# Az Európai Unió L 189/2007

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 189 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 50. évfolyam2007. július 20. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 189

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

50. évfolyam2007. július 20.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 834/2007/EK rendelete (2007. június 28.) az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről | 1 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 834/2007/EK rendelete (2007. június 28.) az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről

1

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács és Bizottság |
| | | 2007/502/EK, Euratom |
| | * | A Tanács és a Bizottság határozata (2007. június 25.) az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról | 24 |
| Megállapodás az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről | 26 |
| Záróokmány | 38 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács és Bizottság

2007/502/EK, Euratom

*

A Tanács és a Bizottság határozata (2007. június 25.) az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

24

Megállapodás az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről

26

Záróokmány

38

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 20.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 189/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 189/1

---

A TANÁCS 834/2007/EK RENDELETE

(2007. június 28.)

az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | Az ökológiai termelés egy gazdaságirányításból és élelmiszer-termelésből álló átfogó rendszer, amely ötvözi a legjobb környezetvédelmi gyakorlatokat, a magas szintű biodiverzitást, a természeti erőforrások megőrzését, a magas szintű állatjólléti szabványok alkalmazását és a bizonyos fogyasztók természetes anyagok és eljárások használatával előállított termékek iránti preferenciájával összhangban lévő termelési módszereket. Az ökológiai termelési módszernek így kettős társadalmi szerepe van, egyrészt gondoskodik olyan speciális piacról, amely a fogyasztók ökológiai termékek iránti igényét kielégíti, másrészt olyan közjavakat termel, amelyek hozzájárulnak a környezet védelméhez és az állatjólléthez, valamint a vidékfejlesztéshez. |
| --- | --- |

(1)

Az ökológiai termelés egy gazdaságirányításból és élelmiszer-termelésből álló átfogó rendszer, amely ötvözi a legjobb környezetvédelmi gyakorlatokat, a magas szintű biodiverzitást, a természeti erőforrások megőrzését, a magas szintű állatjólléti szabványok alkalmazását és a bizonyos fogyasztók természetes anyagok és eljárások használatával előállított termékek iránti preferenciájával összhangban lévő termelési módszereket. Az ökológiai termelési módszernek így kettős társadalmi szerepe van, egyrészt gondoskodik olyan speciális piacról, amely a fogyasztók ökológiai termékek iránti igényét kielégíti, másrészt olyan közjavakat termel, amelyek hozzájárulnak a környezet védelméhez és az állatjólléthez, valamint a vidékfejlesztéshez.

| (2) | Az ökológiai mezőgazdasági ágazat részesedése a legtöbb tagállamban növekvőben van. Kifejezetten észrevehető az elmúlt években a fogyasztói kereslet növekedése. A közös agrárpolitika legutóbbi reformja, amely a piacorientáltságra és a fogyasztói igényeket kielégítő minőségi termékek kínálatára helyezi a hangsúlyt, valószínűleg tovább ösztönzi az ökológiai termékek piacát. Ennek tükrében az ökológiai termelésre vonatkozó jogszabályok egyre fontosabb szerepet játszanak az agrárpolitika keretrendszerében, és szorosan kapcsolódnak a mezőgazdasági piacok alakulásához. |
| --- | --- |

(2)

Az ökológiai mezőgazdasági ágazat részesedése a legtöbb tagállamban növekvőben van. Kifejezetten észrevehető az elmúlt években a fogyasztói kereslet növekedése. A közös agrárpolitika legutóbbi reformja, amely a piacorientáltságra és a fogyasztói igényeket kielégítő minőségi termékek kínálatára helyezi a hangsúlyt, valószínűleg tovább ösztönzi az ökológiai termékek piacát. Ennek tükrében az ökológiai termelésre vonatkozó jogszabályok egyre fontosabb szerepet játszanak az agrárpolitika keretrendszerében, és szorosan kapcsolódnak a mezőgazdasági piacok alakulásához.

| (3) | Az ökológiai termelési ágazatra vonatkozó közösségi jogi keret által követendő célok a tisztességes verseny és az ökológiai termékek belső piaca megfelelő működésének biztosítása, valamint az ökológiai jelölésű termékek iránti fogyasztói bizalom fenntartása és indokolttá tétele. További célként olyan feltételeket kellene nyújtania, amelyek mellett ez az ágazat a termelési és piaci fejlődéssel összhangban tud előrelépni. |
| --- | --- |

(3)

Az ökológiai termelési ágazatra vonatkozó közösségi jogi keret által követendő célok a tisztességes verseny és az ökológiai termékek belső piaca megfelelő működésének biztosítása, valamint az ökológiai jelölésű termékek iránti fogyasztói bizalom fenntartása és indokolttá tétele. További célként olyan feltételeket kellene nyújtania, amelyek mellett ez az ágazat a termelési és piaci fejlődéssel összhangban tud előrelépni.

| (4) | A Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett, a bioélelmiszerekre és -gazdálkodásra vonatkozó európai cselekvési tervről szóló közleményében a Bizottság a Közösség ökológiai termelési szabványainak, valamint behozatali és ellenőrzési követelményeinek továbbfejlesztését és megerősítését javasolja. 2004. október 18-i következtetéseiben a Tanács felszólította a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a közösségi jogi keretet ezen a területen az egyszerűsítés és az általános koherencia biztosítása és különösen a szabványok harmonizációját ösztönző elvek megállapítása, valamint amennyiben lehetséges, a részletesség csökkentése céljából. |
| --- | --- |

(4)

A Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett, a bioélelmiszerekre és -gazdálkodásra vonatkozó európai cselekvési tervről szóló közleményében a Bizottság a Közösség ökológiai termelési szabványainak, valamint behozatali és ellenőrzési követelményeinek továbbfejlesztését és megerősítését javasolja. 2004. október 18-i következtetéseiben a Tanács felszólította a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a közösségi jogi keretet ezen a területen az egyszerűsítés és az általános koherencia biztosítása és különösen a szabványok harmonizációját ösztönző elvek megállapítása, valamint amennyiben lehetséges, a részletesség csökkentése céljából.

| (5) | Ennélfogva indokolt az ökológiai termelésre alkalmazandó célkitűzések, elvek és szabályok világosabb meghatározása, az átláthatósághoz és a fogyasztói bizalomhoz, valamint az ökológiai termelés koncepciójának harmonizált felfogásához való hozzájárulás érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Ennélfogva indokolt az ökológiai termelésre alkalmazandó célkitűzések, elvek és szabályok világosabb meghatározása, az átláthatósághoz és a fogyasztói bizalomhoz, valamint az ökológiai termelés koncepciójának harmonizált felfogásához való hozzájárulás érdekében.

| (6) | E célból a mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló, 1991. június 24-i 2092/91/EGK tanácsi rendeletet (2) hatályon kívül kell helyezni és új rendeletet kell a helyébe léptetni. |
| --- | --- |

(6)

E célból a mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló, 1991. június 24-i 2092/91/EGK tanácsi rendeletet (2) hatályon kívül kell helyezni és új rendeletet kell a helyébe léptetni.

| (7) | A növénytermesztés, az állattartás és a víziállat-tenyésztés vonatkozásában létre kell hozni az ökológiai termelési szabályok általános közösségi keretét, beleértve a vadon termő növények és tengeri moszat begyűjtésére, az átállásra, valamint a feldolgozott élelmiszereknek (ideértve a borokat is) és takarmányoknak, továbbá ökológiai élesztőnek az előállítására vonatkozó szabályokat. A Bizottságnak kell engedélyeznie az ilyen termékek és anyagok használatát, és a Bizottság határozhat az ökológiai gazdálkodásban és az ökológiai élelmiszerek feldolgozásában használandó módszerekről. |
| --- | --- |

(7)

A növénytermesztés, az állattartás és a víziállat-tenyésztés vonatkozásában létre kell hozni az ökológiai termelési szabályok általános közösségi keretét, beleértve a vadon termő növények és tengeri moszat begyűjtésére, az átállásra, valamint a feldolgozott élelmiszereknek (ideértve a borokat is) és takarmányoknak, továbbá ökológiai élesztőnek az előállítására vonatkozó szabályokat. A Bizottságnak kell engedélyeznie az ilyen termékek és anyagok használatát, és a Bizottság határozhat az ökológiai gazdálkodásban és az ökológiai élelmiszerek feldolgozásában használandó módszerekről.

| (8) | Az ökológiai termelés fejlődését tovább kellene segíteni különösen az ökológiai termelésnek jobban megfelelő új technológiák és anyagok használatának támogatásával. |
| --- | --- |

(8)

Az ökológiai termelés fejlődését tovább kellene segíteni különösen az ökológiai termelésnek jobban megfelelő új technológiák és anyagok használatának támogatásával.

| (9) | A géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) és a GMO-kból vagy azok felhasználásával előállított termékek összeegyeztethetetlenek az ökológiai termelés fogalmával és a fogyasztók ökológiai termékekről alkotott elképzelésével. Ezért ezeket nem lehet az ökológiai termelésben vagy az ökológiai termékek feldolgozásában felhasználni. |
| --- | --- |

(9)

A géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) és a GMO-kból vagy azok felhasználásával előállított termékek összeegyeztethetetlenek az ökológiai termelés fogalmával és a fogyasztók ökológiai termékekről alkotott elképzelésével. Ezért ezeket nem lehet az ökológiai termelésben vagy az ökológiai termékek feldolgozásában felhasználni.

| (10) | A cél az, hogy az ökológiai termékekben a lehető legalacsonyabb legyen a GMO-k előfordulása. A jelenlegi címkézési küszöbértékek kizárólag a GMO-k véletlenszerű és technikailag elkerülhetetlen előfordulásához kapcsolódó legmagasabb értékeket jelentik. |
| --- | --- |

(10)

A cél az, hogy az ökológiai termékekben a lehető legalacsonyabb legyen a GMO-k előfordulása. A jelenlegi címkézési küszöbértékek kizárólag a GMO-k véletlenszerű és technikailag elkerülhetetlen előfordulásához kapcsolódó legmagasabb értékeket jelentik.

| (11) | Az ökológiai termelésnek elsősorban a megújuló erőforrásokra kellene támaszkodnia a helyileg szervezett mezőgazdasági rendszereken belül. A nem megújuló erőforrások használatának minimálisra csökkentése érdekében a hulladékokat, valamint a növényi és állati eredetű melléktermékeket újra kell hasznosítani a termőföldbe való tápanyag-visszajuttatás céljából. |
| --- | --- |

(11)

Az ökológiai termelésnek elsősorban a megújuló erőforrásokra kellene támaszkodnia a helyileg szervezett mezőgazdasági rendszereken belül. A nem megújuló erőforrások használatának minimálisra csökkentése érdekében a hulladékokat, valamint a növényi és állati eredetű melléktermékeket újra kell hasznosítani a termőföldbe való tápanyag-visszajuttatás céljából.

| (12) | Az ökológiai növénytermesztésnek hozzá kellene járulnia a talaj termékenységének fenntartásához és fokozásához, valamint a talajerózió megelőzéséhez. A növényeket lehetőleg a talaj ökoszisztémája táplálja, és ne a talajhoz adott oldódó tápanyag-utánpótló szerek. |
| --- | --- |

(12)

Az ökológiai növénytermesztésnek hozzá kellene járulnia a talaj termékenységének fenntartásához és fokozásához, valamint a talajerózió megelőzéséhez. A növényeket lehetőleg a talaj ökoszisztémája táplálja, és ne a talajhoz adott oldódó tápanyag-utánpótló szerek.

| (13) | Az ökológiai növénytermesztési gazdálkodási rendszer elengedhetetlen elemei a talaj termékenységének ápolása, a fajok és fajták kiválasztása, a többéves vetésforgó, az ökológiai anyagok újrahasznosítása és a művelési technikák. Kiegészítő tápanyag-utánpótló szerek, talajjavító és növényvédő szerek csak akkor használhatók, ha összeegyeztethetők az ökológiai termelés célkitűzéseivel és elveivel. |
| --- | --- |

(13)

Az ökológiai növénytermesztési gazdálkodási rendszer elengedhetetlen elemei a talaj termékenységének ápolása, a fajok és fajták kiválasztása, a többéves vetésforgó, az ökológiai anyagok újrahasznosítása és a művelési technikák. Kiegészítő tápanyag-utánpótló szerek, talajjavító és növényvédő szerek csak akkor használhatók, ha összeegyeztethetők az ökológiai termelés célkitűzéseivel és elveivel.

| (14) | Az állattartás alapvető jelentőségű az ökológiai gazdaságokban a mezőgazdasági termelés szervezése szempontjából, amennyiben biztosítja a szükséges szerves anyagot és tápanyagot a megművelt termőföld számára, és ennek megfelelően hozzájárul a talaj javításához és a fenntartható mezőgazdaság fejlődéséhez. |
| --- | --- |

(14)

Az állattartás alapvető jelentőségű az ökológiai gazdaságokban a mezőgazdasági termelés szervezése szempontjából, amennyiben biztosítja a szükséges szerves anyagot és tápanyagot a megművelt termőföld számára, és ennek megfelelően hozzájárul a talaj javításához és a fenntartható mezőgazdaság fejlődéséhez.

| (15) | A környezetszennyezés elkerülése érdekében, különös tekintettel az olyan természeti erőforrásokra, mint a talaj és a víz, az ökológiai állattartásnak elvben szoros kapcsolatot kellene biztosítania az ilyen állattartás és a termőföld, a megfelelő többéves vetésforgórendszerek és az állatok ökológiai termelésből származó, a szóban forgó gazdaságban vagy a szomszédos ökológiai gazdaságokban előállított növényi termékekkel való takarmányozása között. |
| --- | --- |

(15)

A környezetszennyezés elkerülése érdekében, különös tekintettel az olyan természeti erőforrásokra, mint a talaj és a víz, az ökológiai állattartásnak elvben szoros kapcsolatot kellene biztosítania az ilyen állattartás és a termőföld, a megfelelő többéves vetésforgórendszerek és az állatok ökológiai termelésből származó, a szóban forgó gazdaságban vagy a szomszédos ökológiai gazdaságokban előállított növényi termékekkel való takarmányozása között.

| (16) | Mivel az ökológiai állattenyésztés a termőföldhöz kapcsolódó tevékenység, az állatoknak – amikor csak lehetséges – hozzá kell jutniuk szabadtéri kifutóhoz vagy legelőterülethez. |
| --- | --- |

(16)

Mivel az ökológiai állattenyésztés a termőföldhöz kapcsolódó tevékenység, az állatoknak – amikor csak lehetséges – hozzá kell jutniuk szabadtéri kifutóhoz vagy legelőterülethez.

| (17) | Az ökológiai állattenyésztésnek tiszteletben kell tartania a magas szintű állatjólléti szabványokat és ki kell elégítenie az állatok fajspecifikus viselkedési szükségleteit, az állategészségügynek pedig a betegségmegelőzésen kell alapulnia. E tekintetben különös figyelmet kell fordítani a tartási körülményekre, a tenyésztési gyakorlatokra és az állománysűrűségre. Ezenfelül a fajták kiválasztásakor figyelembe kell venni a helyi viszonyokhoz való alkalmazkodási képességüket. Az állattartásra és az akvakultúrára vonatkozó végrehajtási szabályoknak biztosítaniuk kell az összhangot legalább a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló európai egyezménnyel és az állandó bizottsága (T-AP) által hozott, azt követő ajánlásokkal. |
| --- | --- |

(17)

Az ökológiai állattenyésztésnek tiszteletben kell tartania a magas szintű állatjólléti szabványokat és ki kell elégítenie az állatok fajspecifikus viselkedési szükségleteit, az állategészségügynek pedig a betegségmegelőzésen kell alapulnia. E tekintetben különös figyelmet kell fordítani a tartási körülményekre, a tenyésztési gyakorlatokra és az állománysűrűségre. Ezenfelül a fajták kiválasztásakor figyelembe kell venni a helyi viszonyokhoz való alkalmazkodási képességüket. Az állattartásra és az akvakultúrára vonatkozó végrehajtási szabályoknak biztosítaniuk kell az összhangot legalább a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló európai egyezménnyel és az állandó bizottsága (T-AP) által hozott, azt követő ajánlásokkal.

| (18) | Az ökológiai állattartási rendszernek törekednie kell arra, hogy ökológiai módon tenyésztett állatokkal tegye teljessé a különböző állatfajok tenyésztési ciklusait. Ezért ösztönözni kell az ökológiai módon tartott állatok génállományának növelését és javítani kell az önellátást, így biztosítva az ágazat fejlődését. |
| --- | --- |

(18)

Az ökológiai állattartási rendszernek törekednie kell arra, hogy ökológiai módon tenyésztett állatokkal tegye teljessé a különböző állatfajok tenyésztési ciklusait. Ezért ösztönözni kell az ökológiai módon tartott állatok génállományának növelését és javítani kell az önellátást, így biztosítva az ágazat fejlődését.

| (19) | Az ökológiai módon feldolgozott termékeket olyan feldolgozási módszerek használatával kell előállítani, amelyek biztosítják, hogy a termék teljes ökológiai értéke és alapvető minőségi tulajdonságai a termelési lánc minden szakaszában fennmaradjanak. |
| --- | --- |

(19)

Az ökológiai módon feldolgozott termékeket olyan feldolgozási módszerek használatával kell előállítani, amelyek biztosítják, hogy a termék teljes ökológiai értéke és alapvető minőségi tulajdonságai a termelési lánc minden szakaszában fennmaradjanak.

| (20) | A feldolgozott élelmiszereket csak akkor lehet ökológiaiként címkézni, ha valamennyi vagy szinte valamennyi mezőgazdasági eredetű összetevőjük ökológiai. Külön címkézési rendelkezéseket kell azonban meghatározni az olyan feldolgozott élelmiszerek számára, amelyek olyan mezőgazdasági összetevőket tartalmaznak, amelyeket nem lehet ökológiai termelésből nyerni, mint például a halászati és vadászati termékek esetében. Továbbá a fogyasztók tájékoztatása és a piac átláthatósága céljából, valamint az ökológiai összetevők ösztönzése érdekében bizonyos feltételek mellett lehetővé kell tenni az ökológiai termelésre való hivatkozást is az összetevők felsorolásakor. |
| --- | --- |

(20)

A feldolgozott élelmiszereket csak akkor lehet ökológiaiként címkézni, ha valamennyi vagy szinte valamennyi mezőgazdasági eredetű összetevőjük ökológiai. Külön címkézési rendelkezéseket kell azonban meghatározni az olyan feldolgozott élelmiszerek számára, amelyek olyan mezőgazdasági összetevőket tartalmaznak, amelyeket nem lehet ökológiai termelésből nyerni, mint például a halászati és vadászati termékek esetében. Továbbá a fogyasztók tájékoztatása és a piac átláthatósága céljából, valamint az ökológiai összetevők ösztönzése érdekében bizonyos feltételek mellett lehetővé kell tenni az ökológiai termelésre való hivatkozást is az összetevők felsorolásakor.

| (21) | Indokolt rugalmasságról rendelkezni a termelési szabályok alkalmazásával kapcsolatban, hogy lehetővé váljon az ökológiai szabványok és követelmények hozzáigazítása a helyi éghajlati vagy földrajzi viszonyokhoz, sajátos tenyésztési gyakorlatokhoz és a fejlettségi szintekhez. Ezért számításba kell venni kivételes szabályok alkalmazását, de csak a közösségi jogszabályokban megállapított egyedi feltételek korlátain belül. |
| --- | --- |

(21)

Indokolt rugalmasságról rendelkezni a termelési szabályok alkalmazásával kapcsolatban, hogy lehetővé váljon az ökológiai szabványok és követelmények hozzáigazítása a helyi éghajlati vagy földrajzi viszonyokhoz, sajátos tenyésztési gyakorlatokhoz és a fejlettségi szintekhez. Ezért számításba kell venni kivételes szabályok alkalmazását, de csak a közösségi jogszabályokban megállapított egyedi feltételek korlátain belül.

| (22) | Fontos az ökológiai termékek iránti fogyasztói bizalom fenntartása. Ezért az ökológiai termelésre alkalmazandó követelmények alóli felmentéseket szigorúan azokra az esetekre kell korlátozni, amelyekben a kivételes szabályok alkalmazása indokoltnak tekintett. |
| --- | --- |

(22)

Fontos az ökológiai termékek iránti fogyasztói bizalom fenntartása. Ezért az ökológiai termelésre alkalmazandó követelmények alóli felmentéseket szigorúan azokra az esetekre kell korlátozni, amelyekben a kivételes szabályok alkalmazása indokoltnak tekintett.

| (23) | A fogyasztók védelme és a tisztességes verseny érdekében az ökológiai termékek jelölésére használt kifejezéseket a Közösség egész területén és a használt nyelvtől függetlenül meg kell óvni attól, hogy azokat nem ökológiai termékek esetében használják. A védelemnek ki kell terjednie az említett kifejezésekből képzett használatos szavakra és rövidítésekre is, függetlenül attól, hogy önállóan vagy társítva használják-e őket. |
| --- | --- |

(23)

A fogyasztók védelme és a tisztességes verseny érdekében az ökológiai termékek jelölésére használt kifejezéseket a Közösség egész területén és a használt nyelvtől függetlenül meg kell óvni attól, hogy azokat nem ökológiai termékek esetében használják. A védelemnek ki kell terjednie az említett kifejezésekből képzett használatos szavakra és rövidítésekre is, függetlenül attól, hogy önállóan vagy társítva használják-e őket.

| (24) | A teljes közösségi piac fogyasztói pontos tájékoztatásának megvalósítása érdekében a közösségi logót kötelezővé kell tenni valamennyi Közösségen belül előállított, előrecsomagolt ökológiai élelmiszer esetében. Egyéb esetekben lehetővé kell tenni a közösségi logó önkéntes alapú használatát a Közösségen belül előállított, nem előre csomagolt ökológiai termékek vagy a harmadik országokból importált bármely ökológiai termék tekintetében. |
| --- | --- |

(24)

A teljes közösségi piac fogyasztói pontos tájékoztatásának megvalósítása érdekében a közösségi logót kötelezővé kell tenni valamennyi Közösségen belül előállított, előrecsomagolt ökológiai élelmiszer esetében. Egyéb esetekben lehetővé kell tenni a közösségi logó önkéntes alapú használatát a Közösségen belül előállított, nem előre csomagolt ökológiai termékek vagy a harmadik országokból importált bármely ökológiai termék tekintetében.

| (25) | Megfelelőnek tekintett azonban a közösségi logó használatát olyan termékekre korlátozni, amelyek kizárólag vagy majdnem kizárólag ökológiai összetevőkből állnak, annak érdekében, hogy a fogyasztók ne kapjanak téves tájékoztatást a termék egészének ökológiai természetére vonatkozóan. Ezért a közösségi logó nem használható az átállásban lévő termelésből származó termékek és a feldolgozott élelmiszerek esetében, ha a mezőgazdasági eredetű összetevőik kevesebb mint 95 %-a ökológiai. |
| --- | --- |

(25)

Megfelelőnek tekintett azonban a közösségi logó használatát olyan termékekre korlátozni, amelyek kizárólag vagy majdnem kizárólag ökológiai összetevőkből állnak, annak érdekében, hogy a fogyasztók ne kapjanak téves tájékoztatást a termék egészének ökológiai természetére vonatkozóan. Ezért a közösségi logó nem használható az átállásban lévő termelésből származó termékek és a feldolgozott élelmiszerek esetében, ha a mezőgazdasági eredetű összetevőik kevesebb mint 95 %-a ökológiai.

| (26) | A közösségi logó semmilyen körülmények között sem akadályozhatja a nemzeti vagy magánlogók használatát. |
| --- | --- |

(26)

A közösségi logó semmilyen körülmények között sem akadályozhatja a nemzeti vagy magánlogók használatát.

| (27) | Továbbá a megtévesztő gyakorlat és a fogyasztók körében a termék közösségi vagy nem közösségi eredetével kapcsolatos zavar elkerülésének érdekében, a közösségi logó használata esetén a fogyasztókat tájékoztatni kell a termékek alapanyagául szolgáló mezőgazdasági nyersanyagok termesztésének vagy tenyésztésének helyszínéről. |
| --- | --- |

(27)

Továbbá a megtévesztő gyakorlat és a fogyasztók körében a termék közösségi vagy nem közösségi eredetével kapcsolatos zavar elkerülésének érdekében, a közösségi logó használata esetén a fogyasztókat tájékoztatni kell a termékek alapanyagául szolgáló mezőgazdasági nyersanyagok termesztésének vagy tenyésztésének helyszínéről.

| (28) | A közösségi szabályoknak elő kell mozdítaniuk a ökológiai termelés harmonizált koncepcióját. Az illetékes hatóságoknak, ellenőrző hatóságoknak és ellenőrző szerveknek tartózkodniuk kell bármely olyan magatartástól, amely egy másik tagállamban található hatóság vagy szervezet által minősített, megfelelő termékek szabad mozgása elé akadályokat gördít. Az említettek nem rendelhetnek el különösen további ellenőrzéseket és pénzügyi terheket. |
| --- | --- |

(28)

A közösségi szabályoknak elő kell mozdítaniuk a ökológiai termelés harmonizált koncepcióját. Az illetékes hatóságoknak, ellenőrző hatóságoknak és ellenőrző szerveknek tartózkodniuk kell bármely olyan magatartástól, amely egy másik tagállamban található hatóság vagy szervezet által minősített, megfelelő termékek szabad mozgása elé akadályokat gördít. Az említettek nem rendelhetnek el különösen további ellenőrzéseket és pénzügyi terheket.

| (29) | Az egyéb területekre vonatkozó közösségi jogszabályokkal fennálló összhang érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni növénytermesztésük és állattenyésztésük esetében az ökológiai termelésre vonatkozó közösségi szabályoknál szigorúbb nemzeti termelési szabályok területükön való alkalmazását, feltéve, hogy e nemzeti szabályok a nem ökológiai termelésre is vonatkoznak, és egyéb szempontból megfelelnek a közösségi jognak. |
| --- | --- |

(29)

Az egyéb területekre vonatkozó közösségi jogszabályokkal fennálló összhang érdekében a tagállamok számára lehetővé kell tenni növénytermesztésük és állattenyésztésük esetében az ökológiai termelésre vonatkozó közösségi szabályoknál szigorúbb nemzeti termelési szabályok területükön való alkalmazását, feltéve, hogy e nemzeti szabályok a nem ökológiai termelésre is vonatkoznak, és egyéb szempontból megfelelnek a közösségi jognak.

| (30) | Tilos a GMO-k használata az ökológiai termelésben. Az egyértelműség és koherencia kedvéért nem szabad lehetővé tenni egy termék ökológiaiként való címkézését, ha azt GMO-tartalomra, GMO-összetevőkre vagy GMO-kból való előállításra utaló címkével kell ellátni. |
| --- | --- |

(30)

Tilos a GMO-k használata az ökológiai termelésben. Az egyértelműség és koherencia kedvéért nem szabad lehetővé tenni egy termék ökológiaiként való címkézését, ha azt GMO-tartalomra, GMO-összetevőkre vagy GMO-kból való előállításra utaló címkével kell ellátni.

| (31) | Annak biztosítására, hogy az ökológiai termékek előállítása az ökológiai termelésre vonatkozó közösségi jogi keretben meghatározott követelményeknek megfelelően történjen, az ökológiai termékek termelésének, feldolgozásának és forgalmazásának valamennyi szakaszában vett szereplők által végzett tevékenységeknek a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) meghatározott szabályokkal összhangban felállított és irányított ellenőrzési rendszer alá kell tartozniuk. |
| --- | --- |

(31)

Annak biztosítására, hogy az ökológiai termékek előállítása az ökológiai termelésre vonatkozó közösségi jogi keretben meghatározott követelményeknek megfelelően történjen, az ökológiai termékek termelésének, feldolgozásának és forgalmazásának valamennyi szakaszában vett szereplők által végzett tevékenységeknek a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (3) meghatározott szabályokkal összhangban felállított és irányított ellenőrzési rendszer alá kell tartozniuk.

| (32) | Egyes esetekben aránytalannak tűnhet értesítési és ellenőrzési követelményeket támasztani a kiskereskedelmi gazdasági szereplők bizonyos típusaival – például a közvetlenül a végső felhasználók számára termékeket értékesítőkkel – szemben. Ezért indokolt engedélyezni a tagállamok számára, hogy mentesítsék az ilyen gazdasági szereplőket e követelmények alól. A csalás elkerülése érdekében azonban szükséges azon kiskereskedelmi gazdasági szereplők mentesség alóli kizárása, akik az értékesítés helyével nem összefüggő helyen termelnek, dolgoznak fel vagy tárolnak termékeket, vagy harmadik országból hoznak be ökológiai termékeket, vagy az említett tevékenységeket kiadták harmadik félnek alvállalkozásba. |
| --- | --- |

(32)

Egyes esetekben aránytalannak tűnhet értesítési és ellenőrzési követelményeket támasztani a kiskereskedelmi gazdasági szereplők bizonyos típusaival – például a közvetlenül a végső felhasználók számára termékeket értékesítőkkel – szemben. Ezért indokolt engedélyezni a tagállamok számára, hogy mentesítsék az ilyen gazdasági szereplőket e követelmények alól. A csalás elkerülése érdekében azonban szükséges azon kiskereskedelmi gazdasági szereplők mentesség alóli kizárása, akik az értékesítés helyével nem összefüggő helyen termelnek, dolgoznak fel vagy tárolnak termékeket, vagy harmadik országból hoznak be ökológiai termékeket, vagy az említett tevékenységeket kiadták harmadik félnek alvállalkozásba.

| (33) | Az Európai Közösségbe behozott ökológiai termékek esetében engedélyezni kell, hogy azok ökológiaiként kerüljenek forgalomba a közösségi piacon, ha a termékeket olyan termelési szabályoknak és ellenőrzési rendszereknek megfelelően állították elő, amelyek összhangban vannak vagy egyenértékűek a közösségi jogszabályokban meghatározottakkal. Mindemellett az egyenértékű rendszer alapján behozott termékeket kísérnie kell egy tanúsítványnak, amelyet az érintett harmadik ország illetékes hatósága vagy elismert ellenőrző hatósága vagy szervezete bocsátott ki. |
| --- | --- |

(33)

