# Službeni list C 461/21.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 461 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.21. prosinca 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 461

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.21. prosinca 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Odbor regija |
| | 131. plenarno zasjedanje OR-a i uvodna sjednica Europskog tjedna regija i gradova (EWRC), 8.10.2018.–10.10.2018. |
| 2018/C 461/01 | Rezolucija Europskog odbora regija – Ekonomske politike europodručja i u očekivanju Godišnjeg pregleda rasta za 2019. | 1 |
| | MIŠLJENJA |
| | Odbor regija |
| | 131. plenarno zasjedanje OR-a i uvodna sjednica Europskog tjedna regija i gradova (EWRC), 8.10.2018.–10.10.2018. |
| 2018/C 461/02 | Mišljenje Europskog odbora regija o temi Promišljanje o Europi: glas lokalnih i regionalnih vlasti za obnovu povjerenja u Europsku uniju | 5 |
| 2018/C 461/03 | Mišljenje Europskog odbora regija – Osnivanje Europskog nadzornog tijela za rad | 16 |
| 2018/C 461/04 | Mišljenje Europskog odbora regija – Doprinos gradova i regija EU-a 14. konferenciji stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti i strategiji EU-a za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020. | 24 |
| 2018/C 461/05 | Mišljenje Europskog odbora regija – Komunikacija Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu | 30 |
| 2018/C 461/06 | Mišljenje Europskog odbora regija – Uključivanje sporta u program EU-a za razdoblje nakon 2020. | 37 |
| 2018/C 461/07 | Mišljenje Europskog odbora regija – Paket za pravedno oporezivanje | 43 |
| 2018/C 461/08 | Mišljenje Europskog odbora regija – Akcijski plan za digitalno obrazovanje | 52 |
| 2018/C 461/09 | Mišljenje Europskog odbora regija – Izgradnja snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture | 57 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

131. plenarno zasjedanje OR-a i uvodna sjednica Europskog tjedna regija i gradova (EWRC), 8.10.2018.–10.10.2018.

2018/C 461/01

Rezolucija Europskog odbora regija – Ekonomske politike europodručja i u očekivanju Godišnjeg pregleda rasta za 2019.

1

MIŠLJENJA

Odbor regija

131. plenarno zasjedanje OR-a i uvodna sjednica Europskog tjedna regija i gradova (EWRC), 8.10.2018.–10.10.2018.

2018/C 461/02

Mišljenje Europskog odbora regija o temi Promišljanje o Europi: glas lokalnih i regionalnih vlasti za obnovu povjerenja u Europsku uniju

5

2018/C 461/03

Mišljenje Europskog odbora regija – Osnivanje Europskog nadzornog tijela za rad

16

2018/C 461/04

Mišljenje Europskog odbora regija – Doprinos gradova i regija EU-a 14. konferenciji stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti i strategiji EU-a za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020.

24

2018/C 461/05

Mišljenje Europskog odbora regija – Komunikacija Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu

30

2018/C 461/06

Mišljenje Europskog odbora regija – Uključivanje sporta u program EU-a za razdoblje nakon 2020.

37

2018/C 461/07

Mišljenje Europskog odbora regija – Paket za pravedno oporezivanje

43

2018/C 461/08

Mišljenje Europskog odbora regija – Akcijski plan za digitalno obrazovanje

52

2018/C 461/09

Mišljenje Europskog odbora regija – Izgradnja snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture

57

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJA |
| | 131. plenarno zasjedanje OR-a i uvodna sjednica Europskog tjedna regija i gradova (EWRC), 8.10.2018.–10.10.2018. |
| 2018/C 461/10 | Mišljenje Europskog odbora regija – Paket višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. | 70 |
| 2018/C 461/11 | Mišljenje Europskog odbora regija – Obzor Europa: deveti Okvirni program za istraživanja i inovacije | 79 |
| 2018/C 461/12 | Mišljenje Europskog odbora regija – Prijedlog uredbe o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo | 125 |
| 2018/C 461/13 | Mišljenje Europskog odbora regija – Fond za azil i migracije | 147 |
| 2018/C 461/14 | Mišljenje Europskog odbor regija – Prijedlog uredbe o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1293/2013 | 156 |
| 2018/C 461/15 | Mišljenje Europskog odbora regija – Instrument za povezivanje Europe | 173 |
| 2018/C 461/16 | Mišljenje Europskog odbora regija – Prava i vrijednosti | 196 |
| 2018/C 461/17 | Mišljenje Europskog odbora regija – Prijedlog direktive o plastičnim predmetima za jednokratnu upotrebu | 210 |
| 2018/C 461/18 | Mišljenje Europskog odbora regija: Čiste luke, čista mora – lučki uređaji za prihvat isporuke brodskog otpada | 220 |
| 2018/C 461/19 | Mišljenje Europskog odbora regija – Procjena rizika u prehrambenom lancu | 225 |
| 2018/C 461/20 | Mišljenje Europskog odbora regija – Nove pogodnosti za potrošače | 232 |

III   Pripremni akti

ODBOR REGIJA

131. plenarno zasjedanje OR-a i uvodna sjednica Europskog tjedna regija i gradova (EWRC), 8.10.2018.–10.10.2018.

2018/C 461/10

Mišljenje Europskog odbora regija – Paket višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027.

70

2018/C 461/11

Mišljenje Europskog odbora regija – Obzor Europa: deveti Okvirni program za istraživanja i inovacije

79

2018/C 461/12

Mišljenje Europskog odbora regija – Prijedlog uredbe o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo

125

2018/C 461/13

Mišljenje Europskog odbora regija – Fond za azil i migracije

147

2018/C 461/14

Mišljenje Europskog odbor regija – Prijedlog uredbe o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1293/2013

156

2018/C 461/15

Mišljenje Europskog odbora regija – Instrument za povezivanje Europe

173

2018/C 461/16

Mišljenje Europskog odbora regija – Prava i vrijednosti

196

2018/C 461/17

Mišljenje Europskog odbora regija – Prijedlog direktive o plastičnim predmetima za jednokratnu upotrebu

210

2018/C 461/18

Mišljenje Europskog odbora regija: Čiste luke, čista mora – lučki uređaji za prihvat isporuke brodskog otpada

220

2018/C 461/19

Mišljenje Europskog odbora regija – Procjena rizika u prehrambenom lancu

225

2018/C 461/20

Mišljenje Europskog odbora regija – Nove pogodnosti za potrošače

232

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Odbor regija

131. plenarno zasjedanje OR-a i uvodna sjednica Europskog tjedna regija i gradova (EWRC), 8.10.2018.–10.10.2018.

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/1

---

Rezolucija Europskog odbora regija – Ekonomske politike europodručja i u očekivanju Godišnjeg pregleda rasta za 2019.

(2018/C 461/01)

| Podnose politički klubovi EPP-a, PES-a, ALDE-a, EA-e i ECR-a |
| --- |

Podnose politički klubovi EPP-a, PES-a, ALDE-a, EA-e i ECR-a

EUROPSKI ODBOR REGIJA,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Europske komisije „Godišnji pregled rasta za 2018”. (1) te početak europskog semestra 2018.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Europske komisije „Godišnji pregled rasta za 2018”. (1) te početak europskog semestra 2018.;

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. listopada 2017. o europskom semestru 2017. i u očekivanju Godišnjeg pregleda rasta za 2018. (GPR) te svoju rezoluciju od 1. veljače 2018. o Godišnjem pregledu rasta Europske komisije za 2018.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. listopada 2017. o europskom semestru 2017. i u očekivanju Godišnjeg pregleda rasta za 2018. (GPR) te svoju rezoluciju od 1. veljače 2018. o Godišnjem pregledu rasta Europske komisije za 2018.;

| — | uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o ekonomskoj politici europodručja (2) i od 14. ožujka 2018. o GPR-u za 2018.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o ekonomskoj politici europodručja (2) i od 14. ožujka 2018. o GPR-u za 2018.;

| 1. | prima na znanje sveukupno sporo i neravnomjerno napredovanje strukturnih reformi diljem EU-a, kako je izmjereno prema stopi provedbe preporuka za pojedine zemlje (3); ističe da su u svim državama članicama potrebne reforme za jačanje konkuretnosti i poticanje rasta te za povećanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije i gospodarske konvergencije, kao i otpornosti na vanjske šokove, što je ključno za stabilnost europodručja; ističe da se prije svega nedostatak preuzimanja odgovornosti na razini država i u određenoj mjeri nedostatak administrativnih i institucijskih kapaciteta naširoko smatraju glavnim čimbenicima koji doprinose nezadovoljavajućim rezultatima provedbe preporuka za pojedine zemlje (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | primjećuje značajan porast broja preporuka za pojedine zemlje izravno upućenih lokalnim i regionalnim vlastima (36 % u 2018. godini u usporedbi s 24 % u 2017.) (5); primjećuje također da, uzimajući u obzir preporuke za pojedine zemlje koje se odnose na lokalna i regionalna tijela vlasti, kao i one koje se ne odnose na njih, ali imaju teritorijalni učinak, preporuke povezane s teritorijem predstavljaju 83 % svih preporuka za pojedine zemlje (u usporedbi sa 76 % iz 2017.); |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje da se u 48 % sviju 124 posebnih preporuka koje su 2018. upućene lokalnim i regionalnim vlastima i/ili koje postavljaju izazove u vezi s teritorijalnim nejednakostima, ponavlja ono što je već objavljeno 2015. godine; stoga pozdravlja Komisijinu višegodišnju ocjenu provedbe preporuka za pojedine zemlje koja je pokazala da je više od dvije trećine preporuka za pojedine zemlje izdanih od početka europskog semestra 2011. godine provedeno s „barem nekim napretkom” (6); međutim, žali zbog ustrajnog nedostatka transparentnosti u pogledu kriterija na kojima se ta ocjena temelji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da europski semestar mora biti usklađen s dugoročnom strategijom EU-a, također primjenjujući na razini EU-a UN-ov Program održivog razvoja do 2030. Prijelaz na novi europski strateški okvir koji će naslijediti strategiju Europa 2020. bio bi pogodan trenutak za reformu upravljanja europskim semestrom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | čvrsto ustraje u tome da preporuke za pojedine zemlje treba izričito usmjeriti na teritorijalne izazove i na ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u njihovu utvrđivanju i provedbi, dok izazove u vezi s teritorijem i buduće scenarije treba izričito analizirati i razmotriti u Godišnjem pregledu rasta i izvješćima država članica te uključiti u nacionalne programe reformi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava potrebu za osiguravanjem potpune usklađenosti europskog semestra s ciljem gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije iz Ugovora o Europskoj uniji i predlaže da se preporuke za pojedine zemlje usmjere na višegodišnje kohezijske izazove država članica; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja usmjerenost europskog semestra na europski stup socijalnih prava i ističe da se u 45 % preporuka za pojedine zemlje za 2018. daje određena uloga lokalnim i regionalnim vlastima i/ili se postavljaju izazovi u vezi s teritorijalnim nejednakostima u području socijalnih prava (7); |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno naglašava da bi uključenost regionalnih i lokalnih vlasti u planiranje i provedbu europskog semestra, uz usvajanje oblika višerazinskog upravljanja i strukturiranu, aktualnu i izričito prepoznatu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti, značajno povećala odgovornost za preporuke za pojedine zemlje na razini zemalja; ističe da je ta uključenost još važnija s obzirom na snažnije veze između kohezijske politike i europskog semestra u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. i na moguće usvajanje Programa potpore strukturnim reformama, kojim bi se također upravljalo u okviru europskog semestra; |
| --- | --- |

8.

| 9. | stoga ističe snažnu potrebu za jamčenjem bolje koordinacije i sinergija između postupka europskog semestra i pristupa podijeljenog upravljanja, kao i decentraliziranu prirodu ESI fondova; ponovno predlaže da EU usvoji kodeks ponašanja kojim bi se lokalne i regionalne vlasti uključilo u europski semestar (8) te ističe da je taj prijedlog u skladu s načelom supsidijarnosti i aktualnom diobom ovlasti i dužnosti među razinama upravljanja u državama članicama; napominje da bi u kodeksu ponašanja trebalo uzeti u obzir relevantno iskustvo stečeno u okviru Europskog kodeksa ponašanja za partnerstvo u okviru fondova ESI kohezijske politike (9), kao i postojeće dobre prakse opsežnog uključivanja lokalnih i regionalnih vlasti u europski semestar u nekim zemljama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja snažnu preporuku Radne skupine za supsidijarnost „da se države članice pridržavaju smjernica Komisije u vezi s poticanjem većeg sudjelovanja i preuzimanja odgovornosti za preporuke za pojedine zemlje s obzirom na činjenicu da [...] gospodarske reforme [...] mogu imati posljedice na svim razinama upravljanja [...] To bi trebalo nadilaziti nacionalne uprave i uključivati lokalne i regionalne vlasti, socijalne partnere i civilno društvo općenito” (10); |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali što Europska komisija još nije dala definiciju „strukturnih reformi” u kontekstu gospodarskog upravljanja EU-a i moguće potpore u okviru programa EU-a kao što je nacrt Programa potpore reformama. U tom pogledu ponavlja da bi u skladu s načelom supsidijarnosti opseg strukturnih reformi koje su prihvatljive za potporu EU-a trebao uključivati samo politička područja koja su važna za provedbu ciljeva Ugovora EU-a i izravno se odnose na nadležnosti EU-a. OR odbija svaki prijedlog za financiranje neodređenih strukturnih reformi u državama članicama koje nisu podvrgnute prethodnoj procjeni europske dodane vrijednosti i koje se izravno ne odnose na nadležnosti EU-a iz Ugovora. U tom kontekstu Odbor regija upućuje na svoju rezoluciju od 1. veljače 2018. u kojoj odbacuje prijedlog Europske komisije za uredbu o izmjeni Uredbe o zajedničkim odredbama (EU) br. 1303/2013 od 6. prosinca 2017. (11); |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da stanju u pogledu lokalnih i regionalnih financijskih rezervi treba ponovno posvetiti pozornost na europskoj i nacionalnoj razini i pozdravlja zahtjev austrijskog predsjedništva da OR istraži to pitanje; podsjeća da su financijska i gospodarska kriza i popratna proračunska konsolidacija i rezovi u financijskim transferima središnje države prvo zahvatili proračune lokalnih i regionalnih vlasti, uključujući posebice socijalne izdatke i socijalnu skrb; napominje da se, iako kriza traje već desetljeće, mnoge lokalne i regionalne vlasti još nalaze u poteškoćama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno izražava zabrinutost zbog kontinuirano niske razine javnog ulaganja u EU-u, osobito ulaganja lokalnih i regionalnih vlasti koje je 2017. bilo 30 % niže od razine iz 2009. godine izraženo kao udio BDP-a (12); sa žaljenjem primjećuje kako su javna ulaganja često najpogođenija politikama fiskalne konsolidacije iako imaju izravan učinak na lokalna gospodarstva i na svakodnevni život europskih građana; nadalje je zabrinut zbog rastuće centralizacije ulaganja: udio ulaganja koja ostvaruju lokalne i regionalne vlasti, iako i dalje u prosjeku iznosi više od 50 % u EU-u, izrazito se smanjio u odnosu na razinu iz devedesetih godina dvadesetog stoljeća, kada je iznosio 60 % (13); |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja ambiciju Europske komisije da se svojim prijedlogom za program InvestEU šire nadoveže na iskustvo stečeno s Europskim fondom za strateška ulaganja (EFSU) i Planom ulaganja; prepoznaje potencijal tog prijedloga za pojednostavljenje korištenja financijskih instrumenata, što je dugotrajan zahtjev OR-a s obzirom na to da je njihova sadašnja složenost prepreka njihovom raširenom i djelotvornom korištenju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žali zbog trenda pojačanog protekcionizma u međunarodnoj trgovini i upozorava na negativne posljedice ugrožavanja sustava multilateralne trgovinske suradnje i rješavanja sporova; međutim, ponavlja svoje stajalište da inicijativama slobodne trgovine moraju prethoditi procjene učinka kojima se mjere asimetrični učinci na europske regije i olakšava njihovo rano prepoznavanje kako bi se omogućila brza reakcija u vidu javnih politika; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da je trgovinska politika u isključivoj nadležnosti EU-a i da je trenutno Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) jedan od instrumenata koji ublažavaju moguće negativne nuspojave odluka u trgovinskoj politici; žali što u prošlosti fondovi dostupni putem EGF-a nisu u potpunosti iskorišteni i napominje da su se neke države članice prethodno radije odlučile za korištenje ESF-ova. OR će u zasebnom mišljenju analizirati hoće li prijedlog Europske komisije da se proširi područje primjene i misija EGF-a, kao i smanjenje pragova, osigurati da se reformom EGF-a ostvari dodana vrijednost i izbjegnu preklapanja i kompromisi s ESF-om+, što je trenutačno slučaj (14); |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poziva na izradu snažne i sveobuhvatne strategije industrijske politike EU-a koja bi europskoj industriji, a poglavito MSP-ovima, omogućila da se uhvate u koštac s izazovima i prilikama koje donosi digitalizacija i dekarbonizacija pri čemu je posebnu pozornost potrebno posvetiti ulaganjima u tehnološki napredak MSP-ova i specijalizaciji radnika kroz cjeloživotno osposobljavanje; iznova ističe ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u izgradnji regionalnih inovacijskih ekosustava i klastera koji su nužni za uspjeh inovacija; naglašava da je jedinstveno europsko tržište u središtu gospodarske i političke integracije EU-a i ističe da je stvaranje jedinstvenog tržišta tekući projekt koji u važnim aspektima ostaje nepotpun, što ponajviše utječe na potrošače i MSP-ove; također pozdravlja prijedlog Komisije za izradu novog programa za jedinstveno tržište nakon 2020. kojim bi se pružio okvir za potporu mjerama za poboljšanje konkurentnosti europskih MSP-ova; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da je potreba za poboljšanjem administrativnih i industrijskih kapaciteta u središtu većine strukturnih reformi utvrđenih u europskom semestru; ističe da su različiti politički prioriteti među ključnim uzrocima nezadovoljavajuće provedbe strukturnih reformi u kontekstu europskog semestra; to su u nekim zemljama pogoršali nedostatni administrativni i institucijski kapaciteti na različitim razinama upravljanja, što otežava javna i privatna ulaganja, smanjuje kvalitetu javnih usluga namijenjenih građanima i usporava provedbu fondova ESI i drugih programa EU-a; ističe da se u 2018. 63 % svih preporuka izravno upućenih lokalnim i regionalnim vlastima odnosilo na poboljšanje administrativnih kapaciteta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da je, iako su prijave podnesene u okviru Programa potpore strukturnim reformama (SRSP) stigle iz većine država članica, kvaliteta i kapaciteti javne uprave predstavljaju ozbiljniji izazov u brojnim južno- i istočnoeuropskim zemljama (15); pozdravlja mogućnost pristupa SRSP-u za lokalne i regionalne vlasti i poziva Komisiju da potakne države članice na ispunjavanje potreba podnacionalnih vlada za izgradnjom kapaciteta; pozdravlja nastojanja Komisije u jačanju koordinacije između različitih područja na kojima se jačanje kapaciteta financira iz fondova EU-a te ponavlja kako bi Komisija to trebala činiti na transparentan način objavom jedinstvenog strateškog dokumenta (16); |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da provede ocjenu načina na koji su pravila EU-a o javnoj nabavi prenesena u nacionalna zakonodavstva i kako se provode, s naglaskom i na način na koji se provode na lokalnoj i regionalnoj razini – u svjetlu značaja podnacionalnih vlasti u području javne nabave – i na mjere u kojoj su nova pravila pojednostavnila ili zakomplicirala upravljanje u tom području; napominje da treba ostvariti veći napredak u području digitalne javne nabave i da države članice trebaju stremiti brzoj digitalnoj transformaciji postupaka i uvođenju e-postupaka u svim najvažnijim fazama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Europskoj komisiji, Europskom parlamentu, bugarskom predsjedništvu Vijeća i predsjedniku Europskog vijeća. |
| --- | --- |

21.

Bruxelles, 10. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 690 final.

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2017-0418&language=EN&ring=A8-2017-0310

2

(3)  Komunikacija Komisije o preporukama za pojedine zemlje, str. 3, (https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-specific-recommendation-commission-recommendation-communication-en.pdf); vidjeti također Komisijinu procjenu učinka prijedlog Programa potpore reformama http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

3

(4)  Vidjeti str. 23.-26. procjene učinka spomenute u prethodnoj bilješci.

4

(5)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

5

(6)  Komunikacija Komisije o preporukama za pojedine zemlje za 2018., str. 3.

6

(7)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

7

(8)  Vidjeti mišljenje OR-a „Bolje upravljanje europskim semestrom: kodeks postupanja za uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti”, 11. svibnja 2017.

8

(9)  Delegirana uredba o europskom kodeksu ponašanja o partnerstvu u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova (Br. 240/2014).

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_en

10

(11)  COM(2017) 826 final.

11

(12)  Source: Eurostat https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tec00022&language=en)

12

(13)  Europska komisija, 7. izvješće o koheziji (str. 168.).

13

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR13_07/SR13_07_EN.pdf

14

(15)  Informacije o tome sažete su na str. 27. Komisijine Procjene učinka Programa potpore reformama http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

15

(16)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2018-00502-00-00-AC-TRA-EN.docx

16

---

MIŠLJENJA

Odbor regija

131. plenarno zasjedanje OR-a i uvodna sjednica Europskog tjedna regija i gradova (EWRC), 8.10.2018.–10.10.2018.

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/5

---

Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Promišljanje o Europi: glas lokalnih i regionalnih vlasti za obnovu povjerenja u Europsku uniju”

(2018/C 461/02)

| Suizvjestitelji: | Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/PES), predsjednik Europskog odbora regija, zastupnik u Parlamentu Njemačke jezične zajednice, član Senata
  Markku MARKKULA (FI/EPP), prvi potpredsjednik Europskog odbora regija i član Gradskog vijeća Espooa |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | zahtjev Donalda TUSKA, predsjednika Europskog vijeća, od 8. studenoga 2016., kojim se od Europskog odbora regija (OR) traži izrada mišljenja o temi „Promišljanje o Europi: glas regionalnih i lokalnih vlasti za obnovu povjerenja u Europsku uniju” |

Suizvjestitelji:

Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/PES), predsjednik Europskog odbora regija, zastupnik u Parlamentu Njemačke jezične zajednice, član Senata

Markku MARKKULA (FI/EPP), prvi potpredsjednik Europskog odbora regija i član Gradskog vijeća Espooa

Referentni dokument:

zahtjev Donalda TUSKA, predsjednika Europskog vijeća, od 8. studenoga 2016., kojim se od Europskog odbora regija (OR) traži izrada mišljenja o temi „Promišljanje o Europi: glas regionalnih i lokalnih vlasti za obnovu povjerenja u Europsku uniju”

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Uvod: kontekst doprinosa lokalnih i regionalnih predstavnika obnovi povjerenja

| 1. | Uzimajući u obzir Misiju Europskog odbora regija (OR), Bruxelles, 21. travnja 2009.: „Mi smo politička skupština izabranih regionalnih ili lokalnih predstavnika koji rade u korist europskih integracija. Zahvaljujući svom političkom legitimitetu osiguravamo institucionalnu zastupljenost svih teritorija, regija, gradova i općina u Europskoj uniji. Naša je misija uključiti regionalne i lokalne vlasti u europski proces donošenja odluka i time potaknuti naše sugrađane na veće sudjelovanje. [...] Pazimo na to da se poštuju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti tako da se odluke donose i primjenjuju što je bliže moguće građanima i na što primjerenijoj razini. [...] Vodimo izravni dijalog s našim sugrađanima o europskim dostignućima i budućim izazovima te pomažemo izložiti i objasniti provedbu i teritorijalni učinak politika Unije”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzimajući u obzir pet političkih prioriteta OR-a od 2015. do 2020. („Nov početak za europsko gospodarstvo”, „Važnost teritorijalne dimenzije zakonodavstva EU-a”, „Jednostavnija i povezanija Europa”, „Stabilnost i suradnja unutar i izvan Europske unije”, „Europa građana Europa je budućnosti”); |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzimajući u obzir zahtjev za mišljenje predsjednika Europskog vijeća od 8. studenoga 2016., kojim se od OR-a traži izrada mišljenja o stajalištima i prijedlozima lokalnih i regionalnih vlasti o budućnosti Europe radi doprinosa obnovi povjerenja u europski projekt (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Europske komisije o budućnosti Europe – Razmatranja i scenariji za EU27 do 2025. od 1. ožujka 2017. te pet dokumenta za razmatranje koji su joj uslijedili; |
| --- | --- |

4.

| 5. | s obzirom na Rimsku deklaraciju, potpisanu 25. ožujka 2017., u kojoj se navodi da potpisnici „[o]bećaj[u] da [će] uzeti u obzir razloge za zabrinutost [svojih] građana” i da će „[r]adit[i] zajedno na razini na kojoj se mogu postići stvarni rezultati, bilo na razini Europske unije, nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, u duhu povjerenja i lojalne suradnje, među državama članicama te između njih i institucija EU-a, u skladu s načelom supsidijarnosti. Omogućit [će] manevarski prostor potreban na različitim razinama radi jačanja potencijala Europe za inovacije i rast. [Žele] da Unija bude velika kad se radi o velikim pitanjima i mala kad se radi o malima. Promicat [će] demokratski, učinkovit i transparentan proces donošenja odluka te uspješnije ostvarenje rezultata”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzimajući u obzir pismo namjere predsjednika Europske komisije (2), kojim se želi nastaviti rasprava o Bijeloj knjizi o budućnosti Europe sve do izbora u lipnju 2019. kroz rasprave, dijaloge s građanima, suradnju s nacionalnim parlamentima i s regijama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzimajući u obzir izvješće Reaching out to EU Citizens: a new opportunity („Otvaranje prema građanima EU-a: nove prilike”) (3), u kojem se navodi: „regije također imaju sve veću ulogu u preispitivanju upravljanja u Uniji i njezinim državama članicama. Zbog svoje čvrste socioekonomske osnove i zajedničkog kulturnog identiteta, čine pravu dimenziju za usmjeravanje politika i prikladnu provedbu u mnogim područjima politika jer su važni akteri i posrednici u komunikaciji s građanima”, kao i „Izvješće o građanstvu EU-a za 2017” (4), u kojem se prepoznaje da je od ključne važnosti ojačati svijest građana o njihovoj pripadnosti projektu integracije, kao i njihovo sudjelovanje u njemu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzimajući u obzir tri rezolucije Europskog parlamenta koje se odnose na budućnost Europske unije (5); |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzimajući u obzir pokretanje „savjetovanja s građanima” u državama članicama EU-a od travnja 2018.; |
| --- | --- |

9.

Razumijevanje i izvješćivanje o percepcijama i očekivanjima građana i lokalnih i regionalnih predstavnika u vezi s EU-om

a)   Lokalni i regionalni predstavnici rade na tome da se čuje glas građana

| 10. | naglašava da je u okviru svoje inicijative „Promišljanje o Europi” pokrenute u ožujku 2016. radio na izgradnji povjerenja između Europske unije i njezinih građana putem dijaloga s građanima i javnih dijaloga te sastanaka s udruženjima i skupštinama lokalnih i regionalnih političara kao i brojnim građanskim pokretima (6) i nacionalnim i europskim teritorijalnim udruženjima s ciljem osluškivanja stajališta, ideja i bojazni građana u vezi s europskim projektom te izvješćivanja o njima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da je dosad više od 176 političkih predstavnika Europskog odbora regija sudjelovalo u tom procesu pokretanjem dijaloga s građanima i sudjelovanjem u njima u okviru provedbe inicijative „Promišljanje o Europi”. U tim je događanjima uživo ili putem interneta sudjelovalo više od 40 000 sudionika u 110 regija u svim državama članicama. Više od 22 000 građana ispunilo je anketu na internetu i mobilnoj aplikaciji, mehanizmima za povratne informacije kojima se sudionicima u dijalozima i građanima omogućuje da i na daljinu pridonesu raspravi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da u tim aktivnostima sudjeluju izabrani predstavnici iz svih političkih klubova OR-a i, kad god je moguće, dijele platforme s predstavnicima Europskog vijeća, zastupnicima u nacionalnim parlamentima i Europskom parlamentu, Europskom komisijom i Europskim gospodarskim i socijalnim odborom; ističe da je potrebna daljnja koordinacija radi poboljšanja vidljivosti i učinka aktivnosti informiranja svih institucija i država članica; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava rezultate ankete koju je naručio OR a koja je provedena među lokalnim i regionalnim vlastima, uključujući članove OR-a i zamjenike, te njihova udruženja (7); |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da građani većinu tema dijaloga promatraju kroz prizmu zbivanja u svojoj regiji, gradu ili lokalnom području; shodno tome, napominje da su političari EU-a iz regija i gradova u izravnom dodiru s bojaznima i očekivanjima građana; |
| --- | --- |

14.

b)   Što su nam rekli građani: žele EU koji se temelji na solidarnosti, koheziji i blizini

| 15. | naglašava da su glavne primjedbe izražene u OR-ovim dijalozima s građanima (8) spora provedba rješenja, osobito u području nezaposlenosti, migracija te općenito u pogledu socioekonomske situacije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | u tom pogledu ukazuje na činjenicu da su mnogi građani izrazili želju za više solidarnosti u EU-u; to predstavlja odlučan poziv na djelovanje radi smanjenja postojećih, a u mnogim slučajevima i rastućih nejednakosti na različitim poljima, pretežito jačanjem kohezije i solidarnosti među državama članicama i regijama te unutar njih; ispunjavanje tog općeg očekivanja moglo bi zahtijevati preusmjeravanje mnogih politika u Europskoj uniji, kao i njihovo rebalansiranje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | upozorava na rašireno nezadovoljstvo EU-om jer se Unija često doživljava kao previše udaljena i nepouzdana. Istodobno mnogi ljudi još uvijek smatraju da ne znaju što je EU i što poduzima. To dovodi do znatnog raskoraka između očekivanja ljudi i sposobnosti EU-a da ta očekivanja ispuni. Nedovoljno se uočava pozitivan učinak rješavanja lokalnih pitanja, među ostalim i zbog slabe komunikacije, kao i obmanjujućeg diskursa i jezika koji se upotrebljava u obraćanju građanima kao i zbog slabe uključenosti u postupak donošenja odluka; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da ankete Eurobarometra (9) pokazuju da više od dvije trećine ispitanika vjeruje da je njihova zemlja imala koristi od članstva u EU-u; |
| --- | --- |

18.

| 19. | u tom kontekstu upućuje na zajedničku odgovornost država članica za pronalazak rješenja kako bi EU bio sposoban raditi na ključnim programima zahvaljujući kojima može nastajati stvarna dodana vrijednost. Istodobno je potrebno provesti nužne nacionalne reforme, uključujući dostatno financiranje, kako bi se osiguralo učinkovito lokalno i regionalno upravljanje i kako bi građani vidjeli da se problemi rješavaju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava činjenicu da u mnogim lokalnim raspravama, što proizlazi iz rezultata ankete, mlađi od 30 godina čine generaciju koja je najsklonija EU-u i veliku važnost pridaje slobodi kretanja te obrazovnim mogućnostima koje nudi EU; međutim, također je svjestan činjenice da je u mnogim zemljama ova generacija najteže pogođena dugotrajnim učincima gospodarske krize i nezaposlenošću mladih te da je vrlo kritična prema ulozi Europske unije u tom kontekstu; stoga ustraje na tome da je politikama EU-a neophodna puno snažnija usmjerenost na budućnost koja treba biti ugrađena u sustav donošenja odluka EU-a, s konkretnim mjerama i više sredstava namijenjenih rješavanju konkretnih problema mladih ljudi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da zabrinutost građana oko toga da ih se tijekom postupka donošenja odluka nedovoljno uzima u obzir često dovodi do različitih oblika nepovjerenja prema demokratskim institucijama, uključujući institucije EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je povjerenje u lokalnu i regionalnu razinu upravljanja u prosjeku veće od povjerenja u nacionalnu vladu, a u većini država članica veće i od povjerenja u EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava kako je u cilju ponovne izgradnje povjerenja u EU važno pojasniti građanima tko snosi glavnu odgovornost za odluke na razini EU-a i stoga poziva na jačanje demokratske odgovornosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća na to da je europska integracija projekt davanja političkog izričaja skupu univerzalnih vrijednosti i prava, ali i na to da su mnogi građani razočarani onim što percipiraju kao nesposobnost EU-a da poštuje i štiti vlastite vrijednosti; uviđa da je od presudne važnosti neprestano potvrđivati zajedničke vrijednosti građana EU-a, koje su neizostavan temelj uzajamnog povjerenja i kompromisa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da postoji veliki potencijal za razvoj „europskog građanskog identiteta” među građanima EU-a, uz značajna prava i obveze koji utječu na njihovu svakodnevicu; taj identitet, koji se zasniva na bogatom povijesnom i kulturnom naslijeđu Europe, važan je za jačanje osjećaja pripadnosti pojedinačnih građana „europskom projektu” i trebao bi nadopunjavati i obogaćivati nacionalni, regionalni i lokalni identitet koji zajedno čine identitet pojedinca; iako nijedan osjećaj identiteta ne može i ne treba biti nametnut, može ga se podržavati i poticati kroz sudjelovanje građana, kulturne aktivnosti i obrazovanje i stoga ga treba poduprijeti odgovarajućim mjerama i sredstvima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uviđa da građani koji žive u društvima usmjerenima na znanje i na budućnost bolje uočavaju potrebe svojih lokalnih zajednica i stoga su u boljem položaju za eksperimentiranje i razvijanje prototipa za inovativna rješenja osmišljena za zadovoljavanje lokalnih potreba; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podupire zahtjev građana za više kanala demokratskog sudjelovanja i bolju komunikaciju s europskim institucijama putem trajnih i strukturiranih kanala za dijalog. Stoga poziva Komisiju da putem svojih informacijskih mreža ojača komunikacijsku strategiju s pomoću koordinacije koju regionalne vlasti mogu pružiti europskim informacijskim centrima na svojem teritoriju i time poveća učinak vlastitog djelovanja; |
| --- | --- |

27.

c)   Lokalni i regionalni predstavnici odlučno pozivaju na to da ih se u potpunosti uključi u definiranje i provedbu projekta EU-a (10)

| 28. | slaže se s predstavnicima lokalne i regionalne razine da su prioritetna područja na koja bi se EU trebao usredotočiti ponajprije kohezijska politika, a zatim socijalna politika (uključujući obrazovanje i mobilnost), gospodarska politika (zapošljavanje i rast), migracije i integracija, pitanja okoliša uključujući klimatske promjene, te sigurnost; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da i iz dijaloga s građanima i iz ankete provedene među lokalnim i regionalnim vlastima proizlazi velika zabrinutost za mlade te briga o tome kako im osigurati prave mogućnosti i kako ispuniti njihova očekivanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da, kao i građani, i predstavnici lokalnih i regionalnih vlasti također često upućuju na solidarnost kao jednu od ključnih temeljnih vrijednosti Europske unije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da većina ispitanika koji predstavljaju lokalne i regionalne vlasti smatra da su veća decentralizacija i bolja podjela ovlasti ključni elementi dobrog upravljanja jer se njima povećava transparentnost, odgovornost i kvaliteta donošenja politika zato što omogućuju izravno uključivanje građana i suradnju s njima te lokalizirana rješenja; napominje da sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u donošenju odluka na razini EU-a donosi dodanu vrijednost politikama koje se provode; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da su lokalne i regionalne vlasti vrlo svjesne sve veće potrebe za suradnjom koja nadilazi nacionalne granice radi suočavanja s velikim izazovima našeg doba kao što su klimatske promjene i prirodne katastrofe, svi aspekti globalizacije, digitalizacija i njezine socijalne posljedice, nestabilnosti diljem svijeta, demografske promjene, siromaštvo i socijalna isključenost itd. Također imaju odlučujuću ulogu u provedbi kohezijske politike, uključujući inicijative prekogranične suradnje, poput manjih projekata i projekata „od građana za građane”, koje su osobito važne kao konkretan svakodnevni izraz solidarnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da lokalne i regionalne vlasti također žele da se Europska unija više usredotoči na prava koja proizlaze iz građanstva EU-a, kao što su pravo na slobodan život, rad i školovanje; u tom je kontekstu važan rad lokalnih i regionalnih vlasti koje u suradnji s europskim institucijama građane mogu upoznati sa stvarnim mogućnostima koje im slobodno kretanje nudi u pogledu studiranja ili nastavka karijere u drugoj državi članici. |
| --- | --- |

33.

