud muu teabe,
  Euroopa Keskkonnaameti andmete
  ning
  näitajate ja Euroopa statistika olemasolu korral selle
  põhjal järgmist:

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | liidu tasandi edusammud energialiidu eesmärkide saavutamisel, sh esimesel kümneaastasel ajavahemikul liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamisel, et eelkõige vältida puudujääke liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärkide saavutamisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

liidu tasandi edusammud energialiidu eesmärkide saavutamisel, sh esimesel kümneaastasel ajavahemikul liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamisel, et eelkõige vältida puudujääke liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärkide saavutamisel;

| a) | liidu tasandi edusammud energialiidu eesmärkide saavutamisel, sh esimesel kümneaastasel ajavahemikul liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamisel, et eelkõige vältida puudujääke liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärkide saavutamisel
  ning võtta asjakohaselt arvesse artiklis 38 nimetatud liidu läbivaadatud kliima- ja energiameetmeid
  ; |
| --- | --- |

a)

liidu tasandi edusammud energialiidu eesmärkide saavutamisel, sh esimesel kümneaastasel ajavahemikul liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkide saavutamisel, et eelkõige vältida puudujääke liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärkide saavutamisel
  ning võtta asjakohaselt arvesse artiklis 38 nimetatud liidu läbivaadatud kliima- ja energiameetmeid
  ;

ning võtta asjakohaselt arvesse artiklis 38 nimetatud liidu läbivaadatud kliima- ja energiameetmeid

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | liidu tasandi edusammud energiaallikate ja -tarnijate mitmekesistamisel, et aidata kaasa täielikult toimivale ja vastupanuvõimelisele energialiidule, mille aluseks on energiavarustuskindlus, solidaarsus ja usaldus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

liidu tasandi edusammud energiaallikate ja -tarnijate mitmekesistamisel, et aidata kaasa täielikult toimivale ja vastupanuvõimelisele energialiidule, mille aluseks on energiavarustuskindlus, solidaarsus ja usaldus;

liidu tasandi edusammud energiaallikate ja -tarnijate mitmekesistamisel, et aidata kaasa täielikult toimivale ja vastupanuvõimelisele energialiidule, mille aluseks on energiavarustuskindlus, solidaarsus ja usaldus;

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | iga liikmesriigi edusammud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide
  ja panuste
  ning poliitikate ja meetmete elluviimisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

iga liikmesriigi edusammud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide
  ja panuste
  ning poliitikate ja meetmete elluviimisel;

ja panuste

| b) | iga liikmesriigi edusammud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide ning poliitikate ja meetmete elluviimisel; |
| --- | --- |

b)

iga liikmesriigi edusammud lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide ning poliitikate ja meetmete elluviimisel;

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | lõimitud riiklike kavade poliitikate ja meetmete üldine mõju liidu kliima- ja energiapoliitika meetmete toimimisele, eesmärgiga vaadata läbi liidu riiklikult kindlaksmääratud panus ja suurendada ambitsioonikust kooskõlas Pariisi kokkuleppega võetud kohustustega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

lõimitud riiklike kavade poliitikate ja meetmete üldine mõju liidu kliima- ja energiapoliitika meetmete toimimisele, eesmärgiga vaadata läbi liidu riiklikult kindlaksmääratud panus ja suurendada ambitsioonikust kooskõlas Pariisi kokkuleppega võetud kohustustega;

lõimitud riiklike kavade poliitikate ja meetmete üldine mõju liidu kliima- ja energiapoliitika meetmete toimimisele, eesmärgiga vaadata läbi liidu riiklikult kindlaksmääratud panus ja suurendada ambitsioonikust kooskõlas Pariisi kokkuleppega võetud kohustustega;

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt c b (uus)

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cb) | lõimitud riiklike kavade poliitikate ja meetmete üldine mõju ELi HKSi toimimisele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

cb)

cb)

lõimitud riiklike kavade poliitikate ja meetmete üldine mõju ELi HKSi toimimisele;

lõimitud riiklike kavade poliitikate ja meetmete üldine mõju ELi HKSi toimimisele;

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt c c (uus)

Artikkel 25 – lõige 1 – punkt c c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cc) | liikmesriikide prognooside täpsus seoses kattuvate riiklike poliitikate ja meetmete mõjuga ELi HKSi pakkumise ja nõudluse tasakaalule. Selliste prognooside puudumise korral viib komisjon selle mõju hindamise ise läbi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

cc)

cc)

liikmesriikide prognooside täpsus seoses kattuvate riiklike poliitikate ja meetmete mõjuga ELi HKSi pakkumise ja nõudluse tasakaalule. Selliste prognooside puudumise korral viib komisjon selle mõju hindamise ise läbi;

liikmesriikide prognooside täpsus seoses kattuvate riiklike poliitikate ja meetmete mõjuga ELi HKSi pakkumise ja nõudluse tasakaalule. Selliste prognooside puudumise korral viib komisjon selle mõju hindamise ise läbi;

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 25 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon teatab ette, milliste näitajate põhjal ta kavatseb selliseid hindamisi läbi viia. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon teatab ette, milliste näitajate põhjal ta kavatseb selliseid hindamisi läbi viia.

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 2

Artikkel 25 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Taastuvenergia valdkonnas hindab komisjon lõikes 1 osutatud hindamise raames edusamme, mis on tehtud seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga liidu summaarses lõppenergia tarbimises, lähtudes lineaarsest trajektoorist, mis algab 2020. aastal 20 %-ga ja küündib 2030. aastaks vähemalt
  27
   %-ni, nagu on osutatud artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunktis i. | 2.   Taastuvenergia valdkonnas hindab komisjon lõikes 1 osutatud hindamise raames edusamme, mis on tehtud seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga liidu summaarses lõppenergia tarbimises, lähtudes
  siduvast
  lineaarsest trajektoorist, mis algab 2020. aastal 20 %-ga ja küündib 2030. aastaks vähemalt
  35
   %-ni, nagu on osutatud artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunktis 
  ic
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Taastuvenergia valdkonnas hindab komisjon lõikes 1 osutatud hindamise raames edusamme, mis on tehtud seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga liidu summaarses lõppenergia tarbimises, lähtudes lineaarsest trajektoorist, mis algab 2020. aastal 20 %-ga ja küündib 2030. aastaks vähemalt
  27
   %-ni, nagu on osutatud artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunktis i.

2.   Taastuvenergia valdkonnas hindab komisjon lõikes 1 osutatud hindamise raames edusamme, mis on tehtud seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga liidu summaarses lõppenergia tarbimises, lähtudes
  siduvast
  lineaarsest trajektoorist, mis algab 2020. aastal 20 %-ga ja küündib 2030. aastaks vähemalt
  35
   %-ni, nagu on osutatud artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunktis 
  ic
  .

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 25 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Energiatõhususe valdkonnas hindab komisjon lõikes 1 osutatud hindamise raames edusamme, mis on tehtud ühiselt seoses eesmärgiga, et liidu tasandil on suurim energiatarbimine 2030. aastal
  1 321
   miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja
  987
   miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul, nagu on osutatud artikli 6 lõike 1 punktis a. | Energiatõhususe valdkonnas hindab komisjon lõikes 1 osutatud hindamise raames edusamme, mis on tehtud ühiselt seoses eesmärgiga, et liidu tasandil on suurim energiatarbimine 2030. aastal
  1 132
   miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja
  849
   miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul, nagu on osutatud artikli 6 lõike 1 punktis a. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Energiatõhususe valdkonnas hindab komisjon lõikes 1 osutatud hindamise raames edusamme, mis on tehtud ühiselt seoses eesmärgiga, et liidu tasandil on suurim energiatarbimine 2030. aastal
  1 321
   miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja
  987
   miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul, nagu on osutatud artikli 6 lõike 1 punktis a.

1 321

987

Energiatõhususe valdkonnas hindab komisjon lõikes 1 osutatud hindamise raames edusamme, mis on tehtud ühiselt seoses eesmärgiga, et liidu tasandil on suurim energiatarbimine 2030. aastal
  1 132
   miljonit naftaekvivalenttonni primaarenergia puhul ja
  849
   miljonit naftaekvivalenttonni lõppenergia puhul, nagu on osutatud artikli 6 lõike 1 punktis a.

1 132

849

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 3 – lõik 2 – punkt a

Artikkel 25 – lõige 3 – lõik 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kontrollib
  , kas liit on saavutanud 2020. aasta
  vahe-eesmärgi
  mitte ületada
  primaarenergiatarbimise
  puhul 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni ja
  lõppenergiatarbimise
  puhul 1 086  miljonit naftaekvivalenttonni; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kontrollib
  , kas liit on saavutanud 2020. aasta
  vahe-eesmärgi
  mitte ületada
  primaarenergiatarbimise
  puhul 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni ja
  lõppenergiatarbimise
  puhul 1 086  miljonit naftaekvivalenttonni;

kontrollib

vahe-eesmärgi

primaarenergiatarbimise

lõppenergiatarbimise

| a) | hindab
  , kas
  iga liikmesriigi tegevus on kooskõlas tema riiklike siduvate eesmärkidega ja kas
  liit on saavutanud 2020. aasta
  eesmärgi
  mitte ületada
  primaarenergia tarbimise
  puhul 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni ja
  lõppenergia tarbimise
  puhul 1 086  miljonit naftaekvivalenttonni; |
| --- | --- |

a)

hindab
  , kas
  iga liikmesriigi tegevus on kooskõlas tema riiklike siduvate eesmärkidega ja kas
  liit on saavutanud 2020. aasta
  eesmärgi
  mitte ületada
  primaarenergia tarbimise
  puhul 1 483  miljonit naftaekvivalenttonni ja
  lõppenergia tarbimise
  puhul 1 086  miljonit naftaekvivalenttonni;

hindab

iga liikmesriigi tegevus on kooskõlas tema riiklike siduvate eesmärkidega ja kas

eesmärgi

primaarenergia tarbimise

lõppenergia tarbimise

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 5

Artikkel 25 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisjon hindab 31. oktoobriks 2019 ja seejärel iga nelja aasta tagant direktiivi 2009/31/EÜ rakendamist. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Komisjon hindab 31. oktoobriks 2019 ja seejärel iga nelja aasta tagant direktiivi 2009/31/EÜ rakendamist.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanekud 175 ja 307

Muudatusettepanekud 175 ja 307

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26

Artikkel 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 26 | Artikkel 26 |
| Järelmeetmed olukorras, kus esineb ebakõla seoses energialiidu üldiste eesmärkide ja jõupingutuste jagamist käsitleva määruse kohaste eesmärkidega | Järelmeetmed olukorras, kus esineb ebakõla seoses energialiidu üldiste eesmärkide ja jõupingutuste jagamist käsitleva määruse kohaste eesmärkidega |
| 1.   Artikli 25 kohase hindamise põhjal esitab komisjon liikmesriigile soovitused vastavalt artiklile 28, kui kõnealuse liikmesriigi poliitikas toimunud arengusuunad ei ole kooskõlas energialiidu üldiste eesmärkidega. | 1.   Artikli 25 kohase hindamise põhjal esitab komisjon liikmesriigile soovitused vastavalt artiklile 28, kui kõnealuse liikmesriigi poliitikas toimunud arengusuunad ei ole kooskõlas energialiidu üldiste
  ja liidu pikaajaliste kasvuhoonegaaside heite vähendamise
  eesmärkidega. |
| | 1a.
     
  Liikmesriik, kes kavatseb kasutada paindlikkusmeetmeid vastavalt määruse (EL) .../... [jõupingutuste jagamine] artiklile 7, lisab käesoleva määruse artikli 3 kohasesse kavasse kavandatava kasutuse taseme ning kavandatud poliitikad ja meetmed määruse (EL) .../... [LULUCF] artiklis 4 sätestatud kohustuste vajalikul tasemel ületamiseks ajavahemikul 2021–2030. |
| 2.   Komisjoni võib esitada arvamusi liikmesriikide poolt määruse [] [ESR] artikli 8 lõike 1 kohaselt esitatud tegevuskavade kohta. | 2.   Komisjon võib esitada arvamusi liikmesriikide poolt määruse [] [ESR]
  artikli 7 ja
  artikli 8 lõike 1 kohaselt esitatud tegevuskavade kohta. |
| | 2a.
     
  Komisjon võib ajutiselt peatada liikmesriigi võimaluse kanda aastaks eraldatud heitkoguseid üle teistele liikmesriikidele. |
| | 2b.
     
  Arvestades metaani suurt globaalse soojendamise potentsiaali ja suhteliselt lühikest atmosfääris püsimise aega, analüüsib komisjon, kuidas mõjutaks poliitikaid ja meetmeid see, kui võtta metaani puhul kasutusele 20-aastane ajavahemik. Komisjon kaalub, millise poliitika abil oleks võimalik leida metaaniheite probleemile kiire lahendus, ning esitab liidu metaanistrateegia, võttes asjakohaselt arvesse ringmajanduse eesmärke, pöörates suurimat tähelepanu energia ja jäätmetega seotud metaaniheitele. |
| | 2c.
     
  Komisjon esitab 2027. aastal ajavahemiku 2021–2025 kohta ja 2032. aastal ajavahemiku 2026–2030 kohta aruande liidu kasvuhoonegaaside koguheite ja -sidumise kohta igas määruse (EL) .../... [LULUCF] artiklis 2 osutatud maa-arvestuskategoorias, lahutades ajavahemiku teatatud koguheitest ja -sidumisest väärtuse, mis on saadud, korrutades viiega liidu keskmise teatatud aastase heite ja sidumise ajavahemikul 2000–2009. Aruande järelduste põhjal esitab komisjon vajaduse korral ettepanekud, mille eesmärk on tagada 2030. aastaks seatud liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise üldeesmärgi terviklik täitmine ja liidu panus Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 26

Artikkel 26

Järelmeetmed olukorras, kus esineb ebakõla seoses energialiidu üldiste eesmärkide ja jõupingutuste jagamist käsitleva määruse kohaste eesmärkidega

Järelmeetmed olukorras, kus esineb ebakõla seoses energialiidu üldiste eesmärkide ja jõupingutuste jagamist käsitleva määruse kohaste eesmärkidega

1.   Artikli 25 kohase hindamise põhjal esitab komisjon liikmesriigile soovitused vastavalt artiklile 28, kui kõnealuse liikmesriigi poliitikas toimunud arengusuunad ei ole kooskõlas energialiidu üldiste eesmärkidega.

1.   Artikli 25 kohase hindamise põhjal esitab komisjon liikmesriigile soovitused vastavalt artiklile 28, kui kõnealuse liikmesriigi poliitikas toimunud arengusuunad ei ole kooskõlas energialiidu üldiste
  ja liidu pikaajaliste kasvuhoonegaaside heite vähendamise
  eesmärkidega.

1a.
     
  Liikmesriik, kes kavatseb kasutada paindlikkusmeetmeid vastavalt määruse (EL) .../... [jõupingutuste jagamine] artiklile 7, lisab käesoleva määruse artikli 3 kohasesse kavasse kavandatava kasutuse taseme ning kavandatud poliitikad ja meetmed määruse (EL) .../... [LULUCF] artiklis 4 sätestatud kohustuste vajalikul tasemel ületamiseks ajavahemikul 2021–2030.

2.   Komisjoni võib esitada arvamusi liikmesriikide poolt määruse [] [ESR] artikli 8 lõike 1 kohaselt esitatud tegevuskavade kohta.

2.   Komisjon võib esitada arvamusi liikmesriikide poolt määruse [] [ESR]
  artikli 7 ja
  artikli 8 lõike 1 kohaselt esitatud tegevuskavade kohta.

2a.
     
  Komisjon võib ajutiselt peatada liikmesriigi võimaluse kanda aastaks eraldatud heitkoguseid üle teistele liikmesriikidele.

2b.
     
  Arvestades metaani suurt globaalse soojendamise potentsiaali ja suhteliselt lühikest atmosfääris püsimise aega, analüüsib komisjon, kuidas mõjutaks poliitikaid ja meetmeid see, kui võtta metaani puhul kasutusele 20-aastane ajavahemik. Komisjon kaalub, millise poliitika abil oleks võimalik leida metaaniheite probleemile kiire lahendus, ning esitab liidu metaanistrateegia, võttes asjakohaselt arvesse ringmajanduse eesmärke, pöörates suurimat tähelepanu energia ja jäätmetega seotud metaaniheitele.

2c.
     
  Komisjon esitab 2027. aastal ajavahemiku 2021–2025 kohta ja 2032. aastal ajavahemiku 2026–2030 kohta aruande liidu kasvuhoonegaaside koguheite ja -sidumise kohta igas määruse (EL) .../... [LULUCF] artiklis 2 osutatud maa-arvestuskategoorias, lahutades ajavahemiku teatatud koguheitest ja -sidumisest väärtuse, mis on saadud, korrutades viiega liidu keskmise teatatud aastase heite ja sidumise ajavahemikul 2000–2009. Aruande järelduste põhjal esitab komisjon vajaduse korral ettepanekud, mille eesmärk on tagada 2030. aastaks seatud liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise üldeesmärgi terviklik täitmine ja liidu panus Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisse.

Muudatusettepanek 309

Muudatusettepanek 309

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige - 1 (uus)

Artikkel 27 – lõige - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Kui komisjon järeldab lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel vastavalt artiklile 9, et liikmesriikide eesmärgid ei ole piisavad liidu 2030. aasta siduvate taastuvenergia- ja energiatõhususalaste üldeesmärkide ühiseks saavutamiseks, võib ta nõuda, et liikmesriigid, kelle eesmärke ta ei pea piisavaks, seaksid kõrgemad eesmärgid, et tagada ühiste eesmärkide asjakohane tase. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1.
     
  Kui komisjon järeldab lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade projektide hindamisel vastavalt artiklile 9, et liikmesriikide eesmärgid ei ole piisavad liidu 2030. aasta siduvate taastuvenergia- ja energiatõhususalaste üldeesmärkide ühiseks saavutamiseks, võib ta nõuda, et liikmesriigid, kelle eesmärke ta ei pea piisavaks, seaksid kõrgemad eesmärgid, et tagada ühiste eesmärkide asjakohane tase.

Muudatusettepanek 310

Muudatusettepanek 310

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige - 1 a (uus)

Artikkel 27 – lõige - 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  Taastuvenergia valdkonnas kasutab komisjon artiklis 12 osutatud hindamise objektiivsete kriteeriumidena artikli 5 lõikes 1 loetletud asjaolusid. Liikmesriigid, kelle eesmärk on Ia lisas esitatud valemi kohaselt arvutatud näitajast väiksem, peavad oma eesmärki vastavalt suurendama. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1a.
     
  Taastuvenergia valdkonnas kasutab komisjon artiklis 12 osutatud hindamise objektiivsete kriteeriumidena artikli 5 lõikes 1 loetletud asjaolusid. Liikmesriigid, kelle eesmärk on Ia lisas esitatud valemi kohaselt arvutatud näitajast väiksem, peavad oma eesmärki vastavalt suurendama.

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 1

Artikkel 27 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui komisjon järeldab lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade
  või nende ajakohastatud versioonide
  hindamisel vastavalt artiklile 12, et neis kavades
  või ajakohastatud versioonides
  kindlaks määratud eesmärgid
  ja panused
  ei ole piisavad
  energialiidu eesmärkide ühiseks saavutamiseks ning esimesel ajavahemikul selleks, et saavutada eelkõige liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid
  , võtab ta liidu tasandil meetmeid, et tagada nende eesmärkide
  ühine
  saavutamine. Taastuvenergia osas
  võetakse sellistes meetmetes arvesse seda, kui ulatusliku panuse on liikmesriigid oma riiklikes kavades või nende ajakohastatud versioonides ette näinud liidu 2030. eesmärgi saavutamiseks
  . | 1.   Kui komisjon järeldab lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade hindamisel vastavalt artiklile 12, et neis kavades kindlaks määratud eesmärgid ei ole piisavad, võtab ta liidu tasandil meetmeid, et tagada nende eesmärkide saavutamine. |
| | Ilma et see piiraks muude meetmete kohaldamist, vaadatakse liikmesriigi 2030. aasta riiklik eesmärk
  taastuvenergia osas
  31. detsembriks 2020 direktiivi (EL) .../... [uuesti sõnastatud taastuvenergia direktiiv] artikli 3 lõike 2 ja Ia lisa kohaselt läbi
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui komisjon järeldab lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade
  või nende ajakohastatud versioonide
  hindamisel vastavalt artiklile 12, et neis kavades
  või ajakohastatud versioonides
  kindlaks määratud eesmärgid
  ja panused
  ei ole piisavad
  energialiidu eesmärkide ühiseks saavutamiseks ning esimesel ajavahemikul selleks, et saavutada eelkõige liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärgid
  , võtab ta liidu tasandil meetmeid, et tagada nende eesmärkide
  ühine
  saavutamine. Taastuvenergia osas
  võetakse sellistes meetmetes arvesse seda, kui ulatusliku panuse on liikmesriigid oma riiklikes kavades või nende ajakohastatud versioonides ette näinud liidu 2030. eesmärgi saavutamiseks
  .

1.   Kui komisjon järeldab lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade hindamisel vastavalt artiklile 12, et neis kavades kindlaks määratud eesmärgid ei ole piisavad, võtab ta liidu tasandil meetmeid, et tagada nende eesmärkide saavutamine.

Ilma et see piiraks muude meetmete kohaldamist, vaadatakse liikmesriigi 2030. aasta riiklik eesmärk
  taastuvenergia osas
  31. detsembriks 2020 direktiivi (EL) .../... [uuesti sõnastatud taastuvenergia direktiiv] artikli 3 lõike 2 ja Ia lisa kohaselt läbi
  .

Ilma et see piiraks muude meetmete kohaldamist, vaadatakse liikmesriigi 2030. aasta riiklik eesmärk

31. detsembriks 2020 direktiivi (EL) .../... [uuesti sõnastatud taastuvenergia direktiiv] artikli 3 lõike 2 ja Ia lisa kohaselt läbi

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 2

Artikkel 27 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui komisjon järeldab artikli 25 lõike 1 punkti b kohase hindamise tulemusel, et liikmesriik ei ole teinud piisavaid edusamme lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide
  ja panuste
  või poliitikate ja meetmete elluviimisel, annab ta asjaomasele liikmesriigile soovitusi vastavalt artiklile 28.
  Selliste soovituste andmisel võtab komisjon arvesse liikmesriigi varajasi ulatuslikke jõupingutusi liidu 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi saavutamisele kaasaaitamisel. | 2.   Kui komisjon järeldab artikli 25 lõike 1 punkti b kohase hindamise tulemusel, et liikmesriik ei ole teinud piisavaid edusamme lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud
  trajektooride ja
  eesmärkide või poliitikate ja meetmete elluviimisel, annab ta asjaomasele liikmesriigile soovitusi vastavalt artiklile 28. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui komisjon järeldab artikli 25 lõike 1 punkti b kohase hindamise tulemusel, et liikmesriik ei ole teinud piisavaid edusamme lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud eesmärkide
  ja panuste
  või poliitikate ja meetmete elluviimisel, annab ta asjaomasele liikmesriigile soovitusi vastavalt artiklile 28.
  Selliste soovituste andmisel võtab komisjon arvesse liikmesriigi varajasi ulatuslikke jõupingutusi liidu 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi saavutamisele kaasaaitamisel.

2.   Kui komisjon järeldab artikli 25 lõike 1 punkti b kohase hindamise tulemusel, et liikmesriik ei ole teinud piisavaid edusamme lõimitud riiklikus energia- ja kliimakavas esitatud
  trajektooride ja
  eesmärkide või poliitikate ja meetmete elluviimisel, annab ta asjaomasele liikmesriigile soovitusi vastavalt artiklile 28.

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 3

Artikkel 27 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui komisjon järeldab liikmesriikide lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete
  koondhindamisel vastavalt artikli 25 lõike 1 punktile a ning
  tuginedes vajaduse korral muudele teabeallikatele, et on oht, et liit ei saavuta energialiidu eesmärke ning esimesel ajavahemikul eelkõige liidu 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku eesmärke,
  võib
  ta
  anda
  kõigile liikmesriikidele soovitusi vastavalt artiklile 28, et leevendada sellist ohtu. Lisaks soovituste andmisele võtab komisjon vajaduse korral liidu tasandil meetmeid, et tagada eelkõige liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärkide saavutamine.
  Taastuvenergia osas võetakse
  sellistes meetmetes arvesse liikmesriikide varajasi ulatuslikke jõupingutusi liidu 2030. aasta
  eesmärgi
  saavutamisele kaasaaitamisel. | 3.   Kui komisjon järeldab liikmesriikide lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete
  hindamisel või
  tuginedes vajaduse korral muudele teabeallikatele
  vastavalt artiklile 25
  , et on oht, et liit ei saavuta energialiidu eesmärke ning esimesel ajavahemikul eelkõige liidu 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku eesmärke,
  annab
  ta kõigile liikmesriikidele soovitusi vastavalt artiklile 28, et leevendada sellist ohtu.
  Selliste soovituste andmisel võtab komisjon arvesse seda, kui ulatusliku panuse on liikmesriigid ette näinud liidu 2030. eesmärkide saavutamiseks.
  Lisaks soovituste andmisele võtab komisjon vajaduse korral liidu tasandil meetmeid, et tagada eelkõige liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärkide saavutamine. Sellistes meetmetes
  võetakse
  arvesse liikmesriikide varajasi ulatuslikke jõupingutusi liidu 2030. aasta
  eesmärkide
  saavutamisele kaasaaitamisel
  , eriti alates aastast 2021, liikmesriikide riiklike eesmärkide täitmise ja trajektooride järgimise määra ning nende panust lõike 4 punktis c nimetatud rahastamisplatvormi
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui komisjon järeldab liikmesriikide lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete
  koondhindamisel vastavalt artikli 25 lõike 1 punktile a ning
  tuginedes vajaduse korral muudele teabeallikatele, et on oht, et liit ei saavuta energialiidu eesmärke ning esimesel ajavahemikul eelkõige liidu 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku eesmärke,
  võib
  ta
  anda
  kõigile liikmesriikidele soovitusi vastavalt artiklile 28, et leevendada sellist ohtu. Lisaks soovituste andmisele võtab komisjon vajaduse korral liidu tasandil meetmeid, et tagada eelkõige liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärkide saavutamine.
  Taastuvenergia osas võetakse
  sellistes meetmetes arvesse liikmesriikide varajasi ulatuslikke jõupingutusi liidu 2030. aasta
  eesmärgi
  saavutamisele kaasaaitamisel.

3.   Kui komisjon järeldab liikmesriikide lõimitud riiklike energia- ja kliimaalaste eduaruannete
  hindamisel või
  tuginedes vajaduse korral muudele teabeallikatele
  vastavalt artiklile 25
  , et on oht, et liit ei saavuta energialiidu eesmärke ning esimesel ajavahemikul eelkõige liidu 2030. aasta kliima- ja energiaraamistiku eesmärke,
  annab
  ta kõigile liikmesriikidele soovitusi vastavalt artiklile 28, et leevendada sellist ohtu.
  Selliste soovituste andmisel võtab komisjon arvesse seda, kui ulatusliku panuse on liikmesriigid ette näinud liidu 2030. eesmärkide saavutamiseks.
  Lisaks soovituste andmisele võtab komisjon vajaduse korral liidu tasandil meetmeid, et tagada eelkõige liidu 2030. aasta taastuvenergia- ja energiatõhususeesmärkide saavutamine. Sellistes meetmetes
  võetakse
  arvesse liikmesriikide varajasi ulatuslikke jõupingutusi liidu 2030. aasta
  eesmärkide
  saavutamisele kaasaaitamisel
  , eriti alates aastast 2021, liikmesriikide riiklike eesmärkide täitmise ja trajektooride järgimise määra ning nende panust lõike 4 punktis c nimetatud rahastamisplatvormi
  .

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 27 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Energiatõhususe valdkonnas võivad sellised lisameetmed suurendada energiatõhusust eelkõige: |
| | a) | toodete puhul vastavalt direktiividele 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Energiatõhususe valdkonnas võivad sellised lisameetmed suurendada energiatõhusust eelkõige:

Energiatõhususe valdkonnas võivad sellised lisameetmed suurendada energiatõhusust eelkõige:

a)

a)

toodete puhul vastavalt direktiividele 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL;

toodete puhul vastavalt direktiividele 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL;

| b) | hoonete puhul vastavalt direktiividele 2010/31/EL ja 2012/27/EL ning |
| --- | --- |

b)

b)

hoonete puhul vastavalt direktiividele 2010/31/EL ja 2012/27/EL ning

hoonete puhul vastavalt direktiividele 2010/31/EL ja 2012/27/EL ning

| c) | transpordis. |
| --- | --- |

c)

c)

transpordis.

transpordis.

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 27 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kui komisjon järeldab artikli 25 lõike 1 punkti a kohase hindamise põhjal, et mingi taristuprojekt võib takistada vastupanuvõimelise energialiidu väljakujundamist, koostab komisjon esialgse hinnangu projekti vastavuse kohta energia siseturu pikaajalistele eesmärkidele, võttes eelkõige arvesse pikaajalist eesmärki ja lisab asjaomasele liikmesriigile soovitused vastavalt artiklile 28. Enne sellise hinnangu koostamist võib komisjon konsulteerida teiste liikmesriikidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Kui komisjon järeldab artikli 25 lõike 1 punkti a kohase hindamise põhjal, et mingi taristuprojekt võib takistada vastupanuvõimelise energialiidu väljakujundamist, koostab komisjon esialgse hinnangu projekti vastavuse kohta energia siseturu pikaajalistele eesmärkidele, võttes eelkõige arvesse pikaajalist eesmärki ja lisab asjaomasele liikmesriigile soovitused vastavalt artiklile 28. Enne sellise hinnangu koostamist võib komisjon konsulteerida teiste liikmesriikidega.

Muudatusettepanek 293

Muudatusettepanek 293

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 4 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 27 – lõige 4 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui taastuvenergia valdkonnas järeldab komisjon, ilma et see piiraks lõike 3 kohaste liidu tasandi meetmete kohaldamist, artikli 25 lõigete 1 ja 2 kohaselt
  2023. aastal tehtud
  hindamise tulemusel, et
  artikli 25 lõikes 2 osutatud liidu trajektoori
  ei
  ole ühiselt järgitud
  ,
  peavad liikmesriigid 2024
  . 
  aastaks
  tagama, et mis tahes ilmnenud puudujääkide korral võetakse
  lisameetmeteid
  , nagu: | Kui taastuvenergia valdkonnas järeldab komisjon, ilma et see piiraks lõike 3 kohaste liidu tasandi meetmete kohaldamist, artikli 25 lõigete 1 ja 2 kohaselt
  tehtava
  hindamise tulemusel, et
  mõni liikmesriik ei tee piisavaid edusamme oma 2030. aasta riikliku eesmärgi täitmiseks, eelkõige
  ei
  järgi oma 2022.
  ,
  2025. ja 2027
  . 
  aasta võrdlusväärtusi, nagu on sätestatud Ia lisas, peab asjaomane liikmesriik
  tagama, et mis tahes ilmnenud puudujääkide korral
  tema trajektooris
  võetakse
  ühe aasta jooksul lisameetmeid
  , nagu: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui taastuvenergia valdkonnas järeldab komisjon, ilma et see piiraks lõike 3 kohaste liidu tasandi meetmete kohaldamist, artikli 25 lõigete 1 ja 2 kohaselt
  2023. aastal tehtud
  hindamise tulemusel, et
  artikli 25 lõikes 2 osutatud liidu trajektoori
  ei
  ole ühiselt järgitud
  ,
  peavad liikmesriigid 2024
  . 
  aastaks
  tagama, et mis tahes ilmnenud puudujääkide korral võetakse
  lisameetmeteid
  , nagu:

2023. aastal tehtud

artikli 25 lõikes 2 osutatud liidu trajektoori

ole ühiselt järgitud

peavad liikmesriigid 2024

aastaks

lisameetmeteid

Kui taastuvenergia valdkonnas järeldab komisjon, ilma et see piiraks lõike 3 kohaste liidu tasandi meetmete kohaldamist, artikli 25 lõigete 1 ja 2 kohaselt
  tehtava
  hindamise tulemusel, et
  mõni liikmesriik ei tee piisavaid edusamme oma 2030. aasta riikliku eesmärgi täitmiseks, eelkõige
  ei
  järgi oma 2022.
  ,
  2025. ja 2027
  . 
  aasta võrdlusväärtusi, nagu on sätestatud Ia lisas, peab asjaomane liikmesriik
  tagama, et mis tahes ilmnenud puudujääkide korral
  tema trajektooris
  võetakse
  ühe aasta jooksul lisameetmeid
  , nagu:

tehtava

mõni liikmesriik ei tee piisavaid edusamme oma 2030. aasta riikliku eesmärgi täitmiseks, eelkõige

järgi oma 2022.

2025. ja 2027

aasta võrdlusväärtusi, nagu on sätestatud Ia lisas, peab asjaomane liikmesriik

tema trajektooris

ühe aasta jooksul lisameetmeid

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 4 – punkt b a (uus)

Artikkel 27 – lõige 4 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | võetakse meetmeid, mis aitavad suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri osakaalu, lähtudes direktiivi (EL) .../... [uuesti sõnastatud direktiiv 2009/28/EÜ] artiklis 4 esitatud kriteeriumitest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

võetakse meetmeid, mis aitavad suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri osakaalu, lähtudes direktiivi (EL) .../... [uuesti sõnastatud direktiiv 2009/28/EÜ] artiklis 4 esitatud kriteeriumitest;

võetakse meetmeid, mis aitavad suurendada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri osakaalu, lähtudes direktiivi (EL) .../... [uuesti sõnastatud direktiiv 2009/28/EÜ] artiklis 4 esitatud kriteeriumitest;

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 4 – punkt c

Artikkel 27 – lõige 4 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tehakse rahaline panus liidu tasandil loodud rahastamisplatvormi, mida kasutatakse taastuvenergia projektide rahastamiseks ja mida haldab otseselt või kaudselt komisjon; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tehakse rahaline panus liidu tasandil loodud rahastamisplatvormi, mida kasutatakse taastuvenergia projektide rahastamiseks ja mida haldab otseselt või kaudselt komisjon;

| c) | tehakse
  vabatahtlik
  rahaline panus liidu tasandil loodud rahastamisplatvormi, mida kasutatakse taastuvenergia projektide
  , eelkõige energialiidu huve teenivate projektide
  rahastamiseks ja mida haldab otseselt või kaudselt komisjon; |
| --- | --- |

c)

tehakse
  vabatahtlik
  rahaline panus liidu tasandil loodud rahastamisplatvormi, mida kasutatakse taastuvenergia projektide
  , eelkõige energialiidu huve teenivate projektide
  rahastamiseks ja mida haldab otseselt või kaudselt komisjon;

vabatahtlik

, eelkõige energialiidu huve teenivate projektide

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 4 – punkt c a (uus)

Artikkel 27 – lõige 4 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | kasutatakse koostöömehhanisme, mis on ette nähtud direktiivis (EL) .../... [uuesti sõnastatud taastuvenergia direktiiv]; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

kasutatakse koostöömehhanisme, mis on ette nähtud direktiivis (EL) .../... [uuesti sõnastatud taastuvenergia direktiiv];

kasutatakse koostöömehhanisme, mis on ette nähtud direktiivis (EL) .../... [uuesti sõnastatud taastuvenergia direktiiv];

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 4 – lõik 2

Artikkel 27 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sellistes meetmetes
  võetakse arvesse
  asjaomase liikmesriigi varajaste panuste ulatuslikkust liidu 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi saavutamisele kaasaaitamisel
  . | Selliste meetmete puhul
  võetakse arvesse
  , mil määral on liikmesriik oma riiklikku taastuvenergia eesmärki täitnud ja trajektoori järginud
  . |
| | Lisaks liikmesriikide tasandil meetmetele võtab komisjon vajaduse korral liidu tasandil meetmeid, et tagada liidu siduva lineaarse trajektoori ja liidu 2030. aasta siduva taastuvenergiaeesmärgi saavutamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sellistes meetmetes
  võetakse arvesse
  asjaomase liikmesriigi varajaste panuste ulatuslikkust liidu 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi saavutamisele kaasaaitamisel
  .

Sellistes meetmetes

asjaomase liikmesriigi varajaste panuste ulatuslikkust liidu 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi saavutamisele kaasaaitamisel

Selliste meetmete puhul
  võetakse arvesse
  , mil määral on liikmesriik oma riiklikku taastuvenergia eesmärki täitnud ja trajektoori järginud
  .

Selliste meetmete puhul

, mil määral on liikmesriik oma riiklikku taastuvenergia eesmärki täitnud ja trajektoori järginud

Lisaks liikmesriikide tasandil meetmetele võtab komisjon vajaduse korral liidu tasandil meetmeid, et tagada liidu siduva lineaarse trajektoori ja liidu 2030. aasta siduva taastuvenergiaeesmärgi saavutamine.