Az Európai Közösségbe behozott ökológiai termékek esetében engedélyezni kell, hogy azok ökológiaiként kerüljenek forgalomba a közösségi piacon, ha a termékeket olyan termelési szabályoknak és ellenőrzési rendszereknek megfelelően állították elő, amelyek összhangban vannak vagy egyenértékűek a közösségi jogszabályokban meghatározottakkal. Mindemellett az egyenértékű rendszer alapján behozott termékeket kísérnie kell egy tanúsítványnak, amelyet az érintett harmadik ország illetékes hatósága vagy elismert ellenőrző hatósága vagy szervezete bocsátott ki.

| (34) | Az egyenértékűség behozott termékek tekintetében történő értékelésénél figyelembe kell venni a Codex Alimentariusban meghatározott nemzetközi szabványokat. |
| --- | --- |

(34)

Az egyenértékűség behozott termékek tekintetében történő értékelésénél figyelembe kell venni a Codex Alimentariusban meghatározott nemzetközi szabványokat.

| (35) | Indokoltnak tűnik a Bizottság által a közösségi jogszabályokban előírtakkal egyenértékű termelési szabványokkal és ellenőrzési rendszerekkel rendelkezőnek elismert harmadik országok jegyzékének fenntartása. A jegyzékben nem szereplő harmadik országok esetében a Bizottságnak fel kellene állítania azon ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékét, amelyeket eljárásra jogosultnak ismer el az érintett harmadik országokban ellenőrzési és tanúsítási feladatok elvégzésére. |
| --- | --- |

(35)

Indokoltnak tűnik a Bizottság által a közösségi jogszabályokban előírtakkal egyenértékű termelési szabványokkal és ellenőrzési rendszerekkel rendelkezőnek elismert harmadik országok jegyzékének fenntartása. A jegyzékben nem szereplő harmadik országok esetében a Bizottságnak fel kellene állítania azon ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékét, amelyeket eljárásra jogosultnak ismer el az érintett harmadik országokban ellenőrzési és tanúsítási feladatok elvégzésére.

| (36) | Gyűjteni kell a vonatkozó statisztikai információt az e rendelet végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges megbízható adatok megszerzése érdekében és a termelők, piaci szereplők és politikai döntéshozók eszközeként. A szükséges statisztikai információt a közösségi statisztikai program keretében kell meghatározni. |
| --- | --- |

(36)

Gyűjteni kell a vonatkozó statisztikai információt az e rendelet végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges megbízható adatok megszerzése érdekében és a termelők, piaci szereplők és politikai döntéshozók eszközeként. A szükséges statisztikai információt a közösségi statisztikai program keretében kell meghatározni.

| (37) | Ez a rendelet egy olyan időponttól alkalmazandó, amely elegendő időt ad a Bizottságnak a végrehajtáshoz szükséges intézkedések elfogadására. |
| --- | --- |

(37)

Ez a rendelet egy olyan időponttól alkalmazandó, amely elegendő időt ad a Bizottságnak a végrehajtáshoz szükséges intézkedések elfogadására.

| (38) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(38)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni.

| (39) | Az ökológiai ágazat dinamikus előretörése, az ökológiai termelési módszerhez kapcsolódó egyes rendkívül érzékeny kérdések, valamint a belső piacok és az ellenőrzési rendszerek zökkenőmentes működése biztosításának szükségessége következtében helyénvaló az ökológiai gazdálkodásra vonatkozó közösségi szabályok jövőbeni, az e szabályok alkalmazásából nyert tapasztalat figyelembevételével folyó felülvizsgálatának előírása. |
| --- | --- |

(39)

Az ökológiai ágazat dinamikus előretörése, az ökológiai termelési módszerhez kapcsolódó egyes rendkívül érzékeny kérdések, valamint a belső piacok és az ellenőrzési rendszerek zökkenőmentes működése biztosításának szükségessége következtében helyénvaló az ökológiai gazdálkodásra vonatkozó közösségi szabályok jövőbeni, az e szabályok alkalmazásából nyert tapasztalat figyelembevételével folyó felülvizsgálatának előírása.

| (40) | A bizonyos állatfajokra, vízi növényekre és mikroalgákra vonatkozó részletes közösségi termelési szabályok elfogadásáig a tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy nemzeti szabványok alkalmazásáról, vagy azok hiányában a tagállamok által elfogadott vagy elismert magán feltételrendszerek alkalmazásáról rendelkezzenek, |
| --- | --- |

(40)

A bizonyos állatfajokra, vízi növényekre és mikroalgákra vonatkozó részletes közösségi termelési szabályok elfogadásáig a tagállamoknak lehetőséget kell adni arra, hogy nemzeti szabványok alkalmazásáról, vagy azok hiányában a tagállamok által elfogadott vagy elismert magán feltételrendszerek alkalmazásáról rendelkezzenek,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

CÉL, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Cél és hatály

(1)   Ez a rendelet alapot szolgáltat az ökológiai termelés fenntartható fejlődéséhez, és eközben biztosítja a belső piac hatékony működését, garantálja a tisztességes versenyt, biztosítja a fogyasztói bizalmat és védi a fogyasztók érdekeit.

Az e rendeletben foglalt szabályok alátámasztására közös célokat és elveket határoz meg az alábbiakra vonatkozóan:

| a) | az ökológiai termékek termelésének, feldolgozásának és forgalmazásának valamennyi szakasza, valamint azok ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

az ökológiai termékek termelésének, feldolgozásának és forgalmazásának valamennyi szakasza, valamint azok ellenőrzése;

| b) | az ökológiai termelésre utaló jelölések használata a címkézés és reklámozás során. |
| --- | --- |

b)

az ökológiai termelésre utaló jelölések használata a címkézés és reklámozás során.

(2)   Ezt a rendeletet a következő, mezőgazdaságból – beleértve az akvakultúrát is – származó termékekre kell alkalmazni, amennyiben ezeket a termékeket már forgalmazzák vagy forgalmazni kívánják:

| a) | élő vagy feldolgozatlan mezőgazdasági termékek; |
| --- | --- |

a)

élő vagy feldolgozatlan mezőgazdasági termékek;

| b) | feldolgozott, élelmiszernek szánt mezőgazdasági termékek; |
| --- | --- |

b)

feldolgozott, élelmiszernek szánt mezőgazdasági termékek;

| c) | takarmányok; |
| --- | --- |

c)

takarmányok;

| d) | vegetatív szaporítóanyag és vetőmag. |
| --- | --- |

d)

vegetatív szaporítóanyag és vetőmag.

A vadon élő állatok vadászatából vagy halászatából származó termékek nem tekinthetők ökológiai termelésből származónak.

Ezt a rendeletet az élelmiszerként vagy takarmányként használt élesztőkre is alkalmazni kell.

(3)   Ezt a rendeletet a (2) bekezdésben megállapított termékekhez kapcsolódó termelési, feldolgozási és forgalmazási tevékenységek bármely szakaszában részt vevő valamennyi gazdasági szereplőre alkalmazni kell.

A tömegétkeztetési tevékenységek azonban nem tartoznak e rendelet hatálya alá. A tömegétkeztetési tevékenységekből származó termékek címkézése és ellenőrzése tekintetében a tagállamok nemzeti szabályokat, vagy – azok hiányában – magán feltételrendszereket alkalmazhatnak, amennyiben az ilyen szabályok megfelelnek a közösségi jognak.

(4)   Ezt a rendeletet az e cikkben meghatározott termékekre vonatkozó, a közösségi jognak megfelelő egyéb, többek között az élelmiszereket és az állatélelmezést érintő közösségi vagy nemzeti rendelkezések – például a termelésre, feldolgozásra, forgalmazásra, címkézésre és ellenőrzésre vonatkozó rendelkezések – sérelme nélkül kell alkalmazni.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „ökológiai termelés”: a termelési módszereknek az e rendeletben meghatározott szabályoknak megfelelően történő alkalmazása a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

a)

„ökológiai termelés”: a termelési módszereknek az e rendeletben meghatározott szabályoknak megfelelően történő alkalmazása a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás valamennyi szakaszában;

| b) | „a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás szakaszai”: bármely szakasz, kezdve valamely ökológiai termék elsődleges termelésével, egészen a termék raktározásáig, feldolgozásáig, szállításáig, értékesítéséig vagy a végső fogyasztónak a termékkel való ellátásáig, valamint adott esetben a címkézés, a reklámozás, a behozatal, a kivitel és az alvállalkozói tevékenységek is; |
| --- | --- |

b)

„a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás szakaszai”: bármely szakasz, kezdve valamely ökológiai termék elsődleges termelésével, egészen a termék raktározásáig, feldolgozásáig, szállításáig, értékesítéséig vagy a végső fogyasztónak a termékkel való ellátásáig, valamint adott esetben a címkézés, a reklámozás, a behozatal, a kivitel és az alvállalkozói tevékenységek is;

| c) | „ökológiai”: ökológiai termelésből származó vagy azzal kapcsolatos termék; |
| --- | --- |

c)

„ökológiai”: ökológiai termelésből származó vagy azzal kapcsolatos termék;

| d) | „gazdasági szereplő”: bármely természetes vagy jogi személy, aki az ellenőrzése alá tartozó ökológiai vállalkozás tekintetében felelős az e rendelet követelményeinek való megfelelésért; |
| --- | --- |

d)

„gazdasági szereplő”: bármely természetes vagy jogi személy, aki az ellenőrzése alá tartozó ökológiai vállalkozás tekintetében felelős az e rendelet követelményeinek való megfelelésért;

| e) | „növénytermesztés”: mezőgazdasági növényi termékek kereskedelmi célú előállítása, beleértve a vadon termő növényi termékek betakarítását is; |
| --- | --- |

e)

„növénytermesztés”: mezőgazdasági növényi termékek kereskedelmi célú előállítása, beleértve a vadon termő növényi termékek betakarítását is;

| f) | „állattartás”: házi- vagy háziasított szárazföldi állatok tartása (a rovarokat is beleértve); |
| --- | --- |

f)

„állattartás”: házi- vagy háziasított szárazföldi állatok tartása (a rovarokat is beleértve);

| g) | az „akvakultúra” fogalma azonos az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendeletben (5) meghatározottal; |
| --- | --- |

g)

az „akvakultúra” fogalma azonos az Európai Halászati Alapról szóló, 2006. július 27-i 1198/2006/EK tanácsi rendeletben (5) meghatározottal;

| h) | „átállás”: a nem ökológiai gazdálkodásról az ökológiai gazdálkodásra való átmenet meghatározott időszak alatt, melynek folyamán az ökológiai gazdálkodásról szóló rendelkezések alkalmazására kerül sor; |
| --- | --- |

h)

„átállás”: a nem ökológiai gazdálkodásról az ökológiai gazdálkodásra való átmenet meghatározott időszak alatt, melynek folyamán az ökológiai gazdálkodásról szóló rendelkezések alkalmazására kerül sor;

| i) | „feldolgozás”: az ökológiai termékek tartósítására és/vagy feldolgozására (az állati termékek darabolását és vágását is beleértve) irányuló műveletek, továbbá a csomagolás, a címkézés és/vagy a címkézésben tett, az ökológiai termelési módszerre vonatkozó változtatások; |
| --- | --- |

i)

„feldolgozás”: az ökológiai termékek tartósítására és/vagy feldolgozására (az állati termékek darabolását és vágását is beleértve) irányuló műveletek, továbbá a csomagolás, a címkézés és/vagy a címkézésben tett, az ökológiai termelési módszerre vonatkozó változtatások;

| j) | az „élelmiszer”, a „takarmány” és a „forgalomba hozatal” fogalma azonos az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározottakkal; |
| --- | --- |

j)

az „élelmiszer”, a „takarmány” és a „forgalomba hozatal” fogalma azonos az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) meghatározottakkal;

| k) | „címkézés”: bármely olyan terminus, szó, leírás, védjegy, márkanév, képi információ vagy jel, amely valamely terméket kísérő vagy arra utaló csomagoláshoz, irathoz, felirathoz, címkéhez, táblához, gyűrűhöz vagy fémgyűrűhöz kapcsolódik és azon található; |
| --- | --- |

k)

„címkézés”: bármely olyan terminus, szó, leírás, védjegy, márkanév, képi információ vagy jel, amely valamely terméket kísérő vagy arra utaló csomagoláshoz, irathoz, felirathoz, címkéhez, táblához, gyűrűhöz vagy fémgyűrűhöz kapcsolódik és azon található;

| l) | az „előre csomagolt élelmiszer” fogalma azonos az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 1. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározottal; |
| --- | --- |

l)

az „előre csomagolt élelmiszer” fogalma azonos az élelmiszerek címkézésére, kiszerelésére és reklámozására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2000. március 20-i 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 1. cikke (3) bekezdésének b) pontjában meghatározottal;

| m) | „reklámozás”: a nyilvánosságnak bármely, a címkétől eltérő eszközzel való tájékoztatása, amely a hozzáállást, meggyőződést és szokásokat tervezetten vagy valószínűsíthetően befolyásolja és alakítja annak érdekében, hogy közvetlen vagy közvetett módon előmozdítsa az ökológiai termékek vásárlását; |
| --- | --- |

m)

„reklámozás”: a nyilvánosságnak bármely, a címkétől eltérő eszközzel való tájékoztatása, amely a hozzáállást, meggyőződést és szokásokat tervezetten vagy valószínűsíthetően befolyásolja és alakítja annak érdekében, hogy közvetlen vagy közvetett módon előmozdítsa az ökológiai termékek vásárlását;

| n) | „illetékes hatóság”: valamely tagállam azon központi hatósága, amely az ökológiai termelés területén elvégzendő, ezen rendelet rendelkezéseinek megfelelő hivatalos ellenőrzések megszervezése tekintetében illetékes, vagy bármely egyéb olyan hatóság, amelyre ezen hatáskört átruházták, beleértve – adott esetben – valamely harmadik ország megfelelő hatóságát is; |
| --- | --- |

n)

„illetékes hatóság”: valamely tagállam azon központi hatósága, amely az ökológiai termelés területén elvégzendő, ezen rendelet rendelkezéseinek megfelelő hivatalos ellenőrzések megszervezése tekintetében illetékes, vagy bármely egyéb olyan hatóság, amelyre ezen hatáskört átruházták, beleértve – adott esetben – valamely harmadik ország megfelelő hatóságát is;

| o) | „ellenőrző hatóság”: valamely tagállam olyan közigazgatási szerve, amelyre az illetékes hatóság az ökológiai termelés területén elvégzendő, ezen rendelet rendelkezéseinek megfelelő ellenőrzésre és tanúsításra vonatkozó hatáskörét részben vagy egészben átruházta, beleértve – adott esetben – valamely harmadik ország megfelelő hatóságát vagy a valamely harmadik országban működő megfelelő hatóságot is; |
| --- | --- |

o)

„ellenőrző hatóság”: valamely tagállam olyan közigazgatási szerve, amelyre az illetékes hatóság az ökológiai termelés területén elvégzendő, ezen rendelet rendelkezéseinek megfelelő ellenőrzésre és tanúsításra vonatkozó hatáskörét részben vagy egészben átruházta, beleértve – adott esetben – valamely harmadik ország megfelelő hatóságát vagy a valamely harmadik országban működő megfelelő hatóságot is;

| p) | „ellenőrző szerv”: olyan független, nem a közigazgatásba tartozó harmadik fél, amely az ökológiai termelés területén az ezen rendelet rendelkezéseinek megfelelő ellenőrzést és tanúsítást végzi, beleértve – adott esetben – valamely harmadik ország megfelelő szervét vagy a valamely harmadik országban működő megfelelő szervet is; |
| --- | --- |

p)

„ellenőrző szerv”: olyan független, nem a közigazgatásba tartozó harmadik fél, amely az ökológiai termelés területén az ezen rendelet rendelkezéseinek megfelelő ellenőrzést és tanúsítást végzi, beleértve – adott esetben – valamely harmadik ország megfelelő szervét vagy a valamely harmadik országban működő megfelelő szervet is;

| q) | „megfelelőségi jel”: bizonyos szabványoknak vagy egyéb normatív dokumentumoknak való megfelelés jel formájában történő igazolása; |
| --- | --- |

q)

„megfelelőségi jel”: bizonyos szabványoknak vagy egyéb normatív dokumentumoknak való megfelelés jel formájában történő igazolása;

| r) | az „összetevők” fogalma azonos a 2000/13/EK irányelv 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározottal; |
| --- | --- |

r)

az „összetevők” fogalma azonos a 2000/13/EK irányelv 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározottal;

| s) | a „növényvédő szerek” fogalma azonos a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelv (8) 2. cikkének 1. pontjában meghatározotta; |
| --- | --- |

s)

a „növényvédő szerek” fogalma azonos a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelv (8) 2. cikkének 1. pontjában meghatározotta;

| t) | a „géntechnológiával módosított szervezet (GMO)” azonos a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) meghatározottal és nem az említett irányelv I.B. mellékletében felsorolt, géntechnológiai módosítást eredményező technikák alkalmazásával előállított szervezet; |
| --- | --- |

t)

a „géntechnológiával módosított szervezet (GMO)” azonos a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (9) meghatározottal és nem az említett irányelv I.B. mellékletében felsorolt, géntechnológiai módosítást eredményező technikák alkalmazásával előállított szervezet;

| u) | „GMO-kból előállított”: teljesen vagy részben GMO-kból származó, de GMO-kat nem tartalmazó vagy nem azokból álló; |
| --- | --- |

u)

„GMO-kból előállított”: teljesen vagy részben GMO-kból származó, de GMO-kat nem tartalmazó vagy nem azokból álló;

| v) | „GMO-k felhasználásával előállított”: az előállítási folyamatban az utolsó élő szervezetet jelentő GMO felhasználásából származó, de GMO-kat nem tartalmazó vagy nem azokból álló, és nem is GMO-kból előállított; |
| --- | --- |

v)

„GMO-k felhasználásával előállított”: az előállítási folyamatban az utolsó élő szervezetet jelentő GMO felhasználásából származó, de GMO-kat nem tartalmazó vagy nem azokból álló, és nem is GMO-kból előállított;

| w) | a „takarmány-adalékanyagok” fogalma azonos a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) meghatározottal; |
| --- | --- |

w)

a „takarmány-adalékanyagok” fogalma azonos a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) meghatározottal;

| x) | „egyenértékű”: különböző rendszerek vagy intézkedések leírásánál azt jelenti, hogy azonos szintű megfelelőségi biztosítékot nyújtó szabályok alkalmazásával ugyanazon célok és alapelvek teljesítésére alkalmas; |
| --- | --- |

x)

„egyenértékű”: különböző rendszerek vagy intézkedések leírásánál azt jelenti, hogy azonos szintű megfelelőségi biztosítékot nyújtó szabályok alkalmazásával ugyanazon célok és alapelvek teljesítésére alkalmas;

| y) | „technológiai segédanyag”: bármely olyan anyag, amelyet élelmiszer összetevőjeként önmagában nem fogyasztanak, hanem célzatosan nyersanyagok, élelmiszerek vagy azok összetevőinek feldolgozása során használnak egy bizonyos technológiai célnak – a kezelés vagy a feldolgozás során történő – elérése érdekében, ami az anyag maradványainak vagy származékainak véletlenszerű, de technikailag elkerülhetetlen jelenlétét eredményezheti a végtermékben, feltéve, hogy ezek a maradványok nem jelentenek egészségügyi kockázatot és a végtermékre semmilyen technológiai hatásuk nincs; |
| --- | --- |

y)

„technológiai segédanyag”: bármely olyan anyag, amelyet élelmiszer összetevőjeként önmagában nem fogyasztanak, hanem célzatosan nyersanyagok, élelmiszerek vagy azok összetevőinek feldolgozása során használnak egy bizonyos technológiai célnak – a kezelés vagy a feldolgozás során történő – elérése érdekében, ami az anyag maradványainak vagy származékainak véletlenszerű, de technikailag elkerülhetetlen jelenlétét eredményezheti a végtermékben, feltéve, hogy ezek a maradványok nem jelentenek egészségügyi kockázatot és a végtermékre semmilyen technológiai hatásuk nincs;

| z) | az „ionizáló sugárzás” fogalma azonos a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról szóló, 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelvben (11) meghatározottal, az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1999. február 22-i 1999/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 1. cikkének (2) bekezdése szerinti korlátozásokkal; |
| --- | --- |

z)

az „ionizáló sugárzás” fogalma azonos a munkavállalók és a lakosság egészségének az ionizáló sugárzásból származó veszélyekkel szembeni védelmét szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról szóló, 1996. május 13-i 96/29/Euratom tanácsi irányelvben (11) meghatározottal, az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1999. február 22-i 1999/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) 1. cikkének (2) bekezdése szerinti korlátozásokkal;

| aa) | „tömegétkeztetési tevékenység”: ökológiai termékek készítése éttermekben, kórházakban, munkahelyi étkezdékben és más hasonló élelmiszer-ipari vállalkozásokban, a végső fogyasztók részére történő értékesítés vagy átadás helyén. |
| --- | --- |

aa)

„tömegétkeztetési tevékenység”: ökológiai termékek készítése éttermekben, kórházakban, munkahelyi étkezdékben és más hasonló élelmiszer-ipari vállalkozásokban, a végső fogyasztók részére történő értékesítés vagy átadás helyén.

II. CÍM

AZ ÖKOLÓGIAI TERMELÉS CÉLJAI ÉS ELVEI

3. cikk

Célok

Az ökológiai termelés általános célkitűzései a következők:

| a) | olyan fenntartható mezőgazdasági igazgatási rendszer létrehozása, amely






  i. | tiszteletben tartja a természeti rendszereket és ciklusokat, valamint fenntartja és erősíti a talaj, a víz, a növények és az állatok egészségét, továbbá a közöttük fennálló egyensúlyt; |
| --- | --- | --- |

a)

olyan fenntartható mezőgazdasági igazgatási rendszer létrehozása, amely

i.

tiszteletben tartja a természeti rendszereket és ciklusokat, valamint fenntartja és erősíti a talaj, a víz, a növények és az állatok egészségét, továbbá a közöttük fennálló egyensúlyt;

| ii. | hozzájárul a magas szintű biológiai sokféleséghez; |
| --- | --- |

ii.

hozzájárul a magas szintű biológiai sokféleséghez;

| iii. | felelősen használja az energiát és a természeti erőforrásokat, úgymint a vizet, a talajt, a szerves anyagokat és a levegőt; |
| --- | --- |

iii.

felelősen használja az energiát és a természeti erőforrásokat, úgymint a vizet, a talajt, a szerves anyagokat és a levegőt;

| iv. | tiszteletben tartja a magas szintű állatjólléti szabványokat, és főként kielégíti az állatok fajspecifikus viselkedési igényeit; |
| --- | --- |

iv.

tiszteletben tartja a magas szintű állatjólléti szabványokat, és főként kielégíti az állatok fajspecifikus viselkedési igényeit;

| b) | a kiváló minőségű termékek előállítására való törekvés; |
| --- | --- |

b)

a kiváló minőségű termékek előállítására való törekvés;

| c) | az élelmiszerek és egyéb mezőgazdasági termékek olyan széles skálájának előállítására való törekvés, amely eleget tesz a környezetre, az emberi egészségre, a növények egészségére vagy az állatok egészségére és jóllétére nézve ártalmatlan eljárások alkalmazásával előállított áruk iránti fogyasztói igényeknek. |
| --- | --- |

c)

az élelmiszerek és egyéb mezőgazdasági termékek olyan széles skálájának előállítására való törekvés, amely eleget tesz a környezetre, az emberi egészségre, a növények egészségére vagy az állatok egészségére és jóllétére nézve ártalmatlan eljárások alkalmazásával előállított áruk iránti fogyasztói igényeknek.

4. cikk

Általános elvek

Az ökológiai termelés a következő elveken alapul:

| a) | az olyan ökológiai rendszereken alapuló biológiai folyamatok megfelelő megtervezése és irányítása, amelyek rendszeren belüli természeti erőforrásokat használnak fel olyan módszerekkel, amelyek






  i. | élő szervezeteket vagy mechanikai termelési módszereket alkalmaznak; |
| --- | --- | --- |

a)

az olyan ökológiai rendszereken alapuló biológiai folyamatok megfelelő megtervezése és irányítása, amelyek rendszeren belüli természeti erőforrásokat használnak fel olyan módszerekkel, amelyek

i.

élő szervezeteket vagy mechanikai termelési módszereket alkalmaznak;

| ii. | termőföldhöz kapcsolódó növénytermesztést vagy állattartást végeznek vagy olyan víziállat-tenyésztést folytatnak, amely megfelel a halászati erőforrások fenntartható kiaknázása elvének; |
| --- | --- |

ii.

termőföldhöz kapcsolódó növénytermesztést vagy állattartást végeznek vagy olyan víziállat-tenyésztést folytatnak, amely megfelel a halászati erőforrások fenntartható kiaknázása elvének;

| iii. | kizárják – az állatgyógyászati készítmények kivételével – a GMO-k és a GMO-kból és GMO-k felhasználásával előállított termékek alkalmazását; |
| --- | --- |

iii.

kizárják – az állatgyógyászati készítmények kivételével – a GMO-k és a GMO-kból és GMO-k felhasználásával előállított termékek alkalmazását;

| iv. | kockázatértékelésen, valamint adott esetben óvintézkedések és megelőző intézkedések alkalmazásán alapulnak; |
| --- | --- |

iv.

kockázatértékelésen, valamint adott esetben óvintézkedések és megelőző intézkedések alkalmazásán alapulnak;

| b) | a külső források felhasználásának korlátozása. Amennyiben külső forrásokra van szükség, vagy az a) bekezdésben említett megfelelő irányítási gyakorlatok és módszerek nincsenek meg, a külső forrásokat az alábbiakra kell korlátozni:






  i. | ökológiai termelésből származó források; |
| --- | --- | --- |

b)

a külső források felhasználásának korlátozása. Amennyiben külső forrásokra van szükség, vagy az a) bekezdésben említett megfelelő irányítási gyakorlatok és módszerek nincsenek meg, a külső forrásokat az alábbiakra kell korlátozni:

i.

ökológiai termelésből származó források;

| ii. | természetes anyagok vagy természetes anyagokból nyert anyagok; |
| --- | --- |

ii.

természetes anyagok vagy természetes anyagokból nyert anyagok;

| iii. | lassan oldódó, ásványi eredetű tápanyag-utánpótló szerek; |
| --- | --- |

iii.

lassan oldódó, ásványi eredetű tápanyag-utánpótló szerek;

| c) | a kémiai úton előállított források alkalmazásának szigorú korlátozása az alábbi kivételes esetekre:






  i. | amennyiben a megfelelő gazdálkodási gyakorlat nem létezik; és |
| --- | --- | --- |

c)

a kémiai úton előállított források alkalmazásának szigorú korlátozása az alábbi kivételes esetekre:

i.

amennyiben a megfelelő gazdálkodási gyakorlat nem létezik; és

| ii. | a b) bekezdésben említett külső források a piacon nem állnak rendelkezésre; vagy |
| --- | --- |

ii.

a b) bekezdésben említett külső források a piacon nem állnak rendelkezésre; vagy

| iii. | amennyiben a b) bekezdésben említett külső források felhasználása elfogadhatatlan környezeti hatásokhoz vezet; |
| --- | --- |

iii.

amennyiben a b) bekezdésben említett külső források felhasználása elfogadhatatlan környezeti hatásokhoz vezet;

| d) | az ökológiai termelés szabályainak kiigazítása szükség esetén és e rendelet keretein belül az egészségügyi helyzet, az éghajlatbeli regionális különbségek és a helyi feltételek, a fejlettségi szint, valamint a speciális állattartási gyakorlatok figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

d)

az ökológiai termelés szabályainak kiigazítása szükség esetén és e rendelet keretein belül az egészségügyi helyzet, az éghajlatbeli regionális különbségek és a helyi feltételek, a fejlettségi szint, valamint a speciális állattartási gyakorlatok figyelembevétele érdekében.