Ukorjenjivanje politika EU-a na lokalnoj razini radi konkretnih promjena u životu građana

a)   Rješavanje društvenih izazova na lokalnoj razini

| 34. | naglašava da politike EU-a trebaju osnažiti građane u rješavanju pitanja koja su važna za njihov svakodnevni život i zahtijevaju djelovanje svih razina upravljanja, od europske do lokalne; |
| --- | --- |

34.

| 35. | napominje da se s društvenim izazovima koji nas očekuju treba suočavati na globalnoj razini, ali mjere treba poduzimati na lokalnoj; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na to da gradovi i regije osiguravaju vezu između UN-ovih ciljeva održivog razvoja i građana, odgovaranjem na njihov poziv na djelovanje alatima koje im nudi EU; 17 ciljeva održivog razvoja neće se postići bez suradnje i koordinacije s lokalnim i regionalnim vlastima. U tu je svrhu potrebno u potpunosti iskoristiti sve instrumente usmjerene na potporu decentraliziranoj suradnji, usklađenost politika i teritorijalni pristup jer oni oslobađaju potencijal lokalnih i regionalnih vlasti i civilnog društva u promicanju partnerstva i sinergija između svih razina upravljanja; |
| --- | --- |

36.

b)   Promicanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije za građane

| 37. | naglašava da je prevladavanje postojanih gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih nejednakosti i dalje velik izazov za budućnost EU-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podsjeća na to da su socijalna, gospodarska i teritorijalna kohezija ciljevi iz Ugovora o EU-u, a za njihovo postizanje potrebno je suočiti se sa strukturnim i s novim izazovima, promicati otporna društva i gospodarstva te uvesti okvir za iskorištavanje globalizacije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava Sedmo izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji „Moja regija, moja Europa, naša budućnost” koje „pokazuje koliko je kohezijska politika od ključnog značaja za Europu, njezine građane, gospodarstvo te gradove i regije, kao i da je usklađivanje održivog gospodarskog rasta s društvenim napretkom, čemu kohezijska politika doprinosi, važnije nego ikada” (11); |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na snažnu kohezijsku politiku nakon 2020. za sve regije, na temelju načela europskih partnerstava, podijeljenog upravljanja te višerazinskog upravljanja, kao što se zahtijeva u deklaraciji Saveza za koheziju (#CohesionAlliance); |
| --- | --- |

40.

| 41. | izražava žaljenje zbog toga što je samo manjina građana svjesna pozitivnih učinaka kohezijske politike. Stoga poziva na zajedničke napore svih razina upravljanja kako bi građani saznali više o učincima različitih elemenata politika i fondova EU-a; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da plan EU-a za gradove pomaže u suočavanju s nizom pitanja – od urbane mobilnosti do kakvoće zraka, od kružnog gospodarstva do uključivanja migranata i izbjeglica. Osim toga, ističe važnost urbano-ruralnih partnerstava za učinkovitije rješavanje tih problema. Također podupire gradove i regije u razvoju lokaliziranih inovacijskih ekosustava i uvođenju strategija za pametnu specijalizaciju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | napominje da su usluge od općeg interesa i usluge od općeg gospodarskog interesa sastavni dio europskog socijalnog modela i socijalnog tržišnog gospodarstva te osiguravaju da svi imaju pravo i mogućnost pristupa osnovnim dobrima i kvalitetnim javnim uslugama; zalaže se za proširenje pojma usluga od općeg gospodarskog interesa na nove socijalne usluge, kao što su prihvat i integracija izbjeglica i migranata, socijalno stanovanje, minimalni dohodak ili digitalna infrastruktura; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva na više europskih partnerstava među općinama, gradovima i regijama, uključujući projekte twinninga, kako bismo imali ulogu svjetskih predvodnika u primjeni najnovijih znanstvenih dostignuća te najboljih praksi u suočavanju s društvenim izazovima; |
| --- | --- |

44.

c)   Suočavanje s migracijama i osiguravanje integracije

| 45. | naglašava da europski građani svladavanje izazova migracija smatraju jednim od glavnih pokazatelja primjene solidarnosti u praksi, ali da tek treba izgraditi zajedničko razumijevanje onoga što solidarnost znači u tom kontekstu; ističe ključnu ulogu koju lokalne i regionalne vlasti imaju u olakšavanju prihvata i integracije migranata te u organiziranju otvorene, racionalne i humane rasprave o tim osjetljivim pitanjima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ustraje u tome da treba podupirati ulogu općina, gradova i regija u upravljanju krizama i u dugoročnoj integraciji. EU mora, uz države članice, pružiti dosljedan politički okvir za migracije, kao i dovoljnu ciljanu financijsku i tehničku potporu, kako bi se olakšala integracija migranata na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava da se politike integracije migranata moraju razvijati u partnerstvu među svim razinama vlasti te dobivati potporu iz odgovarajućih financijskih instrumenata EU-a u okviru sveobuhvatne migracijske politike EU-a. Kako bi se zajamčili najveći izgledi za uspješnu integraciju u interesu i migranata i društva domaćina, potrebno je uzeti u obzir nekoliko čimbenika kao što su profesionalne i jezične vještine migranata, postojeće obiteljske veze, njihove sklonosti i mogući kontakti sa zemljom domaćinom prije dolaska; |
| --- | --- |

47.

| 48. | napominje da su učinkovito i humano upravljanje vanjskim granicama EU-a i razvoj sveobuhvatne migracijske politike i zajedničkog sustava azila EU-a s visokim zajedničkim standardima ključni za sve općine, gradove i regije, osobito za one koji primaju izbjeglice i za one koji se nalaze na granicama naročito izloženima velikim migracijskim valovima; također naglašava da takva politika mora obuhvaćati koordinirani pristup humanitarnoj zaštiti, nove putove za zakonite migracije, uključujući programe kružnih migracija, kao i napore za suzbijanje uzroka migracija i trgovine ljudima u svim oblicima, posebice trgovinu ženama i djecom u seksualne svrhe, te da to iziskuje i novu razinu političke predanosti na svim razinama i odgovarajuća sredstva; |
| --- | --- |

48.

d)   Osiguravanje socijalnih prava i pristupa obrazovanju te promicanje kulturne baštine

| 49. | naglašava da građani osjećaju snažnu potrebu za razvijanjem socijalne dimenzije EU-a u svim politikama i programima EU-a, uz postojeće nacionalne ili regionalne sustave ravnopravnosti spolova i socijalne zaštite. Članci 8. i 9. UFEU-a nude osnovu za to te bi ih stoga trebalo provoditi na odgovarajući način. OR također podupire provedbu socijalnog stupa, u čemu bi lokalne i regionalne vlasti trebale imati temeljnu ulogu, te poziva na uključivanje protokola o socijalnom napretku u Ugovore EU-a; zalaže se za stavljanje socijalnih prava na istu razinu s ekonomskim pravima; pozdravlja činjenicu da je socijalni stup uključen u europski semestar. OR pozdravlja to što su socijalni pokazatelji uključeni u europski semestar te smatra da obvezujuće socijalne ciljeve treba prenijeti u primarno zakonodavstvo EU-a; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe da socijalno ulaganje ne bi trebalo promatrati isključivo kao trošak za javne financije. Financiranje socijalnih politika i zaštita socijalnih prava, kao što je utvrđeno na sastanku na vrhu u Göteborgu u studenom 2017., imaju jasnu europsku dodanu vrijednost koja je ključna za ponovnu izgradnju povjerenja građana u proces integracije; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava da je ključno pomoći građanima da pristupe lokalnim i pravednim tržištima rada kako bi se iskorijenila nezaposlenost, uz posebne mjere za pomoć skupinama koje su najviše pogođene nezaposlenošću; poziva na osmišljavanje plana za socijalne ciljeve koji bi se uključio u akcijski program socijalnih politika usmjeren na budućnost, a koji bi sadržavao posebne mjere i konkretne zakonodavne popratne mjere kojima se ulaže u ljude, vještine, znanje, socijalnu zaštitu i uključivanje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | traži od EU-a da se u potpunosti obveže na promicanje jednakosti između žena i muškaraca, osobito kad je riječ o sprečavanju i iskorjenjivanju nasilja nad ženama, kao univerzalnog, strukturnog i višeslojnog problema koji uzrokuje nemjerljive osobne, socijalne i gospodarske troškove; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ustraje u tome da je ključno ulagati u mlade i poziva EU da podupre lokalne i regionalne vlasti u ispunjavanju potreba u području vještina i obrazovanja; poziva na novi „savez za vještine i obrazovanje” s ciljem povećanja javnih ulaganja u obrazovanje, promicanja mobilnosti (Erasmus+), poticanja međuregionalne suradnje, osobito u prekograničnim područjima, kao i poticanja razmjena među građanima ne samo u profesionalnom kontekstu već i u kulturnoj sferi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, zahtijeva uključivanje regionalnih vlasti u upravljanje instrumentima poput Europskog socijalnog fonda i fondova za potporu provedbi Garancije za mlade, s obzirom na to da se upravo na regionalnoj razini obično provode aktivne politike zapošljavanja, uključujući politike socijalne inovacije i politike ravnopravnosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava da bi u području obrazovanja bilo korisno da se u nastavne programe uključe različiti elementi koji su zajednički svim Europljanima i to na raznim poljima kao što su povijest, kultura, baština ili sâm projekt europske integracije. U svakom slučaju, ujedno naglašava važnost aktivnosti upoznavanja učenika s europskim projektom, što obično provode regionalna i lokalna tijela; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća na to da su raznoliki oblici kulturne baštine veliko bogatstvo Europe, odnosno instrument koji može biti snažan pokretač za održivije regije i snažniju koheziju u EU-u i pridonijeti jačanju identiteta i na regionalnoj i na europskoj razini te koji osobito odražava krilaticu EU-a „Ujedinjeni u raznolikosti”; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava da turizam i kreativne industrije mogu regionalnu kulturnu baštinu prometnuti u priliku za stvaranje radnih mjesta i za gospodarski učinak prelijevanja, uključujući uz pomoć inovacija i strategija za pametnu specijalizaciju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava da Europska unija treba poticati i vrednovati jezičnu i kulturnu raznolikost koju posjeduje, širiti znanje o njoj, promicati inovacije i međuregionalnu suradnju u svim područjima kulture, kao i nove poslovne modele na polju kulturnih i kreativnih industrija; |
| --- | --- |

58.

e)   Poticanje istraživanja, inovacija i digitalne transformacije

| 59. | smatra da europski programi financiranja zasnovani na istraživanju, inovacijama, razmjeni, partnerstvu i mobilnosti koji se nude u pametnim gradovima mogu omogućiti bolje usluge za građane i time poboljšati njihovu kvalitetu života te naglašava da zahvaljujući istraživanju i inovacijama kohezijska politika i zajednička poljoprivredna politika također mogu biti dinamične i napredne; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva na povećanje razmjera inovacija u javnom sektoru i u poduzećima, uključujući s pomoću inicijativa kao što je „Znanost se susreće s regijama”, koja okuplja političare i znanstvenike radi rasprave o donošenju odluka utemeljenom na činjenicama, čime se Europljanima omogućuje da sudjeluju u oblikovanju svoje budućnosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava da se digitalnom transformacijom i e-upravljanjem podupire lokalna javna uprava. Građani i poduzetnici cijene europsku dodanu vrijednost takvih investicija, koja su često dio prekogranične ili međuregionalne suradnje (uključujući širokopojasni internet za sve), jer se njima jača otpornost lokalnog gospodarstva i doprinosi se poboljšanju kvalitete života na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava da su gradovi mjesta – u fizičkom i u digitalnom smislu – na kojima se ljudi mogu sresti, naići na nove ideje, istražiti nove mogućnosti, osmisliti budućnost na inovativan način, učiti o promjenama u društvu i o tome kako one utječu na građane. Zato gradovi mogu ubrzati digitalno povezivanje lokalnih zajednica širom Europe; |
| --- | --- |

62.

| 63. | stoga podsjeća na to da digitalna transformacija predstavlja novi instrument za koheziju i učinkovit alat za rješavanje demografskih izazova: udaljena i ruralna područja i najudaljenije regije moraju ostati povezani i pretvoriti svoje prirodne nedostatke u prednosti u skladu s načelom teritorijalne kohezije. Inovacijska središta, živi laboratoriji, fab labs, dizajnerski studiji, knjižnice, inkubatori, inovacijski kampovi s potporom EU-a i lokalnih aktera pridonose lokalnom gospodarstvu i olakšavaju pristupanje dionika digitalnim tehnologijama; |
| --- | --- |

63.

f)   Potpora razvoju ruralnih područja, osiguravanje zajedničke poljoprivredne politike i promicanje lokalne proizvodnje

| 64. | podsjeća na to da ruralna i prijelazna područja čine 91 % područja EU-a i da u njima živi 60 % njegovog stanovništva, kao i na to da postoji veliki raskorak u razvoju između urbanih i ruralnih područja, u kojima zbog osjećaja napuštenosti raste euroskepticizam; stoga smatra da i zajednička poljoprivredna politika i kohezijska politika moraju nastaviti djelovati kao instrumenti utemeljeni na solidarnosti radi promicanja obnove održive i inovativne poljoprivrede i ruralnog razvoja te naglašava da bi ruralna područja trebalo uzimati u obzir u svim politikama EU-a; |
| --- | --- |

64.

| 65. | međuregionalna suradnja može predstavljati ključni element za optimizaciju strategija za pametnu specijalizaciju stvaranjem sinergija i maksimiziranjem uspješnosti globalnih napora u području inovacija; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe da način na koji proizvodimo i konzumiramo hranu ima golem lokalni i globalni utjecaj ne samo na dobrobit građana, okoliš, biološku raznolikost i klimu, nego i na naše zdravlje i gospodarstvo; poziva na razvoj i promicanje lokalnih tržnica i kratkih lanaca opskrbe hranom kao sustava opskrbe hranom s osobitom lokalnom dimenzijom te naglašava potrebu za promicanjem europske proizvodnje visoke kvalitete; |
| --- | --- |

66.

| 67. | smatra da je smanjenje sredstava u okviru drugog stupa ZPP-a nerazmjerno te je zabrinut da bi ta mjera mogla ići na štetu ruralnih područja te biti u suprotnosti s ciljem Europske komisije za jačanje zaštite okoliša i prirode, kao i ciljevima EU-a za zaštitu klime i resursa; |
| --- | --- |

67.

g)   Održivost, zaštita okoliša i borba protiv klimatskih promjena

| 68. | ukazuje na to da građani očekuju globalno i lokalno djelovanje radi borbe protiv klimatskih promjena i promicanje energetske učinkovitosti. Stoga u sve politike EU-a treba uključiti održivost uz posvećivanje posebne pažnje smanjenju emisija stakleničkih plinova, energetskoj učinkovitosti, čišćoj mobilnosti, proizvodnji energije iz obnovljivih izvora i ponorima ugljika te održivoj proizvodnji i potrošnji. OR poziva EU da osigura čvrst pravni i politički okvir unutar kojeg regije i gradovi mogu razvijati vlastite inicijative za promicanje postizanja ciljeva iz Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

68.

| 69. | podsjeća na to da Globalni sporazum gradonačelnika za klimu i energiju i inicijative za provedbu odozdo prema gore imaju ključnu ulogu u postizanju ciljeva iz Pariškog sporazuma te poziva EU da podupre razvoj lokalno utvrđenih doprinosa smanjenju emisija CO2; stoga bi, u skladu s UN-ovim ciljevima održivog razvoja i drugim međunarodnim obvezama EU-a, održivost i zaštitu okoliša trebalo uključiti u sve politike EU-a; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ističe potrebu za većim sinergijama između mreža, projekata i sporazuma koji se bave klimatskim promjenama i onih koji se bave otpornošću na katastrofe, kao što je Okvir iz Sendaija; |
| --- | --- |

70.

h)   Suradnja izvan EU-a za potporu stabilnosti i razvoju

| 71. | podsjeća na to da je uloga lokalnih i regionalnih tijela u prekograničnoj suradnji i aktivnostima diplomacije gradova izvan EU-a, osobito u procesu proširenja i u susjedstvu EU-a, ključna za promicanje demokracije na lokalnoj razini, održivog razvoja i stabilnosti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | podsjeća na to da lokalne vlasti imaju veliku ulogu u osiguravanju sigurnosti građana sprječavanjem radikalizacije i zaštitom javnih prostora; s obzirom na prekograničnu i transnacionalnu narav zločina i terorizma, građani i lokalne i regionalne vlasti suočavaju se s potrebom za suradnjom i imat će koristi od dodane vrijednosti djelovanja EU-a u okviru zajedničkih projekata; |
| --- | --- |

72.

| 73. | podsjeća na stajalište OR-a da svakom prijedlogu sporazuma o liberalizaciji trgovine mora prethoditi procjena teritorijalnog učinka. Također ponavlja da bi na nacionalnoj i lokalnoj razini trebalo uspostaviti mehanizme za pristup relevantnim informacijama o trgovinskoj politici. Povrh toga, trgovinski pregovori trebali bi biti popraćeni formalnim i participativnim dijalogom između nadležnih nacionalnih tijela te lokalnih i regionalnih vlasti. To je osobito važno ako se trgovinski pregovori odnose i na područja nadležnosti podijeljena s državama članicama jer se u tim slučajevima najčešće zadire i u nadležnosti lokalne i regionalne razine; |
| --- | --- |

73.

Osiguravanje potrebnog manevarskog prostora za gradove i regije: europski proračun nakon 2020. koji ispunjava očekivanja i oslanja se na fleksibilnost radi djelovanja i ulaganja

| 74. | naglašava da višegodišnji financijski okvir mora odražavati prioritete i ciljeve EU-a u pogledu ispunjavanja obveze iz Ugovora i očekivanja građana; zagovara VFO koji iznosi 1,3 % bruto nacionalnog dohotka (BND) 27 država članica EU-a; |
| --- | --- |

74.

| 75. | naglašava da se proračun EU-a ne treba shvaćati kao rezultat cjenkanja između neto-uplatitelja i neto-primatelja, nego kao zajednički instrument za postizanje naših zajedničkih ciljeva pružanjem dodane vrijednosti širom Europe. Stoga podupire razmatranja Komisije prema kojima smo svi korisnici VFO-a zato što pozitivni učinci zajedničkog tržišta, sigurnosti i kohezije nadilaze pojedinačne financijske doprinose za EU; |
| --- | --- |

75.

| 76. | naglašava da budućnost EU-a ovisi o ambicioznom i učinkovitom proračunu EU-a u skladu s načelom da bi dodatne zadaće EU-a trebale biti popraćene dodatnim sredstvima i ukidanjem rabata na nacionalne doprinose; |
| --- | --- |

76.

| 77. | naglašava da bi bilo koja vrsta ponovne centralizacije europskog proračuna mogla, osobito slabljenjem programa podijeljenog upravljanja i pristupa usmjerenih na konkretna područja, ugroziti koheziju u Uniji te se mora izbjegavati; |
| --- | --- |

77.

| 78. | podsjeća na to da je kvaliteta javnih usluga ključna odrednica povjerenja u institucije jer građani procjenjuju vlade iz perspektive njihovog iskustva u pružanju usluga i, s obzirom na to da se više od jedne trećine ukupnih javnih rashoda i više od polovine javnih ulaganja provodi na podnacionalnoj razini, ističe da razina javnih ulaganja u EU-u ostaje preniska da bi se osigurala dobra javna infrastruktura i usluge. Prevladavanje manjka sredstava za javna ulaganja stoga je ključno; |
| --- | --- |

78.

| 79. | deset godina nakon što je financijska kriza nanijela veliku štetu javnom ulaganju lokalnih i regionalnih vlasti ističe potrebu da se ojača njihova sposobnost ulaganja na način da im se u fiskalnom smislu pruži potreban prostor za podržavanje javnih ulaganja, promicanje lokalnih rješenja jačanjem načela podijeljenog upravljanja na temelju partnerstva i višerazinskog upravljanja te isključivanjem javnog sufinanciranja programa EU-a iz izračuna duga u kontekstu Pakta o stabilnosti i rastu; |
| --- | --- |

79.

Izgradnja naše unije odozdo prema gore: demokratsko oživljavanje EU-a moguće je uz pomoć građanskog angažmana

a)   Osnaživanje djelovanja EU-a: prave mjere treba poduzeti na pravoj razini

| 80. | čvrsto vjeruje da je pravilna primjena načela supsidijarnosti i proporcionalnosti od iznimne važnosti u približavanju Europske unije njezinim građanima; podsjeća na važnost donošenja odluka što bliže građanima i naglašava potrebu za potpuno odgovornim i transparentnim sustavom donošenja odluka u EU-u u kojem građani mogu jasno prepoznati tko je politički nadležan i odgovoran za donesene odluke (12); |
| --- | --- |

80.

| 81. | naglašava da su zajednička odgovornost i bliska povezanost između načela višerazinskog upravljanja i supsidijarnosti ključni elementi istinski demokratske Europske unije; |
| --- | --- |

81.

| 82. | naglašava da dosljedna primjena načela supsidijarnosti treba biti vodilja EU-a u budućnosti. To znači „više Europe tamo gdje je potrebno”, a „manje Europe tamo gdje nije potrebna”, što dovodi do učinkovitije i djelotvornije Europske unije. Sama logika zaštite interesa država članica od uplitanja EU-a je kontraproduktivna kada je riječ o budućnosti Europe; svjestan je vlastite uloge kao jednog od „čuvara” načela supsidijarnosti i smatra da načelo supsidijarnosti treba promatrati kao dinamični politički i pravni koncept u donošenju i provedbi politika kako bi se osiguralo da najprimjerenije razine djeluju na pravi način u pravo vrijeme i u najboljem interesu građana; ta uvjerenja Odbora potvrđuje i završno izvješće Radne skupine za supsidijarnost i proporcionalnost u kojemu se naglašava novo poimanje koncepta „aktivne supsidijarnosti”; Odbor će nastojati primjenjivati preporuke Radne skupine u bliskoj suradnji s drugim institucijama EU-a, nacionalnim parlamentima te lokalnim i regionalnim vlastima diljem Unije; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ponavlja svoj poziv na kodificiranje i provedbu načela višerazinskog upravljanja i partnerstva u međuinstitucijskom kodeksu ponašanja, te na to da se ta načela odražavaju u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva. Povrh kohezijske politike, višerazinsko upravljanje mora biti uključeno u sve zakonodavne i regulatorne odredbe o politikama koje imaju regionalni učinak (13); |
| --- | --- |

83.

| 84. | smatra da je ključna borba protiv bilo kakvih pomaka prema centralizaciji te potpora razvoju primjerenih, lokaliziranih i djelotvornih rješenja na terenu, osobito u budućoj kohezijskoj politici, koja će biti uzor za upravljanje i u drugim područjima politike; |
| --- | --- |

84.

| 85. | preporučuje daljnji razvoj postojećih procjena teritorijalnog učinka radi stvaranja djelotvornih sustava povratnih informacija kojima se uzimaju u obzir raznolikost regija EU-a i vrlo različite posljedice politika EU-a za različite lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

85.

b)   Uključivanje regija i gradova: oživljavanje europske demokracije preuzimanjem odgovornosti i učinkovitošću

| 86. | naglašava da u politikama EU-a ljudima treba osigurati ili pružiti mogućnost da imaju proaktivnu ulogu u rješavanju pitanja važnih za njihov svakodnevni život. Ljudi traže rješenja na lokalnoj razini, veće sudjelovanje u utvrđivanju problema i pomoć u njihovom rješavanju. Tim pristupom, koji je usmjeren na ljude i koji pokreću građani, mogu se riješiti lokalni izazovi i može se pokazati zašto je EU relevantan za građane; njime se također politike EU-a usmjeravaju na jačanje uloge gradova i regija uz sudjelovanje građana putem javno-privatno-građanskih partnerstava; |
| --- | --- |

86.

| 87. | naglašava da lokalne i regionalne vlasti donose dodanu vrijednost politikama EU-a jer djeluju kao laboratoriji za razvoj i provedbu novih oblika društvenih inovacija, solidarnosti i uključivih politika koje građani očekuju od Europske unije; |
| --- | --- |

87.

| 88. | napominje da to također znači da detaljni propisi u zakonodavstvu EU-a ne mogu riješiti sve probleme građana. Načelo supsidijarnosti ne obuhvaća samo pitanje do kuda sežu pravne mogućnosti EU-a za donošenje zakonodavnih akata, već i koliko su rješenja suvisla za građane. Ako građani smatraju da EU nudi rješenja koja su nedjelotvorna u svakodnevnom životu, to će samo povećati otpor prema EU-u; |
| --- | --- |

88.

| 89. | uvjeren je da će se institucijski sustav EU-a morati nastaviti razvijati i prilagođavati novim izazovima u interesu postizanja uključivog, transparentnog, demokratskog i djelotvornog donošenja odluka; naglašava da uloga lokalnih i regionalnih vlasti koje predstavlja OR treba biti u potpunosti priznata, kako u svakodnevnom funkcioniranju EU-a tako i u kontekstu budućih prilagodbi Ugovora EU-a, kada bi OR trebao biti zastupljen s punim pravima u okviru bilo koje buduće konvencije; |
| --- | --- |

89.

| 90. | čvrsto vjeruje da lokalnu i regionalnu teritorijalnu dimenziju treba priznati u europskom semestru i da lokalne i regionalne vlasti stoga trebaju od početka pripreme godišnjeg pregleda rasta biti uključene u sastavljanje izvješća po zemljama i u nacionalne programe reformi; uvjeren je da u tu svrhu pregled pokazatelja za postupak u slučaju makroekonomske neravnoteže valja dopuniti regionalnim pokazateljima koji će pomoći promicati i održati regionalnu dimenziju europskog semestra; |
| --- | --- |

90.

| 91. | smatra da demokratsku legitimnost EU-a i osobito ekonomske i monetarne unije (EMU) treba ojačati, pri čemu načela socijalnog napretka i jednakih mogućnosti trebaju biti u središtu donošenja odluka u EU-u kako se zapošljavanje i socijalni standardi ne bi smatrali sporednima u odnosu na postupak makroekonomske prilagodbe; |
| --- | --- |

91.

| 92. | smatra da bi bolje uključivanje regija te regionalnih parlamenata u postupak donošenja odluka u EU-u moglo povećati demokratski nadzor i osjećaj odgovornosti; |
| --- | --- |

92.

c)   Olakšavanje sudjelovanja građana u politikama EU-a i zajedničko uspostavljanje trajnog dijaloga s građanima nakon 2019.

| 93. | također podsjeća na to da će EU zadobiti povjerenje i steći vjerodostojnost samo ako i kada ispuni očekivanja i ako građani dobiju jasnija objašnjenja europske dodane vrijednosti te obrazloženja i potrebne kompromise na kojima se temelje odluke EU-a. U tom smislu, OR zahtijeva ulaganje mnogo većih napora u podršku višejezičnim europskim medijskim i informacijskim formatima, uključujući lako razumljiv diskurs, razvoj i uvođenje europskih građanskih obrazovnih programa za različite razine obrazovanja, kao i znatno povećanje potpore za izravne sastanke među ljudima u cijeloj Europi (programi razmjene na razini obrazovanja i struke, programi twinninga itd.); |
| --- | --- |

93.

| 94. | naglašava da treba jačati participativne instrumente kao što je europska građanska inicijativa (ECI) (14); kao dopunski alat postojećim strukturama predstavničke demokracije na razini EU-a, kao i inovativnim dodatnim elementima participativnog donošenja odluka i trajnog dijaloga, europske građanske inicijative mogu pomoći u mobilizaciji građana radi ostvarivanja zajedničkog cilja, istaknuti europsku dimenziju ključnih političkih pitanja i potaknuti stvaranje paneuropskih rasprava i odgovarajućeg javnog mnijenja; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva članove OR-a da nastave surađivati s građanima i osluškivati bilo javnosti putem lokalnih događanja, javnih sastanaka i dijaloga s građanima kako bi se doprlo do svake regije u 27 država članica EU-a te poziva druge institucije na udruživanje snaga; u tom kontekstu naglašava cilj organiziranja dijaloga s građanima u svim regijama EU-a do održavanja europskih izbora 2019. i potiče svoje članove da u suradnji s lokalnim građanima i njihovim udrugama organiziraju posebne sjednice svojih lokalnih ili regionalnih skupština s ciljem prikupljanja odgovora na pitanja o budućnosti Europe sadržana u OR-ovom upitniku, kao i u upitniku Europske komisije; naglašava ključnu važnost decentralizirane komunikacije o politikama EU-a i političkim odlukama u njihovoj pozadini, kao i potrebu za potporom institucija EU-a lokalnim i regionalnim naporima i inicijativama u tom smjeru; |
| --- | --- |

95.

| 96. | naglašava da savjetovanja s građanima trebaju također doprijeti do onih građana koji se često zanemaruju ili nisu zainteresirani za postupke savjetovanja; važno je osigurati istinski uključiv i reprezentativan dijalog s građanima kako bi se izbjeglo da u raspravi prevladavaju najmobiliziraniji pojedinci koji su već zauzeli stav za ili protiv EU-a ili određenog političkog pitanja; |
| --- | --- |

96.

| 97. | naglašava da su komunikacija i trajni dijalog s građanima ključni u svakom političkom sustavu i da su stoga iznimno važni za povećanje demokratske legitimnosti EU-a i približavanja Europe njezinim građanima; |
| --- | --- |

97.

| 98. | u tom kontekstu podsjeća na to da uključivanje građana ne smije biti ograničeno na razdoblja uoči europskih izbora; |
| --- | --- |

98.

| 99. | obvezuje se da će prije održavanja europskih izbora 2019. predložiti metodologiju za trajni i strukturirani sustav dijaloga između građana i političara te institucija EU-a, u koji bi bile uključene lokalne i regionalne vlasti putem OR-a, koji bi se temeljio na transparentnom postupku traženja doprinosa građana, koji bi građanima pružao prostor i informacije kako bi mogli utvrditi njima najvažnija pitanja i raspravljati o njima, čiji bi se rezultati uzimali u obzir u postupku donošenje politika EU-a i u okviru kojega bi se davale odgovarajuće povratne informacije o učinku doprinosa građana; |
| --- | --- |

99.

| 100. | uvjeren je da davanjem povratnih informacija građanima politički rad članova OR-a može ojačati veze s lokalnom razinom i osnažiti povjerenje građana u „politiku EU-a”. |
| --- | --- |

100.

Bruxelles, 9. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Dopis predsjednika Europskog vijeća predsjedniku Europskog odbora regija, 8. studenog 2016., http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf

1

(2)  Pismo namjere predsjedniku Antoniju Tajaniju i premijeru Jüriju Ratasu, 13. rujna 2017., https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_hr.pdf

2

(3)  Luc Van den Brande – posebni savjetnik predsjednika Junckera, Reaching out to EU Citizens: a new opportunity („Otvaranje prema građanima EU-a: nove prilike”), listopad 2017.

3

Reaching out to EU Citizens: a new opportunity

(4)  Mišljenje OR-a „Izvješće o građanstvu EU-a za 2017.”, COR-2017-01319, izvjestitelj: Guillermo Martínez Suárez.

4

(5)  Europski parlament (2017.) „Poboljšanje funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona”, P8_TA (2017)0049; (2017.) „Moguće promjene i prilagodbe aktualnog institucijskog ustroja Europske unije”, P8_TA (2017)0048; (2017.) „Proračunski kapacitet europodručja”, P8_TA(2017)0050.

5

(6)  Na primjer Why Europe („Zašto Europa”), Pulse of Europe („Puls Europe”), Stand up for Europe („Zauzmi se za Europu”), Committee for the Defence of Democracy (Odbor za obranu demokracije”, 1989 Generation Initiative („Inicijativa generacije 1989.”).

6

Why Europe

Pulse of Europe

Stand up for Europe

Committee for the Defence of Democracy

1989 Generation Initiative

(7)  London School of Economics, „Promišljanje o budućnosti Europske unije”, ožujak 2018., https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf.

7

(8)  OR, „Promišljanje o Europi: kako građani u regijama i gradovima doživljavaju Europu”, travanj 2018., https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf

8

(9)  Eurobarometar – Public opinion in the European Union („Javno mnijenje u Europskoj uniji”), Prilog, br. 88, studeni 2017. http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142 Eurobarometar – Future of Europe („Budućnost Europe”, br. 467, rujan – listopad 2017. http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179; istraživanje Eurobarometra po nalogu Europskog parlamenta, Democracy on the move one year ahead of European election („Demokracija u pokretu jednu godinu prije europskih izbora”, br. 89.2, svibanj 2018., http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf

9

Public opinion in the European Union

Future of Europe

Democracy on the move one year ahead of European election

(10)  London School of Economics, „Promišljanje o budućnosti Europske unije”, ožujak 2018.

10

(11)  Europska komisija, Glavna uprava za regionalnu i urbanu politiku, Sedmo izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji: „Moja regija, moja Europa, naša budućnost”, rujan 2017.

11

(12)  Rezolucija OR-a o Bijeloj knjizi Europske komisije o budućnosti Europe – Razmatranja i scenariji za EU27 do 2025. (2017/C 306/01).

12

(13)  Mišljenje OR-a „Dokument za razmatranje o budućnosti financija EU-a”, COR-2017-03718, izvjestitelj: Marek Woźniak.

13

(14)  Mišljenje OR-a „Uredba o europskoj građanskoj inicijativi”, COR-2017-04989, izvjestitelj: Luc Van den Brande.

14

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/16

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Osnivanje Europskog nadzornog tijela za rad

(2018/C 461/03)

| Glavni izvjestitelj: | Doris KAMPUS (AT/PES), članica Vlade savezne zemlje Štajerske, nadležna za socijalna pitanja, rad i integraciju |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog nadzornog tijela za rad od 13. ožujka 2018. (Tekst značajan za EGP i Švicarsku)
  COM(2018) 131 final |

Glavni izvjestitelj:

Doris KAMPUS (AT/PES), članica Vlade savezne zemlje Štajerske, nadležna za socijalna pitanja, rad i integraciju

Referentni dokument/i:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog nadzornog tijela za rad od 13. ožujka 2018. (Tekst značajan za EGP i Švicarsku)

COM(2018) 131 final

I.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Amandman 1.

Prijedlog odluke

Uvodna izjava (5)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (5) | Europsko nadzorno tijelo za rad (dalje u tekstu „Nadzorno tijelo”) trebalo bi osnovati kako bi se pridonijelo jačanju pravednosti i povjerenja u jedinstveno tržište. U tu bi svrhu Nadzorno tijelo trebalo podupirati države članice i Komisiju pri poboljšanju pristupa pojedinaca i poslodavaca informacijama o njihovim pravima i obvezama u situacijama prekogranične mobilnosti te pristupa relevantnim uslugama, podupirati usklađenost i suradnju među državama članicama radi djelotvorne primjene prava Unije u tim područjima te posredovati pri pronalaženju rješenja u slučaju prekograničnih sporova ili poremećaja na tržištu rada i olakšavati ga. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(5)

Europsko nadzorno tijelo za rad (dalje u tekstu „Nadzorno tijelo”) trebalo bi osnovati kako bi se pridonijelo jačanju pravednosti i povjerenja u jedinstveno tržište. U tu bi svrhu Nadzorno tijelo trebalo podupirati države članice i Komisiju pri poboljšanju pristupa pojedinaca i poslodavaca informacijama o njihovim pravima i obvezama u situacijama prekogranične mobilnosti te pristupa relevantnim uslugama, podupirati usklađenost i suradnju među državama članicama radi djelotvorne primjene prava Unije u tim područjima te posredovati pri pronalaženju rješenja u slučaju prekograničnih sporova ili poremećaja na tržištu rada i olakšavati ga.

| (5) | Europsko nadzorno tijelo za rad (dalje u tekstu „Nadzorno tijelo”) trebalo bi osnovati kako bi se pridonijelo jačanju pravednosti i povjerenja u jedinstveno tržište. U tu bi svrhu Nadzorno tijelo trebalo podupirati države članice i Komisiju pri poboljšanju pristupa pojedinaca i poslodavaca informacijama o njihovim pravima i obvezama u situacijama prekogranične mobilnosti te pristupa relevantnim uslugama, podupirati usklađenost i suradnju među državama članicama radi djelotvorne primjene prava Unije u tim područjima te posredovati pri pronalaženju rješenja u slučaju prekograničnih sporova ili poremećaja na tržištu rada i olakšavati ga.
  To uključuje i dosljednu i učinkovitu provedbenu mrežu. |
| --- | --- |

(5)

Europsko nadzorno tijelo za rad (dalje u tekstu „Nadzorno tijelo”) trebalo bi osnovati kako bi se pridonijelo jačanju pravednosti i povjerenja u jedinstveno tržište. U tu bi svrhu Nadzorno tijelo trebalo podupirati države članice i Komisiju pri poboljšanju pristupa pojedinaca i poslodavaca informacijama o njihovim pravima i obvezama u situacijama prekogranične mobilnosti te pristupa relevantnim uslugama, podupirati usklađenost i suradnju među državama članicama radi djelotvorne primjene prava Unije u tim područjima te posredovati pri pronalaženju rješenja u slučaju prekograničnih sporova ili poremećaja na tržištu rada i olakšavati ga.
  To uključuje i dosljednu i učinkovitu provedbenu mrežu.

Obrazloženje

Za jasnu, poštenu i učinkovitu provedbu zakonodavstva Unije koje se odnosi na prekograničnu mobilnost radnika i koordinaciju sustava socijalne sigurnosti nacionalnim i regionalnim vlastima potrebni su odgovarajuće provedbene mehanizme, koji također imaju funkciju sprečavanja i odvraćanja.

Amandman 2.

Prijedlog odluke

Uvodna izjava (14)a (novo)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (14) (a) | Za jaču pravnu sigurnost i jedinstvenu primjenu prava (uključujući mjesno nadležne sudove) nužna je odredba o pravnoj upotrebi informacija (npr. dopustivost kao dokaz) prikupljenih tijekom inspekcija. Potrebno je osigurati da se rezultati zajedničkih inspekcija mogu upotrebljavati na usklađeni način. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(14) (a)

Za jaču pravnu sigurnost i jedinstvenu primjenu prava (uključujući mjesno nadležne sudove) nužna je odredba o pravnoj upotrebi informacija (npr. dopustivost kao dokaz) prikupljenih tijekom inspekcija. Potrebno je osigurati da se rezultati zajedničkih inspekcija mogu upotrebljavati na usklađeni način.