Lisaks liikmesriikide tasandil meetmetele võtab komisjon vajaduse korral liidu tasandil meetmeid, et tagada liidu siduva lineaarse trajektoori ja liidu 2030. aasta siduva taastuvenergiaeesmärgi saavutamine.

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 5

Artikkel 27 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Kui energiatõhususe valdkonnas järeldab komisjon ilma et see piiraks lõike 3 kohaste liidu tasandi muude meetmete kohaldamist, artikli 25 lõigete 1 ja 3 kohaselt 2023. aastal
  tehtud
  hindamise tulemusel, et
  artikli 25 lõike 3 esimeses lõigus märgitud liidu energiatõhususeesmärgi ühiseks saavutamiseks ei ole tehtud
  piisavaid edusamme
  , võtab ta 2024. aastaks meetmeid peale nende, mis on ette nähtud direktiivi 2010/31/EL [ettepaneku COM(2016)0765 kohaselt muudetud versiooniga]
  ja
  direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooniga]
  , et
  tagada liidu 2030. aasta siduvate energiatõhususeesmärkide saavutamine
  .
  Selliste lisameetmete abil võib suureneda eelkõige järgmise energiatõhusus: | 5.   Kui energiatõhususe valdkonnas järeldab komisjon, ilma et see piiraks lõike 3 kohaste liidu tasandi muude meetmete kohaldamist, artikli 25 lõigete 1 ja 3 kohaselt 2023. aastal
  ja seejärel iga kahe aasta järel tehtava
  hindamise tulemusel, et
  mõni liikmesriik ei tee
  piisavaid edusamme
  oma 2030. aasta riikliku siduva eesmärgi täitmiseks ja trajektoori järgimiseks, peab asjaomane liikmesriik 2024. aastaks
  ja
  seejärel vastavalt iga kahe aasta järel tagama
  , et
  mis tahes ilmnenud puudujääkide korral tema trajektooris võetakse ühe aasta jooksul lisameetmeid
  . |
| (a) | tooted vastavalt direktiividele 2010/30/EL ja 2009/125/EÜ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kui energiatõhususe valdkonnas järeldab komisjon ilma et see piiraks lõike 3 kohaste liidu tasandi muude meetmete kohaldamist, artikli 25 lõigete 1 ja 3 kohaselt 2023. aastal
  tehtud
  hindamise tulemusel, et
  artikli 25 lõike 3 esimeses lõigus märgitud liidu energiatõhususeesmärgi ühiseks saavutamiseks ei ole tehtud
  piisavaid edusamme
  , võtab ta 2024. aastaks meetmeid peale nende, mis on ette nähtud direktiivi 2010/31/EL [ettepaneku COM(2016)0765 kohaselt muudetud versiooniga]
  ja
  direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooniga]
  , et
  tagada liidu 2030. aasta siduvate energiatõhususeesmärkide saavutamine
  .
  Selliste lisameetmete abil võib suureneda eelkõige järgmise energiatõhusus:

5.   Kui energiatõhususe valdkonnas järeldab komisjon, ilma et see piiraks lõike 3 kohaste liidu tasandi muude meetmete kohaldamist, artikli 25 lõigete 1 ja 3 kohaselt 2023. aastal
  ja seejärel iga kahe aasta järel tehtava
  hindamise tulemusel, et
  mõni liikmesriik ei tee
  piisavaid edusamme
  oma 2030. aasta riikliku siduva eesmärgi täitmiseks ja trajektoori järgimiseks, peab asjaomane liikmesriik 2024. aastaks
  ja
  seejärel vastavalt iga kahe aasta järel tagama
  , et
  mis tahes ilmnenud puudujääkide korral tema trajektooris võetakse ühe aasta jooksul lisameetmeid
  .

(a)

(a)

tooted vastavalt direktiividele 2010/30/EL ja 2009/125/EÜ;

tooted vastavalt direktiividele 2010/30/EL ja 2009/125/EÜ;

| (b) | hooned vastavalt direktiivi 2010/31/EL [ettepaneku COM(2016)0765 kohaselt muudetud versioonile] ja direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versioonile]; |
| --- | --- |

(b)

(b)

hooned vastavalt direktiivi 2010/31/EL [ettepaneku COM(2016)0765 kohaselt muudetud versioonile] ja direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versioonile];

hooned vastavalt direktiivi 2010/31/EL [ettepaneku COM(2016)0765 kohaselt muudetud versioonile] ja direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versioonile];

| (c) | transport. |
| --- | --- |

(c)

(c)

transport.

transport.

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 27 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Iga lõigetes 4 või 5 nimetatud liikmesriik kirjeldab tema 2030. aasta riiklike eesmärkide täitmisel ja trajektooride järgimisel esinevate puudujääkide kõrvaldamiseks rakendatud, vastu võetud ja kavandatud lisameetmeid üksikasjalikult osana oma järgnevast eduaruandest, millele on osutatud artiklis 15. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Iga lõigetes 4 või 5 nimetatud liikmesriik kirjeldab tema 2030. aasta riiklike eesmärkide täitmisel ja trajektooride järgimisel esinevate puudujääkide kõrvaldamiseks rakendatud, vastu võetud ja kavandatud lisameetmeid üksikasjalikult osana oma järgnevast eduaruandest, millele on osutatud artiklis 15.

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 28 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | liikmesriik kirjeldab soovituse esitamise aastale järgneval aastal koostatud lõimitud riiklikus energia- ja kliimaalases eduaruandes seda, kuidas ta on soovitust
  igati
  arvesse võtnud ning kuidas ta on seda täitnud või kavatseb seda täita. Soovituse järgimata jätmise korral põhjendab liikmesriik seda; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

liikmesriik kirjeldab soovituse esitamise aastale järgneval aastal koostatud lõimitud riiklikus energia- ja kliimaalases eduaruandes seda, kuidas ta on soovitust
  igati
  arvesse võtnud ning kuidas ta on seda täitnud või kavatseb seda täita. Soovituse järgimata jätmise korral põhjendab liikmesriik seda;

igati

| b) | liikmesriik kirjeldab soovituse esitamise aastale järgneval aastal koostatud lõimitud riiklikus energia- ja kliimaalases eduaruandes seda, kuidas ta on soovitust arvesse võtnud ning kuidas ta on seda täitnud või kavatseb seda täita. Soovituse järgimata jätmise korral põhjendab liikmesriik seda; |
| --- | --- |

b)

liikmesriik kirjeldab soovituse esitamise aastale järgneval aastal koostatud lõimitud riiklikus energia- ja kliimaalases eduaruandes seda, kuidas ta on soovitust arvesse võtnud ning kuidas ta on seda täitnud või kavatseb seda täita. Soovituse järgimata jätmise korral põhjendab liikmesriik seda;

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 28 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | Soovitused peaksid täiendama Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

Soovitused peaksid täiendama Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

| c) | soovitused peaksid täiendama
  artikli 9 lõike 2 kohaselt ja
  Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi. |
| --- | --- |

c)

soovitused peaksid täiendama
  artikli 9 lõike 2 kohaselt ja
  Euroopa poolaasta raames esitatud värskeimaid riigipõhiseid soovitusi.

artikli 9 lõike 2 kohaselt ja

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 28 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon teeb soovitused kõigile liikmesriikidele viivitamata kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon teeb soovitused kõigile liikmesriikidele viivitamata kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 2 – punkt j a (uus)

Artikkel 29 – lõige 2 – punkt j a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ja) | üldine hinnang sellele, mida on tehtud ära energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte ja energiatarbijate õiglase kohtlemise täielikuks lõimimiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ja)

ja)

üldine hinnang sellele, mida on tehtud ära energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte ja energiatarbijate õiglase kohtlemise täielikuks lõimimiseks;

üldine hinnang sellele, mida on tehtud ära energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte ja energiatarbijate õiglase kohtlemise täielikuks lõimimiseks;

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 2 – punkt j b (uus)

Artikkel 29 – lõige 2 – punkt j b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | jb) | eduaruanne konkurentsivõime kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

jb)

jb)

eduaruanne konkurentsivõime kohta;

eduaruanne konkurentsivõime kohta;

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 2 – punkt j c (uus)

Artikkel 29 – lõige 2 – punkt j c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | jc) | liikmesriikide edusammud 2020. aastaks fossiilkütuste otseste ja kaudsete toetuste järkjärguliseks kaotamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

jc)

jc)

liikmesriikide edusammud 2020. aastaks fossiilkütuste otseste ja kaudsete toetuste järkjärguliseks kaotamiseks;

liikmesriikide edusammud 2020. aastaks fossiilkütuste otseste ja kaudsete toetuste järkjärguliseks kaotamiseks;

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 2 – punkt k a (uus)

Artikkel 29 – lõige 2 – punkt k a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ka) | finantshinnang elektrienergia lõpptarbija toetatud kulude kohta, lähtudes näitajatest, mille põhjal kontrollitakse energialiidu viie mõõtme tegelikke kulusid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ka)

ka)

finantshinnang elektrienergia lõpptarbija toetatud kulude kohta, lähtudes näitajatest, mille põhjal kontrollitakse energialiidu viie mõõtme tegelikke kulusid.

finantshinnang elektrienergia lõpptarbija toetatud kulude kohta, lähtudes näitajatest, mille põhjal kontrollitakse energialiidu viie mõõtme tegelikke kulusid.

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1

Artikkel 30 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   1. jaanuariks 2021 loob liikmesriik riikliku inventuurisüsteemi, et hinnata käesoleva määruse III lisa 2. osas loetletud kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärinevat heidet ja nende sidujates sidumist ning tagada kasvuhoonegaaside inventuuride õigeaegsus, läbipaistvus, täpsus, kooskõla, võrreldavus ja terviklikkus, ning hoiab nimetatud süsteemi käigus ja täiustab seda pidevalt. | 1.   1. jaanuariks 2021 loob liikmesriik riikliku inventuurisüsteemi, et hinnata käesoleva määruse III lisa 2. osas loetletud kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärinevat heidet ja nende sidujates sidumist ning tagada kasvuhoonegaaside inventuuride õigeaegsus, läbipaistvus, täpsus, kooskõla, võrreldavus ja terviklikkus, ning hoiab nimetatud süsteemi käigus ja täiustab seda pidevalt
  vastavalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni nõuetele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   1. jaanuariks 2021 loob liikmesriik riikliku inventuurisüsteemi, et hinnata käesoleva määruse III lisa 2. osas loetletud kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärinevat heidet ja nende sidujates sidumist ning tagada kasvuhoonegaaside inventuuride õigeaegsus, läbipaistvus, täpsus, kooskõla, võrreldavus ja terviklikkus, ning hoiab nimetatud süsteemi käigus ja täiustab seda pidevalt.

1.   1. jaanuariks 2021 loob liikmesriik riikliku inventuurisüsteemi, et hinnata käesoleva määruse III lisa 2. osas loetletud kasvuhoonegaaside inimtekkelistest allikatest pärinevat heidet ja nende sidujates sidumist ning tagada kasvuhoonegaaside inventuuride õigeaegsus, läbipaistvus, täpsus, kooskõla, võrreldavus ja terviklikkus, ning hoiab nimetatud süsteemi käigus ja täiustab seda pidevalt
  vastavalt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni nõuetele
  .

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 1

Artikkel 31 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon vaatab
  2027. ja 2032. aastal põhjalikult üle
  liikmesriikide poolt käesoleva määruse artikli 23 lõike 3 kohaselt esitatud riikliku inventuuri andmed, et jälgida liikmesriikides kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamist või piiramist vastavalt määruse [] [ESR] artiklitele 4, 9 ja 10, liikmesriikides heitkoguste vähendamist ja gaaside sidujates sidumise suurendamist vastavalt määruse [] [LULUCF] artiklitele 4 ja 12 ning liidu õigusaktides sätestatud muid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise või piiramise eesmärke. Liikmesriigid osalevad selles protsessis täiel määral. | 1.   Komisjon vaatab liikmesriikide poolt käesoleva määruse artikli 23 lõike 3 kohaselt esitatud riikliku inventuuri andmed
  põhjalikult üle
  , et jälgida liikmesriikides kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamist või piiramist vastavalt määruse [] [ESR] artiklitele 4, 9 ja 10, liikmesriikides heitkoguste vähendamist ja gaaside sidujates sidumise suurendamist vastavalt määruse [] [LULUCF] artiklitele 4 ja 12 ning liidu õigusaktides sätestatud muid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise või piiramise eesmärke. Liikmesriigid osalevad selles protsessis täiel määral. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon vaatab
  2027. ja 2032. aastal põhjalikult üle
  liikmesriikide poolt käesoleva määruse artikli 23 lõike 3 kohaselt esitatud riikliku inventuuri andmed, et jälgida liikmesriikides kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamist või piiramist vastavalt määruse [] [ESR] artiklitele 4, 9 ja 10, liikmesriikides heitkoguste vähendamist ja gaaside sidujates sidumise suurendamist vastavalt määruse [] [LULUCF] artiklitele 4 ja 12 ning liidu õigusaktides sätestatud muid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise või piiramise eesmärke. Liikmesriigid osalevad selles protsessis täiel määral.

1.   Komisjon vaatab liikmesriikide poolt käesoleva määruse artikli 23 lõike 3 kohaselt esitatud riikliku inventuuri andmed
  põhjalikult üle
  , et jälgida liikmesriikides kasvuhoonegaaside heitkoguse vähendamist või piiramist vastavalt määruse [] [ESR] artiklitele 4, 9 ja 10, liikmesriikides heitkoguste vähendamist ja gaaside sidujates sidumise suurendamist vastavalt määruse [] [LULUCF] artiklitele 4 ja 12 ning liidu õigusaktides sätestatud muid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise või piiramise eesmärke. Liikmesriigid osalevad selles protsessis täiel määral.

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 6

Artikkel 31 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Iga liikmesriiki käsitlevaid andmeid, mis on kantud määruse [] [ESR] artikli 11 kohaselt loodud registrisse seisuga üks kuu pärast kuupäeva, mil kontrolliti määruse [] [LULUCF] nõuetele vastavust kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5, kasutatakse määruse [] [ESR] artikli 9 kohase vastavuskontrolli tegemiseks
  2021. ja 2026. aasta kohta
  . Määruse [] [ESR] artikli 9 kohane vastavuskontroll
  ajavahemikku 2022–2025 ja 2027–2030
  jääva iga aasta kohta tehakse kuupäeval, mis on üks kuu pärast seda kuupäeva, mil tehti eelmist aastat käsitlev vastavuskontroll. Sellisel kontrollimisel võetakse arvesse kõnealuste andmete muudatusi, mis tulenevad sellest, et asjaomane liikmesriik on kasutanud paindlikkusmeetmeid vastavalt määruse [] [ESR] artiklitele 5, 6 ja 7. | 6.   Iga liikmesriiki käsitlevaid andmeid, mis on kantud määruse [] [ESR] artikli 11 kohaselt loodud registrisse seisuga üks kuu pärast kuupäeva, mil kontrolliti määruse [] [LULUCF] nõuetele vastavust kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5, kasutatakse määruse [] [ESR] artikli 9 kohase vastavuskontrolli tegemiseks. Määruse [] [ESR] artikli 9 kohane vastavuskontroll
  määruse (EL) .../... [ESR] artiklis 9 osutatud vastavustsüklile vastavasse ajavahemikku
  jääva iga aasta kohta tehakse kuupäeval, mis on üks kuu pärast seda kuupäeva, mil tehti eelmist aastat käsitlev vastavuskontroll. Sellisel kontrollimisel võetakse arvesse kõnealuste andmete muudatusi, mis tulenevad sellest, et asjaomane liikmesriik on kasutanud paindlikkusmeetmeid vastavalt määruse [] [ESR] artiklitele 5, 6 ja 7. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Iga liikmesriiki käsitlevaid andmeid, mis on kantud määruse [] [ESR] artikli 11 kohaselt loodud registrisse seisuga üks kuu pärast kuupäeva, mil kontrolliti määruse [] [LULUCF] nõuetele vastavust kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5, kasutatakse määruse [] [ESR] artikli 9 kohase vastavuskontrolli tegemiseks
  2021. ja 2026. aasta kohta
  . Määruse [] [ESR] artikli 9 kohane vastavuskontroll
  ajavahemikku 2022–2025 ja 2027–2030
  jääva iga aasta kohta tehakse kuupäeval, mis on üks kuu pärast seda kuupäeva, mil tehti eelmist aastat käsitlev vastavuskontroll. Sellisel kontrollimisel võetakse arvesse kõnealuste andmete muudatusi, mis tulenevad sellest, et asjaomane liikmesriik on kasutanud paindlikkusmeetmeid vastavalt määruse [] [ESR] artiklitele 5, 6 ja 7.

6.   Iga liikmesriiki käsitlevaid andmeid, mis on kantud määruse [] [ESR] artikli 11 kohaselt loodud registrisse seisuga üks kuu pärast kuupäeva, mil kontrolliti määruse [] [LULUCF] nõuetele vastavust kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5, kasutatakse määruse [] [ESR] artikli 9 kohase vastavuskontrolli tegemiseks. Määruse [] [ESR] artikli 9 kohane vastavuskontroll
  määruse (EL) .../... [ESR] artiklis 9 osutatud vastavustsüklile vastavasse ajavahemikku
  jääva iga aasta kohta tehakse kuupäeval, mis on üks kuu pärast seda kuupäeva, mil tehti eelmist aastat käsitlev vastavuskontroll. Sellisel kontrollimisel võetakse arvesse kõnealuste andmete muudatusi, mis tulenevad sellest, et asjaomane liikmesriik on kasutanud paindlikkusmeetmeid vastavalt määruse [] [ESR] artiklitele 5, 6 ja 7.

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 31 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Viimase vastavuskontrolli, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 6 ja mille käigus kontrollitakse määruse [ESR] [artikli 9a (Varajase tegutsemise reserv)] kohastele nõuetele vastavust, viib komisjon läbi reservi kasutada sooviva liikmesriigi taotlusel. Selle kontrollimise järel võidakse muuta iga kõlbliku liikmesriigi andmeid, kui määruse [ESR] [artikli 9a (Varajase tegutsemise reserv)] kohased nõuded on täidetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Viimase vastavuskontrolli, millele on osutatud käesoleva artikli lõikes 6 ja mille käigus kontrollitakse määruse [ESR] [artikli 9a (Varajase tegutsemise reserv)] kohastele nõuetele vastavust, viib komisjon läbi reservi kasutada sooviva liikmesriigi taotlusel. Selle kontrollimise järel võidakse muuta iga kõlbliku liikmesriigi andmeid, kui määruse [ESR] [artikli 9a (Varajase tegutsemise reserv)] kohased nõuded on täidetud.

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 35 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa Keskkonnaamet abistab iga-aastase tööprogrammi kohaselt komisjoni CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe mõõtmega seotud töös artiklite 14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 ja 34 nõuete täitmisel. See hõlmab abi, mis on vajalik seoses järgmisega: | Euroopa Keskkonnaamet abistab iga-aastase tööprogrammi kohaselt komisjoni CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe mõõtmega seotud töös artiklite 
  13a,
  14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 ja 34 nõuete täitmisel. See hõlmab abi, mis on vajalik seoses järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa Keskkonnaamet abistab iga-aastase tööprogrammi kohaselt komisjoni CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe mõõtmega seotud töös artiklite 14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 ja 34 nõuete täitmisel. See hõlmab abi, mis on vajalik seoses järgmisega:

2

Euroopa Keskkonnaamet abistab iga-aastase tööprogrammi kohaselt komisjoni CO2-heite vähendamise ja energiatõhususe mõõtmega seotud töös artiklite 
  13a,
  14, 15, 16, 17, 18, 19, 23, 24, 25, 29, 30, 31, 32 ja 34 nõuete täitmisel. See hõlmab abi, mis on vajalik seoses järgmisega:

2

13a,

Muudatusettepanek 200

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35 – lõik 1 – punkt j a (uus)

Artikkel 35 – lõik 1 – punkt j a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ja) | taastuvate energiaallikate ligikaudse osakaalu arvutamine liidu energia lõpptarbimises ning ligikaudse primaar- ja lõppenergia tarbimise arvutamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ja)

ja)

taastuvate energiaallikate ligikaudse osakaalu arvutamine liidu energia lõpptarbimises ning ligikaudse primaar- ja lõppenergia tarbimise arvutamine.

taastuvate energiaallikate ligikaudse osakaalu arvutamine liidu energia lõpptarbimises ning ligikaudse primaar- ja lõppenergia tarbimise arvutamine.

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – pealkiri

Artikkel 37 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 1

Artikkel 37 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisjoni
  abistab
  energialiidu komitee
  . Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses
  ja töötab käesoleva määruse jaoks asjakohastes sektoripõhistes koosseisudes
  . | 1.   
  Käesoleva määruse rakendamisel
  abistab
  komisjoni energia- ja kliimakomitee
  . Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Komisjoni
  abistab
  energialiidu komitee
  . Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses
  ja töötab käesoleva määruse jaoks asjakohastes sektoripõhistes koosseisudes
  .

1.   
  Käesoleva määruse rakendamisel
  abistab
  komisjoni energia- ja kliimakomitee
  . Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 2

Artikkel 37 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Kõnealuse komiteega asendatakse otsuse 93/389/EMÜ artikli 8, otsuse 280/2004/EÜ artikli 9 ja määruse (EL) nr 525/2013 artikli 26 kohaselt loodud komitee.
  Viiteid nimetatud õigusaktide kohaselt loodud komiteele käsitatakse viitena käesoleva määruse kohaselt loodud komiteele. | 2.   
  Olenemata käesoleva artikli lõikest 1, abistab komisjoni seoses käesoleva määruse artiklite 15, 17, 23, 31 ja 32 rakendamisega määruse (EL) nr 525/2013 artikli 26 kohaselt loodud kliimamuutuste komitee. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Kõnealuse komiteega asendatakse otsuse 93/389/EMÜ artikli 8, otsuse 280/2004/EÜ artikli 9 ja määruse (EL) nr 525/2013 artikli 26 kohaselt loodud komitee.
  Viiteid nimetatud õigusaktide kohaselt loodud komiteele käsitatakse viitena käesoleva määruse kohaselt loodud komiteele.

2.   
  Olenemata käesoleva artikli lõikest 1, abistab komisjoni seoses käesoleva määruse artiklite 15, 17, 23, 31 ja 32 rakendamisega määruse (EL) nr 525/2013 artikli 26 kohaselt loodud kliimamuutuste komitee.

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõik 1

Artikkel 38 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon esitab 28. veebruariks 2026
  ning seejärel iga
  viie aasta tagant
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse käesoleva määruse toimimist, selle panust energialiidu juhtimisse ning käesoleva määruse kavandamis-, aruandlus- ja seiresätete vastavust muudele liidu õigusaktidele või ÜRO kliimamuutuste
  raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppega
  seotud edaspidistele otsustele.
  Komisjon võib
  vajaduse korral
  esitada ettepanekuid
  . | Kuue kuu jooksul pärast hõlbustavat dialoogi, mis korraldatakse 2018. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames, et koostada ülevaade konventsiooniosaliste ühistest jõupingutustest üleilmse pikaajalise eesmärgi saavutamiseks,
  ning seejärel
  kuue kuu jooksul pärast 2023. aasta üleilmset ülevaadet ja
  iga
  sellele järgnevat üleilmset ülevaadet esitab komisjon
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse käesoleva määruse toimimist
  ja rakendamist
  , selle panust energialiidu juhtimisse ning käesoleva määruse kavandamis-, aruandlus- ja seiresätete vastavust muudele liidu õigusaktidele või ÜRO kliimamuutuste
  raamkonventsiooniga
  seotud edaspidistele otsustele
  ning seda, kas määrus annab piisava panuse Pariisi kokkuleppe eesmärkide täitmisse
  . Vajaduse korral
  lisatakse aruannetele ettepanekud liidu kliima- ja energiameetmete tõhustamiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon esitab 28. veebruariks 2026
  ning seejärel iga
  viie aasta tagant
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse käesoleva määruse toimimist, selle panust energialiidu juhtimisse ning käesoleva määruse kavandamis-, aruandlus- ja seiresätete vastavust muudele liidu õigusaktidele või ÜRO kliimamuutuste
  raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppega
  seotud edaspidistele otsustele.
  Komisjon võib
  vajaduse korral
  esitada ettepanekuid
  .

Komisjon esitab 28. veebruariks 2026

viie aasta tagant

raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppega

Komisjon võib

esitada ettepanekuid

Kuue kuu jooksul pärast hõlbustavat dialoogi, mis korraldatakse 2018. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames, et koostada ülevaade konventsiooniosaliste ühistest jõupingutustest üleilmse pikaajalise eesmärgi saavutamiseks,
  ning seejärel
  kuue kuu jooksul pärast 2023. aasta üleilmset ülevaadet ja
  iga
  sellele järgnevat üleilmset ülevaadet esitab komisjon
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse käesoleva määruse toimimist
  ja rakendamist
  , selle panust energialiidu juhtimisse ning käesoleva määruse kavandamis-, aruandlus- ja seiresätete vastavust muudele liidu õigusaktidele või ÜRO kliimamuutuste
  raamkonventsiooniga
  seotud edaspidistele otsustele
  ning seda, kas määrus annab piisava panuse Pariisi kokkuleppe eesmärkide täitmisse
  . Vajaduse korral
  lisatakse aruannetele ettepanekud liidu kliima- ja energiameetmete tõhustamiseks
  .

Kuue kuu jooksul pärast hõlbustavat dialoogi, mis korraldatakse 2018. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames, et koostada ülevaade konventsiooniosaliste ühistest jõupingutustest üleilmse pikaajalise eesmärgi saavutamiseks,

kuue kuu jooksul pärast 2023. aasta üleilmset ülevaadet ja

sellele järgnevat üleilmset ülevaadet esitab komisjon

ja rakendamist

raamkonventsiooniga

ning seda, kas määrus annab piisava panuse Pariisi kokkuleppe eesmärkide täitmisse

lisatakse aruannetele ettepanekud liidu kliima- ja energiameetmete tõhustamiseks

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 38 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kuue kuu jooksul pärast seda, kui liit esitab vastavalt Pariisi kokkuleppele uue või läbivaadatud riiklikult kindlaksmääratud panuse, esitab komisjon vajaduse korral vajalikud seadusandlikud ettepanekud liidu asjaomaste õigusaktide muutmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kuue kuu jooksul pärast seda, kui liit esitab vastavalt Pariisi kokkuleppele uue või läbivaadatud riiklikult kindlaksmääratud panuse, esitab komisjon vajaduse korral vajalikud seadusandlikud ettepanekud liidu asjaomaste õigusaktide muutmiseks.

Kuue kuu jooksul pärast seda, kui liit esitab vastavalt Pariisi kokkuleppele uue või läbivaadatud riiklikult kindlaksmääratud panuse, esitab komisjon vajaduse korral vajalikud seadusandlikud ettepanekud liidu asjaomaste õigusaktide muutmiseks.

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 40 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 98/70/EÜ

Artikkel 7a – lõige 1 – lõik 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | artikli 7a lõike 1 kolmanda lõigu punkt a asendatakse järgmisega:



  „iga tarnitud kütuse- või energialiigi kogumaht ning“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)

(2)

artikli 7a lõike 1 kolmanda lõigu punkt a asendatakse järgmisega:

„iga tarnitud kütuse- või energialiigi kogumaht ning“;

„iga tarnitud kütuse- või energialiigi kogumaht ning“;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 207

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 47 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2012/27/EL

Artikkel 18 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | artikli 18 lõike 1 punkt e jäetakse välja; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)

(2)

artikli 18 lõike 1 punkt e jäetakse välja;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 49 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv (EL) 2015/652

I lisa – 2. osa – punktid 2, 3, 4 ja 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | I lisa 2. osa punktid
  2, 3,
  4 ja 7 jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)

I lisa 2. osa punktid
  2, 3,
  4 ja 7 jäetakse välja.

2, 3,

| 1) | I lisa 2. osa punktid 4 ja 7 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

I lisa 2. osa punktid 4 ja 7 jäetakse välja.

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Artikkel 49 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt a

Direktiiv (EL) 2015/652

III lisa – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „1. | Liikmesriigid esitavad punktis 3 loetletud andmed. Need andmed tuleb esitada igas liikmesriigis turule lastud kõigi kütuse- ja energialiikide kohta. Kui fossiilkütustega segatakse mitu biokütust, tuleb esitada teave iga biokütuse kohta.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„1.

Liikmesriigid esitavad punktis 3 loetletud andmed. Need andmed tuleb esitada igas liikmesriigis turule lastud kõigi kütuse- ja energialiikide kohta. Kui fossiilkütustega segatakse mitu biokütust, tuleb esitada teave iga biokütuse kohta.“

| „1. | Liikmesriigid esitavad
  kord aastas
  punktis 3 loetletud andmed. Need andmed tuleb esitada igas liikmesriigis turule lastud kõigi kütuse- ja energialiikide kohta. Kui fossiilkütustega segatakse mitu biokütust, tuleb esitada teave iga biokütuse kohta.“ |
| --- | --- |

„1.

Liikmesriigid esitavad
  kord aastas
  punktis 3 loetletud andmed. Need andmed tuleb esitada igas liikmesriigis turule lastud kõigi kütuse- ja energialiikide kohta. Kui fossiilkütustega segatakse mitu biokütust, tuleb esitada teave iga biokütuse kohta.“

kord aastas

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Artikkel 49 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Direktiiv (EL) 2015/652

III lisa – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | Punkti 3 alapunktid e ja f jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

(b)

Punkti 3 alapunktid e ja f jäetakse välja.

Punkti 3 alapunktid e ja f jäetakse välja.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 a (uus)

Artikkel 49 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 49 a |
| | EMP |
| | 1.
     
  Hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] esitab komisjon EMP ühiskomiteele ühiskomitee otsuse eelnõu käesoleva määruse kohta, et võimaldada EMP EFTA riikidel käesoleva määruse sätteid täielikult rakendada, aidates seeläbi täita energialiidu eesmärke. |
| | 2.
     
  Kui EMP EFTA riigid on määruse ühiskomitee otsuse alusel üle võtnud, laienevad liikmesriikide käesolevas määruses kindlaks määratud kohustused teiste liikmesriikide suhtes ka EMP EFTA riikidele, kes on määruse oma territooriumil rakendanud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 49 a

Artikkel 49 a

EMP

EMP

1.
     
  Hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] esitab komisjon EMP ühiskomiteele ühiskomitee otsuse eelnõu käesoleva määruse kohta, et võimaldada EMP EFTA riikidel käesoleva määruse sätteid täielikult rakendada, aidates seeläbi täita energialiidu eesmärke.

2.
     
  Kui EMP EFTA riigid on määruse ühiskomitee otsuse alusel üle võtnud, laienevad liikmesriikide käesolevas määruses kindlaks määratud kohustused teiste liikmesriikide suhtes ka EMP EFTA riikidele, kes on määruse oma territooriumil rakendanud.

Muudatusettepanek 212

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 a (uus)

Artikkel 50 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 50a




  Energiaühendus




  Hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] teeb komisjon ettepaneku selle ülevõtmiseks energiaühenduse poolt vastavalt energiaühenduse asutamislepingu artiklile 79. Kui määrus on energiaühenduse ministrite nõukogu otsusega üle võetud ja seda on energiaühenduse asutamislepingu artikli 24 kohaselt muudetud, laienevad liikmesriikide käesolevas määruses kindlaks määratud kohustused teiste liikmesriikide suhtes ka energiaühenduse lepinguosalistele, kes on määruse oma territooriumil rakendanud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 50a

Energiaühendus

Hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] teeb komisjon ettepaneku selle ülevõtmiseks energiaühenduse poolt vastavalt energiaühenduse asutamislepingu artiklile 79. Kui määrus on energiaühenduse ministrite nõukogu otsusega üle võetud ja seda on energiaühenduse asutamislepingu artikli 24 kohaselt muudetud, laienevad liikmesriikide käesolevas määruses kindlaks määratud kohustused teiste liikmesriikide suhtes ka energiaühenduse lepinguosalistele, kes on määruse oma territooriumil rakendanud.

Muudatusettepanek 213

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 51

Artikkel 51

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 51 | Artikkel 51 |
| Üleminekusätted | Üleminekusätted |
| Erandina käesoleva määruse artiklist 50 kohaldatakse määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 7 ning artikli 17 lõike 1 punkte a ja d aruannete suhtes, mis sisaldavad nende artiklite kohaselt nõutud andmeid aastate 2018, 2019 ja 2020 kohta. | Erandina käesoleva määruse artiklist 50 kohaldatakse määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 7 ning artikli 17 lõike 1 punkte a ja d aruannete suhtes, mis sisaldavad nende artiklite kohaselt nõutud andmeid aastate 2018, 2019 ja 2020 kohta. |
| | Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 11 lõiget 3 kohaldatakse jätkuvalt Kyoto protokolli teise kohustusperioodi suhtes. |
| Määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 19 kohaldatakse aastate 2018, 2019 ja 2020 kohta esitatud kasvuhoonegaaside inventuuri andmete ülevaatamise suhtes. | Määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 19 kohaldatakse aastate 2018, 2019 ja 2020 kohta esitatud kasvuhoonegaaside inventuuri andmete ülevaatamise suhtes. |
| Määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 22 kohaldatakse jätkuvalt nimetatud artikliga nõutud aruande esitamise suhtes. | Määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 22 kohaldatakse jätkuvalt nimetatud artikliga nõutud aruande esitamise suhtes. |
| | Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 26 lõiget 1 kohaldatakse jätkuvalt seoses käesoleva määruse artiklite 15, 17, 23, 31 ja 32 rakendamisega ning kui sellele on osutatud muudes liidu õigusaktides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 51

Artikkel 51

Üleminekusätted

Üleminekusätted

Erandina käesoleva määruse artiklist 50 kohaldatakse määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 7 ning artikli 17 lõike 1 punkte a ja d aruannete suhtes, mis sisaldavad nende artiklite kohaselt nõutud andmeid aastate 2018, 2019 ja 2020 kohta.

Erandina käesoleva määruse artiklist 50 kohaldatakse määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 7 ning artikli 17 lõike 1 punkte a ja d aruannete suhtes, mis sisaldavad nende artiklite kohaselt nõutud andmeid aastate 2018, 2019 ja 2020 kohta.

Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 11 lõiget 3 kohaldatakse jätkuvalt Kyoto protokolli teise kohustusperioodi suhtes.

Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 11 lõiget 3 kohaldatakse jätkuvalt Kyoto protokolli teise kohustusperioodi suhtes.

Määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 19 kohaldatakse aastate 2018, 2019 ja 2020 kohta esitatud kasvuhoonegaaside inventuuri andmete ülevaatamise suhtes.

Määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 19 kohaldatakse aastate 2018, 2019 ja 2020 kohta esitatud kasvuhoonegaaside inventuuri andmete ülevaatamise suhtes.

Määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 22 kohaldatakse jätkuvalt nimetatud artikliga nõutud aruande esitamise suhtes.

Määruse (EL) nr 525/2013 artiklit 22 kohaldatakse jätkuvalt nimetatud artikliga nõutud aruande esitamise suhtes.

Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 26 lõiget 1 kohaldatakse jätkuvalt seoses käesoleva määruse artiklite 15, 17, 23, 31 ja 32 rakendamisega ning kui sellele on osutatud muudes liidu õigusaktides.

Määruse (EL) nr 525/2013 artikli 26 lõiget 1 kohaldatakse jätkuvalt seoses käesoleva määruse artiklite 15, 17, 23, 31 ja 32 rakendamisega ning kui sellele on osutatud muudes liidu õigusaktides.

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt 1.3 – alapunkt iii

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt 1.3 – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii. | Konsulteerimine sidusrühmadega
  ja
  sh sotsiaalpartneritega ning kodanikuühiskonna kaasatus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii.

Konsulteerimine sidusrühmadega
  ja
  sh sotsiaalpartneritega ning kodanikuühiskonna kaasatus.

ja

| iii. | Konsulteerimine sidusrühmadega, sh sotsiaalpartneritega, ning kodanikuühiskonna
  ja üldsuse
  kaasatus. |
| --- | --- |

iii.

Konsulteerimine sidusrühmadega, sh sotsiaalpartneritega, ning kodanikuühiskonna
  ja üldsuse
  kaasatus.

ja üldsuse

Muudatusettepanek 215

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt 1.4 – pealkiri

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt 1.4 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.4. | Piirkondlik koostöö kava ettevalmistamisel |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.4.

Piirkondlik koostöö kava ettevalmistamisel

| 1.4. | Makro- ja muu
  piirkondlik koostöö kava ettevalmistamisel |
| --- | --- |

1.4.

Makro- ja muu
  piirkondlik koostöö kava ettevalmistamisel

Makro- ja muu

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt 1.4 – alapunkt ii

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt 1.4 – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii. | Selgitus, kuidas piirkondlikku koostööd on kavas arvesse võetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii.