5. cikk

A gazdálkodásra alkalmazandó konkrét elvek

A 4. cikkben meghatározott általános elveken kívül az ökológiai gazdálkodás a következő konkrét elveken alapul:

| a) | a talaj élővilágának, valamint a talaj természetes termőképességének, a talaj stabilitásának és a talaj biodiverzitásának fenntartása és erősítése, a talajtömörödés és a talajerózió megelőzése és az ellene való küzdelem, továbbá a növényeknek elsősorban a talaj ökoszisztémáján keresztüli táplálása; |
| --- | --- |

a)

a talaj élővilágának, valamint a talaj természetes termőképességének, a talaj stabilitásának és a talaj biodiverzitásának fenntartása és erősítése, a talajtömörödés és a talajerózió megelőzése és az ellene való küzdelem, továbbá a növényeknek elsősorban a talaj ökoszisztémáján keresztüli táplálása;

| b) | a nem megújuló erőforrások és a gazdaságon kívüli források felhasználásának minimálisra csökkentése; |
| --- | --- |

b)

a nem megújuló erőforrások és a gazdaságon kívüli források felhasználásának minimálisra csökkentése;

| c) | a növényi és állati eredetű hulladékok és melléktermékek visszaforgatása a növénytermesztésbe és az állattartásba; |
| --- | --- |

c)

a növényi és állati eredetű hulladékok és melléktermékek visszaforgatása a növénytermesztésbe és az állattartásba;

| d) | a termelési döntések során a helyi vagy regionális ökológiai egyensúly figyelembevétele; |
| --- | --- |

d)

a termelési döntések során a helyi vagy regionális ökológiai egyensúly figyelembevétele;

| e) | az állatok egészségének fenntartása az állatok természetes immunitása erősítésének, valamint a megfelelő fajták és tenyésztési módok kiválasztásának révén; |
| --- | --- |

e)

az állatok egészségének fenntartása az állatok természetes immunitása erősítésének, valamint a megfelelő fajták és tenyésztési módok kiválasztásának révén;

| f) | a növények egészségének fenntartása olyan megelőző intézkedések révén, mint a kártevőknek és betegségeknek ellenálló, megfelelő fajok és fajták kiválasztása, megfelelő vetésforgó, mechanikai és fizikai módszerek, valamint a kártevők természetes ellenségei által nyújtott védelem; |
| --- | --- |

f)

a növények egészségének fenntartása olyan megelőző intézkedések révén, mint a kártevőknek és betegségeknek ellenálló, megfelelő fajok és fajták kiválasztása, megfelelő vetésforgó, mechanikai és fizikai módszerek, valamint a kártevők természetes ellenségei által nyújtott védelem;

| g) | területhez igazított és termőföldhöz kapcsolódó állattartás folytatása; |
| --- | --- |

g)

területhez igazított és termőföldhöz kapcsolódó állattartás folytatása;

| h) | az állatok magas szintű jóllétének szem előtt tartása a fajspecifikus igények figyelembevételével; |
| --- | --- |

h)

az állatok magas szintű jóllétének szem előtt tartása a fajspecifikus igények figyelembevételével;

| i) | az ökológiai állattartás termékeinek olyan állatokból való előállítása, amelyeket születésük vagy kikelésük óta és egész élettartamuk alatt ökológiai gazdaságokban tartottak; |
| --- | --- |

i)

az ökológiai állattartás termékeinek olyan állatokból való előállítása, amelyeket születésük vagy kikelésük óta és egész élettartamuk alatt ökológiai gazdaságokban tartottak;

| j) | a fajtáknak az állatok helyi viszonyokhoz való alkalmazkodási képességének, vitalitásának és betegségekkel vagy egészségi problémákkal szembeni ellenálló képességének figyelembevételével történő kiválasztása; |
| --- | --- |

j)

a fajtáknak az állatok helyi viszonyokhoz való alkalmazkodási képességének, vitalitásának és betegségekkel vagy egészségi problémákkal szembeni ellenálló képességének figyelembevételével történő kiválasztása;

| k) | az állatok ökológiai gazdálkodásból származó mezőgazdasági összetevőkből és természetes, nem mezőgazdasági anyagokból álló ökológiai takarmánnyal való etetése; |
| --- | --- |

k)

az állatok ökológiai gazdálkodásból származó mezőgazdasági összetevőkből és természetes, nem mezőgazdasági anyagokból álló ökológiai takarmánnyal való etetése;

| l) | az immunrendszert erősítő és a betegségekkel szembeni természetes ellenálló képességet fokozó tartási gyakorlatok alkalmazása, beleértve különösen a rendszeres járatást, valamint a szabad térhez és adott esetben a legelőhöz jutást is; |
| --- | --- |

l)

az immunrendszert erősítő és a betegségekkel szembeni természetes ellenálló képességet fokozó tartási gyakorlatok alkalmazása, beleértve különösen a rendszeres járatást, valamint a szabad térhez és adott esetben a legelőhöz jutást is;

| m) | a mesterségesen létrehozott poliploid állatok tenyésztésének kizárása; |
| --- | --- |

m)

a mesterségesen létrehozott poliploid állatok tenyésztésének kizárása;

| n) | az akvakultúrás termelés tekintetében a természetes vízi ökoszisztémák biológiai sokféleségének, a vízi környezet egészségének, valamint a környező vízi és szárazföldi ökoszisztémák minőségének hosszú távú fenntartása; |
| --- | --- |

n)

az akvakultúrás termelés tekintetében a természetes vízi ökoszisztémák biológiai sokféleségének, a vízi környezet egészségének, valamint a környező vízi és szárazföldi ökoszisztémák minőségének hosszú távú fenntartása;

| o) | a vízi szervezeteknek a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (13) 3. cikkében meghatározott, halászati erőforrások fenntartható kiaknázásából származó takarmánnyal, vagy az ökológiai gazdálkodásból származó mezőgazdasági összetevőkből és természetes, nem mezőgazdasági anyagokból álló ökológiai takarmánnyal való takarmányozása. |
| --- | --- |

o)

a vízi szervezeteknek a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (13) 3. cikkében meghatározott, halászati erőforrások fenntartható kiaknázásából származó takarmánnyal, vagy az ökológiai gazdálkodásból származó mezőgazdasági összetevőkből és természetes, nem mezőgazdasági anyagokból álló ökológiai takarmánnyal való takarmányozása.

6. cikk

Az ökológiai élelmiszerek feldolgozására alkalmazandó konkrét elvek

A 4. cikkben meghatározott általános elveken kívül a feldolgozott ökológiai élelmiszerek előállítása a következő konkrét elveken alapul:

| a) | az ökológiai élelmiszer ökológiai mezőgazdasági összetevőkből való előállítása, kivéve, ha a piacon nem áll rendelkezésre összetevő ökológiai formában; |
| --- | --- |

a)

az ökológiai élelmiszer ökológiai mezőgazdasági összetevőkből való előállítása, kivéve, ha a piacon nem áll rendelkezésre összetevő ökológiai formában;

| b) | az élelmiszer-adalékanyagok, a főként technológiai és ízjavító funkcióval rendelkező, nem ökológiai összetevők és a mikrotápanyagok, valamint a technológiai segédanyagok alkalmazásának minimálisra korlátozása, és ezek alkalmazásának kizárólag az alapvető technológiai szükséglet esetén vagy speciális élelmezési célokból való lehetővé tétele; |
| --- | --- |

b)

az élelmiszer-adalékanyagok, a főként technológiai és ízjavító funkcióval rendelkező, nem ökológiai összetevők és a mikrotápanyagok, valamint a technológiai segédanyagok alkalmazásának minimálisra korlátozása, és ezek alkalmazásának kizárólag az alapvető technológiai szükséglet esetén vagy speciális élelmezési célokból való lehetővé tétele;

| c) | azon anyagok vagy feldolgozási módszerek kizárása, amelyek félrevezetők lehetnek a termék tényleges jellegét illetően; |
| --- | --- |

c)

azon anyagok vagy feldolgozási módszerek kizárása, amelyek félrevezetők lehetnek a termék tényleges jellegét illetően;

| d) | az élelmiszer gondos feldolgozása, lehetőleg biológiai, mechanikai vagy fizikai módszerek alkalmazásával. |
| --- | --- |

d)

az élelmiszer gondos feldolgozása, lehetőleg biológiai, mechanikai vagy fizikai módszerek alkalmazásával.

7. cikk

Az ökológiai takarmányok feldolgozására alkalmazandó konkrét elvek

A 4. cikkben meghatározott általános elveken kívül a feldolgozott ökológiai takarmányok előállítása a következő konkrét elveken alapul:

| a) | az ökológiai takarmány ökológiai takarmány-alapanyagokból való előállítása, kivéve, ha a piacon nem áll rendelkezésre takarmány-alapanyag ökológiai formában; |
| --- | --- |

a)

az ökológiai takarmány ökológiai takarmány-alapanyagokból való előállítása, kivéve, ha a piacon nem áll rendelkezésre takarmány-alapanyag ökológiai formában;

| b) | a takarmány-adalékanyagok és a technológiai segédanyagok alkalmazásának minimálisra, és kizárólag olyan esetekre korlátozása, amikor alkalmazásukat alapvető technológiai vagy tenyésztéstechnikai szükséglet vagy speciális élelmezési cél indokolja; |
| --- | --- |

b)

a takarmány-adalékanyagok és a technológiai segédanyagok alkalmazásának minimálisra, és kizárólag olyan esetekre korlátozása, amikor alkalmazásukat alapvető technológiai vagy tenyésztéstechnikai szükséglet vagy speciális élelmezési cél indokolja;

| c) | azon anyagok vagy feldolgozási módszerek kizárása, amelyek félrevezetők lehetnek a termék tényleges jellegét illetően; |
| --- | --- |

c)

azon anyagok vagy feldolgozási módszerek kizárása, amelyek félrevezetők lehetnek a termék tényleges jellegét illetően;

| d) | a takarmány gondos feldolgozása, lehetőleg biológiai, mechanikai vagy fizikai módszerek alkalmazásával. |
| --- | --- |

d)

a takarmány gondos feldolgozása, lehetőleg biológiai, mechanikai vagy fizikai módszerek alkalmazásával.

III. CÍM

TERMELÉSI SZABÁLYOK

1. FEJEZET

Általános termelési szabályok

8. cikk

Általános követelmények

A gazdasági szereplők kötelesek betartani az ezen címben megállapított termelési szabályokat, valamint a 38. cikk a) pontjában szereplő végrehajtási szabályokat.

9. cikk

A GMO-k alkalmazásának tiltása

(1)   Ökológiai termelés során GMO-k és GMO-kból vagy azok felhasználásával előállított termékek élelmiszerként, takarmányként, technológiai segédanyagként, növényvédő szerként, műtrágyaként, talajjavító szerként, vetőmagként, vegetatív szaporítóanyagként, mikroorganizmusként és állatként nem használhatók.

(2)   A GMO-kra és GMO-kból előállított termékek élelmiszerként és takarmányként való alkalmazására vonatkozóan az (1) bekezdésben említett tilalom alkalmazásában a gazdasági szereplők hagyatkozhatnak a terméket kísérő címkére vagy bármilyen más olyan kísérő dokumentumra, amelyet a 2001/18/EK irányelvvel, a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) vagy a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomonkövethetőségéről szóló 1830/2003/EK rendelettel összhangban csatoltak vagy készítettek.

Hacsak nem jutottak olyan egyéb információhoz, amely szerint a kérdéses termékek címkézése nem felel meg ezeknek a rendeleteknek, a gazdasági szereplők feltételezhetik, hogy ha ilyen anyagok nem szerepelnek a rendeleteknek megfelelően a címkén, vagy a kísérő dokumentumon, akkor a vásárolt élelmiszer és takarmány termékek előállítása során nem használtak fel GMO-kat vagy GMO-kból előállított termékeket.

(3)   Az (1) bekezdésben említett, nem élelmiszertermékekkel vagy takarmánnyal összefüggő, vagy GMO-k felhasználásával előállított termékekkel kapcsolatos tilalom tekintetében azok a gazdasági szereplők, akik harmadik felektől ilyen nem ökológiai termékeket vásároltak, az eladótól igazolást kérnek arról, hogy az eladott termékeket nem GMO-kból vagy GMO-k felhasználásával állították elő.

(4)   A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határoz a GMO-k és a GMO-kból vagy GMO-k felhasználásával előállított termékek alkalmazására vonatkozó tilalmat végrehajtó intézkedésekről.

10. cikk

Az ionizáló sugárzás alkalmazásának tiltása

Az ionizáló sugárzás alkalmazása tilos az ökológiai élelmiszerek vagy takarmányok, vagy az ökológiai élelmiszerekben vagy takarmányokban felhasznált nyersanyagok kezelésére.

2. FEJEZET

Mezőgazdasági üzemben folyó termelés

11. cikk

A mezőgazdasági üzemben folyó termelés általános szabályai

A mezőgazdasági üzem egészét az ökológiai termelésre vonatkozó követelményeknek megfelelően kell irányítani.

Mindazonáltal a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően megállapítandó speciális feltételekkel összhangban egy mezőgazdasági üzem felosztható egyértelműen elkülönülő egységekre vagy akvakultúrás termelőhelyekre, amelyek közül nem mindegyiket irányítják az ökológiai termelés szabályai szerint. Az állatok esetében különféle fajokat tarthatnak. Az akvakultúra esetében azonos fajok termelhetők, amennyiben a termelőhelyek megfelelően elkülönülnek. Növények esetén különféle, könnyen megkülönböztethető fajtákat termeszthetnek.

Amennyiben a második albekezdésnek megfelelően egy mezőgazdasági üzem nem minden egységében folyik ökológiai termelés, a gazdálkodónak külön kell választania az ökológiai egységek által használt vagy előállított földet, állatokat és termékeket a nem ökológiai egységek által használt vagy előállított földtől, állatoktól és termékektől, és pontos nyilvántartást kell vezetnie a szétválasztás igazolására.

12. cikk

Növénytermesztési szabályok

(1)   A 11. cikkben megállapított, a mezőgazdasági üzemben folyó termelés általános szabályain kívül az ökológiai növénytermesztésre a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | az ökológiai növénytermesztés során olyan földművelési és növénytermesztési gyakorlatot kell alkalmazni, amely fenntartja vagy növeli a talaj szervesanyag-tartalmát, fokozza a talajstabilitást és a talaj biodiverzitását, valamint megelőzi a talajtömörödést és a talajeróziót; |
| --- | --- |

a)

az ökológiai növénytermesztés során olyan földművelési és növénytermesztési gyakorlatot kell alkalmazni, amely fenntartja vagy növeli a talaj szervesanyag-tartalmát, fokozza a talajstabilitást és a talaj biodiverzitását, valamint megelőzi a talajtömörödést és a talajeróziót;

| b) | a talaj termőképességét és biológiai aktivitását többéves vetésforgóval kell fenntartani és növelni, amely magában foglalja a pillangósokat és más zöldtrágya-növényeket, valamint az állati szerves trágya vagy az ökológiai termelésből származó – mindkét esetben lehetőség szerint komposztált – szerves anyagok alkalmazásával; |
| --- | --- |

b)

a talaj termőképességét és biológiai aktivitását többéves vetésforgóval kell fenntartani és növelni, amely magában foglalja a pillangósokat és más zöldtrágya-növényeket, valamint az állati szerves trágya vagy az ökológiai termelésből származó – mindkét esetben lehetőség szerint komposztált – szerves anyagok alkalmazásával;

| c) | a biodinamikus készítmények használata megengedett; |
| --- | --- |

c)

a biodinamikus készítmények használata megengedett;

| d) | továbbá tápanyag-utánpótló szerek és talajjavító szerek kizárólag akkor alkalmazhatók, ha ökológiai termelésben való használatukat engedélyezték a 16. cikk szerint; |
| --- | --- |

d)

továbbá tápanyag-utánpótló szerek és talajjavító szerek kizárólag akkor alkalmazhatók, ha ökológiai termelésben való használatukat engedélyezték a 16. cikk szerint;

| e) | ásványi eredetű nitrogén tápanyag-utánpótló szerek nem alkalmazhatók; |
| --- | --- |

e)

ásványi eredetű nitrogén tápanyag-utánpótló szerek nem alkalmazhatók;

| f) | valamennyi alkalmazott növénytermesztési technológia megelőzi és minimálisra csökkenti a környezet szennyezéséhez való hozzájárulást; |
| --- | --- |

f)

valamennyi alkalmazott növénytermesztési technológia megelőzi és minimálisra csökkenti a környezet szennyezéséhez való hozzájárulást;

| g) | a kártevők, betegségek és gyomnövények által okozott károk megelőzése elsősorban ezek természetes ellenségeinek védelmére, a fajok és fajták kiválasztására, a vetésforgóra, a termesztési technológiákra és a hőkezelési eljárásokra támaszkodik; |
| --- | --- |

g)

a kártevők, betegségek és gyomnövények által okozott károk megelőzése elsősorban ezek természetes ellenségeinek védelmére, a fajok és fajták kiválasztására, a vetésforgóra, a termesztési technológiákra és a hőkezelési eljárásokra támaszkodik;

| h) | amennyiben a növénykultúrát igazolt veszély fenyegeti, növényvédő szerek kizárólag abban az esetben használhatók, ha ökológiai termelésben való használatukat engedélyezték a 16. cikk szerint; |
| --- | --- |

h)

amennyiben a növénykultúrát igazolt veszély fenyegeti, növényvédő szerek kizárólag abban az esetben használhatók, ha ökológiai termelésben való használatukat engedélyezték a 16. cikk szerint;

| i) | a vetőmagtól és vegetatív szaporítóanyagtól eltérő termékek előállítására kizárólag ökológiai termelés keretében előállított vetőmagot és szaporítóanyagot szabad felhasználni. E célból vetőmag esetén az anyanövények, vegetatív szaporítóanyag esetében pedig az alanyok termesztésének az e rendeletben megállapított szabályokkal összhangban legalább egy generáción, vagy évelő szabadföldi növénykultúrák esetén legalább két vegetációs időszakon keresztül kellett folynia; |
| --- | --- |

i)

a vetőmagtól és vegetatív szaporítóanyagtól eltérő termékek előállítására kizárólag ökológiai termelés keretében előállított vetőmagot és szaporítóanyagot szabad felhasználni. E célból vetőmag esetén az anyanövények, vegetatív szaporítóanyag esetében pedig az alanyok termesztésének az e rendeletben megállapított szabályokkal összhangban legalább egy generáción, vagy évelő szabadföldi növénykultúrák esetén legalább két vegetációs időszakon keresztül kellett folynia;

| j) | tisztító- és fertőtlenítőszerek kizárólag akkor alkalmazhatók a növénytermesztésben, ha ökológiai termelésben való használatukat engedélyezték a 16. cikk szerint. |
| --- | --- |

j)

tisztító- és fertőtlenítőszerek kizárólag akkor alkalmazhatók a növénytermesztésben, ha ökológiai termelésben való használatukat engedélyezték a 16. cikk szerint.

(2)   A természeti területeken, erdőkben és mezőgazdaságilag művelt területeken vadon termő növények és azok részeinek gyűjtése ökológiai termelési módnak tekinthető, feltéve, hogy:

| a) | az érintett területeket a begyűjtést megelőző legalább hároméves időtartam alatt a 16. cikk szerint ökológiai termelésben való használatra engedélyezett termékeken kívül mással nem kezelték; |
| --- | --- |

a)

az érintett területeket a begyűjtést megelőző legalább hároméves időtartam alatt a 16. cikk szerint ökológiai termelésben való használatra engedélyezett termékeken kívül mással nem kezelték;

| b) | a begyűjtés a természetes élőhely egyensúlyát vagy a gyűjtőterületen élő fajok fennmaradását nem befolyásolja. |
| --- | --- |

b)

a begyűjtés a természetes élőhely egyensúlyát vagy a gyűjtőterületen élő fajok fennmaradását nem befolyásolja.

(3)   Az e cikkben foglalt termelési szabályok végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

13. cikk

A tengeri moszat termesztésére vonatkozó szabályok

(1)   A tengerekben vadon termő tengeri moszatok és azok részeinek gyűjtése ökológiai termelési módnak tekinthető, feltéve, hogy:

| a) | a termőterületek a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) által meghatározottak szerint kiváló ökológiai állapotúak, valamint annak végrehajtásáig a mészhéjú állatok vizeinek minőségi követelményeiről szóló, 2006. december 12-i 2006/113/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) alapján kijelölt vizekre vonatkozó minőséggel megegyezőek és egészségügyi szempontból nem alkalmatlanok. Részletesebb szabályoknak a végrehajtási jogszabályok terén történő bevezetéséig vadon termő, ehető tengeri moszat nem gyűjthető be olyan területeken, amelyek nem felelnek meg az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) II. mellékletében meghatározottak szerinti A. osztályra vagy B. osztályra megállapított követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

a termőterületek a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (15) által meghatározottak szerint kiváló ökológiai állapotúak, valamint annak végrehajtásáig a mészhéjú állatok vizeinek minőségi követelményeiről szóló, 2006. december 12-i 2006/113/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) alapján kijelölt vizekre vonatkozó minőséggel megegyezőek és egészségügyi szempontból nem alkalmatlanok. Részletesebb szabályoknak a végrehajtási jogszabályok terén történő bevezetéséig vadon termő, ehető tengeri moszat nem gyűjthető be olyan területeken, amelyek nem felelnek meg az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról szóló, 2004. április 29-i 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) II. mellékletében meghatározottak szerinti A. osztályra vagy B. osztályra megállapított követelményeknek;

| b) | a begyűjtés a természetes élőhely hosszú távú egyensúlyát vagy a gyűjtőterületen élő fajok fennmaradását nem befolyásolja. |
| --- | --- |

b)

a begyűjtés a természetes élőhely hosszú távú egyensúlyát vagy a gyűjtőterületen élő fajok fennmaradását nem befolyásolja.

(2)   Annak érdekében, hogy ökológiainak tekinthessék, a tengeri moszatokkal való gazdálkodást az (1) bekezdésben felsoroltakkal legalább egyenértékű környezeti és egészségügyi jellemzőkkel bíró part menti területeken kell folytatni. Továbbá:

| a) | valamennyi termelési szakaszban – a moszatok fiatal hajtásainak begyűjtésétől a betakarításig – fenntartható gyakorlatokat kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

valamennyi termelési szakaszban – a moszatok fiatal hajtásainak begyűjtésétől a betakarításig – fenntartható gyakorlatokat kell alkalmazni;

| b) | a kiterjedt génállomány fenntartásának biztosítása érdekében a vadon termő moszatok fiatal hajtásainak begyűjtését a beltéri termesztésű állomány kiegészítéséhez rendszeresen kell végezni; |
| --- | --- |

b)

a kiterjedt génállomány fenntartásának biztosítása érdekében a vadon termő moszatok fiatal hajtásainak begyűjtését a beltéri termesztésű állomány kiegészítéséhez rendszeresen kell végezni;

| c) | tápanyag-utánpótló szerek kizárólag beltéri létesítményekben alkalmazhatók, és csak abban az esetben, ha ökológiai termelésben való használatukat e célból a 16. cikk szerint engedélyezték. |
| --- | --- |

c)

tápanyag-utánpótló szerek kizárólag beltéri létesítményekben alkalmazhatók, és csak abban az esetben, ha ökológiai termelésben való használatukat e célból a 16. cikk szerint engedélyezték.

(3)   Az e cikkben foglalt termelési szabályok végrehajtásához szükséges intézkedéseket a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

14. cikk

Állattartási szabályok

(1)   A mezőgazdasági üzemben folyó termelés 11. cikkben megállapított általános szabályain kívül az állattartásra a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | az állatok származására vonatkozóan:






  i. | az ökológiai tartású állatoknak ökológiai gazdálkodási egységben kell születniük és nevelkedniük; |
| --- | --- | --- |

a)

az állatok származására vonatkozóan:

i.

az ökológiai tartású állatoknak ökológiai gazdálkodási egységben kell születniük és nevelkedniük;

| ii. | szaporítási célból a nem ökológiai módszerekkel nevelt állatokat külön feltételek mellett be lehet vonni a gazdálkodásba. Az ilyen állatok és a belőlük származó termékek a 17. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett átállási időszak teljesítését követően ökológiainak tekinthetők; |
| --- | --- |

ii.

szaporítási célból a nem ökológiai módszerekkel nevelt állatokat külön feltételek mellett be lehet vonni a gazdálkodásba. Az ilyen állatok és a belőlük származó termékek a 17. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett átállási időszak teljesítését követően ökológiainak tekinthetők;

| iii. | a gazdaságban az átállási időszak kezdetén már meglévő állatok és a belőlük származó termékek a 17. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett átállási időszak teljesítését követően ökológiainak tekinthetők; |
| --- | --- |

iii.

a gazdaságban az átállási időszak kezdetén már meglévő állatok és a belőlük származó termékek a 17. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett átállási időszak teljesítését követően ökológiainak tekinthetők;

| b) | a tenyésztési gyakorlatokra és a tartási körülményekre vonatkozóan:






  i. | az állattartó személyzetnek az állatok egészségügyi és jóléti szükségletei vonatkozásában megfelelő alapismeretek és készségek birtokában kell lennie; |
| --- | --- | --- |

b)

a tenyésztési gyakorlatokra és a tartási körülményekre vonatkozóan:

i.

az állattartó személyzetnek az állatok egészségügyi és jóléti szükségletei vonatkozásában megfelelő alapismeretek és készségek birtokában kell lennie;

| ii. | a tartási gyakorlatoknak – beleértve az állománysűrűséget is – és a tartási körülményeknek eleget kell tenniük az állatok fejlődési, élettani és viselkedési igényeinek; |
| --- | --- |

ii.

a tartási gyakorlatoknak – beleértve az állománysűrűséget is – és a tartási körülményeknek eleget kell tenniük az állatok fejlődési, élettani és viselkedési igényeinek;

| iii. | az állatok számára folyamatos hozzáférést kell biztosítani szabadtéri területhez, lehetőleg legelőhöz, amennyiben az időjárási viszonyok és a talaj állapota ezt megengedi; kivéve, ha az emberi és állati egészség védelmével kapcsolatosan korlátozásokat és kötelezettségeket írnak elő közösségi jogszabályok alapján; |
| --- | --- |

iii.

az állatok számára folyamatos hozzáférést kell biztosítani szabadtéri területhez, lehetőleg legelőhöz, amennyiben az időjárási viszonyok és a talaj állapota ezt megengedi; kivéve, ha az emberi és állati egészség védelmével kapcsolatosan korlátozásokat és kötelezettségeket írnak elő közösségi jogszabályok alapján;

| iv. | az állatok számát úgy kell korlátozni, hogy minimális legyen az állatok által okozott túllegelés, talajtaposási kár, erózió vagy a trágyájuk szétszóródása általi szennyezés; |
| --- | --- |

iv.

az állatok számát úgy kell korlátozni, hogy minimális legyen az állatok által okozott túllegelés, talajtaposási kár, erózió vagy a trágyájuk szétszóródása általi szennyezés;

| v. | az ökológiai tartású állatokat elkülönítve kell tartani a többi állattól. Ökológiai tartású állatok közös földeken való legeltetése, valamint nem ökológiai tartású állatok ökológiai tartás céljaira fenntartott földeken való legeltetése ugyanakkor bizonyos szigorú feltételek mellett megengedett. |
| --- | --- |

v.

az ökológiai tartású állatokat elkülönítve kell tartani a többi állattól. Ökológiai tartású állatok közös földeken való legeltetése, valamint nem ökológiai tartású állatok ökológiai tartás céljaira fenntartott földeken való legeltetése ugyanakkor bizonyos szigorú feltételek mellett megengedett.

| vi. | tilos az állatok kötött tartása és elszigetelése, kivéve egyes állatok esetében korlátozott időtartamra, és csak a biztonsági, jólléti vagy állat-egészségügyi szempontból indokolt mértékben; |
| --- | --- |

vi.

tilos az állatok kötött tartása és elszigetelése, kivéve egyes állatok esetében korlátozott időtartamra, és csak a biztonsági, jólléti vagy állat-egészségügyi szempontból indokolt mértékben;

| vii. | az állatok szállításának időtartamát a lehető legkisebbre kell csökkenteni; |
| --- | --- |

vii.

az állatok szállításának időtartamát a lehető legkisebbre kell csökkenteni;

| viii. | teljes életük során – a levágáskor is – a lehető legkisebb legyen az állatok szenvedése, beleértve a csonkítást is; |
| --- | --- |

viii.

teljes életük során – a levágáskor is – a lehető legkisebb legyen az állatok szenvedése, beleértve a csonkítást is;

| ix. | a méhészeteket olyan területen kell elhelyezni, ahol biztosítottak az alapvetően ökológiai termesztésű növényi kultúrákból, vagy adott esetben természetes vegetációból vagy alacsony környezeti hatást kiváltó módszerekkel kezelt, nem ökológiailag művelt erdőkből vagy növényi kultúrákból származó nektár- és pollenforrások. A méhészeteket elegendő távolságra kell elhelyezni azoktól a forrásoktól, amelyek a méhészeti termékek szennyezését vagy a méhek egészségének romlását okozhatják; |
| --- | --- |

ix.

a méhészeteket olyan területen kell elhelyezni, ahol biztosítottak az alapvetően ökológiai termesztésű növényi kultúrákból, vagy adott esetben természetes vegetációból vagy alacsony környezeti hatást kiváltó módszerekkel kezelt, nem ökológiailag művelt erdőkből vagy növényi kultúrákból származó nektár- és pollenforrások. A méhészeteket elegendő távolságra kell elhelyezni azoktól a forrásoktól, amelyek a méhészeti termékek szennyezését vagy a méhek egészségének romlását okozhatják;

| x. | a kaptárokat és a méhészetben használt anyagokat főként természetes alapanyagokból kell készíteni; |
| --- | --- |

x.

a kaptárokat és a méhészetben használt anyagokat főként természetes alapanyagokból kell készíteni;

| xi. | tilos a méhészeti termékek kinyerésekor a lépben lévő méhek elpusztítása; |
| --- | --- |

xi.

tilos a méhészeti termékek kinyerésekor a lépben lévő méhek elpusztítása;

| c) | a tenyésztés vonatkozásában:






  i. | a szaporításnak természetes módszereken kell alapulnia. A mesterséges megtermékenyítés ugyanakkor engedélyezett; |
| --- | --- | --- |

c)

a tenyésztés vonatkozásában:

i.

a szaporításnak természetes módszereken kell alapulnia. A mesterséges megtermékenyítés ugyanakkor engedélyezett;

| ii. | a szaporodást nem szabad hormonokkal vagy hasonló anyagokkal való kezeléssel befolyásolni, kivéve egyes állatok állatorvosi gyógykezelésének formájaként; |
| --- | --- |

ii.

a szaporodást nem szabad hormonokkal vagy hasonló anyagokkal való kezeléssel befolyásolni, kivéve egyes állatok állatorvosi gyógykezelésének formájaként;

| iii. | a mesterséges szaporítás egyéb formái, mint például a klónozás és embrióátültetés, nem alkalmazhatók; |
| --- | --- |

iii.

a mesterséges szaporítás egyéb formái, mint például a klónozás és embrióátültetés, nem alkalmazhatók;

| iv. | megfelelő fajtákat kell kiválasztani. A fajta kiválasztása hozzájárul az állatok szenvedésének megelőzéséhez és a csonkításuk szükségességének elkerüléséhez; |
| --- | --- |

iv.

megfelelő fajtákat kell kiválasztani. A fajta kiválasztása hozzájárul az állatok szenvedésének megelőzéséhez és a csonkításuk szükségességének elkerüléséhez;

| d) | a takarmányra vonatkozóan:






  i. | az állatok takarmányát elsősorban az állatokat tartó mezőgazdasági üzemből vagy az ugyanabban a régióban lévő ökológiai mezőgazdasági üzemekből kell beszerezni; |
| --- | --- | --- |

d)

a takarmányra vonatkozóan:

i.

az állatok takarmányát elsősorban az állatokat tartó mezőgazdasági üzemből vagy az ugyanabban a régióban lévő ökológiai mezőgazdasági üzemekből kell beszerezni;

| ii. | az állatokat olyan ökológiai takarmánnyal kell etetni, amely kielégíti az állatok fejlődésük különböző szakaszaiban felmerülő tápanyagszükségletét. A takarmányadag egy része tartalmazhat ökológiai gazdálkodásra átálló gazdasági egységekből származó takarmányt; |
| --- | --- |

ii.

az állatokat olyan ökológiai takarmánnyal kell etetni, amely kielégíti az állatok fejlődésük különböző szakaszaiban felmerülő tápanyagszükségletét. A takarmányadag egy része tartalmazhat ökológiai gazdálkodásra átálló gazdasági egységekből származó takarmányt;

| iii. | a méhek kivételével az állatok számára folyamatos hozzáférést kell biztosítani legelőhöz vagy szálastakarmányhoz; |
| --- | --- |

iii.

a méhek kivételével az állatok számára folyamatos hozzáférést kell biztosítani legelőhöz vagy szálastakarmányhoz;

| iv. | nem ökológiai, növényi eredetű takarmány-alapanyagok, állati és ásványi eredetű takarmány-alapanyagok, takarmány-adalékanyagok, egyes, állatélelmezési célra felhasznált termékek és technológiai segédanyagok kizárólag abban az esetben alkalmazhatók, ha ökológiai termelésben való használatukat a 16. cikk szerint engedélyezték; |
| --- | --- |

iv.

nem ökológiai, növényi eredetű takarmány-alapanyagok, állati és ásványi eredetű takarmány-alapanyagok, takarmány-adalékanyagok, egyes, állatélelmezési célra felhasznált termékek és technológiai segédanyagok kizárólag abban az esetben alkalmazhatók, ha ökológiai termelésben való használatukat a 16. cikk szerint engedélyezték;

| v. | növekedésserkentők és szintetikus aminosavak nem használhatók; |
| --- | --- |

v.

növekedésserkentők és szintetikus aminosavak nem használhatók;

| vi. | a szopós emlősöket természetes tejjel, lehetőleg anyatejjel kell táplálni; |
| --- | --- |

vi.

a szopós emlősöket természetes tejjel, lehetőleg anyatejjel kell táplálni;

| e) | a betegségmegelőzésre és az állat-egészségügyi kezelésre vonatkozóan:






  i. | a betegségmegelőzésnek a fajta- és vonalválasztáson, a tartási-gazdálkodási gyakorlatokon, kiváló minőségű takarmányon és az állatok testmozgásán, megfelelő állománysűrűségen, valamint a megfelelő és kielégítő, higiénikus körülmények közt való tartáson kell alapulnia; |
| --- | --- | --- |

e)

a betegségmegelőzésre és az állat-egészségügyi kezelésre vonatkozóan:

i.

a betegségmegelőzésnek a fajta- és vonalválasztáson, a tartási-gazdálkodási gyakorlatokon, kiváló minőségű takarmányon és az állatok testmozgásán, megfelelő állománysűrűségen, valamint a megfelelő és kielégítő, higiénikus körülmények közt való tartáson kell alapulnia;

| ii. | a betegség kezelését az állatok szenvedésének elkerülése érdekében haladéktalanul meg kell kezdeni; ha fitoterápiás, homeopátiás és egyéb készítmények alkalmazása nem megfelelő, szükség esetén, szigorú feltételekkel alkalmazhatók kémiai úton előállított szintetikus allopátiás állatgyógyászati készítmények, beleértve az antibiotikumokat is; különösen a kezelésekre és a várakozási időszakokra vonatkozóan kell megállapítani korlátozásokat; |
| --- | --- |

ii.

a betegség kezelését az állatok szenvedésének elkerülése érdekében haladéktalanul meg kell kezdeni; ha fitoterápiás, homeopátiás és egyéb készítmények alkalmazása nem megfelelő, szükség esetén, szigorú feltételekkel alkalmazhatók kémiai úton előállított szintetikus allopátiás állatgyógyászati készítmények, beleértve az antibiotikumokat is; különösen a kezelésekre és a várakozási időszakokra vonatkozóan kell megállapítani korlátozásokat;

| iii. | immunológiai állatgyógyászati készítmény használata megengedett; |
| --- | --- |

iii.

immunológiai állatgyógyászati készítmény használata megengedett;

| iv. | a közösségi jog alapján az emberi és az állati egészség védelmében kötelezővé tett kezelések engedélyezettek; |
| --- | --- |

iv.

a közösségi jog alapján az emberi és az állati egészség védelmében kötelezővé tett kezelések engedélyezettek;

| f) | a tisztítást és fertőtlenítést illetően, az állattartó épületek és létesítmények tisztítására és fertőtlenítésére alkalmazott termékek kizárólag akkor használhatók, ha ökológiai termelésben való felhasználásukat a 16. cikk szerint engedélyezték. |
| --- | --- |

f)

a tisztítást és fertőtlenítést illetően, az állattartó épületek és létesítmények tisztítására és fertőtlenítésére alkalmazott termékek kizárólag akkor használhatók, ha ökológiai termelésben való felhasználásukat a 16. cikk szerint engedélyezték.