Obrazloženje

Već dugi niz godina Odbor viših inspektora rada (SLIC) preporučuje da se na razini EU-a objasni status zajedničkih akcija.

Amandman 3.

Prijedlog odluke

Članak 5. točka (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (c) | koordinira i podupire usklađene i zajedničke inspekcije, u skladu s člancima 9. i 10.; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(c)

koordinira i podupire usklađene i zajedničke inspekcije, u skladu s člancima 9. i 10.;

| (c) | jača
  , koordinira i podupire usklađene i zajedničke inspekcije, u skladu s člancima 9. i 10.; |
| --- | --- |

(c)

jača
  , koordinira i podupire usklađene i zajedničke inspekcije, u skladu s člancima 9. i 10.;

Obrazloženje

Prirodu usklađenih i zajedničkih inspekcija nadležnih nacionalnih tijela potrebno je znatno ojačati kako bi se poboljšala provedivost rezultata.

Amandman 4.

Prijedlog odluke

Članak 5. točka (h) (nova)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (h) | olakšava nastavak rada postojećih operativnih struktura, uključujući prekogranična partnerstva EURES-a, koje potiču suradnju u prekograničnim regijama s ciljem podupiranja poštene prekogranične mobilnosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(h)

olakšava nastavak rada postojećih operativnih struktura, uključujući prekogranična partnerstva EURES-a, koje potiču suradnju u prekograničnim regijama s ciljem podupiranja poštene prekogranične mobilnosti.

Obrazloženje

Trebalo bi zajamčiti i osigurati sinergije u smislu proračuna na koje se Komisija obvezala kao i integraciju postojećih i operativnih struktura (npr. prekograničnih partnerstava EURES koja su važna za regije).

Amandman 5.

Prijedlog odluke

Članak 6. točka (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (c) | pruža poslodavcima relevantne informacije o propisima o radu te životnim i radnim uvjetima za radnike u situacijama prekogranične mobilnosti, uključujući upućene radnike; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(c)

pruža poslodavcima relevantne informacije o propisima o radu te životnim i radnim uvjetima za radnike u situacijama prekogranične mobilnosti, uključujući upućene radnike;

| (c) | pruža poslodavcima
  i posloprimcima
  relevantne informacije o propisima o radu te životnim i radnim uvjetima za radnike u situacijama prekogranične mobilnosti, uključujući upućene radnike; |
| --- | --- |

(c)

pruža poslodavcima
  i posloprimcima
  relevantne informacije o propisima o radu te životnim i radnim uvjetima za radnike u situacijama prekogranične mobilnosti, uključujući upućene radnike;

Obrazloženje

Prilagođene informacije trebalo bi stavljati na raspolaganje svim socijalnim partnerima.

Amandman 6.

Prijedlog odluke

Članak 6. točka (g) (nova)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (g) | promiče protok informacija između regija, gradova i općina na koje mobilnost utječe u cilju strukturiranja razmjene i prijenosa znanja i iskustva. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(g)

promiče protok informacija između regija, gradova i općina na koje mobilnost utječe u cilju strukturiranja razmjene i prijenosa znanja i iskustva.

Obrazloženje

Informacije o lokalnim uvjetima i iskustvima daju važan doprinos poboljšanju suradnje, izgradnji kapaciteta te uporabi i jačanju postojećeg znanja.

Amandman 7.

Prijedlog odluke

Članak 7. stavak 1. točka (e) (nova)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (e) | potiče razmjenu dobrih praksi među regijama, gradovima i općinama na koje mobilnost utječe i prenosi iskustva. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(e)

potiče razmjenu dobrih praksi među regijama, gradovima i općinama na koje mobilnost utječe i prenosi iskustva.

Obrazloženje

Također u području usluga trebalo bi osigurati razmjenu iskustava.

Amandman 8.

Prijedlog odluke

Članak 8. stavak 1. točka (d)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (d) | olakšava prekogranične postupke za izvršenje sankcija i novčanih kazni; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(d)

olakšava prekogranične postupke za izvršenje sankcija i novčanih kazni;

| (d) | olakšava prekogranične postupke za izvršenje nacionalnih sankcija i novčanih kazni
  i razvija prijedloge za promicanje više transparentnosti i dosljednosti pri provedbi tih nacionalnih sankcija u prekograničnom kontekstu
  ; |
| --- | --- |

(d)

olakšava prekogranične postupke za izvršenje nacionalnih sankcija i novčanih kazni
  i razvija prijedloge za promicanje više transparentnosti i dosljednosti pri provedbi tih nacionalnih sankcija u prekograničnom kontekstu
  ;

Obrazloženje

Nedovoljno regulirana odgovornost pri provedbi nacionalnih sankcija i kazni u prekograničnom kontekstu ugrožava učinkovitu primjenu prava Unije u prekograničnoj suradnji regionalnih vlasti.

Amandman 9.

Prijedlog odluke

Članak 9. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Na zahtjev jedne države članice ili više njih Nadzorno tijelo koordinira usklađene ili zajedničke inspekcije u područjima za koja je nadležno. Zahtjev može predati jedna država članica ili više njih. Nadzorno tijelo ujedno može tijelima predmetnih država članica predložiti da provedu usklađenu ili zajedničku inspekciju. | 1.   Na zahtjev jedne države članice ili više njih Nadzorno tijelo koordinira usklađene ili zajedničke inspekcije u područjima za koja je nadležno. Zahtjev može predati jedna država članica ili više njih
  , u skladu s nacionalnim praksama u vezi s tržištem rada u predmetnim državama članicama
  . Nadzorno tijelo ujedno može tijelima predmetnih država članica predložiti da provedu usklađenu ili zajedničku inspekciju. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Na zahtjev jedne države članice ili više njih Nadzorno tijelo koordinira usklađene ili zajedničke inspekcije u područjima za koja je nadležno. Zahtjev može predati jedna država članica ili više njih. Nadzorno tijelo ujedno može tijelima predmetnih država članica predložiti da provedu usklađenu ili zajedničku inspekciju.

1.   Na zahtjev jedne države članice ili više njih Nadzorno tijelo koordinira usklađene ili zajedničke inspekcije u područjima za koja je nadležno. Zahtjev može predati jedna država članica ili više njih
  , u skladu s nacionalnim praksama u vezi s tržištem rada u predmetnim državama članicama
  . Nadzorno tijelo ujedno može tijelima predmetnih država članica predložiti da provedu usklađenu ili zajedničku inspekciju.

Obrazloženje

Obrazloženje

U obzir bi trebalo uzeti raznolikost nacionalnih tradicija praćenja pravne usklađenosti (uključujući suradnju institucija s nacionalnim vlastima).

Amandman 10.

Amandman 10.

Prijedlog odluke

Članak 9. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Ako tijelo države članice odluči da neće sudjelovati u usklađenoj ili zajedničkoj inspekciji iz stavka 1. ili da je neće provesti, pisanim putem unaprijed obavješćuje Nadzorno tijelo o razlozima odluke. U tim slučajevima Nadzorno tijelo obavješćuje ostala nacionalna tijela na koja se to odnosi. | Ako tijelo države članice odluči da neće sudjelovati u usklađenoj ili zajedničkoj inspekciji iz stavka 1. ili da je neće provesti, pisanim putem unaprijed obavješćuje Nadzorno tijelo o razlozima odluke. U tim slučajevima Nadzorno tijelo obavješćuje ostala nacionalna tijela na koja se to odnosi. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Ako tijelo države članice odluči da neće sudjelovati u usklađenoj ili zajedničkoj inspekciji iz stavka 1. ili da je neće provesti, pisanim putem unaprijed obavješćuje Nadzorno tijelo o razlozima odluke. U tim slučajevima Nadzorno tijelo obavješćuje ostala nacionalna tijela na koja se to odnosi.

Ako tijelo države članice odluči da neće sudjelovati u usklađenoj ili zajedničkoj inspekciji iz stavka 1. ili da je neće provesti, pisanim putem unaprijed obavješćuje Nadzorno tijelo o razlozima odluke. U tim slučajevima Nadzorno tijelo obavješćuje ostala nacionalna tijela na koja se to odnosi.

Amandman 11.

Amandman 11.

Prijedlog odluke

Članak 10. stavak 5.a (novi)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Nadležna tijela rezultate zajedničkih inspekcija u državama članicama sudionicama mogu koristiti kao dokaz koji ima jednaku pravnu vrijednosti kao i dokumenti sakupljeni na vlastitom pravnom području. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5a.
     
  Nadležna tijela rezultate zajedničkih inspekcija u državama članicama sudionicama mogu koristiti kao dokaz koji ima jednaku pravnu vrijednosti kao i dokumenti sakupljeni na vlastitom pravnom području.

Obrazloženje

Obrazloženje

Već dugi niz godina Odbor viših inspektora rada (SLIC) preporučuje da se na razini EU-a objasni pravno obvezujuća priroda zajedničkih akcija.

Jačanje suradnje trebalo bi obuhvaćati reguliranje i osiguranje pravne uporabivosti rezultata zajedničkih inspekcija na svim razinama vlasti.

Amandman 12.

Amandman 12.

Prijedlog odluke

Članak 11. stavak 2. točka (d) (nova)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (d) | kako bi se znanje ažuriralo, potrebno je organizirati redovitu razmjenu s regijama, gradovima i općinama na koje mobilnost najviše utječe, kako iz država domaćina tako i iz država podrijetla. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(d)

(d)

kako bi se znanje ažuriralo, potrebno je organizirati redovitu razmjenu s regijama, gradovima i općinama na koje mobilnost najviše utječe, kako iz država domaćina tako i iz država podrijetla.

kako bi se znanje ažuriralo, potrebno je organizirati redovitu razmjenu s regijama, gradovima i općinama na koje mobilnost najviše utječe, kako iz država domaćina tako i iz država podrijetla.

Obrazloženje

Obrazloženje

U području analiza i procjene rizika također je potrebno zajamčiti redovitu razmjenu iskustava i informacija iz najpogođenijih regija.

Amandman 13.

Amandman 13.

Prijedlog odluke

Članak 18. (novo)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Upravni odbor sastoji se od jednog višeg predstavnika svake države članice i dva predstavnika Komisije od kojih svi imaju pravo glasa. | 1.   Upravni odbor sastoji se od jednog višeg predstavnika svake države članice i dva predstavnika Komisije
  te jednog predstavnika regionalnih vlasti država članica
  od kojih svi imaju pravo glasa. |
| 2.   Svaki član upravnog odbora ima zamjenika. Zamjenik predstavlja člana u njegovoj odsutnosti. | 2.   Svaki član upravnog odbora ima zamjenika. Zamjenik predstavlja člana u njegovoj odsutnosti. |
| 3.   Članove upravnog odbora koji predstavljaju države članice i njihove zamjenike imenuju njihove države članice uzimajući u obzir njihovo znanje u područjima iz članka 1. stavka 2. te relevantne upravljačke i administrativne vještine i vještine upravljanja proračunom. | 3.   Članove upravnog odbora koji predstavljaju države članice i njihove zamjenike imenuju njihove države članice uzimajući u obzir njihovo znanje u područjima iz članka 1. stavka 2. te relevantne upravljačke i administrativne vještine i vještine upravljanja proračunom. |
| Komisija imenuje članove koji je predstavljaju. | Komisija imenuje članove koji je predstavljaju. |
| | Predstavnik regionalnih vlasti država članica kojeg imenuje Odbor regija jedan je od članova iz država Europske unije u kojima se zakonodavne ovlasti u području politike zapošljavanja dijele s regijama. |
| Države članice
  i
  Komisija nastoje ograničiti mijenjanje svojih predstavnika u upravnom odboru radi osiguranja kontinuiteta njegova rada. Sve strane nastoje postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u upravnom odboru. | Države članice, Komisija
  i Odbor regija
  nastoje ograničiti mijenjanje svojih predstavnika u upravnom odboru radi osiguranja kontinuiteta njegova rada. Sve strane nastoje postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u upravnom odboru. |
| 4.   Mandat članova i njihovih zamjenika traje četiri godine. Taj se mandat može produljiti. | 4.   Mandat članova i njihovih zamjenika traje četiri godine. Taj se mandat može produljiti. |
| 5.   Predstavnici trećih zemalja koje primjenjuju pravo Unije u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom mogu sudjelovati na sastancima upravnog odbora kao promatrači. | 5.   Predstavnici trećih zemalja koje primjenjuju pravo Unije u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom mogu sudjelovati na sastancima upravnog odbora kao promatrači. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Upravni odbor sastoji se od jednog višeg predstavnika svake države članice i dva predstavnika Komisije od kojih svi imaju pravo glasa.

1.   Upravni odbor sastoji se od jednog višeg predstavnika svake države članice i dva predstavnika Komisije
  te jednog predstavnika regionalnih vlasti država članica
  od kojih svi imaju pravo glasa.

2.   Svaki član upravnog odbora ima zamjenika. Zamjenik predstavlja člana u njegovoj odsutnosti.

2.   Svaki član upravnog odbora ima zamjenika. Zamjenik predstavlja člana u njegovoj odsutnosti.

3.   Članove upravnog odbora koji predstavljaju države članice i njihove zamjenike imenuju njihove države članice uzimajući u obzir njihovo znanje u područjima iz članka 1. stavka 2. te relevantne upravljačke i administrativne vještine i vještine upravljanja proračunom.

3.   Članove upravnog odbora koji predstavljaju države članice i njihove zamjenike imenuju njihove države članice uzimajući u obzir njihovo znanje u područjima iz članka 1. stavka 2. te relevantne upravljačke i administrativne vještine i vještine upravljanja proračunom.

Komisija imenuje članove koji je predstavljaju.

Komisija imenuje članove koji je predstavljaju.

Predstavnik regionalnih vlasti država članica kojeg imenuje Odbor regija jedan je od članova iz država Europske unije u kojima se zakonodavne ovlasti u području politike zapošljavanja dijele s regijama.

Predstavnik regionalnih vlasti država članica kojeg imenuje Odbor regija jedan je od članova iz država Europske unije u kojima se zakonodavne ovlasti u području politike zapošljavanja dijele s regijama.

Države članice
  i
  Komisija nastoje ograničiti mijenjanje svojih predstavnika u upravnom odboru radi osiguranja kontinuiteta njegova rada. Sve strane nastoje postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u upravnom odboru.

i

Države članice, Komisija
  i Odbor regija
  nastoje ograničiti mijenjanje svojih predstavnika u upravnom odboru radi osiguranja kontinuiteta njegova rada. Sve strane nastoje postići uravnoteženu zastupljenost muškaraca i žena u upravnom odboru.

i Odbor regija

4.   Mandat članova i njihovih zamjenika traje četiri godine. Taj se mandat može produljiti.

4.   Mandat članova i njihovih zamjenika traje četiri godine. Taj se mandat može produljiti.

5.   Predstavnici trećih zemalja koje primjenjuju pravo Unije u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom mogu sudjelovati na sastancima upravnog odbora kao promatrači.

5.   Predstavnici trećih zemalja koje primjenjuju pravo Unije u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom mogu sudjelovati na sastancima upravnog odbora kao promatrači.

Obrazloženje

Obrazloženje

U nekim državama članicama su ovlasti u pogledu politika zapošljavanja podijeljene među državom i regijama: primjereno je predvidjeti jednog predstavnika regionalnih vlasti u upravnom odboru Nadzornog tijela kako bi se zajamčila uravnotežena zastupljenost interesa.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opća razmatranja i načelna procjena prijedloga

Opća razmatranja i načelna procjena prijedloga

| 1. | pozdravlja cilj Prijedloga da se putem učinkovitije primjene prava Unije u području prekogranične mobilnosti radnika i koordinacije sustava socijalne sigurnosti jača pravednost na unutarnjem tržištu kao i povjerenje u njega; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja cilj Prijedloga da se putem učinkovitije primjene prava Unije u području prekogranične mobilnosti radnika i koordinacije sustava socijalne sigurnosti jača pravednost na unutarnjem tržištu kao i povjerenje u njega;

| 2. | podržava prijedlog osnivanja Europskog nadzornog tijela za rad (ELA) za pomoć državama članicama u borbi protiv nepravilnosti u području slobode kretanja radnika, slobode poslovnog nastana i slobode pružanja usluga kako bi se na taj način poboljšala kvaliteta mobilnosti; |
| --- | --- |

2.

podržava prijedlog osnivanja Europskog nadzornog tijela za rad (ELA) za pomoć državama članicama u borbi protiv nepravilnosti u području slobode kretanja radnika, slobode poslovnog nastana i slobode pružanja usluga kako bi se na taj način poboljšala kvaliteta mobilnosti;

| 3. | naglašava tvrdnju da zlouporaba tih sloboda ne slabi samo koheziju u EU-u, već dovodi i do velikih socijalnih, gospodarskih i proračunskih nedostataka za regije, gradove, općine i same građane; |
| --- | --- |

3.

naglašava tvrdnju da zlouporaba tih sloboda ne slabi samo koheziju u EU-u, već dovodi i do velikih socijalnih, gospodarskih i proračunskih nedostataka za regije, gradove, općine i same građane;

| 4. | naglašava da to dovodi do smanjenja poreznih prihoda i doprinosa za socijalno osiguranje te do negativnog učinka na zapošljavanje, radne uvjete, tržišno natjecanje, lokalni i regionalni razvoj, socijalnu skrb i socijalnu zaštitu; |
| --- | --- |

4.

naglašava da to dovodi do smanjenja poreznih prihoda i doprinosa za socijalno osiguranje te do negativnog učinka na zapošljavanje, radne uvjete, tržišno natjecanje, lokalni i regionalni razvoj, socijalnu skrb i socijalnu zaštitu;

| 5. | stoga se zalaže za poboljšanje koherentnosti i olakšavanje suradnje nacionalnih tijela koja se trenutačno pri učinkovitoj provedbi postojećih pravila za prekogranične situacije suočavaju s teritorijalnim ograničenjima nadležnosti; |
| --- | --- |

5.

stoga se zalaže za poboljšanje koherentnosti i olakšavanje suradnje nacionalnih tijela koja se trenutačno pri učinkovitoj provedbi postojećih pravila za prekogranične situacije suočavaju s teritorijalnim ograničenjima nadležnosti;

| 6. | ističe kako bi bolja koordinacija sankcija u slučaju kršenja prava u području mobilnosti radnika na razini EU-a mogla djelovati kao sredstvo odvraćanja i pružiti znatan doprinos djelotvornijem sustavu provedbe, također u duhu članaka 81. i 82. UFEU-a. Osim toga, time bi se ojačalo povjerenje i pravednost na unutarnjem tržištu, osiguravanjem, između ostalog, jasnog poslovnog okruženja i jednakih uvjeta. Za djelotvorno ostvarenje takve koordinacije nužno je upotrijebiti sva potrebna sredstva (kao što su veze između informatičkih platformi ili telematskih sustava ili drugih sredstava komunikacije); |
| --- | --- |

6.

ističe kako bi bolja koordinacija sankcija u slučaju kršenja prava u području mobilnosti radnika na razini EU-a mogla djelovati kao sredstvo odvraćanja i pružiti znatan doprinos djelotvornijem sustavu provedbe, također u duhu članaka 81. i 82. UFEU-a. Osim toga, time bi se ojačalo povjerenje i pravednost na unutarnjem tržištu, osiguravanjem, između ostalog, jasnog poslovnog okruženja i jednakih uvjeta. Za djelotvorno ostvarenje takve koordinacije nužno je upotrijebiti sva potrebna sredstva (kao što su veze između informatičkih platformi ili telematskih sustava ili drugih sredstava komunikacije);

| 7. | podupire operativnu ulogu Europskog nadzornog tijela za rad (ELA), tj. preuzimanje tehničkih zadaća u postojećim strukturama, odnosno njihova integracija i daljnji razvoj s ciljem uklanjanja utvrđenih nedostataka i stvaranja sinergije; |
| --- | --- |

7.

podupire operativnu ulogu Europskog nadzornog tijela za rad (ELA), tj. preuzimanje tehničkih zadaća u postojećim strukturama, odnosno njihova integracija i daljnji razvoj s ciljem uklanjanja utvrđenih nedostataka i stvaranja sinergije;

| 8. | ističe da bi zadaće i odgovornosti trebali biti jasno definirani kako bi se na svim razinama javne uprave mogla uspostaviti potpora suradnji koja je usmjerena i učinkovita te kako bi se moglo izbjeći udvostručavanje postojećih struktura; |
| --- | --- |

8.

ističe da bi zadaće i odgovornosti trebali biti jasno definirani kako bi se na svim razinama javne uprave mogla uspostaviti potpora suradnji koja je usmjerena i učinkovita te kako bi se moglo izbjeći udvostručavanje postojećih struktura;

| 9. | skreće pozornost na činjenicu da u predloženom području djelatnosti Europskog nadzornog tijela za rad postoje brojne nacionalne, regionalne i lokalne prakse i pravne situacije te ističe da bi mandat tog tijela trebao biti kompatibilan s takvom raznolikošću te da bi se u obzir trebalo uzeti stečeno znanje; |
| --- | --- |

9.

skreće pozornost na činjenicu da u predloženom području djelatnosti Europskog nadzornog tijela za rad postoje brojne nacionalne, regionalne i lokalne prakse i pravne situacije te ističe da bi mandat tog tijela trebao biti kompatibilan s takvom raznolikošću te da bi se u obzir trebalo uzeti stečeno znanje;

Kritička procjena ciljeva i zadaća iz perspektive regija

Kritička procjena ciljeva i zadaća iz perspektive regija

| 10. | naglašava da posebno zaposlenici koji rade preko granica u Europi predstavljaju ranjivu skupinu te da se njihova prava zbog mobilnosti između regije iz koje radnici potječu i regije domaćina lakše krše; |
| --- | --- |

10.

naglašava da posebno zaposlenici koji rade preko granica u Europi predstavljaju ranjivu skupinu te da se njihova prava zbog mobilnosti između regije iz koje radnici potječu i regije domaćina lakše krše;

| 11. | ponavlja da su regionalna i lokalna razina izravno pogođene nepravilnostima u području prekogranične mobilnosti radnika, da su one najbliže građanima, a time i osobama koje traže posao te poslodavcima, te da je mobilnost tržišta rada u velikoj mjeri određena regionalnim značajkama (1); |
| --- | --- |

11.

ponavlja da su regionalna i lokalna razina izravno pogođene nepravilnostima u području prekogranične mobilnosti radnika, da su one najbliže građanima, a time i osobama koje traže posao te poslodavcima, te da je mobilnost tržišta rada u velikoj mjeri određena regionalnim značajkama (1

| 12. | ponavlja da je zbog te ključne uloge od iznimne važnosti predvidjeti odgovarajuću zastupljenost lokalnih i regionalnih vlasti u upravnom odboru Europskog nadzornog tijela za rad (2); |
| --- | --- |

12.

ponavlja da je zbog te ključne uloge od iznimne važnosti predvidjeti odgovarajuću zastupljenost lokalnih i regionalnih vlasti u upravnom odboru Europskog nadzornog tijela za rad (2

| 13. | podsjeća na to da bi Europsko nadzorno tijelo za rad trebalo pokrivati sve gospodarske grane te da bi se trebala osigurati snažna uključenost socijalnih partnera putem predstavništava sektora i regija kako bi se u dovoljnoj mjeri u obzir uzeli različiti problemi; |
| --- | --- |

13.

podsjeća na to da bi Europsko nadzorno tijelo za rad trebalo pokrivati sve gospodarske grane te da bi se trebala osigurati snažna uključenost socijalnih partnera putem predstavništava sektora i regija kako bi se u dovoljnoj mjeri u obzir uzeli različiti problemi;

| 14. | naglašava koliko je za postizanje ciljeva Europskog nadzornog tijela važno da se njegovo djelovanje temelji na izvršivom pristupu i odgovornosti, uz zadržavanje autonomije nacionalnih sustava u jednakoj mjeri; |
| --- | --- |

14.

naglašava koliko je za postizanje ciljeva Europskog nadzornog tijela važno da se njegovo djelovanje temelji na izvršivom pristupu i odgovornosti, uz zadržavanje autonomije nacionalnih sustava u jednakoj mjeri;

Supsidijarnost i proporcionalnost

Supsidijarnost i proporcionalnost

| 15. | ističe da je načelo supsidijarnosti potrebno u potpunosti poštovati u svim fazama razvoja Europskog nadzornog tijela za rad te da je potrebno poštovati nacionalne nadležnosti u pogledu rada i socijalnih pitanja; |
| --- | --- |

15.

ističe da je načelo supsidijarnosti potrebno u potpunosti poštovati u svim fazama razvoja Europskog nadzornog tijela za rad te da je potrebno poštovati nacionalne nadležnosti u pogledu rada i socijalnih pitanja;

| 16. | naglašava da je načelo proporcionalnosti potrebno u potpunosti poštovati kako bi se izbjegla dodatna financijska i administrativna opterećenja; |
| --- | --- |

16.

naglašava da je načelo proporcionalnosti potrebno u potpunosti poštovati kako bi se izbjegla dodatna financijska i administrativna opterećenja;

| 17. | skreće pozornost na činjenicu da bi uspostava Europskog nadzornog tijela za rad trebala biti usmjerena na jačanje temeljnih sloboda unutarnjeg tržišta i služiti kao podrška nacionalnim vlastima u područjima u kojima je učinkovita primjena prava Unije otežana zbog nacionalnih granica i/ili gdje se regionalne razlike iz nacionalne perspektive ne mogu ukloniti na odgovarajući način; |
| --- | --- |

17.

skreće pozornost na činjenicu da bi uspostava Europskog nadzornog tijela za rad trebala biti usmjerena na jačanje temeljnih sloboda unutarnjeg tržišta i služiti kao podrška nacionalnim vlastima u područjima u kojima je učinkovita primjena prava Unije otežana zbog nacionalnih granica i/ili gdje se regionalne razlike iz nacionalne perspektive ne mogu ukloniti na odgovarajući način;

| 18. | naglašava da Europsko nadzorno tijelo za rad treba uzeti u obzir moguće različite modele tržišta rada i prioritete država članica. Europsko nadzorno tijelo ni u kom slučaju ne smije ugroziti autonomiju socijalnih partnera i njihovu središnju ulogu; |
| --- | --- |

18.

naglašava da Europsko nadzorno tijelo za rad treba uzeti u obzir moguće različite modele tržišta rada i prioritete država članica. Europsko nadzorno tijelo ni u kom slučaju ne smije ugroziti autonomiju socijalnih partnera i njihovu središnju ulogu;

| 19. | smatra da bi to trebalo doprinijeti poboljšanju kvalitete mobilnosti u okviru postojećih nadležnosti i propisa; |
| --- | --- |

19.

smatra da bi to trebalo doprinijeti poboljšanju kvalitete mobilnosti u okviru postojećih nadležnosti i propisa;

| 20. | ukazuje na to da bi se pozitivni učinci za regije iz kojih radnici dolaze kao i za regije domaćine mogli ostvariti uz učinkovitiju prekograničnu provedbu od strane nacionalnih tijela, što bi dovelo do povećanja prihoda od poreza i socijalnih doprinosa, pri čemu bi se učinak pojačane pravne sigurnosti i ujednačene primjene pravnih propisa na pravedne uvjete rada i tržišno natjecanje osjetio na lokalnoj razini (3); |
| --- | --- |

20.

ukazuje na to da bi se pozitivni učinci za regije iz kojih radnici dolaze kao i za regije domaćine mogli ostvariti uz učinkovitiju prekograničnu provedbu od strane nacionalnih tijela, što bi dovelo do povećanja prihoda od poreza i socijalnih doprinosa, pri čemu bi se učinak pojačane pravne sigurnosti i ujednačene primjene pravnih propisa na pravedne uvjete rada i tržišno natjecanje osjetio na lokalnoj razini (3

Dodatni prijedlozi i druge regulatorne potrebe

Dodatni prijedlozi i druge regulatorne potrebe

| 21. | preporučuje da se, s obzirom na dinamičnu prirodu europskog tržišta rada u kontekstu demografskih promjena i tehnoloških izazova te poštujući načelo supsidijarnosti i načelo proporcionalnosti, predvide razvojne mogućnosti Europskog nadzornog tijela za rad; |
| --- | --- |

21.

preporučuje da se, s obzirom na dinamičnu prirodu europskog tržišta rada u kontekstu demografskih promjena i tehnoloških izazova te poštujući načelo supsidijarnosti i načelo proporcionalnosti, predvide razvojne mogućnosti Europskog nadzornog tijela za rad;

| 22. | smatra da bi prilikom rješavanja prekograničnih predmeta trebalo ojačati predanost svih uključenih aktera brzom, djelotvornom i dosljednom praćenju kako bi se postigli pozitivni učinci na regionalnu i lokalnu razinu; |
| --- | --- |

22.

smatra da bi prilikom rješavanja prekograničnih predmeta trebalo ojačati predanost svih uključenih aktera brzom, djelotvornom i dosljednom praćenju kako bi se postigli pozitivni učinci na regionalnu i lokalnu razinu;

| 23. | preporučuje da se, kada se bavi trećim zemljama i prema potrebi, Nadzorno tijelo oslanja na makroregionalne strategije Unije, koje pomažu, putem pojačane suradnje, u rješavanju zajedničkih izazova s kojima se suočava definirano zemljopisno područje koje obuhvaća države članice i treće zemlje te doprinose postizanju socijalne, gospodarske i teritorijalne kohezije. |
| --- | --- |

23.

preporučuje da se, kada se bavi trećim zemljama i prema potrebi, Nadzorno tijelo oslanja na makroregionalne strategije Unije, koje pomažu, putem pojačane suradnje, u rješavanju zajedničkih izazova s kojima se suočava definirano zemljopisno područje koje obuhvaća države članice i treće zemlje te doprinose postizanju socijalne, gospodarske i teritorijalne kohezije.

Bruxelles, 9. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mišljenje OR-a „Mobilnosti radnika i jačanje EURES-a” (CdR 2014-1315).

1

(2)  Mišljenje OR-a „Europski stup socijalnih prava” (CDR 2868/2016).

2

(3)  https://cor.europa.eu/en/our-work/Documents/Territorial-impact-assessment/TIA-ELA-Labour-Authority-20180704.pdf

3

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/24

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Doprinos gradova i regija EU-a 14. konferenciji stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti i strategiji EU-a za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020.

(2018/C 461/04)

| Izvjestitelj | Roby BIWER (LU/PES), član Općinskog vijeća Općine Bettembourg |
| --- | --- |
| Referentni dokument | Dopis Fransa Timmermansa, potpredsjednika Europske komisije, travanj 2018. |

Izvjestitelj

Roby BIWER (LU/PES), član Općinskog vijeća Općine Bettembourg

Referentni dokument

Dopis Fransa Timmermansa, potpredsjednika Europske komisije, travanj 2018.

EUROPSKI ODBOR REGIJA

A.   Trenutačno stanje u pogledu ostvarivanja ciljeva biološke raznolikosti u Europi i diljem svijeta

| 1. | izražava zabrinutost zbog teškog stanja u pogledu gubitka biološke raznolikosti, što nije samo ograničeno na izumiranje životinjskih i biljnih vrsta nego i negativno utječe na mogućnosti za budućnost – gospodarske, ekološke, pa čak i društvene i kulturne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava činjenicu da se bliži ciljni rok dvaju važnih instrumenata politike zaštite i održivog korištenja biološke raznolikosti, tj. Strateškog plana za biološku raznolikost 2011. – 2020. u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti (u nastavku: Strateški plan CBD-a) i odgovarajuće Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja svoje stajalište da – premda je djelomice postignut znatan napredak – znanstveni dokazi upućuju na to da svijet općenito, a posebno mnoge lokalne i regionalne vlasti, nisu na dobrom putu da postignu sve globalne ciljeve iz Aichija u pogledu biološke raznolikosti i da provedu Strategiju EU-a za biološku raznolikost. Međutim, do 2020. godine može se postići još mnogo toga, a započele su i pripreme za globalni okvir za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da gubitak biološke raznolikosti na svjetskoj razini, kao i gubitak i propadanje ekosustava, predstavljaju veliku prijetnju budućnosti našeg planeta; u globalnom političkom kontekstu postizanja ciljeva održivog razvoja UN-a, sprječavanje gubitka biološke raznolikosti i njezino obnavljanje, kao i obnavljanje ekosustava, ključni su elementi usko povezani s borbom protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

4.

| 5. | skreće pozornost na akumulirani učinak pojedinačnog lokalnog (ne)djelovanja koje pridonosi globalnoj krizi biološke raznolikosti, što ukazuje na opasnost od „uskog pristupa”, odnosno izoliranog rješavanja svakog pojedinačnog pitanja povezanog s biološkom raznolikošću na lokalnoj razini – dakle zanemarivanja njegova učinka na globalnoj razini te drugih vanjskih učinaka – i naglašava potrebu za uravnoteženom mikro-makro perspektivom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da ima dovoljno pokazatelja i znanstvenih dokaza koji potvrđuju da je nužno smjesta poduzeti radikalnije, proaktivnije i preventivnije mjere na globalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini radi zaustavljanja gubitka biološke raznolikosti i obnavljanja oštećenih ekosustava, a ne čekati (primjerice formalnu ocjenu napretka 2020. godine); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe nedosljednost u ciljevima politike – horizontalnu i vertikalnu – s često proturječnim pristupima pitanjima okoliša, uključujući, na primjer, poljoprivrednu ili energetsku politiku, čime se ugrožava napredak u postizanju ciljeva iz Aichija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uviđa da politika urbanizacije u državama članicama EU-a i dalje uzrokuje fragmentaciju krajolika i nekontrolirano širenje urbanih područja, što pak dovodi do gubitka ekosustava i biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja multilateralne sporazume o zaštiti okoliša i njihovo funkcioniranje, kao i razvoj novih sveobuhvatnih okvira politike i upravljanja kojima se podupire prekogranična suradnja te poziva relevantne nacionalne i regionalne vlasti da počnu koristiti te instrumente u svrhu razvijanja dosljednih politika prekogranične intervencije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | skreće pozornost na uništavanje pojedinih područja obuhvaćenih mrežom Natura 2000 i postojeću razinu nezakonitog ubijanja ptica i drugih životinjskih vrsta i njihova lova zamkama te je uvjeren da je na svim razinama potrebno uložiti više truda u ispunjenje zahtjeva praćenja i izvršenja direktiva o prirodi posredstvom odgovarajućih planova upravljanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava nezadovoljstvo zbog kontinuirane nezakonite trgovine zaštićenim vrstama, množenja invazivnih stranih vrsta i neodrživog korištenja pesticida, poput neonikotinoida, koji uzrokuju golemo smanjenje broja oprašivača, uključujući populacije pčela; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na to da je hitno potrebno znatno pojačati globalne napore i napore EU-a radi učinkovitog rješavanja svjetske krize biološke raznolikosti te prekinuti uzročno-posljedičnu vezu između gospodarskog razvoja i gubitka biološke raznolikosti i srodnih pitanja, uključujući posljedičnu degradaciju funkcija i usluga ekosustava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | skreće pozornost na nedostatna financijska sredstva i instrumente za uvođenje mjera za biološku raznolikost u sva područja i primjereno upravljanje biološkom raznolikošću te na s tim povezane financijske i gospodarske opasnosti od nedjelovanja, koje prevladava na svim razinama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava kako je potrebno usredotočiti se na nedostatke u globalnim i europskim strukturama upravljanja, izazove u provedbi Strateškog plana CBD-a te poboljšanje globalnog okvira za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020. godine kako bi se primjenom konkretnih strategija postigla djelotvorna provedba; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sa zabrinutošću primjećuje nepostojanje i/ili manjkavosti mehanizama za praćenje, prijavu i provjeru (dobrovoljnih) doprinosa radi procjene napretka u provedbi ciljeva iz Aichija putem nacionalnih strateških akcijskih planova za biološku raznolikost (NBSAP) i regionalnih strateških akcijskih planova za biološku raznolikost (RBSAP); |
| --- | --- |

15.

| 16. | zalaže se za rano uključivanje svih relevantnih dionika u pripreme za sljedeću fazu oblikovanja globalnih okvira za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020. godine – kako na globalnoj razini tako i na razini EU-a; |
| --- | --- |

16.