Selgitus, kuidas piirkondlikku koostööd on kavas arvesse võetud.

| ii. | Selgitus, kuidas
  makro- ja muud
  piirkondlikku koostööd on kavas arvesse võetud. |
| --- | --- |

ii.

Selgitus, kuidas
  makro- ja muud
  piirkondlikku koostööd on kavas arvesse võetud.

makro- ja muud

Muudatusettepanek 217

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.1 – pealkiri

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.1 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.1.1. | Kasvuhoonegaaside heide ja nende sidumine
  (ajavahemikku 2021–2030 hõlmava kava puhul raameesmärk vähendada liidus 2030. aastaks kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega)

   (1) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.1.1.

Kasvuhoonegaaside heide ja nende sidumine
  (ajavahemikku 2021–2030 hõlmava kava puhul raameesmärk vähendada liidus 2030. aastaks kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega)

   (1)

(ajavahemikku 2021–2030 hõlmava kava puhul raameesmärk vähendada liidus 2030. aastaks kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 40 % võrreldes 1990. aasta tasemega)

1

| 2.1.1. | Kasvuhoonegaaside heide ja nende sidumine (1) |
| --- | --- |

2.1.1.

Kasvuhoonegaaside heide ja nende sidumine (1)

1

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.1 – alapunkt i a (uus)

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.1 – alapunkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ia. | Liikmesriigi riiklikud trajektoorid süsihappegaasi sidujates sidumise säilitamiseks ja suurendamiseks alates 2021. aastast kooskõlas Pariisi kokkuleppega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ia.

ia.

Liikmesriigi riiklikud trajektoorid süsihappegaasi sidujates sidumise säilitamiseks ja suurendamiseks alates 2021. aastast kooskõlas Pariisi kokkuleppega.

Liikmesriigi riiklikud trajektoorid süsihappegaasi sidujates sidumise säilitamiseks ja suurendamiseks alates 2021. aastast kooskõlas Pariisi kokkuleppega.

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.1 – alapunkt ii

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.1 – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii. | Vajaduse korral
  muud riiklikud eesmärgid
  , mis vastavad olemasolevatele pikaajalistele vähese heite strateegiatele
  . Vajaduse korral muud eesmärgid, sh sektoripõhised ja kohanemiseesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii.

Vajaduse korral
  muud riiklikud eesmärgid
  , mis vastavad olemasolevatele pikaajalistele vähese heite strateegiatele
  . Vajaduse korral muud eesmärgid, sh sektoripõhised ja kohanemiseesmärgid.

Vajaduse korral

, mis vastavad olemasolevatele pikaajalistele vähese heite strateegiatele

| ii. | Muud riiklikud eesmärgid
  kooskõlas Pariisi kokkuleppe ning pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga
  . Vajaduse korral muud eesmärgid, sh sektoripõhised ja kohanemiseesmärgid. |
| --- | --- |

ii.

Muud riiklikud eesmärgid
  kooskõlas Pariisi kokkuleppe ning pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga
  . Vajaduse korral muud eesmärgid, sh sektoripõhised ja kohanemiseesmärgid.

kooskõlas Pariisi kokkuleppe ning pikaajalise kliima- ja energiastrateegiaga

Muudatusettepanek 220

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.2 – alapunkt i

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.2 – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i. | Liikmesriigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
  kavandatav osakaal
  summaarses lõppenergia tarbimises 2030. aastal
  , väljendatuna riikliku panusena ELi siduvasse eesmärki, milleks on 2030. aastaks vähemalt 27 %
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i.

Liikmesriigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
  kavandatav osakaal
  summaarses lõppenergia tarbimises 2030. aastal
  , väljendatuna riikliku panusena ELi siduvasse eesmärki, milleks on 2030. aastaks vähemalt 27 %
  .

kavandatav osakaal

, väljendatuna riikliku panusena ELi siduvasse eesmärki, milleks on 2030. aastaks vähemalt 27 %

| i. | Liikmesriigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
  riiklik eesmärk
  summaarses lõppenergia tarbimises 2030. aastal. |
| --- | --- |

i.

Liikmesriigi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia
  riiklik eesmärk
  summaarses lõppenergia tarbimises 2030. aastal.

riiklik eesmärk

Muudatusettepanek 221

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.2 – alapunkt iii

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.2 – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii. | Trajektoorid, mis näitavad tarbitava taastuvenergia osakaalu lõppenergia tarbimises igas sektoris (elektri-, kütte- ja jahutus- ning transpordisektor) ajavahemikul 2021–2030. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii.

Trajektoorid, mis näitavad tarbitava taastuvenergia osakaalu lõppenergia tarbimises igas sektoris (elektri-, kütte- ja jahutus- ning transpordisektor) ajavahemikul 2021–2030.

| iii. | Liikmesriigi
  trajektoorid, mis näitavad tarbitava taastuvenergia osakaalu lõppenergia tarbimises igas sektoris (elektri-, kütte- ja jahutus- ning transpordisektor,
  liigitatuna maantee-, raudtee- ja õhuvedude kaupa
  ) ajavahemikul 2021–2030. |
| --- | --- |

iii.

Liikmesriigi
  trajektoorid, mis näitavad tarbitava taastuvenergia osakaalu lõppenergia tarbimises igas sektoris (elektri-, kütte- ja jahutus- ning transpordisektor,
  liigitatuna maantee-, raudtee- ja õhuvedude kaupa
  ) ajavahemikul 2021–2030.

Liikmesriigi

liigitatuna maantee-, raudtee- ja õhuvedude kaupa

Muudatusettepanek 222

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.2 – alapunkt iv

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.2 – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv. | Trajektoorid iga sellise taastuvenergiatehnoloogia kaupa, mida liikmesriik kavatseb kasutada taastuvenergia üldise ja sektoripõhise 2021.–2030. aasta trajektoori saavutamiseks, sh eeldatav summaarne lõppenergia kogutarbimine tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa miljonites naftaekvivalenttonnides ning kavandatav ülesseatud
  koguvõimsus
  (jagatuna uueks ja ajakohastatud võimsuseks) tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa megavattides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv.

Trajektoorid iga sellise taastuvenergiatehnoloogia kaupa, mida liikmesriik kavatseb kasutada taastuvenergia üldise ja sektoripõhise 2021.–2030. aasta trajektoori saavutamiseks, sh eeldatav summaarne lõppenergia kogutarbimine tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa miljonites naftaekvivalenttonnides ning kavandatav ülesseatud
  koguvõimsus
  (jagatuna uueks ja ajakohastatud võimsuseks) tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa megavattides.

koguvõimsus

| iv. | Trajektoorid iga sellise taastuvenergiatehnoloogia kaupa, mida liikmesriik kavatseb kasutada taastuvenergia üldise ja sektoripõhise 2021.–2030. aasta trajektoori saavutamiseks, sh eeldatav summaarne lõppenergia kogutarbimine tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa miljonites naftaekvivalenttonnides ning
  summaarne
  kavandatav ülesseatud
  netovõimsus
  (jagatuna uueks ja ajakohastatud võimsuseks) tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa megavattides. |
| --- | --- |

iv.

Trajektoorid iga sellise taastuvenergiatehnoloogia kaupa, mida liikmesriik kavatseb kasutada taastuvenergia üldise ja sektoripõhise 2021.–2030. aasta trajektoori saavutamiseks, sh eeldatav summaarne lõppenergia kogutarbimine tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa miljonites naftaekvivalenttonnides ning
  summaarne
  kavandatav ülesseatud
  netovõimsus
  (jagatuna uueks ja ajakohastatud võimsuseks) tehnoloogialahenduste ja sektorite kaupa megavattides.

summaarne

netovõimsus

Muudatusettepanek 223

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.2 – alapunkt v

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.2 – alapunkt v

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| v. | Trajektoorid, mis näitavad nõudlust bioenergia järele, liigitatuna kütte-, elektri- ja transpordisektori kaupa, ning bioenergia pakkumist lähtematerjalide
  ja päritolu
  kaupa (eraldi omamaise toodangu ja impordi kohta). Metsa biomassi puhul hinnang, milles käsitletakse metsa biomassi allikat ja mõju LULUCFi valdkonna sidujale. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

v.

Trajektoorid, mis näitavad nõudlust bioenergia järele, liigitatuna kütte-, elektri- ja transpordisektori kaupa, ning bioenergia pakkumist lähtematerjalide
  ja päritolu
  kaupa (eraldi omamaise toodangu ja impordi kohta). Metsa biomassi puhul hinnang, milles käsitletakse metsa biomassi allikat ja mõju LULUCFi valdkonna sidujale.

ja päritolu

| v. | Liikmesriigi
  trajektoorid, mis näitavad nõudlust bioenergia järele, liigitatuna kütte-, elektri- ja transpordisektori kaupa, ning bioenergia pakkumist lähtematerjalide kaupa, eraldi omamaise toodangu ja impordi kohta. Metsa biomassi puhul hinnang, milles käsitletakse metsa biomassi allikat ja mõju LULUCFi valdkonna sidujale. |
| --- | --- |

v.

Liikmesriigi
  trajektoorid, mis näitavad nõudlust bioenergia järele, liigitatuna kütte-, elektri- ja transpordisektori kaupa, ning bioenergia pakkumist lähtematerjalide kaupa, eraldi omamaise toodangu ja impordi kohta. Metsa biomassi puhul hinnang, milles käsitletakse metsa biomassi allikat ja mõju LULUCFi valdkonna sidujale.

Liikmesriigi

Muudatusettepanek 224

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.2 – alapunkt v a (uus)

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.2 – alapunkt v a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | va. | Liikmesriigi linnade, energiakogukondade ja tootvate tarbijate poolt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal ning trajektoorid ja eesmärgid 2030. aastal ning taastuvenergia trajektoorid aastatel 2021–2030, sh eeldatav summaarne lõppenergia kogutarbimine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

va.

va.

Liikmesriigi linnade, energiakogukondade ja tootvate tarbijate poolt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal ning trajektoorid ja eesmärgid 2030. aastal ning taastuvenergia trajektoorid aastatel 2021–2030, sh eeldatav summaarne lõppenergia kogutarbimine.

Liikmesriigi linnade, energiakogukondade ja tootvate tarbijate poolt taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal ning trajektoorid ja eesmärgid 2030. aastal ning taastuvenergia trajektoorid aastatel 2021–2030, sh eeldatav summaarne lõppenergia kogutarbimine.

Muudatusettepanek 225

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.2 – alapunkt vi

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.1 – alapunkt 2.1.2 – alapunkt vi

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| vi. | Vajaduse korral muud riiklikud trajektoorid ja eesmärgid, sh pikaajalised ja sektoripõhised (nt
  täiustatud biokütuste osakaal,
  taastuvenergia osakaal kaugküttes, taastuvenergia kasutus hoonetes ning
  linnade, energiakogukondade ja oma
  energia
  tarbijate toodetav taastuvenergia
  ). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

vi.

Vajaduse korral muud riiklikud trajektoorid ja eesmärgid, sh pikaajalised ja sektoripõhised (nt
  täiustatud biokütuste osakaal,
  taastuvenergia osakaal kaugküttes, taastuvenergia kasutus hoonetes ning
  linnade, energiakogukondade ja oma
  energia
  tarbijate toodetav taastuvenergia
  ).

täiustatud biokütuste osakaal,

linnade, energiakogukondade ja oma

tarbijate toodetav taastuvenergia

| vi. | Vajaduse korral muud riiklikud trajektoorid ja eesmärgid, sh pikaajalised ja sektoripõhised (nt taastuvenergia osakaal kaugküttes, taastuvenergia kasutus hoonetes ning
  heitvee töötlemisel settest saadud
  energia). |
| --- | --- |

vi.

Vajaduse korral muud riiklikud trajektoorid ja eesmärgid, sh pikaajalised ja sektoripõhised (nt taastuvenergia osakaal kaugküttes, taastuvenergia kasutus hoonetes ning
  heitvee töötlemisel settest saadud
  energia).

heitvee töötlemisel settest saadud

Muudatusettepanek 226

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt i

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i. | Seoses liidu
  2030. aasta
  siduva 30 % energiatõhususeesmärgiga kindlaks määratud soovituslik riiklik energiatõhususpanus
  , millele on osutatud direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikli 1 lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 4
  ning mis põhineb primaar- või lõppenergia tarbimisel
  ,
  primaar- või lõppenergia säästul või energiamahukusel;
  väljendatuna primaar- ja lõppenergia tarbimise absoluuttasemena 2020. ja 2030. aastal, lisades alates 2021. aastast selle
  panuse
  lineaarse trajektoorina; lisada alusmetoodika ja kasutatud ümberarvutustegurid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i.

Seoses liidu
  2030. aasta
  siduva 30 % energiatõhususeesmärgiga kindlaks määratud soovituslik riiklik energiatõhususpanus
  , millele on osutatud direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikli 1 lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 4
  ning mis põhineb primaar- või lõppenergia tarbimisel
  ,
  primaar- või lõppenergia säästul või energiamahukusel;
  väljendatuna primaar- ja lõppenergia tarbimise absoluuttasemena 2020. ja 2030. aastal, lisades alates 2021. aastast selle
  panuse
  lineaarse trajektoorina; lisada alusmetoodika ja kasutatud ümberarvutustegurid.

Seoses liidu

siduva 30 % energiatõhususeesmärgiga kindlaks määratud soovituslik riiklik energiatõhususpanus

ning mis põhineb primaar- või lõppenergia tarbimisel

primaar- või lõppenergia säästul või energiamahukusel;

panuse

| i. | Liikmesriigi
  2030. aasta
  siduv energiatõhususeesmärk
  , millele on osutatud direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikli 1 lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 4, väljendatuna primaar- ja lõppenergia tarbimise absoluuttasemena 2020. ja 2030. aastal, lisades alates 2021. aastast selle
  eesmärgi
  lineaarse trajektoorina; lisada alusmetoodika ja kasutatud ümberarvutustegurid. |
| --- | --- |

i.

Liikmesriigi
  2030. aasta
  siduv energiatõhususeesmärk
  , millele on osutatud direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikli 1 lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 4, väljendatuna primaar- ja lõppenergia tarbimise absoluuttasemena 2020. ja 2030. aastal, lisades alates 2021. aastast selle
  eesmärgi
  lineaarse trajektoorina; lisada alusmetoodika ja kasutatud ümberarvutustegurid.

Liikmesriigi

siduv energiatõhususeesmärk

eesmärgi

Muudatusettepanek 227

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt ii

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii. | Ajavahemikul 2021–2030 saavutatav kumulatiivne energiasääst vastavalt direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklile 7 energiasäästukohustuste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii.

Ajavahemikul 2021–2030 saavutatav kumulatiivne energiasääst vastavalt direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklile 7 energiasäästukohustuste kohta.

| ii. | Ajavahemikul 2021–2030
  ja järgnevatel ajavahemikel
  saavutatav
  täiendav
  kumulatiivne energiasääst vastavalt direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklile 7 energiasäästukohustuste kohta. |
| --- | --- |

ii.

Ajavahemikul 2021–2030
  ja järgnevatel ajavahemikel
  saavutatav
  täiendav
  kumulatiivne energiasääst vastavalt direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artiklile 7 energiasäästukohustuste kohta.

ja järgnevatel ajavahemikel

täiendav

Muudatusettepanek 228

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt iii

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii. | Riigi (avaliku ja erasektori)
  elamu-
  ja
  ärihoonete
  pikaajalise renoveerimise eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii.

Riigi (avaliku ja erasektori)
  elamu-
  ja
  ärihoonete
  pikaajalise renoveerimise eesmärgid.

elamu-

ärihoonete

| iii. | Riigi (avaliku ja erasektori)
  elu-
  ja
  mitteeluhoonete
  pikaajalise renoveerimise eesmärgid
  2030. ja 2040. aastaks kooskõlas 2050. aasta liginullenergia- ja väikeste süsinikdioksiidi heitkogustega hoonete eesmärgiga
  . |
| --- | --- |

iii.

Riigi (avaliku ja erasektori)
  elu-
  ja
  mitteeluhoonete
  pikaajalise renoveerimise eesmärgid
  2030. ja 2040. aastaks kooskõlas 2050. aasta liginullenergia- ja väikeste süsinikdioksiidi heitkogustega hoonete eesmärgiga
  .

elu-

mitteeluhoonete

2030. ja 2040. aastaks kooskõlas 2050. aasta liginullenergia- ja väikeste süsinikdioksiidi heitkogustega hoonete eesmärgiga

Muudatusettepanek 229

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt iv

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv. | Ajavahemikul 2021–2030 renoveeritav üldpõrandapind või võrdväärne iga-aastane energiasääst vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklile 5 avaliku sektori asutuste hoonete eeskuju kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv.

Ajavahemikul 2021–2030 renoveeritav üldpõrandapind või võrdväärne iga-aastane energiasääst vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklile 5 avaliku sektori asutuste hoonete eeskuju kohta.

| iv. | Ajavahemikul 2021–2030 renoveeritav üldpõrandapind
  ja vastav energiasääst
  või võrdväärne iga-aastane energiasääst vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklile 5 avaliku sektori asutuste hoonete eeskuju kohta. |
| --- | --- |

iv.

Ajavahemikul 2021–2030 renoveeritav üldpõrandapind
  ja vastav energiasääst
  või võrdväärne iga-aastane energiasääst vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklile 5 avaliku sektori asutuste hoonete eeskuju kohta.

ja vastav energiasääst

Muudatusettepanek 230

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.3 – alapunkt i

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.3 – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i. | Energiaallikate mitmekesistamise ja kolmandatest riikidest pärit energiatarnetega ning salvestamise ja tarbimiskajaga seotud riiklikud eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i.

Energiaallikate mitmekesistamise ja kolmandatest riikidest pärit energiatarnetega ning salvestamise ja tarbimiskajaga seotud riiklikud eesmärgid.

| i. | Energiaallikate mitmekesistamise ja kolmandatest riikidest pärit energiatarnetega ning
  energiasäästumeetmete kasutuselevõtmise,
  salvestamise ja tarbimiskajaga seotud riiklikud eesmärgid. |
| --- | --- |

i.

Energiaallikate mitmekesistamise ja kolmandatest riikidest pärit energiatarnetega ning
  energiasäästumeetmete kasutuselevõtmise,
  salvestamise ja tarbimiskajaga seotud riiklikud eesmärgid.

energiasäästumeetmete kasutuselevõtmise,

Muudatusettepanek 231

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.3 – alapunkt ii

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.3 – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii. | Kolmandatest riikidest imporditavast energiast sõltumise vähendamisega seotud riiklikud eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii.

Kolmandatest riikidest imporditavast energiast sõltumise vähendamisega seotud riiklikud eesmärgid.

| ii. | Kolmandatest riikidest imporditavast
  , fossiilkütustest (nafta, süsi ja gaas) ning, kui see on asjakohane, muudest kütustest toodetavast
  energiast sõltumise vähendamisega seotud riiklikud eesmärgid. |
| --- | --- |

ii.

Kolmandatest riikidest imporditavast
  , fossiilkütustest (nafta, süsi ja gaas) ning, kui see on asjakohane, muudest kütustest toodetavast
  energiast sõltumise vähendamisega seotud riiklikud eesmärgid.

, fossiilkütustest (nafta, süsi ja gaas) ning, kui see on asjakohane, muudest kütustest toodetavast

Muudatusettepanek 232

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.3 – alapunkt iv

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.3 – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv. | Omamaiste energiaallikate (eelkõige taastuvenergia) kasutuselevõtuga
  seotud riiklikud eesmärgid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv.

Omamaiste energiaallikate (eelkõige taastuvenergia) kasutuselevõtuga
  seotud riiklikud eesmärgid.

Omamaiste energiaallikate (eelkõige taastuvenergia) kasutuselevõtuga

| iv. | Riigi energiasüsteemi paindlikumaks muutmisega
  seotud riiklikud eesmärgid. |
| --- | --- |

iv.

Riigi energiasüsteemi paindlikumaks muutmisega
  seotud riiklikud eesmärgid.

Riigi energiasüsteemi paindlikumaks muutmisega

Muudatusettepanek 233

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.4 – alapunkt 2.4.1 – alapunkt i

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.4 – alapunkt 2.4.1 – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i. | Liikmesriikide elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud
  seoses Euroopa Ülemkogu 2014. aasta oktoobri eesmärgiga
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i.

Liikmesriikide elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase, mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud
  seoses Euroopa Ülemkogu 2014. aasta oktoobri eesmärgiga
  .

seoses Euroopa Ülemkogu 2014. aasta oktoobri eesmärgiga

| i. | Liikmesriikide elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase
  (vähemalt 15 %)
  , mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud
  , võttes arvesse eesmärki ühendada 2020. aastaks omavahel vähemalt 10 % võrkudest
  . |
| --- | --- |

i.

Liikmesriikide elektrivõrkude omavahelise ühendatuse tase
  (vähemalt 15 %)
  , mille liikmesriik on 2030. aastaks eesmärgiks seadnud
  , võttes arvesse eesmärki ühendada 2020. aastaks omavahel vähemalt 10 % võrkudest
  .

(vähemalt 15 %)

, võttes arvesse eesmärki ühendada 2020. aastaks omavahel vähemalt 10 % võrkudest

Muudatusettepanek 234

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.4 – alapunkt 2.4.2 – alapunkt i

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.4 – alapunkt 2.4.2 – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i. | Elektrienergia ja gaasi
  ülekande taristuga
  seotud riiklikud põhieesmärgid, mis on vajalikud energialiidu
  strateegia
  mis tahes mõõtmega seotud eesmärkide saavutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i.

Elektrienergia ja gaasi
  ülekande taristuga
  seotud riiklikud põhieesmärgid, mis on vajalikud energialiidu
  strateegia
  mis tahes mõõtmega seotud eesmärkide saavutamiseks.

ülekande taristuga

strateegia

| i. | Elektrienergia ja gaasi
  ülekande- ja jaotustaristu ning selle moderniseerimisega
  seotud riiklikud põhieesmärgid, mis on vajalikud
  punktis 2 loetletud
  energialiidu mis tahes mõõtmega seotud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

i.

Elektrienergia ja gaasi
  ülekande- ja jaotustaristu ning selle moderniseerimisega
  seotud riiklikud põhieesmärgid, mis on vajalikud
  punktis 2 loetletud
  energialiidu mis tahes mõõtmega seotud eesmärkide saavutamiseks.

ülekande- ja jaotustaristu ning selle moderniseerimisega

punktis 2 loetletud

Muudatusettepanek 235

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.4 – alapunkt 2.4.3 – alapunkt i

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.4 – alapunkt 2.4.3 – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i. | Energia siseturu muude aspektide, nt turgude lõimimise ja
  liitmisega
  seotud riiklikud eesmärgid, sh eesmärkide saavutamise ajakava. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i.

Energia siseturu muude aspektide, nt turgude lõimimise ja
  liitmisega
  seotud riiklikud eesmärgid, sh eesmärkide saavutamise ajakava.

liitmisega

| i. | Energia siseturu muude aspektide, nt
  süsteemi paindlikkuse suurendamise,
  turgude lõimimise ja
  liitmise, arukate võrkude, koondtarbimise, tarbimiskaja, salvestamise, hajustootmise, saatmis- ja edasisaatmis- ning kärpimismehhanismide ja reaalajas edastatavate hinnasignaalidega
  seotud riiklikud eesmärgid, sh eesmärkide saavutamise ajakava. |
| --- | --- |

i.

Energia siseturu muude aspektide, nt
  süsteemi paindlikkuse suurendamise,
  turgude lõimimise ja
  liitmise, arukate võrkude, koondtarbimise, tarbimiskaja, salvestamise, hajustootmise, saatmis- ja edasisaatmis- ning kärpimismehhanismide ja reaalajas edastatavate hinnasignaalidega
  seotud riiklikud eesmärgid, sh eesmärkide saavutamise ajakava.

süsteemi paindlikkuse suurendamise,

liitmise, arukate võrkude, koondtarbimise, tarbimiskaja, salvestamise, hajustootmise, saatmis- ja edasisaatmis- ning kärpimismehhanismide ja reaalajas edastatavate hinnasignaalidega

Muudatusettepanek 236

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.4 – alapunkt 2.4.3 – alapunkt i a (uus)

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.4 – alapunkt 2.4.3 – alapunkt i a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ia. | Riiklikud eesmärgid, mis puudutavad taastuvenergia kasutamise diskrimineerimise keeldu, tarbimiskaja ja salvestamist, sh koondamise kaudu, kõigil energiaturgudel, sh eesmärkide saavutamise ajakava. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ia.

ia.

Riiklikud eesmärgid, mis puudutavad taastuvenergia kasutamise diskrimineerimise keeldu, tarbimiskaja ja salvestamist, sh koondamise kaudu, kõigil energiaturgudel, sh eesmärkide saavutamise ajakava.

Riiklikud eesmärgid, mis puudutavad taastuvenergia kasutamise diskrimineerimise keeldu, tarbimiskaja ja salvestamist, sh koondamise kaudu, kõigil energiaturgudel, sh eesmärkide saavutamise ajakava.

Muudatusettepanek 237

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.4 – alapunkt 2.4.3 – alapunkt i b (uus)

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.4 – alapunkt 2.4.3 – alapunkt i b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ib. | Riiklikud eesmärgid, mis puudutavad tarbijate osalemist energiasüsteemis ning kasu saamist omatootmisest ja uutest tehnoloogiatest, sealhulgas arukatest arvestitest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ib.

ib.

Riiklikud eesmärgid, mis puudutavad tarbijate osalemist energiasüsteemis ning kasu saamist omatootmisest ja uutest tehnoloogiatest, sealhulgas arukatest arvestitest.

Riiklikud eesmärgid, mis puudutavad tarbijate osalemist energiasüsteemis ning kasu saamist omatootmisest ja uutest tehnoloogiatest, sealhulgas arukatest arvestitest.

Muudatusettepanek 238

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.4 – alapunkt 2.4.3 – alapunkt iii

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.4 – alapunkt 2.4.3 – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii. | Riiklikud eesmärgid, millega tagatakse energiatarbijate kaitse ja energia jaemüügisektori konkurentsivõime suurendamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii.

Riiklikud eesmärgid, millega tagatakse energiatarbijate kaitse ja energia jaemüügisektori konkurentsivõime suurendamine.

| iii. | Riiklikud eesmärgid, millega tagatakse energiatarbijate kaitse
  , suurem läbipaistvus, tarnijate vahetamise julgustamine
  ja energia jaemüügisektori konkurentsivõime suurendamine. |
| --- | --- |

iii.

Riiklikud eesmärgid, millega tagatakse energiatarbijate kaitse
  , suurem läbipaistvus, tarnijate vahetamise julgustamine
  ja energia jaemüügisektori konkurentsivõime suurendamine.

, suurem läbipaistvus, tarnijate vahetamise julgustamine

Muudatusettepanek 240

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.5 – alapunkt i

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.5 – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i. | Energialiiduga seotud
  avaliku
  ja
  erasektori teadusuuringuid ja innovatsiooni
  käsitlevad riiklikud rahastamis- ja muud eesmärgid ning vajaduse korral eesmärkide saavutamise ajakava; kajastades energialiidu strateegia ja SET-kava prioriteete. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i.

Energialiiduga seotud
  avaliku
  ja
  erasektori teadusuuringuid ja innovatsiooni
  käsitlevad riiklikud rahastamis- ja muud eesmärgid ning vajaduse korral eesmärkide saavutamise ajakava; kajastades energialiidu strateegia ja SET-kava prioriteete.

avaliku

erasektori teadusuuringuid ja innovatsiooni

| i. | Energialiiduga seotud
  teadusuuringute
  ja
  innovatsiooni riiklikku toetamist
  käsitlevad riiklikud rahastamis- ja muud eesmärgid
  ja toetuse eeldatav finantsvõimendus erasektori teadusuuringutele
  ning vajaduse korral eesmärkide saavutamise ajakava; kajastades energialiidu strateegia ja SET-kava prioriteete. |
| --- | --- |

i.

Energialiiduga seotud
  teadusuuringute
  ja
  innovatsiooni riiklikku toetamist
  käsitlevad riiklikud rahastamis- ja muud eesmärgid
  ja toetuse eeldatav finantsvõimendus erasektori teadusuuringutele
  ning vajaduse korral eesmärkide saavutamise ajakava; kajastades energialiidu strateegia ja SET-kava prioriteete.

teadusuuringute

innovatsiooni riiklikku toetamist

ja toetuse eeldatav finantsvõimendus erasektori teadusuuringutele

Muudatusettepanek 241

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.5 – alapunkt ii

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 2 – alapunkt 2.5 – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii. | Vajaduse korral
  riiklikud
  eesmärgid, sh pikaajalised (
  2050. aasta) eesmärgid
  , mis on seotud vähese CO2-heitega tehnoloogia kasutuselevõtuga, sh suure energiakasutusega ja rohkesti CO2-heidet tekitavate tööstussektorite CO2-heite vähendamise ning vajaduse korral seonduva CO2 transpordi ja säilitamise taristu tehnoloogia
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii.

Vajaduse korral
  riiklikud
  eesmärgid, sh pikaajalised (
  2050. aasta) eesmärgid
  , mis on seotud vähese CO2-heitega tehnoloogia kasutuselevõtuga, sh suure energiakasutusega ja rohkesti CO2-heidet tekitavate tööstussektorite CO2-heite vähendamise ning vajaduse korral seonduva CO2 transpordi ja säilitamise taristu tehnoloogia
  .

Vajaduse korral

eesmärgid, sh pikaajalised (

, mis on seotud vähese CO2

2

2

2

| ii. | Säästvate tehnoloogiate soodustamisega seotud
  riiklikud 2050. aasta eesmärgid. |
| --- | --- |

ii.

Säästvate tehnoloogiate soodustamisega seotud
  riiklikud 2050. aasta eesmärgid.

Säästvate tehnoloogiate soodustamisega seotud

Muudatusettepanek 242

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.1

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.1.1. | Kasvuhoonegaaside heide ja nende sidumine
  (ajavahemikku 2021–2030 hõlmava kava puhul 2030. aasta raameesmärk) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.1.1.

Kasvuhoonegaaside heide ja nende sidumine
  (ajavahemikku 2021–2030 hõlmava kava puhul 2030. aasta raameesmärk)

(ajavahemikku 2021–2030 hõlmava kava puhul 2030. aasta raameesmärk)

| 3.1.1. | Kasvuhoonegaaside heide ja nende sidumine |
| --- | --- |

3.1.1.

Kasvuhoonegaaside heide ja nende sidumine

| i. | Poliitikad ja meetmed, millega saavutatakse määruse [] [ESR] kohane eesmärk, millele on osutatud punktis 2.1.1, ning poliitikad ja meetmed, mille eesmärk on järgida määrust [] [LULUCF], ning mis hõlmavad kõiki peamisi heidet tekitavaid sektoreid ning sektoreid sidujate edendamiseks, pidades silmas pikaajalist visiooni ja eesmärki
  minna üle vähese CO2-heitega majandusele 50 aasta jooksul ning saavutada tasakaal heite ja sidumise vahel
  kooskõlas Pariisi kokkuleppega. |
| --- | --- |

i.

Poliitikad ja meetmed, millega saavutatakse määruse [] [ESR] kohane eesmärk, millele on osutatud punktis 2.1.1, ning poliitikad ja meetmed, mille eesmärk on järgida määrust [] [LULUCF], ning mis hõlmavad kõiki peamisi heidet tekitavaid sektoreid ning sektoreid sidujate edendamiseks, pidades silmas pikaajalist visiooni ja eesmärki
  minna üle vähese CO2-heitega majandusele 50 aasta jooksul ning saavutada tasakaal heite ja sidumise vahel
  kooskõlas Pariisi kokkuleppega.

minna üle vähese CO2

| i. | Poliitikad ja meetmed, millega saavutatakse määruse [] [ESR] kohane eesmärk, millele on osutatud punktis 2.1.1, ning poliitikad ja meetmed, mille eesmärk on järgida määrust [] [LULUCF],
  ja trajektoorid süsihappegaasi sidujates sidumise säilitamiseks ja suurendamiseks, millele on osutatud punktis 2.1.1,
  ning mis hõlmavad kõiki peamisi heidet tekitavaid sektoreid ning sektoreid sidujate edendamiseks, pidades silmas pikaajalist visiooni ja eesmärki
  viia liidus kasvuhoonegaaside netoheide 2050. aastaks nulli ja jõuda varsti pärast seda negatiivse heitkoguseni
  kooskõlas Pariisi kokkuleppega. |
| --- | --- |

i.

Poliitikad ja meetmed, millega saavutatakse määruse [] [ESR] kohane eesmärk, millele on osutatud punktis 2.1.1, ning poliitikad ja meetmed, mille eesmärk on järgida määrust [] [LULUCF],
  ja trajektoorid süsihappegaasi sidujates sidumise säilitamiseks ja suurendamiseks, millele on osutatud punktis 2.1.1,
  ning mis hõlmavad kõiki peamisi heidet tekitavaid sektoreid ning sektoreid sidujate edendamiseks, pidades silmas pikaajalist visiooni ja eesmärki
  viia liidus kasvuhoonegaaside netoheide 2050. aastaks nulli ja jõuda varsti pärast seda negatiivse heitkoguseni
  kooskõlas Pariisi kokkuleppega.

ja trajektoorid süsihappegaasi sidujates sidumise säilitamiseks ja suurendamiseks, millele on osutatud punktis 2.1.1,

viia liidus kasvuhoonegaaside netoheide 2050. aastaks nulli ja jõuda varsti pärast seda negatiivse heitkoguseni

| ii. | Piirkondlik koostöö selles valdkonnas. |
| --- | --- |

ii.

Piirkondlik koostöö selles valdkonnas.

| ii. | Piirkondlik koostöö selles valdkonnas. |
| --- | --- |

ii.

Piirkondlik koostöö selles valdkonnas.

| iii. | Ilma et see piiraks riigiabi eeskirjade kohaldatavust
  ja kui see on asjakohane
  , rahastamismeetmed, sh ELi toetus ja ELi vahendite kasutamine kõnealuses valdkonnas riigi tasandil. |
| --- | --- |

iii.

Ilma et see piiraks riigiabi eeskirjade kohaldatavust
  ja kui see on asjakohane
  , rahastamismeetmed, sh ELi toetus ja ELi vahendite kasutamine kõnealuses valdkonnas riigi tasandil.

ja kui see on asjakohane

| iii. | Ilma et see piiraks riigiabi eeskirjade kohaldatavust, rahastamismeetmed, sh ELi toetus ja ELi vahendite kasutamine kõnealuses valdkonnas riigi tasandil
  , kui see on asjakohane
  . |
| --- | --- |

iii.

Ilma et see piiraks riigiabi eeskirjade kohaldatavust, rahastamismeetmed, sh ELi toetus ja ELi vahendite kasutamine kõnealuses valdkonnas riigi tasandil
  , kui see on asjakohane
  .

, kui see on asjakohane

Muudatusettepanek 243

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.2 – alapunkt i

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.2 – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i. | Poliitikad ja meetmed, millega saavutatakse riiklik
  panus
  ELi tasandi
  siduva
  2030. aasta
  taastuvenergiaeesmärgi saavutamiseks
  ning järgitakse trajektoore, nagu on esitatud punktis 2.1.2, sh sektori- ja tehnoloogiaspetsiifilised meetmed (6). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i.

Poliitikad ja meetmed, millega saavutatakse riiklik
  panus
  ELi tasandi
  siduva
  2030. aasta
  taastuvenergiaeesmärgi saavutamiseks
  ning järgitakse trajektoore, nagu on esitatud punktis 2.1.2, sh sektori- ja tehnoloogiaspetsiifilised meetmed (6).

panus

siduva

taastuvenergiaeesmärgi saavutamiseks

6

| i. | Poliitikad ja meetmed, millega saavutatakse
  2030. aasta
  riiklik
  eesmärk ja
  ELi tasandi
  siduv
  2030. aasta
  taastuvenergiaeesmärk
  ning järgitakse trajektoore, nagu on esitatud punktis 2.1.2, sh sektori- ja tehnoloogiaspetsiifilised meetmed (6). |
| --- | --- |

i.

Poliitikad ja meetmed, millega saavutatakse
  2030. aasta
  riiklik
  eesmärk ja
  ELi tasandi
  siduv
  2030. aasta
  taastuvenergiaeesmärk
  ning järgitakse trajektoore, nagu on esitatud punktis 2.1.2, sh sektori- ja tehnoloogiaspetsiifilised meetmed (6).

2030. aasta

eesmärk ja

siduv

taastuvenergiaeesmärk

6

Muudatusettepanek 244

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.2 – alapunkt iii

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.2 – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii. | Erimeetmed, mis on seotud rahalise toetusega, sh ELi
  toetusega
  ja ELi vahendite
  kasutamisega
  taastuvatest energiaallikatest energia tootmise ja sellise energia kasutamise edendamiseks elektri-, kütte- ja jahutus- ning transpordisektoris. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii.