(2)   Az e cikkben foglalt termelési szabályok végrehajtásához szükséges intézkedéseket és feltételeket a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

15. cikk

A tenyésztett víziállatok tartásának szabályai

(1)   A mezőgazdasági üzemben folyó termelés 11. cikkben megállapított általános szabályain kívül a tenyésztett víziállatok tartására a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | a tenyésztett víziállatok származására vonatkozóan:






  i. | az ökológiai akvakultúrának ökológiai módszerekkel nevelt anyaállományból és ökológiai gazdálkodási egységből származó fiatal állomány szaporításán kell alapulnia; |
| --- | --- | --- |

a)

a tenyésztett víziállatok származására vonatkozóan:

i.

az ökológiai akvakultúrának ökológiai módszerekkel nevelt anyaállományból és ökológiai gazdálkodási egységből származó fiatal állomány szaporításán kell alapulnia;

| ii. | amennyiben ökológiai módszerekkel nevelt anyaállományból vagy ökológiai gazdálkodási egységből származó fiatal állomány nem áll rendelkezésre, a nem ökológiai módszerekkel nevelt állatokat külön feltételek mellett be lehet vonni a gazdálkodásba; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben ökológiai módszerekkel nevelt anyaállományból vagy ökológiai gazdálkodási egységből származó fiatal állomány nem áll rendelkezésre, a nem ökológiai módszerekkel nevelt állatokat külön feltételek mellett be lehet vonni a gazdálkodásba;

| b) | a tartási gyakorlatokra vonatkozóan:






  i. | az állattartó személyzetnek az állatok egészségügyi és jólléti szükségletei vonatkozásában megfelelő alapismeretek és készségek birtokában kell lennie; |
| --- | --- | --- |

b)

a tartási gyakorlatokra vonatkozóan:

i.

az állattartó személyzetnek az állatok egészségügyi és jólléti szükségletei vonatkozásában megfelelő alapismeretek és készségek birtokában kell lennie;

| ii. | a tartási gyakorlatoknak – beleértve a takarmányozást, a létesítmények megtervezését, az állománysűrűséget és a vízminőséget is – eleget kell tenniük az állatok fejlődési, fiziológiai és viselkedési igényeinek; |
| --- | --- |

ii.

a tartási gyakorlatoknak – beleértve a takarmányozást, a létesítmények megtervezését, az állománysűrűséget és a vízminőséget is – eleget kell tenniük az állatok fejlődési, fiziológiai és viselkedési igényeinek;

| iii. | a tartási gyakorlatoknak minimalizálniuk kell a gazdálkodás negatív környezeti hatásait, a tenyésztett állomány elszökését is beleértve; |
| --- | --- |

iii.

a tartási gyakorlatoknak minimalizálniuk kell a gazdálkodás negatív környezeti hatásait, a tenyésztett állomány elszökését is beleértve;

| iv. | az ökológiai tartású állatokat a többi tenyésztett víziállattól elkülönítve kell tartani; |
| --- | --- |

iv.

az ökológiai tartású állatokat a többi tenyésztett víziállattól elkülönítve kell tartani;

| v. | a szállítás során biztosítani kell az állatok jóllétének fenntartását; |
| --- | --- |

v.

a szállítás során biztosítani kell az állatok jóllétének fenntartását;

| vi. | az állatok szenvedését – a levágáskor is – a lehető legkisebbre kell csökkenteni; |
| --- | --- |

vi.

az állatok szenvedését – a levágáskor is – a lehető legkisebbre kell csökkenteni;

| c) | a tenyésztés vonatkozásában:






  i. | poliploidok mesterséges létrehozása, mesterséges keresztezés, klónozás és egynemű vonalak tenyésztése – a kézi válogatás kivételével – nem alkalmazható; |
| --- | --- | --- |

c)

a tenyésztés vonatkozásában:

i.

poliploidok mesterséges létrehozása, mesterséges keresztezés, klónozás és egynemű vonalak tenyésztése – a kézi válogatás kivételével – nem alkalmazható;

| ii. | a megfelelő törzseket kell kiválasztani; |
| --- | --- |

ii.

a megfelelő törzseket kell kiválasztani;

| iii. | az anyaállománnyal való gazdálkodás, a szaporítás és a juvenilis állomány tenyésztésének fajspecifikus feltételeit meg kell határozni; |
| --- | --- |

iii.

az anyaállománnyal való gazdálkodás, a szaporítás és a juvenilis állomány tenyésztésének fajspecifikus feltételeit meg kell határozni;

| d) | a halak és rákfélék takarmányára vonatkozóan:






  i. | az állatokat olyan takarmánnyal kell etetni, amely kielégíti az állatok fejlődésük különböző szakaszaiban felmerülő tápanyagszükségletét; |
| --- | --- | --- |

d)

a halak és rákfélék takarmányára vonatkozóan:

i.

az állatokat olyan takarmánnyal kell etetni, amely kielégíti az állatok fejlődésük különböző szakaszaiban felmerülő tápanyagszükségletét;

| ii. | a takarmány növényi részének ökológiai termelésből kell származnia, a takarmány víziállatokból nyert részének pedig halászati erőforrások fenntartható kiaknázásából kell származnia; |
| --- | --- |

ii.

a takarmány növényi részének ökológiai termelésből kell származnia, a takarmány víziállatokból nyert részének pedig halászati erőforrások fenntartható kiaknázásából kell származnia;

| iii. | nem ökológiai, növényi eredetű takarmány-alapanyagok esetében állati és ásványi eredetű takarmány-alapanyagok, takarmány-adalékanyagok, egyes, állatélelmezési célra felhasznált termékek és technológiai segédanyagok kizárólag abban az esetben alkalmazhatók, ha azokat a 16. cikk értelmében ökológiai termeléshez engedélyezték; |
| --- | --- |

iii.

nem ökológiai, növényi eredetű takarmány-alapanyagok esetében állati és ásványi eredetű takarmány-alapanyagok, takarmány-adalékanyagok, egyes, állatélelmezési célra felhasznált termékek és technológiai segédanyagok kizárólag abban az esetben alkalmazhatók, ha azokat a 16. cikk értelmében ökológiai termeléshez engedélyezték;

| iv. | növekedésserkentők és szintetikus aminosavak nem használhatók; |
| --- | --- |

iv.

növekedésserkentők és szintetikus aminosavak nem használhatók;

| e) | a kéthéjú kagylókra és egyéb, nem ember által takarmányozott, planktonokkal táplálkozó fajokra vonatkozóan:






  i. | ezeknek a szűrve táplálkozó állatoknak teljes táplálkozási igényüket a természetből kell kielégíteniük, kivéve a keltetőkben és ivadéknevelőkben tartott ivadékok esetében; |
| --- | --- | --- |

e)

a kéthéjú kagylókra és egyéb, nem ember által takarmányozott, planktonokkal táplálkozó fajokra vonatkozóan:

i.

ezeknek a szűrve táplálkozó állatoknak teljes táplálkozási igényüket a természetből kell kielégíteniük, kivéve a keltetőkben és ivadéknevelőkben tartott ivadékok esetében;

| ii. | tenyésztésüknek olyan vizekben kell folynia, amelyek megfelelnek a 854/2004/EK rendelet II. mellékletében meghatározottak szerinti A. osztályra vagy B. osztályra megállapított követelményeknek; |
| --- | --- |

ii.

tenyésztésüknek olyan vizekben kell folynia, amelyek megfelelnek a 854/2004/EK rendelet II. mellékletében meghatározottak szerinti A. osztályra vagy B. osztályra megállapított követelményeknek;

| iii. | a tenyésztési területeknek a 2000/60/EK irányelv által meghatározottak szerint kiváló ökológiai állapotúaknak, valamint annak végrehajtásáig a 2006/113/EK irányelv alapján kijelölt vizekre vonatkozó minőséggel megegyezőeknek kell lenniük; |
| --- | --- |

iii.

a tenyésztési területeknek a 2000/60/EK irányelv által meghatározottak szerint kiváló ökológiai állapotúaknak, valamint annak végrehajtásáig a 2006/113/EK irányelv alapján kijelölt vizekre vonatkozó minőséggel megegyezőeknek kell lenniük;

| f) | a betegségmegelőzésre és az állat-egészségügyi kezelésre vonatkozóan:






  i. | a betegségmegelőzésnek megfelelő elhelyezéssel elért optimális feltételek melletti állattartáson, a gazdálkodási egység optimális megtervezésén, jó tartási és gazdálkodási gyakorlaton – beleértve a létesítmények rendszeres tisztítását és fertőtlenítését –, kiváló minőségű takarmányon, megfelelő állománysűrűségen, valamint fajta- és vonalválasztáson kell alapulnia; |
| --- | --- | --- |

f)

a betegségmegelőzésre és az állat-egészségügyi kezelésre vonatkozóan:

i.

a betegségmegelőzésnek megfelelő elhelyezéssel elért optimális feltételek melletti állattartáson, a gazdálkodási egység optimális megtervezésén, jó tartási és gazdálkodási gyakorlaton – beleértve a létesítmények rendszeres tisztítását és fertőtlenítését –, kiváló minőségű takarmányon, megfelelő állománysűrűségen, valamint fajta- és vonalválasztáson kell alapulnia;

| ii. | a betegség kezelését az állatok szenvedésének elkerülése érdekében haladéktalanul meg kell kezdeni; ha fitoterápiás, homeopátiás és egyéb készítmények alkalmazása nem megfelelő, szükség esetén, szigorú feltételekkel alkalmazhatók kémiai úton előállított szintetikus allopátiás állatgyógyászati készítmények, beleértve az antibiotikumokat is, különösen a kezelésekre és a várakozási időszakokra vonatkozóan kell megállapítani korlátozásokat; |
| --- | --- |

ii.

a betegség kezelését az állatok szenvedésének elkerülése érdekében haladéktalanul meg kell kezdeni; ha fitoterápiás, homeopátiás és egyéb készítmények alkalmazása nem megfelelő, szükség esetén, szigorú feltételekkel alkalmazhatók kémiai úton előállított szintetikus allopátiás állatgyógyászati készítmények, beleértve az antibiotikumokat is, különösen a kezelésekre és a várakozási időszakokra vonatkozóan kell megállapítani korlátozásokat;

| iii. | immunológiai állatgyógyászati készítmény használata megengedett; |
| --- | --- |

iii.

immunológiai állatgyógyászati készítmény használata megengedett;

| iv. | a közösségi jog alapján az emberi és az állati egészség védelmében kötelezővé tett kezelések engedélyezettek; |
| --- | --- |

iv.

a közösségi jog alapján az emberi és az állati egészség védelmében kötelezővé tett kezelések engedélyezettek;

| g) | a tisztítást és fertőtlenítést illetően, a mesterséges tavak, ketrecek, épületek és létesítmények tisztítására és fertőtlenítésére alkalmazott termékek kizárólag akkor használhatók, ha ökológiai termelésben való felhasználásukat a 16. cikk szerint engedélyezték. |
| --- | --- |

g)

a tisztítást és fertőtlenítést illetően, a mesterséges tavak, ketrecek, épületek és létesítmények tisztítására és fertőtlenítésére alkalmazott termékek kizárólag akkor használhatók, ha ökológiai termelésben való felhasználásukat a 16. cikk szerint engedélyezték.

(2)   Az e cikkben foglalt termelési szabályok végrehajtásához szükséges intézkedéseket és feltételeket a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

16. cikk

A gazdálkodásban használt termékek és anyagok, valamint ezek engedélyezésének kritériumai

(1)   A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban az ökológiai termelésben való használatra engedélyezi és korlátozott jegyzékbe foglalja az ökológiai gazdálkodásban az alábbi célokra felhasználható termékeket és anyagokat:

| a) | növényvédő szerként; |
| --- | --- |

a)

növényvédő szerként;

| b) | tápanyag-utánpótló szerként és talajjavító szerként; |
| --- | --- |

b)

tápanyag-utánpótló szerként és talajjavító szerként;

| c) | nem ökológiai, növényi eredetű takarmány-alapanyagként, állati és ásványi eredetű takarmány-alapanyagként, valamint állatélelmezési célra használt egyes anyagokként; |
| --- | --- |

c)

nem ökológiai, növényi eredetű takarmány-alapanyagként, állati és ásványi eredetű takarmány-alapanyagként, valamint állatélelmezési célra használt egyes anyagokként;

| d) | takarmány-adalékanyagként és technológiai segédanyagként; |
| --- | --- |

d)

takarmány-adalékanyagként és technológiai segédanyagként;

| e) | az állattartási célú mesterséges tavak, ketrecek, épületek és létesítmények tisztítására és fertőtlenítésére alkalmazott termékként; |
| --- | --- |

e)

az állattartási célú mesterséges tavak, ketrecek, épületek és létesítmények tisztítására és fertőtlenítésére alkalmazott termékként;

| f) | a növénytermesztési célú – beleértve a mezőgazdasági üzemekben való raktározást – épületek és létesítmények tisztítására és fertőtlenítésére alkalmazott termékként. |
| --- | --- |

f)

a növénytermesztési célú – beleértve a mezőgazdasági üzemekben való raktározást – épületek és létesítmények tisztítására és fertőtlenítésére alkalmazott termékként.

A korlátozott jegyzékben szereplő termékeket és anyagokat kizárólag abban az esetben lehet felhasználni, ha azok azonos felhasználása az érintett tagállamban az általános mezőgazdaságban a vonatkozó közösségi rendelkezéseknek vagy a közösségi joggal összhangban álló nemzeti rendelkezéseknek megfelelően megengedett.

(2)   Az (1) bekezdésben említett termékek és anyagok engedélyezése a II. címben megállapított célok és elvek, valamint a következő általános és konkrét kritériumok függvényében történik, amelyeket összességükben kell értékelni:

| a) | felhasználásuk a termelés fenntartásához szükséges és nélkülözhetetlen a tervezett felhasználáshoz; |
| --- | --- |

a)

felhasználásuk a termelés fenntartásához szükséges és nélkülözhetetlen a tervezett felhasználáshoz;

| b) | valamennyi termék és anyag növényi, állati, mikrobiális vagy ásványi eredetű, kivéve, ha ilyen eredetű termék vagy anyag megfelelő mennyiségben vagy minőségben nem áll rendelkezésre, vagy ha nincs elérhető alternatíva; |
| --- | --- |

b)

valamennyi termék és anyag növényi, állati, mikrobiális vagy ásványi eredetű, kivéve, ha ilyen eredetű termék vagy anyag megfelelő mennyiségben vagy minőségben nem áll rendelkezésre, vagy ha nincs elérhető alternatíva;

| c) | az (1) bekezdés a) pontjában említett termékek esetében a következő alkalmazandó:






  i. | felhasználásuk nélkülözhetetlen valamely károsító szervezet vagy konkrét betegség elleni védekezésben, amelynek esetében nem áll rendelkezésre más biológiai, fizikai vagy növénynemesítési alternatíva vagy termesztési gyakorlat, vagy egyéb hatékony gazdálkodási gyakorlat; |
| --- | --- | --- |

c)

az (1) bekezdés a) pontjában említett termékek esetében a következő alkalmazandó:

i.

felhasználásuk nélkülözhetetlen valamely károsító szervezet vagy konkrét betegség elleni védekezésben, amelynek esetében nem áll rendelkezésre más biológiai, fizikai vagy növénynemesítési alternatíva vagy termesztési gyakorlat, vagy egyéb hatékony gazdálkodási gyakorlat;

| ii. | amennyiben a termék nem növényi, állati, mikrobiális vagy ásványi eredetű, valamint nem azonos a természetes formájával, kizárólag akkor engedélyezhető, ha felhasználási feltételei a növénykultúra ehető részeivel minden közvetlen kapcsolatot kizárnak; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben a termék nem növényi, állati, mikrobiális vagy ásványi eredetű, valamint nem azonos a természetes formájával, kizárólag akkor engedélyezhető, ha felhasználási feltételei a növénykultúra ehető részeivel minden közvetlen kapcsolatot kizárnak;

| d) | az (1) bekezdés b) pontjában említett termékek esetében használatuk nélkülözhetetlen a talaj termékennyé tételéhez vagy annak fenntartásához, vagy a növénykultúrák meghatározott tápanyagszükségletének kielégítéséhez, illetve meghatározott talajjavítási célok eléréséhez; |
| --- | --- |

d)

az (1) bekezdés b) pontjában említett termékek esetében használatuk nélkülözhetetlen a talaj termékennyé tételéhez vagy annak fenntartásához, vagy a növénykultúrák meghatározott tápanyagszükségletének kielégítéséhez, illetve meghatározott talajjavítási célok eléréséhez;

| e) | az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett termékek esetében a következők alkalmazandók:






  i. | nélkülözhetetlennek kell lenniük az állatok egészségének megőrzése, jóllétük és életképességük fenntartása érdekében, és hozzá kell járulniuk az érintett állatfaj élettani és viselkedési igényeinek megfelelő étrendhez, vagy ezen anyagok felhasználása nélkül ilyen takarmány előállítása vagy tartósítása nem lehetséges; |
| --- | --- | --- |

e)

az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett termékek esetében a következők alkalmazandók:

i.

nélkülözhetetlennek kell lenniük az állatok egészségének megőrzése, jóllétük és életképességük fenntartása érdekében, és hozzá kell járulniuk az érintett állatfaj élettani és viselkedési igényeinek megfelelő étrendhez, vagy ezen anyagok felhasználása nélkül ilyen takarmány előállítása vagy tartósítása nem lehetséges;

| ii. | az ásványi eredetű takarmánynak, nyomelemeknek, vitaminoknak vagy provitaminoknak természetes eredetűeknek kell lenniük. Amennyiben ezek az anyagok nem állnak rendelkezésre, kémiailag jól meghatározott, hasonló anyagok is engedélyezhetők ökológiai termelésben való használatra. |
| --- | --- |

ii.

az ásványi eredetű takarmánynak, nyomelemeknek, vitaminoknak vagy provitaminoknak természetes eredetűeknek kell lenniük. Amennyiben ezek az anyagok nem állnak rendelkezésre, kémiailag jól meghatározott, hasonló anyagok is engedélyezhetők ökológiai termelésben való használatra.

| (3) | a) | A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban feltételeket és korlátozásokat állapíthat meg annak tekintetében, hogy mely mezőgazdasági termékek esetében alkalmazhatók az (1) bekezdésben említett termékek és anyagok, továbbá meghatározhatja az alkalmazás módját, az adagolást, a használat időbeni korlátozását és a mezőgazdasági termékekkel való érintkezést, valamint szükség esetén határozhat e termékek és anyagok visszavonásáról. |
| --- | --- | --- |
| b) | Amennyiben valamely tagállam úgy véli, hogy egy terméket vagy anyagot fel kell venni az (1) bekezdésben említett jegyzékbe, illetve hogy le kell venni arról, vagy hogy az a) pontban említett felhasználási előírásokat módosítani kell, akkor gondoskodnia kell a termék jegyzékbe való felvételére, arról való levételére vagy a jegyzék módosítására vonatkozó indokokat összefoglaló iratanyagnak a Bizottság és a többi tagállam számára történő hivatalos megküldéséről.
  A jegyzék módosítására vagy a felvételre vonatkozó kérelmeket, továbbá az ezekkel kapcsolatos határozatokat ki kell hirdetni. |
| c) | Az ezen rendelet elfogadását megelőzően az ezen cikk (1) bekezdésében meghatározott célokkal megegyező célokra használt termékek és anyagok az említett elfogadást követően is alkalmazhatók. A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésével összhangban bármely esetben visszavonhatja ezeket a termékeket vagy anyagokat. |

(3)

a)

A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban feltételeket és korlátozásokat állapíthat meg annak tekintetében, hogy mely mezőgazdasági termékek esetében alkalmazhatók az (1) bekezdésben említett termékek és anyagok, továbbá meghatározhatja az alkalmazás módját, az adagolást, a használat időbeni korlátozását és a mezőgazdasági termékekkel való érintkezést, valamint szükség esetén határozhat e termékek és anyagok visszavonásáról.

b)

Amennyiben valamely tagállam úgy véli, hogy egy terméket vagy anyagot fel kell venni az (1) bekezdésben említett jegyzékbe, illetve hogy le kell venni arról, vagy hogy az a) pontban említett felhasználási előírásokat módosítani kell, akkor gondoskodnia kell a termék jegyzékbe való felvételére, arról való levételére vagy a jegyzék módosítására vonatkozó indokokat összefoglaló iratanyagnak a Bizottság és a többi tagállam számára történő hivatalos megküldéséről.

A jegyzék módosítására vagy a felvételre vonatkozó kérelmeket, továbbá az ezekkel kapcsolatos határozatokat ki kell hirdetni.

c)

Az ezen rendelet elfogadását megelőzően az ezen cikk (1) bekezdésében meghatározott célokkal megegyező célokra használt termékek és anyagok az említett elfogadást követően is alkalmazhatók. A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésével összhangban bármely esetben visszavonhatja ezeket a termékeket vagy anyagokat.

(4)   A tagállamok a területükön – a közösségi jogszabályok tiszteletben tartásával – szabályozhatják a termékeknek és anyagoknak az ökológiai gazdálkodásban való, az (1) bekezdésben említett céloktól eltérő célú használatát, amennyiben azok használatára a II. címben megállapított célkitűzések és elvek, valamint a (2) bekezdésben meghatározott általános és konkrét kritériumok vonatkoznak. Az érintett tagállam tájékoztatja a többi tagállamot és a Bizottságot az ilyen nemzeti szabályokról.

(5)   Az (1) és (4) bekezdésben említettektől eltérő termékek és anyagok használata – a II. címben megállapított célkitűzésekre és elvekre, valamint az ebben a cikkben meghatározott általános kritériumokra is figyelemmel – megengedett az ökológiai gazdálkodásban.

17. cikk

Átállás

(1)   Az ökológiai termelést megkezdő mezőgazdasági üzemre a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | az átállási időszak legkorábban akkor kezdődik, amikor a gazdasági szereplő bejelenti tevékenységét az illetékes hatóságoknak, és gazdasági vállalkozását aláveti az ellenőrzési rendszernek a 28. cikk (1) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

a)

az átállási időszak legkorábban akkor kezdődik, amikor a gazdasági szereplő bejelenti tevékenységét az illetékes hatóságoknak, és gazdasági vállalkozását aláveti az ellenőrzési rendszernek a 28. cikk (1) bekezdésével összhangban;

| b) | az átállási időszak során az e rendelet által megállapított valamennyi szabály alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

az átállási időszak során az e rendelet által megállapított valamennyi szabály alkalmazandó;

| c) | meg kell határozni a növénytermesztés vagy állattartás típusára vonatkozó átállási időszakokat; |
| --- | --- |

c)

meg kell határozni a növénytermesztés vagy állattartás típusára vonatkozó átállási időszakokat;

| d) | ha egy gazdálkodás vagy gazdálkodási egység részben ökológiai termelést folytat és részben az ökológiai termelésre való átállásban van, a gazdálkodónak el kell különítenie az ökológiai termelésből származó termékeket az átállásban lévő termelésből származó termékektől, valamint az állatokat elkülönítve vagy könnyen elkülöníthető módon kell tartania, és az elkülönítés igazolására pontos nyilvántartást kell vezetnie; |
| --- | --- |

d)

ha egy gazdálkodás vagy gazdálkodási egység részben ökológiai termelést folytat és részben az ökológiai termelésre való átállásban van, a gazdálkodónak el kell különítenie az ökológiai termelésből származó termékeket az átállásban lévő termelésből származó termékektől, valamint az állatokat elkülönítve vagy könnyen elkülöníthető módon kell tartania, és az elkülönítés igazolására pontos nyilvántartást kell vezetnie;

| e) | a fenti átállási időszak meghatározásához – bizonyos feltételek fennállta esetén – figyelembe vehető az átállási időszak kezdeti időpontját közvetlenül megelőző időszak; |
| --- | --- |

e)

a fenti átállási időszak meghatározásához – bizonyos feltételek fennállta esetén – figyelembe vehető az átállási időszak kezdeti időpontját közvetlenül megelőző időszak;

| f) | a c) pontban említett átállási időszak során tenyészett állatok és előállított állati termékek a 23. és 24. cikkben említett, a termékek címkézésében és reklámozásában használt jelölésekkel nem forgalmazhatók. |
| --- | --- |

f)

a c) pontban említett átállási időszak során tenyészett állatok és előállított állati termékek a 23. és 24. cikkben említett, a termékek címkézésében és reklámozásában használt jelölésekkel nem forgalmazhatók.

(2)   Az e cikkben foglalt szabályok végrehajtásához szükséges intézkedéseket és feltételeket, valamint különösen az (1) bekezdés c)–f) pontjában említett időszakokat a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell meghatározni.

3. FEJEZET

Feldolgozott takarmány előállítása

18. cikk

A feldolgozott takarmány előállításával kapcsolatos általános szabályok

(1)   A feldolgozott ökológiai takarmány előállításának időben és térben el kell különülnie a nem ökológiai feldolgozott takarmány előállításától.

(2)   Az ökológiai takarmány-alapanyagok vagy átállásban lévő termelésből származó takarmány-alapanyagok nem kerülhetnek a nem ökológiai módszerekkel előállított takarmány-alapanyagokkal egyszerre az ökológiai takarmány összetevői közé.

(3)   Az ökológiai előállítás során használt vagy feldolgozott takarmány-alapanyagot nem lehet kémiai szintézissel előállított oldószerek segítségével kezelni.

(4)   Nem használhatók olyan anyagok és technológiák, amelyek visszaállítják az ökológiai élelmiszerek feldolgozása és tárolása során elveszett tulajdonságokat vagy korrigálják az e termékek feldolgozásakor elkövetett gondatlanság következményeit, vagy más módon félrevezethetnek e termékek valódi jellegét illetően.