B.   Mjere i zadaće do 2020.

| 17. | smatra da je 14. konferencija stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (CBD COP14) odlična pirlika da se utvrdi što se sve zapravo još može postići do 2020., kako bi se mogle formulirati jasne i ostvarive obveze; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava važnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi ciljeva iz Aichija tijekom preostale dvije godine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe kako je primjereni okvir za višerazinsko upravljanje bitan za koordinirano djelovanje lokalnih i regionalnih vlasti, EU-a i država članica na daljnjoj provedbi ciljeva iz Aichija i Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podržava odluku Europske unije o zabrani pesticida koji su u širokoj uporabi, kao što su neonikotinoidi, zbog ozbiljne opasnosti koju oni predstavljaju za neciljane kukce poput oprašivača, koji su od presudne važnosti za reprodukciju biljaka u šumama, na gradskim zelenim površinama i na poljima usjeva, a samim time i od vitalnog značaja za globalnu proizvodnju hrane. Odbor naglašava ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u ograničavanju upotrebe pesticida – uz dužno poštovanje razlika koje postoje među državama članicama u pogledu podjele odgovornosti – među ostalim putem inicijativa kao što su „Gradovi bez pesticida” i „Gradovi prijatelji pčela”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zalaže se za povećanje pravnih, financijskih i ljudskih resursa lokalnih i regionalnih vlasti kako bi one, ako to žele, na odgovarajući način razvile svoje izravne nadležnosti u pogledu upravljanja bioraznolikošću i ekosustavima (uključujući lokalitete čije je očuvanje od posebne važnosti) te njihove zaštite, planiranja, održive uporabe, obnove i praćenja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe kako je važno da se lokalnim i regionalnim vlastima na raspolaganje stave alati i mehanizmi za pristup visokokvalitetnim informacijama o stanju i kretanjima u pogledu vrsta, staništa, ekosustava i njihovih usluga; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice EU-a da, tamo gdje nacionalne, podnacionalne i lokalne strategije i akcijski planovi za biološku raznolikost (LBSAP) još ne postoje, uspostave integrirani pristup njihovom razvoju i provedbi u skladu sa smjernicama predloženima u Strategiji i Akcijskom planu tajništva Konvencije o biološkoj raznolikosti i mreže Lokalne vlasti za održivost te da poboljšaju sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u sastavljanju, preispitivanju i provedbi nacionalnih strategija i akcijskih planova za biološku raznolikost (NBSAP) kako bi poduprle njihovu istinsku provedbu i uključivanje u planiranje – vertikalno i horizontalno – kao i u sektore čije djelatnosti utječu na biološku raznolikost (bilo pozitivno ili negativno); |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da je potrebno povećati sredstva za biološku raznolikost, a posebno ulaganja u mrežu Natura 2000, putem instrumenata financiranja EU-a, uključujući strukturne i kohezijske fondove, te pozdravlja potporne instrumente kao što je eConservation, koji nudi bazu podataka s vrijednim informacijama o prilikama za financiranje biološke raznolikosti od strane javnih donatora; |
| --- | --- |

24.

| 25. | predlaže da se osmisle najbolje prakse za ukidanje kontraproduktivnih subvencija u raznim sektorskim područjima politika kako bi se povećala dosljednost djelovanja EU-a na zaštiti biološke raznolikosti te da se provede evaluacija okolišno štetnih poticaja kako bi se proračun EU-a bolje usmjerio prema održivom razvoju; pri dodjeljivanju financijskih sredstava velik se prioritet mora dati održivom razvoju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja napore koji se poduzimaju u okviru EU-ova programa Obzor 2020. radi intenziviranja istraživačkog i inovacijskog rada usmjerenog na proučavanje potencijala prirodnih rješenja te zelene i plave infrastrukture radi revitalizacije gradskih prostora. Smatra ih dobrim temeljem za poboljšanje provedbe strategije EU-a za biološku raznolikost u gradskim i gusto naseljenim područjima, uključujući u razdoblju 2020. – 2030. i u kombinaciji s Planom EU-a za gradove. Međutim, naglašava potrebu daljnjeg poticanja provedbe direktiva EU-a o prirodi te ističe da se programe u vezi s NBS-om i GI-jem ne smije smatrati zamjenom za poduzimanje odlučnih mjera u pogledu biološke raznolikosti i usluga ekosustava u prigradskim i ruralnim područjima, nego njihovom korisnom nadopunom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe činjenicu da bi sredstvima raznih postojećih instrumenata financiranja trebala izravno upravljati nadležna i ovlaštena regionalna i lokalna tijela zadužena za očuvanje i obnavljanje biološke raznolikosti i ekosustava u skladu s ciljevima iz Aichija; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva na to da se uloga lokalnih i regionalnih vlasti u sprečavanju nezakonitog trgovanja ojača uvođenjem pravila o javnoj nabavi koja pogoduju biološkoj raznolikosti te na to da se množenje invazivnih stranih vrsta zaustavi, osobito osiguravanjem okvirâ za suradnju i zajedničke aktivnosti u prekograničnim situacijama u interesu migracija integriranih vrsta i upravljanja biološkom raznolikošću; naglašava ulogu postojećih strateških mreža kao što je transeuropska mreža za zelenu infrastrukturu (TEN-G) u osiguravanju prekogranične zelene infrastrukture i koridora uz pomoć suradničkog prekograničnog upravljanja i akcijskih planova; |
| --- | --- |

28.

Središnja uloga lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi Strateškog plana CBD-a i Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020.

| 29. | potvrđuje i pozdravlja činjenicu da se na razini EU-a sve više prepoznaje uloga lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi europske Strategije za biološku raznolikost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi lokalne i regionalne vlasti trebale aktivno sudjelovati u osmišljavanju i provedbi politika za uklanjanje kontraproduktivnih subvencija te u uključivanju pitanja biološke raznolikosti u razna sektorska područja politike, kao što su poljoprivreda te gradski i regionalni razvoj (putem relevantnih fondova EU-a); |
| --- | --- |

30.

| 31. | potiče lokalne i regionalne vlasti da intenzivnije rade na uključivanju pitanja biološke raznolikosti u planiranje uporabe zemljišta i urbanističko planiranje, što bi bio učinkovit način za davanje doprinosa ostvarivanju ciljeva iz Aichija; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponovo naglašava ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u dobrovoljnom vođenju programa i platformi za podizanje razine osviještenosti, čiji je cilj istaknuti važnost zaštite i obnavljanja biološke raznolikosti te ekosustava i njihovih usluga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče lokalne i regionalne vlasti da se uključe u međunarodne, europske i nacionalne postupke normizacije i certifikacije za potrebe upravljanja biološkom raznolikošću i ekosustavima, što podrazumijeva i alate koji se koriste kao referenca i kao potpora prihvaćanju dosljednog okvira rukovođenja i upravljanja biološkom raznolikošću; |
| --- | --- |

33.

C.   Ususret djelotvornom i funkcionalnom globalnom okviru za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020. godine

| 34. | pozdravlja Rezoluciju o Akcijskom planu EU-a za prirodu, ljude i gospodarstvo usvojenu krajem 2017., u kojoj Parlament od Komisije traži da bez odgode počne raditi na sljedećoj strategiji EU-a za biološku raznolikost, u skladu s procesom osmišljavanja globalnog okvira za biološku raznolikost (GBF) za razdoblje nakon 2020. godine; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uviđa potrebu jačanja političke predanosti na globalnoj razini i na razini EU-a radi rješavanja globalne krize u području biološke raznolikosti i povećanja ambicioznosti tijekom desetljeća nakon postizanja ciljeva iz Aichija (2020. – 2030.); |
| --- | --- |

35.

| 36. | očekuje da će na 15. konferenciji stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti doći do ponovnog usmjeravanja globalne pozornosti i preuzimanja odgovarajućih obveza u pogledu ne samo zaustavljanja gubitka biološke raznolikosti i ekosustava već i njihove obnove te da će se utvrditi ambiciozan, uključiv globalni okvir za biološku raznolikost za razdoblje od 2020. do 2030., uz pomoć kojega se može postići vizija za 2050. sadržana u Konvenciji o biološkoj raznolikosti i drugim relevantnim UN-ovim sporazumima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva EU da preuzme odgovornost kao predvodnik u globalnom procesu priprema za globalni okvir za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020. te da uvede „vanjsku politiku biološke raznolikosti” – ili pridonese „globalnoj unutarnjoj politici biološke raznolikosti” – utvrđujući odgovornost EU-a kao globalnog predvodnika u području biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva EU i sve stranke Konvencije o biološkoj raznolikosti da ojačaju i formaliziraju dijalog i sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti (i drugih dionika) u osmišljavanju i provedbi novog okvira politike; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potiče EU da se uključi u međuregionalnu suradnju s Afrikom, Južnom Amerikom, Azijom – a posebno Kinom kao domaćinom Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti 2020. – kako bi se osmislili zajednički i dosljedni pristupi promicanju zajedničkih interesa prilikom ostvarivanja ažuriranih ciljeva iz Aichija koji se tiču održivog upravljanja biološkom raznolikošću i ekosustavima te njihovog obnavljanja i održivog korištenja u desetljeću 2020. – 2030.; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da viziju za 2050. treba pretvoriti u konkretne mjere i planove koji uključuju pragmatične odgovore usmjerene na rješenja, o čemu će se raspravljati na 14. konferenciji stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava potrebu da se GBF za razdoblje nakon 2020. osmisli usklađivanjem i objedinjavanjem svih mjerodavnih UN-ovih sporazuma u području okoliša, kao što je sporazum o ciljevima održivog razvoja UN-a, Pariški sporazum o klimatskim promjenama i Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa, s – ažuriranim – sporazumom o ciljevima iz Aichija, kako bi se spriječilo razdvajanje biološke raznolikosti i usluga ekosustava od socijalnih i gospodarskih ciljeva koji na njima počivaju; time će se omogućiti da vrijednosti u području biološke raznolikosti budu uključene u druge sektore, tj. u politike i postupke planiranja, kao i u prekograničnu suradnju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zalaže se za usklađivanje politika pomoću boljeg uključivanja bioraznolikosti, osobito u odnosu na 11. cilj održivog razvoja (održivi gradovi i zajednice), 14. cilj (život ispod vode) i 15. cilj (život na kopnu); te za preciznije i usklađenije formulacije u različitim instrumentima kako bi se izbjegle nejasnoće, proturječnosti i ponavljanja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava da je za koordinirano djelovanje usmjereno na postizanje ažuriranih ciljeva iz Aichija u sklopu globalnog okvira za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020. od ključne važnosti višerazinska suradnja i uspostava djelotvornog i funkcionalnog ustroja višerazinskog upravljanja, uz uključenost lokalnih i regionalnih vlasti (u svijetu i u EU-u); |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva na to da se u novom globalnom okviru za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020. izričito navede uloga lokalnih i regionalnih vlasti u nacionalnim mehanizmima za praćenje, prijavu i provjeru; |
| --- | --- |

44.

| 45. | potiče dosljednu strukturu upravljanja biološkom raznolikošću za razdoblje nakon 2020. te mehanizam koji primjenjuje načela horizontalnog uvrštavanja, vertikalnog usklađivanja te suradničkog i integriranog upravljanja povezanog s mjerljivim ciljnim vrijednostima i mehanizmima izvješćivanja sa svih razina i za sve razine, uključujući podnacionalne vlade, u skladu s drugim međunarodnim sporazumima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | preporučuje da se razmotri mogućnost poticanja sustava dobrovoljnih doprinosa na različitim razinama (u okviru kojega bi se, slično UNFCCC-u, uveli doprinosi utvrđeni na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini) razmjernih nacionalnim okolnostima, ali u najmanju ruku jednako tako hrabrih i ambicioznih; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponavlja potrebu da se nastavi postupati na način sličan pristupu koji se koristio za ciljeve iz Aichija, i u istom duhu, te da se uvedu jasne, vremenski ograničene i nove mjerljive ciljne vrijednosti radi zaustavljanja gubitka i obnavljanja biološke raznolikosti, prirode i ekosustava, kao i radi učinkovitog iskorjenjivanja i sprečavanja unošenja invazivnih stranih vrsta i uspješnog zaustavljanja nezakonitog ubijanja i trgovine divljom faunom i florom u desetljeću 2020. – 2030.; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva EU da osigura stratešku i trajnu usmjerenost i smjernice za države članice EU-a i druge zemlje u pogledu njihovih napora u uklanjanju prijetnji i u upravljanju u području biološke raznolikosti i usluga ekosustava. S obzirom na to da na gubitak biološke raznolikosti utječu brojni pojedinačni slučajevi i odluke, smjernice bi trebale sadržavati načela i kriterije za ocjenjivanje njihova učinka, koji bi pak trebali proizlaziti iz globalnih ciljnih vrijednosti u vezi s biološkom raznolikošću i biti s njima usporedivi kako bi se izbjegao „uski pristup”; |
| --- | --- |

48.

| 49. | smatra da je koherentan pristup praćenja, prijave i provjere izuzetno važan za mjerenje napretka postignutog u sklopu globalnog okvira za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020. te za periodičnu provjeru ostvarenja njegovih dugoročnih ciljeva. To je potrebno činiti na sveobuhvatan i poticajan način, s fokusom na (1) zaustavljanju gubitka biološke raznolikosti; (2) obnavljanju biološke raznolikosti i ekosustava; (3) održivom upravljanju biološkom raznolikošću i ekosustavima i njihovom održivom korištenju. To se može postići sprečavanjem dolaska i iskorjenjivanjem invazivnih stranih vrsta te zaustavljanjem nezakonitog ubijanja divlje flore i faune i trgovanja njome, kao i praćenjem i provjerom pokazatelja bioraznolikosti. Praćenja, prijave i provjere moraju biti što objektivniji i temeljiti se na najboljim dostupnim znanstvenim saznanjima, kako bi se politikama i mjerama mogli pripisati kvantificirani učinci te kako bi se osigurala vidljivost napretka i postignuća i utvrdile potrebe za korekcijama ili dodatnim mjerama; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva na evidentiranje i praćenje nacionalnih doprinosa, uključujući one regionalne i lokalne, u pogledu globalnih ciljnih vrijednosti globalnog okvira za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020. kako bi se omogućilo praćenje i periodički pregled stanja kolektivnih obveza; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zalaže se za razvoj zajedničke baze znanstvenih i tehničkih saznanja o bioraznolikosti s pomoću koje će se uspostaviti usporedive metode detekcije, definirati zajednička pravila praćenja stvoriti posebne platforme za upravljanje podacima i znanjem i njihovo širenje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | zalaže se za podizanje svijesti o resursima i uslugama koje pružaju podnacionalne razine (okoliš, turizam, poljoprivreda, obrtništvo, energija, usluge, socijalna ekonomija) kako bi se promicala integracija mjera očuvanja biološke raznolikosti s planiranjem na različitim razinama upravljanja i s inicijativama podnacionalnih razina usmjerenima na socioekonomski razvoj; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva na produbljivanje i širenje znanja o najboljim praksama u upravljanju područjima obuhvaćenima mrežom Natura 2000 na europskoj razini te na promicanje redovitog dijaloga s odgovarajućim upravnim tijelima kao i na uključivanje raznih javnih i privatnih dionika na terenu koji se bave biološkom raznolikošću; |
| --- | --- |

53.

| 54. | predlaže da se u okvir za razdoblje nakon 2020. godine uvedu operativne ciljne vrijednosti „SMART” (konkretne, mjerljive, ambiciozne, realne i vremenski ograničene), pri čemu je potrebno prijeći s nemjerljivih ciljeva zasnovanih na statusu na ciljne vrijednosti koje se temelje na „pritisku”, koje su usmjerene na rezultate, koje su definirane jasnim jezikom i na operativan način te koje omogućuju mjerenje i prijavljivanje napretka u odnosu na ciljne vrijednosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | prepoznaje potrebu za uvjerljivijim i lako priopćivim ciljevima i ciljnim vrijednostima globalnog okvira za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020., uz istodobno ažuriranje i/ili zamjenjivanje vremenski ograničenih ciljeva iz Aichija, uključujući: (1) strateški cilj B (smanjenje izravnog pritiska na biološku raznolikost i promicanje održive uporabe) trebao bi u okviru cilja 6. pored stokova ribe i beskralježnjaka i vodenih biljaka obuhvaćati i održivo korištenje kopnenih vrsta; (2) u okviru strateškog cilja D (povećanje koristi od biološke raznolikosti i usluga ekosustava za sve) trebalo bi uvažiti doprinos biološke raznolikosti zdravlju ljudi – osim onih navedenih u cilju 14., 15. i 16. – uz dodatne ciljeve u vezi s temama poput farmaceutske uporabe, medicinskog bilja, prehrane, mentalnog zdravlja i promicanja zdravlja itd. te uz uvažavanje poveznica između biološke raznolikosti, mira i sukoba, kao i migracija ljudi; (3) posvećivanje veće pozornosti uslugama i biološkoj raznolikosti tla, slatke vode i otvorenog mora; te (4) mjere u vezi s prirodom i uslugama ekosustava usmjerene na unapređenje životnog okoliša u gradovima i prigradskim područjima, pored ostalog i iz perspektive klimatskih promjena; |
| --- | --- |

55.

| 56. | skreće pozornost lokalnim zajednicama o važnosti doživljavanja biološke raznolikosti kao prilike koja se pruža u gospodarskom i socijalnom smislu i u pogledu zapošljavanja te u pogledu potreba za socijalnom uključenošću, kao i isprobavanja novih modela lokalne suradnje temeljene na širenju socijalnih i ekoloških preduvjeta u korist biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva na nadograđivanje i proširivanje zajedničkih pokazatelja biološke raznolikosti te na njihovo usklađivanje sa svim relevantnim međunarodnim okvirima, uključujući naročito ciljeve održivog razvoja kako bi se izbjeglo ponavljanje, promicala djelotvorna i integrirana mjerljivost, a transformativna promjena iskoristila za iskorjenjivanje siromaštva, promicanje ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima, kao i za povećanje otpornosti opskrbe hranom u lokalnim zajednicama; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva na povećanje mogućnosti za razvoj kapaciteta (uključujući potrebna financijska sredstva i inovativne, poticajne metode kao što su uzajamno učenje) kako bi se na svim razinama povećala stručna znanja i vještine za zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti, obnavljanje biološke raznolikosti i ekosustava kao i za sprečavanje širenja invazivnih stranih vrsta i sprečavanje nezakonitog ubijanja divlje flore i faune, kao i trgovanja njome, uz uključivanje autohtonih naroda i lokalnih zajednica, stručnjaka i osoba iz struke (uključujući lovce, ribare, pastire i lugare) u upravljanje biološkom raznolikošću; |
| --- | --- |

58.

| 59. | predlaže izgradnju snažnijih partnerstava i pružanje potpore kolektivnom djelovanju svih dionika i širih krugova javnosti, s posebnim naglaskom na doprinosima autohtonih naroda i lokalnih zajednica, žena, mladih i onih koji se izravno oslanjaju na biološku raznolikost i njome upravljaju (uključujući lovce, ribare, pastire i lugare) te na zaustavljanju nezakonitog ubijanja i trgovine divljom faunom i florom. OR ponovno ističe potrebu za povećanjem tehničke pomoći i/ili usmjeravanja (ne samo za lokalne i regionalne vlasti u EU-u već i za tranzitne i ishodišne regije nezakonite trgovine divljom faunom i florom), izgradnjom kapaciteta i pravno utemeljenim instrumentima za djelotvoran participativni proces koji će uključivati načela dobrog upravljanja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | potiče razvoj međunarodnih standarda za strategije i akcijske planove za biološku raznolikost i za integrirano upravljanje i planiranje, kao i drugih instrumenata u vezi s budućim mehanizmima rukovođenja i upravljanja radi olakšavanja prihvaćanja i usklađenosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | prepoznaje važnost modeliranja i izrade scenarija u vezi s globalnom biološkom raznolikošću radi bolje informiranosti i donošenja razboritih odluka o upravljanju biološkom raznolikošću, kao i razvoja inovativnih sustava za prikupljanje podataka ili proširenja postojećih sustava s podacima o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | potiče uspostavu globalne platforme za prijenos znanja, praćenje i izvješćivanje o provedbi obveza koje su preuzele države te lokalne i regionalne vlasti kako bi se te vlasti uključile u razmjenu i brzo širenje najboljih praksi te podupiranje praćenja, prijave i provjere; |
| --- | --- |

62.

| 63. | insistira na tome da za biološku raznolikost treba izdvajati više sredstava – na globalnoj, europskoj i nacionalnoj razini – uz prilagodbu posebnim lokalnim okolnostima. To treba uključivati odgovarajuće usmjeravanje kako bi se olakšao pristup dostupnim instrumentima financiranja i njihova djelotvorna i učinkovita primjena, kao i redovito sustavno vrednovanje rezultata radi izbjegavanja štetnih učinaka i sukoba između različitih ciljeva politika; |
| --- | --- |

63.

| 64. | preporučuje da se istraže i iskoriste prednosti novih i inovativnih mogućnosti financiranja, uključujući porezne poticaje, plaćanja za usluge ekosustava, regionalne/nacionalne lutrije, posebni fond za biološku raznolikost na razini EU-a i/ili na globalnoj razini, te kombinaciju i mješavinu financiranja, kao i s time povezane strukturne inovacije kao što su javno-privatna partnerstva za biološku raznolikost, privatne poslovne zaklade, zaklade u okviru javnog prava i poticaji za djelovanje putem, primjerice, dobrovoljnog označivanja/certificiranja; |
| --- | --- |

64.

| 65. | obvezuje se na kontinuirano i proaktivno sudjelovanje u postupku pripreme globalnog okvira za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020. u duhu ovog Mišljenja. |
| --- | --- |

65.

Bruxelles, 10. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/30

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Komunikacija „Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu”

(2018/C 461/05)

| Izvjestitelj: | André VAN DE NADORT (NL/PES), načelnik općine Weststellingwerf |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu
  COM(2018) 28 final |

Izvjestitelj:

André VAN DE NADORT (NL/PES), načelnik općine Weststellingwerf

Referentni dokument/i:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu

COM(2018) 28 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

A.   Opće napomene

Odbor regija:

| 1. | pozdravlja Komunikaciju Europske komisije o Europskoj strategiji za plastiku u kružnom gospodarstvu i utvrđene izazove i glavne mjere te naglašava da je za ostvarivanje prelaska na kružno gospodarstvo i rješavanje društvenih i ekoloških izazova i praktičnih pitanja koja se odnose na plastiku potrebna ambicioznost; U tom kontekstu prima na znanje zakonodavne prijedloge Europske komisije usmjerene na deset plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu koji se najčešće pronalaze na plažama i u morima EU-a i koje, zajedno s odbačenom ribolovnom opremom, predstavljaju 70 % cjelokupnog morskog otpada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uviđa da plastika, kao izuzetno održiv, higijenski i jeftin materijal, pruža brojne koristi, ali je duboko zabrinut zbog trenutačno niskih stopa prikupljanja i recikliranja plastike i smatra da su sadašnje prakse za rješavanje tog problema suviše usmjerene na rješenja „na kraju procesa” (prikupljanje, razvrstavanje, preradu); |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe ključnu ulogu i interes lokalnih i regionalnih vlasti u razvoju i primjeni rješenja za plastiku u kružnom gospodarstvu. Dužnosti lokalnih i regionalnih vlasti u području gospodarenja otpadom i zaštite okoliša obuhvaćaju elemente kao što su sprečavanje nastanka otpada, prikupljanje, prijevoz, oporaba (uključujući razvrstavanje, ponovnu uporabu i recikliranje), zbrinjavanje i čišćenje otpada (na ulicama i obalama, u jezerima i morima), pružanje podrške ribarstvu i turizmu te jačanje svijesti građana o pitanjima povezanima s otpadom, smećem i recikliranjem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sagledava kružnu budućnost plastike iz lokalne i regionalne perspektive, što podrazumijeva smanjenje količine plastike, povećanje njezine kvalitete, bolje prikupljanje, bolje recikliranje i bolja tržišta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | čvrsto je uvjeren da bolja suradnja i bolji pristup lancu materijala kod svih dionika u lancu vrijednosti plastike predstavljaju ključni preduvjet za učinkovita rješenja; Mjere moraju biti usmjerene na sve dijelove lanca vrijednosti, uključujući dizajniranje proizvoda, proizvodnju plastike, nabavu, potrošnju, prikupljanje i recikliranje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava ulogu koju inovacije i ulaganja u pronalaženje kružnih rješenja imaju za promicanje društvenih promjena i promjena ponašanja koje su potrebne za prelazak na kružno gospodarstvo kao ključni korak u provedbi UN-ovih ciljeva održivog razvoja na razini EU-a i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te stoga od Europske komisije i država članica EU-a traži da tijekom pregovora o idućem VFO-u u potpunosti razmotre mogućnosti za povećanje financijskih sredstava EU-a za kružno gospodarstvo u sektoru plastike; |
| --- | --- |

6.

B.   Manje plastike

Prevencija je glavni prioritet za smanjenje količine plastičnog otpada

| 7. | ističe da bi, u skladu s općom hijerarhijom otpada EU-a, sprečavanje nastanka plastičnog otpada trebao biti glavni prioritet. Plastika koja ne završi u otpadu ne treba se razvrstavati, prerađivati ili spaljivati; Sprečavanje nastanka otpada započinje s ograničavanjem upotrebe plastike i kroz dizajn proizvoda. |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na to da postoji mnogo načina za izbjegavanje nepotrebnog korištenja plastike u proizvodima za jednokratnu uporabu i prekomjerne ambalaže. Glavni kriteriji za pakiranje moraju se osnažiti kako bi se spriječila nepotrebna i prekomjerna ambalaža te kako bi se redovito provjeravalo ispunjavaju li osnovni proizvodi na tržištu EU-a te kriterije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zahtijeva dodatna istraživanja o vezi između ambalaže i čuvanja hrane na temelju životnog ciklusa te o mogućim alternativnim pristupima za sprečavanje rasipanja hrane bez uporabe (složene) plastične ambalaže; |
| --- | --- |

9.

Sprečavanje nastanka otpada i nakupina plastike i smanjenje količine proizvoda za jednokratnu uporabu

| 10. | ističe jedan od glavnih problema u vezi s plastičnim otpadom, a to je da se lokalne i regionalne vlasti suočavaju s visokim troškovima čišćenja, pa je sprečavanje nastanka otpada, i na kopnu i na moru, od presudne važnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podržava inicijativu Europske komisije za zakonodavni prijedlog o plastici za jednokratnu uporabu, u kojemu se iznose ambiciozni ciljevi za ograničavanje njezinog korištenja, s obzirom na to da većina plastičnog otpada na našim ulicama potječe od te vrste plastike. U tom pogledu, nedavne prijedloge usmjerene na proizvode za jednokratnu uporabu najprisutnije na plažama i u moru smatra važnim prvim korakom, ali očekuje poduzimanje daljnjih ambicioznih mjera za borbu protiv bacanja smeća koje potiče od drugih plastičnih predmeta za jednokratnu uporabu i protiv bacanja smeća na kopnu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | očekuje ambiciozne ciljeve za prikupljanje plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu i „za ponijeti” koji su obuhvaćeni sustavom proširene odgovornosti proizvođača (EPR), kako bi, primjerice, proizvođači preuzeli odgovornost za plastičnu ambalažu za pića radi sprečavanja nastanka otpada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da su proizvođači i uvoznici u potpunosti odgovorni za negativan utjecaj svojih proizvoda kada potonji postanu otpad zbog čega moraju u potpunosti financirati troškove prikupljanja i obrade otpada koji potječe od njihovih proizvoda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe razne poteškoće s kojima se suočavaju pojedine zajednice i regije EU-a, tj. najudaljenije regije, zajednice uz rijeke, otočne, priobalne i lučke zajednice, u borbi protiv morskog otpada te naglašava da je od posebne važnosti uključiti dionike iz tih zajednica kako bi se osiguralo da se njihovi interesi uzmu u obzir prilikom pronalaženja pozitivnih i praktično primjenjivih rješenja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podržava organizaciju kampanja podizanja razine osviještenosti o onečišćenju i aktivnostima čišćenja; zalaže se za sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u događanjima poput kampanje „Očistimo Europu” i Europskog tjedna smanjenja otpada te potiče lokalne i regionalne vlasti da osmisle daljnje inicijative i razmotre mogućnost uključivanja dobrovoljaca u Europske snage solidarnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | u tom kontekstu snažno podržava načelo iz Prijedloga direktive Europskog parlamenta i Vijeća o lučkim uređajima za prihvat isporuke brodskog otpada (COM(2018) 33) prema kojem se naknade za upotrebu lučkih uređaja za prihvat otpada smanjuju ako su dizajn, oprema i rad broda takvi da brod proizvodi smanjene količine otpada i da svojim otpadom upravlja na održiv način koji je u skladu s okolišem; |
| --- | --- |

16.

Sprečavanje širenja mikroplastike

| 17. | ističe da je mikroplastika sve rasprostranjenija i sve problematičnija pojava te da se ona u međuvremenu može naći u gotovo svim dijelovima svakog ekosustava, uključujući ljudsku prehranu. Posljedice mikroplastike na zdravlje životinja i ljudi i na naše ekosustave u velikoj su mjeri i dalje nepoznate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zalaže se za daljnje istraživanje glavnih izvora i putova mikroplastike, poput trošenja i habanja automobilskih guma, tekstila i otpada, uključujući odnos između recikliranja plastike i mikroplastike i posljedice mikroplastike na zdravlje životinja i ljudi i ekosustava. Stoga također naglašava potrebu za uspostavom pouzdane i učinkovite mjerne tehnologije i procesa te poziva Europsku komisiju da podupre aktivnosti istraživanja i razvoja u tom području; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva na zabranu oksorazgradive plastike i namjernog dodavanja mikroplastike u sve proizvode u kojima ona nije nužna za ljudsko zdravlje, uključujući proizvode za njegu kože i sredstva za čišćenje. OR također poziva na uvođenje minimalnih zahtjeva za ispuštanje nenamjerno dodane mikroplastike iz proizvoda kao što su automobilske gume i tekstil, kao i na osmišljavanje mjera za smanjenje gubitka kod plastičnih peleta; |
| --- | --- |

19.

C.   Bolja plastika

Bolji dizajn plastike

| 20. | čvrsto vjeruje da postoji hitna potreba za boljim dizajnom plastike, uzimajući u obzir mogućnosti za buduće odvojeno prikupljanje, razvrstavanje i recikliranje plastike i plastičnih proizvoda, kako bi plastika postala održiva sastavnica kružnog gospodarstva te naglašava da postoji snažna potreba za inovacijama u tom području; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da se u kružnom gospodarstvu u načelu ne bi smjelo prihvaćati da se na tržište EU-a plasiraju proizvodi i materijali koji se ne mogu reciklirati. Stoga bi se do 2025. godine svi plastični materijali, proizvodi i ambalaža stavljeni na tržište EU-a trebali u najmanje ruku moći reciklirati na troškovno učinkovit način. To također iziskuje da ekološki štetne i opasne tvari do 2025. godine budu u potpunosti odstranjene iz plastike i plastičnih proizvoda; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da kružno gospodarstvo također podrazumijeva nekorištenje fosilnih goriva. Stoga je potreban snažan inovacijski program i kasnija potpora za masovno uvođenje nefosilne plastike kako bi se kod proizvodnje plastike ostvario prelazak s fosilne plastike na inovativnu i održivu plastiku koja je pogodna za okoliš; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uvjeren je da je potrebno ograničiti broj raznih polimera dostupnih za proizvodnju plastičnih proizvoda na polimere koji služe svrsi i koje je lako odvajati, razvrstavati i reciklirati, posebno u slučaju proizvoda za jednokratnu uporabu. Stoga će za te proizvode možda biti nužno razviti industrijske norme na razini EU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zahtijeva provođenje daljnjih istraživanja o potrebi usklađivanja i mogućeg ograničavanja uporabe aditiva u plastici radi mijenjanja i poboljšanja fizičkih svojstava plastike, kako bi se dodatno olakšalo i pojednostavilo recikliranje plastike i primjena reciklata. Stoga će za aditive u plastici možda biti nužno razviti industrijske norme na razini EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pored toga, smatra da se i neambalažni plastični proizvodi mogu pretvoriti u otpad, što treba izbjeći odgovarajućim dizajnom. Isto tako, proizvođači moraju uspostaviti odgovarajuće sustave za zbrinjavanje tih proizvoda nakon isteka njihova vijeka trajanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća na to da sustavi proširene odgovornosti proizvođača mogu imati važnu ulogu u promicanju ekološkog dizajna, uz prilagodbu pristojbi prema razini cirkularnosti proizvoda, što obuhvaća i mogućnosti ponovne uporabe, odvojenog prikupljanja, obrade i recikliranja te količinu recikliranog sadržaja. Zakonodavstvo o proširenoj odgovornosti proizvođača stoga mora uključivati odgovornost za ekološki dizajn te također upućivati na europske industrijske norme za uporabu polimera i aditiva u proizvodima za jednokratnu uporabu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da u narednim desetljećima treba razviti materijale koji, za razliku od današnje plastike, ne djeluju štetno na okoliš i zdravlje i kojima se plastika može u potpunosti zamijeniti. Stoga zahtijeva ulaganje napora u istraživanje i razvoj instrumenata kojima će se stvoriti zamah za ostvarivanje budućnosti bez plastike i s novim suvremenim materijalima; |
| --- | --- |

27.

Biorazgradiva plastika

| 28. | uviđa da se sadašnjom generacijom biorazgradive plastike ne rješava problem plastičnog otpada i nakupina plastike jer se ona biološki ne razgrađuje u prirodnom okruženju ili u vodnim sustavima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da potrošače zbunjuje pravilo prema kojemu bi se neke vrste plastike trebale odvajati u plastični, a druge u biološki otpad. Time se otežava komunikacija s potrošačima i potiču pogreške u odvajanju kako konvencionalne tako i biorazgradive plastike; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da biorazgradiva plastika koja uđe u tokove recikliranja plastike otežava recikliranje konvencionalne plastike. Stoga bi se uporaba biorazgradive plastike trebala ograničiti na proizvode kod kojih biorazgradivost ima posebnu namjenu, npr. na biorazgradive vrećice koje se koriste za skupljanje biološkog otpada |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava potrebu za boljim definicijama i/ili normama za različite oblike biorazgradivosti. One bi trebale biti povezane sa zbrinjavanjem otpada, uključujući norme za kompostiranje i apsorbiranje, te uzimati u obzir uobičajene prakse u europskim postrojenjima za obradu. Time će se poboljšati i/ili pojednostaviti označivanje, smanjiti bacanje otpada u okoliš i poboljšati ispravno razvrstavanje, ali i potaknuti inovacije u području biorazgradive plastike; |
| --- | --- |

31.

| 32. | osobito naglašava da se proizvodi koji se prodaju kao biorazgradivi moraju zaista moći razgraditi u okolišu bez potrebe za industrijskim kompostiranjem. Takvom definicijom može se znatno smanjiti opasnost od širenja mikroplastike jer postoji rizik da bi se potrošače moglo navesti na pogrešan zaključak da se plastika označena kao kompostabilna može razgraditi u okolišu bez daljnje obrade; |
| --- | --- |

32.

D.   Bolje prikupljanje

| 33. | naglašava da učinkoviti sustavi odvojenog prikupljanja plastičnog otpada predstavljaju ključni preduvjet za kružno gospodarstvo u sektoru plastike. U tu svrhu sustavi prikupljanja korisnicima moraju biti jednostavni i logični; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da postojeći sustavi prikupljanja u državama članicama EU-a obično nisu usmjereni na neambalažnu plastiku koja se stoga ne prikuplja odvojeno, pa se odlaže na odlagališta ili u spalionice zajedno s preostalim otpadom, ili čak doprinosi onečišćenju (morskog) okoliša. To šteti okolišu, dovodi do gubitka dragocjenih materijala koji bi se mogli reciklirati i zbunjuje potrošače koji ne razumiju zašto neke vrste plastike treba odvojiti za recikliranje, a neke druge ne; Bolje informativne kampanje i veća dosljednost u logici odvojenog prikupljanja otpada među državama članicama povećali bi količinu otpada koja se reciklira i poštovanje smjernica za odlaganje kako među lokalnim stanovništvom tako i među turistima. |
| --- | --- |

34.

| 35. | uviđa da u situacijama kod kojih se prikupljanje plastike i plastičnih proizvoda temelji na proširenoj odgovornosti proizvođača ciljevi moraju biti formulirani tako da se proizvođače potiče na to da ih, kad god mogu, premašuju. |
| --- | --- |

35.

Učinkovito odvojeno prikupljanje plastike

| 36. | poziva Komisiju da u cilju poboljšanja odvojenog prikupljanja uključi sve dionike, uključujući i one koji se aktivno bave sprječavanjem nastanka otpada i upravljanjem materijalima koji nisu od plastike; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da bi sustave prikupljanja trebalo usmjeriti na plastiku kao materijal, a ne ambalažu jer bi se time znatno pojednostavila komunikacija s potrošačima i povisile stope prikupljanja. Za rješavanje problema neambalažnog plastičnog otpada u okviru dijaloga s proizvođačima i uvoznicima treba bolje uskladiti programe lokalnih i regionalnih vlasti s programima proširene odgovornosti proizvođača, o čemu treba voditi računa i prilikom revizije Direktive o ambalaži i ambalažnom otpadu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja rad na smjernicama o odvojenom prikupljanju i razvrstavanju otpada i od Europske komisije traži da lokalne i regionalne vlasti budu uključene u postupak pripreme i širenja tih smjernica, s obzirom na njihovu važnu ulogu u tim području u mnogim državama članicama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da lokalne i regionalne strategije gospodarenja otpadom treba usmjeriti na hijerarhiju otpada, odnosno na sprečavanje nastanka otpada, odvojeno prikupljanje i smanjenje preostalog otpada na minimum. Postoje mnogi dobri primjeri te strategije i s njome povezanih iskustava. Inovacije u području odvojenog prikupljanja treba poticati, a razmjenu najboljih praksi i znanja među lokalnim i regionalnim vlastima čvrsto podupirati, primjerice instrumentima kao što su alat partnerske pomoći TAIEX ili plan EU-a za gradove; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe kako je potrebno spriječiti da zabrana plastike koju je uvela Kina dovede do povećanog odlaganja, (nezakonitog) bacanja ili spaljivanja otpada te kako je potrebno ulagati u moderne kapacitete za recikliranje; |
| --- | --- |

40.