Erimeetmed, mis on seotud rahalise toetusega, sh ELi
  toetusega
  ja ELi vahendite
  kasutamisega
  taastuvatest energiaallikatest energia tootmise ja sellise energia kasutamise edendamiseks elektri-, kütte- ja jahutus- ning transpordisektoris.

toetusega

kasutamisega

| iii. | Riiklikud
  erimeetmed, mis on seotud rahalise toetusega,
  ja fiskaalmeetmed,
  sh ELi
  toetus
  ja ELi vahendite
  kasutamine
  taastuvatest energiaallikatest energia tootmise ja sellise energia kasutamise edendamiseks elektri-, kütte- ja jahutus- ning transpordisektoris. |
| --- | --- |

iii.

Riiklikud
  erimeetmed, mis on seotud rahalise toetusega,
  ja fiskaalmeetmed,
  sh ELi
  toetus
  ja ELi vahendite
  kasutamine
  taastuvatest energiaallikatest energia tootmise ja sellise energia kasutamise edendamiseks elektri-, kütte- ja jahutus- ning transpordisektoris.

Riiklikud

ja fiskaalmeetmed,

toetus

kasutamine

Muudatusettepanek 245

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.2 – alapunkt iv

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.2 – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv. | Erimeetmed kontaktpunkti loomiseks, haldusmenetluste täiustamiseks, teabe ja koolituse pakkumiseks
  ning oma taastuvenergia tarbijate ja energiakogukondade mõjuvõime suurendamiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv.

Erimeetmed kontaktpunkti loomiseks, haldusmenetluste täiustamiseks, teabe ja koolituse pakkumiseks
  ning oma taastuvenergia tarbijate ja energiakogukondade mõjuvõime suurendamiseks
  .

ning oma taastuvenergia tarbijate ja energiakogukondade mõjuvõime suurendamiseks

| iv. | Erimeetmed
  taastuvenergia kasutuselevõtmise ülemääraselt koormavate kulude ja tõkete kaotamiseks ning
  kontaktpunkti loomiseks, haldusmenetluste täiustamiseks, teabe ja koolituse pakkumiseks.
  Eeldatav mõju uue taastuvenergia võimsuse loomise tähenduses. |
| --- | --- |

iv.

Erimeetmed
  taastuvenergia kasutuselevõtmise ülemääraselt koormavate kulude ja tõkete kaotamiseks ning
  kontaktpunkti loomiseks, haldusmenetluste täiustamiseks, teabe ja koolituse pakkumiseks.
  Eeldatav mõju uue taastuvenergia võimsuse loomise tähenduses.

taastuvenergia kasutuselevõtmise ülemääraselt koormavate kulude ja tõkete kaotamiseks ning

Eeldatav mõju uue taastuvenergia võimsuse loomise tähenduses.

Muudatusettepanek 246

Muudatusettepanek 246

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.2 – alapunkt iv a (uus)

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.2 – alapunkt iv a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iva. | Erimeetmed kõigile tarbijatele õiguse andmiseks ja nende julgustamiseks hakata eraldi ja üheskoos taastuvenergia tootvateks tarbijateks, tootes, salvestades, ise tarbides ja müües oma taastuvenergiat, ning eeldatav mõju uue taastuvenergia võimsuse loomise tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iva.

iva.

Erimeetmed kõigile tarbijatele õiguse andmiseks ja nende julgustamiseks hakata eraldi ja üheskoos taastuvenergia tootvateks tarbijateks, tootes, salvestades, ise tarbides ja müües oma taastuvenergiat, ning eeldatav mõju uue taastuvenergia võimsuse loomise tähenduses.

Erimeetmed kõigile tarbijatele õiguse andmiseks ja nende julgustamiseks hakata eraldi ja üheskoos taastuvenergia tootvateks tarbijateks, tootes, salvestades, ise tarbides ja müües oma taastuvenergiat, ning eeldatav mõju uue taastuvenergia võimsuse loomise tähenduses.

Muudatusettepanek 247

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.2 – alapunkt vi a (uus)

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.2 – alapunkt vi a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | via. | Muud kavandatud või vastuvõetud meetmed taastuvenergia edendamiseks, muu hulgas eelkõige järgmised:










  a) | meetmed, mille eesmärk on tagada, et kõik (riiklikud, piirkondlikud või kohalikud) haldusasutused integreerivad taastuvenergia tarbimise oma tegevustesse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

via.

via.

Muud kavandatud või vastuvõetud meetmed taastuvenergia edendamiseks, muu hulgas eelkõige järgmised:

Muud kavandatud või vastuvõetud meetmed taastuvenergia edendamiseks, muu hulgas eelkõige järgmised:

a)

a)

meetmed, mille eesmärk on tagada, et kõik (riiklikud, piirkondlikud või kohalikud) haldusasutused integreerivad taastuvenergia tarbimise oma tegevustesse;

meetmed, mille eesmärk on tagada, et kõik (riiklikud, piirkondlikud või kohalikud) haldusasutused integreerivad taastuvenergia tarbimise oma tegevustesse;

| b) | riigihankeid käsitlevate õigusaktide raames hõlmatud sätted, mille eesmärk on tagada, et (riiklikud, piirkondlikud või kohalikud) haldusasutused kaasavad roheliste riigihangete lepingu sõlmimise kriteeriumid, et julgustada taastuvate energiaallikate kasutamist juriidiliste isikute seas, kes soovivad nendega koostööd teha, sõltumata tootest või teenusest; |
| --- | --- |

b)

b)

riigihankeid käsitlevate õigusaktide raames hõlmatud sätted, mille eesmärk on tagada, et (riiklikud, piirkondlikud või kohalikud) haldusasutused kaasavad roheliste riigihangete lepingu sõlmimise kriteeriumid, et julgustada taastuvate energiaallikate kasutamist juriidiliste isikute seas, kes soovivad nendega koostööd teha, sõltumata tootest või teenusest;

riigihankeid käsitlevate õigusaktide raames hõlmatud sätted, mille eesmärk on tagada, et (riiklikud, piirkondlikud või kohalikud) haldusasutused kaasavad roheliste riigihangete lepingu sõlmimise kriteeriumid, et julgustada taastuvate energiaallikate kasutamist juriidiliste isikute seas, kes soovivad nendega koostööd teha, sõltumata tootest või teenusest;

| c) | vajaduse korral taastuvenergia kasutamist kui mis tahes riikliku subsiidiumi või toetuse andmise nõuet käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

c)

c)

vajaduse korral taastuvenergia kasutamist kui mis tahes riikliku subsiidiumi või toetuse andmise nõuet käsitlevad sätted.

vajaduse korral taastuvenergia kasutamist kui mis tahes riikliku subsiidiumi või toetuse andmise nõuet käsitlevad sätted.

Muudatusettepanek 248

Muudatusettepanek 248

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.3 – alapunkt iv a (uus)

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.1 – alapunkt 3.1.3 – alapunkt iv a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iva. | Fossiilkütuste kaudsete ja otseste toetuste 2020. aastaks järkjärguliseks kaotamiseks kavandatud riiklikud poliitikad, ajakavad ja meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iva.

iva.

Fossiilkütuste kaudsete ja otseste toetuste 2020. aastaks järkjärguliseks kaotamiseks kavandatud riiklikud poliitikad, ajakavad ja meetmed.

Fossiilkütuste kaudsete ja otseste toetuste 2020. aastaks järkjärguliseks kaotamiseks kavandatud riiklikud poliitikad, ajakavad ja meetmed.

Muudatusettepanek 249

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.2 – sissejuhatav osa

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kavandatud poliitikad, meetmed ja programmid, millega viiakse ellu
  soovituslikku
  riiklikku energiatõhususeesmärki aastaks 2030 ja muid eesmärke vastavalt punktile 2.2, sh hoonete energiatõhususe edendamiseks kavandatud meetmed ja vahendid (mh rahalised), eriti seoses järgmisega. | Kavandatud poliitikad, meetmed ja programmid, millega viiakse ellu
  siduvat
  riiklikku energiatõhususeesmärki aastaks 2030 ja muid eesmärke vastavalt punktile 2.2, sh hoonete energiatõhususe edendamiseks kavandatud meetmed ja vahendid (mh rahalised), eriti seoses järgmisega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kavandatud poliitikad, meetmed ja programmid, millega viiakse ellu
  soovituslikku
  riiklikku energiatõhususeesmärki aastaks 2030 ja muid eesmärke vastavalt punktile 2.2, sh hoonete energiatõhususe edendamiseks kavandatud meetmed ja vahendid (mh rahalised), eriti seoses järgmisega.

soovituslikku

Kavandatud poliitikad, meetmed ja programmid, millega viiakse ellu
  siduvat
  riiklikku energiatõhususeesmärki aastaks 2030 ja muid eesmärke vastavalt punktile 2.2, sh hoonete energiatõhususe edendamiseks kavandatud meetmed ja vahendid (mh rahalised), eriti seoses järgmisega.

siduvat

Muudatusettepanek 250

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt ii

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii. | Riigi (avaliku ja erasektori)
  elamu-
  ja
  ärihoonete
  renoveerimise pikaajaline strateegia, (7) sh kulutõhusat põhjalikku ja etapiviisilist täielikku renoveerimist soodustavad poliitikad
  ja
  meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii.

Riigi (avaliku ja erasektori)
  elamu-
  ja
  ärihoonete
  renoveerimise pikaajaline strateegia, (7) sh kulutõhusat põhjalikku ja etapiviisilist täielikku renoveerimist soodustavad poliitikad
  ja
  meetmed.

elamu-

ärihoonete

7

ja

| ii. | Riigi (avaliku ja erasektori)
  elu-
  ja
  mitteeluhoonete
  renoveerimise pikaajaline strateegia (7), sh kulutõhusat põhjalikku ja etapiviisilist täielikku renoveerimist soodustavad
  energiatõhususe ja -säästu
  poliitikad, meetmed
  ja tegevused ning need, mis on suunatud halvimate tõhususnäitajatega hoonefondile ja kütteostuvõimetutele majapidamistele
  . |
| --- | --- |

ii.

Riigi (avaliku ja erasektori)
  elu-
  ja
  mitteeluhoonete
  renoveerimise pikaajaline strateegia (7), sh kulutõhusat põhjalikku ja etapiviisilist täielikku renoveerimist soodustavad
  energiatõhususe ja -säästu
  poliitikad, meetmed
  ja tegevused ning need, mis on suunatud halvimate tõhususnäitajatega hoonefondile ja kütteostuvõimetutele majapidamistele
  .

elu-

mitteeluhoonete

7

energiatõhususe ja -säästu

ja tegevused ning need, mis on suunatud halvimate tõhususnäitajatega hoonefondile ja kütteostuvõimetutele majapidamistele

Muudatusettepanek 251

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt iv

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv. | Muud kavandatud poliitikad, meetmed ja programmid, millega viiakse ellu
  soovituslikku
  riiklikku energiatõhususeesmärki aastaks 2030 ja muid eesmärke vastavalt punktile 2.2 (nt meetmed avaliku sektori hoonete eeskuju andva rolli ning energiatõhusate riigihangete edendamiseks, meetmed energiaauditite ja energiajuhtimissüsteemide (9) edendamiseks, tarbijatele suunatud teabe- ja koolitusmeetmed (10) ning muud meetmed energiatõhususe edendamiseks. (11) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv.

Muud kavandatud poliitikad, meetmed ja programmid, millega viiakse ellu
  soovituslikku
  riiklikku energiatõhususeesmärki aastaks 2030 ja muid eesmärke vastavalt punktile 2.2 (nt meetmed avaliku sektori hoonete eeskuju andva rolli ning energiatõhusate riigihangete edendamiseks, meetmed energiaauditite ja energiajuhtimissüsteemide (9) edendamiseks, tarbijatele suunatud teabe- ja koolitusmeetmed (10) ning muud meetmed energiatõhususe edendamiseks. (11)

soovituslikku

9

10

11

| iv. | Muud kavandatud poliitikad, meetmed ja programmid, millega viiakse ellu
  siduvat
  riiklikku energiatõhususeesmärki aastaks 2030 ja muid eesmärke vastavalt punktile 2.2 (nt meetmed avaliku sektori hoonete eeskuju andva rolli ning energiatõhusate riigihangete edendamiseks, meetmed energiaauditite ja energiajuhtimissüsteemide (9) edendamiseks, tarbijatele suunatud teabe- ja koolitusmeetmed (10) ning muud meetmed energiatõhususe edendamiseks). (11) |
| --- | --- |

iv.

Muud kavandatud poliitikad, meetmed ja programmid, millega viiakse ellu
  siduvat
  riiklikku energiatõhususeesmärki aastaks 2030 ja muid eesmärke vastavalt punktile 2.2 (nt meetmed avaliku sektori hoonete eeskuju andva rolli ning energiatõhusate riigihangete edendamiseks, meetmed energiaauditite ja energiajuhtimissüsteemide (9) edendamiseks, tarbijatele suunatud teabe- ja koolitusmeetmed (10) ning muud meetmed energiatõhususe edendamiseks). (11)

siduvat

9

10

11

Muudatusettepanek 252

Muudatusettepanek 252

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt iv a (uus)

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt iv a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iva. | Nende poliitikate ja meetmete kirjeldus, millega edendatakse kohalike energiakogukondade rolli punktides i, ii, iii ja iv nimetatud poliitikate ja meetmete elluviimisele kaasaaitamises. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iva.

iva.

Nende poliitikate ja meetmete kirjeldus, millega edendatakse kohalike energiakogukondade rolli punktides i, ii, iii ja iv nimetatud poliitikate ja meetmete elluviimisele kaasaaitamises.

Nende poliitikate ja meetmete kirjeldus, millega edendatakse kohalike energiakogukondade rolli punktides i, ii, iii ja iv nimetatud poliitikate ja meetmete elluviimisele kaasaaitamises.

Muudatusettepanek 253

Muudatusettepanek 253

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.4 – alapunkt 3.4.3 – alapunkt ii

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.4 – alapunkt 3.4.3 – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii. | Meetmed, millega suurendatakse energiasüsteemi paindlikkust
  taastuvenergia tootmiseks
  , sh päevasiseste turgude liitmise ja piiriüleste tasakaalustamisturgude kasutuselevõtt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii.

Meetmed, millega suurendatakse energiasüsteemi paindlikkust
  taastuvenergia tootmiseks
  , sh päevasiseste turgude liitmise ja piiriüleste tasakaalustamisturgude kasutuselevõtt.

taastuvenergia tootmiseks

| ii. | Meetmed, millega suurendatakse energiasüsteemi paindlikkust, sh päevasiseste turgude liitmise ja piiriüleste tasakaalustamisturgude kasutuselevõtt
  , arukate arvestite ja salvestamise kasutuselevõtt, tarbimiskaja ja hajustootmise suurendamine ning hinnakujunduse kohandamine, sh reaalajas edastatavate hinnasignaalide kaudu
  . |
| --- | --- |

ii.

Meetmed, millega suurendatakse energiasüsteemi paindlikkust, sh päevasiseste turgude liitmise ja piiriüleste tasakaalustamisturgude kasutuselevõtt
  , arukate arvestite ja salvestamise kasutuselevõtt, tarbimiskaja ja hajustootmise suurendamine ning hinnakujunduse kohandamine, sh reaalajas edastatavate hinnasignaalide kaudu
  .

, arukate arvestite ja salvestamise kasutuselevõtt, tarbimiskaja ja hajustootmise suurendamine ning hinnakujunduse kohandamine, sh reaalajas edastatavate hinnasignaalide kaudu

Muudatusettepanek 254

Muudatusettepanek 254

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.4 – alapunkt 3.4.3 – alapunkt ii a (uus)

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.4 – alapunkt 3.4.3 – alapunkt ii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iia. | Meetmed, millega tagatakse taastuvenergia mittediskrimineeriv osalus, tarbimiskaja ja salvestamine, sh koondamise abil, kõigil energiaturgudel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iia.

iia.

Meetmed, millega tagatakse taastuvenergia mittediskrimineeriv osalus, tarbimiskaja ja salvestamine, sh koondamise abil, kõigil energiaturgudel.

Meetmed, millega tagatakse taastuvenergia mittediskrimineeriv osalus, tarbimiskaja ja salvestamine, sh koondamise abil, kõigil energiaturgudel.

Muudatusettepanek 255

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.4 – alapunkt 3.4.3 – alapunkt iii

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.4 – alapunkt 3.4.3 – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii. | Meetmed,
  millega tagatakse eelisjuurdepääs taastuvatest energiaallikatest ja tõhusa koostootmisega toodetud elektrile
  ja
  selle eelisjärjekorras kasutamine ning takistatakse selliste elektritarnete piiramist või nende koormuste ümberjaotamist

   (18). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii.

Meetmed,
  millega tagatakse eelisjuurdepääs taastuvatest energiaallikatest ja tõhusa koostootmisega toodetud elektrile
  ja
  selle eelisjärjekorras kasutamine ning takistatakse selliste elektritarnete piiramist või nende koormuste ümberjaotamist

   (18).

millega tagatakse eelisjuurdepääs taastuvatest energiaallikatest ja tõhusa koostootmisega toodetud elektrile

selle eelisjärjekorras kasutamine ning takistatakse selliste elektritarnete piiramist või nende koormuste ümberjaotamist

18

| iii. | Meetmed,
  mis on seotud süsteemi toimimise eeskirja
  ja
  tavade kohandamisega, et parandada süsteemi paindlikkust; meetmed, mis on seotud selliste jaotuseeskirjade kasutamisega, mis aitavad kaasa kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja taastuvenergia alaste riiklike eesmärkide saavutamisele; meetmed, mis on seotud selliste eeskirjade kasutamisega, millega vähendatakse ja kompenseeritakse taastuvenergia ümberjaotamist ja piiramist; meetmed koondtarbimise edendamiseks

   (18). |
| --- | --- |

iii.

Meetmed,
  mis on seotud süsteemi toimimise eeskirja
  ja
  tavade kohandamisega, et parandada süsteemi paindlikkust; meetmed, mis on seotud selliste jaotuseeskirjade kasutamisega, mis aitavad kaasa kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja taastuvenergia alaste riiklike eesmärkide saavutamisele; meetmed, mis on seotud selliste eeskirjade kasutamisega, millega vähendatakse ja kompenseeritakse taastuvenergia ümberjaotamist ja piiramist; meetmed koondtarbimise edendamiseks

   (18).

mis on seotud süsteemi toimimise eeskirja

tavade kohandamisega, et parandada süsteemi paindlikkust; meetmed, mis on seotud selliste jaotuseeskirjade kasutamisega, mis aitavad kaasa kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja taastuvenergia alaste riiklike eesmärkide saavutamisele; meetmed, mis on seotud selliste eeskirjade kasutamisega, millega vähendatakse ja kompenseeritakse taastuvenergia ümberjaotamist ja piiramist; meetmed koondtarbimise edendamiseks

18

Muudatusettepanek 256

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.5 a (uus)

I lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt 3.5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3.5a. | Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte



  Kirjeldus, kuidas mõõtmete ning poliitikate ja meetmete puhul võetakse arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.5a.

3.5a.

Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte

Kirjeldus, kuidas mõõtmete ning poliitikate ja meetmete puhul võetakse arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet.

Kirjeldus, kuidas mõõtmete ning poliitikate ja meetmete puhul võetakse arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet.

Muudatusettepanek 257

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 4 – alapunkt 4.4 – alapunkt i

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 4 – alapunkt 4.4 – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i. | Praegune energiaallikate jaotus, omamaised energiaallikad, sõltumine imporditavast energiast, sh asjakohased riskid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i.

Praegune energiaallikate jaotus, omamaised energiaallikad, sõltumine imporditavast energiast, sh asjakohased riskid.

| i. | Praegune energiaallikate jaotus, omamaised energiaallikad,
  sh tarbimiskaja,
  sõltumine imporditavast energiast, sh asjakohased riskid. |
| --- | --- |

i.

Praegune energiaallikate jaotus, omamaised energiaallikad,
  sh tarbimiskaja,
  sõltumine imporditavast energiast, sh asjakohased riskid.

sh tarbimiskaja,

Muudatusettepanek 258

Muudatusettepanek 258

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 4 – alapunkt 4.6 – alapunkt iii a (uus)

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 4 – alapunkt 4.6 – alapunkt iii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiia. | Fossiilkütuste riiklike toetuste praegune tase. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiia.

iiia.

Fossiilkütuste riiklike toetuste praegune tase.

Fossiilkütuste riiklike toetuste praegune tase.

Muudatusettepanek 259

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 4 – alapunkt 4.6 – alapunkt iv

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 4 – alapunkt 4.6 – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv. | Olemasolevate poliitikate ja meetmete alusel koostatavad arenguprognoosid punktide i kuni
  iii
  kohta vähemalt kuni 2040. aastani (sh 2030. aasta kohta). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv.

Olemasolevate poliitikate ja meetmete alusel koostatavad arenguprognoosid punktide i kuni
  iii
  kohta vähemalt kuni 2040. aastani (sh 2030. aasta kohta).

iii

| iv. | Olemasolevate poliitikate ja meetmete alusel koostatavad arenguprognoosid punktide i kuni 
  iiia
  kohta vähemalt kuni 2040. aastani (sh 2030. aasta kohta). |
| --- | --- |

iv.

Olemasolevate poliitikate ja meetmete alusel koostatavad arenguprognoosid punktide i kuni 
  iiia
  kohta vähemalt kuni 2040. aastani (sh 2030. aasta kohta).

iiia

Muudatusettepanek 260

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 4 – alapunkt 4.6 a (uus)

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 4 – alapunkt 4.6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4.6a. | Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte



  Kirjeldus, kuidas mõõtmete ning poliitikate ja meetmete puhul võetakse arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.6a.

4.6a.

Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte

Kirjeldus, kuidas mõõtmete ning poliitikate ja meetmete puhul võetakse arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet.

Kirjeldus, kuidas mõõtmete ning poliitikate ja meetmete puhul võetakse arvesse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet.

Muudatusettepanek 261

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – pealkiri

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5. | KAVANDATUD POLIITIKATE
  JA
  MEETMETE MÕJU HINDAMINE (29) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.

KAVANDATUD POLIITIKATE
  JA
  MEETMETE MÕJU HINDAMINE (29)

JA

29

| 5. | KAVANDATUD POLIITIKATE, MEETMETE
  JA INVESTEERIMISSTRATEEGIATE
  MÕJU HINDAMINE (29) |
| --- | --- |

5.

KAVANDATUD POLIITIKATE, MEETMETE
  JA INVESTEERIMISSTRATEEGIATE
  MÕJU HINDAMINE (29)

JA INVESTEERIMISSTRATEEGIATE

29

Muudatusettepanek 262

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – alapunkt 5.1

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – alapunkt 5.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.1. | Punkti 3 kohaste kavandatud poliitikate
  ja
  meetmete mõju energiasüsteemile ning kasvuhoonegaaside heitele ja nende sidujatele, sh võrdlus olemasolevaid poliitikaid ja meetmeid hõlmavate prognoosidega (nagu on kirjeldatud punktis 4). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.1.

Punkti 3 kohaste kavandatud poliitikate
  ja
  meetmete mõju energiasüsteemile ning kasvuhoonegaaside heitele ja nende sidujatele, sh võrdlus olemasolevaid poliitikaid ja meetmeid hõlmavate prognoosidega (nagu on kirjeldatud punktis 4).

ja

| 5.1. | Punkti 3 kohaste kavandatud poliitikate, meetmete
  ja investeerimisstrateegiate
  mõju energiasüsteemile ning kasvuhoonegaaside heitele ja nende sidujatele, sh võrdlus olemasolevaid poliitikaid ja meetmeid hõlmavate prognoosidega (nagu on kirjeldatud punktis 4). |
| --- | --- |

5.1.

Punkti 3 kohaste kavandatud poliitikate, meetmete
  ja investeerimisstrateegiate
  mõju energiasüsteemile ning kasvuhoonegaaside heitele ja nende sidujatele, sh võrdlus olemasolevaid poliitikaid ja meetmeid hõlmavate prognoosidega (nagu on kirjeldatud punktis 4).

ja investeerimisstrateegiate

Muudatusettepanek 263

Muudatusettepanek 263

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – alapunkt 5.1 – alapunkt ii

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – alapunkt 5.1 – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii. | Hinnang, milles käsitletakse poliitikate koostoimet (olemasolevate ja kavandatud poliitikate ja meetmete vahel ühe poliitikamõõtme piires ning olemasolevate ja kavandatud poliitikate ja meetmete vahel eri mõõtmete piires) kuni kavaga hõlmatud ajavahemiku vähemalt viimase aastani. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii.

Hinnang, milles käsitletakse poliitikate koostoimet (olemasolevate ja kavandatud poliitikate ja meetmete vahel ühe poliitikamõõtme piires ning olemasolevate ja kavandatud poliitikate ja meetmete vahel eri mõõtmete piires) kuni kavaga hõlmatud ajavahemiku vähemalt viimase aastani.

| ii. | Hinnang, milles käsitletakse poliitikate koostoimet (olemasolevate ja kavandatud poliitikate ja meetmete vahel ühe poliitikamõõtme piires ning olemasolevate ja kavandatud poliitikate ja meetmete vahel eri mõõtmete piires) kuni kavaga hõlmatud ajavahemiku vähemalt viimase aastani
  , eelkõige selleks, et luua tugev arusaam energiatõhususe/energiasäästu poliitika mõjust energiasüsteemi suurusele ning vähendada energiavarustusse tehtavate investeeringute ebaõnnestumise ohtu
  . |
| --- | --- |

ii.

Hinnang, milles käsitletakse poliitikate koostoimet (olemasolevate ja kavandatud poliitikate ja meetmete vahel ühe poliitikamõõtme piires ning olemasolevate ja kavandatud poliitikate ja meetmete vahel eri mõõtmete piires) kuni kavaga hõlmatud ajavahemiku vähemalt viimase aastani
  , eelkõige selleks, et luua tugev arusaam energiatõhususe/energiasäästu poliitika mõjust energiasüsteemi suurusele ning vähendada energiavarustusse tehtavate investeeringute ebaõnnestumise ohtu
  .

, eelkõige selleks, et luua tugev arusaam energiatõhususe/energiasäästu poliitika mõjust energiasüsteemi suurusele ning vähendada energiavarustusse tehtavate investeeringute ebaõnnestumise ohtu

Muudatusettepanek 264

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – alapunkt 5.1 – alapunkt ii a (uus)

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – alapunkt 5.1 – alapunkt ii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iia. | Hinnang, milles käsitletakse olemasolevate ja kavandatud riigisiseste poliitikate ja meetmete ning liidu kliima- ja energiapoliitika meetmete koostoimet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iia.

iia.

Hinnang, milles käsitletakse olemasolevate ja kavandatud riigisiseste poliitikate ja meetmete ning liidu kliima- ja energiapoliitika meetmete koostoimet.

Hinnang, milles käsitletakse olemasolevate ja kavandatud riigisiseste poliitikate ja meetmete ning liidu kliima- ja energiapoliitika meetmete koostoimet.

Muudatusettepanek 265

Muudatusettepanek 265

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – alapunkt 5.2 a (uus)

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – alapunkt 5.2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5.2a | Tervis ja heaolu









  i. | Mõju õhukvaliteedile ja seotud tervisemõjud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.2a

5.2a

Tervis ja heaolu

i.

i.

Mõju õhukvaliteedile ja seotud tervisemõjud.

Mõju õhukvaliteedile ja seotud tervisemõjud.

| ii. | Muud tervise- ja heaolumõjud (nt veereostus, müra- või muu saaste, jalgsi käimise ja jalgrattasõidu laienemine, pendelrändamine või muud transpordimuutused jne). |
| --- | --- |

ii.

ii.

Muud tervise- ja heaolumõjud (nt veereostus, müra- või muu saaste, jalgsi käimise ja jalgrattasõidu laienemine, pendelrändamine või muud transpordimuutused jne).

Muud tervise- ja heaolumõjud (nt veereostus, müra- või muu saaste, jalgsi käimise ja jalgrattasõidu laienemine, pendelrändamine või muud transpordimuutused jne).

Muudatusettepanek 266

Muudatusettepanek 266

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – alapunkt 5.2 b (uus)

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – alapunkt 5.2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5.2b | Keskkonnamõju









  i. | Mis tahes strateegilise keskkonnahindamise või keskkonnamõju hindamiste üksikasjad, mis on seotud strateegia või riiklike kavadega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.2b

5.2b

Keskkonnamõju

i.

i.

Mis tahes strateegilise keskkonnahindamise või keskkonnamõju hindamiste üksikasjad, mis on seotud strateegia või riiklike kavadega.

Mis tahes strateegilise keskkonnahindamise või keskkonnamõju hindamiste üksikasjad, mis on seotud strateegia või riiklike kavadega.

| ii. | Veega seotud aspektid, nt veenõudlus või vee ekstraheerimine (võttes arvesse võimalikke tulevasi kliimamuutusi), hüdro- või tõusu-mõõnaenergia mõju vee- või mereelupaikadele jne. |
| --- | --- |

ii.

ii.

Veega seotud aspektid, nt veenõudlus või vee ekstraheerimine (võttes arvesse võimalikke tulevasi kliimamuutusi), hüdro- või tõusu-mõõnaenergia mõju vee- või mereelupaikadele jne.

Veega seotud aspektid, nt veenõudlus või vee ekstraheerimine (võttes arvesse võimalikke tulevasi kliimamuutusi), hüdro- või tõusu-mõõnaenergia mõju vee- või mereelupaikadele jne.

| iii. | Bioenergia (põllukultuuripõhised biokütused, metsa biomass jne) igasuguse suurema kasutuselevõtu keskkonnamõju (ja kliimamõju) ning seos sidumise strateegiaga maakasutuse sektoris. |
| --- | --- |

iii.

iii.

Bioenergia (põllukultuuripõhised biokütused, metsa biomass jne) igasuguse suurema kasutuselevõtu keskkonnamõju (ja kliimamõju) ning seos sidumise strateegiaga maakasutuse sektoris.

Bioenergia (põllukultuuripõhised biokütused, metsa biomass jne) igasuguse suurema kasutuselevõtu keskkonnamõju (ja kliimamõju) ning seos sidumise strateegiaga maakasutuse sektoris.

Muudatusettepanek 267

Muudatusettepanek 267

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – alapunkt 5.2 c (uus)

I lisa – 1. osa – B jagu – punkt 5 – alapunkt 5.2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5.2c | Investeeringute mõju









  i. | Olemasolevad investeeringuvood. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.2c

5.2c

Investeeringute mõju

i.

i.

Olemasolevad investeeringuvood.

Olemasolevad investeeringuvood.

| ii. | Tulevaste investeeringute prognoosid, mis on seotud iga kavandatud poliitika ja meetmega, sh kavandatud poliitikate ja meetmete riskiprofiil. |
| --- | --- |

ii.

ii.

Tulevaste investeeringute prognoosid, mis on seotud iga kavandatud poliitika ja meetmega, sh kavandatud poliitikate ja meetmete riskiprofiil.

Tulevaste investeeringute prognoosid, mis on seotud iga kavandatud poliitika ja meetmega, sh kavandatud poliitikate ja meetmete riskiprofiil.

| iii. | Sektori või turu riskitegurid või takistused riiklikus (või makropiirkondlikus) kontekstis. |
| --- | --- |

iii.

iii.

Sektori või turu riskitegurid või takistused riiklikus (või makropiirkondlikus) kontekstis.

Sektori või turu riskitegurid või takistused riiklikus (või makropiirkondlikus) kontekstis.

| iv. | Täiendava avaliku sektori rahalise toe või avalike vahendite analüüs, et täita punktis iii määratletud tuvastatud lüngad. |
| --- | --- |

iv.

iv.

Täiendava avaliku sektori rahalise toe või avalike vahendite analüüs, et täita punktis iii määratletud tuvastatud lüngad.

Täiendava avaliku sektori rahalise toe või avalike vahendite analüüs, et täita punktis iii määratletud tuvastatud lüngad.

| v. | Investorite usalduse kvalitatiivne hinnang, sh projektide esitamise süsteemi nähtavus ning investeerimisvõimaluste elujõulisus või atraktiivsus. |
| --- | --- |

v.

v.

Investorite usalduse kvalitatiivne hinnang, sh projektide esitamise süsteemi nähtavus ning investeerimisvõimaluste elujõulisus või atraktiivsus.

Investorite usalduse kvalitatiivne hinnang, sh projektide esitamise süsteemi nähtavus ning investeerimisvõimaluste elujõulisus või atraktiivsus.

| vi. | Eelmise aasta ülevaade võrdluses prognoosidega, vaade tulevikku, mis hõlmab sisulisi tegureid, millega investorid silmitsi seisavad. |
| --- | --- |

vi.

vi.

Eelmise aasta ülevaade võrdluses prognoosidega, vaade tulevikku, mis hõlmab sisulisi tegureid, millega investorid silmitsi seisavad.

Eelmise aasta ülevaade võrdluses prognoosidega, vaade tulevikku, mis hõlmab sisulisi tegureid, millega investorid silmitsi seisavad.

Muudatusettepanek 294rev

Muudatusettepanek 294rev

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I a lisa (uus)

I a lisa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | Artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunktis ii osutatud trajektoor koosneb järgmistest võrdlusväärtustest: |
| | S2020 + 0,20 (S2030 – S2020) perioodi 2021–2022 keskmisena; |
| | S2020 + 0,45 (S2030 – S2020) perioodi 2023–2025 keskmisena; ning |
| | S2020 + 0,70 (S2030 – S2020) perioodi 2025–2027 keskmisena, |
| | kus |
| | S2020 = asjaomase liikmesriigi 2020. aasta eesmärk vastavalt direktiivi .../... [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artiklile 3 ja I lisa A osale |
| | ning |
| | S2030 = asjaomase liikmesriigi 2030. aasta eesmärk. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunktis ii osutatud trajektoor koosneb järgmistest võrdlusväärtustest:

Artikli 4 punkti a alapunkti 2 alapunktis ii osutatud trajektoor koosneb järgmistest võrdlusväärtustest:

S2020 + 0,20 (S2030 – S2020) perioodi 2021–2022 keskmisena;

S2020 + 0,20 (S2030 – S2020) perioodi 2021–2022 keskmisena;

S2020 + 0,45 (S2030 – S2020) perioodi 2023–2025 keskmisena; ning

S2020 + 0,45 (S2030 – S2020) perioodi 2023–2025 keskmisena; ning

S2020 + 0,70 (S2030 – S2020) perioodi 2025–2027 keskmisena,

S2020 + 0,70 (S2030 – S2020) perioodi 2025–2027 keskmisena,

kus

kus

S2020 = asjaomase liikmesriigi 2020. aasta eesmärk vastavalt direktiivi .../... [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artiklile 3 ja I lisa A osale

S2020 = asjaomase liikmesriigi 2020. aasta eesmärk vastavalt direktiivi .../... [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artiklile 3 ja I lisa A osale

ning

ning

S2030 = asjaomase liikmesriigi 2030. aasta eesmärk.

S2030 = asjaomase liikmesriigi 2030. aasta eesmärk.