(5)   Az e cikkben foglalt termelési szabályok végrehajtásához szükséges intézkedéseket és feltételeket a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

4. FEJEZET

Feldolgozott élelmiszer előállítása

19. cikk

Feldolgozott élelmiszerek előállításának általános szabályai

(1)   A feldolgozott ökológiai élelmiszer előállításának időben vagy térben el kell különülnie a nem ökológiai élelmiszertől.

(2)   Az ökológiai feldolgozott élelmiszerek összetételére a következő feltételek alkalmazandók:

| a) | a terméket főként mezőgazdasági eredetű összetevőkből állítják elő; annak meghatározásához, hogy egy terméket főként mezőgazdasági eredetű összetevőkből állítottak-e elő, a hozzáadott vizet és konyhasót nem kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

a)

a terméket főként mezőgazdasági eredetű összetevőkből állítják elő; annak meghatározásához, hogy egy terméket főként mezőgazdasági eredetű összetevőkből állítottak-e elő, a hozzáadott vizet és konyhasót nem kell figyelembe venni;

| b) | kizárólag olyan adalékanyagok, technológiai segédanyagok, ízesítők, víz, só, mikroorganizmus készítmények és enzimek, ásványok, nyomelemek, vitaminok, továbbá aminosavak és más mikrotápanyagok kerülhetnek felhasználásra a speciális élelmezési célokra szánt élelmiszerekben, és csak abban az esetben, ha az ökológiai termelésben való felhasználásukat a 21. cikk szerint engedélyezték; |
| --- | --- |

b)

kizárólag olyan adalékanyagok, technológiai segédanyagok, ízesítők, víz, só, mikroorganizmus készítmények és enzimek, ásványok, nyomelemek, vitaminok, továbbá aminosavak és más mikrotápanyagok kerülhetnek felhasználásra a speciális élelmezési célokra szánt élelmiszerekben, és csak abban az esetben, ha az ökológiai termelésben való felhasználásukat a 21. cikk szerint engedélyezték;

| c) | nem ökológiai mezőgazdasági összetevőket kizárólag akkor lehet alkalmazni, ha ökológiai termelésben való használatukat a 21. cikk szerint engedélyezték vagy valamely tagállam ideiglenesen engedélyezte azt; |
| --- | --- |

c)

nem ökológiai mezőgazdasági összetevőket kizárólag akkor lehet alkalmazni, ha ökológiai termelésben való használatukat a 21. cikk szerint engedélyezték vagy valamely tagállam ideiglenesen engedélyezte azt;

| d) | ökológiai összetevő nem lehet jelen ugyanazon nem ökológiai formájú vagy átállásból származó összetevővel együtt; |
| --- | --- |

d)

ökológiai összetevő nem lehet jelen ugyanazon nem ökológiai formájú vagy átállásból származó összetevővel együtt;

| e) | átállásban lévő növényből előállított élelmiszer csak egyetlen mezőgazdasági eredetű növényi összetevőt tartalmazhat. |
| --- | --- |

e)

átállásban lévő növényből előállított élelmiszer csak egyetlen mezőgazdasági eredetű növényi összetevőt tartalmazhat.

(3)   Nem használhatók olyan anyagok és technológiák, amelyek visszaállítják az ökológiai élelmiszerek feldolgozása és tárolása során elveszett tulajdonságokat vagy korrigálják az e termékek feldolgozásakor elkövetett gondatlanság következményeit, vagy más módon félrevezethetnek e termékek valódi jellegét illetően.

Az e cikkben foglalt termelési szabályok végrehajtásához szükséges intézkedéseket, különösen a feldolgozási módszerek, valamint a 2. cikk c) pontjában említett, tagállamok általi ideiglenes engedélyezésre vonatkozó feltételek vonatkozásában, a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

20. cikk

Az ökológiai élesztő előállításának általános szabályai

(1)   Ökológiai élesztő előállításához kizárólag ökológiai módon előállított táptalaj használható. Egyéb termékek és anyagok kizárólag akkor alkalmazhatók, ha ökológiai termelésben való használatukat engedélyezték a 21. cikk szerint.

(2)   Ökológiai élelmiszer vagy takarmány nem ökológiai élesztő jelenlétében nem tartalmazhat ökológiai élesztőt.

(3)   A 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően részletes termelési szabályokat lehet megállapítani.

21. cikk

Egyes termékek és anyagok feldolgozásban történő felhasználásának kritériumai

(1)   A termékek és anyagok ökológiai termelésben való használatának engedélyezése és a 19. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett, termékek és anyagok korlátozott listára való felvételük és a korlátozott jegyzékbe való felvétele a II. címben megállapított célok és elvek, valamint a következő kritériumok függvényében történik, amelyeket összességükben kell értékelni:

| i. | ezzel a fejezettel összhangban engedélyezett alternatívák nem állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

i.

ezzel a fejezettel összhangban engedélyezett alternatívák nem állnak rendelkezésre;

| ii. | igénybevételük nélkül lehetetlen az élelmiszer előállítása vagy tartósítása, vagy a közösségi jogszabályok alapján megállapított élelmezési előírásoknak való megfelelés. |
| --- | --- |

ii.

igénybevételük nélkül lehetetlen az élelmiszer előállítása vagy tartósítása, vagy a közösségi jogszabályok alapján megállapított élelmezési előírásoknak való megfelelés.

Továbbá a 19. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett termékek és anyagok a természetben megtalálhatók, és lehet, hogy kizárólag mechanikai, fizikai, biológiai, enzimatikus vagy mikrobiális folyamatokon mentek keresztül, kivéve, ha ilyen forrásokból származó ilyen termékek és anyagok nem állnak megfelelő mennyiségben vagy minőségben rendelkezésre a piacon.

(2)   A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határoz az e cikk (1) bekezdésében említett termékek és anyagok engedélyezéséről, valamint a korlátozott jegyzékbe való felvételéről, és megállapítja a használatukra, valamint szükség esetén a termékek visszavonására vonatkozó különös feltételeket és korlátozásokat.

Amennyiben valamely tagállam úgy véli, hogy egy terméket vagy anyagot fel kell venni az (1) bekezdésben említett jegyzékbe, illetve hogy le kell venni arról, vagy hogy az ebben a bekezdésben említett felhasználási előírásokat módosítani kell, akkor gondoskodnia kell a termék jegyzékbe való felvételére, arról való levételére vagy a jegyzék módosítására vonatkozó indokokat összefoglaló iratanyagnak a Bizottság és a többi tagállam számára történő hivatalos megküldéséről.

A jegyzék módosítására vagy a felvételre vonatkozó kérelmeket, továbbá az ezekkel kapcsolatos határozatokat ki kell hirdetni.

Az említett elfogadást követően is, a 19. cikk (2) bekezdése b) és c) pontjának hatálya alá tartozó, az ezen rendelet elfogadása előtt már használt termékek és anyagok továbbra is használhatók. A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésének megfelelően mindenesetre az ilyen termékeket vagy anyagokat visszavonhatja.

5. FEJEZET

Rugalmasság

22. cikk

Kivételes termelési szabályok

(1)   A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással és az e cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban, valamint a II. címben megállapított célkitűzések és elvek szerint rendelkezhet az 1–4. fejezetben megállapított termelési szabályok alóli kivételek engedélyezéséről.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kivételek számát a lehető legalacsonyabbra kell szorítani, és adott esetben időben korlátozni kell azokat, valamint e kivételek csak az alábbi esetekben nyújthatók:

| a) | ha szükségesek az ökológiai termelés megkezdésének vagy fenntartásának biztosításához olyan gazdaságokban, amelyek éghajlati, földrajzi vagy strukturális megkötésekkel szembesülnek; |
| --- | --- |

a)

ha szükségesek az ökológiai termelés megkezdésének vagy fenntartásának biztosításához olyan gazdaságokban, amelyek éghajlati, földrajzi vagy strukturális megkötésekkel szembesülnek;

| b) | ha a takarmányhoz, vetőmaghoz és vegetatív szaporítóanyaghoz, élő állatokhoz vagy egyéb gazdálkodási forrásokhoz való hozzáférés biztosítása érdekében szükségesek, amennyiben ilyen források ökológiai formában a kereskedelmi forgalomban nem állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

b)

ha a takarmányhoz, vetőmaghoz és vegetatív szaporítóanyaghoz, élő állatokhoz vagy egyéb gazdálkodási forrásokhoz való hozzáférés biztosítása érdekében szükségesek, amennyiben ilyen források ökológiai formában a kereskedelmi forgalomban nem állnak rendelkezésre;

| c) | ha mezőgazdasági eredetű összetevőkhöz való hozzáférés biztosítása érdekében szükségesek, amennyiben az ilyen összetevők ökológiai formában a kereskedelmi forgalomban nem állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

c)

ha mezőgazdasági eredetű összetevőkhöz való hozzáférés biztosítása érdekében szükségesek, amennyiben az ilyen összetevők ökológiai formában a kereskedelmi forgalomban nem állnak rendelkezésre;

| d) | ha szükségesek az ökológiai állatállomány kezelésével kapcsolatos sajátos problémák megoldásához; |
| --- | --- |

d)

ha szükségesek az ökológiai állatállomány kezelésével kapcsolatos sajátos problémák megoldásához;

| e) | amikor a 19. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett különös termékek és anyagok feldolgozás során történő felhasználása tekintetében jól bejáratott élelmiszertermékek ökológiai formában történő előállításának biztosításához szükségesek; |
| --- | --- |

e)

amikor a 19. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett különös termékek és anyagok feldolgozás során történő felhasználása tekintetében jól bejáratott élelmiszertermékek ökológiai formában történő előállításának biztosításához szükségesek;

| f) | ha ideiglenes intézkedésekre van szükség az ökológiai termelés folytatásához vagy újraindításához katasztrófa esetén; |
| --- | --- |

f)

ha ideiglenes intézkedésekre van szükség az ökológiai termelés folytatásához vagy újraindításához katasztrófa esetén;

| g) | amennyiben szükséges a 19. cikk (2) bekezdése b) pontjában meghatározott élelmiszer-adalékanyagok és egyéb anyagok vagy a 16. cikk (1) bekezdése d) pontjában meghatározott takarmány-adalékanyagok és egyéb anyagok felhasználása, és ezek az anyagok, a GMO-ok felhasználásával előállított terméken kívül nem lelhetők fel a piacon; |
| --- | --- |

g)

amennyiben szükséges a 19. cikk (2) bekezdése b) pontjában meghatározott élelmiszer-adalékanyagok és egyéb anyagok vagy a 16. cikk (1) bekezdése d) pontjában meghatározott takarmány-adalékanyagok és egyéb anyagok felhasználása, és ezek az anyagok, a GMO-ok felhasználásával előállított terméken kívül nem lelhetők fel a piacon;

| h) | amennyiben a 19. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott élelmiszer-adalékanyagok és egyéb anyagok vagy a 16. cikk (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott takarmány-adalékanyagok felhasználását közösségi vagy nemzeti jogszabályok alapján követelik meg. |
| --- | --- |

h)

amennyiben a 19. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott élelmiszer-adalékanyagok és egyéb anyagok vagy a 16. cikk (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott takarmány-adalékanyagok felhasználását közösségi vagy nemzeti jogszabályok alapján követelik meg.

(3)   A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban különleges alkalmazási feltételeket állapít meg az (1) bekezdésben meghatározott kivételek vonatkozásában.

IV. CÍM

CÍMKÉZÉS

23. cikk

Ökológiai termelésre utaló kifejezések használata

(1)   E rendelet alkalmazásában egy termék akkor tekintendő ökológiai termelésre utaló kifejezéssel megjelölt terméknek, ha a címkézésen, a reklámanyagokban vagy kereskedelmi okmányokban a termék, az összetevők vagy a takarmány-alapanyagok leírásában olyan kifejezéseket használnak, amelyek a vásárló számára azt sugallják, hogy a termék, az összetevők vagy a takarmány-alapanyagok az e rendeletben megállapított szabályokkal összhangban készültek. Különösen, a mellékletben felsorolt kifejezéseket, a belőlük képzett szavakat vagy rövidítéseket, önmagukban vagy összetételben – például „bio” és „öko” – a Közösség egészében és bármely közösségi nyelven használni lehet olyan termék címkézésére és reklámozására, amely az e rendeletben megfogalmazott vagy e rendeleten alapuló követelményeknek eleget tesz.

Az élő vagy feldolgozatlan mezőgazdasági termékek címkézésén vagy reklámozásában kizárólag akkor használhatók ökológiai termelésre utaló kifejezések, ha az adott termék valamennyi összetevője is az e rendeletben megállapított követelményekkel összhangban készült.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kifejezéseket nem lehet a Közösség egészében és bármely közösségi nyelven használni olyan termék címkézésére, reklámozására és olyan termékkel összefüggő kereskedelmi anyagban, amely nem tesz eleget az e rendeletben megfogalmazott követelményeknek, kivéve ha a kifejezések nem élelmiszerben vagy takarmányban található mezőgazdasági termékekre vonatkoznak, vagy egyértelmű módon nem hozhatók összefüggésbe az ökológiai termeléssel.

Nem használhatók továbbá a címkézésen vagy reklámban alkalmazott olyan kifejezések – beleértve a védjegyekben használt kifejezéseket is – vagy gyakorlatok, amelyek azt a látszatot keltve, hogy egy termék vagy annak összetevői eleget tesznek az e rendeletben megfogalmazott követelményeknek, a fogyasztót vagy a felhasználót félrevezethetik.

(3)   Az (1) bekezdésben említett kifejezések nem használhatók olyan termék esetében, amelynek a címkézésén vagy reklámjában a közösségi rendelkezések értelmében fel kell tüntetni, hogy GMO-kat tartalmaz, GMO-kból áll vagy GMO-kból állították elő.

(4)   A feldolgozott élelmiszer tekintetében az (1) bekezdésben említett kifejezések az alábbi esetekben használhatók:

| a) | a kereskedelmi megnevezésben, feltéve, hogy






  i. | a feldolgozott élelmiszer megfelel a 19. cikknek; |
| --- | --- | --- |

a)

a kereskedelmi megnevezésben, feltéve, hogy

i.

a feldolgozott élelmiszer megfelel a 19. cikknek;

| ii. | a mezőgazdasági eredetű összetevők legalább 95 tömegszázaléka ökológiai; |
| --- | --- |

ii.

a mezőgazdasági eredetű összetevők legalább 95 tömegszázaléka ökológiai;

| b) | kizárólag az összetevők felsorolásában, amennyiben az élelmiszer megfelel a 19. cikk (1) bekezdésének, valamint a 19. cikk (2) bekezdése a), b) és d) pontjának; |
| --- | --- |

b)

kizárólag az összetevők felsorolásában, amennyiben az élelmiszer megfelel a 19. cikk (1) bekezdésének, valamint a 19. cikk (2) bekezdése a), b) és d) pontjának;

| c) | az összetevők felsorolásában és a kereskedelmi megnevezéssel egy mezőben, feltéve, hogy






  i. | a fő összetevő halászati vagy vadászati termék; |
| --- | --- | --- |

c)

az összetevők felsorolásában és a kereskedelmi megnevezéssel egy mezőben, feltéve, hogy

i.

a fő összetevő halászati vagy vadászati termék;

| ii. | olyan egyéb mezőgazdasági eredetű összetevőket tartalmaz, amelyek mindegyike ökológiai összetevő; |
| --- | --- |

ii.

olyan egyéb mezőgazdasági eredetű összetevőket tartalmaz, amelyek mindegyike ökológiai összetevő;

| iii. | az élelmiszer megfelel a 19. cikk (1) bekezdésének, valamint a 19. cikk (2) bekezdése a), b) és d) pontjának. |
| --- | --- |

iii.

az élelmiszer megfelel a 19. cikk (1) bekezdésének, valamint a 19. cikk (2) bekezdése a), b) és d) pontjának.

Az összetevők felsorolásában fel kell tüntetni, mely összetevők ökológiai jellegűek.

E bekezdés b) és c) pontja szerinti esetekben az ökológiai termelési módszerre vonatkozó hivatkozások kizárólag az ökológiai összetevőkkel kapcsolatban jelenhetnek meg, és az összetevők felsorolásában fel kell tüntetni az ökológiai összetevők teljes százalékos arányát a mezőgazdasági eredetű összetevők teljes mennyiségéhez képest.

A kifejezéseket és az előző albekezdésben említett százalékos arányt az összetevők felsorolásában szereplő egyéb jelzésekkel megegyező színben, méretben és betűtípussal kell feltüntetni.

(5)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az e cikknek való megfelelés biztosítására.

(6)   A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kiigazíthatja a mellékletben meghatározott kifejezések listáját.

24. cikk

Kötelező jelölések

(1)   A 23. cikk (1) bekezdésében említett kifejezések használata esetén

| a) | a legutóbbi termelési vagy feldolgozási műveletet végző gazdasági szereplőnél végzett ellenőrzésekben illetékes ellenőrző hatóságnak vagy ellenőrző szervnek a 27. cikk (10) bekezdése szerinti kódszámát is fel kell tüntetni a címkézésén; |
| --- | --- |

a)

a legutóbbi termelési vagy feldolgozási műveletet végző gazdasági szereplőnél végzett ellenőrzésekben illetékes ellenőrző hatóságnak vagy ellenőrző szervnek a 27. cikk (10) bekezdése szerinti kódszámát is fel kell tüntetni a címkézésén;

| b) | előre csomagolt élelmiszer esetében a 25. cikk (1) bekezdésében említett közösségi logót is fel kell tüntetni a csomagoláson; |
| --- | --- |

b)

előre csomagolt élelmiszer esetében a 25. cikk (1) bekezdésében említett közösségi logót is fel kell tüntetni a csomagoláson;

| c) | a közösségi logó használata esetén a termék összetevőiként szolgáló mezőgazdasági nyersanyagok termesztési vagy tenyésztési helyét is meg kell jelölni a logóval azonos mezőben és adott esetben az alábbi formák egyikében:






  — | „EU-mezőgazdaság”, amennyiben a nyersanyagot az EU-ban termesztették vagy tenyésztették, |
| --- | --- | --- |

c)

a közösségi logó használata esetén a termék összetevőiként szolgáló mezőgazdasági nyersanyagok termesztési vagy tenyésztési helyét is meg kell jelölni a logóval azonos mezőben és adott esetben az alábbi formák egyikében:

—

„EU-mezőgazdaság”, amennyiben a nyersanyagot az EU-ban termesztették vagy tenyésztették,

| — | „nem EU-mezőgazdaság”, amennyiben a nyersanyagot harmadik országban termesztették vagy tenyésztették, |
| --- | --- |

—

„nem EU-mezőgazdaság”, amennyiben a nyersanyagot harmadik országban termesztették vagy tenyésztették,

| — | „EU-/nem EU-mezőgazdaság”, amennyiben a mezőgazdasági nyersanyagok egy részét a Közösségben, másik részét pedig valamely harmadik országban termesztették vagy tenyésztették. |
| --- | --- |

—

„EU-/nem EU-mezőgazdaság”, amennyiben a mezőgazdasági nyersanyagok egy részét a Közösségben, másik részét pedig valamely harmadik országban termesztették vagy tenyésztették.

Abban az esetben, ha a termék összetevőit képező valamennyi mezőgazdasági nyersanyagot ugyanazon országban termesztették vagy tenyésztették, a fent említett „EU” vagy „nem EU” megjelölés helyettesíthető vagy kiegészíthető az adott ország nevével.

A fent említett „EU” vagy „nem EU” megjelölés tekintetében csekély tömegű összetevők figyelmen kívül hagyhatók az esetben, ha a figyelmen kívül hagyott összetevők összmennyisége nem haladja meg a mezőgazdasági eredetű nyersanyagok teljes tömegének 2 %-át.

A fent említett „EU” vagy „nem EU” megjelölést nem lehet a termék kereskedelmi megnevezésénél szembetűnőbb színben, méretben és betűtípussal feltüntetni.

A harmadik országokból behozott termékek esetében a 25. cikk (1) bekezdésében említett közösségi logó és az első albekezdésben említett megjelölés használata fakultatív. Amennyiben azonban a 25. cikk (1) bekezdésében említett közösségi logó megjelenik a címkézésen, az első albekezdésben említett megjelölésnek is meg kell jelennie a címkézésen.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jelöléseket feltűnő helyen kell elhelyezni úgy, hogy könnyen észrevehető, tisztán kiolvasható és letörölhetetlen legyen.

(3)   A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban az (1) bekezdés a) és c) pontjában említett jelölések megjelenítésére, megfogalmazására és méretére vonatkozóan külön kritériumokat határozhat meg.

25. cikk

Az ökológiai termelés jelölésére szolgáló logók

(1)   Az ökológiai termelés jelölésére szolgáló közösségi logó használható az ezen rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő termékek címkézésén, megjelenítésén és reklámjában.

A közösségi logó nem használható az átállásban lévő termelésből származó termékek és élelmiszerek esetében a 23. cikk (4) bekezdésének b) és c) pontja szerint.

(2)   Az ezen rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő termékek címkézésén, megjelenítésén és reklámjában használhatók nemzeti és magánlogók.

(3)   A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban konkrét kritériumokat állapít meg a közösségi logó megjelenítése, összetétele, mérete és megtervezése tekintetében.

26. cikk

Különös címkézési követelmények

A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban különleges címkézési és az összetételt érintő követelményeket állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:

| a) | ökológiai takarmány; |
| --- | --- |

a)

ökológiai takarmány;

| b) | átállásban lévő termelésből származó, növényi eredetű termékek; |
| --- | --- |

b)

átállásban lévő termelésből származó, növényi eredetű termékek;

| c) | vegetatív szaporítóanyag és vetőmag. |
| --- | --- |

c)

vegetatív szaporítóanyag és vetőmag.

V. CÍM

ELLENŐRZÉSEK

27. cikk

Az ellenőrzési rendszer

(1)   A tagállamok ellenőrzési rendszert hoznak létre, és kijelölik az e rendeletben megállapított kötelezettségek teljesítésének ellenőrzéséért felelős egy vagy több illetékes hatóságot a 882/2004/EK rendeletnek megfelelően.

(2)   A 882/2004/EK rendeletben meghatározott feltételeken túlmenően az e rendelet szerint létrehozott ellenőrzési rendszernek magában kell foglalnia legalább a Bizottság által a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadandó óvintézkedéseket és ellenőrzési intézkedéseket.

(3)   E rendelet összefüggésében az ellenőrzések jellegét és gyakoriságát az e rendeletben meghatározott követelményeknek való megfelelést illető szabálytalanságok és jogsértések előfordulásának kockázatát vizsgáló értékelés alapján kell meghatározni. Mindenesetre valamennyi gazdasági szereplő esetében – kivéve a 28. cikk (2) bekezdése szerinti, kizárólag előre csomagolt termékekkel foglalkozó nagykereskedőket, valamint a végső fogyasztók vagy felhasználók részére árusító gazdasági szereplőket – évente legalább egyszer ellenőrizni kell, hogy eleget tesz-e a követelményeknek.

(4)   Az illetékes hatóság:

| a) | ellenőrzési hatáskörét átruházhatja egy vagy több másik ellenőrző hatóságra. Az ellenőrző hatóságnak megfelelő garanciákat kell biztosítania a tárgyilagossággal és a pártatlansággal kapcsolatban, és a feladataik ellátásához szükséges képzett személyzettel és erőforrásokkal kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

a)

ellenőrzési hatáskörét átruházhatja egy vagy több másik ellenőrző hatóságra. Az ellenőrző hatóságnak megfelelő garanciákat kell biztosítania a tárgyilagossággal és a pártatlansággal kapcsolatban, és a feladataik ellátásához szükséges képzett személyzettel és erőforrásokkal kell rendelkeznie;

| b) | az ellenőrzési feladatokat átruházhatja egy vagy több ellenőrző szervre. Ez esetben a tagállamoknak ki kell nevezniük az e szervek jóváhagyásáért és ellenőrzéséért felelős hatóságokat. |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzési feladatokat átruházhatja egy vagy több ellenőrző szervre. Ez esetben a tagállamoknak ki kell nevezniük az e szervek jóváhagyásáért és ellenőrzéséért felelős hatóságokat.

(5)   Az ellenőrző hatóság kizárólag abban az esetben ruházhat át ellenőrzési feladatokat egy bizonyos ellenőrző szervre, ha a 882/2004/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek és különösen amennyiben:

| a) | az ellenőrző szerv által elvégzendő feladatok és az elvégzésükre vonatkozó feltételek pontos leírása rendelkezésre áll; |
| --- | --- |

a)

az ellenőrző szerv által elvégzendő feladatok és az elvégzésükre vonatkozó feltételek pontos leírása rendelkezésre áll;

| b) | bizonyított, hogy az ellenőrző szerv:






  i. | a ráruházott feladatok elvégzéséhez szükséges szakértelemmel, felszereléssel és infrastruktúrával rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

b)

bizonyított, hogy az ellenőrző szerv:

i.

a ráruházott feladatok elvégzéséhez szükséges szakértelemmel, felszereléssel és infrastruktúrával rendelkezik;

| ii. | elegendő létszámú és megfelelő képesítéssel és tapasztalattal rendelkező személyzettel rendelkezik; és |
| --- | --- |

ii.

elegendő létszámú és megfelelő képesítéssel és tapasztalattal rendelkező személyzettel rendelkezik; és

| iii. | pártatlan és nem merül fel összeférhetetlenség a ráruházott feladatok elvégzése tekintetében; |
| --- | --- |

iii.

pártatlan és nem merül fel összeférhetetlenség a ráruházott feladatok elvégzése tekintetében;

| c) | az ellenőrző szerv teljesíti az EN 45011 európai szabványban vagy az ISO 65 „Terméktanúsítási rendszereket működtető szervezetekre vonatkozó általános követelmények” című útmutatónak az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában legutóbb közzétett változatában meghatározott követelményeket, és rendelkezik az illetékes hatóság jóváhagyásával; |
| --- | --- |

c)

az ellenőrző szerv teljesíti az EN 45011 európai szabványban vagy az ISO 65 „Terméktanúsítási rendszereket működtető szervezetekre vonatkozó általános követelmények” című útmutatónak az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában legutóbb közzétett változatában meghatározott követelményeket, és rendelkezik az illetékes hatóság jóváhagyásával;

| d) | az ellenőrző szerv – rendszeres jelleggel és valahányszor az illetékes hatóság erre igényt tart – tájékoztatja az illetékes hatóságot az elvégzett ellenőrzés eredményéről. Amennyiben az ellenőrzés eredménye az előírások be nem tartására vagy annak valószínűségére mutat rá, az ellenőrző szerv haladéktalanul tájékoztatja az illetékes hatóságot; |
| --- | --- |

d)

az ellenőrző szerv – rendszeres jelleggel és valahányszor az illetékes hatóság erre igényt tart – tájékoztatja az illetékes hatóságot az elvégzett ellenőrzés eredményéről. Amennyiben az ellenőrzés eredménye az előírások be nem tartására vagy annak valószínűségére mutat rá, az ellenőrző szerv haladéktalanul tájékoztatja az illetékes hatóságot;

| e) | a hatáskört átruházó illetékes hatóság és az ellenőrző szerv között hatékony koordináció működik. |
| --- | --- |

e)

a hatáskört átruházó illetékes hatóság és az ellenőrző szerv között hatékony koordináció működik.

(6)   Az (5) bekezdésben szereplő rendelkezéseken felül az illetékes hatóságnak az alábbi kritériumokat is szem előtt kell tartania az ellenőrző hatóság jóváhagyásakor:

| a) | a követendő, egységesített ellenőrzési eljárás, amely magában foglalja az ellenőrizendő gazdasági szereplőkre a szerv által kivetendő ellenőrzési intézkedések és óvintézkedések részletes leírását; |
| --- | --- |

a)

a követendő, egységesített ellenőrzési eljárás, amely magában foglalja az ellenőrizendő gazdasági szereplőkre a szerv által kivetendő ellenőrzési intézkedések és óvintézkedések részletes leírását;

| b) | szabálytalanságok és/vagy jogsértések esetén az ellenőrző szerv által foganatosítandó intézkedések. |
| --- | --- |

b)

szabálytalanságok és/vagy jogsértések esetén az ellenőrző szerv által foganatosítandó intézkedések.

(7)   Az illetékes hatóságok nem ruházhatják át az ellenőrző szervekre a következő feladatokat:

| a) | más ellenőrző szervek felügyelete és ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

más ellenőrző szervek felügyelete és ellenőrzése;

| b) | a 22. cikkben említett kivételek engedélyezésének hatásköre, kivéve ha a Bizottság a 22. cikk (3) bekezdésével összhangban megállapított külön feltételekben erről rendelkezik. |
| --- | --- |

b)

a 22. cikkben említett kivételek engedélyezésének hatásköre, kivéve ha a Bizottság a 22. cikk (3) bekezdésével összhangban megállapított külön feltételekben erről rendelkezik.

(8)   A 882/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban a meghatározott feladatokat az ellenőrző szervre átruházó illetékes hatóságok szükség szerint megszervezik az ellenőrző szervek ellenőrzését vagy vizsgálatát. Ha egy ellenőrzés vagy vizsgálat eredményeképpen kiderül, hogy az ellenőrző szervek nem végzik el megfelelően a rájuk ruházott feladatokat, az átruházó illetékes hatóság visszavonhatja a feladat átruházását. Azonnal vissza kell vonni az átruházást abban az esetben, ha az ellenőrző szerv nem tesz kellő időben megfelelő helyreigazító intézkedéseket.

(9)   A (8) bekezdésben foglalt rendelkezéseken felül az illetékes hatóságnak:

| a) | meg kell bizonyosodnia arról, hogy az ellenőrző szerv által elvégzett ellenőrzések objektívek és függetlenek; |
| --- | --- |

a)

meg kell bizonyosodnia arról, hogy az ellenőrző szerv által elvégzett ellenőrzések objektívek és függetlenek;

| b) | ellenőriznie kell az ellenőrzések hatékonyságát; |
| --- | --- |

b)

ellenőriznie kell az ellenőrzések hatékonyságát;

| c) | meg kell állapítania valamennyi fellelt szabálytalanságot és jogsértést, valamint az alkalmazott kiigazító intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

meg kell állapítania valamennyi fellelt szabálytalanságot és jogsértést, valamint az alkalmazott kiigazító intézkedéseket;

| d) | vissza kell vonnia az adott szervre vonatkozó jóváhagyást, amennyiben a szerv nem felel meg az a) és b) pontban említett követelményeknek, vagy már nem teljesíti az (5), illetve a (6) bekezdésben megjelölt kritériumokat vagy a (11), (12) és (14) bekezdésben meghatározott követelményeket. |
| --- | --- |

d)

vissza kell vonnia az adott szervre vonatkozó jóváhagyást, amennyiben a szerv nem felel meg az a) és b) pontban említett követelményeknek, vagy már nem teljesíti az (5), illetve a (6) bekezdésben megjelölt kritériumokat vagy a (11), (12) és (14) bekezdésben meghatározott követelményeket.