Javna svijest i promjena ponašanja

| 41. | naglašava da, žele li razviti uspješne strategije gospodarenja otpadom, Europska komisija, države članice i lokalne i regionalne vlasti moraju biti svjesne činjenice da su infrastruktura, komunikacija, predodžba javnosti te instrumenti koji se mogu upotrijebiti za poticanje promjene ponašanja povezani na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da je za pravilno funkcioniranje djelotvornih sustava prikupljanja otpada nužno razviti svijest građana o gospodarenju otpadom. Iako se podizanjem javne svijesti potiče odvojeno prikupljanje otpada, sprečavanje njegovog nastanka i organiziranje lokalnih inicijativa, ono samo po sebi nužno ne dovodi do promjene ponašanja. Stoga je neophodno steći bolji uvid u mehanizme koji mogu doprinijeti pozitivnim promjenama ponašanja, pa OR naglašava da treba stimulirati daljnji razvoj strategija usmjerenih na poticanje promjene ponašanja kako klasičnim metodama kao što su poticaji i sankcije, tako i inovativnim metodama, i snažno poticati razmjenu najboljih praksi i znanja među lokalnim i regionalnim vlastima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | potiče sve lokalne i regionalne dionike da doprinesu povećanju svijesti o prednostima reciklirane plastike; |
| --- | --- |

43.

Treba razmotriti uvođenje usklađenog sustava povratne naknade za ambalažu za pića na europskoj razini

| 44. | uviđa da su sustavi povratne naknade doveli do vrlo visokih stopa prikupljanja i visokokvalitetnog recikliranja te da su vrlo učinkoviti u sprečavanju otpada i njegovih nakupina; |
| --- | --- |

44.

| 45. | svjestan je da sve veći broj država EU-a primjenjuje sustave povratne naknade, što ponekad dovodi do negativnih prekograničnih posljedica u regijama s različitim tipovima tih sustava; |
| --- | --- |

45.

| 46. | predlaže da se – radi sprečavanja prekograničnih učinaka i olakšavanja slobodnog kretanja robe – razmotri mogućnost usklađivanja (ili barem maksimalne koordinacije) sustava povratne naknade na razini EU-a za države članice koje ih trenutačno primjenjuju odnosno za one koje u budućnosti planiraju razviti nove sustave; |
| --- | --- |

46.

Treba razmotriti alternative kvantitativnim ciljevima

| 47. | primjećuje da su ciljevi koji se odnose na odvojeno prikupljanje i recikliranje plastike u različitim direktivama EU-a (Direktiva o ambalaži i ambalažnom otpadu, Direktiva o otpadnim vozilima, Direktiva o električnom i elektroničkom otpadu) jednaki za sve države članice, iako postoje velike razlike u njihovoj uspješnosti. To dovodi do situacije u kojoj neke države članice još uvijek moraju poduzimati velike napore za ostvarenje ciljeva, dok ih druge lako postižu i nemaju poticaja za njihovo premašivanje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | insistira na tome da se ponovo razmotri način određivanja ciljeva iz raznih direktiva kako bi se stvorili jači poticaji i potaklo kvalitetnije recikliranje temeljeno na sljedećim mogućim pristupima:






  — | uvođenju bonusa za one koji premaše ciljeve; |
| --- | --- | --- |

48.

—

uvođenju bonusa za one koji premaše ciljeve;

| — | proširenju financijske odgovornosti proizvođača na punu cijenu gospodarenja otpadom nastalim iz njihovih proizvoda, uključujući i trošak čišćenja otpada ili trošak prikupljanja i obrade njihovih proizvoda koji nisu bili odvojeno prikupljeni, ali su završili u preostalom otpadu; |
| --- | --- |

—

proširenju financijske odgovornosti proizvođača na punu cijenu gospodarenja otpadom nastalim iz njihovih proizvoda, uključujući i trošak čišćenja otpada ili trošak prikupljanja i obrade njihovih proizvoda koji nisu bili odvojeno prikupljeni, ali su završili u preostalom otpadu;

E.   Bolje recikliranje

Razvoj tehnologije za razvrstavanje i recikliranje

| 49. | snažno podržava istraživanje i inovacije u području novih tehnologija razvrstavanja i recikliranja, uključujući i depolimerizaciju. To bi, teoretski, moglo riješiti mnoge probleme povezane s razvrstavanjem i recikliranjem plastike; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava potencijal regija i gradova za razvijanje i podržavanje inicijativa koje se kreću odozdo prema gore putem živih laboratorija, inovacijskih centara i drugih oblika suradničkih i inovativnih pristupa kojima se promiče pametni dizajn i upotreba sekundarnih sirovina; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podržava prijedlog dodatnih ulaganja u prioritetna istraživačka i inovacijska djelovanja u okviru strategije, a Europskoj komisiji nudi suradnju na pripremi novog strateškog programa istraživanja i inovacija u području plastike. Takva bi suradnja trebala osigurati da se pri utvrđivanju problema koje treba prioritetno riješiti i širenju proizvedenih inovacija u obzir uzimaju lokalna i regionalna dimenzija; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podržava rad na razvoju standarda kvalitete za razvrstani plastični otpad i recikliranu plastiku; |
| --- | --- |

52.

Treba dati prednost energetskoj oporabi u odnosu na odlaganje otpada na odlagališta

| 53. | podsjeća da bi, kratkoročno gledano, plastični otpad koji se ne može reciklirati i plastični otpad koji sadržava opasne tvari trebalo obrađivati na najučinkovitiji i najčišći način u pogonima za proizvodnju energije iz otpada u kojima se sadržaj plastičnog otpada bogat energijom može iskoristiti za proizvodnju toplinske i električne energije; |
| --- | --- |

53.

F.   Bolja tržišta

Treba snažno poticati uporabu recikliranih materijala u novim proizvodima

| 54. | čvrsto vjeruje da potražnju za recikliranim materijalima kod krajnjih korisnika treba stimulirati financijskim poticajima koji stvaraju istinsku i financijski privlačnu alternativu neobrađenim materijalima i fosilnoj plastici te uklanjanjem prepreka jedinstvenom tržištu za sekundarne sirovine; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podsjeća da još uvijek postoje subvencije za fosilna goriva i da je zbog toga neobrađena plastika jeftinija od reciklirane plastike ili plastike na biološkoj osnovi, što predstavlja ključnu gospodarsku prepreku razvoju kružnog gospodarstva u sektoru plastike, te stoga insistira na uklanjanju loših poticaja te vrste. Isto tako, proizvođačima ili uvoznicima fosilne plastike ili plastičnih proizvoda mogla bi se nametnuti financijska odgovornost za smanjenje emisija CO2 nastalih konačnom obradom njihovog plastičnog otpada; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da bi do 2025. proizvođači plastičnih proizvoda trebali koristiti najmanje 50 % reciklata za proizvodnju nove plastike, osim ako pravna ograničenja koja se odnose na konačni proizvod ne brane njihovo korištenje. Ističe da, žele li se uskladiti interesi proizvođača, potrošača, lokalnih i regionalnih vlasti te reciklažne industrije i time povećati kvaliteta recikliranja i upotreba sekundarnih materijala, treba zauzeti pristup temeljen na vrijednosnom lancu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | stoga podržava inicijativu EU-a u pogledu dobrovoljnog preuzimanja obaveza od strane trgovačkih društava i/ili industrijskih udruženja te poziva lokalne i regionalne vlasti da te obveze koje su preuzeli dionici iz njihovih područja učine vidljivijima, da promiču dobre prakse i tako potaknu druge da krenu istim putem, ali i da istodobno provjeravaju na koji se način one ispunjavaju i, po potrebi, ističu neuspjehe kako bi se osiguralo da se te dobrovoljno preuzete obveze ne pretvore u prazna obećanja čiji je jedini cilj određene proizvode ili sektore učiniti prividno ekološkima; |
| --- | --- |

57.

Javna nabava

| 58. | naglašava da europska javna tijela za zelenu javnu nabavu imaju veliki potencijal za sprečavanje nastanka plastičnog otpada jer svoju kupovnu moć mogu dobrovoljno iskoristiti za odabir ekološki prihvatljive robe, usluga i radova te time poslužiti kao primjer i drugim organizacijama. Stoga poziva sve lokalne i regionalne vlasti da u okviru svojih politika nabave doprinesu recikliranju plastike zahtijevanjem primjene načela ekološkog dizajna i uporabe recikliranih materijala u proizvodima koje nabavljaju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | u tom kontekstu pozdravlja smjernice koje su Europska komisija i brojne druge europske zemlje razvile na području zelene javne nabave u smislu nacionalnih kriterija (1), ali od Komisije traži da predloži detaljnije smjernice koje će sadržavati informacije o vrsti reciklirane plastike, potencijalnim načinima njezine upotrebe te okolišnim i potencijalnim gospodarskim koristima upotrebe reciklirane plastike za lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naglašava da većina plastike koja stiže do oceana potječe iz Azije i da se samo 9 % plastike u svijetu reciklira. U tom kontekstu, smatra da postoji velik potencijal za poboljšanje održivosti i sljedivosti u globalnim lancima opskrbe provedbom nove trgovinske strategije EU-a „Trgovina za sve”, čiji je cilj trgovinske sporazume i programe povlastica koristiti kao poluge za promicanje održivog razvoja u cijelom svijetu. Stoga prihvaća sektorsku „Vodeću inicijativu EU-a za odjevnu industriju”, koju je u ožujku 2017. predložio Europski parlament (2); naglašava da će takve inicijative ovisiti i o podršci lokalnih i regionalnih vlasti i da će služiti za upravljanje lokalnim i regionalnim djelovanjem u području decentralizirane razvojne suradnje. |
| --- | --- |

60.

Bruxelles, 10. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

1

http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//EN

2

http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//EN

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/37

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Uključivanje sporta u program EU-a za razdoblje nakon 2020.

(2018/C 461/06)

| Izvjestitelj: | Roberto PELLA (IT/EPP), načelnik Općine Valdengo (Pokrajina Biella) |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Roberto PELLA (IT/EPP), načelnik Općine Valdengo (Pokrajina Biella)

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

| 1. | namjerava analizirati gospodarsku i ljudsku dimenziju sporta te njegovu ulogu u socijalnoj uključenosti na europskoj, lokalnoj i regionalnoj razini, budući da su to neodvojivi aspekti sporta. Sport je kao kontinuum motoričke i tjelesne aktivnosti vezan za širok raspon politika, proizvoda i usluga koji se tiču različitih vrijednosnih lanaca i utječu na njih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je prema najnovijim procjenama sport gospodarski sektor od temeljne važnosti za EU: predstavlja „udio u nacionalnim gospodarstvima koji je usporediv s udjelom poljoprivrede, šumarstva i ribarstva zajedno” (1) te se predviđa porast njegove važnosti. Nadalje, sportska industrija predstavlja 2 % ukupnog bruto domaćeg proizvoda EU-a i osigurava 7,3 milijuna radnih mjesta u Europi, odnosno 3,5 % ukupne zaposlenosti u EU-u. Kad je riječ o sektoru turizma, godišnje se ostvari između 12 i 15 milijuna međunarodnih putovanja u svrhu sudjelovanja u sportskim događanjima ili aktivnostima. Jedna je od posebnih karakteristika sportske industrije čvrsta veza s drugim područjima proizvodnje: inkluzivni ili sportski turizam, tehnologija, zdravlje, okoliš, promet, integracija, građevinarstvo i infrastruktura područja su u kojima sport izravno ili neizravno doprinosi stvaranju dodane vrijednosti (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | međutim, istodobno napominje da je u studiji koju je za Europski parlament proveo institut SpEA (3) (SportsEconAustria) istaknuto kako su važnost i opseg utjecaja sporta u pogledu djelovanja na javne politike te njihova oblikovanja podcijenjeni, osobito ako se u obzir uzmu pojave kao što su volontiranje (većina sportskih aktivnosti odvija se unutar neprofitabilnih udruženja), učinak prelijevanja zahvaljujući integraciji i socijalnoj uključenosti, troškovi tjelesne neaktivnosti, koji sežu do 80 milijardi eura godišnje u 28 država EU-a (4), te srednjoročni učinak koji na regionalne zdravstvene proračune imaju bolesti koje su dijelom prouzročene nedostatkom ili manjkom tjelesne aktivnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da iako je tjelesna aktivnost sve više priznata kao važna politička tema na lokalnoj razini i dalje postoji znatan jaz u znanju kada je riječ o širim koristima tjelesne aktivnosti, a na to upućuje istraživanje prema kojem 66 % lokalnih tvoraca politika ne zna kolika je razina pretilosti u njihovim zajednicama, a 84 % kolika je stopa prekomjerne težine (5); |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da sport nije marginalna djelatnost, nego prioritetno područje u pogledu ulaganja EU-a s obzirom na to da uz natjecateljske sportske aktivnosti definicija sporta danas u potpunosti uključuje motoričke i tjelesne aktivnosti, koje ne samo da potiču porast sportske aktivnosti nego promiču i zdravlje i usvajanje zdravih životnih navika. Odnos prema tom pitanju mora imati za cilj osiguravanje ravnopravnijeg – drugim riječima, uravnoteženog, pravednog i jednakog – pristupa različitim disciplinama, sprečavanje pojave kroničnih bolesti (pogotovo nezaraznih bolesti, kao što su pretilost, dijabetes tipa 2, rizik od kardiovaskularnih oboljenja, mentalne bolesti itd.); |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe ključnu ulogu sporta kao čimbenika za poticanje zdravlja i dobrobiti, kao što je potvrđeno naročito u Trećem zdravstvenom programu EU-a, praćenju tjelesnih aktivnosti korisnih za zdravlje (HEPA), Programu WHO-a za razdoblje od 2014. do 2019. i bazi podataka WHO-a o prehrani, pretilosti i tjelesnoj aktivnosti u Europi (NOPA); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pored toga, podsjeća na to da se u Programu održivog razvoja do 2030. sport smatra važnim pokretačem održivog razvoja i prepoznaje njegova uloga za bolje zdravlje i obrazovanje kao i njegov doprinos miru, promicanju tolerancije, poštovanju i socijalnoj uključenosti te osnaživanju žena i mladih (6); |
| --- | --- |

7.

| 8. | upućuje na neke od rezultata istraživanja Eurobarometra o sportu (7):






  — | gotovo polovina (46 %) europskih građana ne bavi se tjelesnim ili sportskim aktivnostima, a taj se udio od 2009. postupno povećava (u 2013. udio je iznosio 42 %), |
| --- | --- | --- |

8.

—

gotovo polovina (46 %) europskih građana ne bavi se tjelesnim ili sportskim aktivnostima, a taj se udio od 2009. postupno povećava (u 2013. udio je iznosio 42 %),

| — | među osobama s nižim stupnjem obrazovanja i/ili većim ekonomskim poteškoćama stupanj je sudjelovanja u sportu ili tjelesnoj aktivnosti manji, |
| --- | --- |

—

među osobama s nižim stupnjem obrazovanja i/ili većim ekonomskim poteškoćama stupanj je sudjelovanja u sportu ili tjelesnoj aktivnosti manji,

| — | „neformalna” mjesta za sportske aktivnosti, kao što su parkovi ili vanjske površine (40 %), domaćinstva (32 %) ili put od škole/posla do kuće (23 %), više su zastupljena od onih koja su formalno namijenjena toj svrsi, |
| --- | --- |

—

„neformalna” mjesta za sportske aktivnosti, kao što su parkovi ili vanjske površine (40 %), domaćinstva (32 %) ili put od škole/posla do kuće (23 %), više su zastupljena od onih koja su formalno namijenjena toj svrsi,

| — | glavna je motivacija bavljenja sportom ili tjelesnom aktivnošću poboljšanje zdravlja i kondicije, dok glavnu prepreku predstavlja manjak vremena, |
| --- | --- |

—

glavna je motivacija bavljenja sportom ili tjelesnom aktivnošću poboljšanje zdravlja i kondicije, dok glavnu prepreku predstavlja manjak vremena,

| — | veći dio europskih građana smatra da na lokalnoj razini postoje mogućnosti za tjelesnu aktivnost, no mnogi od njih ujedno smatraju i da lokalne vlasti ne poduzimaju dovoljno u tom pogledu; |
| --- | --- |

—

veći dio europskih građana smatra da na lokalnoj razini postoje mogućnosti za tjelesnu aktivnost, no mnogi od njih ujedno smatraju i da lokalne vlasti ne poduzimaju dovoljno u tom pogledu;

| 9. | skreće pozornost na činjenicu da uloga sporta u gospodarstvu i suvremenom društvu – uključujući nakon gospodarske krize kroz koju je prošao EU – donosi znatne prednosti za lokalne i regionalne vlasti u pogledu: propusnosti sektora na koje sport utječe, što stvara značajan učinak poluge; konkurentnosti, privlačnosti i kvalitete života tamo gdje su aktivnosti i događanja bitna i učestala; zapošljivosti, s obzirom na činjenicu da su europske općine vrlo često vlasnici sportskih struktura; integracije kao snažnog sredstva prenošenja zajedničkih vrijednosti EU-a koje su, u većini slučajeva, jasnije izražene na lokalnoj razini (8). S obzirom na to da sport sve više služi kao sredstvo postizanja socijalnih i ekonomskih ciljeva, od sektora sporta iziskuje se sve veća učinkovitost i djelotvornost, ne samo u pogledu postizanja postavljenih ciljeva nego i u pogledu sporta kao strateškog cilja samog po sebi; |
| --- | --- |

9.

Kontekst: postojeće inicijative na europskoj razini

| 10. | napominje da je prvi politički dokument o sportu – Bijelu knjigu o sportu – Komisija objavila 2007. godine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | želi skrenuti pozornost na činjenicu da sportska, kulturna i obrazovna događanja mogu pružiti okvir za uklanjanje prepreka integraciji, kao što je navedeno u Mišljenju OR-a o suzbijanju radikalizacije i nasilnog ekstremizma (9); |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava kako je Ugovorom iz Lisabona, koji je na snazi od prosinca 2009., uveden posebni članak – članak 165. UFEU-a – kojim je EU dobio nove nadležnosti za potporu sportu te u kojem se predviđaju odredbe za promicanje sporta i traži od EU-a da razvija europsku dimenziju u sportu. Člankom 6. točkom (e) UFEU-a utvrđeno je da je Unija nadležna za poduzimanje djelovanja kojima se podupiru ili dopunjuju djelovanja država članica u području sporta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na to da je Komisija 2011. usvojila komunikaciju pod nazivom „Razvoj europske dimenzije u sportu” (10) na temelju koje je Vijeće usvojilo rezoluciju o planu rada EU-a u vezi sa sportom za razdoblje 2011. – 2014., čime se dodatno ojačala europska suradnja na području sporta zahvaljujući utvrđivanju prioriteta aktivnosti na razini EU-a u koje su uključene države članice i Komisija. Vijeće je 2012. usvojilo zaključke o promicanju tjelesne aktivnosti za poboljšanje zdravlja i jačanju baze podataka za izradu sportskih politika, pozivajući Komisiju da objavljuje redovite ankete o sportu i tjelesnoj aktivnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | također podsjeća na to da su u svrhu provedbe plana rada stručnjaci svoj rad usmjerili na izradu upitnika za tekuće posebno ispitivanje Eurobarometra; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da je nedavno (2017.), u suradnji s Europskom platformom za inovacije u sportu (EPSI), pokrenuta međuregionalna inicijativa čiji je cilj gospodarski razvoj i stvaranje vrijednosti u sektoru sporta; U tu inicijativu pod nazivom ClusSport zasad je uključeno deset država; tijekom posljednjih 18 godina, mreža ACES Europe promicala je europske vrijednosti putem priznanja Europska sportska prijestolnica/grad/općina, pod europskom zastavom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća na to da je novi plan rada Europske unije u području sporta stupio na snagu u srpnju 2017. te da se njime utvrđuju ključna pitanja kojima države članice EU-a i Komisija moraju dati prednost do 2020., a to su: integritet u sportu usmjeren na dobro upravljanje, zaštitu maloljetnika, borbu protiv namještanja utakmica, sprečavanje dopinga i borbu protiv korupcije; ekonomska dimenzija sporta usmjerena na inovacije i veze između sporta i jedinstvenog digitalnog tržišta; sport i društvo usmjereni na socijalnu uključenost, trenere, medije, okoliš, zdravlje, obuku te sportsku diplomaciju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na najnoviju inicijativu Komisije pod nazivom „Poziv iz Tartua na zdrav način života” (11), koja predstavlja plan koji je pokrenuo pozitivnu dinamiku međusektorske suradnje; |
| --- | --- |

17.

Ciljevi

| 18. | predlaže, s obzirom na dosadašnji potencijal i nedostatke, suočavanje sa sljedećim izazovima:






  a. | boljom mogućnošću za dijalog među tekućim projektima i najnovijim mjerama u regijama poticanjem širokog sudjelovanja, razmjene dobrih praksi i partnerstava (što bi se moglo primijeniti i na zemlje obuhvaćene procesom proširenja); |
| --- | --- | --- |

18.

a.

boljom mogućnošću za dijalog među tekućim projektima i najnovijim mjerama u regijama poticanjem širokog sudjelovanja, razmjene dobrih praksi i partnerstava (što bi se moglo primijeniti i na zemlje obuhvaćene procesom proširenja);

| b. | približavanjem sportskih projekata građanima i socijalnom aspektu razvijanjem blizine i lokalnog pristupa kao glavnih obilježja sporta koja su i u skladu s odgovornošću koju lokalne i regionalne vlasti imaju u vezi s objektima i događanjima; |
| --- | --- |

b.

približavanjem sportskih projekata građanima i socijalnom aspektu razvijanjem blizine i lokalnog pristupa kao glavnih obilježja sporta koja su i u skladu s odgovornošću koju lokalne i regionalne vlasti imaju u vezi s objektima i događanjima;

| c. | podizanjem svijesti o općoj koristi tjelesnih, motoričkih i sportskih aktivnosti na najviši mogući stupanj; |
| --- | --- |

c.

podizanjem svijesti o općoj koristi tjelesnih, motoričkih i sportskih aktivnosti na najviši mogući stupanj;

| d. | opsežnim širenjem informacija o pozitivnom utjecaju sporta na gospodarstvo EU-a te samim time i osiguravanjem veće integracije sportskih politika u sektore na koje se sport odnosi i na koje utječe; |
| --- | --- |

d.

opsežnim širenjem informacija o pozitivnom utjecaju sporta na gospodarstvo EU-a te samim time i osiguravanjem veće integracije sportskih politika u sektore na koje se sport odnosi i na koje utječe;

| e. | povećanjem broja tehnoloških inovacija i poduzeća koji se temelje na instrumentima namijenjenima lokalnim i regionalnim zajednicama, pozivanjem subjekata sektora istraživanja, tehnologije i obrazovanja da zajedno s upravljačkim tijelima ujedinjenim snagama razviju i provedu zajedničku strategiju, djelujući na veze sa svim vrijednosnim lancima (na početku i na kraju proizvodnog procesa) te posvećujući najveću pozornost prilikama za zapošljavanje unutar sektora; |
| --- | --- |

e.

povećanjem broja tehnoloških inovacija i poduzeća koji se temelje na instrumentima namijenjenima lokalnim i regionalnim zajednicama, pozivanjem subjekata sektora istraživanja, tehnologije i obrazovanja da zajedno s upravljačkim tijelima ujedinjenim snagama razviju i provedu zajedničku strategiju, djelujući na veze sa svim vrijednosnim lancima (na početku i na kraju proizvodnog procesa) te posvećujući najveću pozornost prilikama za zapošljavanje unutar sektora;

| f. | poimanjem sporta kao istinskog prava građanstva, kao alata za socijalizaciju i uključenost, osobito građana s invaliditetom, kao mogućnosti za poboljšanje kvalitete života i psihofizičke dobrobiti pojedinaca te kao obrazovne prilike; |
| --- | --- |

f.

poimanjem sporta kao istinskog prava građanstva, kao alata za socijalizaciju i uključenost, osobito građana s invaliditetom, kao mogućnosti za poboljšanje kvalitete života i psihofizičke dobrobiti pojedinaca te kao obrazovne prilike;

| g. | pružanjem ciljanih oblika potpore u cilju osiguravanja potpune pristupačnosti sportskih objekata svim građanima, bez isključivanja na temelju dobi, spola, nacionalnosti i statusa, kako bi se omogućila njihova slobodna uporaba i proširila vremenska razdoblja dostupnosti javnosti; |
| --- | --- |

g.

pružanjem ciljanih oblika potpore u cilju osiguravanja potpune pristupačnosti sportskih objekata svim građanima, bez isključivanja na temelju dobi, spola, nacionalnosti i statusa, kako bi se omogućila njihova slobodna uporaba i proširila vremenska razdoblja dostupnosti javnosti;

| h. | povećanjem potpore ženskim sportskim natjecanjima i povećanjem njihove vidljivosti; |
| --- | --- |

h.

povećanjem potpore ženskim sportskim natjecanjima i povećanjem njihove vidljivosti;

| i. | poimanjem sporta kao instrumenta za lakše ostvarivanje društvene jednakosti i integracije; |
| --- | --- |

i.

poimanjem sporta kao instrumenta za lakše ostvarivanje društvene jednakosti i integracije;

| j. | proračunskom potporom za mobilnost amaterskih sportaša i sportašica u svrhu natjecanja, naročito onih iz udaljenih, otočnih ili najudaljenijih područja; |
| --- | --- |

j.

proračunskom potporom za mobilnost amaterskih sportaša i sportašica u svrhu natjecanja, naročito onih iz udaljenih, otočnih ili najudaljenijih područja;

Preporuke o politikama i prijedlozi

| 19. | ističe mogućnost predlaganja mjera i usvajanja djelotvornih instrumenata kako bi se omogućilo „Uključivanje sporta u program EU-a za razdoblje nakon 2020. godine”; |
| --- | --- |

19.

Na političkoj razini

| 20. | znatno unapređenje sportske diplomacije koja bi europske vrijednosti širila putem sporta i konstruktivnog višerazinskog dijaloga, uključivanjem svih razina upravljanja i europskih institucija – primjerice, Europskog parlamenta putem Međukluba za sport; nadležnih glavnih uprava Komisije; Europskih olimpijskih odbora te nacionalnih olimpijskih odbora; svih dionika koji su dio tog procesa, uključujući civilno društvo, počevši primjerice od određenih oglednih projekata; |
| --- | --- |

20.

| 21. | razvijanje vanjskih odnosa te projekata međunarodne suradnje izvan Europe putem programa mobilnosti i razmjene znanja, iskustava i dobrih praksi (na primjer: zajednice za razmjenu praksi) kako bi se potaknulo otvaranje novih prostora za razmjenu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | razvoj instrumenata na europskoj razini kako bi se osmislile mjere za promicanje sporta kao čimbenika rasta za EU, i to putem programa mentoriranja i mjera neobvezujućih politika (u suradnji s, primjerice, godišnjim forumom o sportu ili informativnim danima) te putem potpora za razmjenu najboljih praksi među lokalnim i regionalnim sportskim organizacijama i udruženjima na nacionalnoj i europskoj razini, u skladu s pristupom odozdo prema gore i participativnim pristupom koji uzima u obzir njihove potrebe i zahtjeve; |
| --- | --- |

22.

| 23. | jačanje uloge lokalnih i regionalnih europskih vlasti putem aktivnijeg i usklađenijeg uključivanja regija u godišnju inicijativu Europskog tjedna sporta – koji je od samog osnutka izvor snažne motivacije za donošenje javnih politika za srednjoročno i dugoročno razdoblje koje imaju dokazani doprinos zdravom načinu života i ponašanja te aktivnijem životu građana, čime bi se osigurala veća profesionalnost i zapošljivost u sektoru sporta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | praktična potpora Europske unije potpunoj provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom u području sporta u državama članicama; |
| --- | --- |

24.

Na programskoj razini

| 25. | pozdravljanje prijedloga Europske komisije kojim bi se u okviru dugoročnog proračuna EU-a za razdoblje 2021. – 2027. udvostručio proračun za program Erasmus kao i usmjerenost tog prijedloga na sport na lokalnoj razini (12). Poziva Komisiju da se u tom smislu usmjeri na razmjenu iskustva među trenerima, sportskim dužnosnicima i stručnjacima – pogotovo mladim – koja su u širem smislu povezana sa sektorom putem primjerice aktivnosti uzajamnog učenja i studijskih posjeta, objedinjavanja stručnog znanja i iskustva te izgradnjom kapaciteta u gradovima i općinama na lokalnoj razini u cilju razvoja inovativnih pristupa za integraciju tjelesnih aktivnosti kao ključne sastavnice strategija za gradove ili regije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziv na dodjeljivanje financijskih sredstava posebno i izričito za sport tako što bi se u okviru budućih europskih strukturnih fondova stvorio namjenski tematski cilj, koji bi bio usmjeren na promicanje tjelesnih aktivnosti, posebice u područjima u nepovoljnom položaju, osiguravajući pristup sportu za sve te jačanjem ljudskih vještina i sposobnosti kao ključnih pokretača gospodarskog i socijalnog razvoja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzimanje u obzir važnosti da se uvedu jasnije smjernice, u okviru programa Erasmus+, u vezi s potrebom jačanja sportskih praksi počevši od obveznog obrazovanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziv na to da se Europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) podržavaju mjere za zapošljavanje, posebice mladih, putem novoosnovanih inovativnih poduzeća ili platformi tehnoloških inovacija u tom sektoru te da se promiče amaterski sport među građanima uz pomoć nove generacije sportskih objekata i infrastruktura manjih razmjera uz promicanje rodne jednakosti kroz sport kako bi se učinkovitijim sportskim politikama povećalo sudjelovanje. Nadalje, ESIF-ovima bi se mogla podržati nova rješenja za posebne izazove s kojima se moraju suočiti regije EU-a, primjerice uz potporu tradicionalnim i narodnim sportovima, potičući njihovo uključenje u kurikulum javnog obrazovanja, uz pomoć kojih se može istaknuti vrijednost Europe i upoznati je kroz očuvanje posebnosti i identiteta zajednica; |
| --- | --- |

28.

| 29. | promicanje zdravlja putem tjelesnih i motoričkih aktivnosti, kao što je već naznačeno u Povelji iz Tartua, uključujući na radnom mjestu, i to razmatranjem poticaja za poslodavce, uključujući europske MSP-ove za takvu praksu, kako bi se poboljšala učinkovitost i opća produktivnost zaposlenika te istodobno ograničilo izostajanje i spriječile bolesti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | isticanje važnosti planiranja aktivnosti u zajednicama – gdje je to moguće, u suradnji s civilnim društvom – na pristupačnim mjestima lako dostupnima najranjivijim skupinama, primjerice skupinama sa slabijim sposobnostima (13), majkama s djecom, starijim osobama te skupinama kojima prijeti rizik od socijalne isključenosti, kao što su migranti ili osobe koje žive u težim socioekonomskim uvjetima, u svrhu jačanja međugeneracijske dimenzije te integracije europskih građana; planiranje aktivnosti unutar zajednice za zatvorenike; U tu svrhu, poziva na razmatranje programa „Sport4EU” sličnog postojećem programu „WIFI4EU”, za promicanje zdravlja putem vježbe i tjelesne aktivnosti. Program bi bio aktivan na razini lokalnih i regionalnih vlasti na temelju vaučera, dodijeljenih na geografski uravnotežen način; |
| --- | --- |

30.

| 31. | edukacija, osobito u školama, u okviru tematskih ciljeva poljoprivrednih programa, o isticanju veze između tjelesne aktivnosti i zdrave prehrane, primjerice putem osnivanja pravih laboratorija pod nazivom „Vrtovi zdravlja”, kako bi se djeci, adolescentima i obiteljima pružile praktične informacije o zdravom načinu prehrane, sezonskom sazrijevanju voća i povrća, rizicima vezanim uz nezdrave životne navike te važnosti tjelesne i sportske aktivnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzimajući u obzir maksimalnu pažnju koju su europske institucije posvetile budućem planu EU-a za gradove, osiguravanje sredstava potrebnih za ispitivanje i razvoj „aktivnih gradova” koji su izuzetno privlačni s turističkog i inovacijskog gledišta i „pametniji” u pogledu potreba urbanog stanovništva; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziv na uključivanje važnih sportskih događaja i destinacija koje su simbol sporta u projekt Interrail, kako bi i najnovije generacije mogle otkriti i širiti vrijednosti sporta koje podržava EU čime bi se poticalo osnaživanje njihovog identiteta i njih samih; |
| --- | --- |

33.

| 34. | upotreba dostupnih strukturnih fondova u svrhu poboljšanja energetske učinkovitosti javnih zgrada i drugih javnih infrastruktura čime bi se doprinijelo okolišnoj održivosti postojećih sportskih struktura, uključujući sprječavanje rastuće upotrebe mikroplastike te istodobno razmatrajući mogućnost pretvorbe sportskih struktura u multidisciplinarne objekte uz pomoć EU fondova; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uključivanje mogućnosti unaprjeđenja alata za prikupljanje podataka i modela obrade tih podataka u sljedeći program Obzor Europe u svrhu inovativnih rješenja i novih tehnologija za trajnu razmjenu znanja, kao odgovor na izražene ciljeve budućeg rumunjskog predsjedništva u odnosu na strategiju „pametne specijalizacije” i jedinstveno digitalno tržište; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziv na razmatranje gore navedenih inicijativa prilikom pregovaranja o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO), uz učinkovito uključivanje sporta u program EU-a za razdoblje nakon 2020. godine; poziv na raspravu o uputnosti toga da se u kasnijoj fazi uvede program za sport; |
| --- | --- |

36.

Supsidijarnost i proporcionalnost

| 37. | očekuje da će u procesu rasprava, a zatim usvajanja sljedećeg VFO-a, imati priliku ocijeniti načelo supsidijarnosti u vezi s tim pitanjem, kao i skrenuti pozornost Komisije na želju da u odgovarajućim uvjetima naglasak stavi na presudnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u pogledu gospodarske i ljudske dimenzije sporta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponovo ističe svoju predanost tomu da na regionalne operativne planove – kojima se definiraju strategije ulaganja iz strukturnih fondova – gleda kao na dodatne, korisne i učinkovite instrumente prema kojima treba usmjeriti takve napore, izdvajajući lokalna i regionalna tijela vlasti kao jamce višerazinskog suradničkog upravljanja putem kojih institucije, poduzeća, organizacije civilnog društva i građani mogu doprinijeti osmišljavanju i razvoju tog sektora; |
| --- | --- |

38.

| 39. | namjerava sudjelovati, zajedno s europskim institucijama, u promišljanju koje bi moglo pretvoriti rasprave i politički diskurs u konkretne prijedloge, u skladu s programom rada povjerenstva SEDEC (21/11/2017, točka 1.2) te političkim prioritetima Odbora regija; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nada se kako će Komisija uložiti napore da EU ratificira Konvenciju Vijeća Europe o namještanju rezultata sportskih natjecanja. |
| --- | --- |

40.

Bruxelles, 10. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Europska komisija (2014), Sport as a growth engine for EU economy („Sport kao pokretač gospodarstva EU-a”), http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm.

1

Sport as a growth engine for EU economy

(2)  Europska komisija, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en.

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf.

3

(4)  Studija ISCA/CEBR (2015.), iz: Narrative review: the state of physical activity in Europe („Stanje u pogledu tjelesne aktivnosti u Europi”), str. 37. i projekt PASS http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387.

4

Narrative review: the state of physical activity in Europe

(5)  Projekt PASS, http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387.

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

6

(7)  Eurobarometar (datum objave 22/03/2018), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en.

7

(8)  Studija o doprinosu sporta regionalnom razvoju putem strukturnih fondova, https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en.

8

(9)  CdR 6329/2015

9

(10)  CdR 66/2011 fin

10

(11)  https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

11

(12)  COM(2018) 367 final, Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi programa „Erasmus”: programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1288/2013

12

(13)  CdR 3952/2013 fin.

13

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/43

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Paket za pravedno oporezivanje

(2018/C 461/07)

| Izvjestitelj: | Paul LINDQUIST (SE/EPP), član Vijeća Pokrajinske uprave Stockholm |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu stopa poreza na dodanu vrijednost
  COM(2018) 20 final
  Prilog Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu stopa poreza na dodanu vrijednost
  COM(2018) 20 final
  Prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu posebne odredbe za mala poduzeća
  COM(2018) 21 final |

Izvjestitelj:

Paul LINDQUIST (SE/EPP), član Vijeća Pokrajinske uprave Stockholm

Referentni dokument/i:

Prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu stopa poreza na dodanu vrijednost

COM(2018) 20 final

Prilog Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu stopa poreza na dodanu vrijednost

COM(2018) 20 final

Prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu posebne odredbe za mala poduzeća

COM(2018) 21 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu stopa poreza na dodanu vrijednost

(COM(2018) 20 final)

Amandman 1.