Muudatusettepanek 270

Muudatusettepanek 270

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 1 – alapunkt b

II lisa – punkt 1 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | transpordis kasutatava energia müügi maht, mida ei ole arvutuses arvesse võetud [ktoe]; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

transpordis kasutatava energia müügi maht, mida ei ole arvutuses arvesse võetud [ktoe];

| b) | olemasolu korral
  transpordis kasutatava energia müügi maht, mida ei ole arvutuses arvesse võetud [ktoe]; |
| --- | --- |

b)

olemasolu korral
  transpordis kasutatava energia müügi maht, mida ei ole arvutuses arvesse võetud [ktoe];

olemasolu korral

Muudatusettepanek 271

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 1 – alapunkt c

II lisa – punkt 1 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | omatarbimiseks toodetud elektri kogus, mida ei ole arvutuses arvesse võetud [ktoe]; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

omatarbimiseks toodetud elektri kogus, mida ei ole arvutuses arvesse võetud [ktoe];

| c) | olemasolu korral
  omatarbimiseks toodetud elektri kogus, mida ei ole arvutuses arvesse võetud [ktoe]; |
| --- | --- |

c)

olemasolu korral
  omatarbimiseks toodetud elektri kogus, mida ei ole arvutuses arvesse võetud [ktoe];

olemasolu korral

Muudatusettepanek 272

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 1 – alapunkt f – sissejuhatav osa

II lisa – punkt 1 – alapunkt f – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | direktiivi 2012/27/EL artikli 7 lõigetes 2 ja 3 osutatud erandite b, c, d ja e kohaldamine: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

direktiivi 2012/27/EL artikli 7 lõigetes 2 ja 3 osutatud erandite b, c, d ja e kohaldamine:

direktiivi 2012/27/EL artikli 7 lõigetes 2 ja 3 osutatud erandite b, c, d ja e kohaldamine:

| f) | energia müügi mahud või energiasäästu kogus [ktoe], mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2012/27/EL artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohast erandit; |
| --- | --- |

f)

energia müügi mahud või energiasäästu kogus [ktoe], mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2012/27/EL artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohast erandit;

energia müügi mahud või energiasäästu kogus [ktoe], mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2012/27/EL artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohast erandit;

Muudatusettepanek 274

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 1 – alapunkt f – alapunkt ii

II lisa – punkt 1 – alapunkt f – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | punkti c kohane energiasääst, mis on saavutatud energia muundamise, jaotuse ja ülekande sektorites [ktoe]; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

ii)

punkti c kohane energiasääst, mis on saavutatud energia muundamise, jaotuse ja ülekande sektorites [ktoe];

punkti c kohane energiasääst, mis on saavutatud energia muundamise, jaotuse ja ülekande sektorites [ktoe];

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 275

Muudatusettepanek 275

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 1 – alapunkt f – alapunkt iii

II lisa – punkt 1 – alapunkt f – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | punkti d kohane energiasääst, mis tuleneb üksikmeetmetest, mida on rakendatud alates 31. detsembrist 2008 ja mis avaldavad jätkuvalt mõju 2020. aastal ja pärast seda [ktoe]; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

iii)

punkti d kohane energiasääst, mis tuleneb üksikmeetmetest, mida on rakendatud alates 31. detsembrist 2008 ja mis avaldavad jätkuvalt mõju 2020. aastal ja pärast seda [ktoe];

punkti d kohane energiasääst, mis tuleneb üksikmeetmetest, mida on rakendatud alates 31. detsembrist 2008 ja mis avaldavad jätkuvalt mõju 2020. aastal ja pärast seda [ktoe];

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 276

Muudatusettepanek 276

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 1 – alapunkt f – alapunkt iv

II lisa – punkt 1 – alapunkt f – alapunkt iv

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iv) | punkti e kohane hoonete välispinnal või hoonete sees oma tarbeks toodetud energia, mis on saadud tänu poliitikameetmetele, millega edendatakse uute taastuvenergialahenduste paigaldamist [ktoe]; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iv)

iv)

punkti e kohane hoonete välispinnal või hoonete sees oma tarbeks toodetud energia, mis on saadud tänu poliitikameetmetele, millega edendatakse uute taastuvenergialahenduste paigaldamist [ktoe];

punkti e kohane hoonete välispinnal või hoonete sees oma tarbeks toodetud energia, mis on saadud tänu poliitikameetmetele, millega edendatakse uute taastuvenergialahenduste paigaldamist [ktoe];

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 277

Muudatusettepanek 277

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II a lisa (uus)

II a lisa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | ÜLEVAADE JA STRATEEGIATE VÄLJATÖÖTAMISE PROTSESS |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

1.

ÜLEVAADE JA STRATEEGIATE VÄLJATÖÖTAMISE PROTSESS

| 1.1. | Kommenteeritud kokkuvõte |
| --- | --- |

1.1.

1.1.

Kommenteeritud kokkuvõte

| 1.2. | Kontekst |
| --- | --- |

1.2.

1.2.

Kontekst

| 1.2.1. | Riiklik, ELi ja rahvusvaheline poliitiline kontekst pikaajaliste strateegiate jaoks |
| --- | --- |

1.2.1.

1.2.1.

Riiklik, ELi ja rahvusvaheline poliitiline kontekst pikaajaliste strateegiate jaoks

| 1.2.2. | Õiguslik kontekst |
| --- | --- |

1.2.2.

1.2.2.

Õiguslik kontekst

| 1.3. | Konsulteerimine |
| --- | --- |

1.3.

1.3.

Konsulteerimine

| 1.3.1. | Konsulteerimine avalikkuse ja sidusrühmadega (riigi parlament, kohalikud ja piirkondlikud, avaliku sektori ja muud asjaomased sidusrühmad) |
| --- | --- |

1.3.1.

1.3.1.

Konsulteerimine avalikkuse ja sidusrühmadega (riigi parlament, kohalikud ja piirkondlikud, avaliku sektori ja muud asjaomased sidusrühmad)

| 1.3.2. | Konsulteerimine teiste liikmesriikide, kolmandate riikide ja ELi institutsioonidega |
| --- | --- |

1.3.2.

1.3.2.

Konsulteerimine teiste liikmesriikide, kolmandate riikide ja ELi institutsioonidega

| 2. | RIIKLIK PIKAAJALINE KLIIMA- JA ENERGIASTRATEEGIA |
| --- | --- |

2.

2.

RIIKLIK PIKAAJALINE KLIIMA- JA ENERGIASTRATEEGIA

| 2.1. | ÜLDKOGUS, MILLE VÕRRA ON KASVUHOONEGAASIDE HEIDET VÄHENDATUD JA NENDE SIDUJATES SIDUMIST SUURENDATUD |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

ÜLDKOGUS, MILLE VÕRRA ON KASVUHOONEGAASIDE HEIDET VÄHENDATUD JA NENDE SIDUJATES SIDUMIST SUURENDATUD

| 2.1.1. | Pariisi kokkuleppega kooskõlas olev süsinikubilanss kuni 2100. aastani |
| --- | --- |

2.1.1.

2.1.1.

Pariisi kokkuleppega kooskõlas olev süsinikubilanss kuni 2100. aastani

| 2.1.2. | Kasvuhoonegaaside netoheite 2050. aastaks nulli viimise ja varsti pärast seda negatiivse heitkoguse kulutõhusa saavutamise trajektoor |
| --- | --- |

2.1.2.

2.1.2.

Kasvuhoonegaaside netoheite 2050. aastaks nulli viimise ja varsti pärast seda negatiivse heitkoguse kulutõhusa saavutamise trajektoor

| 2.1.3. | Riiklik eesmärk aastaks 2030 ning vahe-eesmärgid vähemalt aastateks 2040 ja 2050 kooskõlas punktis 2.1.2 osutatud trajektooriga |
| --- | --- |

2.1.3.

2.1.3.

Riiklik eesmärk aastaks 2030 ning vahe-eesmärgid vähemalt aastateks 2040 ja 2050 kooskõlas punktis 2.1.2 osutatud trajektooriga

| 2.1.4. | Rahvusvaheline mõõde |
| --- | --- |

2.1.4.

2.1.4.

Rahvusvaheline mõõde

| 2.1.5. | Pikaajalised kohanemiseesmärgid |
| --- | --- |

2.1.5.

2.1.5.

Pikaajalised kohanemiseesmärgid

| 2.2. | TAASTUVENERGIA |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

TAASTUVENERGIA

| 2.2.1. | Trajektoor taastuvate energiaallikate põhise energiasüsteemi saavutamiseks lõppenergia kogutarbimises 2050. aastaks |
| --- | --- |

2.2.1.

2.2.1.

Trajektoor taastuvate energiaallikate põhise energiasüsteemi saavutamiseks lõppenergia kogutarbimises 2050. aastaks

| 2.2.2. | Riiklik eesmärk seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga lõppenergia kogutarbimises aastal 2030 ning vahe-eesmärgid vähemalt aastateks 2035, 2040 ja 2045 kooskõlas punktis 2.2.2 osutatud trajektooriga |
| --- | --- |

2.2.2.

2.2.2.

Riiklik eesmärk seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaaluga lõppenergia kogutarbimises aastal 2030 ning vahe-eesmärgid vähemalt aastateks 2035, 2040 ja 2045 kooskõlas punktis 2.2.2 osutatud trajektooriga

| 2.3. | ENERGIATÕHUSUS |
| --- | --- |

2.3.

2.3.

ENERGIATÕHUSUS

| 2.3.1. | Trajektoor 2050. aastaks kõige energiatõhusama majanduse saavutamiseks kooskõlas punktides 2.1.2 ja 2.2.1 osutatud eesmärkidega |
| --- | --- |

2.3.1.

2.3.1.

Trajektoor 2050. aastaks kõige energiatõhusama majanduse saavutamiseks kooskõlas punktides 2.1.2 ja 2.2.1 osutatud eesmärkidega

| 2.3.2. | Riiklik energiatõhususeesmärk väljendatuna primaar- ja lõppenergia tarbimise absoluuttasemena aastal 2030 ning vahe-eesmärgid vähemalt aastateks 2035, 2040 ja 2045 |
| --- | --- |

2.3.2.

2.3.2.

Riiklik energiatõhususeesmärk väljendatuna primaar- ja lõppenergia tarbimise absoluuttasemena aastal 2030 ning vahe-eesmärgid vähemalt aastateks 2035, 2040 ja 2045

| 3. | VALDKONDLIKUD STRATEEGIAD |
| --- | --- |

3.

3.

VALDKONDLIKUD STRATEEGIAD

| 3.1. | Energiasüsteem |
| --- | --- |

3.1.

3.1.

Energiasüsteem

| 3.1.1. | Tõenäoline tulevikunõudlus energiakandjate kaupa |
| --- | --- |

3.1.1.

3.1.1.

Tõenäoline tulevikunõudlus energiakandjate kaupa

| 3.1.2. | Tõenäoline tuleviku tootmisvõimsus, sh tsentraliseeritud ja hajutatud salvestamine, tehnoloogialiikide kaupa |
| --- | --- |

3.1.2.

3.1.2.

Tõenäoline tuleviku tootmisvõimsus, sh tsentraliseeritud ja hajutatud salvestamine, tehnoloogialiikide kaupa

| 3.1.3. | Kavandatud või tõenäoline tuleviku heitkoguste trajektoor või ulatus |
| --- | --- |

3.1.3.

3.1.3.

Kavandatud või tõenäoline tuleviku heitkoguste trajektoor või ulatus

| 3.1.4. | Energiatõhususe, nõudluse paindlikkuse ja energiatarbimise peamiste tegurite kirjeldus ja nende areng alates 2021. aastast ja pärast seda |
| --- | --- |

3.1.4.

3.1.4.

Energiatõhususe, nõudluse paindlikkuse ja energiatarbimise peamiste tegurite kirjeldus ja nende areng alates 2021. aastast ja pärast seda

| 3.1.5. | Ülevaade poliitikatest ja meetmetest, mille abil kavatsetakse saavutada 2050. aastaks punktis 2.2.1 osutatud taastuvate energiaallikate põhine energiasüsteem lõppenergia kogutarbimises ning kõige energiatõhusam ja paindlikum majandus, sh trajektoorid tehnoloogialiikide kaupa |
| --- | --- |

3.1.5.

3.1.5.

Ülevaade poliitikatest ja meetmetest, mille abil kavatsetakse saavutada 2050. aastaks punktis 2.2.1 osutatud taastuvate energiaallikate põhine energiasüsteem lõppenergia kogutarbimises ning kõige energiatõhusam ja paindlikum majandus, sh trajektoorid tehnoloogialiikide kaupa

| 3.2. | Tööstus |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Tööstus

| 3.2.1. | Eeldatavad heitkoguste trajektoorid sektorite ja energiavarustuse allikate kaupa |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Eeldatavad heitkoguste trajektoorid sektorite ja energiavarustuse allikate kaupa

| 3.2.2. | CO2-heite vähendamise võimalused või poliitilised lähenemisviisid ning mis tahes olemasolevad eesmärgid, kavad või strateegiad, sh elektrifitseerimine, alternatiivkütused, energiatõhususmeetmed jne |
| --- | --- |

3.2.2.

3.2.2.

CO2

| 3.3. | Hooned |
| --- | --- |

3.3.

3.3.

Hooned

| 3.3.1. | Eeldatav energianõudlus hoonetes eristatuna hooneliikide kaupa (sh äri-, elu- ja avaliku sektori hooned) |
| --- | --- |

3.3.1.

3.3.1.

Eeldatav energianõudlus hoonetes eristatuna hooneliikide kaupa (sh äri-, elu- ja avaliku sektori hooned)

| 3.3.2. | Tuleviku energiavarustuse allikas |
| --- | --- |

3.3.2.

3.3.2.

Tuleviku energiavarustuse allikas

| 3.3.3. | Energianõudluse vähendamise potentsiaal olemasolevate hoonete renoveerimise kaudu ning seotud ühiskondlik, majanduslik ja keskkonnakasu |
| --- | --- |

3.3.3.

3.3.3.

Energianõudluse vähendamise potentsiaal olemasolevate hoonete renoveerimise kaudu ning seotud ühiskondlik, majanduslik ja keskkonnakasu

| 3.3.4. | Poliitikameetmed olemasolevate hoonete renoveerimise stimuleerimiseks |
| --- | --- |

3.3.4.

3.3.4.

Poliitikameetmed olemasolevate hoonete renoveerimise stimuleerimiseks

| 3.4. | Transport |
| --- | --- |

3.4.

3.4.

Transport

| 3.4.1. | Eeldatavad heitkogused ja energiaallikad transpordiliikide kaupa (nt sõiduautod ja kaubikud, maanteetransport raskeveokitega, laevandus, lennundus, raudteetransport) |
| --- | --- |

3.4.1.

3.4.1.

Eeldatavad heitkogused ja energiaallikad transpordiliikide kaupa (nt sõiduautod ja kaubikud, maanteetransport raskeveokitega, laevandus, lennundus, raudteetransport)

| 3.4.2. | CO2-heite vähendamise võimalused või poliitilised lähenemisviisid |
| --- | --- |

3.4.2.

3.4.2.

CO2

| 3.5. | Põllumajandus ja maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus (LULUCF) |
| --- | --- |

3.5.

3.5.

Põllumajandus ja maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus (LULUCF)

| 3.5.1. | Praegused heitkogused kõigi allikate ja üksikute kasvuhoonegaaside kaupa |
| --- | --- |

3.5.1.

3.5.1.

Praegused heitkogused kõigi allikate ja üksikute kasvuhoonegaaside kaupa

| 3.5.2. | Heite vähendamise võimalused ja poliitikameetmed neeldajate säilitamiseks ja suurendamiseks, sh riiklikud sihid või eesmärgid |
| --- | --- |

3.5.2.

3.5.2.

Heite vähendamise võimalused ja poliitikameetmed neeldajate säilitamiseks ja suurendamiseks, sh riiklikud sihid või eesmärgid

| 3.5.3. | Seosed põllumajandus- ja maaelu arengu poliitikaga |
| --- | --- |

3.5.3.

3.5.3.

Seosed põllumajandus- ja maaelu arengu poliitikaga

| 3.6. | Valdkonnaülesed strateegiaelemendid ja muud asjaomased sektorid |
| --- | --- |

3.6.

3.6.

Valdkonnaülesed strateegiaelemendid ja muud asjaomased sektorid

| 4. | RAHASTAMINE |
| --- | --- |

4.

4.

RAHASTAMINE

| 4.1. | Vajalike investeeringute prognoos |
| --- | --- |

4.1.

4.1.

Vajalike investeeringute prognoos

| 4.2. | Avaliku sektori rahaliste vahendite kasutamise ja erainvesteeringute stimuleerimisega seotud poliitikad ja meetmed |
| --- | --- |

4.2.

4.2.

Avaliku sektori rahaliste vahendite kasutamise ja erainvesteeringute stimuleerimisega seotud poliitikad ja meetmed

| 4.3. | Sellekohased teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse strateegiad |
| --- | --- |

4.3.

4.3.

Sellekohased teadus-, arendus- ja innovatsioonitegevuse strateegiad

| 5. | ANALÜÜTILINE ALUS JA SOTSIAAL-MAJANDUSLIK MÕJU |
| --- | --- |

5.

5.

ANALÜÜTILINE ALUS JA SOTSIAAL-MAJANDUSLIK MÕJU

| 5.1. | Strateegia väljatöötamisel kasutatud modelleerimine, stsenaariumid või analüüs |
| --- | --- |

5.1.

5.1.

Strateegia väljatöötamisel kasutatud modelleerimine, stsenaariumid või analüüs

| 5.2. | Konkurentsivõime ja majanduslik mõju |
| --- | --- |

5.2.

5.2.

Konkurentsivõime ja majanduslik mõju

| 5.3. | Tervise-, keskkonna- ja sotsiaalsed mõjud |
| --- | --- |

5.3.

5.3.

Tervise-, keskkonna- ja sotsiaalsed mõjud

| 5.4. | Strateegia punktis 3 osutatud sektorite pikaajalise vastupidavuse tagamiseks |
| --- | --- |

5.4.

5.4.

Strateegia punktis 3 osutatud sektorite pikaajalise vastupidavuse tagamiseks

| 6. | Lisad (vajaduse korral) |
| --- | --- |

6.

6.

Lisad (vajaduse korral)

| 6.1. | Toetav analüüs |
| --- | --- |

6.1.

6.1.

Toetav analüüs

| 6.1.1. | Mis tahes 2050. aasta modelleerimise (sh prognooside) ja/või muu kvantitatiivse analüüsi, näitajate jne üksikasjad |
| --- | --- |

6.1.1.

6.1.1.

Mis tahes 2050. aasta modelleerimise (sh prognooside) ja/või muu kvantitatiivse analüüsi, näitajate jne üksikasjad

| 6.1.2. | Andmetabelid või muud tehnilised lisad |
| --- | --- |

6.1.2.

6.1.2.

Andmetabelid või muud tehnilised lisad

| 6.2. | Muud allikad |
| --- | --- |

6.2.

6.2.

Muud allikad

Muudatusettepanek 278

Muudatusettepanek 278

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – 1. osa – punkt n

III lisa – 1. osa – punkt n

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (n) | teave selle kohta, kas liikmesriik kavatseb kasutada määruse [] [ESR] artikli 5 lõigete 4 ja 5 kohaseid paindlikkusmeetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(n)

teave selle kohta, kas liikmesriik kavatseb kasutada määruse [] [ESR] artikli 5 lõigete 4 ja 5 kohaseid paindlikkusmeetmeid.

| n) | teave selle kohta, kas liikmesriik kavatseb kasutada määruse [] [ESR] artikli 5 lõigete 4 ja 5
  ja artikli 7
  kohaseid paindlikkusmeetmeid
  , ning artikli 5 lõike 5a kohase tulu kasutamise kohta
  . |
| --- | --- |

n)

teave selle kohta, kas liikmesriik kavatseb kasutada määruse [] [ESR] artikli 5 lõigete 4 ja 5
  ja artikli 7
  kohaseid paindlikkusmeetmeid
  , ning artikli 5 lõike 5a kohase tulu kasutamise kohta
  .

ja artikli 7

, ning artikli 5 lõike 5a kohase tulu kasutamise kohta

Muudatusettepanek 279

Muudatusettepanek 279

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – 1. osa – punkt m – alapunkt 1 – alapunkt a

VII lisa – 1. osa – punkt m – alapunkt 1 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | metsa primaarne biomass, mida kasutatakse vahetult energia tootmiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

metsa primaarne biomass, mida kasutatakse vahetult energia tootmiseks;

| a) | metsa primaarne biomass, mida kasutatakse vahetult energia
  või puidupõhise töödeldud kütuse
  tootmiseks; |
| --- | --- |

a)

metsa primaarne biomass, mida kasutatakse vahetult energia
  või puidupõhise töödeldud kütuse
  tootmiseks;

või puidupõhise töödeldud kütuse

Muudatusettepanek 280

Muudatusettepanek 280

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – 1. osa – punkt m – alapunkt 1 – alapunkt a – alapunkt iii

VII lisa – 1. osa – punkt m – alapunkt 1 – alapunkt a – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iii) | ümarpuit (jagatuna tööstuslikuks ümarpuiduks ja küttepuudeks); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

ümarpuit (jagatuna tööstuslikuks ümarpuiduks ja küttepuudeks);

| iii) | ümarpuit (jagatuna tööstuslikuks ümarpuiduks
  , kommertskasutusele eelneva harvendusraie saadusteks
  ja küttepuudeks); |
| --- | --- |

iii)

ümarpuit (jagatuna tööstuslikuks ümarpuiduks
  , kommertskasutusele eelneva harvendusraie saadusteks
  ja küttepuudeks);

, kommertskasutusele eelneva harvendusraie saadusteks

Muudatusettepanek 281

Muudatusettepanek 281

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – 1. osa – punkt m – alapunkt 2 – alapunkt b a (uus)

VII lisa – 1. osa – punkt m – alapunkt 2 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | sõnnik; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

sõnnik;

sõnnik;

Muudatusettepanek 282

Muudatusettepanek 282

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VII lisa – 2. osa – punkt b

VII lisa – 2. osa – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikli 7 kohaldamisega saavutatud
  energiasääst
  aastatel X-3 ja X-2; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikli 7 kohaldamisega saavutatud
  energiasääst
  aastatel X-3 ja X-2;

energiasääst

| b) | direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikli 7 kohaldamisega saavutatud
  kumulatiivse energiasäästu maht
  aastatel X-3 ja X-2
  ning samuti järgmine: |
| --- | --- |

b)

direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud versiooni] artikli 7 kohaldamisega saavutatud
  kumulatiivse energiasäästu maht
  aastatel X-3 ja X-2
  ning samuti järgmine:

kumulatiivse energiasäästu maht

ning samuti järgmine:

| | i) | iga poliitika, meetme ja üksiktoiminguga saavutatud sääst; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

iga poliitika, meetme ja üksiktoiminguga saavutatud sääst;

iga poliitika, meetme ja üksiktoiminguga saavutatud sääst;

| | ii) | selgitus selle kohta, kuidas ja milliste andmete alusel on kõnealune sääst arvestatud; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

selgitus selle kohta, kuidas ja milliste andmete alusel on kõnealune sääst arvestatud;

selgitus selle kohta, kuidas ja milliste andmete alusel on kõnealune sääst arvestatud;

| | iii) | selgitus selle kohta, kas liikmesriik suudab saavutada direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud] artiklis 7 kirjeldatud perioodi lõpuks nõutava kogusäästu või mitte. Kui liikmesriik ei suuda seda saavutada, esitab ta täiendavad selgitused parandusmeetmete kohta, mis ta säästu saavutamiseks võtta kavatseb; |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

selgitus selle kohta, kas liikmesriik suudab saavutada direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud] artiklis 7 kirjeldatud perioodi lõpuks nõutava kogusäästu või mitte. Kui liikmesriik ei suuda seda saavutada, esitab ta täiendavad selgitused parandusmeetmete kohta, mis ta säästu saavutamiseks võtta kavatseb;

selgitus selle kohta, kas liikmesriik suudab saavutada direktiivi 2012/27/EL [ettepaneku COM(2016)0761 kohaselt muudetud] artiklis 7 kirjeldatud perioodi lõpuks nõutava kogusäästu või mitte. Kui liikmesriik ei suuda seda saavutada, esitab ta täiendavad selgitused parandusmeetmete kohta, mis ta säästu saavutamiseks võtta kavatseb;

| | iv) | selgitus, juhul kui eduaruandes sisalduvad meetmed erinevad liikmesriigi teatises olevatest meetmetest; |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

selgitus, juhul kui eduaruandes sisalduvad meetmed erinevad liikmesriigi teatises olevatest meetmetest;

selgitus, juhul kui eduaruandes sisalduvad meetmed erinevad liikmesriigi teatises olevatest meetmetest;

Muudatusettepanek 283

Muudatusettepanek 283

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt b

VIII lisa – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | biomassi tootmise ja kasutamise mõju liidu ja kolmandate riikide säästlikkusele, sh mõju elurikkusele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

biomassi tootmise ja kasutamise mõju liidu ja kolmandate riikide säästlikkusele, sh mõju elurikkusele;

| b) | biomassi tootmise ja kasutamise mõju liidu ja kolmandate riikide säästlikkusele, sh mõju elurikkusele
  , vee- ja õhukvaliteedile ning maakasutusõigustele, võttes nõuetekohaselt arvesse direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud jäätmehierarhia põhimõtteid
  ; |
| --- | --- |

b)

biomassi tootmise ja kasutamise mõju liidu ja kolmandate riikide säästlikkusele, sh mõju elurikkusele
  , vee- ja õhukvaliteedile ning maakasutusõigustele, võttes nõuetekohaselt arvesse direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud jäätmehierarhia põhimõtteid
  ;

, vee- ja õhukvaliteedile ning maakasutusõigustele, võttes nõuetekohaselt arvesse direktiiviga 2008/98/EÜ kehtestatud jäätmehierarhia põhimõtteid

Muudatusettepanek 284

Muudatusettepanek 284

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt f

VIII lisa – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | seoses nii kolmandate riikide kui ka liikmesriikidega, kes on liidus tarbitavate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste
  oluliseks
  allikaks, riiklikud meetmed, mida on võetud [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artikli 26 lõigetes 2 kuni 7 osutatud säästvuskriteeriumide ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmiseks, et kaitsta pinnast, vett ja õhku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

seoses nii kolmandate riikide kui ka liikmesriikidega, kes on liidus tarbitavate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste
  oluliseks
  allikaks, riiklikud meetmed, mida on võetud [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artikli 26 lõigetes 2 kuni 7 osutatud säästvuskriteeriumide ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmiseks, et kaitsta pinnast, vett ja õhku.

oluliseks

| f) | seoses nii kolmandate riikide kui ka liikmesriikidega, kes on liidus tarbitavate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste
  ja nende tooraine
  allikaks, riiklikud meetmed, mida on võetud [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artikli 26 lõigetes 2 kuni 7 osutatud säästvuskriteeriumide ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmiseks, et kaitsta pinnast, vett ja õhku. |
| --- | --- |

f)

seoses nii kolmandate riikide kui ka liikmesriikidega, kes on liidus tarbitavate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste
  ja nende tooraine
  allikaks, riiklikud meetmed, mida on võetud [ettepanekuga COM(2016)0767 uuesti sõnastatud direktiivi 2009/28/EÜ] artikli 26 lõigetes 2 kuni 7 osutatud säästvuskriteeriumide ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumide täitmiseks, et kaitsta pinnast, vett ja õhku.

ja nende tooraine

Muudatusettepanek 285

Muudatusettepanek 285

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

VIII lisa – punkt f a (uus)

VIII lisa – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | Direktiivis (EL) .../... [taastuvenergia direktiiv] kirjeldatud bioenergia säästlikkuskriteeriumite tulemuslikkuse hindamine kasvuhoonegaaside heite vähenemise tagamisel ning CO2 sidujate, elurikkuse, toiduga kindlustatuse ja inimeste maakasutusõiguste kaitsel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

Direktiivis (EL) .../... [taastuvenergia direktiiv] kirjeldatud bioenergia säästlikkuskriteeriumite tulemuslikkuse hindamine kasvuhoonegaaside heite vähenemise tagamisel ning CO2 sidujate, elurikkuse, toiduga kindlustatuse ja inimeste maakasutusõiguste kaitsel.

Direktiivis (EL) .../... [taastuvenergia direktiiv] kirjeldatud bioenergia säästlikkuskriteeriumite tulemuslikkuse hindamine kasvuhoonegaaside heite vähenemise tagamisel ning CO2

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule tagasi vastutavatele komisjonidele institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0402/2017).

1

(14)  Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldused (EUCO 169/14).

14

(14)  Ülemkogu 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldused (EUCO 169/14).

14

(16)  Ülemkogu 26. novembri 2015. aasta järeldused (14632/15).

16

(16)  Ülemkogu 26. novembri 2015. aasta järeldused (14632/15).

16

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta (ELT L 309, 27.11.2001, lk 22).

18

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta (ELT L 309, 27.11.2001, lk 22).

18

(24)  Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

24

(24)  Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

24

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

27

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

27

(1 a)  
  Euroopa Parlamendi 2. juuni 2016. aasta raport energiatõhususe direktiivi (2012/27/EL) rakendamise aruande kohta (2015/2232(INI)).

1 a

Euroopa Parlamendi 2. juuni 2016. aasta raport energiatõhususe direktiivi (2012/27/EL) rakendamise aruande kohta (2015/2232(INI)).

(1)  Tuleb tagada sidusus pikaajaliste vähese heite strateegiatega vastavalt artiklile 14.

1

(1)  Tuleb tagada sidusus pikaajaliste vähese heite strateegiatega vastavalt artiklile 14.

1

(6)  Nende meetmete kavandamisel võtavad liikmesriigid arvesse praeguste rajatiste olelusringi lõppu ja ajakohastamispotentsiaali.

6

(6)  Nende meetmete kavandamisel võtavad liikmesriigid arvesse praeguste rajatiste olelusringi lõppu ja ajakohastamispotentsiaali.

6

(7)  Vastavalt direktiivi 2010/31/EL [ettepaneku COM(2016)0765 kohaselt muudetud versiooni] artiklile 2a.

7

(7)  Vastavalt direktiivi 2010/31/EL [ettepaneku COM(2016)0765 kohaselt muudetud versiooni] artiklile 2a.

7

(9)  Vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklile 8.

9

(10)  Vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklitele 12 ja 17.

10

(11)  Vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklile 19.

11

(9)  Vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklile 8.

9

(10)  Vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklitele 12 ja 17.

10

(11)  Vastavalt direktiivi 2012/27/EL artiklile 19.

11

(18)  Vastavalt [ettepanekuga COM(2016)0864 uuesti sõnastatud direktiivile 2009/72/EÜ ja ettepanekuga COM(2016)0861 uuesti sõnastatud määrusele (EÜ) nr 714/2009].

18

(18)  Vastavalt [ettepanekuga COM(2016)0864 uuesti sõnastatud direktiivile 2009/72/EÜ ja ettepanekuga COM(2016)0861 uuesti sõnastatud määrusele (EÜ) nr 714/2009].

18

(29)  Kavandatud poliitikad ja meetmed on arutlusel olevad variandid, mille vastuvõtmine ja rakendamine pärast riikliku kava või eduaruande esitamise kuupäeva on reaalselt võimalik. Seepärast peavad punkti 5.1.i kohased vastavad prognoosid hõlmama rakendatud ja vastuvõetud poliitikaid ja meetmeid (olemasolevate poliitikate ja meetmetega prognoosid) ning ka kavandatud poliitikaid ja meetmeid.

29

(29)  Kavandatud poliitikad ja meetmed on arutlusel olevad variandid, mille vastuvõtmine ja rakendamine pärast riikliku kava või eduaruande esitamise kuupäeva on reaalselt võimalik. Seepärast peavad punkti 5.1.i kohased vastavad prognoosid hõlmama rakendatud ja vastuvõetud poliitikaid ja meetmeid (olemasolevate poliitikate ja meetmetega prognoosid) ning ka kavandatud poliitikaid ja meetmeid.

29

---

Neljapäev, 18. jaanuar 2018

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/498 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/498

---

P8_TA(2018)0016

Marrakechi leping: avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamine nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikutele ***

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Marrakechi lepingu, mis käsitleb avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamist pimedatele, nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikutele, Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (12629/2017 – C8-0375/2017 – 2014/0297(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 458/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12629/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12629/2017),

| — | võttes arvesse Marrakechi lepingut avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamise kohta nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikutele (5905/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Marrakechi lepingut avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamise kohta nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikutele (5905/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0375/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 114 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0375/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 14. veebruari 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 14. veebruari 2017. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0400/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust (A8-0400/2017),

| 1. | annab nõusoleku Marrakechi lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioonile (WIPO). |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Euroopa Kohtu 14. veebruari 2017. aasta arvamus 3/15, ECLI:EU:C:2017:114.

---

| 19.12.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 458/499 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 458/499

---

P8_TA(2018)0017

Kohtualluvus, abieluasjade ja vanemliku vastutusega seotud kohtuasjades otsuste tunnustamine ja täitmine ning rahvusvahelised lapseröövid *

Euroopa Parlamendi 18. jaanuari 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb kohtualluvust, abieluasjade ja vanemliku vastutusega seotud kohtuasjades otsuste tunnustamist ja täitmist, ning rahvusvahelisi lapserööve (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0411 – C8-0322/2016 – 2016/0190(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine – uuesti sõnastamine)

(2018/C 458/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2016)0411),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0322/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0322/2016),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 78c,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja petitsioonikomisjoni arvamust (A8-0388/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja petitsioonikomisjoni arvamust (A8-0388/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | kiidab allpool muudetud kujul heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Nõukogu määrust (EÜ) nr 2201/2003 (34) on oluliselt muudetud (35). Kuna määrusesse on vaja teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Nõukogu määrust (EÜ) nr 2201/2003 (34) on oluliselt muudetud (35). Kuna määrusesse on vaja teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (1) | Nõukogu määrust (EÜ) nr 2201/2003 (34) on oluliselt muudetud (35). Kuna määrusesse on vaja teha uusi
  vältimatuid
  muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.
  Sellised määruse muudatused aitavad tugevdada õiguskindlust ja suurendada paindlikkust, aitavad tagada parema juurdepääsu kohtumenetlustele ning et sellised menetlused on tõhusamad. Samal ajal aitavad käesoleva määruse muudatused tagada, et liikmesriigid säilitavad vanemlikku vastutust käsitleva materiaalõiguse suhtes täieliku sõltumatuse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrust (EÜ) nr 2201/2003 (34) on oluliselt muudetud (35). Kuna määrusesse on vaja teha uusi
  vältimatuid
  muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.
  Sellised määruse muudatused aitavad tugevdada õiguskindlust ja suurendada paindlikkust, aitavad tagada parema juurdepääsu kohtumenetlustele ning et sellised menetlused on tõhusamad. Samal ajal aitavad käesoleva määruse muudatused tagada, et liikmesriigid säilitavad vanemlikku vastutust käsitleva materiaalõiguse suhtes täieliku sõltumatuse.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Liidu õigusruumi sujuv ja nõuetekohane toimimine liikmesriikide erinevate õigussüsteemide ja -traditsioonide suhtes on liidu jaoks väga oluline. Sellega seoses tuleks vastastikust usaldust teineteise õigussüsteemide suhtes edasi arendada. Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks luua, säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine ja õiguskaitse kättesaadavus. Nende eesmärkide rakendamiseks
  tuleks
  tugevdada isikute ja eelkõige laste õigusi kohtumenetlustes, et lihtsustada õigus- ja haldusasutuste vahelist koostööd ning otsuste täitmist piiriülese toimega perekonnaõigusega seotud kohtuasjades. Parandada tuleks tsiviilasjades tehtavate otsuste vastastikust tunnustamist, lihtsustada tuleks õiguskaitse kättesaadavust ning tõhustada tuleks liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Liidu õigusruumi sujuv ja nõuetekohane toimimine liikmesriikide erinevate õigussüsteemide ja -traditsioonide suhtes on liidu jaoks väga oluline. Sellega seoses tuleks vastastikust usaldust teineteise õigussüsteemide suhtes edasi arendada. Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks luua, säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine ja õiguskaitse kättesaadavus. Nende eesmärkide rakendamiseks
  tuleks
  tugevdada isikute ja eelkõige laste õigusi kohtumenetlustes, et lihtsustada õigus- ja haldusasutuste vahelist koostööd ning otsuste täitmist piiriülese toimega perekonnaõigusega seotud kohtuasjades. Parandada tuleks tsiviilasjades tehtavate otsuste vastastikust tunnustamist, lihtsustada tuleks õiguskaitse kättesaadavust ning tõhustada tuleks liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust.

| (3) | Liidu õigusruumi sujuv ja nõuetekohane toimimine liikmesriikide erinevate õigussüsteemide ja -traditsioonide suhtes on liidu jaoks väga oluline. Sellega seoses tuleks vastastikust usaldust teineteise õigussüsteemide suhtes edasi arendada. Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks luua, säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine ja õiguskaitse kättesaadavus. Nende eesmärkide rakendamiseks
  on väga tähtis
  tugevdada isikute ja eelkõige laste õigusi kohtumenetlustes, et lihtsustada õigus- ja haldusasutuste vahelist koostööd ning otsuste täitmist piiriülese toimega perekonnaõigusega seotud kohtuasjades. Parandada tuleks tsiviilasjades tehtavate otsuste vastastikust tunnustamist, lihtsustada tuleks õiguskaitse kättesaadavust ning tõhustada tuleks liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust
  , tagades täpse kontrolli selle üle, et liikmesriikide pädevate asutuste poolt kasutatavad menetlused ja tavad on mittediskrimineerivad, et lapse huvid ja nendega seotud põhiõigused oleksid kaitstud
  . |
| --- | --- |

(3)

Liidu õigusruumi sujuv ja nõuetekohane toimimine liikmesriikide erinevate õigussüsteemide ja -traditsioonide suhtes on liidu jaoks väga oluline. Sellega seoses tuleks vastastikust usaldust teineteise õigussüsteemide suhtes edasi arendada. Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks luua, säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine ja õiguskaitse kättesaadavus. Nende eesmärkide rakendamiseks
  on väga tähtis
  tugevdada isikute ja eelkõige laste õigusi kohtumenetlustes, et lihtsustada õigus- ja haldusasutuste vahelist koostööd ning otsuste täitmist piiriülese toimega perekonnaõigusega seotud kohtuasjades. Parandada tuleks tsiviilasjades tehtavate otsuste vastastikust tunnustamist, lihtsustada tuleks õiguskaitse kättesaadavust ning tõhustada tuleks liikmesriikide ametiasutuste vahelist teabevahetust
  , tagades täpse kontrolli selle üle, et liikmesriikide pädevate asutuste poolt kasutatavad menetlused ja tavad on mittediskrimineerivad, et lapse huvid ja nendega seotud põhiõigused oleksid kaitstud
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Sellise ala loomiseks peab liit muu hulgas piiriülest toimet omavates tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas vastu võtma siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud meetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Sellise ala loomiseks peab liit muu hulgas piiriülest toimet omavates tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas vastu võtma siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud meetmed.