(10)   A tagállamok a (4) bekezdés szerinti valamennyi, ellenőrzési feladatokat ellátó ellenőrző hatóságot vagy ellenőrző szervet kódszámmal látnak el.

(11)   Az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek lehetővé teszik az illetékes hatóságok számára az irodáikba és létesítményeikbe történő belépést, továbbá minden információt és segítséget megadnak, amelyet az illetékes hatóságok az e cikk szerinti kötelezettségeik teljesítéséhez szükségesnek tartanak.

(12)   Az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek biztosítják, hogy legalább a (2) bekezdésben említett óvintézkedéseket és ellenőrzési intézkedéseket alkalmazzák az ellenőrzésük alatt álló gazdasági szereplőkre.

(13)   A tagállamok biztosítják, hogy a létrehozott ellenőrző rendszerek a 178/2002/EK rendelet 18. cikkével összhangban lehetővé tegyék valamennyi termék nyomonkövethetőségét a termelés, feldolgozás és forgalmazás minden szakaszában, különösen annak érdekében, hogy garanciát nyújtsanak a fogyasztók számára arra nézve, hogy az ökológiai termékeket az e rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelően állították elő.

(14)   Az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek legkésőbb minden év január 31-ig továbbítják az illetékes hatóságokhoz azon gazdasági szereplők listáját, akiknél/amelyeknél az előző év december 31-ig ellenőrzést végeztek. Az előző év során végzett ellenőrzési tevékenységekről minden év március 31-ig összefoglaló jelentést nyújtanak be.

28. cikk

Részvétel az ellenőrzési rendszerben

(1)   Valamennyi, az 1. cikk (2) bekezdése szerinti terméket előállító, feldolgozó, tároló vagy harmadik országból importáló, illetve ilyen terméket forgalomba hozó gazdasági szereplő bármilyen termék ökológiaiként vagy ökológiaira való átállásban lévőként való forgalomba hozatala előtt köteles:

| a) | értesíteni tevékenységéről azon tagállam illetékes hatóságait, amelyben a tevékenységet végzi; |
| --- | --- |

a)

értesíteni tevékenységéről azon tagállam illetékes hatóságait, amelyben a tevékenységet végzi;

| b) | vállalkozását alávetni a 27. cikkben említett ellenőrzési rendszernek. |
| --- | --- |

b)

vállalkozását alávetni a 27. cikkben említett ellenőrzési rendszernek.

Az első albekezdés azon exportőrökre is alkalmazandó, akik az e rendeletben meghatározott termelési szabályoknak megfelelően előállított termékeket exportálnak.

Ha egy gazdasági szereplő harmadik félnek bármely tevékenységet alvállalkozásba kiad, e gazdasági szereplőre ettől függetlenül vonatkoznak az a) és b) pontban említett követelmények, az alvállalkozásba kiadott tevékenységek pedig az ellenőrzési rendszer hatálya alá tartoznak.

(2)   A tagállamok e cikk alkalmazása alól mentesíthetik azon gazdasági szereplőket, akik/amelyek közvetlenül a végső fogyasztó vagy végfelhasználó részére értékesítik a termékeket, feltéve, hogy ezeket a termékeket nem maguk állítják elő, dolgozzák fel vagy tárolják az értékesítés helyével nem összefüggő helyen, vagy ezeket a termékeket nem harmadik országból hozzák be, vagy e tevékenységeket nem adták ki harmadik félnek alvállalkozásba.

(3)   A tagállamok kinevezik azon hatóságot vagy jóváhagyják azon szervet, amely az értesítés átvételéért felelős.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy bármely olyan gazdasági szereplő, aki/amely ezen rendelet szabályait betartja, és az ellenőrzési költségekhez történő hozzájárulásként méltányos díjat fizet, jogosult legyen az ellenőrzési rendszer alá tartozni.

(5)   Az ellenőrző hatóságok és az ellenőrző szervek az ellenőrzésük alá tartozó gazdasági szereplők nevét és címét tartalmazó aktualizált listát vezetnek. Ezt a listát az érdekelt felek részére hozzáférhetővé kell tenni.

(6)   A Bizottság, a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban végrehajtási szabályokat fogad el, hogy részletekkel szolgáljon az e cikk (1) bekezdésében említett értesítési és benyújtási eljárással kapcsolatosan, különös tekintettel az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett értesítésben foglalt információra.

29. cikk

Írásbeli igazolás

(1)   A 27. cikk (4) bekezdésében említett ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek írásbeli igazolást adnak ki minden olyan gazdasági szereplő részére, akinek/amelynek tevékenysége ellenőrzésük hatálya alá tartozik, és aki/amely e tevékenysége tekintetében teljesíti az ebben a rendeletben megállapított követelményeket. Az írásbeli igazolás lehetővé teszi legalább a gazdasági szereplő, a terméktípus vagy termékskála, valamint az érvényességi idő azonosítását.

(2)   A gazdasági szereplő ellenőrzi beszállítói írásbeli igazolásait.

(3)   Az (1) bekezdésben említett írásbeli igazolás formáját a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, az elektronikus tanúsítvány előnyeinek figyelembevételével készítik el.

30. cikk

Intézkedések jogsértések és szabálytalanságok esetén

(1)   Amennyiben az e rendeletben megállapított követelményeknek való megfelelés tekintetében szabálytalanságot állapítanak meg, az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv gondoskodik arról, hogy a címkézésen és a reklámozásban az ökológiai előállítási módszerre ne történjen utalás a szabálytalanság által érintett teljes tételen vagy gyártási sorozatban, amennyiben ez arányos a megsértett követelmény jelentőségével és a szabálytalan cselekedetek jellegével és különleges körülményeivel.

Amennyiben súlyos vagy tartós hatást kiváltó jogsértés megállapítására kerül sor, az ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv az érintett gazdasági szereplőt a tagállam illetékes hatóságával egyeztetett időtartamra eltiltja a címkézésben és a reklámozásban az ökológiai termelési módszerre utaló termékek forgalmazásától.

(2)   Egy termék ökológiai minősítését befolyásoló szabálytalanságokról vagy jogsértésekről az érintett ellenőrző szerveknek, ellenőrző hatóságoknak, illetékes hatóságoknak és az érintett tagállamoknak azonnal tájékoztatniuk kell egymást, és adott esetben a Bizottságot.

A tájékoztatás szintje a megállapított szabálytalanság vagy jogsértés súlyosságától és mértékétől függ.

A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban az ilyen tájékoztatás formáját és módját illetően előírásokat állapíthat meg.

31. cikk

Információcsere

Megfelelően indokolt kérelemre, ahol ez annak a garantálása érdekében szükséges, hogy egy termék e rendelet előírásainak megfelelően készült, az illetékes hatóságok, az ellenőrző hatóságok és az ellenőrző szervek az ellenőrzésük eredményére vonatkozó lényeges információkat más illetékes hatóságokkal, ellenőrző hatóságokkal vagy ellenőrző szervekkel megoszthatják. A fenti információkat saját kezdeményezésre is megoszthatják egymással.

VI. CÍM

HARMADIK ORSZÁGOKKAL FOLYTATOTT KERESKEDELEM

32. cikk

Megfelelő termékek behozatala

(1)   Harmadik országból behozott terméket ökológiaiként akkor lehet forgalomba hozni a Közösség piacán, ha:

| a) | a termék megfelel a II., III. és IV. címben meghatározott rendelkezéseknek, valamint az előállítását befolyásoló, e rendelet alapján elfogadott végrehajtási szabályoknak; |
| --- | --- |

a)

a termék megfelel a II., III. és IV. címben meghatározott rendelkezéseknek, valamint az előállítását befolyásoló, e rendelet alapján elfogadott végrehajtási szabályoknak;

| b) | a (2) bekezdésnek megfelelően elismert ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv valamennyi gazdasági szereplőt – az exportőröket is beleértve – ellenőrizte; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésnek megfelelően elismert ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv valamennyi gazdasági szereplőt – az exportőröket is beleértve – ellenőrizte;

| c) | az érintett gazdasági szereplők bármikor a 29. cikk szerinti, a b) pontban említett ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv által kiadott olyan dokumentációval tudnak szolgálni az importőrök vagy a nemzeti hatóságok számára, amely lehetővé teszi az utolsó műveletet végrehajtó gazdasági szereplő meghatározását, valamint lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy az említett szereplő megfelel-e az a) és b) pont rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

c)

az érintett gazdasági szereplők bármikor a 29. cikk szerinti, a b) pontban említett ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv által kiadott olyan dokumentációval tudnak szolgálni az importőrök vagy a nemzeti hatóságok számára, amely lehetővé teszi az utolsó műveletet végrehajtó gazdasági szereplő meghatározását, valamint lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy az említett szereplő megfelel-e az a) és b) pont rendelkezéseinek.

(2)   A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elismeri a harmadik országokban ellenőrzések elvégzésére és az e cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett írásbeli igazolás kiadására illetékes, az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket – a 27. cikkben említett ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket is beleértve –, és összeállítja ezen ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékét.

Az ellenőrző szervek teljesítik az EN 45011 európai szabványban vagy az ISO 65 „Terméktanúsítási rendszereket működtető szervezetekre vonatkozó általános követelmények” című útmutatónak az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában legutóbb közzétett változatában meghatározott követelményeket. Az akkreditációs szerv rendszeres helyszíni értékelésnek, felügyeletnek és többéves újraértékelésnek veti alá az ellenőrző szervek tevékenységét.

Az elismerés iránti kérelmek elbírálása során a Bizottság felkéri az ellenőrző hatóságot vagy ellenőrző szervet, hogy minden szükséges tájékoztatást adjon meg. A Bizottság szakértőket is megbízhat azzal a feladattal, hogy a helyszínen vizsgálják meg a termelési szabályokat és az érintett ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv által a harmadik országban végrehajtott ellenőrzési tevékenységeket.

Az elismert ellenőrző szervek rendelkezésre bocsátják az akkreditációs szerv vagy – adott esetben – az illetékes hatóság által az ellenőrző szervek tevékenységének rendszeres helyszíni értékeléséről, felügyeletéről és többéves újraértékeléséről szóló értékelő jelentéseket.

Az elismert ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerésének az értékelő jelentések alapján történő rendszeres felülvizsgálata révén a Bizottság a tagállamok segítségével biztosítja az elismert ellenőrző hatóságok és szervek megfelelő felügyeletét. A felügyelet jellegét annak értékelése alapján kell meghatározni, hogy mekkora a szabálytalanságok vagy az ezen rendeletben megállapított rendelkezések megsértésének a kockázata.

33. cikk

Egyenértékű garanciákat nyújtó termékek behozatala

(1)   Harmadik országból behozott terméket akkor is forgalomba lehet hozni ökológiai címkével ellátva a Közösség piacán, ha:

| a) | a terméket a III. és IV. címben említett termelési szabályokkal egyenértékű termelési szabályoknak megfelelően állították elő; |
| --- | --- |

a)

a terméket a III. és IV. címben említett termelési szabályokkal egyenértékű termelési szabályoknak megfelelően állították elő;

| b) | a gazdasági szereplőkre az V. címben említett ellenőrzési intézkedésekkel azonos hatékonyságú ellenőrzési intézkedések vonatkoznak, és ezeket az ellenőrzési intézkedéseket folyamatosan és eredményesen alkalmazzák; |
| --- | --- |

b)

a gazdasági szereplőkre az V. címben említett ellenőrzési intézkedésekkel azonos hatékonyságú ellenőrzési intézkedések vonatkoznak, és ezeket az ellenőrzési intézkedéseket folyamatosan és eredményesen alkalmazzák;

| c) | a gazdasági szereplők az érintett termék harmadik országbeli előállításának, készítésének és forgalmazásának valamennyi szakaszában alávetették tevékenységüket egy, a (2) bekezdésnek megfelelően elismert ellenőrzési rendszernek, vagy a (3) bekezdésnek megfelelően elismert ellenőrző hatóságnak vagy ellenőrző szervnek; |
| --- | --- |

c)

a gazdasági szereplők az érintett termék harmadik országbeli előállításának, készítésének és forgalmazásának valamennyi szakaszában alávetették tevékenységüket egy, a (2) bekezdésnek megfelelően elismert ellenőrzési rendszernek, vagy a (3) bekezdésnek megfelelően elismert ellenőrző hatóságnak vagy ellenőrző szervnek;

| d) | a termék ellenőrzési tanúsítvánnyal rendelkezik, amelyet a harmadik ország (2) bekezdésnek megfelelően elismert illetékes hatósága, ellenőrző hatósága vagy ellenőrző szerve, vagy a (3) bekezdésnek megfelelően elismert ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv bocsátott ki, és amely igazolja, hogy a termék megfelel az e bekezdésben meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

d)

a termék ellenőrzési tanúsítvánnyal rendelkezik, amelyet a harmadik ország (2) bekezdésnek megfelelően elismert illetékes hatósága, ellenőrző hatósága vagy ellenőrző szerve, vagy a (3) bekezdésnek megfelelően elismert ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv bocsátott ki, és amely igazolja, hogy a termék megfelel az e bekezdésben meghatározott feltételeknek.

Az ebben a bekezdésben említett tanúsítvány eredeti példánya kíséri az árukat az első címzett telephelyére; ezt követően az importőr legalább két évig biztosítja az ellenőrző hatóság vagy az ellenőrző szerv részére a tanúsítványhoz való hozzáférést.

(2)   A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elismerheti azokat a harmadik országokat, amelyek termelési rendszerei megfelelnek a II., a III. és a IV. címben megállapított elveknek és termelési szabályoknak, és amelyek ellenőrzési intézkedéseinek hatékonysága azonos az V. címben megállapított ellenőrzési intézkedések hatékonyságával, és jegyzéket állít össze ezen országokról. Az egyenértékűség elbírálásakor figyelembe kell venni a Codex Alimentarius CAC/GL 32 iránymutatásait.

Az elismerés iránti kérelmek elbírálása során a Bizottság felkéri a harmadik országot, hogy minden szükséges tájékoztatást adjon meg. A Bizottság szakértőket bízhat meg azzal a feladattal, hogy a helyszínen vizsgálják meg az érintett harmadik ország termelési szabályait és ellenőrzési intézkedéseit.

Az elismert harmadik országok minden év március 31-ig rövid éves jelentést juttatnak el a Bizottság részére az adott harmadik országban bevezetett ellenőrzési intézkedések végrehajtásáról és betartásáról.

Az elismert harmadik országok elismerésének az ezen éves jelentésekben szereplő információk alapján történő rendszeres felülvizsgálata révén a Bizottság a tagállamok segítségével biztosítja az elismert harmadik országok megfelelő felügyeletét. A felügyelet jellegét annak értékelése alapján kell meghatározni, hogy mekkora a szabálytalanságok vagy az ezen rendeletben megállapított rendelkezések megsértésének a kockázata.

(3)   Azon termékek esetében, amelyek behozatalára nem a 32. cikk értelmében és nem a (2) bekezdés szerint elismert harmadik országból kerül sor, a Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elismerheti azon ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket – a 27. cikkben említett ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket is beleértve –, amelyek harmadik országokban illetékesek az e cikk (1) bekezdése céljából ellenőrzések elvégzésére és tanúsítványok kiadására, és összeállíthatja ezen ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékét. Az egyenértékűség elbírálásakor figyelembe kell venni a Codex Alimentarius CAC/GL 32 iránymutatásait.

A Bizottság megvizsgál minden, elismerés iránti kérelmet, amelyet egy harmadik országbeli ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv nyújtott be.

Az elismerés iránti kérelmek elbírálása során a Bizottság felkéri az ellenőrző hatóságot vagy ellenőrző szervet, hogy minden szükséges tájékoztatást adjon meg. Az ellenőrző szerv vagy az ellenőrző hatóság tevékenysége akkreditációs szerv vagy – adott esetben – illetékes hatóság általi rendszeres helyszíni értékelés, felügyelet és többéves újraértékelés tárgyát képezi. A Bizottság szakértőket is megbízhat azzal a feladattal, hogy a helyszínen vizsgálják meg a termelési szabályokat és az érintett ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv által a harmadik országban végrehajtott ellenőrzési intézkedéseket.

Az elismert ellenőrző szervek rendelkezésre bocsátják az akkreditációs szerv vagy – adott esetben – az illetékes hatóság által az ellenőrző szervek tevékenységének rendszeres helyszíni értékeléséről, felügyeletéről és többéves újraértékeléséről szóló értékelő jelentéseket.

Az elismert ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerésének ezen értékelő jelentések alapján történő rendszeres felülvizsgálata révén a Bizottság a tagállamok segítségével biztosítja az elismert ellenőrző hatóságok és szervek megfelelő felügyeletét. A felügyelet jellegét annak értékelése alapján kell meghatározni, hogy mekkora a szabálytalanságok vagy az ezen rendeletben megállapított rendelkezések megsértésének a kockázata.

VII. CÍM

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

34. cikk

Ökológiai termékek szabad mozgása

(1)   Az illetékes hatóságok, az ellenőrző hatóságok és az ellenőrző szervek a termelési móddal, a címkézéssel, illetve a termelési mód bemutatásával kapcsolatos okokból nem tilthatják meg és nem korlátozhatják egy másik tagállamban található másik ellenőrző hatóság vagy ellenőrző szerv által ellenőrzött ökológiai termékek forgalmazását, amennyiben azok eleget tesznek az e rendeletben foglalt követelményeknek. Az e rendelet V. címében előírtakon felül további ellenőrzések és pénzügyi terhek nem rendelhetők el.

(2)   A tagállamok területükön alkalmazhatnak az ökológiai növénytermesztésre és állattartásra vonatkozó szigorúbb szabályokat is, amennyiben ezek a szabályok a nem ökológiai termelésre is vonatkoznak, továbbá amennyiben azok megfelelnek a közösségi jognak és nem tiltják vagy akadályozzák az érintett tagállam területén kívül előállított ökológiai termékek forgalomba hozatalát.

35. cikk

A Bizottság tájékoztatása

A tagállamok rendszeresen eljuttatják a következő információkat a Bizottsághoz:

| a) | az illetékes hatóságok neve és címe, adott esetben kódszámuk és az általuk alkalmazott megfelelőségi jelek; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóságok neve és címe, adott esetben kódszámuk és az általuk alkalmazott megfelelőségi jelek;

| b) | az ellenőrző hatóságok és szervek, valamint kódszámuk jegyzéke és adott esetben az általuk alkalmazott megfelelőségi jelek. A Bizottság rendszeresen közzéteszi az ellenőrző hatóságok és szervek jegyzékét. |
| --- | --- |

b)

az ellenőrző hatóságok és szervek, valamint kódszámuk jegyzéke és adott esetben az általuk alkalmazott megfelelőségi jelek. A Bizottság rendszeresen közzéteszi az ellenőrző hatóságok és szervek jegyzékét.

36. cikk

Statisztikai információ

A tagállamok továbbítják a Bizottságnak az e rendelet végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges statisztikai információkat. A szükséges statisztikai információkat a közösségi statisztikai program keretében kell meghatározni.

37. cikk

Ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság

(1)   A Bizottságot az ökológiai termeléssel foglalkozó szabályozási bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre való hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időtartam három hónap.

38. cikk

Végrehajtási szabályok

A Bizottság a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, és a II. címben megállapított célkitűzésekre és elvekre is figyelemmel e rendelet alkalmazására vonatkozóan részletes szabályokat állapít meg. Ezek közé tartoznak különösen a következők:

| a) | a III. címben meghatározott termelési szabályokra vonatkozó részletes szabályok, különös tekintettel a gazdasági szereplők által betartandó különleges követelményekre és feltételekre; |
| --- | --- |

a)

a III. címben meghatározott termelési szabályokra vonatkozó részletes szabályok, különös tekintettel a gazdasági szereplők által betartandó különleges követelményekre és feltételekre;

| b) | a IV. címben meghatározott címkézési szabályokra vonatkozó részletes szabályok; |
| --- | --- |

b)

a IV. címben meghatározott címkézési szabályokra vonatkozó részletes szabályok;

| c) | az V. címben megállapított ellenőrzési rendszerre vonatkozó részletes szabályok, különös tekintettel a minimum ellenőrzési követelményekre, a felügyeletre és az ellenőrzésre, a feladatok magán ellenőrző szervekre történő átruházásának különleges kritériumaira, az ilyen szervek jóváhagyásának és visszahívásának feltételeire, valamint a 29. cikkben említett írásbeli igazolásra; |
| --- | --- |

c)

az V. címben megállapított ellenőrzési rendszerre vonatkozó részletes szabályok, különös tekintettel a minimum ellenőrzési követelményekre, a felügyeletre és az ellenőrzésre, a feladatok magán ellenőrző szervekre történő átruházásának különleges kritériumaira, az ilyen szervek jóváhagyásának és visszahívásának feltételeire, valamint a 29. cikkben említett írásbeli igazolásra;

| d) | a VI. címben megállapított, harmadik országokból történő behozatal szabályaira vonatkozó részletes szabályok, különös tekintettel a harmadik országok és ellenőrző szervek 32. és 33. cikk szerinti elismerésével kapcsolatos feltételekre és követendő eljárásokra, beleértve az elismert harmadik országok és ellenőrző szervek jegyzékének közzétételét, valamint a 33. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett tanúsítványt is, figyelembe véve az elektronikus tanúsítvány előnyeit is; |
| --- | --- |

d)

a VI. címben megállapított, harmadik országokból történő behozatal szabályaira vonatkozó részletes szabályok, különös tekintettel a harmadik országok és ellenőrző szervek 32. és 33. cikk szerinti elismerésével kapcsolatos feltételekre és követendő eljárásokra, beleértve az elismert harmadik országok és ellenőrző szervek jegyzékének közzétételét, valamint a 33. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett tanúsítványt is, figyelembe véve az elektronikus tanúsítvány előnyeit is;

| e) | a 34. cikkben meghatározott, az ökológiai termékek szabad mozgásával összefüggő részletes szabályok, valamint a 35. cikkben megállapított, a Bizottság részére történő információtovábbításra vonatkozó részletes szabályok. |
| --- | --- |

e)

a 34. cikkben meghatározott, az ökológiai termékek szabad mozgásával összefüggő részletes szabályok, valamint a 35. cikkben megállapított, a Bizottság részére történő információtovábbításra vonatkozó részletes szabályok.

39. cikk

A 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezése

(1)   A 2092/91/EGK rendelet 2009. január 1-jétől kezdődően hatályát veszti.

(2)   A hatályon kívül helyezett 2092/91/EGK rendeletre való hivatkozást az e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.

40. cikk

Átmeneti intézkedések

A 2092/91/EGK rendelet által megállapított szabályokról az e rendeletre való áttérés megkönnyítése érdekében – amennyiben szükséges – intézkedéseket kell elfogadni a 37. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban.

41. cikk

Jelentéstétel a Tanács részére

(1)   A Bizottság 2011. december 31-ig jelentést nyújt be a Tanács részére.

(2)   A jelentés felülvizsgálja különösen az ezen rendelet alkalmazása során nyert tapasztalatokat és elsősorban az alábbi kérdéseket vizsgálja:

| a) | a rendelet hatálya és különösen a közétkeztetésben működő gazdasági szereplők által készített ökológiai élelmiszerek; |
| --- | --- |

a)

a rendelet hatálya és különösen a közétkeztetésben működő gazdasági szereplők által készített ökológiai élelmiszerek;

| b) | a GMO-k használatának tilalma – beleértve a nem GMO-k felhasználásával előállított termékek rendelkezésre állását –, az eladói igazolás és a meghatározott tűrési küszöbértékek, valamint ezeknek az ökológiai ágazatra gyakorolt hatása; |
| --- | --- |

b)

a GMO-k használatának tilalma – beleértve a nem GMO-k felhasználásával előállított termékek rendelkezésre állását –, az eladói igazolás és a meghatározott tűrési küszöbértékek, valamint ezeknek az ökológiai ágazatra gyakorolt hatása;

| c) | a belső piac és az ellenőrzési rendszer működése és különösen annak értékelése, hogy az alkalmazott gyakorlatok nem vezetnek-e tisztességtelen versenyhez vagy akadályokhoz az ökológiai termékek előállítása és forgalmazása tekintetében. |
| --- | --- |

c)

a belső piac és az ellenőrzési rendszer működése és különösen annak értékelése, hogy az alkalmazott gyakorlatok nem vezetnek-e tisztességtelen versenyhez vagy akadályokhoz az ökológiai termékek előállítása és forgalmazása tekintetében.

(3)   A Bizottság adott esetben megfelelő javaslatokkal egészíti ki a jelentést.

42. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Amennyiben bizonyos állatfajokra, vízi növényekre és mikroalgákra vonatkozóan nem állapítottak meg részletes termelési szabályokat, a 23. cikkben meghatározott címkézési szabályokat és az V. címben meghatározott ellenőrzési szabályokat kell alkalmazni. A részletes termelési szabályok rendeletbe foglalásáig a nemzeti szabályokat, vagy azok hiányában a tagállamok által elfogadott vagy elismert magán feltételrendszereket kell alkalmazni.

Ezt a rendeletet 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2007. június 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

S. GABRIEL

---

(1)  A 2007. május 22-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL L 198., 1991.7.22., 1. o. A legutóbb a 394/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 98., 2007.4.13., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o. Helyesbítve: HL L 191., 2004.5.28., 1. o.

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

4

(5)  HL L 223., 2006.8.15., 1. o.

5

(6)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o. A legutóbb a 2006/142/EK bizottsági irányelvvel (HL L 368., 2006.12.23., 110. o.) módosított irányelv.

7

(8)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2007/31/EK bizottsági irányelvvel (HL L 140., 2007.6.1., 44. o.) módosított irányelv.

8

(9)  HL L 106., 2001.4.17., 1. o. A legutóbb az 1830/2003/EK rendelettel (HL L 268., 2003.10.18., 24. o.) módosított rendelet.

9

(10)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o. A 378/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 59., 2005.3.5., 8. o.) módosított rendelet.

10

(11)  HL L 159., 1996.6.29., 1. o.

11

(12)  HL L 66., 1999.3.13., 16. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

12

(13)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

13

(14)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o. Az 1981/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 368., 2006.12.23., 99. o.) módosított rendelet.

14

(15)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o. A 2455/2001/EK határozattal (HL L 331., 2001.12.15., 1. o.) módosított irányelv.

15

(16)  HL L 376., 2006.12.27., 14. o.

16

(17)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

17

---

MELLÉKLET

A 17. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT KIFEJEZÉSEK

| BG: | биологичен. |
| --- | --- |
| ES: | ecológico, biológico. |
| CS: | ekologické, biologické. |
| DA: | økologisk. |
| DE: | ökologisch, biologisch. |
| ET: | mahe, ökoloogiline. |
| EL: | βιολογικό. |
| EN: | organic. |
| FR: | biologique. |
| GA: | orgánach. |
| IT: | biologico. |
| LV: | bioloģisks, ekoloģisks. |
| LT: | ekologiškas. |
| LU: | biologesch. |
| HU: | ökológiai. |
| MT: | organiku. |
| NL: | biologisch. |
| PL: | ekologiczne. |
| PT: | biológico. |
| RO: | ecologic. |
| SK: | ekologické, biologické. |
| SL: | ekološki. |
| FI: | luonnonmukainen. |
| SV: | ekologisk. |

BG:

биологичен.

ES:

ecológico, biológico.

CS:

ekologické, biologické.

DA:

økologisk.

DE:

ökologisch, biologisch.

ET:

mahe, ökoloogiline.

EL:

βιολογικό.

EN:

organic.

FR:

biologique.

GA:

orgánach.

IT:

biologico.

LV:

bioloģisks, ekoloģisks.

LT:

ekologiškas.

LU:

biologesch.

HU:

ökológiai.

MT:

organiku.

NL:

biologisch.

PL:

ekologiczne.

PT:

biológico.

RO:

ecologic.

SK:

ekologické, biologické.

SL:

ekološki.

FI:

luonnonmukainen.

SV:

ekologisk.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács és Bizottság

| 20.7.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 189/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 189/24

---

A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2007. június 25.)

az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség részéről történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

(2007/502/EK, Euratom)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 170. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával összefüggésben,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Bizottság a Közösségek nevében tárgyalásokat folytatott az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról, amely a megállapodásnak a 2007. január 1-jétől való ideiglenes alkalmazásáról is rendelkezik. Az ideiglenes alkalmazás lehetővé teszi a svájci jogalanyok számára, hogy részt vegyenek a hetedik keretprogram szerinti első pályázati felhívásokban. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a Közösségek nevében tárgyalásokat folytatott az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodásról, amely a megállapodásnak a 2007. január 1-jétől való ideiglenes alkalmazásáról is rendelkezik. Az ideiglenes alkalmazás lehetővé teszi a svájci jogalanyok számára, hogy részt vegyenek a hetedik keretprogram szerinti első pályázati felhívásokban.

| (2) | A megállapodást 2007. február 27-én parafálták. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodást 2007. február 27-én parafálták.

| (3) | A megállapodást alá kell írni és a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást alá kell írni és a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

(1)   Az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásnak és záróokmánynak az aláírása az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség nevében ezennel jóváhagyásra kerül, figyelemmel a nevezett megállapodás megkötésére.

(2)   A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

(1)   A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak és záróokmányának az Európai Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel a nevezett megállapodás megkötésére.

(2)   A Bizottság elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak és záróokmányának az Európai Atomenergia-közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel a nevezett megállapodás megkötésére.

3. cikk

Az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást ideiglenesen alkalmazzák.