Uvodna izjava (4)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Direktivi 2006/112/EZ, a koja bi u protivnom prestala važiti stupanjem na snagu tih odredaba. Na temelju konačnog sustava PDV-a sa svim bi državama članicama trebalo jednako postupati pa bi stoga trebale imati ista ograničenja u primjeni sniženih stopa PDV-a, a koje bi trebale ostati iznimka od standardne stope. Takvo jednako postupanje bez ograničavanja postojeće fleksibilnosti za države članice ostvarivo je omogućivanjem svim državama članicama da primjenjuju sniženu stopu na koju se ne primjenjuje odredba o najnižoj dopuštenoj stopi, kao i izuzeće s pravom na odbitak ulaznog PDV-a, zajedno s najviše dvije snižene stope od najmanje 5 %. | Na temelju konačnog sustava PDV-a sa svim bi državama članicama trebalo jednako postupati pa bi stoga trebale imati ista ograničenja u primjeni sniženih stopa PDV-a, a koje bi trebale ostati iznimka od standardne stope. Takvo jednako postupanje bez ograničavanja postojeće fleksibilnosti za države članice ostvarivo je omogućivanjem svim državama članicama da primjenjuju
  , kako bi se u obzir uzeli pozitivni socijalni ili okolišni učinci raznih roba i usluga,
  sniženu stopu na koju se ne primjenjuje odredba o najnižoj dopuštenoj stopi kao i izuzeće s pravom na odbitak ulaznog PDV-a, zajedno s najviše dvije snižene stope od najmanje 5 %.
  Države članice mogu unutar granica utvrđenih u ovoj Direktivi zadržati postojeće snižene ili uvesti nove stope PDV-a koje će pogodovati krajnjim potrošačima i biti od općeg interesa, primjerice na radno intenzivne usluge te kako bi se vodilo računa o socijalnim i/ili ekološkim aspektima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Direktivi 2006/112/EZ, a koja bi u protivnom prestala važiti stupanjem na snagu tih odredaba. Na temelju konačnog sustava PDV-a sa svim bi državama članicama trebalo jednako postupati pa bi stoga trebale imati ista ograničenja u primjeni sniženih stopa PDV-a, a koje bi trebale ostati iznimka od standardne stope. Takvo jednako postupanje bez ograničavanja postojeće fleksibilnosti za države članice ostvarivo je omogućivanjem svim državama članicama da primjenjuju sniženu stopu na koju se ne primjenjuje odredba o najnižoj dopuštenoj stopi, kao i izuzeće s pravom na odbitak ulaznog PDV-a, zajedno s najviše dvije snižene stope od najmanje 5 %.

Na temelju konačnog sustava PDV-a sa svim bi državama članicama trebalo jednako postupati pa bi stoga trebale imati ista ograničenja u primjeni sniženih stopa PDV-a, a koje bi trebale ostati iznimka od standardne stope. Takvo jednako postupanje bez ograničavanja postojeće fleksibilnosti za države članice ostvarivo je omogućivanjem svim državama članicama da primjenjuju
  , kako bi se u obzir uzeli pozitivni socijalni ili okolišni učinci raznih roba i usluga,
  sniženu stopu na koju se ne primjenjuje odredba o najnižoj dopuštenoj stopi kao i izuzeće s pravom na odbitak ulaznog PDV-a, zajedno s najviše dvije snižene stope od najmanje 5 %.
  Države članice mogu unutar granica utvrđenih u ovoj Direktivi zadržati postojeće snižene ili uvesti nove stope PDV-a koje će pogodovati krajnjim potrošačima i biti od općeg interesa, primjerice na radno intenzivne usluge te kako bi se vodilo računa o socijalnim i/ili ekološkim aspektima.

Obrazloženje

Ako su pravila previše specifična, postoji nezanemariva opasnost da onemoguće ostvarenje željene fleksibilnosti.

Amandman 2.

Uvodna izjava (8)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Iako bi primjena različitih stopa u određenim udaljenim područjima i dalje bila moguća, nužno je osigurati primjenu odredbe o najnižoj dopuštenoj stopi od 15 %. | Iako bi primjena različitih stopa u određenim udaljenim područjima i dalje bila moguća, nužno je osigurati primjenu odredbe o najnižoj dopuštenoj stopi od 15 %
  i najvišoj od 25 %. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Iako bi primjena različitih stopa u određenim udaljenim područjima i dalje bila moguća, nužno je osigurati primjenu odredbe o najnižoj dopuštenoj stopi od 15 %.

Iako bi primjena različitih stopa u određenim udaljenim područjima i dalje bila moguća, nužno je osigurati primjenu odredbe o najnižoj dopuštenoj stopi od 15 %
  i najvišoj od 25 %.

Amandman 3.

Dodati novi stavak nakon članka 1. stavka 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | članak 97. zamjenjuje se sljedećim: „Standardna stopa ne može iznositi manje od 15 % niti više od 25 %.” |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

članak 97. zamjenjuje se sljedećim: „Standardna stopa ne može iznositi manje od 15 % niti više od 25 %.”

Amandman 4.

Članak 1. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| članak 98. zamjenjuje se sljedećim: | članak 98. zamjenjuje se sljedećim: |
| „Članak 98. | „Članak 98. |
| 1.   Države članice mogu primijeniti najviše dvije snižene stope. | 1.   Države članice mogu primijeniti najviše dvije snižene stope. |
| Snižene stope utvrđuju se kao postotak oporezivog iznosa, koji ne smije biti manji od 5 %. | Snižene stope utvrđuju se kao postotak oporezivog iznosa, koji ne smije biti manji od 5 %. |
| 2.   Odstupajući od stavka 1. države članice smiju uz dvije snižene stope primijeniti sniženu stopu koja je niža od najmanje dopuštene stope od 5 % i izuzeće s pravom na odbitak PDV-a plaćenog u prethodnoj fazi. | 2.   Odstupajući od stavka 1. države članice smiju uz dvije snižene stope primijeniti sniženu stopu koja je niža od najmanje dopuštene stope od 5 % i izuzeće s pravom na odbitak PDV-a plaćenog u prethodnoj fazi. |
| 3.   Sniženim stopama i izuzećima na temelju stavaka 1. i 2. smije se pogodovati
  isključivo
  krajnjim potrošačima te se primjenjuju radi ostvarivanja cilja od općeg interesa i na dosljedan način. | 3.   Sniženim stopama i izuzećima na temelju stavaka 1. i 2. smije se pogodovati krajnjim potrošačima te se primjenjuju radi ostvarivanja cilja od općeg interesa i na dosljedan način
  , vodeći računa o pozitivnim socijalnim i/ili okolišnim učincima raznih dobara i usluga
  . |
| Snižene stope i izuzeća iz stavaka 1. i 2. ne primjenjuju se na robu ili usluge u kategorijama navedenima u Prilogu III.a.”; | Snižene stope i izuzeća iz stavaka 1. i 2. ne primjenjuju se na robu ili usluge u kategorijama navedenima u Prilogu III.a.”; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

članak 98. zamjenjuje se sljedećim:

članak 98. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 98.

„Članak 98.

1.   Države članice mogu primijeniti najviše dvije snižene stope.

1.   Države članice mogu primijeniti najviše dvije snižene stope.

Snižene stope utvrđuju se kao postotak oporezivog iznosa, koji ne smije biti manji od 5 %.

Snižene stope utvrđuju se kao postotak oporezivog iznosa, koji ne smije biti manji od 5 %.

2.   Odstupajući od stavka 1. države članice smiju uz dvije snižene stope primijeniti sniženu stopu koja je niža od najmanje dopuštene stope od 5 % i izuzeće s pravom na odbitak PDV-a plaćenog u prethodnoj fazi.

2.   Odstupajući od stavka 1. države članice smiju uz dvije snižene stope primijeniti sniženu stopu koja je niža od najmanje dopuštene stope od 5 % i izuzeće s pravom na odbitak PDV-a plaćenog u prethodnoj fazi.

3.   Sniženim stopama i izuzećima na temelju stavaka 1. i 2. smije se pogodovati
  isključivo
  krajnjim potrošačima te se primjenjuju radi ostvarivanja cilja od općeg interesa i na dosljedan način.

3.   Sniženim stopama i izuzećima na temelju stavaka 1. i 2. smije se pogodovati krajnjim potrošačima te se primjenjuju radi ostvarivanja cilja od općeg interesa i na dosljedan način
  , vodeći računa o pozitivnim socijalnim i/ili okolišnim učincima raznih dobara i usluga
  .

Snižene stope i izuzeća iz stavaka 1. i 2. ne primjenjuju se na robu ili usluge u kategorijama navedenima u Prilogu III.a.”;

Snižene stope i izuzeća iz stavaka 1. i 2. ne primjenjuju se na robu ili usluge u kategorijama navedenima u Prilogu III.a.”;

Obrazloženje

Obrazloženje

Ograničenje u skladu s kojim bi izuzeća trebala pogodovati isključivo krajnjim potrošačima moglo bi biti teško provedivo u praksi jer se mnoge robe i usluge prodaju i potrošačima i poduzećima. U uvodnim se izjavama naglašava da je temeljna ideja Prijedloga, pored ostalog, osiguravanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta i izbjegavanje nepotrebne složenosti i s njom povezanog povećanja troškova za poduzeća. Stoga bi iz teksta Direktive trebalo izbrisati riječ „isključivo”.

isključivo

Prilog Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ u pogledu stopa poreza na dodanu vrijednost

(COM(2018) 20 final)

Amandman 5.

Amandman 5.

5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (5) | Isporuka alkoholnih pića | 11.01
  11.02
  11.03
  11.05
  47.00.25 | Ne postoji | Ne postoji | (5) | Isporuka alkoholnih pića | 11.01
  11.02
  11.03


  11.04


  11.05
  47.00.25 | Ne postoji | Ne postoji |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(5)

Isporuka alkoholnih pića

11.01

11.02

11.03

11.05

47.00.25

Ne postoji

Ne postoji

(5)

Isporuka alkoholnih pića

11.01

11.02

11.03

11.04

11.04

11.05

47.00.25

Ne postoji

Ne postoji

Obrazloženje

Obrazloženje

Nema razloga za to da se na alkohol u vermutu i ostalim aromatiziranim vinima primjenjuje snižena porezna stopa.

Amandman 6.

Amandman 6.

7.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (7) | Isporuka, najam, održavanje i popravak prijevoznih sredstava | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Isporuka, najam, održavanje i popravci bicikala, dječjih kolica i invalidskih kolica
  .... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 | (7) | Isporuka, najam, održavanje i popravak prijevoznih sredstava | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Isporuka, najam, održavanje i popravci bicikala
  (uključujući električne bicikle), električnih romobila
  , dječjih kolica i invalidskih kolica
  ..... | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(7)

Isporuka, najam, održavanje i popravak prijevoznih sredstava

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Isporuka, najam, održavanje i popravci bicikala, dječjih kolica i invalidskih kolica

....

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

(7)

Isporuka, najam, održavanje i popravak prijevoznih sredstava

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Isporuka, najam, održavanje i popravci bicikala
  (uključujući električne bicikle), električnih romobila
  , dječjih kolica i invalidskih kolica

(uključujući električne bicikle), električnih romobila

.....

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

Obrazloženje

Obrazloženje

Trebalo bi pojasniti da države članice mogu odobriti smanjene porezne stope i za električne bicikle i električne romobile. Električni bicikli i električni romobili imaju važnu ulogu za mobilnost.

Amandman 7.

Amandman 7.

10.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (10) | Isporuka računalnih, elektroničkih i optičkih proizvoda; isporuka ručnih satova | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Ne postoji | Ne postoji | (10) | Isporuka računalnih, elektroničkih i optičkih proizvoda; isporuka ručnih satova | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Oprema za zračenje, elektromedicinska i elektroterapeutska oprema; naočale i kontaktne leće | 26.60




  32.50.4 |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(10)

Isporuka računalnih, elektroničkih i optičkih proizvoda; isporuka ručnih satova

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Ne postoji

Ne postoji

Ne postoji

Ne postoji

(10)

Isporuka računalnih, elektroničkih i optičkih proizvoda; isporuka ručnih satova

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Oprema za zračenje, elektromedicinska i elektroterapeutska oprema; naočale i kontaktne leće

Oprema za zračenje, elektromedicinska i elektroterapeutska oprema; naočale i kontaktne leće

26.60

26.60

32.50.4

32.50.4

Obrazloženje

Obrazloženje

Države članice trebale bi moći primjenjivati snižene porezne stope na naočale i kontaktne leće, kao i na elektroničke srčane stimulatore i slušna pomagala.

Amandman 8.

Amandman 8.

15.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (15) | Pružanje financijskih usluga
  i usluga osiguranja | 64


  65


  66 | Ne postoji | Ne postoji | (15) | Pružanje financijskih usluga | 64
  66 | Ne postoji | Ne postoji |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(15)

Pružanje financijskih usluga
  i usluga osiguranja

i usluga osiguranja

64

65

65

66

Ne postoji

Ne postoji

(15)

Pružanje financijskih usluga

64

66

Ne postoji

Ne postoji

Obrazloženje

Obrazloženje

U skladu s člankom 135. stavkom 1. točkom (a) Direktive 2006/112/EZ, države članice od poreza izuzimaju transakcije osiguranja i reosiguranja, uključujući povezane usluge koje provode posrednici i zastupnici u osiguranju.

Prijedlog Komisije stoga je u suprotnosti s tekstom Direktive 2006/112/EZ.

Prijedlog direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu posebne odredbe za mala poduzeća

(COM(2018) 21 final)

Amandman 9.

Amandman 9.

Uvodna izjava (13)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Nadalje, kako bi se osigurala usklađenost s uvjetima za izuzeće koje država članica odobrava poduzećima koja nemaju poslovni nastan na njezinu državnom području, potrebno je propisati prethodnu obavijest o namjeri korištenja izuzeća. Takvu obavijest bi
  malo poduzeće
  trebalo podnijeti
  u državi članici u kojoj ima poslovni nastan
  .
  Ta
  država članica bi zatim na temelju informacija iz prijave godišnjeg prometa tog poduzeća trebala te informacije dostaviti ostalim predmetnim državama članicama. | Nadalje, kako bi se osigurala usklađenost s uvjetima za izuzeće koje država članica odobrava poduzećima koja nemaju poslovni nastan na njezinu državnom području, potrebno je propisati prethodnu obavijest o namjeri korištenja izuzeća. Takvu obavijest bi trebalo podnijeti
  putem internetskog portala koji uspostavlja Komisija
  .
  Držav
  a
  članic
  a
  poslovnog nastana
  bi zatim na temelju informacija iz prijave godišnjeg prometa tog poduzeća trebala te informacije dostaviti ostalim predmetnim državama članicama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Nadalje, kako bi se osigurala usklađenost s uvjetima za izuzeće koje država članica odobrava poduzećima koja nemaju poslovni nastan na njezinu državnom području, potrebno je propisati prethodnu obavijest o namjeri korištenja izuzeća. Takvu obavijest bi
  malo poduzeće
  trebalo podnijeti
  u državi članici u kojoj ima poslovni nastan
  .
  Ta
  država članica bi zatim na temelju informacija iz prijave godišnjeg prometa tog poduzeća trebala te informacije dostaviti ostalim predmetnim državama članicama.

malo poduzeće

u državi članici u kojoj ima poslovni nastan

Ta

Nadalje, kako bi se osigurala usklađenost s uvjetima za izuzeće koje država članica odobrava poduzećima koja nemaju poslovni nastan na njezinu državnom području, potrebno je propisati prethodnu obavijest o namjeri korištenja izuzeća. Takvu obavijest bi trebalo podnijeti
  putem internetskog portala koji uspostavlja Komisija
  .
  Držav
  a
  članic
  a
  poslovnog nastana
  bi zatim na temelju informacija iz prijave godišnjeg prometa tog poduzeća trebala te informacije dostaviti ostalim predmetnim državama članicama.

putem internetskog portala koji uspostavlja Komisija

Držav

članic

poslovnog nastana

Obrazloženje

Obrazloženje

Ovaj je amandman povezan s amandmanom na članak 1. stavak 12. te sadrži prijedlog iz nacrta izvješća koji je Europskom parlamentu predstavio T. Vandenkendelaere (EPP/BE).

Amandman 10.

Amandman 10.

Članak 1. stavak 12.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| članak 284. zamjenjuje se sljedećim: | članak 284. zamjenjuje se sljedećim: |
| „Članak 284. | „Članak 284. |
| 1.   Države članice mogu izuzeti isporuke robe i usluga koje na njihovu državnom području obavljaju mala poduzeća s poslovnim nastanom na tom državnom području i čiji je iznos godišnjeg prometa u državi članici nastao tim isporukama niži od praga koji države članice utvrđuju za primjenu tog izuzeća. | 1.   Države članice mogu izuzeti isporuke robe i usluga koje na njihovu državnom području obavljaju mala poduzeća s poslovnim nastanom na tom državnom području i čiji je iznos godišnjeg prometa u državi članici nastao tim isporukama niži od praga koji države članice utvrđuju za primjenu tog izuzeća. |
| Države članice mogu na temelju objektivnih kriterija odrediti različite pragove
  za različite poslovne sektore
  . Međutim, ti pragovi ne smiju biti viši od
  85 000  EUR
  ili od protuvrijednosti tog iznosa u nacionalnoj valuti. | Države članice mogu na temelju objektivnih kriterija odrediti različite pragove. Međutim, ti pragovi ne smiju biti viši od
  100 000  EUR
  ili od protuvrijednosti tog iznosa u nacionalnoj valuti. |
| 2.   Države članice koje su uvele izuzeće za mala poduzeća također izuzimaju isporuke robe i usluga koje na njihovu državnom području obavljaju poduzeća s poslovnim nastanom u drugoj državi članici, uz uvjet da su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  a) | godišnji promet u Uniji tog malog poduzeća ne premašuje 100 000  EUR; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

članak 284. zamjenjuje se sljedećim:

članak 284. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 284.

„Članak 284.

1.   Države članice mogu izuzeti isporuke robe i usluga koje na njihovu državnom području obavljaju mala poduzeća s poslovnim nastanom na tom državnom području i čiji je iznos godišnjeg prometa u državi članici nastao tim isporukama niži od praga koji države članice utvrđuju za primjenu tog izuzeća.

1.   Države članice mogu izuzeti isporuke robe i usluga koje na njihovu državnom području obavljaju mala poduzeća s poslovnim nastanom na tom državnom području i čiji je iznos godišnjeg prometa u državi članici nastao tim isporukama niži od praga koji države članice utvrđuju za primjenu tog izuzeća.

Države članice mogu na temelju objektivnih kriterija odrediti različite pragove
  za različite poslovne sektore
  . Međutim, ti pragovi ne smiju biti viši od
  85 000  EUR
  ili od protuvrijednosti tog iznosa u nacionalnoj valuti.

za različite poslovne sektore

85 000  EUR

Države članice mogu na temelju objektivnih kriterija odrediti različite pragove. Međutim, ti pragovi ne smiju biti viši od
  100 000  EUR
  ili od protuvrijednosti tog iznosa u nacionalnoj valuti.

100 000  EUR

2.   Države članice koje su uvele izuzeće za mala poduzeća također izuzimaju isporuke robe i usluga koje na njihovu državnom području obavljaju poduzeća s poslovnim nastanom u drugoj državi članici, uz uvjet da su ispunjeni sljedeći uvjeti:

a)

godišnji promet u Uniji tog malog poduzeća ne premašuje 100 000  EUR;

| b) | vrijednost isporuka robe u državi članici u kojoj poduzeće nema poslovni nastan ne prelazi prag koji se u toj državi članici primjenjuje za dodjelu izuzeća poduzećima s poslovnim nastanom u toj državi članici. |
| --- | --- |

b)

vrijednost isporuka robe u državi članici u kojoj poduzeće nema poslovni nastan ne prelazi prag koji se u toj državi članici primjenjuje za dodjelu izuzeća poduzećima s poslovnim nastanom u toj državi članici.

2.   Države članice koje su uvele izuzeće za mala poduzeća također izuzimaju isporuke robe i usluga koje na njihovu državnom području obavljaju poduzeća s poslovnim nastanom u drugoj državi članici, uz uvjet da su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| a) | godišnji promet u Uniji tog malog poduzeća ne premašuje 100 000  EUR; |
| --- | --- |

a)

godišnji promet u Uniji tog malog poduzeća ne premašuje 100 000  EUR;

| b) | vrijednost isporuka robe u državi članici u kojoj poduzeće nema poslovni nastan ne prelazi prag koji se u toj državi članici primjenjuje za dodjelu izuzeća poduzećima s poslovnim nastanom u toj državi članici. |
| --- | --- |

b)

vrijednost isporuka robe u državi članici u kojoj poduzeće nema poslovni nastan ne prelazi prag koji se u toj državi članici primjenjuje za dodjelu izuzeća poduzećima s poslovnim nastanom u toj državi članici.

3.   Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi osigurale da mala poduzeća koja ostvaruju korist od izuzeća ispunjavaju uvjete iz stavaka 1. i 2.

3.   Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi osigurale da mala poduzeća koja ostvaruju korist od izuzeća ispunjavaju uvjete iz stavaka 1. i 2.

4.   
  Malo poduzeće dužno je prije nego se počne
  koristiti izuzećem u
  drugim državama članicama o tome obavijestiti
  držav
  u
  članic
  u u kojoj ima poslovni nastan
  .

4.   
  Komisija uspostavlja internetski portal putem kojeg se mogu registrirati mala poduzeća koja se žele
  koristiti izuzećem u
  nekoj drugoj
  držav
  i
  članic
  i
  .

Ako se malo poduzeće koristi izuzećem u državi članici različitoj od one u kojoj ima poslovni nastan, država članica poslovnog nastana poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurala da to malo poduzeće prijavi točan godišnji promet u Uniji i točan godišnji promet u državi članici te obavješćuje porezna tijela u predmetnim državama članicama u kojima malo poduzeće obavlja isporuke.”;

Ako se malo poduzeće koristi izuzećem u državi članici različitoj od one u kojoj ima poslovni nastan, država članica poslovnog nastana poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurala da to malo poduzeće prijavi točan godišnji promet u Uniji i točan godišnji promet u državi članici te obavješćuje porezna tijela u predmetnim državama članicama u kojima malo poduzeće obavlja isporuke.”;

Obrazloženje

Obrazloženje

Uspostava nacionalnih pragova trebala bi, u skladu s načelom supsidijarnosti, biti u nadležnosti država članica. Stoga osim gornje granice od 100 000 EUR predložene za cijelu Uniju ne bi trebalo uvoditi neki drugi maksimalni iznos. Mogućnost uvođenja različitih nacionalnih pragova treba pozdraviti s obzirom na povećanje fleksibilnosti, ali ograničenje te mogućnosti na neke gospodarske sektore moglo bi dovesti do problema u pogledu razgraničenja.

Amandman 11.

Amandman 11.

Članak 1. stavak 15.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| umeće se sljedeći članak 288.a: | umeće se sljedeći članak 288.a: |
| „Članak 288.a | „Članak 288.a |
| Ako tijekom sljedeće kalendarske godine godišnji promet u državi članici malog poduzeća premašuje prag za izuzeće iz članka 284. stavka 1., malo poduzeće smije nastaviti ostvarivati korist od izuzeća za tu godinu uz uvjet da njegov godišnji promet u državi članici u toj godini ne prelazi prag utvrđen u članku 284. stavku 1. za više od
  50 %
  .”; | Ako tijekom sljedeće kalendarske godine godišnji promet u državi članici malog poduzeća premašuje prag za izuzeće iz članka 284. stavka 1., malo poduzeće smije nastaviti ostvarivati korist od izuzeća za tu godinu uz uvjet da njegov godišnji promet u državi članici u toj godini ne prelazi prag utvrđen u članku 284. stavku 1. za više od
  33 %
  .”; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

umeće se sljedeći članak 288.a:

umeće se sljedeći članak 288.a:

„Članak 288.a

„Članak 288.a

Ako tijekom sljedeće kalendarske godine godišnji promet u državi članici malog poduzeća premašuje prag za izuzeće iz članka 284. stavka 1., malo poduzeće smije nastaviti ostvarivati korist od izuzeća za tu godinu uz uvjet da njegov godišnji promet u državi članici u toj godini ne prelazi prag utvrđen u članku 284. stavku 1. za više od
  50 %
  .”;

50 %

Ako tijekom sljedeće kalendarske godine godišnji promet u državi članici malog poduzeća premašuje prag za izuzeće iz članka 284. stavka 1., malo poduzeće smije nastaviti ostvarivati korist od izuzeća za tu godinu uz uvjet da njegov godišnji promet u državi članici u toj godini ne prelazi prag utvrđen u članku 284. stavku 1. za više od
  33 %
  .”;

33 %

Obrazloženje

Obrazloženje

Tom se odredbom ograničavaju „učinci litice”, ali bi moglo doći do narušavanja tržišnog natjecanja za ona poduzeća koja ne mogu iskoristiti to izuzeće. Stoga postotak za koji se prag može premašiti treba smanjiti s 50 % na 33 %.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja inicijativu Komisije za reformu sadašnjeg sustava PDV-a u EU-u čiji je cilj poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta i osigurati prilagodbu zakonodavstva o PDV-u promjenama u globalnom i digitalnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja inicijativu Komisije za reformu sadašnjeg sustava PDV-a u EU-u čiji je cilj poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta i osigurati prilagodbu zakonodavstva o PDV-u promjenama u globalnom i digitalnom gospodarstvu;

| 2. | naglašava, međutim, da Prijedlog mora biti uravnotežen kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja i povećanje administrativnog opterećenja i troškova za MSP-ove, kao i za lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

2.

naglašava, međutim, da Prijedlog mora biti uravnotežen kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja i povećanje administrativnog opterećenja i troškova za MSP-ove, kao i za lokalne i regionalne vlasti;

| 3. | smatra da razlike u propisima i stopama PDV-a osobito utječu na pogranične regije i poslovanje MSP-ova u tim regijama. Stoga bi trebalo ispitati teritorijalni učinak Prijedloga u pogledu omogućavanja veće fleksibilnosti u određivanju stopa PDV-a, kao i predloženih pragova; |
| --- | --- |

3.

smatra da razlike u propisima i stopama PDV-a osobito utječu na pogranične regije i poslovanje MSP-ova u tim regijama. Stoga bi trebalo ispitati teritorijalni učinak Prijedloga u pogledu omogućavanja veće fleksibilnosti u određivanju stopa PDV-a, kao i predloženih pragova;

Zajednički propisi o stopama PDV-a

Zajednički propisi o stopama PDV-a

| 4. | pozdravlja prijedlog Komisije da se roba i usluge oporezuju u skladu s načelom države odredišta, jer se na taj način smanjuje rizik od narušavanja tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja prijedlog Komisije da se roba i usluge oporezuju u skladu s načelom države odredišta, jer se na taj način smanjuje rizik od narušavanja tržišnog natjecanja;

| 5. | podržava članak 98. stavak 1. i 2. Prijedloga direktive u skladu s kojim države članice smiju primijeniti najviše dvije snižene stope od najmanje 5 %, jednu sniženu stopu nižu od minimalne dopuštene stope od 5 % te izuzeće s pravom na odbitak ulaznog PDV-a; |
| --- | --- |

5.

podržava članak 98. stavak 1. i 2. Prijedloga direktive u skladu s kojim države članice smiju primijeniti najviše dvije snižene stope od najmanje 5 %, jednu sniženu stopu nižu od minimalne dopuštene stope od 5 % te izuzeće s pravom na odbitak ulaznog PDV-a;

| 6. | pozdravlja prijedlog Komisije za izradu popisa robe (Prilog III.a) na koju se ne smiju primjenjivati snižene stope, kojim se zamjenjuje sadašnji popis robe (uz razne ograničene iznimke) na koju se mogu primjenjivati stope PDV-a niže od standardne stope. Prijedlogom se državama članicama daje veći stupanj fleksibilnosti te se uklanja nedostatak porezne neutralnosti izazvan činjenicom da neke države članice primjenjuju snižene porezne stope na robu za koju druge države članice ne smiju uvoditi takve stope. Važno je istaknuti da je svrha tog popisa izbjegavanje narušavanja tržišnog natjecanja te da se on stoga ne bi smio koristiti za ostvarivanje drugih političkih ciljeva; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja prijedlog Komisije za izradu popisa robe (Prilog III.a) na koju se ne smiju primjenjivati snižene stope, kojim se zamjenjuje sadašnji popis robe (uz razne ograničene iznimke) na koju se mogu primjenjivati stope PDV-a niže od standardne stope. Prijedlogom se državama članicama daje veći stupanj fleksibilnosti te se uklanja nedostatak porezne neutralnosti izazvan činjenicom da neke države članice primjenjuju snižene porezne stope na robu za koju druge države članice ne smiju uvoditi takve stope. Važno je istaknuti da je svrha tog popisa izbjegavanje narušavanja tržišnog natjecanja te da se on stoga ne bi smio koristiti za ostvarivanje drugih političkih ciljeva;

| 7. | smatra da postojeća pravila ne osiguravaju fiskalnu neutralnost među državama članicama te sprečavaju mogućnosti iskorištavanja tehnološkog razvoja jer se isti proizvod ili usluga, ovisno o obliku distribucije, oporezuje po drugačijim stopama. Dobar primjer za to je zabrana snižene stope PDV-a za digitalne publikacije kao što su elektroničke novine, audio knjige i streaming glazbe. Time je pogođena osobito novinska industrija čija se važnost za demokraciju ne smije podcijeniti i koja trenutačno zbog sve veće digitalizacije uporabe medija prolazi kroz velike strukturne promjene; |
| --- | --- |

7.

smatra da postojeća pravila ne osiguravaju fiskalnu neutralnost među državama članicama te sprečavaju mogućnosti iskorištavanja tehnološkog razvoja jer se isti proizvod ili usluga, ovisno o obliku distribucije, oporezuje po drugačijim stopama. Dobar primjer za to je zabrana snižene stope PDV-a za digitalne publikacije kao što su elektroničke novine, audio knjige i streaming glazbe. Time je pogođena osobito novinska industrija čija se važnost za demokraciju ne smije podcijeniti i koja trenutačno zbog sve veće digitalizacije uporabe medija prolazi kroz velike strukturne promjene;

| 8. | polazi od pretpostavke da se članak 98. stavak 3. primjenjuje na robu i usluge koje obično kupuju potrošači. Nakon što se to utvrdi, proizvodi i usluge moći će se prodavati po sniženoj stopi, čak i kada se prodaju poduzećima kao i fizičkim osobama; |
| --- | --- |

8.

polazi od pretpostavke da se članak 98. stavak 3. primjenjuje na robu i usluge koje obično kupuju potrošači. Nakon što se to utvrdi, proizvodi i usluge moći će se prodavati po sniženoj stopi, čak i kada se prodaju poduzećima kao i fizičkim osobama;

| 9. | naglašava da pojam „krajnji potrošač” može dovesti do poteškoća u vezi s primjenom. „Krajnji potrošač” u kontekstu PDV-a može biti ili fizička osoba, ili pravna osoba koja nije porezni obveznik, ili porezni obveznik koji obavlja djelatnost izuzetu od oporezivanja bez prava na odbitak ulaznog PDV-a. Iz obrazloženja proizlazi da je krajnji potrošač osoba koja robu ili usluge kupuje za osobnu upotrebu. Budući da i pravne osobe mogu biti krajnji korisnici, OR smatra da bi i one trebale potpasti pod tu odredbu; |
| --- | --- |

9.

naglašava da pojam „krajnji potrošač” može dovesti do poteškoća u vezi s primjenom. „Krajnji potrošač” u kontekstu PDV-a može biti ili fizička osoba, ili pravna osoba koja nije porezni obveznik, ili porezni obveznik koji obavlja djelatnost izuzetu od oporezivanja bez prava na odbitak ulaznog PDV-a. Iz obrazloženja proizlazi da je krajnji potrošač osoba koja robu ili usluge kupuje za osobnu upotrebu. Budući da i pravne osobe mogu biti krajnji korisnici, OR smatra da bi i one trebale potpasti pod tu odredbu;

| 10. | podržava prijedlog da ponderirana prosječna stopa bude veća od 12 % kako bi se zaštitili porezni prihodi država članica; |
| --- | --- |

10.

podržava prijedlog da ponderirana prosječna stopa bude veća od 12 % kako bi se zaštitili porezni prihodi država članica;

| 11. | smatra da bi veća fleksibilnost u utvrđivanju stopa PDV-a mogla povećati složenost, osobito za MSP-ove jer oni za razliku od velikih poduzeća nemaju sredstva i strukture za primjenu nekoliko različitih poreznih stopa pri prekograničnom poslovanju; |
| --- | --- |

11.

smatra da bi veća fleksibilnost u utvrđivanju stopa PDV-a mogla povećati složenost, osobito za MSP-ove jer oni za razliku od velikih poduzeća nemaju sredstva i strukture za primjenu nekoliko različitih poreznih stopa pri prekograničnom poslovanju;

| 12. | poziva Komisiju da uspostavi elektronički portal, primjerice daljnjim razvojem postojećeg portala TEDB, uz pomoć kojega bi poduzeća imala uvid u različite stope PDV-a koje se primjenjuju u državama članicama te mogla, u okvirima uvjeta za izuzeće koje određena država članica dodijeli poduzećima koja u njoj nemaju poslovni nastan, poslati obavijest o namjeri da to izuzeće iskoriste. Taj portal mora biti pristupačan, pouzdan i dostupan na svim jezicima EU-a; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisiju da uspostavi elektronički portal, primjerice daljnjim razvojem postojećeg portala TEDB, uz pomoć kojega bi poduzeća imala uvid u različite stope PDV-a koje se primjenjuju u državama članicama te mogla, u okvirima uvjeta za izuzeće koje određena država članica dodijeli poduzećima koja u njoj nemaju poslovni nastan, poslati obavijest o namjeri da to izuzeće iskoriste. Taj portal mora biti pristupačan, pouzdan i dostupan na svim jezicima EU-a;

| 13. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost proširenja primjene minisustava za pružanje usluga na jednom mjestu (MOSS) u vezi s provedbom ovog prijedloga. Sustav MOSS je osobito važan za upravljanje u području PDV-a u državi odredišta; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisiju da razmotri mogućnost proširenja primjene minisustava za pružanje usluga na jednom mjestu (MOSS) u vezi s provedbom ovog prijedloga. Sustav MOSS je osobito važan za upravljanje u području PDV-a u državi odredišta;

| 14. | ističe da bi veća fleksibilnost u utvrđivanju stopa PDV-a mogla otežati donošenje odluke o pitanju kako bi se trebala oporezivati transakcija koja obuhvaća nekoliko usluga. Taj se problem odnosi na poreznu stopu koju treba primijeniti, na poreznu osnovicu, na tip fakture te na pitanje u kojoj se državi plaća porez. To može prouzročiti poteškoće pri izdavanju računa, nesigurnost, troškove i sporove, budući da se to pitanje u državama članicama možda rješava na različite načine. Stoga smatra da su potrebne jasne smjernice Komisije o tome na koji način postupati s transakcijama koje obuhvaćaju nekoliko usluga; |
| --- | --- |

14.

ističe da bi veća fleksibilnost u utvrđivanju stopa PDV-a mogla otežati donošenje odluke o pitanju kako bi se trebala oporezivati transakcija koja obuhvaća nekoliko usluga. Taj se problem odnosi na poreznu stopu koju treba primijeniti, na poreznu osnovicu, na tip fakture te na pitanje u kojoj se državi plaća porez. To može prouzročiti poteškoće pri izdavanju računa, nesigurnost, troškove i sporove, budući da se to pitanje u državama članicama možda rješava na različite načine. Stoga smatra da su potrebne jasne smjernice Komisije o tome na koji način postupati s transakcijama koje obuhvaćaju nekoliko usluga;

Pojednostavljenje propisa za mala poduzeća

Pojednostavljenje propisa za mala poduzeća

| 15. | pozdravlja prijedlog Europske komisije da se državama članicama pruži više mogućnosti za pojednostavljenje postupaka u vezi s PDV-om za mala poduzeća. Međutim, ujedno je važno poboljšati učinkovitost oporezivanja i suzbijati prijevare kako bi se spriječilo nepošteno tržišno natjecanje te državama članicama osigurali prihodi od poreza; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja prijedlog Europske komisije da se državama članicama pruži više mogućnosti za pojednostavljenje postupaka u vezi s PDV-om za mala poduzeća. Međutim, ujedno je važno poboljšati učinkovitost oporezivanja i suzbijati prijevare kako bi se spriječilo nepošteno tržišno natjecanje te državama članicama osigurali prihodi od poreza;

| 16. | slaže se s predloženom definicijom „malog poduzeća” kao poduzeća s godišnjim prometom do najviše 2 000 000 EUR ostvarenim u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

16.

slaže se s predloženom definicijom „malog poduzeća” kao poduzeća s godišnjim prometom do najviše 2 000 000 EUR ostvarenim u Europskoj uniji;

| 17. | ukazuje na činjenicu da su, zbog fragmentacije i složenosti sustava PDV-a, poduzeća koja se bave prekograničnim poslovanjem izložena velikim troškovima usklađivanja. Ti su troškovi nesrazmjerno visoki za MSP-ove, koji čine okosnicu gospodarstva i zapošljavanja na regionalnoj razini, posebno u slučaju malih poduzeća s godišnjim prometom manjim od 2 000 000 EUR. Ta poduzeća čine 98 % svih poduzeća u EU-u, njihov udio u ukupnom prometu iznosi oko 15 %, a zaslužna su za 25 % neto prihoda od PDV-a; |
| --- | --- |

17.

ukazuje na činjenicu da su, zbog fragmentacije i složenosti sustava PDV-a, poduzeća koja se bave prekograničnim poslovanjem izložena velikim troškovima usklađivanja. Ti su troškovi nesrazmjerno visoki za MSP-ove, koji čine okosnicu gospodarstva i zapošljavanja na regionalnoj razini, posebno u slučaju malih poduzeća s godišnjim prometom manjim od 2 000 000 EUR. Ta poduzeća čine 98 % svih poduzeća u EU-u, njihov udio u ukupnom prometu iznosi oko 15 %, a zaslužna su za 25 % neto prihoda od PDV-a;

| 18. | ukazuje na to da kod isporuke elektroničkih usluga može biti teško utvrditi u kojoj je državi članici nastanjen kupac. Za mala su poduzeća administrativni troškovi za utvrđivanje činjeničnog stanja na način kakav zahtijevaju porezne vlasti ponekad toliko veliki da ih to odvraća od poslovanja s klijentima u drugim državama članicama. Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za mala poduzeća s prometom od najviše 2 000 000 EUR ostvarenim u Uniji, tim bi se poduzećima trebalo dopustiti da za predmetne usluge naplaćuju najveću stopu PDV-a predviđenu u EU-u; |
| --- | --- |

18.

ukazuje na to da kod isporuke elektroničkih usluga može biti teško utvrditi u kojoj je državi članici nastanjen kupac. Za mala su poduzeća administrativni troškovi za utvrđivanje činjeničnog stanja na način kakav zahtijevaju porezne vlasti ponekad toliko veliki da ih to odvraća od poslovanja s klijentima u drugim državama članicama. Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za mala poduzeća s prometom od najviše 2 000 000 EUR ostvarenim u Uniji, tim bi se poduzećima trebalo dopustiti da za predmetne usluge naplaćuju najveću stopu PDV-a predviđenu u EU-u;

| 19. | dijeli stav Komisije da bi troškovi usklađivanja s propisima o PDV-u trebali biti što niži te pozdravlja to što bi se na temelju Prijedloga troškovi usklađivanja s propisima o PDV-u za MSP-ove trebali smanjiti za do 18 % godišnje; |
| --- | --- |

19.

dijeli stav Komisije da bi troškovi usklađivanja s propisima o PDV-u trebali biti što niži te pozdravlja to što bi se na temelju Prijedloga troškovi usklađivanja s propisima o PDV-u za MSP-ove trebali smanjiti za do 18 % godišnje;

| 20. | podržava prijedlog da sva mala poduzeća s poslovnim nastanom u drugoj državi članici mogu biti oslobođena od plaćanja poreza pod uvjetom da njihov godišnji promet ostvaren u EU-u ne nadmašuje 100 000 EUR; međutim, smatra da bi bilo primjereno ispitati posljedice koje ograničavaju gospodarski rast. Za poduzeće koje je oslobođeno od plaćanja poreza, pa je zbog toga izloženo mnogo manjem administrativnom opterećenju, premašivanje tog praga može izazvati veliko ekonomsko opterećenje; |
| --- | --- |

20.

podržava prijedlog da sva mala poduzeća s poslovnim nastanom u drugoj državi članici mogu biti oslobođena od plaćanja poreza pod uvjetom da njihov godišnji promet ostvaren u EU-u ne nadmašuje 100 000 EUR; međutim, smatra da bi bilo primjereno ispitati posljedice koje ograničavaju gospodarski rast. Za poduzeće koje je oslobođeno od plaćanja poreza, pa je zbog toga izloženo mnogo manjem administrativnom opterećenju, premašivanje tog praga može izazvati veliko ekonomsko opterećenje;

| 21. | pozdravlja prijedlog da se malim poduzećima omogući izdavanje pojednostavljenih računa, kao i prijedlog da se mala poduzeća oslobođena od plaćanja poreza izuzmu od obveze izdavanja računa; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja prijedlog da se malim poduzećima omogući izdavanje pojednostavljenih računa, kao i prijedlog da se mala poduzeća oslobođena od plaćanja poreza izuzmu od obveze izdavanja računa;

| 22. | slaže se s prijedlogom da računovodstveno razdoblje za prijavu PDV-a za mala poduzeća može iznositi jednu kalendarsku godinu; |
| --- | --- |

22.

slaže se s prijedlogom da računovodstveno razdoblje za prijavu PDV-a za mala poduzeća može iznositi jednu kalendarsku godinu;

| 23. | smatra upitnim prijedlog da se poduzeća oslobođena od plaćanja PDV-a izuzmu od obveze vođenja računa i evidencije. Takav ustupak može dovesti od zlouporabe, s obzirom na to da za države članice nije jednostavno provjeravati premašuje li poduzetnik utvrđeni prag; |
| --- | --- |

23.

smatra upitnim prijedlog da se poduzeća oslobođena od plaćanja PDV-a izuzmu od obveze vođenja računa i evidencije. Takav ustupak može dovesti od zlouporabe, s obzirom na to da za države članice nije jednostavno provjeravati premašuje li poduzetnik utvrđeni prag;

| 24. | napominje da su neke države članice poduzele mjere za olakšavanje registracije novih poduzeća i poboljšanje poslovnog okruženja, ali da to ujedno može povećati opasnost od „kružnih prijevara”. Procjenjuje se da je razlika između planiranog i prikupljenog PDV-a uslijed kružnih prijevara samo tijekom 2014. godine iznosila 50 milijardi EUR. Za smanjenje razlike između planiranog i prikupljenog PDV-a važno je poboljšati učinkovitost oporezivanja i suzbiti porezne prijevare. |
| --- | --- |

24.

napominje da su neke države članice poduzele mjere za olakšavanje registracije novih poduzeća i poboljšanje poslovnog okruženja, ali da to ujedno može povećati opasnost od „kružnih prijevara”. Procjenjuje se da je razlika između planiranog i prikupljenog PDV-a uslijed kružnih prijevara samo tijekom 2014. godine iznosila 50 milijardi EUR. Za smanjenje razlike između planiranog i prikupljenog PDV-a važno je poboljšati učinkovitost oporezivanja i suzbiti porezne prijevare.