| (4) | Sellise ala loomiseks peab liit muu hulgas piiriülest toimet omavates tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas vastu võtma
  isikute vabaks liikumiseks ja
  siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

(4)

Sellise ala loomiseks peab liit muu hulgas piiriülest toimet omavates tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas vastu võtma
  isikute vabaks liikumiseks ja
  siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud meetmed.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Selleks et tõhustada õigusalast koostööd piiriülese mõjuga tsiviilasjades, on vaja õigusalast koolitust, eelkõige piiriülese perekonnaõiguse valdkonnas. Nii liidu kui ka riiklikul tasandil on vaja korraldada koolitusi, näiteks seminare ja vahetusi, et suurendada teadlikkust käesolevast määrusest, selle sisust ja tagajärgedest ning suurendada liikmesriikide vastastikust usaldust nende õigussüsteemide suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Selleks et tõhustada õigusalast koostööd piiriülese mõjuga tsiviilasjades, on vaja õigusalast koolitust, eelkõige piiriülese perekonnaõiguse valdkonnas. Nii liidu kui ka riiklikul tasandil on vaja korraldada koolitusi, näiteks seminare ja vahetusi, et suurendada teadlikkust käesolevast määrusest, selle sisust ja tagajärgedest ning suurendada liikmesriikide vastastikust usaldust nende õigussüsteemide suhtes.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Kõigi laste võrdsuse tagamiseks peaks
  peaks
  käesolev määrus hõlmama kõiki vanemlikku vastutust reguleerivaid otsuseid, sealhulgas meetmeid laste kaitseks, sõltumatult nende seostest abieluõigusliku
  menetluse või muude menetlustega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Kõigi laste võrdsuse tagamiseks peaks
  peaks
  käesolev määrus hõlmama kõiki vanemlikku vastutust reguleerivaid otsuseid, sealhulgas meetmeid laste kaitseks, sõltumatult nende seostest abieluõigusliku
  menetluse või muude menetlustega
  .

| (6) | Kõigi laste võrdsuse tagamiseks peaks käesolev määrus hõlmama kõiki vanemlikku vastutust reguleerivaid otsuseid, sealhulgas meetmeid laste kaitseks, sõltumatult nende seostest abieluõigusliku
  menetlusega
  . |
| --- | --- |

(6)

Kõigi laste võrdsuse tagamiseks peaks käesolev määrus hõlmama kõiki vanemlikku vastutust reguleerivaid otsuseid, sealhulgas meetmeid laste kaitseks, sõltumatult nende seostest abieluõigusliku
  menetlusega
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Käesoleva määruse kohaselt tuleks kohtualluvuse eeskirju kohaldada ka kõigi laste suhtes, kes viibivad liidu territooriumil ja kelle alalist elukohta ei ole võimalik kindlaks teha. Selliste eeskirjade kohaldamisala peaks eelkõige hõlmama pagulastest lapsi ning lapsi, kes on rahvusvaheliselt ümber asustatud kas sotsiaal-majanduslikel põhjustel või nende riigis toimuvate rahutuste tõttu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Käesoleva määruse kohaselt tuleks kohtualluvuse eeskirju kohaldada ka kõigi laste suhtes, kes viibivad liidu territooriumil ja kelle alalist elukohta ei ole võimalik kindlaks teha. Selliste eeskirjade kohaldamisala peaks eelkõige hõlmama pagulastest lapsi ning lapsi, kes on rahvusvaheliselt ümber asustatud kas sotsiaal-majanduslikel põhjustel või nende riigis toimuvate rahutuste tõttu.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Käesolev määrus peaks täielikult austama Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) sätestatud õigusi, eelkõige harta artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, harta artiklis 7 sätestatud õigust era- ja perekonnaelu austamisele ning harta artiklis 24 sätestatud lapse õigusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Käesolev määrus peaks täielikult austama Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) sätestatud õigusi, eelkõige harta artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele, harta artiklis 7 sätestatud õigust era- ja perekonnaelu austamisele ning harta artiklis 24 sätestatud lapse õigusi.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Kohtualluvuse alused vanemliku vastutuse küsimustes
  kujundatakse
  lapse huve silmas pidades, ning neid tuleks kohaldada
  vastavalt lapse huvidele
  . Viiteid lapse huvidele tuleks tõlgendada
  Euroopa Liidu põhiõiguste
  harta
  artiklist
  24
  ja
  ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsioonist lähtuvalt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Kohtualluvuse alused vanemliku vastutuse küsimustes
  kujundatakse
  lapse huve silmas pidades, ning neid tuleks kohaldada
  vastavalt lapse huvidele
  . Viiteid lapse huvidele tuleks tõlgendada
  Euroopa Liidu põhiõiguste
  harta
  artiklist
  24
  ja
  ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsioonist lähtuvalt.

| (13) | Kohtualluvuse alused vanemliku vastutuse küsimustes
  tuleks alati kujundada
  lapse huve silmas pidades, ning neid tuleks kohaldada
  neid huvisid arvesse võttes
  . Viiteid lapse huvidele tuleks tõlgendada harta
  artiklitest 7, 14, 22 ja
   24
  ning
  ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsioonist lähtuvalt.
  On tingimata vajalik, et see liikmesriik, kelle asutused on käesoleva määruse tähenduses vanemliku vastutuse küsimuses pädevad, tagab pärast lapse tagasitoomise kohta lõpliku otsuse tegemist, et lapse huvid ja põhiõigused on pärast tema tagasitoomist kaitstud, eriti kui lapsel on kontakt mõlema vanemaga. |
| --- | --- |

(13)

Kohtualluvuse alused vanemliku vastutuse küsimustes
  tuleks alati kujundada
  lapse huve silmas pidades, ning neid tuleks kohaldada
  neid huvisid arvesse võttes
  . Viiteid lapse huvidele tuleks tõlgendada harta
  artiklitest 7, 14, 22 ja
   24
  ning
  ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsioonist lähtuvalt.
  On tingimata vajalik, et see liikmesriik, kelle asutused on käesoleva määruse tähenduses vanemliku vastutuse küsimuses pädevad, tagab pärast lapse tagasitoomise kohta lõpliku otsuse tegemist, et lapse huvid ja põhiõigused on pärast tema tagasitoomist kaitstud, eriti kui lapsel on kontakt mõlema vanemaga.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Mõiste „alaline elukoht“ tähendust tuleks tõlgendada ametiasutuste määratluste alusel iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse juhtumi konkreetseid asjaolusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Mõiste „alaline elukoht“ tähendust tuleks tõlgendada ametiasutuste määratluste alusel iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse juhtumi konkreetseid asjaolusid.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Kui lapse alaline elukoht muutub seadusliku kolimise tulemusena, peaks kohtualluvus lapsega läheduse säilitamiseks kaasa liikuma.
  Seda tuleks kohaldada juhul, kui menetlust ei ole veel algatatud, ning samuti poolelioleva menetluse puhul.
  Poolelioleva menetluse puhul võivad osapooled kohtupidamise tõhususe huvides otsustada, et kuni lõpliku otsuse tegemiseni kuulub pädevus selle liikmesriigi kohtule, kus menetlus pooleli on, tingimusel et see on lapse huvides.
  Selline võimalus
  on
  eriti oluline siis
  ,
  kui menetlus on lõpule jõudmas ning üks vanem soovib lapsega teise liikmesriiki kolida
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Kui lapse alaline elukoht muutub seadusliku kolimise tulemusena, peaks kohtualluvus lapsega läheduse säilitamiseks kaasa liikuma.
  Seda tuleks kohaldada juhul, kui menetlust ei ole veel algatatud, ning samuti poolelioleva menetluse puhul.
  Poolelioleva menetluse puhul võivad osapooled kohtupidamise tõhususe huvides otsustada, et kuni lõpliku otsuse tegemiseni kuulub pädevus selle liikmesriigi kohtule, kus menetlus pooleli on, tingimusel et see on lapse huvides.
  Selline võimalus
  on
  eriti oluline siis
  ,
  kui menetlus on lõpule jõudmas ning üks vanem soovib lapsega teise liikmesriiki kolida
  .

| (15) | Kui lapse alaline elukoht muutub seadusliku kolimise tulemusena, peaks kohtualluvus lapsega läheduse säilitamiseks kaasa liikuma. Poolelioleva menetluse puhul võivad osapooled kohtupidamise tõhususe huvides otsustada, et kuni lõpliku otsuse tegemiseni kuulub pädevus selle liikmesriigi kohtule, kus menetlus pooleli on, tingimusel et see on lapse huvides.
  Teisest küljest peaks hooldus- ja suhtlusõigust käsitlev pooleliolev menetlus lõppema lõpliku otsusega, et isikud, kellel
  on
  hooldusõigus, ei viiks last teise riiki
  ,
  et vältida nii ametiasutuste ebasoodsat otsust, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku, et pooleliolev menetlus tuleks lõpetada
  . |
| --- | --- |

(15)

Kui lapse alaline elukoht muutub seadusliku kolimise tulemusena, peaks kohtualluvus lapsega läheduse säilitamiseks kaasa liikuma. Poolelioleva menetluse puhul võivad osapooled kohtupidamise tõhususe huvides otsustada, et kuni lõpliku otsuse tegemiseni kuulub pädevus selle liikmesriigi kohtule, kus menetlus pooleli on, tingimusel et see on lapse huvides.
  Teisest küljest peaks hooldus- ja suhtlusõigust käsitlev pooleliolev menetlus lõppema lõpliku otsusega, et isikud, kellel
  on
  hooldusõigus, ei viiks last teise riiki
  ,
  et vältida nii ametiasutuste ebasoodsat otsust, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku, et pooleliolev menetlus tuleks lõpetada
  .

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Käesolev määrus ei tohiks takistada liikmesriigi ametiasutusi, kelle pädevuses ei ole asja sisuline arutamine, kiireloomulistel juhtudel võtmast ajutisi meetmeid, sealhulgas kaitsemeetmeid kõnealuses liikmesriigis paikneva lapse isiku või vara suhtes. Neid meetmeid tuleks tunnustada ja täita kõigis teistes liikmesriikides, sealhulgas liikmesriikides, kellele kuulub käesoleva määruse alusel pädevus, nii kaua, kuni sellise liikmesriigi pädev ametiasutus on võtnud tema arvates asjakohaseid meetmeid. Ühe liikmesriigi kohtus võetud meetmeid tuleks muuta või asendada ainult meetmetega, mida on võtnud selle liikmesriigi kohus, kelle pädevuses on asja sisuline arutamine. Ametiasutus, mille pädevuses on ainult ajutiste meetmete, sealhulgas kaitsemeetmete kehtestamine, peaks asja sisulist arutamist käsitleva taotluse esitamise korral teatama omal algatusel, et tal puudub selleks pädevus. Niivõrd kui lapse huvide kaitse seda nõuab, peaks ametiasutus teavitama võetud meetmetest otse või keskasutuse kaudu selle liikmesriigi ametiasutust, kelle pädevuses on käesoleva määrusega seotud asja sisuline arutamine Suutmatus teise liikmesriigi ametiasutust teavitada ei peaks siiski olema meetme mittetunnustamise põhjuseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Käesolev määrus ei tohiks takistada liikmesriigi ametiasutusi, kelle pädevuses ei ole asja sisuline arutamine, kiireloomulistel juhtudel võtmast ajutisi meetmeid, sealhulgas kaitsemeetmeid kõnealuses liikmesriigis paikneva lapse isiku või vara suhtes. Neid meetmeid tuleks tunnustada ja täita kõigis teistes liikmesriikides, sealhulgas liikmesriikides, kellele kuulub käesoleva määruse alusel pädevus, nii kaua, kuni sellise liikmesriigi pädev ametiasutus on võtnud tema arvates asjakohaseid meetmeid. Ühe liikmesriigi kohtus võetud meetmeid tuleks muuta või asendada ainult meetmetega, mida on võtnud selle liikmesriigi kohus, kelle pädevuses on asja sisuline arutamine. Ametiasutus, mille pädevuses on ainult ajutiste meetmete, sealhulgas kaitsemeetmete kehtestamine, peaks asja sisulist arutamist käsitleva taotluse esitamise korral teatama omal algatusel, et tal puudub selleks pädevus. Niivõrd kui lapse huvide kaitse seda nõuab, peaks ametiasutus teavitama võetud meetmetest otse või keskasutuse kaudu selle liikmesriigi ametiasutust, kelle pädevuses on käesoleva määrusega seotud asja sisuline arutamine Suutmatus teise liikmesriigi ametiasutust teavitada ei peaks siiski olema meetme mittetunnustamise põhjuseks.

| (17) | Käesolev määrus ei tohiks takistada liikmesriigi ametiasutusi, kelle pädevuses ei ole asja sisuline arutamine, kiireloomulistel juhtudel
  , näiteks koduvägivalla või soolise vägivalla puhul,
  võtmast ajutisi meetmeid, sealhulgas kaitsemeetmeid kõnealuses liikmesriigis paikneva lapse isiku või vara suhtes. Neid meetmeid tuleks tunnustada ja täita kõigis teistes liikmesriikides, sealhulgas liikmesriikides, kellele kuulub käesoleva määruse alusel pädevus, nii kaua, kuni sellise liikmesriigi pädev ametiasutus on võtnud tema arvates asjakohaseid meetmeid. Ühe liikmesriigi kohtus võetud meetmeid tuleks muuta või asendada ainult meetmetega, mida on võtnud selle liikmesriigi kohus, kelle pädevuses on asja sisuline arutamine. Ametiasutus, mille pädevuses on ainult ajutiste meetmete, sealhulgas kaitsemeetmete kehtestamine, peaks asja sisulist arutamist käsitleva taotluse esitamise korral teatama omal algatusel, et tal puudub selleks pädevus. Niivõrd kui lapse huvide kaitse seda nõuab, peaks ametiasutus
  põhjendamatu viivituseta
  teavitama võetud meetmetest otse või keskasutuse kaudu selle liikmesriigi ametiasutust, kelle pädevuses on käesoleva määrusega seotud asja sisuline arutamine. Suutmatus teise liikmesriigi ametiasutust teavitada ei peaks siiski olema meetme mittetunnustamise põhjuseks. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev määrus ei tohiks takistada liikmesriigi ametiasutusi, kelle pädevuses ei ole asja sisuline arutamine, kiireloomulistel juhtudel
  , näiteks koduvägivalla või soolise vägivalla puhul,
  võtmast ajutisi meetmeid, sealhulgas kaitsemeetmeid kõnealuses liikmesriigis paikneva lapse isiku või vara suhtes. Neid meetmeid tuleks tunnustada ja täita kõigis teistes liikmesriikides, sealhulgas liikmesriikides, kellele kuulub käesoleva määruse alusel pädevus, nii kaua, kuni sellise liikmesriigi pädev ametiasutus on võtnud tema arvates asjakohaseid meetmeid. Ühe liikmesriigi kohtus võetud meetmeid tuleks muuta või asendada ainult meetmetega, mida on võtnud selle liikmesriigi kohus, kelle pädevuses on asja sisuline arutamine. Ametiasutus, mille pädevuses on ainult ajutiste meetmete, sealhulgas kaitsemeetmete kehtestamine, peaks asja sisulist arutamist käsitleva taotluse esitamise korral teatama omal algatusel, et tal puudub selleks pädevus. Niivõrd kui lapse huvide kaitse seda nõuab, peaks ametiasutus
  põhjendamatu viivituseta
  teavitama võetud meetmetest otse või keskasutuse kaudu selle liikmesriigi ametiasutust, kelle pädevuses on käesoleva määrusega seotud asja sisuline arutamine. Suutmatus teise liikmesriigi ametiasutust teavitada ei peaks siiski olema meetme mittetunnustamise põhjuseks.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Erandjuhtudel
  ei
  saa
  lapse alalise elukoha liikmesriigi asutused olla juhtumi käsitlemisel kõige asjakohasemaks asutuseks.
  Lapse huvides
   võib
  ametiasutus
  erandina ja teatavatel tingimustel anda oma pädevuse
  erandjuhul
  edasi teise liikmesriigi ametiasutusele, kui sellel ametiasutusel on asja arutamiseks paremad võimalused. Sel juhul
  ei tohiks teisel ametiasutusel lubada
  anda pädevust edasi kolmandale ametiasutusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Erandjuhtudel
  ei
  saa
  lapse alalise elukoha liikmesriigi asutused olla juhtumi käsitlemisel kõige asjakohasemaks asutuseks.
  Lapse huvides
   võib
  ametiasutus
  erandina ja teatavatel tingimustel anda oma pädevuse
  erandjuhul
  edasi teise liikmesriigi ametiasutusele, kui sellel ametiasutusel on asja arutamiseks paremad võimalused. Sel juhul
  ei tohiks teisel ametiasutusel lubada
  anda pädevust edasi kolmandale ametiasutusele.

| (18) | Erilist tähelepanu tuleks pöörata tõsiasjale, et erandjuhtudel, näiteks koduvägivalla või soolise vägivalla puhul,
  ei
  pruugi
  lapse alalise elukoha liikmesriigi asutused olla juhtumi käsitlemisel kõige asjakohasemaks asutuseks.
  Ametiasutus
  võib erandina ja teatavatel tingimustel anda oma pädevuse edasi teise liikmesriigi ametiasutusele, kui sellel ametiasutusel on asja arutamiseks paremad võimalused. Sel juhul
  tuleks kõigepealt saada teise ametiasutuse nõusolek, sest pärast seda, kui ta on juhtumi vastu võtnud, ei saa ta
  anda pädevust edasi kolmandale ametiasutusele.
  Enne pädevuse üleandmist on tingimata vaja kaaluda ja täielikult arvesse võtta lapse huve. |
| --- | --- |

(18)

Erilist tähelepanu tuleks pöörata tõsiasjale, et erandjuhtudel, näiteks koduvägivalla või soolise vägivalla puhul,
  ei
  pruugi
  lapse alalise elukoha liikmesriigi asutused olla juhtumi käsitlemisel kõige asjakohasemaks asutuseks.
  Ametiasutus
  võib erandina ja teatavatel tingimustel anda oma pädevuse edasi teise liikmesriigi ametiasutusele, kui sellel ametiasutusel on asja arutamiseks paremad võimalused. Sel juhul
  tuleks kõigepealt saada teise ametiasutuse nõusolek, sest pärast seda, kui ta on juhtumi vastu võtnud, ei saa ta
  anda pädevust edasi kolmandale ametiasutusele.
  Enne pädevuse üleandmist on tingimata vaja kaaluda ja täielikult arvesse võtta lapse huve.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Kõnealuse määruse raames arutatavate vanemliku vastutuse menetluste ning 1980. aasta Haagi konventsiooni raames arutatavate tagasitoomise menetluste puhul tuleks austada lapse õigust väljendada vabalt oma arvamust, ning lapse huve hinnates tuleks neid arvamusi asjakohaselt arvesse võtta. Käesoleva määruse kohaldamises on vastavalt
  Euroopa Liidu põhiõiguste
  harta artikli 24 lõikele 1
  ning
  ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklile 12 oluline roll lapse ärakuulamisel. Käesolev määrus ei ole siiski kavandatud sätestama
  , kuidas last ära kuulata, näiteks, kas last peab ära kuulama kohtunik ise või erikoolitusega ekspert
  ,
  kes esitab hiljem kohtule aruande, või kas laps kuulatakse ära kohtusaalis või kuskil mujal
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Kõnealuse määruse raames arutatavate vanemliku vastutuse menetluste ning 1980. aasta Haagi konventsiooni raames arutatavate tagasitoomise menetluste puhul tuleks austada lapse õigust väljendada vabalt oma arvamust, ning lapse huve hinnates tuleks neid arvamusi asjakohaselt arvesse võtta. Käesoleva määruse kohaldamises on vastavalt
  Euroopa Liidu põhiõiguste
  harta artikli 24 lõikele 1
  ning
  ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklile 12 oluline roll lapse ärakuulamisel. Käesolev määrus ei ole siiski kavandatud sätestama
  , kuidas last ära kuulata, näiteks, kas last peab ära kuulama kohtunik ise või erikoolitusega ekspert
  ,
  kes esitab hiljem kohtule aruande, või kas laps kuulatakse ära kohtusaalis või kuskil mujal
  .

| (23) | Kõnealuse määruse raames arutatavate vanemliku vastutuse menetluste ning 1980. aasta Haagi konventsiooni raames arutatavate tagasitoomise menetluste puhul tuleks austada lapse õigust väljendada vabalt oma arvamust, ning lapse huve hinnates tuleks neid arvamusi asjakohaselt arvesse võtta. Käesoleva määruse kohaldamises on vastavalt harta artikli 24 lõikele 1, ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklile 12
  ning Euroopa Nõukogu soovitusel laste ja alla 18-aastaste noorte osalemise kohta

   (1a) oluline roll lapse ärakuulamisel. Käesolev määrus ei ole siiski kavandatud sätestama
  ühiseid miinimumstandardeid lapse ärakuulamise korra kohta
  ,
  mida reguleeritakse jätkuvalt liikmesriikide siseriiklike sätetega
  . |
| --- | --- |

(23)

Kõnealuse määruse raames arutatavate vanemliku vastutuse menetluste ning 1980. aasta Haagi konventsiooni raames arutatavate tagasitoomise menetluste puhul tuleks austada lapse õigust väljendada vabalt oma arvamust, ning lapse huve hinnates tuleks neid arvamusi asjakohaselt arvesse võtta. Käesoleva määruse kohaldamises on vastavalt harta artikli 24 lõikele 1, ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklile 12
  ning Euroopa Nõukogu soovitusel laste ja alla 18-aastaste noorte osalemise kohta

   (1a) oluline roll lapse ärakuulamisel. Käesolev määrus ei ole siiski kavandatud sätestama
  ühiseid miinimumstandardeid lapse ärakuulamise korra kohta
  ,
  mida reguleeritakse jätkuvalt liikmesriikide siseriiklike sätetega
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Tagasitoomise menetluse 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel võimalikult kiiresti lõpule viimiseks peaksid liikmesriigid koondama kohtualluvuse kõnealuste menetluste puhul
  ühte või mitmesse kohtusse
  , võttes õigusemõistmisel arvesse nende sisemist struktuuri. Kohtualluvuse teatavas liikmesriigis piiratud arvul kohtutesse koondamine on oluline ja tõhus vahend lapseröövi asjade arutamise kiirendamiseks mitmes liikmesriigis, kuna kohtunikel, kes arutavad suuremal hulgal selliseid asju, tekivad sellega seoses eriteadmised. Sõltuvalt õigussüsteemi struktuurist võib lapseröövi käsitlevate asjade puhul koondada kohtualluvuse
  kogu riigi puhul ühte või
  piiratud arvul kohtutesse, kasutades selleks näiteks lähtepunktina apellatsioonikohtuid ning koondades rahvusvahelisi lapserööve käsitlevate asjade kohtualluvuse iga apellatsioonikohtu tööpiirkonna esimese astme kohtusse. Iga kohtuaste peaks tegema oma otsuse hiljemalt kuue nädala jooksul pärast taotluse või apellatsioonkaebuse esitamist. Liikmesriigid peaksid piirama 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel tehtud lapse tagasitoomist lubavate või sellest keelduvate otsuste suhtes esitatavate võimalike apellatsioonide arvu ühega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Tagasitoomise menetluse 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel võimalikult kiiresti lõpule viimiseks peaksid liikmesriigid koondama kohtualluvuse kõnealuste menetluste puhul
  ühte või mitmesse kohtusse
  , võttes õigusemõistmisel arvesse nende sisemist struktuuri. Kohtualluvuse teatavas liikmesriigis piiratud arvul kohtutesse koondamine on oluline ja tõhus vahend lapseröövi asjade arutamise kiirendamiseks mitmes liikmesriigis, kuna kohtunikel, kes arutavad suuremal hulgal selliseid asju, tekivad sellega seoses eriteadmised. Sõltuvalt õigussüsteemi struktuurist võib lapseröövi käsitlevate asjade puhul koondada kohtualluvuse
  kogu riigi puhul ühte või
  piiratud arvul kohtutesse, kasutades selleks näiteks lähtepunktina apellatsioonikohtuid ning koondades rahvusvahelisi lapserööve käsitlevate asjade kohtualluvuse iga apellatsioonikohtu tööpiirkonna esimese astme kohtusse. Iga kohtuaste peaks tegema oma otsuse hiljemalt kuue nädala jooksul pärast taotluse või apellatsioonkaebuse esitamist. Liikmesriigid peaksid piirama 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel tehtud lapse tagasitoomist lubavate või sellest keelduvate otsuste suhtes esitatavate võimalike apellatsioonide arvu ühega.

| (26) | Tagasitoomise menetluse 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel võimalikult kiiresti lõpule viimiseks peaksid liikmesriigid koondama kohtualluvuse kõnealuste menetluste puhul
  piiratud arvul kohtutesse
  , võttes õigusemõistmisel arvesse nende sisemist struktuuri. Kohtualluvuse teatavas liikmesriigis piiratud arvul kohtutesse koondamine on oluline ja tõhus vahend lapseröövi asjade arutamise kiirendamiseks mitmes liikmesriigis, kuna kohtunikel, kes arutavad suuremal hulgal selliseid asju, tekivad sellega seoses eriteadmised. Sõltuvalt õigussüsteemi struktuurist võib lapseröövi käsitlevate asjade puhul koondada kohtualluvuse piiratud arvul kohtutesse, kasutades selleks näiteks lähtepunktina apellatsioonikohtuid ning koondades rahvusvahelisi lapserööve käsitlevate asjade kohtualluvuse iga apellatsioonikohtu tööpiirkonna esimese astme kohtusse
  , piiramata siiski osapoolte kohtusse pöördumise õigust ja kahjustamata tagasitoomise menetluse õigeaegsust
  . Iga kohtuaste peaks tegema oma otsuse hiljemalt kuue nädala jooksul pärast taotluse või apellatsioonkaebuse esitamist. Liikmesriigid peaksid piirama 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel tehtud lapse tagasitoomist lubavate või sellest keelduvate otsuste suhtes esitatavate võimalike apellatsioonide arvu ühega.
  Peale selle tuleks tagada, et ühes liikmesriigis tehtud kohtuotsuseid teises liikmesriigis tunnustatakse. Kui kohtuasjas on otsus langetatud, tuleks seda tingimata eelkõige laste huvides kogu Euroopa Liidus tunnustada. |
| --- | --- |

(26)

Tagasitoomise menetluse 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel võimalikult kiiresti lõpule viimiseks peaksid liikmesriigid koondama kohtualluvuse kõnealuste menetluste puhul
  piiratud arvul kohtutesse
  , võttes õigusemõistmisel arvesse nende sisemist struktuuri. Kohtualluvuse teatavas liikmesriigis piiratud arvul kohtutesse koondamine on oluline ja tõhus vahend lapseröövi asjade arutamise kiirendamiseks mitmes liikmesriigis, kuna kohtunikel, kes arutavad suuremal hulgal selliseid asju, tekivad sellega seoses eriteadmised. Sõltuvalt õigussüsteemi struktuurist võib lapseröövi käsitlevate asjade puhul koondada kohtualluvuse piiratud arvul kohtutesse, kasutades selleks näiteks lähtepunktina apellatsioonikohtuid ning koondades rahvusvahelisi lapserööve käsitlevate asjade kohtualluvuse iga apellatsioonikohtu tööpiirkonna esimese astme kohtusse
  , piiramata siiski osapoolte kohtusse pöördumise õigust ja kahjustamata tagasitoomise menetluse õigeaegsust
  . Iga kohtuaste peaks tegema oma otsuse hiljemalt kuue nädala jooksul pärast taotluse või apellatsioonkaebuse esitamist. Liikmesriigid peaksid piirama 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel tehtud lapse tagasitoomist lubavate või sellest keelduvate otsuste suhtes esitatavate võimalike apellatsioonide arvu ühega.
  Peale selle tuleks tagada, et ühes liikmesriigis tehtud kohtuotsuseid teises liikmesriigis tunnustatakse. Kui kohtuasjas on otsus langetatud, tuleks seda tingimata eelkõige laste huvides kogu Euroopa Liidus tunnustada.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Kõigi
  lapsi käsitlevate asjade puhul ning eelkõige
  rahvusvahelisi lapserööve käsitlevate asjade
  puhul
  peaksid kohtu- ja haldusasutused kaaluma rahumeelse lahenduse saavutamise võimalusi
  ,
  kasutades selleks lepitamist
  ja
  muid sobivaid vahendeid
  ,
  mida
  toetavad
  võimaluse
  korral piiriüleseid vanemlikku vastutust käsitlevate vaidluste
  lepitamiseks
  mõeldud olemasolevad võrgustikud ja tugistruktuurid. Sellised jõupingutused ei
  peaks
  siiski 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel arutatavaid tagasitoomise menetlusi põhjendamatult
  pikendama
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Kõigi
  lapsi käsitlevate asjade puhul ning eelkõige
  rahvusvahelisi lapserööve käsitlevate asjade
  puhul
  peaksid kohtu- ja haldusasutused kaaluma rahumeelse lahenduse saavutamise võimalusi
  ,
  kasutades selleks lepitamist
  ja
  muid sobivaid vahendeid
  ,
  mida
  toetavad
  võimaluse
  korral piiriüleseid vanemlikku vastutust käsitlevate vaidluste
  lepitamiseks
  mõeldud olemasolevad võrgustikud ja tugistruktuurid. Sellised jõupingutused ei
  peaks
  siiski 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel arutatavaid tagasitoomise menetlusi põhjendamatult
  pikendama
  .

| (28) | Vahendamise kasutamine võib mängida väga olulist rolli konfliktide lõpetamisel, kõigi
  lapsi käsitlevate asjade puhul ning eelkõige
  vanemate piiriüleste konfliktide korral, mis puudutavad hooldus- ja suhtlusõigust, samuti rahvusvaheliste lapseröövi juhtumite puhul. Võttes lisaks arvesse hiljuti toimunud rändajate sissevoolu tõttu toimunud selliste piiriüleste hooldusõiguse vaidluste arvu kasvu kõikjal Euroopa Liidus, mille puhul ei ole võimalik kasutada rahvusvahelist raamistikku, on vahendamine sageli osutunud ainsaks õiguslikuks vahendiks, mis aitab peredel perevaidlustele rahumeelse ja kiire lahenduse leida. Selleks et edendada vahendamist selliste juhtumite puhul
  ,
  peaksid kohtu- ja haldusasutused, keda
  toetavad
  vajaduse
  korral piiriüleseid vanemlikku vastutust käsitlevate vaidluste
  vahendamiseks
  mõeldud olemasolevad võrgustikud ja tugistruktuurid
  , aitama pooli enne kohtumenetluse alustamist või kohtumenetluse ajal sobivate vahendajate valimisel ja vahendamise korraldamisel. Pooltele tuleks anda rahalist abi vahendamismenetluse läbiviimiseks vähemalt sellises ulatuses, nagu neile on antud või neile oleks antud õigusabi
  . Sellised jõupingutused ei
  tohiks
  siiski 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel arutatavaid tagasitoomise menetlusi põhjendamatult
  pikendada ning ei tohiks kaasa tuua vägivalla, sealhulgas koduvägivalla ohvrite kohustuslikku osalemist vahendamismenetluses
  . |
| --- | --- |

(28)

Vahendamise kasutamine võib mängida väga olulist rolli konfliktide lõpetamisel, kõigi
  lapsi käsitlevate asjade puhul ning eelkõige
  vanemate piiriüleste konfliktide korral, mis puudutavad hooldus- ja suhtlusõigust, samuti rahvusvaheliste lapseröövi juhtumite puhul. Võttes lisaks arvesse hiljuti toimunud rändajate sissevoolu tõttu toimunud selliste piiriüleste hooldusõiguse vaidluste arvu kasvu kõikjal Euroopa Liidus, mille puhul ei ole võimalik kasutada rahvusvahelist raamistikku, on vahendamine sageli osutunud ainsaks õiguslikuks vahendiks, mis aitab peredel perevaidlustele rahumeelse ja kiire lahenduse leida. Selleks et edendada vahendamist selliste juhtumite puhul
  ,
  peaksid kohtu- ja haldusasutused, keda
  toetavad
  vajaduse
  korral piiriüleseid vanemlikku vastutust käsitlevate vaidluste
  vahendamiseks
  mõeldud olemasolevad võrgustikud ja tugistruktuurid
  , aitama pooli enne kohtumenetluse alustamist või kohtumenetluse ajal sobivate vahendajate valimisel ja vahendamise korraldamisel. Pooltele tuleks anda rahalist abi vahendamismenetluse läbiviimiseks vähemalt sellises ulatuses, nagu neile on antud või neile oleks antud õigusabi
  . Sellised jõupingutused ei
  tohiks
  siiski 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel arutatavaid tagasitoomise menetlusi põhjendamatult
  pikendada ning ei tohiks kaasa tuua vägivalla, sealhulgas koduvägivalla ohvrite kohustuslikku osalemist vahendamismenetluses
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28a) | Et pakkuda tõhusat alternatiivi siseriiklike või rahvusvaheliste perevaidluste lahendamisele kohtus, on väga oluline, et asjaomased vahendajad oleksid läbinud asjakohase erikoolituse. Koolitus peaks hõlmama eelkõige piiriüleste perevaidluste õigusraamistikku, kultuuridevahelist pädevust ja oskusi konfliktiolukordade lahendamiseks, võttes alati arvesse lapse huve. Kohtunike kui vahendamise poole pöördumise võimaliku peamise allika koolitus peaks käsitlema ka seda, kuidas julgustada osapooli kasutama vahendamist võimalikult varases etapis ja kuidas kaasata vahendamine kohtumenetlustesse ning Haagi konventsiooni lapseröövi käsitleva menetluse kindlaksmääratud ajakava, ilma et see põhjustaks tarbetuid viivitusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28a)

Et pakkuda tõhusat alternatiivi siseriiklike või rahvusvaheliste perevaidluste lahendamisele kohtus, on väga oluline, et asjaomased vahendajad oleksid läbinud asjakohase erikoolituse. Koolitus peaks hõlmama eelkõige piiriüleste perevaidluste õigusraamistikku, kultuuridevahelist pädevust ja oskusi konfliktiolukordade lahendamiseks, võttes alati arvesse lapse huve. Kohtunike kui vahendamise poole pöördumise võimaliku peamise allika koolitus peaks käsitlema ka seda, kuidas julgustada osapooli kasutama vahendamist võimalikult varases etapis ja kuidas kaasata vahendamine kohtumenetlustesse ning Haagi konventsiooni lapseröövi käsitleva menetluse kindlaksmääratud ajakava, ilma et see põhjustaks tarbetuid viivitusi.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Kui selle liikmesriigi kohus, kuhu laps on ebaseaduslikult ära viidud või kus teda ebaseaduslikult kinni peetakse, otsustab 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel lapse tagasitoomisest keelduda, peaks ta oma otsuses sõnaselgelt viitama 1980. aasta Haagi konventsiooni asjaomastele artiklitele, millega ta oma keeldumist põhjendab. Sellise eestkosteõigusega seotud menetlustes pärast lapse huvide põhjalikku läbivaatamist tehtud otsuse võib siiski asendada selle liikmesriigi kohtu hilisema otsusega, kus oli lapse alaline elukoht enne tema ebaseaduslikku äraviimist või kinnipidamist. Kui see otsus sisaldab lapse tagasitoomist, peaks tagasitoomine toimuma, ilma et liikmesriigis, kuhu laps on ära viidud või kus teda kinni peetakse, oleks otsuse tunnustamiseks ja täitmisele pööramiseks vaja erimenetlust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Kui selle liikmesriigi kohus, kuhu laps on ebaseaduslikult ära viidud või kus teda ebaseaduslikult kinni peetakse, otsustab 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel lapse tagasitoomisest keelduda, peaks ta oma otsuses sõnaselgelt viitama 1980. aasta Haagi konventsiooni asjaomastele artiklitele, millega ta oma keeldumist põhjendab. Sellise eestkosteõigusega seotud menetlustes pärast lapse huvide põhjalikku läbivaatamist tehtud otsuse võib siiski asendada selle liikmesriigi kohtu hilisema otsusega, kus oli lapse alaline elukoht enne tema ebaseaduslikku äraviimist või kinnipidamist. Kui see otsus sisaldab lapse tagasitoomist, peaks tagasitoomine toimuma, ilma et liikmesriigis, kuhu laps on ära viidud või kus teda kinni peetakse, oleks otsuse tunnustamiseks ja täitmisele pööramiseks vaja erimenetlust.