4. cikk

(1)   A Bizottság képviseli a Közösség álláspontját az Európai Közösségek és a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló keretmegállapodás (1) 10. cikke által létrehozott Svájc/Közösségek kutatási bizottságban az EK-Szerződés 169. és 171. cikke alapján létrehozott jogi struktúrák megvalósítására vonatkozó szabályok Svájcban való alkalmazásáról szóló, a megállapodás 2. cikkének (1) bekezdése szerinti határozatokban.

(2)   A Bizottság képviseli a Közösség álláspontját az Európai Közösségek és a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló keretmegállapodás 10. cikke által létrehozott Svájc/Közösségek kutatási bizottságban a megállapodás 6. cikkének (2) bekezdése és 6. cikkének (3) bekezdése szerinti olyan döntések tekintetében, amelyek azokat a svájci régiókat határozzák meg, amelyek a „Kapacitások” egyedi program szerinti „Kutatási potenciál” munkaprogram szerinti kutatási intézkedésekből részesülő, támogatásra jogosult régiók lehetnek.

5. cikk

A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

Kelt Luxembourgban, 2007. június 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. SCHAVAN

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 313., 1985.11.22., 6. o.

1

---

MEGÁLLAPODÁS

az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

az Európai Közösség nevében eljárva,

és

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA

(a továbbiakban: a Bizottság),

az Európai Atomenergia-közösség nevében eljárva,

a továbbiakban együttesen: a Közösségek,

egyrészről,

és

A SVÁJCI SZÖVETSÉGI TANÁCS,

a Svájci Államszövetség nevében – a továbbiakban: Svájc – eljárva,

másrészről,

a továbbiakban: a Felek,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Svájc és az Európai Közösségek közötti szoros kapcsolat a Felek javát szolgálja;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek és Svájc számára fontos a tudományos és technológiai kutatás, valamint hogy az e területen folytatott együttműködés közös érdekük, a források jobb kihasználása és a párhuzamos munkavégzés elkerülése érdekében;

MIVEL Svájc és az Európai Közösségek közös érdeklődésükre számot tartó területeken jelenleg is hajtanak végre kutatási programokat;

MIVEL az Európai Közösségeknek és Svájcnak egyaránt érdeke, hogy mindkettejük előnyére együttműködjenek e programokban;

FIGYELEMBE VÉVE mindkét Fél azon érdekét, hogy elősegítsék kutatóegységeik bekapcsolódását egyfelől a Svájcban folytatott kutatási és technológiai fejlesztési tevékenységekbe, másfelől az Európai Közösségek kutatási és technológiai keretprogramjaiba;

MIVEL az Európai Atomenergia-közösség és Svájc 1978-ban megállapodást kötött az ellenőrzött termonukleáris fúziók és a plazmafizika területén folytatott együttműködésről (a továbbiakban: fúziós megállapodás);

MIVEL a Felek 1986. január 8-án keretmegállapodást kötöttek a tudományos és műszaki együttműködésről, amely 1987. július 17-én lépett hatályba (a továbbiakban: a keretmegállapodás);

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az említett keretmegállapodás 6. cikke kimondja, hogy a keretmegállapodásban célként kitűzött együttműködést megfelelő megállapodások útján kell megvalósítani;

MIVEL a Közösségek és Svájc 2004. január 16-án megállapodást írt alá (1) a tudományos és technológiai együttműködésről, amelyet 2004. január 1-je óta ideiglenesen alkalmaztak, és amely 2006. május 16-án lépett hatályba;

MIVEL az említett megállapodás 9. cikkének (2) bekezdése lehetővé teszi a megállapodás meghosszabbítását annak érdekében, hogy közös megegyezéssel meghatározott feltételek alapján lehetővé váljon egy új, többéves kutatási és technológiai fejlesztési keretprogramban való részvétel;

MIVEL az 1982/2006/EK európai parlamenti határozattal (2) és az 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3), valamint a 2006/971/EK (4), a 2006/972/EK (5), a 2006/973/EK (6), a 2006/974/EK (7) és a 2006/975/EK (8) tanácsi határozattal elfogadták az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramját (a továbbiakban: az EK hetedik keretprogramja) és a 2006/970/Euratom tanácsi határozattal (9) és az 1908/2006/Euratom tanácsi rendelettel (10), valamint a 2006/976/Euratom (11) és a 2006/977/Euratom (12) tanácsi határozattal elfogadták az Európai Atomenergia-közösségnek (Euratom) az Európai Kutatási Térség létrehozását is előmozdító, hetedik nukleáris kutatási és képzési keretprogramját (2007–2011);

MIVEL az Európai Közösségeket létrehozó szerződések rendelkezéseinek sérelme nélkül, ez a megállapodás és az e megállapodás alapján végzett tevékenységek semmilyen módon nem érintik az Európai Unió tagállamainak azon jogát, hogy Svájccal kétoldalú tudományos, technológiai, kutatási és fejlesztési tevékenységet folytassanak és adott esetben e célból megállapodásokat kössenek,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Tárgy

(1)   A hetedik EK- és Euratom-keretprogramok egészének végrehajtásában történő svájci részvétel e megállapodás szerint történik, a fúziós megállapodás előírásainak sérelme nélkül.

A Svájcban letelepedett jogalanyok a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok minden különleges programjában részt vehetnek.

(2)   A svájci jogalanyok részt vehetnek a Közösségek Közös Kutatóközpontja tevékenységeiben, amennyiben e részvételre az (1) bekezdés nem vonatkozik.

(3)   A Közösségekben letelepedett jogalanyok, a Közös Kutatóközpontot is beleértve, részt vehetnek a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok programjaival azonos témájú svájci kutatási programokban és projektekben.

(4)   E megállapodás alkalmazásában „jogalany” bármely, a letelepedés helye szerinti állam nemzeti joga vagy a közösségi jog szerinti természetes vagy jogi személy, aki jogi személyiséggel rendelkezik és jogképes. Ez magában foglalja többek között az egyetemeket, a kutatási egységeket, az ipari vállalkozásokat, a kis- és középvállalkozásokat is beleértve, és a természetes személyeket.

2. cikk

Az együttműködés módja és eszközei

Az együttműködés az alábbi módon jön létre:

| 1. | A Svájcban letelepedett jogalanyok részvétele a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok alapján elfogadott különleges programokban, a vállalkozásoknak, kutatóközpontoknak és egyetemeknek az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységében, valamint az Európai Atomenergia-közösség kutatási és képzési tevékenységében történő részvételére vonatkozó szabályokkal és feltételekkel összhangban.
  Amennyiben a Közösség rendelkezik az Európai Közösséget létrehozó szerződés 169. és 171. cikkének végrehajtásáról, Svájcnak lehetővé kell tenni a részvételt az ilyen rendelkezések alapján létrehozott jogi struktúrákban, az ilyen jogi struktúrák létrehozásához elfogadott szabályokkal összhangban és amennyiben ezek a szabályok Svájcban is alkalmazandók lesznek. A Svájc/Közösségek kutatási bizottság határoz ezen szabályok Svájcban való alkalmazásáról.
  A Svájcban letelepedett jogalanyok jogosultak az Európai Közösséget létrehozó szerződés 169. és 171. cikkén alapuló közvetett intézkedésekben való részvételre. |
| --- | --- |

1.

A Svájcban letelepedett jogalanyok részvétele a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok alapján elfogadott különleges programokban, a vállalkozásoknak, kutatóközpontoknak és egyetemeknek az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységében, valamint az Európai Atomenergia-közösség kutatási és képzési tevékenységében történő részvételére vonatkozó szabályokkal és feltételekkel összhangban.

Amennyiben a Közösség rendelkezik az Európai Közösséget létrehozó szerződés 169. és 171. cikkének végrehajtásáról, Svájcnak lehetővé kell tenni a részvételt az ilyen rendelkezések alapján létrehozott jogi struktúrákban, az ilyen jogi struktúrák létrehozásához elfogadott szabályokkal összhangban és amennyiben ezek a szabályok Svájcban is alkalmazandók lesznek. A Svájc/Közösségek kutatási bizottság határoz ezen szabályok Svájcban való alkalmazásáról.

A Svájcban letelepedett jogalanyok jogosultak az Európai Közösséget létrehozó szerződés 169. és 171. cikkén alapuló közvetett intézkedésekben való részvételre.

| 2. | Svájcnak a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok végrehajtása érdekében elfogadott programok költségvetéséhez történő pénzügyi hozzájárulása az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

2.

Svájcnak a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok végrehajtása érdekében elfogadott programok költségvetéséhez történő pénzügyi hozzájárulása az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározottak szerint.

| 3. | A Közösségekben letelepedett jogalanyok részvétele a Szövetségi Tanács által elhatározott, a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok programjaival azonos témájú svájci kutatási programokban és/vagy projektekben a vonatkozó svájci szabályozás szerint, az adott projektben részt vevők és az adott svájci program vezetésének beleegyezésével. A Közösségekben letelepedett, a svájci kutatási programokban és/vagy projektekben részt vevő jogalanyok költségeiket maguk viselik, ideértve a projekt általános kezelési és igazgatási költségeihez történő hozzájárulásukat is. |
| --- | --- |

3.

A Közösségekben letelepedett jogalanyok részvétele a Szövetségi Tanács által elhatározott, a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok programjaival azonos témájú svájci kutatási programokban és/vagy projektekben a vonatkozó svájci szabályozás szerint, az adott projektben részt vevők és az adott svájci program vezetésének beleegyezésével. A Közösségekben letelepedett, a svájci kutatási programokban és/vagy projektekben részt vevő jogalanyok költségeiket maguk viselik, ideértve a projekt általános kezelési és igazgatási költségeihez történő hozzájárulásukat is.

| 4. | A hetedik EK- és Euratom-keretprogramok és a svájci projektek és/vagy programok végrehajtásával kapcsolatos információk és okmányok rendszeres cseréje mellett a Felek közötti együttműködés az alábbi módokon és eszközökkel is történhet:






  a) | rendszeres véleménycsere a kutatási politika irányáról és prioritásairól, valamint a svájci és a közösségi tervekről; |
| --- | --- | --- |

4.

A hetedik EK- és Euratom-keretprogramok és a svájci projektek és/vagy programok végrehajtásával kapcsolatos információk és okmányok rendszeres cseréje mellett a Felek közötti együttműködés az alábbi módokon és eszközökkel is történhet:

a)

rendszeres véleménycsere a kutatási politika irányáról és prioritásairól, valamint a svájci és a közösségi tervekről;

| b) | véleménycsere az együttműködés kilátásairól és fejlődéséről; |
| --- | --- |

b)

véleménycsere az együttműködés kilátásairól és fejlődéséről;

| c) | alkalmankénti információcsere a közösségi és a svájci kutatási programok és projektek végrehajtásáról, valamint az e megállapodás keretében elvégzett munkákról; |
| --- | --- |

c)

alkalmankénti információcsere a közösségi és a svájci kutatási programok és projektek végrehajtásáról, valamint az e megállapodás keretében elvégzett munkákról;

| d) | együttes ülések; |
| --- | --- |

d)

együttes ülések;

| e) | látogatások, valamint kutatók, mérnökök, technikusok cseréje; |
| --- | --- |

e)

látogatások, valamint kutatók, mérnökök, technikusok cseréje;

| f) | a Felek program- és projektvezetői közötti rendszeres kapcsolat, valamint a másik Fél által végrehajtott programok és projektek folyamatos figyelemmel kísérése; |
| --- | --- |

f)

a Felek program- és projektvezetői közötti rendszeres kapcsolat, valamint a másik Fél által végrehajtott programok és projektek folyamatos figyelemmel kísérése;

| g) | szakértők szemináriumokon, szimpóziumokon, munkaértekezleteken való részvétele. |
| --- | --- |

g)

szakértők szemináriumokon, szimpóziumokon, munkaértekezleteken való részvétele.

3. cikk

Kiigazítás

Az együttműködés a Felek kölcsönös megegyezésével bármikor kiigazítható és továbbfejleszthető.

4. cikk

Szellemi tulajdonjogok és kötelezettségek

(1)   Az A. mellékletre és az alkalmazandó jogra is figyelemmel, a Svájcban letelepedett, az Európai Közösségek kutatási programjaiban részt vevő jogalanyokat az e részvételből származó információk és szellemi tulajdon tulajdonjoga, hasznosítása és terjesztése tekintetében ugyanazon jogok és kötelezettségek illetik meg, mint a Közösségekben letelepedett jogalanyokat. Ez az előírás nem érinti az e megállapodás ideiglenes alkalmazását megelőzően kezdődött projektek eredményeit.

(2)   Az A. mellékletre és az alkalmazandó jogra is figyelemmel, a Közösségekben letelepedett, a 2. cikk (3) bekezdése szerint svájci kutatási projektekben részt vevő jogalanyokat az e részvételből származó információk és szellemi tulajdon tulajdonjoga, hasznosítása és terjesztése tekintetében ugyanazon jogok és kötelezettségek illetik meg, mint az e programokban/projektekben részt vevő, Svájcban letelepedett jogalanyokat.

5. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   A Közösségeknek az e megállapodás ideiglenes alkalmazását megelőzően a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok alapján vállalt kötelezettségvállalásai – csakúgy, mint az ezekből származó kifizetések – Svájc számára nem keletkeztetnek hozzájárulási kötelezettséget. Svájcnak a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok végrehajtásában való részvételéből adódó pénzügyi hozzájárulását azon összeg arányában és azon összegen felül kell megállapítani, amely az Európai Unió általános költségvetéséből a Bizottságnak az e megállapodás hatálya alá tartozó programok és tevékenységek végrehajtásához, irányításához és működtetéséhez szükséges munka következtében keletkező pénzügyi kötelezettségeit fedezni hivatott kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében évente rendelkezésre áll.

(2)   Svájcnak a hetedik EK- és Euratom-keretprogramokhoz – a fúziós program kivételével – történő hozzájárulását meghatározó arányossági tényezőt Svájc piaci áron számított bruttó hazai termékének és az Európai Unió tagállamainak piaci áron számított bruttó hazai termékének hányadosa adja. A fúziós programhoz történő svájci hozzájárulást továbbra is a vonatkozó megállapodás alapján kell kiszámítani. Ezeket a hányadosokat az Eurostat legfrissebb, az Európai Közösségek előzetes költségvetési tervezetének közzététele idején hozzáférhető statisztikai adatai alapján kell kiszámítani.

(3)   A Svájc pénzügyi hozzájárulására irányadó szabályokat a B. melléklet tartalmazza.

6. cikk

Svájc/Közösségek kutatási bizottság

(1)   A keretmegállapodással létrehozott Svájc/Közösségek kutatási bizottság vizsgálja, értékeli és biztosítja e megállapodás megfelelő végrehajtását. A megállapodás végrehajtásából vagy értelmezéséből származó kérdéseket a bizottság elé kell utalni.

(2)   A Bizottság Svájc kérésére meghatározhatja azokat a svájci régiókat, amelyek eleget tesznek az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (13) 5. cikkének (1) bekezdésében megállapított kritériumoknak, és amelyek ezért a „Kapacitások” egyedi program szerinti „Kutatási potenciál” munkaprogram szerinti kutatási intézkedésekből részesülő, támogatásra jogosult régiók lehetnek.

(3)   A bizottság határozhat a C. mellékletben található közösségi jogi aktusokra történő hivatkozások módosításáról.

7. cikk

Részvétel

(1)   A 4. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül, a Svájcban letelepedett és a hetedik EK- és Euratom-keretprogramokban részt vevő jogalanyokat ugyanazon szerződéses jogok illetik és kötelezettségek terhelik, mint a Közösségekben letelepedett jogalanyokat.

(2)   A közösségi programok keretében a javaslatok benyújtásának és értékelésének, valamint a támogatási megállapodások és/vagy a szerződések odaítélésének és megkötésének feltételei a Svájcban letelepedett jogalanyok tekintetében megegyeznek az ugyanazon program keretében a Közösségekben letelepedett jogalanyokkal kötött támogatási megállapodások és/vagy szerződések feltételeivel.

(3)   A Svájcban letelepedett jogalanyok jogosultak lesznek azokra a kölcsönökre, amelyeket az EBB a hetedik keretprogram alapján kitűzött kutatási célok támogatása érdekében biztosít.

(4)   A Közösségek kutatási és technológiafejlesztési programjaiban közreműködő értékelők és szakértők kiválasztásakor megfelelő számú svájci szakembert kell tekintetbe venni, figyelembe véve a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeket és ismereteket.

(5)   Az 1. cikk (3) bekezdése, a 2. cikk (3) bekezdése és a 4. cikk (2) bekezdése, valamint a hatályos nemzeti szabályozás és az eljárási szabályok sérelme nélkül, a Közösségekben letelepedett jogalanyok a projektben részt vevő svájci partnerekkel azonos feltételek mellett vehetnek részt a 2. cikk (3) bekezdésében meghatározott svájci kutatási programokban és/vagy projektekben. A svájci hatóságok legalább egy svájci jogalany közös részvétele alapján részt vehetnek a Közösségekben letelepedett egy vagy több jogalany projektjében.

8. cikk

Mobilitás

A hatályos szabályozással és megállapodásokkal összhangban a Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy biztosítják az e megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységekben részt vevő kutatók, és – amennyiben az érintett tevékenység sikeres teljesítéséhez ez nélkülözhetetlen – korlátozott számú kutatói személyzet Svájcba és a Közösségekbe történő belépését és ott tartózkodását.

9. cikk

Felülvizsgálat és jövőbeni együttműködés

(1)   Amennyiben a Közösségek felülvizsgálja vagy kibővíti kutatási programjait, ezt a megállapodást a közösen megállapított feltételek szerint lehet felülvizsgálni vagy kibővíteni. A Felek az ilyen felülvizsgálattal vagy kibővítéssel, valamint minden, a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok keretében folytatott svájci együttműködést közvetlenül vagy közvetve érintő üggyel kapcsolatban információ- és véleménycserét folytatnak. A felülvizsgált vagy kibővített programok pontos tartalmáról a Közösségek az elfogadásuktól számított két héten belül értesíti Svájcot. A kutatási programok ilyen felülvizsgálata vagy kibővítése esetén, Svájc hat hónapos határidővel felmondhatja ezt a megállapodást. A Felek a megállapodás kibővítésének vagy megszüntetésének szándékáról a Közösségek határozatának elfogadásától számított három hónapon belül értesítik egymást.

(2)   Amennyiben a Közösségek új többéves kutatási és technológiafejlesztési keretprogramot fogad el, ez a megállapodás közösen megállapított feltételek szerint meghosszabbítható vagy újratárgyalható. A Felek az ilyen programok vagy más jelenlegi vagy jövőbeni kutatási tevékenységek előkészítéséről információ- és véleménycserét folytatnak a Svájc/Közösségek kutatási bizottságban.

10. cikk

Más nemzetközi megállapodásokhoz fűződő viszony

(1)   E megállapodás nem érinti egy másik, a Felek egyike számára kötelező nemzetközi szerződésből eredő és az e Fél területén letelepedett jogalanyokat illető előnyöket.

(2)   A hetedik EK-keretprogramhoz társult másik országban letelepedett jogalany (társult ország) e megállapodás alapján ugyanazon jogokkal és kötelezettségekkel bír, mint a tagállamban letelepedett jogalanyok, amennyiben az a társult ország, amelyben a jogalany letelepedett, egyetért ugyanezen jogoknak és kötelezettségeknek a svájci jogalanyok számára való biztosításával.

11. cikk

Területi hatály

E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, ahol a Közösséget létrehozó szerződést alkalmazzák, az abban megállapított feltételek szerint, és másrészről Svájc területén.

12. cikk

Mellékletek

Az A., B. és C. melléklet e megállapodás szerves részét képezi.

13. cikk

Módosítás és felmondás

(1)   E megállapodás a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok időtartamára jön létre.

(2)   E megállapodás csak írásban, a Felek közös megállapodása alapján módosítható. A módosítások hatálybalépése tekintetében az e megállapodás hatálybalépésére vonatkozó eljárást kell alkalmazni.

(3)   E megállapodást bármelyik Fél bármikor felmondhatja hat hónapos határidővel, az erről szóló írásbeli értesítés megküldésével.

(4)   Az e megállapodás felmondásakor és/vagy lejártakor folyamatban lévő tevékenységek és projektek befejezésükig folytatódnak az e megállapodásban előírt feltételek szerint. A felmondás további következményeit a Felek közös megállapodással határozzák meg.

14. cikk

Hatálybalépés és ideiglenes alkalmazás

(1)   E megállapodást a Felek vonatkozó eljárásaikkal összhangban kötik és erősítik meg. E megállapodás az ehhez szükséges eljárások befejezéséről szóló utolsó értesítés megküldésének napján lép hatályba. 2007. január 1-jétől kell ideiglenesen alkalmazni.

(2)   Amennyiben az egyik Fél arról értesíti a másikat, hogy a megállapodást nem köti meg, a Felek az alábbiakban egyeznek meg:

| — | a Közösségek visszafizetik Svájcnak a 2. cikk (2) bekezdésében meghatározott, az Európai Unió általános költségvetéséhez való hozzájárulását, |
| --- | --- |

—

a Közösségek visszafizetik Svájcnak a 2. cikk (2) bekezdésében meghatározott, az Európai Unió általános költségvetéséhez való hozzájárulását,

| — | ugyanakkor a Közösségeknek a Svájcban letelepedett jogalanyok közvetett tevékenységekben történő részvételére fordított pénzeszközeit, a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott visszatérítéseket is beleértve, a fent említett visszafizetendő összegből le kell vonni, |
| --- | --- |

—

ugyanakkor a Közösségeknek a Svájcban letelepedett jogalanyok közvetett tevékenységekben történő részvételére fordított pénzeszközeit, a 2. cikk (1) bekezdésében meghatározott visszatérítéseket is beleértve, a fent említett visszafizetendő összegből le kell vonni,

| — | a megállapodás ideiglenes alkalmazásának ideje alatt elindított, és a fent említett értesítés idején még folyamatban lévő projekteket és tevékenységeket befejezésükig folytatni kell e megállapodás rendelkezései szerint. |
| --- | --- |

—

a megállapodás ideiglenes alkalmazásának ideje alatt elindított, és a fent említett értesítés idején még folyamatban lévő projekteket és tevékenységeket befejezésükig folytatni kell e megállapodás rendelkezései szerint.

E megállapodás két-két példányban készült, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, és valamennyi szöveg egyaránt hiteles.

Съставено в Люксембург на двадесет и пети юни две хиляди и седма година.

Hecho en Luxemburgo, el veinticinco de junio de dos mil siete.

V Lucemburku dne dvacátého pátého června dva tisíce sedm.

Udfærdiget i Luxembourg den femogtyvende juni to tusind og syv.

Geschehen zu Luxemburg am fünfundzwanzigsten Juni zweitausendsieben.

Kahe tuhande seitsmenda aasta juunikuu kahekümne viiendal päeval Luxembourgis.

Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι πέντε Ιουνίου δύο χιλιάδες επτά.

Done at Luxembourg, on the twenty-fifth day of June in the year two thousand and seven.

Fait à Luxembourg, le vingt-cinq juin deux mille sept.

Fatto a Lussemburgo, addì venticinque giugno duemilasette.

Luksemburgā, divtūkstoš septītā gada divdesmit piektajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai septintųjų metų birželio dvidešimt penktą dieną Liuksemburge.

Kelt Luxembourgban, a kettőezer-hetedik év június havának huszonötödik napján.

Magħmul fil-Lussemburgu, fil-ħamsa u għoxrin jum ta' Ġunju tas-sena elfejn u sebgħa.

Gedaan te Luxemburg, de vijfentwintigste juni tweeduizend zeven.

Sporządzono w Luksemburgu dnia dwudziestego piątego czerwca roku dwa tysiące siódmego.

Feito no Luxemburgo, em vinte e cinco de Junho de dois mil e sete.

Adoptat la Luxemburg, douăzeci şi cinci iunie două mii șapte.

V Luxemburgu dňa dvadsiateho piateho júna dvetisícsedem.

V Luxembourgu, petindvajsetega junija leta dva tisoč sedem.

Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäviidentenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattaseitsemän.

Som skedde i Luxemburg den tjugofemte juni tjugohundrasju.

Зa Eвpoпeйcката общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Гια την Ευρωπαїκή Κоινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Зa Eвpoпeйcката общност зa aтoмна енергия

Por la Comunidad Europea de la Energía Atómica

Za Evropské společenství pro atomovou energii

For Det Europæiske Atomenergifælleskab

Für die Europäische Atomgemeinschaft

Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

Гια την Ευρωπαїκή Κоινότητα Ατομικής Εvέργειας

For the European Atomic Energy Community

Pour la Communauté européenne de l'énergie atomique

Per la Comunità europea dell'energia atomica

Eiropas Atomenerġijas kopienas vārdā

Europos atominés energijos bendrijos vardu

Az Európai Atomenergia-közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea ta' l-Enerġija Atomika

W imieniu Europejskiej Wspólnoty Energii Atomowej

Voor de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie

Pela Comunidade Europeia da Energia Atómica

Pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice

Za Európske spoločenstvo pre atómovú energiu

Za Evropsko skupnost za atomsko energijo

Euroopan atominienergiayhteisön puolesta

För Europeiska atomenergigemenskapen

Image

Зa Конфедерация Швейцария

Por la confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Гια την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Żvizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederaţia Elveţiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska edsförbundets vågnar

Image

---

(1)  HL L 32., 2004.2.5., 22. o.

1

(2)  HL L 412., 2006.12.30., 1. o.

2

(3)  HL L 391., 2006.12.30., 1. o.

3

(4)  HL L 400., 2006.12.30., 87. o.

4

(5)  HL L 400., 2006.12.30., 244. o.

5

(6)  HL L 400., 2006.12.30., 271. o.

6

(7)  HL L 400., 2006.12.30., 300. o.

7

(8)  HL L 400., 2006.12.30., 369. o.

8

(9)  HL L 400., 2006.12.30., 61. o.

9

(10)  HL L 400., 2006.12.30., 1. o.

10

(11)  HL L 400., 2006.12.30., 405. o.

11

(12)  HL L 400., 2006.12.30., 435. o.

12

(13)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

13

A. MELLÉKLET

A SZELLEMI TULAJDONJOGOK MEGOSZTÁSÁNAK ALAPELVEI

I.   Alkalmazási kör

E megállapodás alkalmazásában „szellemi tulajdon” az 1967. július 14-én, Stockholmban aláírt, a Szellemi Tulajdon Világszervezete létrehozásáról szóló egyezmény 2. cikke szerinti fogalom.

E megállapodás alkalmazásában „ismeret”: szabadalom, formatervezési minta, fajtaoltalom, kiegészítő oltalmi tanúsítvány vagy az oltalom más formája iránti kérelemnek vagy az oltalom megadásának tárgyát képező eredmények, az információt is beleértve, függetlenül attól, hogy állhatnak-e oltalom alatt vagy sem, illetve az ilyen információhoz kapcsolódó szerzői jog vagy jogok.

II.   A Szerződő Felek jogalanyainak szellemi tulajdonjogai

| 1. | A Felek biztosítják, hogy a másik Fél e megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységekben részt vevő jogalanyainak szellemi tulajdonjogai és az e részvételből származó jogai és kötelezettségei összhangban álljanak a Felek által alkalmazandó, vonatkozó nemzetközi egyezményekkel, különösen a TRIPS-megállapodással (a Kereskedelmi Világszervezet által igazgatott, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás), a Berni Egyezménnyel (1971-ben, Párizsban felülvizsgált szöveg) és a Párizsi Egyezménnyel (1967-ben, Stockholmban felülvizsgált szöveg). |
| --- | --- |

1.

A Felek biztosítják, hogy a másik Fél e megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységekben részt vevő jogalanyainak szellemi tulajdonjogai és az e részvételből származó jogai és kötelezettségei összhangban álljanak a Felek által alkalmazandó, vonatkozó nemzetközi egyezményekkel, különösen a TRIPS-megállapodással (a Kereskedelmi Világszervezet által igazgatott, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás), a Berni Egyezménnyel (1971-ben, Párizsban felülvizsgált szöveg) és a Párizsi Egyezménnyel (1967-ben, Stockholmban felülvizsgált szöveg).

| 2. | A Svájcban letelepedett, a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok keretében közvetett tevékenységekben részt vevő jogalanyokat a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogok és kötelezettségek az 1906/2006/EK rendelettel módosított 2321/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1), a 2006. december 18-i 1908/2006/Euratom tanácsi rendelettel módosított 2322/2002/Euratom tanácsi rendeletben (2) és a Közösséggel kötött támogatási megállapodásban és/vagy szerződésben előírtak szerint illetik meg, illetve terhelik, az 1. pontnak megfelelően. Amennyiben Svájc közvetett tevékenységben vesz részt az Európai Közösséget létrehozó szerződés 169. és 171. cikke szerint végrehajtott hetedik EK-keretprogram keretében, Svájcot a szellemi tulajdonnal kapcsolatban ugyanazon jogok illetik, illetve kötelezettségek terhelik, mint az abban részt vevő tagállamokat, amint azt a vonatkozó rendelkezések megállapítják. |
| --- | --- |

2.

A Svájcban letelepedett, a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok keretében közvetett tevékenységekben részt vevő jogalanyokat a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogok és kötelezettségek az 1906/2006/EK rendelettel módosított 2321/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (1), a 2006. december 18-i 1908/2006/Euratom tanácsi rendelettel módosított 2322/2002/Euratom tanácsi rendeletben (2) és a Közösséggel kötött támogatási megállapodásban és/vagy szerződésben előírtak szerint illetik meg, illetve terhelik, az 1. pontnak megfelelően. Amennyiben Svájc közvetett tevékenységben vesz részt az Európai Közösséget létrehozó szerződés 169. és 171. cikke szerint végrehajtott hetedik EK-keretprogram keretében, Svájcot a szellemi tulajdonnal kapcsolatban ugyanazon jogok illetik, illetve kötelezettségek terhelik, mint az abban részt vevő tagállamokat, amint azt a vonatkozó rendelkezések megállapítják.

| 3. | Az Európai Unió valamely tagállamában letelepedett és a svájci kutatási programokban és/vagy projektekben részt vevő jogalanyokat ugyanazon szellemi tulajdonjogok illetik, illetve kötelezettségek terhelik, mint a programban részt vevő, Svájcban letelepedett jogalanyokat, az 1. pontnak megfelelően. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió valamely tagállamában letelepedett és a svájci kutatási programokban és/vagy projektekben részt vevő jogalanyokat ugyanazon szellemi tulajdonjogok illetik, illetve kötelezettségek terhelik, mint a programban részt vevő, Svájcban letelepedett jogalanyokat, az 1. pontnak megfelelően.