Bruxelles, 10. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/52

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Akcijski plan za digitalno obrazovanje

(2018/C 461/08)

| Glavni izvjestitelj: | Domenico GAMBACORTA (IT/EPP), predsjednik pokrajine Avellino |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o akcijskom planu za digitalno obrazovanje
  COM(2018) 22 final |

Glavni izvjestitelj:

Domenico GAMBACORTA (IT/EPP), predsjednik pokrajine Avellino

Referentni dokument/i:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o akcijskom planu za digitalno obrazovanje

COM(2018) 22 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Ključne poruke

| 1. | ističe da obrazovanje od Bolonjskog procesa igra ključnu ulogu u stvaranju europskog prostora za dijalog i suradnju u području temeljnih načela – slobode izražavanja, tolerancije, slobode istraživanja, slobodnog kretanja studenata i osoblja, uključenosti studenata i zajedničkog oblikovanja procesa cjeloživotnog učenja – koji odražavaju temeljne vrijednosti aktualnog europskog društva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je obaveza država članica EU-a da mladim ljudima pruže „najbolje obrazovanje i osposobljavanje” potvrđena u nedavnim deklaracijama (Bratislava, rujan 2016., Rim, ožujak 2017.) i sastancima na vrhu (Tallin, svibanj 2017., Göteborg, studeni 2017., Bruxelles, siječanj 2018.). |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe kako će digitalna revolucija i dalje značajno mijenjati način na koji Europljani žive, studiraju i rade i povezuju te da su digitalne vještine i kompetencije uz pismenost i matematičku pismenost od temeljne važnosti kako bi se građanima pomoglo da se suoče s izazovima globaliziranog i međusobno povezanog svijeta koji se neprestano mijenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | slaže se s time da usvajanje digitalnih vještina i kompetencija treba započeti u ranoj dobi i nastaviti tijekom života kao dio obrazovnog programa za dječju dob ili obrazovanje odraslih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uviđa da je razvoj digitalnih vještina radne snage EU-a ključan za suočavanje s pitanjem transformacije tržišta rada i izbjegavanje nedostatka vještina ili neusklađenosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da je digitalno obrazovanje potreba i prilika za rješavanje obrazovnih izazova primjerice pružanjem mogućnosti za uključiviju nastavu izrađenu po mjeri za osobe s posebnim obrazovnim potrebama i osobe s invaliditetom, migrante i osobe u sustavima skrbi država članica; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da razvoj digitalnih vještina služi kao odličan poticaj za razvoj novog poduzetničkog talenta, za stjecanje neovisnosti u obavljanju pojedinačnih ili komplementarnih zadaća, kao i za podršku rada multidisciplinarnih ili geografski izmiješanih timova; i |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe potencijal digitalne transformacije za mogućnost napredovanja na društvenoj ljestvici, formiranje obrazovanijih i obavještenijih građana, poticanje građanske uključenosti, demokratizaciju znanja, poboljšanje pristupa informacijama, njihovog korištenja i proizvodnje, u cilju stvaranja zdravog digitalnog identiteta te aktivnih i odgovornih digitalnih građana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da su loše pripremljeni korisnici posebice u opasnosti od brojnih rizika koji se kriju u nesvjesnoj upotrebi digitalnih resursa, što uključuje kibernetičko nasilje, lažno predstavljanje (eng. phishing), slanje poruka i fotografija seksualnog sadržaja (eng. sexting), seksualnu iznudu (eng. sextortion), poremećaj ovisnosti o internetskim igrama (eng. Internet Gaming Disorder), simptomi stresa povezanog s digitalnim radom, sindrom FOMO odnosno strah od propuštanja informacija (eng. Fear of Missing Out); |
| --- | --- |

9.

| 10. | zahtijeva da se veći naglasak stavi na jačanje kritičkog razmišljanja i medijske pismenosti djece i mladih te odraslih, kako bi mogli prepoznati i oduprijeti se ogromnoj količini lažnih vijesti kao i riziku nekritičkog korištenja informacija dostupnih na internetu ili informacija dostupnih digitalnim putem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ukazuje na rizik koji masovno uvođenje algoritama i sustava strojnog učenja koji se temelje na umjetnoj inteligenciji i analitici podataka predstavlja za pedagošku slobodu kao i za pitanja neutralnosti, sigurnosti i privatnosti podataka; |
| --- | --- |

11.

| 12. | spominje neke rezultate iz „Istraživanja škola, IKT u obrazovanju” (1) (2013.), u kojem je ustanovljeno sljedeće:






  — | dostupnost infrastrukture na školskoj razini znatno se razlikuje među zemljama; |
| --- | --- | --- |

12.

—

dostupnost infrastrukture na školskoj razini znatno se razlikuje među zemljama;

| — | samo oko 50 % studenata u EU-u podučava nastavnik koji ima pozitivan stav o svojoj sposobnosti da digitalne tehnologije na pedagoški vrijedan način uključi u nastavne aktivnosti; |
| --- | --- |

—

samo oko 50 % studenata u EU-u podučava nastavnik koji ima pozitivan stav o svojoj sposobnosti da digitalne tehnologije na pedagoški vrijedan način uključi u nastavne aktivnosti;

| — | samo oko 25 – 30 % učenika podučavaju nastavnici kojima je osposobljavanje u području IKT-a obavezno; |
| --- | --- |

—

samo oko 25 – 30 % učenika podučavaju nastavnici kojima je osposobljavanje u području IKT-a obavezno;

| 13. | posljedično tome, ističe da nastavnici i nastavno osoblje igraju ključnu ulogu u usmjeravanju učenika ka inovativnim praksama stvaranja znanja putem odgovarajućih poveznica između formalnog, neformalnog i informalnog učenja, pod pretpostavkom da ne postoji jedinstven pristup povećanju razine digitalnih inovacija u obrazovanju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da su nastavnicima, ravnateljima škola i drugim obrazovnim subjektima potrebni potpora i odgovarajuće osposobljavanje kako bi učinkovito pronašli svoj način da kombiniraju tradicionalne obrazovne metode s mogućnostima koje nude digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | u tu svrhu predlaže suradnju između privatnih i javnih dionika u koju bi posebice bili uključeni ponuđači obrazovnih tehnologija putem eventualnih strukovnih organizacija, kako bi se nastavnicima, uz besplatne digitalne obrazovne materijale, omogućilo osposobljavanje te kako bi se riješili prekogranični problemi vezani uz autorska prava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe rizike koji se javljaju u kontekstu velikih digitalnih poduzeća, posebice GAFAM-a (Google, Amazon, Facebook, Apple i Microsoft), koji nameću svoje standarde u obrazovanju nudeći svoj hardver i/ili softver i obrazovne resurse, za koje je neophodno uvesti stroge kontrole u pogledu zaštite podataka i autorskih prava; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je potrebno smanjiti postojeći digitalni jaz, i to uzimanjem u obzir različitih čimbenika te pojave, primjerice života u različitim geografskim i demografskim kontekstima, različitih jezika sporazumijevanja, različitih razina obrazovanja, rodne i dobne različitosti, mogućeg invaliditeta, pripadanja socioekonomskim skupinama u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | insistira na potrebi boljeg iskorištavanja financijske potpore EU-a kako bi se osiguralo da su škole i obrazovne ustanove (što uz ustanove obaveznog obrazovanja uključuje i druge obrazovne faze poput dječjih vrtića, centara za obrazovanje odraslih, muzičkih škola itd. kako bi se osigurao cjeloživotni pristup učenju) bolje opremljene nužnom infrastrukturom za širokopojasne veze velike brzine i kvalitete, a posebice one koje se nalaze u područjima s geografskim, demografskim i socijalnim izazovima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | predlaže da se u skladu s provedbom digitalnih inovativnih resursa i praksi testiraju te potom i uvedu i novi resursi i načini procjene poput evaluacijskih uputa i kriterija, i to u kombinaciji s tradicionalnijim metodama, kako bi se iskoristio potencijal koji brzo pružanje povratnih informacija predstavlja za učinkovitiji proces učenja izrađen po mjeri; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primjećuje da, u skladu s načelima koja su nadahnuće za Platformu za cjeloživotno učenje te kako bi se poboljšali iskustvo i rezultati učenja, učenicima treba osigurati središnju ulogu, i to određivanjem ciljeva na temelju mišljenja i vrijednosti učenika kako bi se izbjeglo da imaju ulogu pasivnog potrošača tehnologije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja Akcijski plan za digitalno obrazovanje kao kratkoročni i srednjoročni alat za poticanje, provedbu i povećavanje svrsishodne upotrebe digitalnih i inovativnih obrazovnih praksi u školama, u okviru strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te visokog obrazovanja kao dio „europskog prostora obrazovanja” i „Novog programa vještina za Europu” (2) kojim se nadopunjuju preporuke o zajedničkim vrijednostima i ključnim kompetencijama. |
| --- | --- |

21.

| 22. | uviđa da su prioriteti utvrđeni u Akcijskom planu za digitalno obrazovanje u skladu sa složenim i brojnim izazovima koje predstavlja digitalna revolucija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da se Akcijski plan za digitalno obrazovanje na odgovarajući način treba poduprijeti sredstvima iz novog višegodišnjeg financijskog okvira kao i resursima nacionalnih proračuna koje je, uz povezivost i infrastrukture, potrebno dodijeliti i u svrhe razvoja digitalnih vještina i kompetencija na svim razinama obrazovanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da je preduvjet za integraciju digitalne tehnologije u naše obrazovne sustave i postizanje ciljeva Akcijskog plana plodonosnija suradnja svih uključenih i potencijalnih dionika, kojom bi se osigurale konvergencija, sinergije i multidisciplinarna stručnost kao i interoperabilnosti različitih sustava; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da je od ključne važnosti osigurati ulaganje znatnog napora u koordinaciju i integraciju svih inicijativa i mjera kojima se također poboljšavaju politike širenja, kako bi se izbjeglo to da uglavnom samo obrazovne i političke institucije iskorištavaju dostupne prilike jer su sposobnije nositi se s prekompliciranim pozivima na financijsku potporu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća na temeljnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi politika obrazovanja i osposobljavanja te na to da bi stoga postupak prilagođavanja obrazovnih sustava standardima digitalnog doba trebao uključivati sve razine upravljanja (europsku, nacionalnu, regionalnu i lokalnu). |
| --- | --- |

26.

Bolje iskorištavanje digitalne tehnologije za podučavanje i učenje: digitalne kompetencije i vještine za digitalnu transformaciju

| 27. | ističe da su usprkos tome što je pristup digitalnoj infrastrukturi samo jedan od aspekata digitalnog jaza, manjak financijskih sredstava te nedovoljna i nedjelotvorna oprema te pojasna širina i dalje prepreka za korištenje IKT-a za podučavanje i učenje: |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva na pružanje potpore izradi nacionalnih strategija i okvira, za pospješivanje dijaloga među dionicima i veću potporu za nastavnike kako bi stekli metodološku stručnost; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nada se da će pokretanje široke kampanje inicijativa za osposobljavanje nastavnika i nastavničkog osoblja osnažiti njihove trenutačne digitalne vještine, s posebnim naglaskom na osobe s niskom razinom stručnosti i iskustva u području digitalnih tehnologija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja to što EU podupire digitalnu spremnost općih i strukovnih škola jačanjem njihovih digitalnih kompetencija i stavljanjem na raspolaganje alata za samoprocjenu SELFIE milijunu nastavnika, voditelja osposobljavanja i učenika do kraja 2019., u sinergiji s instrumentima za procjenu koji bi mogli biti usvojeni na razini pojedinačnih država članica; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da IKT doprinosi inovacijama u procesima i ustrojstvenim rješenjima te smatra da su alati poput Europskog okvira za računalne vještine (e-CF) korisni kao referentni izvor za kompetencije i vještine u području IKT-a diljem Europe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prepoznaje dodanu vrijednost sustava kupona s naglaskom na područjima u nepovoljnom položaju i osiguravanjem potpune primjene skupa alata za ruralna područja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | odobrava okvir za izdavanje digitalno potvrđenih kvalifikacija i potvrđivanje digitalno stečenih vještina koje su pouzdane i višejezične te smatra ključnim da okvir u potpunosti bude usklađen s Europskim kvalifikacijskim okvirom za cjeloživotno učenje (EQF) i europskom klasifikacijom vještina, kompetencija, kvalifikacija i zanimanja (ESCO); |
| --- | --- |

33.

| 34. | potiče suradnju između industrijskog sektora i obrazovanja te drugih oblika javno-privatnih partnerstava u cilju razvijanja programa osposobljavanja u području digitalnih vještina te u cilju osiguravanja jednake dostupnosti digitalnih karijera, bez obzira na socioekonomski status ili tjelesni invaliditet. |
| --- | --- |

34.

Razvoj odgovarajućih digitalnih kompetencija i vještina za digitalnu transformaciju

| 35. | ističe da školske zajednice trebaju podržavati sve učenike i odgovarati na njihove posebne potrebe u cilju jamčenja potpune uključenosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da je ključno smanjiti obrazovne razlike među studentima koji pripadaju različitim socioekonomskim skupinama, iskoristiti potencijal nastave izrađene po mjeri i novih alata za učenje te u potpunosti iskoristiti prednost otvorenih obrazovnih resursa i otvorene znanosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nada se razvoju europske platforme za digitalno visoko obrazovanje koja bi nudila učenje, kombiniranu mobilnost, virtualne kampuse i razmjenu najbolje prakse među ustanovama visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja Europski referentni okvir digitalne kompetencije za nastavno osoblje koji nudi smjernice za razvoj modela digitalne kompetencije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe važnost poticanja i olakšavanja razvoja digitalnih kompetencija nastavnika iz cjelovite perspektive i u okviru europskog okvira vještina za nastavnike koji pokriva temeljnu i trajnu izobrazbu nastavnika. |
| --- | --- |

39.

| 40. | uviđa važnost mobilnosti te stoga poziva na veću usredotočenost sljedećeg programa Erasmus + i drugih relevantnih programa EU-a za financiranje kako bi se podržala prilagodba postupaka obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu. |
| --- | --- |

40.

| 41. | stiče važnost zajedničkih napora i suradnje u području obrazovanja. Poziva na uspostavu zajedničke europske platforme otvorene raznim dionicima radi razvoja mjerila i pokazatelja s pomoću kojih bi se raznim pružateljima usluga obrazovanja omogućilo da detaljno prate napredak u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama u školama i drugim obrazovnim okruženjima. Rad u okviru te platforme treba se odvijati uz blisku suradnju među državama članicama kako bi se u obzir uzela stečena iskustva, utvrdile postojeće metode praćenja itd.; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe važnost digitalnih kompetencija za sve građane, kao što stoji u revidiranom Europskom referentnom okviru ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje, kao i u Europskom okviru digitalne kompetencije za građane u pet područja (informacijska i podatkovna pismenost; komunikacija i suradnja; stvaranje digitalnog sadržaja; sigurnost i dobrobit te rješavanje problema) i potiče poučavanje i učenje u kojima su digitalne vještine integrirane među druge vještine koje je potrebno razviti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podržava predloženo: i. kampanju podizanja svijesti na razini EU-a usmjerenu na nastavnike, roditelje i učenike u cilju poticanja internetske sigurnosti, kiberhigijene i medijske pismenosti, ii. obrazovne inicijative u području kibersigurnosti na temelju okvira digitalne kompetencije za građane te iii. valorizaciju i širenje dobrih praksi, u cilju osposobljavanja građana za sigurno i odgovorno korištenje tehnologijom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | potiče poduzetnički duh regija i gradova te pomak ka otvorenim inovacijama unutar viđenja partnerstava usmjerenog na ljude, i to između dionika javnog i privatnog sektora, sveučilišta i građana; |
| --- | --- |

44.

| 45. | očekuje da će i dalje biti obaviješten o političkim saznanjima o tome kako se mjere provode te da će biti pozvan da doprinese novoj raspravi na europskoj razini o budućoj suradnji u području obrazovanja i osposobljavanja. |
| --- | --- |

45.

Poboljšanje obrazovanja poboljšanom analizom podataka i predviđanjem

| 46. | nada se usvajanju zajedničkog metodološkog okvira za utvrđivanje pokazatelja kojima se može obuhvatiti digitalni jaz te poziva na to da se značajan napor uloži u stvaranje i prikupljanje pouzdanih i lako dostupnih podataka za njegovu evaluaciju i praćenje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | skreće pozornost na probleme koji nastaju kada su osobni podaci i studentski dosjei pohranjeni kod privatnih operatera, često u drugom dijelu svijeta. Konkretno, posebnu pažnju treba posvetiti tome jesu li ti operateri spremni potpisati korisničke ugovore s brojnim lokalnim, regionalnim i nacionalnim vlastima; |
| --- | --- |

47.

| 48. | Također izražava zabrinutost zbog rudarenja podataka, odnosno što uraditi kada poduzeća koriste podatke učenika i školskih zaposlenika kako bi ih prodala trećim stranama te primjećuje da je također važno, prije svega za lokalne i regionalne vlasti, razjasniti koliko dugo relevantni administrativni podaci i slični dokumenti mogu biti javno dostupni; |
| --- | --- |

48.

| 49. | sa zadovoljstvom iščekuje pokretanje planiranih pilot-projekata za iskorištavanje dostupnih podataka i za omogućavanje provedbe i praćenja obrazovne politike te pozdravlja i planirane alate i smjernice za države članice; |
| --- | --- |

49.

| 50. | Smatra važnim uvođenje strateškog predviđanja povezanog s kretanjima u području digitalne transformacije koja su ključna za budućnost obrazovnih sustava, u bliskoj suradnji sa stručnjacima iz država članica – i uz uključivanje lokalnih i regionalnih predstavnika, te iskorištavanje postojećih i budućih oblika europske suradnje u području obrazovanja i osposobljavanja. |
| --- | --- |

50.

| 51. | potiče korisničke inovacije kao ključ za brzo donošenje inovativnih rješenja za probleme u području obrazovanja. Stajalište korisnika često se ne uzima dovoljno u obzir, što može ograničiti mogućnosti rješenja određenih problema te stoga u tom kontekstu pozdravlja razmatranje načina za promicanje uključenosti i sudjelovanja građana te korisničkih inovacija; |
| --- | --- |

51.

| 52. | Ističe da će se predmetnim akcijskim planom poduprijeti i europski semestar, koji je ključni pokretač reformi u okviru preporuka po državama članicama u području obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podržava ulaganje napora u osnaživanje upravljanja školskim obrazovnim sustavima te podsjeća na to da se dobrim višerazinskim upravljanjem može poboljšati uspješnost obrazovanja i osposobljavanja, pospješiti sudjelovanje, poticati uspostavljanje inovativnih mehanizama, promicati uključivi sustav obrazovanja oblikovan da u obzir uzima osobu u cijelosti i razvijati cjeloživotne sustave obrazovanja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja najavljeni dijalog Europske komisije o provedbi predloženih aktivnosti i mjera te izražava svoju spremnost da se angažira i, uz države članice, Europski parlament, Europski gospodarski i socijalni odbor te Grupu Europske investicijske banke, nastavi surađivati s Europskom komisijom kako bi se nastavio provoditi predloženi program i osigurala usklađenost s prioritetima u sadašnjim i budućim programima EU-a za financiranje. |
| --- | --- |

54.

Bruxelles, 10. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Istraživanje škola: IKT u obrazovanju Vrednovanje pristupa, upotrebe i stavova u pogledu tehnologije u europskim školama. Završno studijsko izvješće, Europska komisija, 2013.

1

(2)  COM(2016) 381.

2

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/57

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Izgradnja snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture

(2018/C 461/09)

| Glavna izvjestiteljica: | Gillian Ford (UK/EA), članica Vijeća londonske općine Havering |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Izgradnja snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture
  COM(2018) 268 final
  i
  Prijedlog preporuke Vijeća promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma visokog i višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu
  COM(2018) 270 final;
  Visokokvalitetni sustavi ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja
  COM(2018) 271 final;
  Prijedlog preporuke Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezika
  COM(2018) 272 |

Glavna izvjestiteljica:

Gillian Ford (UK/EA), članica Vijeća londonske općine Havering

Referentni dokument/i:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Izgradnja snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture

COM(2018) 268 final

i

Prijedlog preporuke Vijeća promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma visokog i višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu

COM(2018) 270 final;

Visokokvalitetni sustavi ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja

COM(2018) 271 final;

Prijedlog preporuke Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezika

COM(2018) 272

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Prijedlog preporuke Vijeća o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma visokog i višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu

Članak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (d) | razvojem instrumenata za osiguravanje kvalitete u internetskom obrazovanju i osposobljavanju; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(d)

razvojem instrumenata za osiguravanje kvalitete u internetskom obrazovanju i osposobljavanju;

Obrazloženje

U nekim područjima, posebice u udaljenijim i rijetko naseljenim područjima, obrazovanju, učenju i kvalifikacijama pristupa se digitalnim putem; zbog toga je bitna garancija kvalitete kako bi se omogućilo automatsko uzajamno priznavanje.

Amandman 2.

Prijedlog preporuke Vijeća o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma visokog i višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu

Članak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 6.   olakšavaju mobilnost i priznavanje ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu tijekom srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja: | 6.   olakšavaju mobilnost
  svih studenata, neovisn


  o o mjestu u kojem žive,
  i priznavanje ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu tijekom srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja: |
| [...] | [...] |
| (c) | promicanjem prednosti koje pruža mobilnost među ustanovama za srednjoškolsko obrazovanje i osposobljavanje te učenicima i njihovim obiteljima; promicanjem prednosti koje ostvaruju poslodavci kao domaćini mobilnim učenicima; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

6.   olakšavaju mobilnost i priznavanje ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu tijekom srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja:

6.   olakšavaju mobilnost
  svih studenata, neovisn


  o o mjestu u kojem žive,
  i priznavanje ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu tijekom srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja:

[...]

[...]

(c)

promicanjem prednosti koje pruža mobilnost među ustanovama za srednjoškolsko obrazovanje i osposobljavanje te učenicima i njihovim obiteljima; promicanjem prednosti koje ostvaruju poslodavci kao domaćini mobilnim učenicima;

| (c) | promicanjem prednosti koje pruža mobilnost među ustanovama za srednjoškolsko obrazovanje i osposobljavanje te učenicima i njihovim obiteljima; promicanjem prednosti koje ostvaruju poslodavci kao domaćini mobilnim učenicima; |
| --- | --- |

(c)

promicanjem prednosti koje pruža mobilnost među ustanovama za srednjoškolsko obrazovanje i osposobljavanje te učenicima i njihovim obiteljima; promicanjem prednosti koje ostvaruju poslodavci kao domaćini mobilnim učenicima;

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 3.

Amandman 3.

Prijedlog preporuke Vijeća o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma visokog i višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu

Točka 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 8.   razmatraju dobru praksu u pogledu priznavanja prethodnog obrazovanja i propusnosti između sektora obrazovanja i osposobljavanja, osobito između strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i visokog obrazovanja; | 8.   razmatraju
  i promiču
  dobru praksu u pogledu priznavanja prethodnog obrazovanja i propusnosti između:








  (a) | sektora obrazovanja i osposobljavanja, osobito između strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i visokog obrazovanja;
  i |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

8.   razmatraju dobru praksu u pogledu priznavanja prethodnog obrazovanja i propusnosti između sektora obrazovanja i osposobljavanja, osobito između strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i visokog obrazovanja;

8.   razmatraju
  i promiču
  dobru praksu u pogledu priznavanja prethodnog obrazovanja i propusnosti između:

(a)

sektora obrazovanja i osposobljavanja, osobito između strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i visokog obrazovanja;
  i

| (b) | sektora obrazovanja i osposobljavanja te tržišta rada. |
| --- | --- |

(b)

sektora obrazovanja i osposobljavanja te tržišta rada.

Obrazloženje

Obrazloženje

Poslodavci bi trebali priznavati kvalifikacije stečene u inozemstvu i razdoblja učenja provedena u inozemstvu kako bi se poboljšala mobilnost radnika te životne prilike i mogućnosti.

Amandman 4.

Amandman 4.

Prijedlog preporuke Vijeća o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma visokog i višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu

Članak 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| unapređuju bazu dokaza prikupljanjem i širenjem podataka o broju
  i
  vrsti slučajeva priznavanja; | unapređuju bazu dokaza prikupljanjem i širenjem podataka o broju, vrsti
  i rezultatima
  slučajeva priznavanja; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

unapređuju bazu dokaza prikupljanjem i širenjem podataka o broju
  i
  vrsti slučajeva priznavanja;

i

unapređuju bazu dokaza prikupljanjem i širenjem podataka o broju, vrsti
  i rezultatima
  slučajeva priznavanja;

i rezultatima

Obrazloženje

Obrazloženje

Izvlačenje pouka iz rezultata može povećati i poboljšati proces priznavanja.

Amandman 5.

Amandman 5.

Prijedlog preporuke Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja

Uvodna izjava (8)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (8) | Nadalje, raspoloživost, dostupnost i cjenovna pristupačnost visokokvalitetnih ustanova za skrb za djecu ključni su čimbenici koji ženama, a i muškarcima, odgovornima za skrb omogućuju sudjelovanje na tržištu rada, što su potvrdili Europsko vijeće u Barceloni 2002., Europski pakt za rodnu ravnopravnost te Komunikacija Komisije o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, donesena 26. travnja 2017. Zaposlenost žena izravno pridonosi poboljšanju socioekonomske situacije kućanstva i gospodarskom rastu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(8)

Nadalje, raspoloživost, dostupnost i cjenovna pristupačnost visokokvalitetnih ustanova za skrb za djecu ključni su čimbenici koji ženama, a i muškarcima, odgovornima za skrb omogućuju sudjelovanje na tržištu rada, što su potvrdili Europsko vijeće u Barceloni 2002., Europski pakt za rodnu ravnopravnost te Komunikacija Komisije o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, donesena 26. travnja 2017. Zaposlenost žena izravno pridonosi poboljšanju socioekonomske situacije kućanstva i gospodarskom rastu.

| (8) | Nadalje, raspoloživost, dostupnost i cjenovna pristupačnost visokokvalitetnih ustanova za skrb za djecu ključni su čimbenici koji ženama, a i muškarcima, odgovornima za skrb omogućuju sudjelovanje na tržištu rada, što su potvrdili Europsko vijeće u Barceloni 2002., Europski pakt za rodnu ravnopravnost te Komunikacija Komisije o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, donesena 26. travnja 2017.
  To se treba promicati u skladu s drugim načelom europskog stupa socijalnih prava
  . Zaposlenost žena izravno pridonosi poboljšanju socioekonomske situacije kućanstva i gospodarskom rastu. |
| --- | --- |

(8)

Nadalje, raspoloživost, dostupnost i cjenovna pristupačnost visokokvalitetnih ustanova za skrb za djecu ključni su čimbenici koji ženama, a i muškarcima, odgovornima za skrb omogućuju sudjelovanje na tržištu rada, što su potvrdili Europsko vijeće u Barceloni 2002., Europski pakt za rodnu ravnopravnost te Komunikacija Komisije o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, donesena 26. travnja 2017.
  To se treba promicati u skladu s drugim načelom europskog stupa socijalnih prava
  . Zaposlenost žena izravno pridonosi poboljšanju socioekonomske situacije kućanstva i gospodarskom rastu.

To se treba promicati u skladu s drugim načelom europskog stupa socijalnih prava

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 6.

Amandman 6.

Prijedlog preporuke Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja

Uvodna izjava (23)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (23) | Ovom se Preporukom nastoji uspostaviti zajedničko razumijevanje kvalitete u sustavu ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. U njoj se iznose moguće mjere koje
  vlade
  mogu razmotriti u skladu sa svojim specifičnim okolnostima. Preporuka je ujedno upućena roditeljima, institucijama i organizacijama, uključujući socijalne partnere i organizacije civilnog društva koje nastoje ojačati taj sektor. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(23)

Ovom se Preporukom nastoji uspostaviti zajedničko razumijevanje kvalitete u sustavu ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. U njoj se iznose moguće mjere koje
  vlade
  mogu razmotriti u skladu sa svojim specifičnim okolnostima. Preporuka je ujedno upućena roditeljima, institucijama i organizacijama, uključujući socijalne partnere i organizacije civilnog društva koje nastoje ojačati taj sektor.

vlade

| (23) | Ovom se Preporukom nastoji uspostaviti zajedničko razumijevanje kvalitete u sustavu ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. U njoj se iznose moguće mjere koje
  sve nadležne razine vlasti, uključujući lokalnu i regionalnu,
  mogu razmotriti u skladu sa svojim specifičnim okolnostima. Preporuka je ujedno upućena roditeljima, institucijama i organizacijama, uključujući socijalne partnere i organizacije civilnog društva koje nastoje ojačati taj sektor. |
| --- | --- |

(23)

Ovom se Preporukom nastoji uspostaviti zajedničko razumijevanje kvalitete u sustavu ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. U njoj se iznose moguće mjere koje
  sve nadležne razine vlasti, uključujući lokalnu i regionalnu,
  mogu razmotriti u skladu sa svojim specifičnim okolnostima. Preporuka je ujedno upućena roditeljima, institucijama i organizacijama, uključujući socijalne partnere i organizacije civilnog društva koje nastoje ojačati taj sektor.

sve nadležne razine vlasti, uključujući lokalnu i regionalnu,

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 7.

Amandman 7.

Prijedlog preporuke Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja

Članak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   
  Rade na osiguranju
  dostupn
  ih
  , cjenovno pristupačn
  ih
  i uključiv
  ih
  uslug
  a
  ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Moglo bi se razmotriti sljedeće: | 2.   
  Osiguraju
  dostupn
  e
  , cjenovno pristupačn
  e
  i uključiv
  e
  uslug
  e
  ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Moglo bi se
  , na svim razinama vlasti, uključujući regionalnu i lokalnu razinu,
  razmotriti sljedeće: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   
  Rade na osiguranju
  dostupn
  ih
  , cjenovno pristupačn
  ih
  i uključiv
  ih
  uslug
  a
  ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Moglo bi se razmotriti sljedeće:

2.   
  Osiguraju
  dostupn
  e
  , cjenovno pristupačn
  e
  i uključiv
  e
  uslug
  e
  ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Moglo bi se
  , na svim razinama vlasti, uključujući regionalnu i lokalnu razinu,
  razmotriti sljedeće:

Obrazloženje

Obrazloženje

Jačanje preporuke i naglašavanje ključne uloge koju igraju lokalne i regionalne vlade.

Amandman 8.

Amandman 8.

Prijedlog preporuke Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja

Članak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.   Podupiru profesionalizaciju osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Ovisno o postojećoj razini stručnih kvalifikacija i radnim uvjetima, uspješan ishod mogu imati, među ostalim: | 3.   Podupiru profesionalizaciju osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Ovisno o postojećoj razini stručnih kvalifikacija i radnim uvjetima, uspješan ishod mogu imati, među ostalim: |
| [...] | [...] |
| (d) | nastojanje da
  osoblj
  e stekne kompetencije
  za odgovaranje na pojedinačne potrebe djece različitog podrijetla te djece s posebnim obrazovnim potrebama ili invaliditetom i priprema osoblja za rad s raznolikim skupinama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.   Podupiru profesionalizaciju osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Ovisno o postojećoj razini stručnih kvalifikacija i radnim uvjetima, uspješan ishod mogu imati, među ostalim:

3.   Podupiru profesionalizaciju osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Ovisno o postojećoj razini stručnih kvalifikacija i radnim uvjetima, uspješan ishod mogu imati, među ostalim:

[...]

[...]