| (30) | Kui selle liikmesriigi kohus, kuhu laps on ebaseaduslikult ära viidud või kus teda ebaseaduslikult kinni peetakse, otsustab 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel lapse tagasitoomisest keelduda, peaks ta oma otsuses sõnaselgelt viitama 1980. aasta Haagi konventsiooni asjaomastele artiklitele, millega ta oma keeldumist põhjendab
  , ja esitama keeldumise põhjused
  . Sellise eestkosteõigusega seotud menetlustes pärast lapse huvide põhjalikku läbivaatamist tehtud otsuse võib siiski asendada selle liikmesriigi kohtu hilisema otsusega, kus oli lapse alaline elukoht enne tema ebaseaduslikku äraviimist või kinnipidamist. Kui see otsus sisaldab lapse tagasitoomist, peaks tagasitoomine toimuma, ilma et liikmesriigis, kuhu laps on ära viidud või kus teda kinni peetakse, oleks otsuse tunnustamiseks ja täitmisele pööramiseks vaja erimenetlust. |
| --- | --- |

(30)

Kui selle liikmesriigi kohus, kuhu laps on ebaseaduslikult ära viidud või kus teda ebaseaduslikult kinni peetakse, otsustab 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel lapse tagasitoomisest keelduda, peaks ta oma otsuses sõnaselgelt viitama 1980. aasta Haagi konventsiooni asjaomastele artiklitele, millega ta oma keeldumist põhjendab
  , ja esitama keeldumise põhjused
  . Sellise eestkosteõigusega seotud menetlustes pärast lapse huvide põhjalikku läbivaatamist tehtud otsuse võib siiski asendada selle liikmesriigi kohtu hilisema otsusega, kus oli lapse alaline elukoht enne tema ebaseaduslikku äraviimist või kinnipidamist. Kui see otsus sisaldab lapse tagasitoomist, peaks tagasitoomine toimuma, ilma et liikmesriigis, kuhu laps on ära viidud või kus teda kinni peetakse, oleks otsuse tunnustamiseks ja täitmisele pööramiseks vaja erimenetlust.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Lapsi käsitlevate piiriüleste kohtumenetluste vähem aeganõudvateks ning vähemkulukateks muutmise
  eesmärk õigustab täitmisotsuse kaotamist enne otsuse täitmise liikmesriigis jõustamist kõigi vanemlikku vastutust käsitlevate otsuste puhul. Kui määrusega (EÜ) nr 2201/2003 kaotatakse kõnealune nõue ainult suhtlusõigust andvate otsuste ja teatavate lapse tagasitoomist käsitlevate otsuste puhul, siis käesolevas määruses sätestatakse
  kõigi
  vanemlikku vastutust käsitlevates asjades tehtavate otsuste piiriüleseks täitmiseks ühtne menetlus. Selle tulemusena peaks teatava liikmesriigi ametiasutuste tehtud otsust käesoleva määruse sätetest tulenevalt käsitlema nii, nagu oleks see otsus tehtud otsuse täitmise liikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Lapsi käsitlevate piiriüleste kohtumenetluste vähem aeganõudvateks ning vähemkulukateks muutmise
  eesmärk õigustab täitmisotsuse kaotamist enne otsuse täitmise liikmesriigis jõustamist kõigi vanemlikku vastutust käsitlevate otsuste puhul. Kui määrusega (EÜ) nr 2201/2003 kaotatakse kõnealune nõue ainult suhtlusõigust andvate otsuste ja teatavate lapse tagasitoomist käsitlevate otsuste puhul, siis käesolevas määruses sätestatakse
  kõigi
  vanemlikku vastutust käsitlevates asjades tehtavate otsuste piiriüleseks täitmiseks ühtne menetlus. Selle tulemusena peaks teatava liikmesriigi ametiasutuste tehtud otsust käesoleva määruse sätetest tulenevalt käsitlema nii, nagu oleks see otsus tehtud otsuse täitmise liikmesriigis.

| (33) | Euroopa kodanike vaba liikumise hõlbustamise
  eesmärk õigustab täitmisotsuse kaotamist enne otsuse täitmise liikmesriigis jõustamist kõigi vanemlikku vastutust käsitlevate otsuste puhul
  , mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse. See muudab lapsi käsitlevad piiriülesed kohtuvaidlused vähem aeganõudvaks ja odavamaks.
  Kui määrusega (EÜ) nr 2201/2003 kaotatakse kõnealune nõue ainult suhtlusõigust andvate otsuste ja teatavate lapse tagasitoomist käsitlevate otsuste puhul, siis käesolevas määruses sätestatakse
  kõigis käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvates
  vanemlikku vastutust käsitlevates asjades tehtavate otsuste piiriüleseks täitmiseks ühtne menetlus. Selle tulemusena peaks teatava liikmesriigi ametiasutuste tehtud otsust käesoleva määruse sätetest tulenevalt käsitlema nii, nagu oleks see otsus tehtud otsuse täitmise liikmesriigis. |
| --- | --- |

(33)

Euroopa kodanike vaba liikumise hõlbustamise
  eesmärk õigustab täitmisotsuse kaotamist enne otsuse täitmise liikmesriigis jõustamist kõigi vanemlikku vastutust käsitlevate otsuste puhul
  , mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse. See muudab lapsi käsitlevad piiriülesed kohtuvaidlused vähem aeganõudvaks ja odavamaks.
  Kui määrusega (EÜ) nr 2201/2003 kaotatakse kõnealune nõue ainult suhtlusõigust andvate otsuste ja teatavate lapse tagasitoomist käsitlevate otsuste puhul, siis käesolevas määruses sätestatakse
  kõigis käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvates
  vanemlikku vastutust käsitlevates asjades tehtavate otsuste piiriüleseks täitmiseks ühtne menetlus. Selle tulemusena peaks teatava liikmesriigi ametiasutuste tehtud otsust käesoleva määruse sätetest tulenevalt käsitlema nii, nagu oleks see otsus tehtud otsuse täitmise liikmesriigis.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (37a) | Käesolevas määruses määratletud otsuse tunnustamisest keeldumine põhjusel, et tunnustamine oleks selgelt vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga, peaks olema kooskõlas harta artikliga 21. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37a)

Käesolevas määruses määratletud otsuse tunnustamisest keeldumine põhjusel, et tunnustamine oleks selgelt vastuolus asjaomase liikmesriigi avaliku korraga, peaks olema kooskõlas harta artikliga 21.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | Käesoleva määruse
  kohaldusalasse
  jäävate vanemlikku vastutust käsitlevate erijuhtumite korral peaksid keskasutused liikmesriikide ametiasutustele ning vanemliku vastutuse kandjatele abi andmisel omavahel koostööd tegema. Selline abi peaks eelkõige hõlmama lapse ülesleidmist otse või teiste pädevate ametiasutuste kaudu, kui see on vajalik käesoleva määruse alusel esitatud taotluse täitmiseks, ning lapsega seotud teabe esitamist, mis on vajalik menetluse läbiviimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42)

Käesoleva määruse
  kohaldusalasse
  jäävate vanemlikku vastutust käsitlevate erijuhtumite korral peaksid keskasutused liikmesriikide ametiasutustele ning vanemliku vastutuse kandjatele abi andmisel omavahel koostööd tegema. Selline abi peaks eelkõige hõlmama lapse ülesleidmist otse või teiste pädevate ametiasutuste kaudu, kui see on vajalik käesoleva määruse alusel esitatud taotluse täitmiseks, ning lapsega seotud teabe esitamist, mis on vajalik menetluse läbiviimiseks.

| (42) | Käesoleva määruse
  kohaldamisalasse
  jäävate vanemlikku vastutust käsitlevate erijuhtumite korral peaksid keskasutused liikmesriikide ametiasutustele ning vanemliku vastutuse kandjatele abi andmisel omavahel koostööd tegema. Selline abi peaks eelkõige hõlmama lapse ülesleidmist otse või teiste pädevate ametiasutuste kaudu, kui see on vajalik käesoleva määruse alusel esitatud taotluse täitmiseks, ning lapsega seotud teabe esitamist, mis on vajalik menetluse läbiviimiseks.
  Juhul kui pädevus on muul liikmesriigil, kui see liikmesriik, mille kodanik laps on, teavitavad pädeva liikmesriigi keskasutused põhjendamatu viivituseta selle liikmesriigi keskasutusi, mille kodanik laps on. |
| --- | --- |

(42)

Käesoleva määruse
  kohaldamisalasse
  jäävate vanemlikku vastutust käsitlevate erijuhtumite korral peaksid keskasutused liikmesriikide ametiasutustele ning vanemliku vastutuse kandjatele abi andmisel omavahel koostööd tegema. Selline abi peaks eelkõige hõlmama lapse ülesleidmist otse või teiste pädevate ametiasutuste kaudu, kui see on vajalik käesoleva määruse alusel esitatud taotluse täitmiseks, ning lapsega seotud teabe esitamist, mis on vajalik menetluse läbiviimiseks.
  Juhul kui pädevus on muul liikmesriigil, kui see liikmesriik, mille kodanik laps on, teavitavad pädeva liikmesriigi keskasutused põhjendamatu viivituseta selle liikmesriigi keskasutusi, mille kodanik laps on.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (44) | Ilma, et see piiraks liikmesriigi menetlusõigusest tulenevaid nõudeid, peaks taotleval keskasutusel olema õigus vajaliku teabe saamiseks valida vabalt erinevate kanalite vahel, näiteks kohtute puhul kohaldades nõukogu määrust (EÜ) nr 1206/2001, kasutades tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa kohtute võrku, eelkõige käesoleva määruse alusel loodud keskasutusi, kohtunike võrgustikku ja kontaktpunkte, või kohtu- ja haldusasutuste puhul taotledes teavet kõnealuse valdkonna spetsiaalse valitsusvälise organisatsiooni kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44)

Ilma, et see piiraks liikmesriigi menetlusõigusest tulenevaid nõudeid, peaks taotleval keskasutusel olema õigus vajaliku teabe saamiseks valida vabalt erinevate kanalite vahel, näiteks kohtute puhul kohaldades nõukogu määrust (EÜ) nr 1206/2001, kasutades tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa kohtute võrku, eelkõige käesoleva määruse alusel loodud keskasutusi, kohtunike võrgustikku ja kontaktpunkte, või kohtu- ja haldusasutuste puhul taotledes teavet kõnealuse valdkonna spetsiaalse valitsusvälise organisatsiooni kaudu.

| (44) | Ilma, et see piiraks liikmesriigi menetlusõigusest tulenevaid nõudeid, peaks taotleval keskasutusel olema õigus vajaliku teabe saamiseks valida vabalt erinevate kanalite vahel, näiteks kohtute puhul kohaldades nõukogu määrust (EÜ) nr 1206/2001, kasutades tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa kohtute võrku, eelkõige käesoleva määruse alusel loodud keskasutusi, kohtunike võrgustikku ja kontaktpunkte, või kohtu- ja haldusasutuste puhul taotledes teavet kõnealuse valdkonna spetsiaalse valitsusvälise organisatsiooni kaudu.
  Rahvusvahelist õigusalast koostööd ja teabevahetust peaks algatama ja/või lihtsustama spetsiaalne võrgustik või sidekohtunikud igas liikmesriigis. Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku roll peaks erinema keskasutuste omast. |
| --- | --- |

(44)

Ilma, et see piiraks liikmesriigi menetlusõigusest tulenevaid nõudeid, peaks taotleval keskasutusel olema õigus vajaliku teabe saamiseks valida vabalt erinevate kanalite vahel, näiteks kohtute puhul kohaldades nõukogu määrust (EÜ) nr 1206/2001, kasutades tsiviil- ja kaubandusasju käsitleva Euroopa kohtute võrku, eelkõige käesoleva määruse alusel loodud keskasutusi, kohtunike võrgustikku ja kontaktpunkte, või kohtu- ja haldusasutuste puhul taotledes teavet kõnealuse valdkonna spetsiaalse valitsusvälise organisatsiooni kaudu.
  Rahvusvahelist õigusalast koostööd ja teabevahetust peaks algatama ja/või lihtsustama spetsiaalne võrgustik või sidekohtunikud igas liikmesriigis. Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku roll peaks erinema keskasutuste omast.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 46

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (46) | Vanemlikku vastutust käsitlevat otsust kavandava liikmesriigi ametiasutusel peaks olema
  õigus taotleda
  teise liikmesriigi ametiasutustelt lapse kaitsega seotud teavet, kui lapse huvid seda nõuavad. Sõltuvalt asjaoludest võib see teave käsitleda lapse vanema, õe või vennaga seotud menetlusi ja otsuseid, või vanema suutlikkust lapse eest hoolitseda või temaga suhelda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(46)

Vanemlikku vastutust käsitlevat otsust kavandava liikmesriigi ametiasutusel peaks olema
  õigus taotleda
  teise liikmesriigi ametiasutustelt lapse kaitsega seotud teavet, kui lapse huvid seda nõuavad. Sõltuvalt asjaoludest võib see teave käsitleda lapse vanema, õe või vennaga seotud menetlusi ja otsuseid, või vanema suutlikkust lapse eest hoolitseda või temaga suhelda.

| (46) | Vanemlikku vastutust käsitlevat otsust kavandava liikmesriigi ametiasutusel peaks olema
  kohustus nõuda
  teise liikmesriigi ametiasutustelt lapse kaitsega seotud teavet, kui lapse huvid seda nõuavad. Sõltuvalt asjaoludest võib see teave käsitleda lapse vanema, õe või vennaga seotud menetlusi ja otsuseid, või vanema
  või pere
  suutlikkust lapse eest hoolitseda või temaga suhelda.
  Hinnangu andmisel suutlikkuse kohta lapse eest hoolitseda ei tohiks määravaks olla vanema kodakondsus, majanduslik ja sotsiaalne olukord ega kultuuriline või usuline taust. |
| --- | --- |

(46)

Vanemlikku vastutust käsitlevat otsust kavandava liikmesriigi ametiasutusel peaks olema
  kohustus nõuda
  teise liikmesriigi ametiasutustelt lapse kaitsega seotud teavet, kui lapse huvid seda nõuavad. Sõltuvalt asjaoludest võib see teave käsitleda lapse vanema, õe või vennaga seotud menetlusi ja otsuseid, või vanema
  või pere
  suutlikkust lapse eest hoolitseda või temaga suhelda.
  Hinnangu andmisel suutlikkuse kohta lapse eest hoolitseda ei tohiks määravaks olla vanema kodakondsus, majanduslik ja sotsiaalne olukord ega kultuuriline või usuline taust.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 46 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (46a) | Kõikide vahenditega tuleks edendada kohtunike, avaliku sektori asutuste, keskasutuste, vanemaid abistavate spetsialistide ja vanemate endi vahelist suhtlust, võttes muu hulgas arvesse, et otsus, et last ei tohiks tagasi saata, võib rikkuda lapse põhiõigusi samal määral nagu otsus ta tagasi saata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(46a)

Kõikide vahenditega tuleks edendada kohtunike, avaliku sektori asutuste, keskasutuste, vanemaid abistavate spetsialistide ja vanemate endi vahelist suhtlust, võttes muu hulgas arvesse, et otsus, et last ei tohiks tagasi saata, võib rikkuda lapse põhiõigusi samal määral nagu otsus ta tagasi saata.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 48 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (48a) | Kui lapse huvid seda nõuavad, peaksid kohtunikud suhtlema otse teiste liikmesriikide keskasutuste või pädevate kohtutega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48a)

Kui lapse huvid seda nõuavad, peaksid kohtunikud suhtlema otse teiste liikmesriikide keskasutuste või pädevate kohtutega.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 49

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (49) | Kui liikmesriigi ametiasutus on vanemlikku vastutust käsitlevas asjas otsuse juba teinud või kaalub sellise otsuse tegemist ning selle täitmine peab toimuma teises liikmesriigis,
  võib
  ametiasutus
  taotleda
  , et selle teise liikmesriigi ametiasutused aitaksid otsust täita. See peaks kehtima näiteks otsuste puhul, millega antakse järelvalvega suhtlusõigus muus liikmesriigis kui suhtlusõiguse määranud ametiasutuse liikmesriik või millega kaasnevad kõrvalmeetmed, mille on kehtestanud selle liikmesriigi ametiasutused, kus otsust täitma hakatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49)

Kui liikmesriigi ametiasutus on vanemlikku vastutust käsitlevas asjas otsuse juba teinud või kaalub sellise otsuse tegemist ning selle täitmine peab toimuma teises liikmesriigis,
  võib
  ametiasutus
  taotleda
  , et selle teise liikmesriigi ametiasutused aitaksid otsust täita. See peaks kehtima näiteks otsuste puhul, millega antakse järelvalvega suhtlusõigus muus liikmesriigis kui suhtlusõiguse määranud ametiasutuse liikmesriik või millega kaasnevad kõrvalmeetmed, mille on kehtestanud selle liikmesriigi ametiasutused, kus otsust täitma hakatakse.

| (49) | Kui liikmesriigi ametiasutus on vanemlikku vastutust käsitlevas asjas otsuse juba teinud või kaalub sellise otsuse tegemist ning selle täitmine peab toimuma teises liikmesriigis,
  peaks
  ametiasutus
  taotlema
  , et selle teise liikmesriigi ametiasutused aitaksid otsust täita. See peaks kehtima näiteks otsuste puhul, millega antakse järelvalvega suhtlusõigus muus liikmesriigis kui suhtlusõiguse määranud ametiasutuse liikmesriik või millega kaasnevad kõrvalmeetmed, mille on kehtestanud selle liikmesriigi ametiasutused, kus otsust täitma hakatakse. |
| --- | --- |

(49)

Kui liikmesriigi ametiasutus on vanemlikku vastutust käsitlevas asjas otsuse juba teinud või kaalub sellise otsuse tegemist ning selle täitmine peab toimuma teises liikmesriigis,
  peaks
  ametiasutus
  taotlema
  , et selle teise liikmesriigi ametiasutused aitaksid otsust täita. See peaks kehtima näiteks otsuste puhul, millega antakse järelvalvega suhtlusõigus muus liikmesriigis kui suhtlusõiguse määranud ametiasutuse liikmesriik või millega kaasnevad kõrvalmeetmed, mille on kehtestanud selle liikmesriigi ametiasutused, kus otsust täitma hakatakse.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 50

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (50) | Juhul kui liikmesriigi ametiasutus kaalub lapse paigutamist kasuperekonda või teises liikmesriigis asuvasse hooldeasutusse, tuleks enne sellist paigutamist korraldada mõlema liikmesriigi keskasutuste vaheline konsultatsioon. Lapse paigutamist kaaluv ametiasutus peaks enne paigutamise kinnitamist saama nõusoleku selle liikmesriigi pädevalt ametiasutuselt, kuhu laps paigutada tahetakse. Kuna paigutamine on sageli kiireloomuline meede, mis on vajalik lapse eemaldamiseks tema huve kahjustavast keskkonnast, on kiirus selliste otsuste puhul väga oluline. Konsulteerimise kiirendamiseks kehtestatakse käesoleva määrusega kõikehõlmavalt nõuded taotlusele ja tähtajale, mille jooksul liikmesriik, kuhu laps paigutada tahetakse, vastama peab. Nõusoleku andmist või sellest keeldumist käsitlevaid tingimusi reguleerivad siiski jätkuvalt taotluse saanud liikmesriigi õigusaktid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(50)

Juhul kui liikmesriigi ametiasutus kaalub lapse paigutamist kasuperekonda või teises liikmesriigis asuvasse hooldeasutusse, tuleks enne sellist paigutamist korraldada mõlema liikmesriigi keskasutuste vaheline konsultatsioon. Lapse paigutamist kaaluv ametiasutus peaks enne paigutamise kinnitamist saama nõusoleku selle liikmesriigi pädevalt ametiasutuselt, kuhu laps paigutada tahetakse. Kuna paigutamine on sageli kiireloomuline meede, mis on vajalik lapse eemaldamiseks tema huve kahjustavast keskkonnast, on kiirus selliste otsuste puhul väga oluline. Konsulteerimise kiirendamiseks kehtestatakse käesoleva määrusega kõikehõlmavalt nõuded taotlusele ja tähtajale, mille jooksul liikmesriik, kuhu laps paigutada tahetakse, vastama peab. Nõusoleku andmist või sellest keeldumist käsitlevaid tingimusi reguleerivad siiski jätkuvalt taotluse saanud liikmesriigi õigusaktid.

| (50) | Juhul kui liikmesriigi ametiasutus kaalub lapse paigutamist
  pereliikmete juurde,
  kasuperekonda või teises liikmesriigis asuvasse hooldeasutusse, tuleks enne sellist paigutamist korraldada mõlema liikmesriigi keskasutuste vaheline konsultatsioon. Lapse paigutamist kaaluv ametiasutus peaks enne paigutamise kinnitamist saama nõusoleku selle liikmesriigi pädevalt ametiasutuselt, kuhu laps paigutada tahetakse. Kuna paigutamine on sageli kiireloomuline meede, mis on vajalik lapse eemaldamiseks tema huve kahjustavast keskkonnast, on kiirus selliste otsuste puhul väga oluline. Konsulteerimise kiirendamiseks kehtestatakse käesoleva määrusega kõikehõlmavalt nõuded taotlusele ja tähtajale, mille jooksul liikmesriik, kuhu laps paigutada tahetakse, vastama peab. Nõusoleku andmist või sellest keeldumist käsitlevaid tingimusi reguleerivad siiski jätkuvalt taotluse saanud liikmesriigi õigusaktid. |
| --- | --- |

(50)

Juhul kui liikmesriigi ametiasutus kaalub lapse paigutamist
  pereliikmete juurde,
  kasuperekonda või teises liikmesriigis asuvasse hooldeasutusse, tuleks enne sellist paigutamist korraldada mõlema liikmesriigi keskasutuste vaheline konsultatsioon. Lapse paigutamist kaaluv ametiasutus peaks enne paigutamise kinnitamist saama nõusoleku selle liikmesriigi pädevalt ametiasutuselt, kuhu laps paigutada tahetakse. Kuna paigutamine on sageli kiireloomuline meede, mis on vajalik lapse eemaldamiseks tema huve kahjustavast keskkonnast, on kiirus selliste otsuste puhul väga oluline. Konsulteerimise kiirendamiseks kehtestatakse käesoleva määrusega kõikehõlmavalt nõuded taotlusele ja tähtajale, mille jooksul liikmesriik, kuhu laps paigutada tahetakse, vastama peab. Nõusoleku andmist või sellest keeldumist käsitlevaid tingimusi reguleerivad siiski jätkuvalt taotluse saanud liikmesriigi õigusaktid.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 51

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (51) | Lapse
  pikaajaline paigutamine välismaale
  peaks
  toimuma
  kooskõlas
  ELi põhiõiguste
  harta artikli 24 lõikega 3 (õigus säilitada vanematega isiklik kontakt) ning ÜRO lapse õiguse konventsiooni sätete, eelkõige artiklitega 8, 9 ja 20. Lahendusi otsides tuleks vajalikku tähelepanu pöörata soovitavale lapse üleskasvatamise järjepidevusele ja lapse etnilisele, usulisele, kultuurilisele ja keelelisele päritolule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(51)

Lapse
  pikaajaline paigutamine välismaale
  peaks
  toimuma
  kooskõlas
  ELi põhiõiguste
  harta artikli 24 lõikega 3 (õigus säilitada vanematega isiklik kontakt) ning ÜRO lapse õiguse konventsiooni sätete, eelkõige artiklitega 8, 9 ja 20. Lahendusi otsides tuleks vajalikku tähelepanu pöörata soovitavale lapse üleskasvatamise järjepidevusele ja lapse etnilisele, usulisele, kultuurilisele ja keelelisele päritolule.

| (51) | Lapse
  ümberpaigutamist kaaluv riigiasutus
  peaks
  toimima
  kooskõlas harta artikli 24 lõikega 3 (õigus säilitada vanematega isiklik kontakt) ning ÜRO lapse õiguse konventsiooni sätete, eelkõige artiklitega 8, 9 ja 20. Lahendusi otsides tuleks vajalikku tähelepanu pöörata
  võimalusele paigutada õed-vennad samasse vastuvõtvasse perekonda või asutusse ning
  soovitavale lapse üleskasvatamise järjepidevusele ja lapse etnilisele, usulisele, kultuurilisele ja keelelisele päritolule.
  Eelkõige lapse pikaajalise välismaale paigutamise korral peaksid asjaomased ametiasutused alati kaaluma lapse paigutamist muus riigis elavate sugulaste juurde, kui laps on loonud nende pereliikmetega suhte, vastavalt lapse huvide individuaalsele hinnangule. Asjaomaseid pikaajalisi paigutamisi tuleks korrapäraselt üle vaadata, pidades silmas lapse vajadusi ja huve. |
| --- | --- |

(51)

Lapse
  ümberpaigutamist kaaluv riigiasutus
  peaks
  toimima
  kooskõlas harta artikli 24 lõikega 3 (õigus säilitada vanematega isiklik kontakt) ning ÜRO lapse õiguse konventsiooni sätete, eelkõige artiklitega 8, 9 ja 20. Lahendusi otsides tuleks vajalikku tähelepanu pöörata
  võimalusele paigutada õed-vennad samasse vastuvõtvasse perekonda või asutusse ning
  soovitavale lapse üleskasvatamise järjepidevusele ja lapse etnilisele, usulisele, kultuurilisele ja keelelisele päritolule.
  Eelkõige lapse pikaajalise välismaale paigutamise korral peaksid asjaomased ametiasutused alati kaaluma lapse paigutamist muus riigis elavate sugulaste juurde, kui laps on loonud nende pereliikmetega suhte, vastavalt lapse huvide individuaalsele hinnangule. Asjaomaseid pikaajalisi paigutamisi tuleks korrapäraselt üle vaadata, pidades silmas lapse vajadusi ja huve.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  järgmisi valdkondi käsitlevate tsiviilasjade suhtes
  igat liiki kohtu- ja haldusasutustes: | 1.   Käesolevat määrust kohaldatakse igat liiki kohtu- ja haldusasutustes
  või muudes ametiasutustes, millel on pädevus käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes, järgmisi valdkondi käsitlevate tsiviilasjade suhtes
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  järgmisi valdkondi käsitlevate tsiviilasjade suhtes
  igat liiki kohtu- ja haldusasutustes:

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse igat liiki kohtu- ja haldusasutustes
  või muudes ametiasutustes, millel on pädevus käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes, järgmisi valdkondi käsitlevate tsiviilasjade suhtes
  :

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | rahvusvaheline lapserööv; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

rahvusvaheline lapserööv;

rahvusvaheline lapserööv;

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | lapse paigutamine kasuperekonda või hooldeasutusse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

lapse paigutamine kasuperekonda või hooldeasutusse;

| d) | lapse paigutamine
  pereliikmete juurde,
  kasuperekonda või
  turvalisse
  hooldeasutusse
  välismaal
  ; |
| --- | --- |

d)

lapse paigutamine
  pereliikmete juurde,
  kasuperekonda või
  turvalisse
  hooldeasutusse
  välismaal
  ;

pereliikmete juurde,

turvalisse

välismaal

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | „ametiasutus“ tähendab liikmesriikide kohtu- või haldusasutusi, mis on pädevad käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

„ametiasutus“ tähendab liikmesriikide kohtu- või haldusasutusi, mis on pädevad käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes;

| 1. | „ametiasutus“ tähendab liikmesriikide kohtu- või haldusasutusi
  või muid ametiasutusi
  , mis on pädevad käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes; |
| --- | --- |

1.

„ametiasutus“ tähendab liikmesriikide kohtu- või haldusasutusi
  või muid ametiasutusi
  , mis on pädevad käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes;

või muid ametiasutusi

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | „liikmesriik“ tähendab kõiki liikmesriike, välja arvatud Taani; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

„liikmesriik“ tähendab kõiki liikmesriike, välja arvatud Taani;

| 3. | „liikmesriik“ tähendab kõiki
  Euroopa Liidu
  liikmesriike, välja arvatud Taani; |
| --- | --- |

3.

„liikmesriik“ tähendab kõiki
  Euroopa Liidu
  liikmesriike, välja arvatud Taani;

Euroopa Liidu

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | „otsus“ tähendab lahutust, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist või vanemlikku vastutust käsitlevat liikmesriigi ametiasutuse dekreeti, korraldust või otsust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.

„otsus“ tähendab lahutust, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist või vanemlikku vastutust käsitlevat liikmesriigi ametiasutuse dekreeti, korraldust või otsust;

| 4. | „otsus“ tähendab lahutust, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist või vanemlikku vastutust käsitlevat liikmesriigi ametiasutuse dekreeti, korraldust või otsust
  või liikmesriigis täitmisele pööratavat autentset dokumenti või poolte vahelist kokkulepet, mis on täitmisele pööratav liikmesriigis, kus see on sõlmitud
  ; |
| --- | --- |

4.

„otsus“ tähendab lahutust, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist või vanemlikku vastutust käsitlevat liikmesriigi ametiasutuse dekreeti, korraldust või otsust
  või liikmesriigis täitmisele pööratavat autentset dokumenti või poolte vahelist kokkulepet, mis on täitmisele pööratav liikmesriigis, kus see on sõlmitud
  ;

või liikmesriigis täitmisele pööratavat autentset dokumenti või poolte vahelist kokkulepet, mis on täitmisele pööratav liikmesriigis, kus see on sõlmitud

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 12 – sissejuhatav osa

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 12 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 12. | „ebaseaduslik äraviimine või kinnipidamine“
  tähendab lapse äraviimist või kinnipidamist juhul, kui: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12.

„ebaseaduslik äraviimine või kinnipidamine“
  tähendab lapse äraviimist või kinnipidamist juhul, kui:

„ebaseaduslik äraviimine või kinnipidamine“

| 12. | „rahvusvaheline lapserööv“
  tähendab lapse äraviimist või kinnipidamist juhul, kui: |
| --- | --- |

12.

„rahvusvaheline lapserööv“
  tähendab lapse äraviimist või kinnipidamist juhul, kui:

„rahvusvaheline lapserööv“

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigi ametiasutustel on vanemliku vastutuse asjus pädevus lapse suhtes, kelle alaline elukoht on selles liikmesriigis. Kui laps kolib seaduslikult ühest liikmesriigist teise ja saab seal uue alalise elukoha, läheb pädevus üle uue alalise elukoha liikmesriigi ametiasutustele. | 1.   Liikmesriigi ametiasutustel on vanemliku vastutuse asjus pädevus lapse suhtes, kelle alaline elukoht on selles liikmesriigis. Kui laps kolib seaduslikult ühest liikmesriigist teise ja saab seal uue alalise elukoha, läheb pädevus üle uue alalise elukoha liikmesriigi ametiasutustele
  , välja arvatud juhul, kui pooled lepivad enne kolimist kokku, et pädev asutus peaks jätkuvalt olema selle liikmesriigi ametiasutus, kus oli seni lapse alaline elukoht
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigi ametiasutustel on vanemliku vastutuse asjus pädevus lapse suhtes, kelle alaline elukoht on selles liikmesriigis. Kui laps kolib seaduslikult ühest liikmesriigist teise ja saab seal uue alalise elukoha, läheb pädevus üle uue alalise elukoha liikmesriigi ametiasutustele.

1.   Liikmesriigi ametiasutustel on vanemliku vastutuse asjus pädevus lapse suhtes, kelle alaline elukoht on selles liikmesriigis. Kui laps kolib seaduslikult ühest liikmesriigist teise ja saab seal uue alalise elukoha, läheb pädevus üle uue alalise elukoha liikmesriigi ametiasutustele
  , välja arvatud juhul, kui pooled lepivad enne kolimist kokku, et pädev asutus peaks jätkuvalt olema selle liikmesriigi ametiasutus, kus oli seni lapse alaline elukoht
  .

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kui hooldus- ja suhtlusõiguse menetlus on pooleli, säilitab päritoluliikmesriigi ametiasutus pädevuse kuni menetluse lõpuni, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku, et menetlus tuleks lõpetada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kui hooldus- ja suhtlusõiguse menetlus on pooleli, säilitab päritoluliikmesriigi ametiasutus pädevuse kuni menetluse lõpuni, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku, et menetlus tuleks lõpetada.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõiget 1 ei kohaldata juhul, kui lõikes 1 nimetatud suhtlusõiguse kasutaja on tunnustanud lapse uue alalise elukoha liikmesriigi ametiasutuste pädevust, osaledes sealsete ametiasutuste menetlustes nende pädevust vaidlustamata. | 2.   Lõiget 1 ei kohaldata juhul, kui lõikes 1 nimetatud suhtlusõiguse kasutaja
  , keda varasema alalise elukoha ametiasutused on teavitanud õiguslikust mõjust,
  on tunnustanud lapse uue alalise elukoha liikmesriigi ametiasutuste pädevust, osaledes
  sellest teabest olenemata
  sealsete ametiasutuste menetlustes nende pädevust vaidlustamata. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõiget 1 ei kohaldata juhul, kui lõikes 1 nimetatud suhtlusõiguse kasutaja on tunnustanud lapse uue alalise elukoha liikmesriigi ametiasutuste pädevust, osaledes sealsete ametiasutuste menetlustes nende pädevust vaidlustamata.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata juhul, kui lõikes 1 nimetatud suhtlusõiguse kasutaja
  , keda varasema alalise elukoha ametiasutused on teavitanud õiguslikust mõjust,
  on tunnustanud lapse uue alalise elukoha liikmesriigi ametiasutuste pädevust, osaledes
  sellest teabest olenemata
  sealsete ametiasutuste menetlustes nende pädevust vaidlustamata.

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt b – alapunkt i

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt b – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | ühe aasta jooksul pärast seda, kui
  eestkosteõiguse
  kasutaja on saanud või peaks olema saanud teada lapse asukoha, ei ole esitatud
  tagasitoomise
  taotlust pädevatele asutustele liikmesriigis, kuhu laps on ära viidud või kus teda kinni peetakse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

ühe aasta jooksul pärast seda, kui
  eestkosteõiguse
  kasutaja on saanud või peaks olema saanud teada lapse asukoha, ei ole esitatud
  tagasitoomise
  taotlust pädevatele asutustele liikmesriigis, kuhu laps on ära viidud või kus teda kinni peetakse;

eestkosteõiguse

tagasitoomise

| i) | ühe aasta jooksul pärast seda, kui
  hooldusõiguse
  kasutaja on saanud või peaks olema saanud teada lapse asukoha,
  ning olenemata asjaolust, et ametiasutused on teda teavitanud õiguslikust nõudest esitada tagasitoomise taotlus,
  ei ole esitatud
  sellist
  taotlust pädevatele asutustele liikmesriigis, kuhu laps on ära viidud või kus teda kinni peetakse; |
| --- | --- |

i)

ühe aasta jooksul pärast seda, kui
  hooldusõiguse
  kasutaja on saanud või peaks olema saanud teada lapse asukoha,
  ning olenemata asjaolust, et ametiasutused on teda teavitanud õiguslikust nõudest esitada tagasitoomise taotlus,
  ei ole esitatud
  sellist
  taotlust pädevatele asutustele liikmesriigis, kuhu laps on ära viidud või kus teda kinni peetakse;

hooldusõiguse

ning olenemata asjaolust, et ametiasutused on teda teavitanud õiguslikust nõudest esitada tagasitoomise taotlus,

sellist

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 5 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 5 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Amendment |
| --- | --- |
| | Määratud kohtunikud peavad olema praktiseerivad ja kogenud pereasjade kohtunikud, kellel on eelkõige kogemusi piiriülese mõõtmega küsimustes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Amendment

Amendment

Määratud kohtunikud peavad olema praktiseerivad ja kogenud pereasjade kohtunikud, kellel on eelkõige kogemusi piiriülese mõõtmega küsimustes.

Määratud kohtunikud peavad olema praktiseerivad ja kogenud pereasjade kohtunikud, kellel on eelkõige kogemusi piiriülese mõõtmega küsimustes.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Edasilükkamatutel juhtudel on pädevad võtma lapse või vara suhtes ajutisi meetmeid, sealhulgas kaitsemeetmeid, selle liikmesriigi ametiasutused, kus asub laps või lapsele kuuluv vara. | Edasilükkamatutel juhtudel on pädevad võtma lapse või vara suhtes ajutisi meetmeid, sealhulgas kaitsemeetmeid, selle liikmesriigi ametiasutused, kus asub laps või lapsele kuuluv vara.
  Nende meetmete tõttu ei tohiks tekkida ülemäärast viivitust menetlusprotsessis ega lõppotsuse tegemisel hooldus- ja suhtlusõiguste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Edasilükkamatutel juhtudel on pädevad võtma lapse või vara suhtes ajutisi meetmeid, sealhulgas kaitsemeetmeid, selle liikmesriigi ametiasutused, kus asub laps või lapsele kuuluv vara.

Edasilükkamatutel juhtudel on pädevad võtma lapse või vara suhtes ajutisi meetmeid, sealhulgas kaitsemeetmeid, selle liikmesriigi ametiasutused, kus asub laps või lapsele kuuluv vara.
  Nende meetmete tõttu ei tohiks tekkida ülemäärast viivitust menetlusprotsessis ega lõppotsuse tegemisel hooldus- ja suhtlusõiguste kohta.