III.   A Szerződő Felek szellemi tulajdonjogai

| 1. | Ha a Felek eltérően nem állapodnak meg, azon ismeretekre, amelyeket a Felek az e megállapodás 2. cikkének (4) bekezdése szerint végzett tevékenységek során szereznek, a következő szabályokat kell alkalmazni:






  a) | az ismeret tulajdonjoga az ismeretszerző felet illeti. Ha nem lehet megállapítani, hogy a Felek milyen arányban vettek részt a tevékenységben, ezen ismeretek a Felek közös tulajdonába kerülnek; |
| --- | --- | --- |

1.

Ha a Felek eltérően nem állapodnak meg, azon ismeretekre, amelyeket a Felek az e megállapodás 2. cikkének (4) bekezdése szerint végzett tevékenységek során szereznek, a következő szabályokat kell alkalmazni:

a)

az ismeret tulajdonjoga az ismeretszerző felet illeti. Ha nem lehet megállapítani, hogy a Felek milyen arányban vettek részt a tevékenységben, ezen ismeretek a Felek közös tulajdonába kerülnek;

| b) | a tulajdonjoggal rendelkező Fél biztosítja a másik Fél számára az ismeretekhez való hozzáférési jogokat, a megállapodás 2. cikke (4) bekezdésében említett tevékenységekre tekintettel. Az ismeretekhez való hozzáférési jogokat díjmentesen kell biztosítani. |
| --- | --- |

b)

a tulajdonjoggal rendelkező Fél biztosítja a másik Fél számára az ismeretekhez való hozzáférési jogokat, a megállapodás 2. cikke (4) bekezdésében említett tevékenységekre tekintettel. Az ismeretekhez való hozzáférési jogokat díjmentesen kell biztosítani.

| 2. | Ha a Felek eltérően nem állapodnak meg, a Felek tudományos művei tekintetében a következő szabályokat kell alkalmazni:






  a) | ha az egyik Fél a megállapodás keretében végzett tevékenységből származó adatot, információt, és műszaki vagy tudományos eredményt tesz közzé folyóiratban, újságcikkben, jelentésben, könyvben, az audiovizuális műveket és a szoftvereket is ideértve, a másik Fél számára az egész világra kiterjedő, nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes használati engedélyt biztosít a szóban forgó művek fordítása, feldolgozása, továbbítása és nyilvános terjesztése érdekében; |
| --- | --- | --- |

2.

Ha a Felek eltérően nem állapodnak meg, a Felek tudományos művei tekintetében a következő szabályokat kell alkalmazni:

a)

ha az egyik Fél a megállapodás keretében végzett tevékenységből származó adatot, információt, és műszaki vagy tudományos eredményt tesz közzé folyóiratban, újságcikkben, jelentésben, könyvben, az audiovizuális műveket és a szoftvereket is ideértve, a másik Fél számára az egész világra kiterjedő, nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes használati engedélyt biztosít a szóban forgó művek fordítása, feldolgozása, továbbítása és nyilvános terjesztése érdekében;

| b) | minden, nyilvánosan terjesztendő, e szakasz alapján létrehozott, szerzői jogi védelemben részesülő adatról és információról készült másolaton fel kell tüntetni a szerző nevét, kivéve ha a szerző kifejezetten elutasítja nevének feltüntetését. A másolatoknak jól láthatóan utalniuk kell a Felek közös támogatására. |
| --- | --- |

b)

minden, nyilvánosan terjesztendő, e szakasz alapján létrehozott, szerzői jogi védelemben részesülő adatról és információról készült másolaton fel kell tüntetni a szerző nevét, kivéve ha a szerző kifejezetten elutasítja nevének feltüntetését. A másolatoknak jól láthatóan utalniuk kell a Felek közös támogatására.

| 3. | Ha a Felek eltérően nem állapodnak meg, a nyilvánosságra nem hozott információ tekintetében a következő szabályokat kell alkalmazni:






  a) | az e megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységekre vonatkozó információk másik Fél részére történő továbbítása során a Felek meghatározzák, hogy mely információt nem kívánják nyilvánosságra hozni; |
| --- | --- | --- |

3.

Ha a Felek eltérően nem állapodnak meg, a nyilvánosságra nem hozott információ tekintetében a következő szabályokat kell alkalmazni:

a)

az e megállapodás hatálya alá tartozó tevékenységekre vonatkozó információk másik Fél részére történő továbbítása során a Felek meghatározzák, hogy mely információt nem kívánják nyilvánosságra hozni;

| b) | e megállapodás különleges céljai érdekében az információkat fogadó Fél a nyilvánosságra nem hozandó információkat saját felelősségére a neki alárendelt szervek tudomására hozhatja; |
| --- | --- |

b)

e megállapodás különleges céljai érdekében az információkat fogadó Fél a nyilvánosságra nem hozandó információkat saját felelősségére a neki alárendelt szervek tudomására hozhatja;

| c) | az információt fogadó Fél a nyilvánosságra nem hozandó információt szolgáltató Fél előzetes, írásbeli jóváhagyásával az ilyen információt szélesebb körben is terjesztheti, mint ahogy azt a b) pont egyébként lehetővé tenné. A Felek együttműködnek az információk szélesebb körben történő terjesztéséhez szükséges előzetes jóváhagyás megadására és igénylésére vonatkozó eljárások kidolgozása érdekében, amelynek során mindegyik Fél annyiban adja meg jóváhagyását, amennyiben azt politikája és nemzeti jogszabályai lehetővé teszik; |
| --- | --- |

c)

az információt fogadó Fél a nyilvánosságra nem hozandó információt szolgáltató Fél előzetes, írásbeli jóváhagyásával az ilyen információt szélesebb körben is terjesztheti, mint ahogy azt a b) pont egyébként lehetővé tenné. A Felek együttműködnek az információk szélesebb körben történő terjesztéséhez szükséges előzetes jóváhagyás megadására és igénylésére vonatkozó eljárások kidolgozása érdekében, amelynek során mindegyik Fél annyiban adja meg jóváhagyását, amennyiben azt politikája és nemzeti jogszabályai lehetővé teszik;

| d) | az e megállapodással összefüggésben rendezett szemináriumokon és más üléseken közölt, nem dokumentum jellegű, nyilvánosságra nem hozott, vagy más bizalmas információt, valamint a személyzet alkalmazásából, a létesítmények használatából vagy a közvetett tevékenységekből származó információt bizalmasan kell kezelni, amennyiben az ilyen, nyilvánosságra nem hozott, vagy más bizalmas, illetve minősített információt fogadó Felet az információ bizalmas jellegéről a közlést megelőzően az a) ponttal összhangban tájékoztatták; |
| --- | --- |

d)

az e megállapodással összefüggésben rendezett szemináriumokon és más üléseken közölt, nem dokumentum jellegű, nyilvánosságra nem hozott, vagy más bizalmas információt, valamint a személyzet alkalmazásából, a létesítmények használatából vagy a közvetett tevékenységekből származó információt bizalmasan kell kezelni, amennyiben az ilyen, nyilvánosságra nem hozott, vagy más bizalmas, illetve minősített információt fogadó Felet az információ bizalmas jellegéről a közlést megelőzően az a) ponttal összhangban tájékoztatták;

| e) | mindegyik Fél biztosítja, hogy a nyilvánosságra nem hozott, az a) és d) ponttal összhangban általa kért információk az e megállapodás előírásai szerinti védelemben részesüljenek. Ha valamelyik Fél megállapítja, hogy az a) és d) pontban foglalt előírásoknak nem képes vagy előreláthatóan nem lesz képes eleget tenni, erről haladéktalanul értesíti a másik Szerződő Felet. A Felek ezt követően tárgyalnak a megfelelő intézkedésekről. |
| --- | --- |

e)

mindegyik Fél biztosítja, hogy a nyilvánosságra nem hozott, az a) és d) ponttal összhangban általa kért információk az e megállapodás előírásai szerinti védelemben részesüljenek. Ha valamelyik Fél megállapítja, hogy az a) és d) pontban foglalt előírásoknak nem képes vagy előreláthatóan nem lesz képes eleget tenni, erről haladéktalanul értesíti a másik Szerződő Felet. A Felek ezt követően tárgyalnak a megfelelő intézkedésekről.

---

(1)  HL L 355., 2002.12.30., 23. o.

(2)  HL L 355., 2002.12.30., 35. o.

B. MELLÉKLET

AZ E MEGÁLLAPODÁS 5. CIKKÉBEN EMLÍTETT, SVÁJC HOZZÁJÁRULÁSÁRA IRÁNYADÓ PÉNZÜGYI SZABÁLYOK

I.   A pénzügyi részvétel meghatározása

| 1. | A Bizottság mielőbb, de legkésőbb minden költségvetési év szeptember 1-jéig, a vonatkozó dokumentumokkal együtt megküldi Svájcnak az alábbiakat:






  a) | az Európai Unió előzetes költségvetési tervezete kiadási kimutatásában szereplő, a két keretprogramnak megfelelő kötelezettségvállalási előirányzatok összege; |
| --- | --- | --- |

1.

A Bizottság mielőbb, de legkésőbb minden költségvetési év szeptember 1-jéig, a vonatkozó dokumentumokkal együtt megküldi Svájcnak az alábbiakat:

a)

az Európai Unió előzetes költségvetési tervezete kiadási kimutatásában szereplő, a két keretprogramnak megfelelő kötelezettségvállalási előirányzatok összege;

| b) | a két keretprogramban történő svájci részvételnek megfelelő hozzájárulás előzetes költségvetési tervezet alapján becsült összege. Mindazonáltal, a belső költségvetési eljárások megkönnyítése érdekében a Bizottság szervezeti egységei legkésőbb minden év május 31-éig közlik a vonatkozó indikatív összegeket. |
| --- | --- |

b)

a két keretprogramban történő svájci részvételnek megfelelő hozzájárulás előzetes költségvetési tervezet alapján becsült összege. Mindazonáltal, a belső költségvetési eljárások megkönnyítése érdekében a Bizottság szervezeti egységei legkésőbb minden év május 31-éig közlik a vonatkozó indikatív összegeket.

| 2. | A Bizottság az általános költségvetés végleges elfogadása után azonnal értesíti Svájcot a svájci részvétel tekintetében a kiadási kimutatásban szereplő összegekről. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság az általános költségvetés végleges elfogadása után azonnal értesíti Svájcot a svájci részvétel tekintetében a kiadási kimutatásban szereplő összegekről.

II.   Fizetési eljárások

| 1. | A Bizottság minden pénzügyi év júniusában és novemberében fizetési felszólítást bocsát ki Svájcnak, az e megállapodás alapján nyújtandó hozzájárulással kapcsolatban. Ezek a fizetési felszólítások a svájci hozzájárulásnak a fizetési felszólítás hat tizenkettedének a legkésőbb a megfelelő fizetési felszólítás kézhezvételét követő 30 nappal való megfizetésére vonatkoznak. Mindazonáltal a két keretprogram utolsó évében legkésőbb a fizetési felszólítás kézhezvételét követő 30. napig ki kell fizetni Svájc hozzájárulásának teljes összegét. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság minden pénzügyi év júniusában és novemberében fizetési felszólítást bocsát ki Svájcnak, az e megállapodás alapján nyújtandó hozzájárulással kapcsolatban. Ezek a fizetési felszólítások a svájci hozzájárulásnak a fizetési felszólítás hat tizenkettedének a legkésőbb a megfelelő fizetési felszólítás kézhezvételét követő 30 nappal való megfizetésére vonatkoznak. Mindazonáltal a két keretprogram utolsó évében legkésőbb a fizetési felszólítás kézhezvételét követő 30. napig ki kell fizetni Svájc hozzájárulásának teljes összegét.

| 2. | Svájc hozzájárulását euróban kell meghatározni és kifizetni. |
| --- | --- |

2.

Svájc hozzájárulását euróban kell meghatározni és kifizetni.

| 3. | Svájc az e megállapodás szerinti hozzájárulását az 1. bekezdésben foglalt ütemezés szerint fizeti. Késedelmes fizetés esetén a Telerate 248. oldalán szereplő bankközi kínálati kamatlábnak (EURIBOR) megfelelő mértékű késedelmikamat-fizetési kötelezettség keletkezik. Ez a kamatláb minden újabb késedelmes hónapban 1,5 százalékponttal nő. A megemelt kamat a késedelem teljes időtartamára vonatkozik. A kamat azonban csak akkor esedékes, ha a hozzájárulás kifizetésére a fenti 1. bekezdésben meghatározott fizetési határidőt követő harminc napnál később kerül sor. |
| --- | --- |

3.

Svájc az e megállapodás szerinti hozzájárulását az 1. bekezdésben foglalt ütemezés szerint fizeti. Késedelmes fizetés esetén a Telerate 248. oldalán szereplő bankközi kínálati kamatlábnak (EURIBOR) megfelelő mértékű késedelmikamat-fizetési kötelezettség keletkezik. Ez a kamatláb minden újabb késedelmes hónapban 1,5 százalékponttal nő. A megemelt kamat a késedelem teljes időtartamára vonatkozik. A kamat azonban csak akkor esedékes, ha a hozzájárulás kifizetésére a fenti 1. bekezdésben meghatározott fizetési határidőt követő harminc napnál később kerül sor.

| 4. | A svájci képviselőknek és szakértőknek a kutatóbizottságok munkájában történő részvételével kapcsolatban felmerülő költségeit, illetve a két keretprogram végrehajtásában közreműködők utazási költségeit a Bizottság a Közösségek tagállamainak képviselői és szakértői tekintetében jelenleg hatályos eljárások alapján és azokkal összhangban téríti meg. |
| --- | --- |

4.

A svájci képviselőknek és szakértőknek a kutatóbizottságok munkájában történő részvételével kapcsolatban felmerülő költségeit, illetve a két keretprogram végrehajtásában közreműködők utazási költségeit a Bizottság a Közösségek tagállamainak képviselői és szakértői tekintetében jelenleg hatályos eljárások alapján és azokkal összhangban téríti meg.

III.   A végrehajtás feltételei

| 1. | Az e megállapodás 5. cikkében meghatározott, a két keretprogramhoz történő svájci pénzügyi hozzájárulás rendes körülmények között változatlan marad az adott pénzügyi évre. |
| --- | --- |

1.

Az e megállapodás 5. cikkében meghatározott, a két keretprogramhoz történő svájci pénzügyi hozzájárulás rendes körülmények között változatlan marad az adott pénzügyi évre.

| 2. | A Bizottság az egyes pénzügyi évekre (n) vonatkozó elszámolások lezárásakor a bevételek és kiadások elszámolásának keretében kiigazítja a Svájc részvételére vonatkozó számlákat, figyelembe véve az addigi, akár átutalás, akár törlés, átvitel, vagy pótköltségvetés és költségvetés-módosítás révén bekövetkezett módosításokat. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság az egyes pénzügyi évekre (n) vonatkozó elszámolások lezárásakor a bevételek és kiadások elszámolásának keretében kiigazítja a Svájc részvételére vonatkozó számlákat, figyelembe véve az addigi, akár átutalás, akár törlés, átvitel, vagy pótköltségvetés és költségvetés-módosítás révén bekövetkezett módosításokat.

A számlák kiigazítása az (n + 1) évre vonatkozó első kifizetés időpontjában esedékes. A számlák utolsó kiigazítása legkésőbb a két keretprogram befejezését követő negyedik év júliusában történik. A Svájc által teljesített kifizetéseket az Európai Közösségek programjai javára kell könyvelni bevételként, és az Európai Unió általános költségvetése bevételi kimutatásának megfelelő költségvetési tételében kell jóváírni.

IV.   Tájékoztatás

| 1. | Legkésőbb minden pénzügyi év (n + 1) május 31-éig el kell készíteni a két keretprogram megelőző pénzügyi évre (n) vonatkozó előirányzati kimutatását és tájékoztatásul meg kell küldeni Svájcnak, a Bizottság bevételi és kiadási számlái alakiságainak megfelelően. |
| --- | --- |

1.

Legkésőbb minden pénzügyi év (n + 1) május 31-éig el kell készíteni a két keretprogram megelőző pénzügyi évre (n) vonatkozó előirányzati kimutatását és tájékoztatásul meg kell küldeni Svájcnak, a Bizottság bevételi és kiadási számlái alakiságainak megfelelően.

| 2. | A Bizottság statisztikákat és minden egyéb, a két keretprogram végrehajtására vonatkozó általános pénzügyi adatot közöl Svájccal, amely a tagállamok számára hozzáférhető. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság statisztikákat és minden egyéb, a két keretprogram végrehajtására vonatkozó általános pénzügyi adatot közöl Svájccal, amely a tagállamok számára hozzáférhető.

C. MELLÉKLET

AZ E MEGÁLLAPODÁS HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ KÖZÖSSÉGI PROGRAMOK SVÁJCI RÉSZTVEVŐINEK PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉSE

I.   Közvetlen kapcsolattartás

A Bizottság a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok Svájcban letelepedett résztvevőivel és alvállalkozóikkal közvetlen kapcsolatot tart. E személyek közvetlenül megküldhetnek a Bizottságnak minden információt és dokumentumot, amelyet az e megállapodásban említett jogi aktusok és az ezen aktusok alkalmazása érdekében kötött támogatási megállapodások és/vagy szerződések alapján meg kell küldeniük.

II.   Ellenőrzés

| 1. | Az 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel (1) módosított 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (2) és a 2006. augusztus 7-i 1248/2006/EK, Euratom rendelettel (3) módosított 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel (4) összhangban, és más, e megállapodásban említett szabállyal összhangban, a programok Svájcban letelepedett résztvevőivel kötött támogatási megállapodások és/vagy szerződések előírhatják, hogy a Bizottság alkalmazottai vagy a Bizottság által megbízott más személyek a résztvevőknél vagy alvállalkozóiknál bármikor tudományos, pénzügyi, technológiai vagy más ellenőrzést végezzenek. |
| --- | --- |

1.

Az 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel (1) módosított 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (2) és a 2006. augusztus 7-i 1248/2006/EK, Euratom rendelettel (3) módosított 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel (4) összhangban, és más, e megállapodásban említett szabállyal összhangban, a programok Svájcban letelepedett résztvevőivel kötött támogatási megállapodások és/vagy szerződések előírhatják, hogy a Bizottság alkalmazottai vagy a Bizottság által megbízott más személyek a résztvevőknél vagy alvállalkozóiknál bármikor tudományos, pénzügyi, technológiai vagy más ellenőrzést végezzenek.

| 2. | A Bizottság alkalmazottai vagy a Bizottság által megbízott más személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani a helyszínekhez, a munkákhoz, a dokumentumokhoz és minden, az ellenőrzés elvégzéséhez szükséges információhoz, az elektronikus információkat is beleértve. E hozzáférési jogot az e megállapodásban említett jogi aktusok alkalmazása érdekében kötött támogatási megállapodásokban és/vagy szerződésekben kifejezetten rögzíteni kell. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság alkalmazottai vagy a Bizottság által megbízott más személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani a helyszínekhez, a munkákhoz, a dokumentumokhoz és minden, az ellenőrzés elvégzéséhez szükséges információhoz, az elektronikus információkat is beleértve. E hozzáférési jogot az e megállapodásban említett jogi aktusok alkalmazása érdekében kötött támogatási megállapodásokban és/vagy szerződésekben kifejezetten rögzíteni kell.

| 3. | Az Európai Számvevőszék a Bizottsággal azonos jogokkal rendelkezik. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Számvevőszék a Bizottsággal azonos jogokkal rendelkezik.

| 4. | Az ellenőrzésekre a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok vagy e megállapodás lejártát követően is sor kerülhet, a támogatási megállapodásokban és/vagy szerződésekben meghatározott feltételek szerint. |
| --- | --- |

4.

Az ellenőrzésekre a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok vagy e megállapodás lejártát követően is sor kerülhet, a támogatási megállapodásokban és/vagy szerződésekben meghatározott feltételek szerint.

| 5. | A Svájci Szövetségi Számvevőszéket előzetesen értesítik a svájci területen végrehajtott ellenőrzésekről. Ez az értesítés nem képezi az ellenőrzés végrehajtásának jogi feltételét. |
| --- | --- |

5.

A Svájci Szövetségi Számvevőszéket előzetesen értesítik a svájci területen végrehajtott ellenőrzésekről. Ez az értesítés nem képezi az ellenőrzés végrehajtásának jogi feltételét.

III.   Helyszíni ellenőrzés

| 1. | E megállapodás keretében a Bizottság (OLAF) jogosult helyszíni ellenőrzések svájci területen történő végrehajtására a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (5) és az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

1.

E megállapodás keretében a Bizottság (OLAF) jogosult helyszíni ellenőrzések svájci területen történő végrehajtására a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (5) és az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) rendelkezéseivel összhangban.

| 2. | A helyszíni ellenőrzéseket a Bizottság készíti elő és hajtja végre, szorosan együttműködve a Svájci Szövetségi Számvevőszékkel vagy a Szövetségi Számvevőszék által kinevezett illetékes hatósággal, amelyeket kellő időben tájékoztatnak az ellenőrzés tárgyáról, céljáról és jogalapjáról annak érdekében, hogy megfelelő segítséget tudjanak nyújtani. E célból az illetékes svájci hatóság alkalmazottai a helyszíni ellenőrzésen részt vehetnek. |
| --- | --- |

2.

A helyszíni ellenőrzéseket a Bizottság készíti elő és hajtja végre, szorosan együttműködve a Svájci Szövetségi Számvevőszékkel vagy a Szövetségi Számvevőszék által kinevezett illetékes hatósággal, amelyeket kellő időben tájékoztatnak az ellenőrzés tárgyáról, céljáról és jogalapjáról annak érdekében, hogy megfelelő segítséget tudjanak nyújtani. E célból az illetékes svájci hatóság alkalmazottai a helyszíni ellenőrzésen részt vehetnek.

| 3. | Ha az érintett svájci hatóságok úgy kívánják, a helyszíni ellenőrzéseket a svájci hatóságok és a Bizottság közösen végezhetik. |
| --- | --- |

3.

Ha az érintett svájci hatóságok úgy kívánják, a helyszíni ellenőrzéseket a svájci hatóságok és a Bizottság közösen végezhetik.

| 4. | Ha a hetedik EK-Euratom keretprogram résztvevői ellenszegülnek a helyszíni ellenőrzésnek, a svájci hatóságok a nemzeti szabályozással összhangban segítséget nyújtanak a Bizottság ellenőreinek, hogy ellenőrzési feladataikat a helyszínen elvégezhessék. |
| --- | --- |

4.

Ha a hetedik EK-Euratom keretprogram résztvevői ellenszegülnek a helyszíni ellenőrzésnek, a svájci hatóságok a nemzeti szabályozással összhangban segítséget nyújtanak a Bizottság ellenőreinek, hogy ellenőrzési feladataikat a helyszínen elvégezhessék.

| 5. | A Bizottság mielőbb közöl a Svájci Szövetségi Számvevőszékkel minden, a helyszíni ellenőrzés során tudomására jutott szabálytalanságra utaló tényt vagy gyanút. A Bizottság minden esetben tájékoztatja a fent említett hatóságot az ilyen helyszíni ellenőrzés eredményéről. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság mielőbb közöl a Svájci Szövetségi Számvevőszékkel minden, a helyszíni ellenőrzés során tudomására jutott szabálytalanságra utaló tényt vagy gyanút. A Bizottság minden esetben tájékoztatja a fent említett hatóságot az ilyen helyszíni ellenőrzés eredményéről.

IV.   Információ és konzultáció

| 1. | E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében Svájc és a Közösség illetékes hatóságai rendszeresen információt cserélnek, és bármelyik Fél kérésére konzultációt folytatnak. |
| --- | --- |

1.

E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében Svájc és a Közösség illetékes hatóságai rendszeresen információt cserélnek, és bármelyik Fél kérésére konzultációt folytatnak.

| 2. | A svájci hatóságok késedelem nélkül tájékoztatják a Bizottságot minden tudomásukra jutott, az e megállapodásban említett jogi aktusok alkalmazása érdekében kötött támogatási megállapodások és/vagy szerződések megkötésével és végrehajtásával összefüggő szabálytalanságra utaló tényről és gyanúról. |
| --- | --- |

2.

A svájci hatóságok késedelem nélkül tájékoztatják a Bizottságot minden tudomásukra jutott, az e megállapodásban említett jogi aktusok alkalmazása érdekében kötött támogatási megállapodások és/vagy szerződések megkötésével és végrehajtásával összefüggő szabálytalanságra utaló tényről és gyanúról.

V.   Titoktartás

Az e melléklet alapján közölt vagy fogadott információ, formájától függetlenül, a szakmai titoktartás hatálya alá tartozik, és ugyanolyan védelemben részesül, mint a hasonló információ a svájci jog és a közösségi intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezések szerint. Ez az információ csak azon személyekkel közölhető, akik a közösségi intézményeknél, a tagállamokban vagy Svájcban hivatali feladataiknál fogva ezekről az információkról tudomást szerezhetnek; ezek az információk csak a Felek pénzügyi érdekeinek hatékony védelme érdekében használhatók fel.

VI.   Igazgatási intézkedések és szankciók

A svájci büntetőjog alkalmazásának sérelme nélkül a Bizottság igazgatási intézkedéseket és szankciókat alkalmazhat az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel módosított 1605/2002/EK, Euratom rendelettel, és az 1248/2006/EK, Euratom rendelettel módosított 2342/2002/EK, Euratom rendelettel, valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (7) összhangban.

VII.   Behajtás és végrehajtás

E megállapodás alkalmazási körében, a hetedik EK-keretprogram alapján hozott bizottsági határozatok, amelyek személyekre, az államok kivételével, vagyoni kötelezettséget rónak, Svájcban végrehajthatók. A végrehajtási okiratot, a kizárólag az okirat valódiságára irányuló vizsgálatot követően, a svájci kormány által kijelölt hatóság bocsátja ki és erről értesíti a Bizottságot. A végrehajtás a svájci eljárási szabályokkal összhangban történik. A végrehajtási okirat jogszerűségének vizsgálata az Európai Közösségek Bírósága hatáskörébe tartozik. Az Európai Közösségek Bíróságának a hetedik EK- és Euratom-keretprogramok keretében kötött szerződésben szereplő választott bírósági kikötés alapján hozott ítéletei végrehajtására ugyanezek a feltételek vonatkoznak.

---

(1)  HL L 390., 2006.12.30., 1. o.

(2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(3)  HL L 227., 2006.8.19., 3. o.

(4)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o.

(5)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

(6)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

(7)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

---

ZÁRÓOKMÁNY

Az EURÓPAI KÖZÖSSÉG

és

a SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG

meghatalmazottai,

akik a kettőezer-hetedik év június havának huszonötödik napján Luxembourgban összeültek, hogy aláírják az egyrészről az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről a Svájci Államszövetség közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást, elfogadták a következő, a záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatot:

A Szerződő Felek együttes nyilatkozata a szoros párbeszédről, tekintettel az EK-Szerződés 169. és 171. cikkét végrehajtó új struktúrákra.

Ugyancsak tudomásul vették a következő, e záróokmányhoz csatolt nyilatkozatokat:

A Tanács nyilatkozata Svájcnak a bizottságban való részvételéről.

A Közösségek nyilatkozata az EU kutatóira az e megállapodás alapján Svájcban alkalmazandó elbánásról.

A Szerződő Felek együttes nyilatkozata a szoros párbeszédről, tekintettel az EK-Szerződés 169. és 171. cikkét végrehajtó új struktúrákra

A két Fél kijelenti, hogy – tekintettel a megállapodás 2.1. cikke megfelelő végrehajtásának biztosítására – a Svájci Államszövetséget megfelelő időben tájékoztatják az EK-Szerződés 169. és/vagy 171. cikkén alapuló struktúrákkal kapcsolatos, a hetedik keretprogram alapján végrehajtandó előkészületi munkákról.

A Tanács nyilatkozata Svájcnak a bizottságban való részvételéről

A Tanács elfogadja, hogy Svájc képviselői – amennyiben őket érintő témáról van szó – megfigyelőként vehetnek részt a következők ülésén:

| — | a hetedik EK- és Euratom keretprogramok alapján felállított valamennyi bizottság, ideértve a tudományos és műszaki kutatóbizottságot (CREST), |
| --- | --- |

—

a hetedik EK- és Euratom keretprogramok alapján felállított valamennyi bizottság, ideértve a tudományos és műszaki kutatóbizottságot (CREST),

| — | a közös kutatóközpont igazgatótanácsa. |
| --- | --- |

—

a közös kutatóközpont igazgatótanácsa.

Svájc képviselői nem lehetnek jelen akkor, amikor a bizottságok szavaznak.

A Közösségek nyilatkozata az EU kutatóira az e megállapodás alapján Svájcban alkalmazandó elbánásról

A Közösségek arra számítanak, hogy Svájc az Európai Unió valamely tagállamának állampolgárai rendelkezésére álló tartózkodási engedélyek számára vonatkozó maximális küszöbértéket olyan módon alkalmazza, hogy a részt vevő kutatóknak kibocsátott tartózkodási engedélyek nem számítanak a maximális küszöbérték kiszámításakor. A Közösségek emellett azt várják, hogy a projektekben részt vevő és a Közösségek Közös Kutatóközpontjaiban foglalkoztatott kutatóknak egyenlő mértékben előnyös a szabályozott termonukleáris fúzió és a plazmafizika területén az Euratom és a Svájci Államszövetség között létrejött együttműködési megállapodás (HL L 242., 1978.9.4., 1. o.) 12. cikkének (3) bekezdése.

Svájc kormányának nyilatkozata

Svájc kormánya úgy ítéli meg, hogy a Közösségeknek az EU kutatóira az e megállapodás alapján Svájcban alkalmazandó eljárásról szóló nyilatkozata nem érinti a Szerződő Feleknek a megállapodás és a svájci jogrend szerinti jogait és kötelességeit.

---