Nende meetmete tõttu ei tohiks tekkida ülemäärast viivitust menetlusprotsessis ega lõppotsuse tegemisel hooldus- ja suhtlusõiguste kohta.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Niivõrd kui lapse huvide kaitse seda nõuab, peaks kaitsemeetmeid võtnud ametiasutus teavitama otse või vastavalt artiklile 60 määratud keskasutuse kaudu selle liikmesriigi ametiasutust, kelle pädevuses on käesoleva määrusega seotud asja sisuline arutamine. | Niivõrd kui lapse huvide kaitse seda nõuab, peaks kaitsemeetmeid võtnud ametiasutus teavitama otse või vastavalt artiklile 60 määratud keskasutuse kaudu selle liikmesriigi ametiasutust, kelle pädevuses on käesoleva määrusega seotud asja sisuline arutamine.
  Ametiasutus peab tagama menetluses osalevate vanemate võrdse kohtlemise ning selle, et nad saaksid kõikide asjaomaste meetmete kohta viivitamata kogu vajaliku teabe selles keeles, millest nad täielikult aru saavad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Niivõrd kui lapse huvide kaitse seda nõuab, peaks kaitsemeetmeid võtnud ametiasutus teavitama otse või vastavalt artiklile 60 määratud keskasutuse kaudu selle liikmesriigi ametiasutust, kelle pädevuses on käesoleva määrusega seotud asja sisuline arutamine.

Niivõrd kui lapse huvide kaitse seda nõuab, peaks kaitsemeetmeid võtnud ametiasutus teavitama otse või vastavalt artiklile 60 määratud keskasutuse kaudu selle liikmesriigi ametiasutust, kelle pädevuses on käesoleva määrusega seotud asja sisuline arutamine.
  Ametiasutus peab tagama menetluses osalevate vanemate võrdse kohtlemise ning selle, et nad saaksid kõikide asjaomaste meetmete kohta viivitamata kogu vajaliku teabe selles keeles, millest nad täielikult aru saavad.

Ametiasutus peab tagama menetluses osalevate vanemate võrdse kohtlemise ning selle, et nad saaksid kõikide asjaomaste meetmete kohta viivitamata kogu vajaliku teabe selles keeles, millest nad täielikult aru saavad.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

Artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõike 1 alusel võetud meetmete kohaldamine lõpetatakse kohe, kui liikmesriigi ametiasutus, kelle pädevuses on vastavalt käesolevale määrusele asja sisuline arutamine, on võtnud meetmed, mida ta sobivaks peab. | 2.   Lõike 1 alusel võetud meetmete kohaldamine lõpetatakse kohe, kui liikmesriigi ametiasutus, kelle pädevuses on vastavalt käesolevale määrusele asja sisuline arutamine, on võtnud meetmed, mida ta sobivaks peab
  , ning alates hetkest, kui ta teavitab neist meetmetest seda liikmesriiki, kus esialgsed meetmed võeti
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõike 1 alusel võetud meetmete kohaldamine lõpetatakse kohe, kui liikmesriigi ametiasutus, kelle pädevuses on vastavalt käesolevale määrusele asja sisuline arutamine, on võtnud meetmed, mida ta sobivaks peab.

2.   Lõike 1 alusel võetud meetmete kohaldamine lõpetatakse kohe, kui liikmesriigi ametiasutus, kelle pädevuses on vastavalt käesolevale määrusele asja sisuline arutamine, on võtnud meetmed, mida ta sobivaks peab
  , ning alates hetkest, kui ta teavitab neist meetmetest seda liikmesriiki, kus esialgsed meetmed võeti
  .

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 19 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel selle ametiasutuse taotluse korral, kuhu vaidluse korral on pöördutud, peab mis tahes muu ametiasutus, kuhu on pöördutud, viivitamata teavitama taotlevat ametiasutust, mis kuupäeval tema poole pöörduti, kooskõlas artikliga 15. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel selle ametiasutuse taotluse korral, kuhu vaidluse korral on pöördutud, peab mis tahes muu ametiasutus, kuhu on pöördutud, viivitamata teavitama taotlevat ametiasutust, mis kuupäeval tema poole pöörduti, kooskõlas artikliga 15.

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20

Artikkel 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 20 | Artikkel 20 |
| Lapse õigus oma arvamust avaldada | Lapse õigus oma arvamust avaldada |
| Käesoleva peatüki 2. jao alusel pädevust teostades tagavad liikmesriigi ametiasutused, et lapsele, kes on suuteline seisukohti omama, antakse tegelik ja tõhus võimalus neid seisukohti menetluse käigus
  avaldada
  . | Käesoleva peatüki 2. jao alusel pädevust teostades tagavad liikmesriigi ametiasutused, et lapsele, kes on suuteline seisukohti omama, antakse tegelik ja tõhus võimalus neid seisukohti menetluse käigus
  avaldada vastavalt asjakohastele siseriiklikele menetluseeskirjadele, harta artikli 24 lõikele 1, ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklile 12 ja Euroopa Nõukogu soovitusele liikmesriikidele laste ja alla 18-aastaste noorte osalemise kohta
  . (1a)

  Ametiasutused dokumenteerivad oma sellekohased kaalutlused otsuses. |
| | Kui laps kasutab õigust oma arvamust avaldada, viib tema ärakuulamise läbi kohtunik või erikoolituse saanud ekspert vastavalt siseriiklikele sätetele, ilma igasuguse surveta, eelkõige vanemapoolse surveta, lapsesõbralikus keskkonnas, mis sobib tema vanusega keele ja sisu poolest, ning ärakuulamine peab hõlmama kõiki tagatisi, mis võimaldavad kaitsta lapse emotsionaalset puutumatust ja huve. |
| | Lapse ärakuulamine ei toimu menetlusosaliste või nende esindajate juuresolekul, vaid see dokumenteeritakse ja lisatakse dokumentidele, nii et pooltel ja nende esindajatel on võimalus näha ärakuulamise protokolli. |
| Ametiasutus kaalub lapse seisukohti nõuetekohaselt, võttes arvesse tema vanust ja küpsust, ning toob oma kaalutlused otsuses välja. | Ametiasutus kaalub lapse seisukohti nõuetekohaselt, võttes arvesse tema vanust ja küpsust
  ning huve
  , ning toob oma kaalutlused otsuses välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 20

Artikkel 20

Lapse õigus oma arvamust avaldada

Lapse õigus oma arvamust avaldada

Käesoleva peatüki 2. jao alusel pädevust teostades tagavad liikmesriigi ametiasutused, et lapsele, kes on suuteline seisukohti omama, antakse tegelik ja tõhus võimalus neid seisukohti menetluse käigus
  avaldada
  .

avaldada

Käesoleva peatüki 2. jao alusel pädevust teostades tagavad liikmesriigi ametiasutused, et lapsele, kes on suuteline seisukohti omama, antakse tegelik ja tõhus võimalus neid seisukohti menetluse käigus
  avaldada vastavalt asjakohastele siseriiklikele menetluseeskirjadele, harta artikli 24 lõikele 1, ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklile 12 ja Euroopa Nõukogu soovitusele liikmesriikidele laste ja alla 18-aastaste noorte osalemise kohta
  . (1a)

  Ametiasutused dokumenteerivad oma sellekohased kaalutlused otsuses.

avaldada vastavalt asjakohastele siseriiklikele menetluseeskirjadele, harta artikli 24 lõikele 1, ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklile 12 ja Euroopa Nõukogu soovitusele liikmesriikidele laste ja alla 18-aastaste noorte osalemise kohta

1a

Ametiasutused dokumenteerivad oma sellekohased kaalutlused otsuses.

Kui laps kasutab õigust oma arvamust avaldada, viib tema ärakuulamise läbi kohtunik või erikoolituse saanud ekspert vastavalt siseriiklikele sätetele, ilma igasuguse surveta, eelkõige vanemapoolse surveta, lapsesõbralikus keskkonnas, mis sobib tema vanusega keele ja sisu poolest, ning ärakuulamine peab hõlmama kõiki tagatisi, mis võimaldavad kaitsta lapse emotsionaalset puutumatust ja huve.

Kui laps kasutab õigust oma arvamust avaldada, viib tema ärakuulamise läbi kohtunik või erikoolituse saanud ekspert vastavalt siseriiklikele sätetele, ilma igasuguse surveta, eelkõige vanemapoolse surveta, lapsesõbralikus keskkonnas, mis sobib tema vanusega keele ja sisu poolest, ning ärakuulamine peab hõlmama kõiki tagatisi, mis võimaldavad kaitsta lapse emotsionaalset puutumatust ja huve.

Lapse ärakuulamine ei toimu menetlusosaliste või nende esindajate juuresolekul, vaid see dokumenteeritakse ja lisatakse dokumentidele, nii et pooltel ja nende esindajatel on võimalus näha ärakuulamise protokolli.

Lapse ärakuulamine ei toimu menetlusosaliste või nende esindajate juuresolekul, vaid see dokumenteeritakse ja lisatakse dokumentidele, nii et pooltel ja nende esindajatel on võimalus näha ärakuulamise protokolli.

Ametiasutus kaalub lapse seisukohti nõuetekohaselt, võttes arvesse tema vanust ja küpsust, ning toob oma kaalutlused otsuses välja.

Ametiasutus kaalub lapse seisukohti nõuetekohaselt, võttes arvesse tema vanust ja küpsust
  ning huve
  , ning toob oma kaalutlused otsuses välja.

ning huve

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 2

Artikkel 23 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kohus teeb menetluse käigus nii kiiresti kui võimalik kindlaks, kas pooled soovivad vahendamist, et jõuda lapse huvidest lähtudes kokkuleppele, tingimusel et see ei põhjusta menetluses põhjendamatut viivitust. | 2.   Kohus teeb menetluse käigus nii kiiresti kui võimalik kindlaks, kas pooled soovivad vahendamist, et jõuda lapse huvidest lähtudes kokkuleppele, tingimusel et see ei põhjusta menetluses põhjendamatut viivitust.
  Sellisel juhul palub kohus pooltel kasutada vahendamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kohus teeb menetluse käigus nii kiiresti kui võimalik kindlaks, kas pooled soovivad vahendamist, et jõuda lapse huvidest lähtudes kokkuleppele, tingimusel et see ei põhjusta menetluses põhjendamatut viivitust.

2.   Kohus teeb menetluse käigus nii kiiresti kui võimalik kindlaks, kas pooled soovivad vahendamist, et jõuda lapse huvidest lähtudes kokkuleppele, tingimusel et see ei põhjusta menetluses põhjendamatut viivitust.
  Sellisel juhul palub kohus pooltel kasutada vahendamist.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 3

Artikkel 25 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kohus võib tunnistada lapse tagasitoomise otsuse ajutiselt täitmisele pööratavaks, hoolimata selle võimalikust vaidlustamisest, isegi siis, kui liikmesriigi õiguses ei ole niisugust ajutist täitmist ette nähtud. | 3.   Kohus võib tunnistada lapse tagasitoomise otsuse ajutiselt täitmisele pööratavaks, hoolimata selle võimalikust vaidlustamisest, isegi siis, kui liikmesriigi õiguses ei ole niisugust ajutist täitmist ette nähtud
  , võttes arvesse lapse huve
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kohus võib tunnistada lapse tagasitoomise otsuse ajutiselt täitmisele pööratavaks, hoolimata selle võimalikust vaidlustamisest, isegi siis, kui liikmesriigi õiguses ei ole niisugust ajutist täitmist ette nähtud.

3.   Kohus võib tunnistada lapse tagasitoomise otsuse ajutiselt täitmisele pööratavaks, hoolimata selle võimalikust vaidlustamisest, isegi siis, kui liikmesriigi õiguses ei ole niisugust ajutist täitmist ette nähtud
  , võttes arvesse lapse huve
  .

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 25 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kui kohus on nõudnud lapse tagasitoomist, teavitab ta sellest otsusest ja otsuse jõustumise kuupäevast selle liikmesriigi keskasutust, kus oli lapse alaline elukoht enne ebaseaduslikku äraviimist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Kui kohus on nõudnud lapse tagasitoomist, teavitab ta sellest otsusest ja otsuse jõustumise kuupäevast selle liikmesriigi keskasutust, kus oli lapse alaline elukoht enne ebaseaduslikku äraviimist.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 4

Artikkel 32 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui otsust ei ole täitmismenetluse algatamisest kuue nädala jooksul täitmisele pööratud, teatab otsuse täitmise liikmesriigi kohus sellest asjaolust ja selle põhjustest päritoluliikmesriigi keskasutusele, kes täitmisavalduse esitas, või täitmisavalduse esitajale, kui menetlus algatati ilma keskasutuse abita. | 4.   Kui otsust ei ole täitmismenetluse algatamisest kuue nädala jooksul täitmisele pööratud, teatab otsuse täitmise liikmesriigi kohus
  nõuetekohaselt
  sellest asjaolust ja selle põhjustest päritoluliikmesriigi keskasutusele, kes täitmisavalduse esitas, või täitmisavalduse esitajale, kui menetlus algatati ilma keskasutuse abita
  , ning esitab eeldatava täitmise aja
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui otsust ei ole täitmismenetluse algatamisest kuue nädala jooksul täitmisele pööratud, teatab otsuse täitmise liikmesriigi kohus sellest asjaolust ja selle põhjustest päritoluliikmesriigi keskasutusele, kes täitmisavalduse esitas, või täitmisavalduse esitajale, kui menetlus algatati ilma keskasutuse abita.

4.   Kui otsust ei ole täitmismenetluse algatamisest kuue nädala jooksul täitmisele pööratud, teatab otsuse täitmise liikmesriigi kohus
  nõuetekohaselt
  sellest asjaolust ja selle põhjustest päritoluliikmesriigi keskasutusele, kes täitmisavalduse esitas, või täitmisavalduse esitajale, kui menetlus algatati ilma keskasutuse abita
  , ning esitab eeldatava täitmise aja
  .

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 37 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | kui selline tunnustamine on oluliselt vastuolus selle liikmesriigi avaliku korraga, kus taotletakse tunnustamist; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

kui selline tunnustamine on oluliselt vastuolus selle liikmesriigi avaliku korraga, kus taotletakse tunnustamist; või

| a) | kui selline tunnustamine on oluliselt vastuolus selle liikmesriigi avaliku korraga, kus taotletakse tunnustamist
  , kuid keeldumine ei tohi kaasa tuua ühtegi harta artikli 21 alusel keelatud diskrimineerimise vormi
  ; või |
| --- | --- |

a)

kui selline tunnustamine on oluliselt vastuolus selle liikmesriigi avaliku korraga, kus taotletakse tunnustamist
  , kuid keeldumine ei tohi kaasa tuua ühtegi harta artikli 21 alusel keelatud diskrimineerimise vormi
  ; või

, kuid keeldumine ei tohi kaasa tuua ühtegi harta artikli 21 alusel keelatud diskrimineerimise vormi

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 38 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Huvitatud isiku taotlusel
  keeldutakse
   vanemlikku vastutust käsitlevat otsust 
  tunnustamast
  : | 1.   Huvitatud isiku taotlusel
  ei tunnustata
  vanemlikku vastutust käsitlevat otsust: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Huvitatud isiku taotlusel
  keeldutakse
   vanemlikku vastutust käsitlevat otsust 
  tunnustamast
  :

1.   Huvitatud isiku taotlusel
  ei tunnustata
  vanemlikku vastutust käsitlevat otsust:

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | kui
  see
  on tehtud tagaselja ja algatamist käsitlevat või samaväärset dokumenti ei ole kohale ilmumata jäänud isikule edastatud küllalt aegsasti ja sellisel viisil, et ta oleks saanud end kaitsta, välja arvatud juhul, kui on tõestatud, et selline isik on otsuse selgesõnaliselt heaks kiitnud; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

kui
  see
  on tehtud tagaselja ja algatamist käsitlevat või samaväärset dokumenti ei ole kohale ilmumata jäänud isikule edastatud küllalt aegsasti ja sellisel viisil, et ta oleks saanud end kaitsta, välja arvatud juhul, kui on tõestatud, et selline isik on otsuse selgesõnaliselt heaks kiitnud; või

see

| b) | kui
  otsus
  on tehtud tagaselja ja algatamist käsitlevat või samaväärset dokumenti ei ole kohale ilmumata jäänud isikule edastatud küllalt aegsasti ja sellisel viisil, et ta oleks saanud end kaitsta, välja arvatud juhul, kui on tõestatud, et selline isik on otsuse selgesõnaliselt heaks kiitnud; või |
| --- | --- |

b)

kui
  otsus
  on tehtud tagaselja ja algatamist käsitlevat või samaväärset dokumenti ei ole kohale ilmumata jäänud isikule edastatud küllalt aegsasti ja sellisel viisil, et ta oleks saanud end kaitsta, välja arvatud juhul, kui on tõestatud, et selline isik on otsuse selgesõnaliselt heaks kiitnud; või

otsus

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 58 – lõik 1

Artikkel 58 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Taotlejal, kes on kohtuotsuse teinud liikmesriigis saanud täielikult või osaliselt tasuta õigusabi või kes on vabastatud kulude kandmisest, on artikli 27 lõikes 3 ja artiklites 32, 39 ja 42 sätestatud menetlustes õigus saada sellist kõige soodsamat õigusabi või sellist kõige ulatuslikumat vabastust kuludest, mis on kohtuotsuse täitmise liikmesriigi õigusaktidega ette nähtud. | Taotlejal, kes on kohtuotsuse teinud liikmesriigis saanud täielikult või osaliselt tasuta õigusabi või
  abi vahendamise kulude katmiseks või
  kes on vabastatud kulude kandmisest, on artikli 27 lõikes 3 ja artiklites 32, 39 ja 42 sätestatud menetlustes õigus saada sellist kõige soodsamat õigusabi või sellist kõige ulatuslikumat vabastust kuludest, mis on kohtuotsuse täitmise liikmesriigi õigusaktidega ette nähtud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Taotlejal, kes on kohtuotsuse teinud liikmesriigis saanud täielikult või osaliselt tasuta õigusabi või kes on vabastatud kulude kandmisest, on artikli 27 lõikes 3 ja artiklites 32, 39 ja 42 sätestatud menetlustes õigus saada sellist kõige soodsamat õigusabi või sellist kõige ulatuslikumat vabastust kuludest, mis on kohtuotsuse täitmise liikmesriigi õigusaktidega ette nähtud.

Taotlejal, kes on kohtuotsuse teinud liikmesriigis saanud täielikult või osaliselt tasuta õigusabi või
  abi vahendamise kulude katmiseks või
  kes on vabastatud kulude kandmisest, on artikli 27 lõikes 3 ja artiklites 32, 39 ja 42 sätestatud menetlustes õigus saada sellist kõige soodsamat õigusabi või sellist kõige ulatuslikumat vabastust kuludest, mis on kohtuotsuse täitmise liikmesriigi õigusaktidega ette nähtud.

abi vahendamise kulude katmiseks või

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 63 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | anda teise liikmesriigi keskasutuse taotlusel abi lapse asukoha kindlakstegemisel, kui näib, et laps võib asuda taotluse saanud liikmesriigi territooriumil ja lapse asukoha kindlakstegemine on vajalik
  taotluse täitmiseks
  käesoleva määruse
  alusel
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

anda teise liikmesriigi keskasutuse taotlusel abi lapse asukoha kindlakstegemisel, kui näib, et laps võib asuda taotluse saanud liikmesriigi territooriumil ja lapse asukoha kindlakstegemine on vajalik
  taotluse täitmiseks
  käesoleva määruse
  alusel
  ;

taotluse täitmiseks

alusel

| a) | anda teise liikmesriigi keskasutuse taotlusel abi lapse asukoha kindlakstegemisel, kui näib, et laps võib asuda taotluse saanud liikmesriigi territooriumil ja lapse asukoha kindlakstegemine on vajalik käesoleva määruse
  rakendamiseks
  ; |
| --- | --- |

a)

anda teise liikmesriigi keskasutuse taotlusel abi lapse asukoha kindlakstegemisel, kui näib, et laps võib asuda taotluse saanud liikmesriigi territooriumil ja lapse asukoha kindlakstegemine on vajalik käesoleva määruse
  rakendamiseks
  ;

rakendamiseks

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 63 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | hõlbustada suhtlemist
  ametiasutuste
   vahel, eeskätt artikli 14,; artikli 25 lõike 1 punkti a, artikli 26 lõike 2 ja artikli 26 lõike 4 teise lõigu kohaldamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

hõlbustada suhtlemist
  ametiasutuste
   vahel, eeskätt artikli 14,; artikli 25 lõike 1 punkti a, artikli 26 lõike 2 ja artikli 26 lõike 4 teise lõigu kohaldamiseks;

ametiasutuste

| d) | hõlbustada suhtlemist
  kohtuasutuste
  vahel, eeskätt artikli 14,
  artikli 19,
  artikli 25 lõike 1 punkti a, artikli 26 lõike 2 ja artikli 26 lõike 4 teise lõigu kohaldamiseks; |
| --- | --- |

d)

hõlbustada suhtlemist
  kohtuasutuste
  vahel, eeskätt artikli 14,
  artikli 19,
  artikli 25 lõike 1 punkti a, artikli 26 lõike 2 ja artikli 26 lõike 4 teise lõigu kohaldamiseks;

kohtuasutuste

artikli 19,

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 1 – punkt e a (uus)

Artikkel 63 – lõige 1 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | teavitada vanemliku vastutuse kandjaid õigusabist ja toetusest, näiteks kahte keelt oskavate spetsialiseerunud advokaatide pakutavast abist, et vältida olukorda, kus vanemliku vastutuse kandja annab nõusoleku, ilma et oleks nõusoleku ulatust mõistnud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

teavitada vanemliku vastutuse kandjaid õigusabist ja toetusest, näiteks kahte keelt oskavate spetsialiseerunud advokaatide pakutavast abist, et vältida olukorda, kus vanemliku vastutuse kandja annab nõusoleku, ilma et oleks nõusoleku ulatust mõistnud.

teavitada vanemliku vastutuse kandjaid õigusabist ja toetusest, näiteks kahte keelt oskavate spetsialiseerunud advokaatide pakutavast abist, et vältida olukorda, kus vanemliku vastutuse kandja annab nõusoleku, ilma et oleks nõusoleku ulatust mõistnud.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 1 – punkt g

Artikkel 63 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | tagada, et juhul, kui nad algatavad kohtumenetluse lapse tagasitoomiseks 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel või selle menetluse algatamist hõlbustavad, koostatakse menetluseks vajalik toimik kuu nädala jooksul, välja arvatud juhul, kui see on erakorraliste asjaolude tõttu võimatu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

g)

tagada, et juhul, kui nad algatavad kohtumenetluse lapse tagasitoomiseks 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel või selle menetluse algatamist hõlbustavad, koostatakse menetluseks vajalik toimik kuu nädala jooksul, välja arvatud juhul, kui see on erakorraliste asjaolude tõttu võimatu.

| g) | tagada, et juhul, kui nad algatavad kohtumenetluse lapse tagasitoomiseks 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel või selle menetluse algatamist hõlbustavad, koostatakse menetluseks vajalik toimik
  ja esitatakse see kohtule või muule pädevale ametiasutusele
  kuu nädala jooksul, välja arvatud juhul, kui see on erakorraliste asjaolude tõttu võimatu. |
| --- | --- |

g)

tagada, et juhul, kui nad algatavad kohtumenetluse lapse tagasitoomiseks 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel või selle menetluse algatamist hõlbustavad, koostatakse menetluseks vajalik toimik
  ja esitatakse see kohtule või muule pädevale ametiasutusele
  kuu nädala jooksul, välja arvatud juhul, kui see on erakorraliste asjaolude tõttu võimatu.

ja esitatakse see kohtule või muule pädevale ametiasutusele

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 64 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Keskasutuse või sellise liikmesriigi asutuse, millega lapsel on oluline side, abil esitatud taotluse korral
  võib
  selle liikmesriigi keskasutus, kus on lapse alaline elu- ja viibimiskoht, otse või ametiasutuste või organite kaudu: | 1.   Keskasutuse või sellise liikmesriigi asutuse, millega lapsel on oluline side, abil esitatud taotluse korral
  peab
  selle liikmesriigi keskasutus, kus on lapse alaline elu- ja viibimiskoht, otse või ametiasutuste või organite kaudu: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Keskasutuse või sellise liikmesriigi asutuse, millega lapsel on oluline side, abil esitatud taotluse korral
  võib
  selle liikmesriigi keskasutus, kus on lapse alaline elu- ja viibimiskoht, otse või ametiasutuste või organite kaudu:

1.   Keskasutuse või sellise liikmesriigi asutuse, millega lapsel on oluline side, abil esitatud taotluse korral
  peab
  selle liikmesriigi keskasutus, kus on lapse alaline elu- ja viibimiskoht, otse või ametiasutuste või organite kaudu:

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – lõige 2

Artikkel 64 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui kaalumisel on vanemlikku vastutust käsitleva otsuse tegemine,
  võib
  liikmesriigi ametiasutus juhul, kui lapse olukord seda nõuab,
  taotleda
  teise liikmesriigi ükskõik milliselt ametiasutuselt, kelle käsutuses on lapse kaitset käsitlev teave,
  see teave edastada
  . | 2.   Kui kaalumisel on vanemlikku vastutust käsitleva otsuse tegemine,
  nõuab
  liikmesriigi ametiasutus juhul, kui lapse olukord seda nõuab, teise liikmesriigi ükskõik milliselt ametiasutuselt, kelle käsutuses on lapse kaitset käsitlev teave,
  selle teabe edastamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui kaalumisel on vanemlikku vastutust käsitleva otsuse tegemine,
  võib
  liikmesriigi ametiasutus juhul, kui lapse olukord seda nõuab,
  taotleda
  teise liikmesriigi ükskõik milliselt ametiasutuselt, kelle käsutuses on lapse kaitset käsitlev teave,
  see teave edastada
  .

2.   Kui kaalumisel on vanemlikku vastutust käsitleva otsuse tegemine,
  nõuab
  liikmesriigi ametiasutus juhul, kui lapse olukord seda nõuab, teise liikmesriigi ükskõik milliselt ametiasutuselt, kelle käsutuses on lapse kaitset käsitlev teave,
  selle teabe edastamist
  .

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 64 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2а.
     
  Kui kaalumisel on vanemliku vastutuse küsimused, teavitab lapse alalise elukoha liikmesriigi keskasutus menetlusest põhjendamatu viivituseta selle liikmesriigi keskasutust, mille kodanik laps või üks lapse vanematest on. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2а.
     
  Kui kaalumisel on vanemliku vastutuse küsimused, teavitab lapse alalise elukoha liikmesriigi keskasutus menetlusest põhjendamatu viivituseta selle liikmesriigi keskasutust, mille kodanik laps või üks lapse vanematest on.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – lõige 3

Artikkel 64 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigi ametiasutus
  võib taotleda
  teise liikmesriigi ametiasutuselt abi käesoleva määruse alusel tehtud vanemlikku vastutust käsitlevate otsuste täitmisel, eelkõige suhtlusõiguse ja õiguse olla regulaarselt otseses kontaktis tõhusa teostamise tagamisel. | 3.   Liikmesriigi ametiasutus
  taotleb
  teise liikmesriigi ametiasutuselt abi käesoleva määruse alusel tehtud vanemlikku vastutust käsitlevate otsuste täitmisel, eelkõige suhtlusõiguse ja õiguse olla regulaarselt otseses kontaktis tõhusa teostamise tagamisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigi ametiasutus
  võib taotleda
  teise liikmesriigi ametiasutuselt abi käesoleva määruse alusel tehtud vanemlikku vastutust käsitlevate otsuste täitmisel, eelkõige suhtlusõiguse ja õiguse olla regulaarselt otseses kontaktis tõhusa teostamise tagamisel.

3.   Liikmesriigi ametiasutus
  taotleb
  teise liikmesriigi ametiasutuselt abi käesoleva määruse alusel tehtud vanemlikku vastutust käsitlevate otsuste täitmisel, eelkõige suhtlusõiguse ja õiguse olla regulaarselt otseses kontaktis tõhusa teostamise tagamisel.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – lõige 5

Artikkel 64 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Selle liikmesriigi ametiasutused, kus laps alaliselt ei ela, koguvad kõnealuses liikmesriigis elava
  isiku
  , kes soovib lapsega kontakti saada või säilitada, või teise liikmesriigi keskasutuse taotlusel teavet või tõendeid ning esitavad oma järeldused
  selle isiku
  sobivuse kohta suhtlusõigust teostada ning tingimused, mille kohaselt suhtlus peaks toimuma. | 5.   Selle liikmesriigi ametiasutused, kus laps alaliselt ei ela, koguvad kõnealuses liikmesriigis elava
  vanema või pereliikme
  , kes soovib lapsega kontakti saada või säilitada, või teise liikmesriigi keskasutuse taotlusel teavet või tõendeid ning esitavad oma järeldused
  nende isikute
  sobivuse kohta suhtlusõigust teostada ning tingimused, mille kohaselt suhtlus peaks toimuma. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Selle liikmesriigi ametiasutused, kus laps alaliselt ei ela, koguvad kõnealuses liikmesriigis elava
  isiku
  , kes soovib lapsega kontakti saada või säilitada, või teise liikmesriigi keskasutuse taotlusel teavet või tõendeid ning esitavad oma järeldused
  selle isiku
  sobivuse kohta suhtlusõigust teostada ning tingimused, mille kohaselt suhtlus peaks toimuma.

5.   Selle liikmesriigi ametiasutused, kus laps alaliselt ei ela, koguvad kõnealuses liikmesriigis elava
  vanema või pereliikme
  , kes soovib lapsega kontakti saada või säilitada, või teise liikmesriigi keskasutuse taotlusel teavet või tõendeid ning esitavad oma järeldused
  nende isikute
  sobivuse kohta suhtlusõigust teostada ning tingimused, mille kohaselt suhtlus peaks toimuma.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 64 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 64 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Liikmesriigi ametiasutus võib paluda teise liikmesriigi keskasutusel esitada teavet asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohta seoses käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate küsimustega, mis on asjakohased juhtumi analüüsimiseks käesoleva määruse alusel. Selle liikmesriigi ametiasutus, kellele taotlus esitatakse, vastab võimalikult kiiresti. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Liikmesriigi ametiasutus võib paluda teise liikmesriigi keskasutusel esitada teavet asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohta seoses käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate küsimustega, mis on asjakohased juhtumi analüüsimiseks käesoleva määruse alusel. Selle liikmesriigi ametiasutus, kellele taotlus esitatakse, vastab võimalikult kiiresti.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 1

Artikkel 65 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui ametiasutus, kellel on pädevus käesoleva määruse alusel arutab lapse paigutamist hooldeasutusse
  või kasuperekonda
  , taotleb ta esmalt selle teise liikmesriigi pädeva asutuse nõusolekut . Selleks edastab ta oma liikmesriigi keskasutuse kaudu selle liikmesriigi keskasutusele, kus asub hooldeasutus või kasuperekond, kuhu laps soovitakse paigutada, taotluse nõusoleku saamiseks, mis sisaldab aruannet lapse kohta ning põhjuseid, miks ta soovitakse kasuperekonda või hooldeasutusse paigutada. | 1.   Kui ametiasutus, kellel on pädevus käesoleva määruse alusel, arutab lapse paigutamist
  pereliikmete juurde, kasuperekonda või turvalisse
  hooldeasutusse
  mõnes teises liikmesriigis
  , taotleb ta esmalt selle teise liikmesriigi pädeva asutuse nõusolekut. Selleks edastab ta oma liikmesriigi keskasutuse kaudu selle liikmesriigi keskasutusele, kus asub hooldeasutus või kasuperekond, kuhu laps soovitakse paigutada, taotluse nõusoleku saamiseks, mis sisaldab aruannet lapse kohta ning põhjuseid, miks ta soovitakse kasuperekonda või hooldeasutusse paigutada.
  Liikmesriigid tagavad, et lapse vanematel ja sugulastel oleks nende elukohast olenemata regulaarne juurdepääs, välja arvatud juhul, kui see ohustaks lapse heaolu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui ametiasutus, kellel on pädevus käesoleva määruse alusel arutab lapse paigutamist hooldeasutusse
  või kasuperekonda
  , taotleb ta esmalt selle teise liikmesriigi pädeva asutuse nõusolekut . Selleks edastab ta oma liikmesriigi keskasutuse kaudu selle liikmesriigi keskasutusele, kus asub hooldeasutus või kasuperekond, kuhu laps soovitakse paigutada, taotluse nõusoleku saamiseks, mis sisaldab aruannet lapse kohta ning põhjuseid, miks ta soovitakse kasuperekonda või hooldeasutusse paigutada.

1.   Kui ametiasutus, kellel on pädevus käesoleva määruse alusel, arutab lapse paigutamist
  pereliikmete juurde, kasuperekonda või turvalisse
  hooldeasutusse
  mõnes teises liikmesriigis
  , taotleb ta esmalt selle teise liikmesriigi pädeva asutuse nõusolekut. Selleks edastab ta oma liikmesriigi keskasutuse kaudu selle liikmesriigi keskasutusele, kus asub hooldeasutus või kasuperekond, kuhu laps soovitakse paigutada, taotluse nõusoleku saamiseks, mis sisaldab aruannet lapse kohta ning põhjuseid, miks ta soovitakse kasuperekonda või hooldeasutusse paigutada.
  Liikmesriigid tagavad, et lapse vanematel ja sugulastel oleks nende elukohast olenemata regulaarne juurdepääs, välja arvatud juhul, kui see ohustaks lapse heaolu.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 65 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui pädeval asutusel on kavas saata sotsiaaltöötaja teise liikmesriiki, et kindlaks teha, kas lapse hooldusasutusse paigutamine selles liikmesriigis on lapse heaoluga kooskõlas, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui pädeval asutusel on kavas saata sotsiaaltöötaja teise liikmesriiki, et kindlaks teha, kas lapse hooldusasutusse paigutamine selles liikmesriigis on lapse heaoluga kooskõlas, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki.

Kui pädeval asutusel on kavas saata sotsiaaltöötaja teise liikmesriiki, et kindlaks teha, kas lapse hooldusasutusse paigutamine selles liikmesriigis on lapse heaoluga kooskõlas, teavitab ta sellest asjaomast liikmesriiki.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõige 4

Artikkel 66 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Iga keskasutus
  kannab oma kulud ise. | 4.   
  Välja arvatud juhul, kui taotluse esitanud liikmesriik ja taotluse saanud liikmesriik on kokku leppinud teisiti,
  kannab
  iga keskasutus
  oma kulud ise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Iga keskasutus
  kannab oma kulud ise.

4.   
  Välja arvatud juhul, kui taotluse esitanud liikmesriik ja taotluse saanud liikmesriik on kokku leppinud teisiti,
  kannab
  iga keskasutus
  oma kulud ise.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 1

Artikkel 79 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon esitab [
  10
  aasta möödudes käesoleva määruse kohaldamiskuupäevast] Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele määruse järelhindamise aruande, millele on lisatud liikmesriikide antud teave. Aruandele lisatakse vajaduse korral seadusandlikud ettepanekud. | Komisjon esitab ... [
  viie
  aasta möödudes käesoleva määruse kohaldamiskuupäevast] Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele määruse järelhindamise aruande, millele on lisatud liikmesriikide antud teave. Aruandele lisatakse vajaduse korral seadusandlikud ettepanekud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon esitab [
  10
  aasta möödudes käesoleva määruse kohaldamiskuupäevast] Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele määruse järelhindamise aruande, millele on lisatud liikmesriikide antud teave. Aruandele lisatakse vajaduse korral seadusandlikud ettepanekud.

10

Komisjon esitab ... [
  viie
  aasta möödudes käesoleva määruse kohaldamiskuupäevast] Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele määruse järelhindamise aruande, millele on lisatud liikmesriikide antud teave. Aruandele lisatakse vajaduse korral seadusandlikud ettepanekud.

...

viie

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõik 2 – punkt a a (uus)

Artikkel 79 – lõik 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | vanemlikku vastutust käsitlevate juhtumite ja otsuste arv vahendamismenetlustes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

vanemlikku vastutust käsitlevate juhtumite ja otsuste arv vahendamismenetlustes;

vanemlikku vastutust käsitlevate juhtumite ja otsuste arv vahendamismenetlustes;

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

1

(34)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2201/2003, 27. november 2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, 23.12.2003, lk 1).

34

(35)  Vt V lisa.

35

(34)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2201/2003, 27. november 2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (ELT L 338, 23.12.2003, lk 1).

34

(35)  Vt V lisa.

35

(1a)  
  CM/Rec(2012)2, 28. märts 2012.

1a

CM/Rec(2012)2, 28. märts 2012.

(1a)  
  CM/Rec(2012)2, 28. märts 2012.

1a

CM/Rec(2012)2, 28. märts 2012.

---