(d)

nastojanje da
  osoblj
  e stekne kompetencije
  za odgovaranje na pojedinačne potrebe djece različitog podrijetla te djece s posebnim obrazovnim potrebama ili invaliditetom i priprema osoblja za rad s raznolikim skupinama.

nastojanje da

e stekne kompetencije

| (d) | osposobljavanje
  osoblj
  a
  za odgovaranje na pojedinačne potrebe djece različitog podrijetla te djece s posebnim obrazovnim potrebama ili invaliditetom i priprema osoblja za rad s raznolikim skupinama. |
| --- | --- |

(d)

osposobljavanje
  osoblj
  a
  za odgovaranje na pojedinačne potrebe djece različitog podrijetla te djece s posebnim obrazovnim potrebama ili invaliditetom i priprema osoblja za rad s raznolikim skupinama.

osposobljavanje

a

Obrazloženje

Obrazloženje

Jačanje preporuke.

Amandman 9.

Amandman 9.

Prijedlog preporuke Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja

Članak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 4.   Poboljšaju razvoj kurikuluma u području ranog odgoja i obrazovanja kako bi se
  ostvarila dobrobit i ispunile obrazovne
  potrebe djece. Pristupi kojima se podupiru razvoj kurikuluma te društvene, emocionalne, obrazovne i jezične kompetencije djece mogu uključivati sljedeće: | 4.   Poboljšaju razvoj kurikuluma u području ranog odgoja i obrazovanja kako bi se
  zadovoljile
  potrebe
  sve
  djece
  u pogledu zdravlja, dobrobiti i obrazovanja
  . Pristupi kojima se podupiru razvoj kurikuluma te društvene, emocionalne, obrazovne i jezične kompetencije djece mogu uključivati sljedeće: |
| | (a) | osiguravanje ravnoteže u pružanju socio-emocionalne dobrobiti i učenja uz priznavanje važnosti igre i kontakta s prirodom te uloge glazbe, umjetnosti i tjelesne aktivnosti; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.   Poboljšaju razvoj kurikuluma u području ranog odgoja i obrazovanja kako bi se
  ostvarila dobrobit i ispunile obrazovne
  potrebe djece. Pristupi kojima se podupiru razvoj kurikuluma te društvene, emocionalne, obrazovne i jezične kompetencije djece mogu uključivati sljedeće:

4.   Poboljšaju razvoj kurikuluma u području ranog odgoja i obrazovanja kako bi se
  zadovoljile
  potrebe
  sve
  djece
  u pogledu zdravlja, dobrobiti i obrazovanja
  . Pristupi kojima se podupiru razvoj kurikuluma te društvene, emocionalne, obrazovne i jezične kompetencije djece mogu uključivati sljedeće:

(a)

osiguravanje ravnoteže u pružanju socio-emocionalne dobrobiti i učenja uz priznavanje važnosti igre i kontakta s prirodom te uloge glazbe, umjetnosti i tjelesne aktivnosti;

| | (a) | osiguravanje ravnoteže u pružanju socio-emocionalne dobrobiti i učenja uz priznavanje važnosti igre i kontakta s prirodom te uloge glazbe, umjetnosti i tjelesne aktivnosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

osiguravanje ravnoteže u pružanju socio-emocionalne dobrobiti i učenja uz priznavanje važnosti igre i kontakta s prirodom te uloge glazbe, umjetnosti i tjelesne aktivnosti;

| | (b) | poticanje empatije, suosjećanja i osviještenosti kad je riječ o jednakosti i raznolikosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

poticanje empatije, suosjećanja i osviještenosti kad je riječ o jednakosti i raznolikosti;

| | (b) | poticanje empatije, suosjećanja i osviještenosti kad je riječ o jednakosti i raznolikosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

poticanje empatije, suosjećanja i osviještenosti kad je riječ o jednakosti i raznolikosti;

| | (c) | pružanje prilika za ranu izloženost jeziku i učenje jezika kroz igru te razmatranje dvojezičnih programa u ranoj dobi; |
| --- | --- | --- |

(c)

pružanje prilika za ranu izloženost jeziku i učenje jezika kroz igru te razmatranje dvojezičnih programa u ranoj dobi;

| | (c) | pružanje prilika za ranu izloženost jeziku i učenje jezika kroz igru te razmatranje dvojezičnih programa u ranoj dobi; |
| --- | --- | --- |

(c)

pružanje prilika za ranu izloženost jeziku i učenje jezika kroz igru te razmatranje dvojezičnih programa u ranoj dobi;

| | (d) | davanje smjernica pružateljima usluga o dobno primjerenoj upotrebi digitalnih alata te novih tehnologija u nastanku; |
| --- | --- | --- |

(d)

davanje smjernica pružateljima usluga o dobno primjerenoj upotrebi digitalnih alata te novih tehnologija u nastanku;

| | (d) | davanje smjernica pružateljima usluga o dobno primjerenoj upotrebi digitalnih alata te novih tehnologija u nastanku; |
| --- | --- | --- |

(d)

davanje smjernica pružateljima usluga o dobno primjerenoj upotrebi digitalnih alata te novih tehnologija u nastanku;

| | (e) | promicanje daljnje integracije ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u obrazovni kontinuitet te podupiranje suradnje između osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja i osnovnoškolskog osoblja te neometanog prelaska djece u osnovnu školu. |
| --- | --- | --- |

(e)

promicanje daljnje integracije ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u obrazovni kontinuitet te podupiranje suradnje između osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja i osnovnoškolskog osoblja te neometanog prelaska djece u osnovnu školu.

| | (e) | promicanje daljnje integracije ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u obrazovni kontinuitet te podupiranje suradnje između osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja i osnovnoškolskog osoblja te neometanog prelaska djece u osnovnu školu; |
| --- | --- | --- |

(e)

promicanje daljnje integracije ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u obrazovni kontinuitet te podupiranje suradnje između osoblja u području ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja i osnovnoškolskog osoblja te neometanog prelaska djece u osnovnu školu;

| | (f) | pružanje posebne potpore i prilika za učenje djeci s posebnim obrazovnim potrebama i invaliditetom; |
| --- | --- | --- |

(f)

(f)

pružanje posebne potpore i prilika za učenje djeci s posebnim obrazovnim potrebama i invaliditetom;

pružanje posebne potpore i prilika za učenje djeci s posebnim obrazovnim potrebama i invaliditetom;

| | (g) | pružanje posebne potpore i prilika za učenje djeci migrantskog podrijetla, pored ostalog i u slučaju masovnog povratka Europljana uslijed političkih i humanitarnih kriza; |
| --- | --- | --- |

(g)

(g)

pružanje posebne potpore i prilika za učenje djeci migrantskog podrijetla, pored ostalog i u slučaju masovnog povratka Europljana uslijed političkih i humanitarnih kriza;

pružanje posebne potpore i prilika za učenje djeci migrantskog podrijetla, pored ostalog i u slučaju masovnog povratka Europljana uslijed političkih i humanitarnih kriza;

| | (h) | pružanje posebne potpore i prilika za učenje djeci koja se nalaze u sustavim a skrbi država članica; |
| --- | --- | --- |

(h)

(h)

pružanje posebne potpore i prilika za učenje djeci koja se nalaze u sustavim a skrbi država članica;

pružanje posebne potpore i prilika za učenje djeci koja se nalaze u sustavim a skrbi država članica;

| | i. | promicanje modela skrbi za djecu od 0 do 6 godina. |
| --- | --- | --- |

i.

i.

promicanje modela skrbi za djecu od 0 do 6 godina.

promicanje modela skrbi za djecu od 0 do 6 godina.

Obrazloženje

Obrazloženje

Djeca s posebnim obrazovnim potrebama i invaliditetom, kao i djeca migrantskog podrijetla mogla bi trebati posebnu potporu za pristup cijelom nizu mogućnosti koje se pružaju u okviru kurikuluma ranog odgoja i obrazovanja, a države članice trebalo bi poticati da to osiguraju.

Amandman 10.

Amandman 10.

Prijedlog preporuke Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja

Članak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 6.   Nastoje osigurati odgovarajuća sredstva i pravni okvir za pružanje usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Moglo bi se razmotriti sljedeće: | 6.   Nastoje osigurati odgovarajuća sredstva i pravni okvir za pružanje usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Moglo bi se razmotriti sljedeće: |
| | (a) | povećanje ulaganja u rani i predškolski odgoj i obrazovanje uz naglasak na dostupnost, kvalitetu i cjenovnu pristupačnost, uključujući iskorištavanje mogućnosti financiranja koje se nude u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

6.   Nastoje osigurati odgovarajuća sredstva i pravni okvir za pružanje usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Moglo bi se razmotriti sljedeće:

6.   Nastoje osigurati odgovarajuća sredstva i pravni okvir za pružanje usluga ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja. Moglo bi se razmotriti sljedeće:

(a)

povećanje ulaganja u rani i predškolski odgoj i obrazovanje uz naglasak na dostupnost, kvalitetu i cjenovnu pristupačnost, uključujući iskorištavanje mogućnosti financiranja koje se nude u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova;

| | (a) | povećanje ulaganja u rani i predškolski odgoj i obrazovanje uz naglasak na dostupnost,
  pristupačnost,
  kvalitetu i cjenovnu pristupačnost, uključujući iskorištavanje mogućnosti financiranja koje se nude u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova; |
| --- | --- | --- |

(a)

povećanje ulaganja u rani i predškolski odgoj i obrazovanje uz naglasak na dostupnost,
  pristupačnost,
  kvalitetu i cjenovnu pristupačnost, uključujući iskorištavanje mogućnosti financiranja koje se nude u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova;

pristupačnost,

| | (b) | izrada i održavanje prilagođenih nacionalnih ili regionalnih okvira za kvalitetu; |
| --- | --- | --- |

(b)

izrada i održavanje prilagođenih nacionalnih ili regionalnih okvira za kvalitetu;

| | (b) | izrada i održavanje prilagođenih nacionalnih ili regionalnih okvira za kvalitetu; |
| --- | --- | --- |

(b)

izrada i održavanje prilagođenih nacionalnih ili regionalnih okvira za kvalitetu;

| | (c) | promicanje daljnje integracije usluga namijenjenih obiteljima i djeci, prije svega sa socijalnim i zdravstvenim uslugama; |
| --- | --- | --- |

(c)

promicanje daljnje integracije usluga namijenjenih obiteljima i djeci, prije svega sa socijalnim i zdravstvenim uslugama;

| | (c) | promicanje daljnje integracije usluga namijenjenih obiteljima i djeci
  na lokalnoj i regionalnoj razini
  , prije svega sa socijalnim i zdravstvenim uslugama
  te uslugama namijenjenima dobrobiti
  ; |
| --- | --- | --- |

(c)

promicanje daljnje integracije usluga namijenjenih obiteljima i djeci
  na lokalnoj i regionalnoj razini
  , prije svega sa socijalnim i zdravstvenim uslugama
  te uslugama namijenjenima dobrobiti
  ;

na lokalnoj i regionalnoj razini

te uslugama namijenjenima dobrobiti

| | (d) | ugradnja snažnih mjera za zaštitu djece u sustav ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja kako bi se pridonijelo zaštiti djece od svih oblika nasilja. |
| --- | --- | --- |

(d)

ugradnja snažnih mjera za zaštitu djece u sustav ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja kako bi se pridonijelo zaštiti djece od svih oblika nasilja.

| | (d) | ugradnja snažnih mjera za zaštitu djece u sustav ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja kako bi se pridonijelo zaštiti djece od svih oblika
  zlostavljanja i
  nasilja. |
| --- | --- | --- |

(d)

ugradnja snažnih mjera za zaštitu djece u sustav ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja kako bi se pridonijelo zaštiti djece od svih oblika
  zlostavljanja i
  nasilja.

zlostavljanja i

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 11.

Amandman 11.

Prijedlog preporuke Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja

Točka 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 8.   Olakša razmjenu iskustava i dobre prakse među državama članicama u kontekstu strateškog okvira za suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja i programa koji će ga naslijediti te u Odboru za socijalnu zaštitu. | 8.   Olakša razmjenu iskustava i dobre prakse među državama članicama
  , na svim razinama vlasti,
  u kontekstu strateškog okvira za suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja i programa koji će ga naslijediti te u Odboru za socijalnu zaštitu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

8.   Olakša razmjenu iskustava i dobre prakse među državama članicama u kontekstu strateškog okvira za suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja i programa koji će ga naslijediti te u Odboru za socijalnu zaštitu.

8.   Olakša razmjenu iskustava i dobre prakse među državama članicama
  , na svim razinama vlasti,
  u kontekstu strateškog okvira za suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja i programa koji će ga naslijediti te u Odboru za socijalnu zaštitu.

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 12.

Amandman 12.

Prijedlog preporuke Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja

Točka 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 9.   Na temelju potražnje država članica podupire njihovu suradnju organiziranjem aktivnosti uzajamnog učenja i savjetovanja. | 9.   Na temelju potražnje država članica podupire njihovu suradnju
  na svim razinama vlasti
  organiziranjem aktivnosti uzajamnog učenja i savjetovanja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

9.   Na temelju potražnje država članica podupire njihovu suradnju organiziranjem aktivnosti uzajamnog učenja i savjetovanja.

9.   Na temelju potražnje država članica podupire njihovu suradnju
  na svim razinama vlasti
  organiziranjem aktivnosti uzajamnog učenja i savjetovanja.

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 13.

Amandman 13.

Prijedlog preporuke Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezika

Uvodna izjava (1)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (1) | U Komunikaciji „Obrazovanjem i kulturom jačati europski integritet” Europska komisija iznosi viziju europskog prostora obrazovanja u kojem granice ne koče visokokvalitetno uključivo obrazovanje, osposobljavanje i istraživanja, boravak u drugoj državi članici radi studija, učenja ili rada postao je standard, u kojem je uobičajeno da ljudi osim materinskog govore još dva jezika te da imaju snažan osjećaj europskog identiteta, svjesni su europske kulturne baštine
  i
  njezine raznolikosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(1)

U Komunikaciji „Obrazovanjem i kulturom jačati europski integritet” Europska komisija iznosi viziju europskog prostora obrazovanja u kojem granice ne koče visokokvalitetno uključivo obrazovanje, osposobljavanje i istraživanja, boravak u drugoj državi članici radi studija, učenja ili rada postao je standard, u kojem je uobičajeno da ljudi osim materinskog govore još dva jezika te da imaju snažan osjećaj europskog identiteta, svjesni su europske kulturne baštine
  i
  njezine raznolikosti.

i

| (1) | U Komunikaciji „Obrazovanjem i kulturom jačati europski integritet” Europska komisija iznosi viziju europskog prostora obrazovanja u kojem granice ne koče visokokvalitetno uključivo obrazovanje, osposobljavanje i istraživanja, boravak u drugoj državi članici radi studija, učenja ili rada postao je standard, u kojem je uobičajeno da ljudi osim materinskog govore još dva jezika te da imaju snažan osjećaj europskog identiteta, svjesni su europske kulturne baštine, njezine raznolikosti
  i njezinih mogućnosti
  . |
| --- | --- |

(1)

U Komunikaciji „Obrazovanjem i kulturom jačati europski integritet” Europska komisija iznosi viziju europskog prostora obrazovanja u kojem granice ne koče visokokvalitetno uključivo obrazovanje, osposobljavanje i istraživanja, boravak u drugoj državi članici radi studija, učenja ili rada postao je standard, u kojem je uobičajeno da ljudi osim materinskog govore još dva jezika te da imaju snažan osjećaj europskog identiteta, svjesni su europske kulturne baštine, njezine raznolikosti
  i njezinih mogućnosti
  .

i njezinih mogućnosti

Obrazloženje

Obrazloženje

Ovdje je važno istaknuti da vrijednost europskog prostora obrazovanja uključuje njezinu sposobnost da otvori put prema novim mogućnostima.

Amandman 14.

Amandman 14.

Prijedlog preporuke Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezika

Članak (1)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (1) | istraže kako se može pomoći svim mladim ljudima da, uz jezik školovanja, nauče barem još jedan europski jezik na razini iskusnog korisnika prije završetka srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te da potaknu učenje dodatnog (trećeg) jezika do razine samostalnog korisnika; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(1)

istraže kako se može pomoći svim mladim ljudima da, uz jezik školovanja, nauče barem još jedan europski jezik na razini iskusnog korisnika prije završetka srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te da potaknu učenje dodatnog (trećeg) jezika do razine samostalnog korisnika;

| (1) | istraže kako se može pomoći svim mladim ljudima da, uz jezik školovanja, nauče barem još jedan europski jezik na razini iskusnog korisnika prije završetka srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te da potaknu učenje dodatnog (trećeg) jezika do razine samostalnog korisnika
  , uključujući poseban naglasak na usmenom izražavanju i iskustvu te osiguravanju primjerenog pristupa kvalitetnoj nastavi za sve učenike
  ; |
| --- | --- |

(1)

istraže kako se može pomoći svim mladim ljudima da, uz jezik školovanja, nauče barem još jedan europski jezik na razini iskusnog korisnika prije završetka srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te da potaknu učenje dodatnog (trećeg) jezika do razine samostalnog korisnika
  , uključujući poseban naglasak na usmenom izražavanju i iskustvu te osiguravanju primjerenog pristupa kvalitetnoj nastavi za sve učenike
  ;

, uključujući poseban naglasak na usmenom izražavanju i iskustvu te osiguravanju primjerenog pristupa kvalitetnoj nastavi za sve učenike

Obrazloženje

Obrazloženje

Dionici su, osim vještina čitanja i pisanja, naglasili i važnost usmenog izražavanja na stranim jezicima, što je ključno za omogućavanje mobilnosti i drugih prilika. Također je utvrđeno da se, u slučajevima kada nije dostupna kvalitetna nastava, građani boljih financijskih mogućnosti mogu odlučiti za privatne jezične tečajeve, što nije moguće za one u nepovoljnom socioekonomskom položaju, što povećava jaz između različitih društvenih skupina.

Amandman 15.

Amandman 15.

Prijedlog preporuke Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezika

Članak (4)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (4) | u okviru tih sveobuhvatnih strategija podupiru razvijanje svijesti o važnosti jezika u školama i centrima za osposobljavanje: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(4)

u okviru tih sveobuhvatnih strategija podupiru razvijanje svijesti o važnosti jezika u školama i centrima za osposobljavanje:

| (4) | u okviru tih sveobuhvatnih strategija podupiru razvijanje svijesti o važnosti jezika u školama i centrima za osposobljavanje: |
| --- | --- |

(4)

u okviru tih sveobuhvatnih strategija podupiru razvijanje svijesti o važnosti jezika u školama i centrima za osposobljavanje:

| (a) | aktivnom potporom mobilnosti učenika, među ostalim korištenjem mogućnosti iz relevantnih programa EU-a za financiranje; |
| --- | --- |

(a)

aktivnom potporom mobilnosti učenika, među ostalim korištenjem mogućnosti iz relevantnih programa EU-a za financiranje;

| (a) | aktivnom potporom mobilnosti učenika, među ostalim korištenjem mogućnosti iz relevantnih programa EU-a za financiranje; |
| --- | --- |

(a)

aktivnom potporom mobilnosti učenika, među ostalim korištenjem mogućnosti iz relevantnih programa EU-a za financiranje;

| (b) | omogućivanjem nastavnicima da razmotre upotrebu određenog jezika u svojem predmetu; |
| --- | --- |

(b)

omogućivanjem nastavnicima da razmotre upotrebu određenog jezika u svojem predmetu;

| (b) | omogućivanjem nastavnicima da razmotre upotrebu određenog jezika u svojem predmetu; |
| --- | --- |

(b)

omogućivanjem nastavnicima da razmotre upotrebu određenog jezika u svojem predmetu;

| (c) | jačanjem kompetencije jezika školovanja kao osnove za daljnje učenje i obrazovna postignuća u školi za sve učenike, posebice one s migrantskim podrijetlom ili u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

(c)

jačanjem kompetencije jezika školovanja kao osnove za daljnje učenje i obrazovna postignuća u školi za sve učenike, posebice one s migrantskim podrijetlom ili u nepovoljnom položaju;

| (c) | jačanjem kompetencije jezika školovanja kao osnove za daljnje učenje i obrazovna postignuća u školi za sve učenike, posebice one s migrantskim podrijetlom
  , pored ostalog i u slučaju masovnog povratka Europljana uslijed političkih i humanitarnih kriza,
  ili
  one
  u nepovoljnom položaju
  ili one s posebnim obrazovnim potrebama i invaliditetom
  ; |
| --- | --- |

(c)

jačanjem kompetencije jezika školovanja kao osnove za daljnje učenje i obrazovna postignuća u školi za sve učenike, posebice one s migrantskim podrijetlom
  , pored ostalog i u slučaju masovnog povratka Europljana uslijed političkih i humanitarnih kriza,
  ili
  one
  u nepovoljnom položaju
  ili one s posebnim obrazovnim potrebama i invaliditetom
  ;

, pored ostalog i u slučaju masovnog povratka Europljana uslijed političkih i humanitarnih kriza,

one

ili one s posebnim obrazovnim potrebama i invaliditetom

| (d) | poštovanjem jezične raznolikosti učenika i njezinom upotrebom kao resursa za učenje, među ostalim uključivanjem roditelja i šire lokalne zajednice u jezično obrazovanje; |
| --- | --- |

(d)

poštovanjem jezične raznolikosti učenika i njezinom upotrebom kao resursa za učenje, među ostalim uključivanjem roditelja i šire lokalne zajednice u jezično obrazovanje;

| (d) | poštovanjem jezične raznolikosti učenika i njezinom upotrebom kao resursa za učenje, među ostalim uključivanjem roditelja i šire lokalne zajednice u jezično obrazovanje; |
| --- | --- |

(d)

poštovanjem jezične raznolikosti učenika i njezinom upotrebom kao resursa za učenje, među ostalim uključivanjem roditelja i šire lokalne zajednice u jezično obrazovanje;

| (e) | pružanjem mogućnosti za procjenu i potvrđivanje jezičnih kompetencija koje nisu dio kurikuluma, nego su ih učenici stekli drugdje, među ostalim širenjem skupa jezika koji se mogu dodati kvalifikacijama učenika na kraju školovanja; |
| --- | --- |

(e)

pružanjem mogućnosti za procjenu i potvrđivanje jezičnih kompetencija koje nisu dio kurikuluma, nego su ih učenici stekli drugdje, među ostalim širenjem skupa jezika koji se mogu dodati kvalifikacijama učenika na kraju školovanja;

| (e) | pružanjem mogućnosti za procjenu i potvrđivanje jezičnih kompetencija koje nisu dio kurikuluma, nego su ih učenici stekli drugdje, među ostalim širenjem skupa jezika koji se mogu dodati kvalifikacijama učenika na kraju školovanja; |
| --- | --- |

(e)

pružanjem mogućnosti za procjenu i potvrđivanje jezičnih kompetencija koje nisu dio kurikuluma, nego su ih učenici stekli drugdje, među ostalim širenjem skupa jezika koji se mogu dodati kvalifikacijama učenika na kraju školovanja;

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 16.

Amandman 16.

Prijedlog preporuke Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezika

Članak (5)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (5) | podupiru nastavnike, predavače i ravnatelje škola u nastojanjima da se razvije svijest o važnosti jezika s pomoću: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(5)

podupiru nastavnike, predavače i ravnatelje škola u nastojanjima da se razvije svijest o važnosti jezika s pomoću:

| (5) | podupiru nastavnike, predavače i ravnatelje škola u nastojanjima da se razvije svijest o važnosti jezika s pomoću: |
| --- | --- |

(5)

podupiru nastavnike, predavače i ravnatelje škola u nastojanjima da se razvije svijest o važnosti jezika s pomoću:

| (a) | ulaganja u inicijalno i kontinuirano obrazovanje nastavnika jezika kako bi se održala široka jezična ponuda u obveznom obrazovanju i osposobljavanju; |
| --- | --- |

(a)

ulaganja u inicijalno i kontinuirano obrazovanje nastavnika jezika kako bi se održala široka jezična ponuda u obveznom obrazovanju i osposobljavanju;

| (a) | ulaganja u inicijalno i kontinuirano obrazovanje nastavnika jezika
  radi privlačenja i zadržavanja osoblja
  kako bi se održala široka jezična ponuda u obveznom obrazovanju i osposobljavanju; |
| --- | --- |

(a)

ulaganja u inicijalno i kontinuirano obrazovanje nastavnika jezika
  radi privlačenja i zadržavanja osoblja
  kako bi se održala široka jezična ponuda u obveznom obrazovanju i osposobljavanju;

radi privlačenja i zadržavanja osoblja

| (b) | uključivanja priprema za jezičnu raznolikost u nastavi u inicijalno obrazovanje i trajni profesionalni razvoj nastavnika i ravnatelja škola; |
| --- | --- |

(b)

uključivanja priprema za jezičnu raznolikost u nastavi u inicijalno obrazovanje i trajni profesionalni razvoj nastavnika i ravnatelja škola;

| (b) | uključivanja priprema za jezičnu raznolikost u nastavi u inicijalno obrazovanje i trajni profesionalni razvoj
  , uključujući neformalno i informalno učenje,
  nastavnika i ravnatelja škola; |
| --- | --- |

(b)

uključivanja priprema za jezičnu raznolikost u nastavi u inicijalno obrazovanje i trajni profesionalni razvoj
  , uključujući neformalno i informalno učenje,
  nastavnika i ravnatelja škola;

, uključujući neformalno i informalno učenje,

Obrazloženje

Obrazloženje

Lokalne zajednice pružaju mnoštvo prilika za poboljšanje svijesti nastavnika o važnosti jezika, primjerice posredstvom roditelja i skrbnika, vjerskih zajednica i organizacija koje djeluju u zajednici.

Amandman 17.

Amandman 17.

Prijedlog preporuke Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezika

Članak (6)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (6) | potiču istraživanje u području inovativnih, uključivih i višejezičnih pedagoških metoda i njihovu primjenu, uključujući primjenu digitalnih alata i integriranog učenja jezika i nastavnog sadržaja; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(6)

potiču istraživanje u području inovativnih, uključivih i višejezičnih pedagoških metoda i njihovu primjenu, uključujući primjenu digitalnih alata i integriranog učenja jezika i nastavnog sadržaja;

| (6) | potiču istraživanje u području inovativnih, uključivih i višejezičnih pedagoških metoda i njihovu primjenu, uključujući primjenu digitalnih alata
  , audiovizualne, filmske
  i
  glazbene produkcije te
  integriranog učenja jezika i nastavnog sadržaja; |
| --- | --- |

(6)

potiču istraživanje u području inovativnih, uključivih i višejezičnih pedagoških metoda i njihovu primjenu, uključujući primjenu digitalnih alata
  , audiovizualne, filmske
  i
  glazbene produkcije te
  integriranog učenja jezika i nastavnog sadržaja;

, audiovizualne, filmske

glazbene produkcije te

Obrazloženje

Obrazloženje

Kulturno bogatstvo europske audiovizualne, filmske i glazbene produkcije ne olakšava samo učenje još jednog jezika, već, prije svega, upoznavanje različitih kultura i zajedničkih vrijednosti.

Amandman 18.

Amandman 18.

Prijedlog preporuke Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezika

Članak (8)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (8) | poboljšaju pristup visokokvalitetnim programima digitalnog učenja za nastavnike i građane, posebice za stanovnike udaljenijih i rjeđe naseljenih područja te najudaljenijih regija; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(8)

(8)

poboljšaju pristup visokokvalitetnim programima digitalnog učenja za nastavnike i građane, posebice za stanovnike udaljenijih i rjeđe naseljenih područja te najudaljenijih regija;

Obrazloženje

Obrazloženje

Pristup visokokvalitetnim digitalnim jezičnim programima može biti skuplji nego pristup jednostavnijim programima. U nekim područjima s manjkom učitelja širokopojasna veza nije niti dovoljno brza ni dovoljno pouzdana da bi se olakšalo učenje jezika na internetu.

Amandman 19.

Amandman 19.

Prijedlog preporuke Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezika

Namjera 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (1) | podupre praćenje provedbe ove Preporuke tako što će olakšati uzajamno učenje među državama članicama i u suradnji s državama članicama razviti: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(1)

podupre praćenje provedbe ove Preporuke tako što će olakšati uzajamno učenje među državama članicama i u suradnji s državama članicama razviti:

| (1) | podupre praćenje provedbe ove Preporuke tako što će olakšati uzajamno učenje među državama članicama i u suradnji s državama članicama
  , na temelju iskustava stečenih u okviru relevantnih projekata prekogranične i teritorijalne suradnje koje su provele lokalne i regionalne vlasti, gdje je to primjereno,
  razviti: |
| --- | --- |

(1)

podupre praćenje provedbe ove Preporuke tako što će olakšati uzajamno učenje među državama članicama i u suradnji s državama članicama
  , na temelju iskustava stečenih u okviru relevantnih projekata prekogranične i teritorijalne suradnje koje su provele lokalne i regionalne vlasti, gdje je to primjereno,
  razviti:

, na temelju iskustava stečenih u okviru relevantnih projekata prekogranične i teritorijalne suradnje koje su provele lokalne i regionalne vlasti, gdje je to primjereno,

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

Opće napomene

| 1. | ponovno poziva na sveobuhvatan pristup usmjeren na budućnost obrazovanja diljem EU-a, uključujući ojačanu suradnju javnog i privatnog sektora, kako bi se građanima pružila potpora da se prilagode na sve kompleksnije i raznolikije društvo, razviju „europski identitet” koji bi trebao nadopuniti nacionalni, regionalni, lokalni i individualni identitet i steknu vještine potrebne u društvu koje je mobilno i sve više digitalno; |
| --- | --- |

1.

ponovno poziva na sveobuhvatan pristup usmjeren na budućnost obrazovanja diljem EU-a, uključujući ojačanu suradnju javnog i privatnog sektora, kako bi se građanima pružila potpora da se prilagode na sve kompleksnije i raznolikije društvo, razviju „europski identitet” koji bi trebao nadopuniti nacionalni, regionalni, lokalni i individualni identitet i steknu vještine potrebne u društvu koje je mobilno i sve više digitalno;

| 2. | podupire namjeru Europske komisije da koordinira napredak prema stvaranju europskog prostora obrazovanja do 2025. u pogledu ključnih izazova, uključujući poboljšanje predškolskog odgoja i obrazovanja, olakšanje uzajamnog priznavanja diploma visokih učilišta i svjedodžbi o završetku školovanja, poboljšanje učenja jezika, promicanje cjeloživotnog učenja, mobilnost studenata i ulaganje u digitalizaciju mogućnosti; |
| --- | --- |

2.

podupire namjeru Europske komisije da koordinira napredak prema stvaranju europskog prostora obrazovanja do 2025. u pogledu ključnih izazova, uključujući poboljšanje predškolskog odgoja i obrazovanja, olakšanje uzajamnog priznavanja diploma visokih učilišta i svjedodžbi o završetku školovanja, poboljšanje učenja jezika, promicanje cjeloživotnog učenja, mobilnost studenata i ulaganje u digitalizaciju mogućnosti;

| 3. | vjeruje da države članice i regije u svojim strategijama obrazovne politike trebaju dati prednost suradnji na svim razinama vlasti, uključujući lokalne i regionalne vlasti, kako bi se u kontekstu prvog načela europskog stupa socijalnih prava visokokvalitetno obrazovanje usmjereno na učenike te s težištem na dobroj nastavi, inovacijama i digitalizaciji uskladilo s potrebama tržišta rada koje se dinamično razvija; |
| --- | --- |

3.

vjeruje da države članice i regije u svojim strategijama obrazovne politike trebaju dati prednost suradnji na svim razinama vlasti, uključujući lokalne i regionalne vlasti, kako bi se u kontekstu prvog načela europskog stupa socijalnih prava visokokvalitetno obrazovanje usmjereno na učenike te s težištem na dobroj nastavi, inovacijama i digitalizaciji uskladilo s potrebama tržišta rada koje se dinamično razvija;

| 4. | naglašava da su potrebni dodatni napori na svim razinama vlasti kako bi se, u cilju poticanja otvaranja radnih mjesta i pronalaska rješenja za nezaposlenost, predvidjele potrebe tržišta rada te pružilo odgovarajuće obrazovanje, opće znanje, strukovno osposobljavanje i cjeloživotno učenje; |
| --- | --- |

4.

naglašava da su potrebni dodatni napori na svim razinama vlasti kako bi se, u cilju poticanja otvaranja radnih mjesta i pronalaska rješenja za nezaposlenost, predvidjele potrebe tržišta rada te pružilo odgovarajuće obrazovanje, opće znanje, strukovno osposobljavanje i cjeloživotno učenje;

| 5. | ukazuje na činjenicu da je za cjeloživotno učenje potreban kontinuitet te podupire načela definirana 2017. u dokumentu Unesco-ve Globalne mreže gradova koji uče naslovljenom
  Cork Call to Action for Learning Cities
  u kojem se navodi da cjeloživotno učenje predstavlja središnji element ciljeva održivog razvoja (1); |
| --- | --- |

5.

ukazuje na činjenicu da je za cjeloživotno učenje potreban kontinuitet te podupire načela definirana 2017. u dokumentu Unesco-ve Globalne mreže gradova koji uče naslovljenom
  Cork Call to Action for Learning Cities

1

| 6. | traži da institucije EU-a i države članice, uz potporu lokalnih i regionalnih vlasti u dogovoru s dionicima, provode predmetne prijedloge u kontekstu širih politika EU-a za gospodarski razvoj, zapošljavanje i socijalnu zaštitu uz stratešku uporabu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje nakon 2020., u kojem bi se određene obrazovne politike trebale formulirati jasnije i ambicioznije, te naglašava važnost poštovanja načela proporcionalnosti kako bi se spriječio nastanak novih financijskih ili administrativnih opterećenja za države članice; |
| --- | --- |

6.

traži da institucije EU-a i države članice, uz potporu lokalnih i regionalnih vlasti u dogovoru s dionicima, provode predmetne prijedloge u kontekstu širih politika EU-a za gospodarski razvoj, zapošljavanje i socijalnu zaštitu uz stratešku uporabu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje nakon 2020., u kojem bi se određene obrazovne politike trebale formulirati jasnije i ambicioznije, te naglašava važnost poštovanja načela proporcionalnosti kako bi se spriječio nastanak novih financijskih ili administrativnih opterećenja za države članice;

| 7. | isto tako, pozdravlja uvođenje europske studentske iskaznice i prilike koja ona pruža za pospješivanje studentske mobilnosti i promicanje automatskog priznavanje kvalifikacija te poziva Komisiju da razmotri proširenje inicijative na sve učenike, ne samo one u visokom obrazovanju, kako bi se proširile mogućnosti za cjeloživotno učenje; |
| --- | --- |

7.

isto tako, pozdravlja uvođenje europske studentske iskaznice i prilike koja ona pruža za pospješivanje studentske mobilnosti i promicanje automatskog priznavanje kvalifikacija te poziva Komisiju da razmotri proširenje inicijative na sve učenike, ne samo one u visokom obrazovanju, kako bi se proširile mogućnosti za cjeloživotno učenje;

| 8. | napominje da primarnu odgovornost za obrazovnu politiku imaju države članice, koje su uključile regionalne i lokalne vlasti u različitoj mjeri u skladu sa svojim ustavnim poretcima, te da bi se djelovanjem EU-a u skladu s člankom 6. UFEU-a trebalo samo dopunjavati, podupirati ili koordinirati djelovanje država članica; djelovanje EU-a u tom području mora biti u potpunosti opravdano sa stajališta supsidijarnosti i proporcionalnosti i biti usklađeno s postojećim okvirima, alatima i postupcima; |
| --- | --- |

8.

napominje da primarnu odgovornost za obrazovnu politiku imaju države članice, koje su uključile regionalne i lokalne vlasti u različitoj mjeri u skladu sa svojim ustavnim poretcima, te da bi se djelovanjem EU-a u skladu s člankom 6. UFEU-a trebalo samo dopunjavati, podupirati ili koordinirati djelovanje država članica; djelovanje EU-a u tom području mora biti u potpunosti opravdano sa stajališta supsidijarnosti i proporcionalnosti i biti usklađeno s postojećim okvirima, alatima i postupcima;

Uzajamno priznavanje

Uzajamno priznavanje

| 9. | primjećuje sa žaljenjem kontinuirane prepreke mobilnosti u području obrazovanja i pridružuje se pozivu Europske komisije na stvaranje Europe u kojoj učenje, studiranje i istraživanje nisu ograničeni granicama, već u kojoj su boravak u drugoj državi članici radi studiranja, učenja ili posla ustaljena praksa; |
| --- | --- |

9.

primjećuje sa žaljenjem kontinuirane prepreke mobilnosti u području obrazovanja i pridružuje se pozivu Europske komisije na stvaranje Europe u kojoj učenje, studiranje i istraživanje nisu ograničeni granicama, već u kojoj su boravak u drugoj državi članici radi studiranja, učenja ili posla ustaljena praksa;

| 10. | naglašava da je potrebno dati dodatnu potporu regijama u kojima mobilnost učenika otežavaju dodatne prepreke kao što su demografski deficit, ruralnost ili siromaštvo; |
| --- | --- |

10.

naglašava da je potrebno dati dodatnu potporu regijama u kojima mobilnost učenika otežavaju dodatne prepreke kao što su demografski deficit, ruralnost ili siromaštvo;

| 11. | pozdravlja podršku Europske komisije u pogledu razmjene najboljih praksi među državama članicama i potiče sudjelovanje predstavnika lokalne i regionalne razine kako bi se na taj način priznala vrijednost regionalnog znanja i iskustvo; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja podršku Europske komisije u pogledu razmjene najboljih praksi među državama članicama i potiče sudjelovanje predstavnika lokalne i regionalne razine kako bi se na taj način priznala vrijednost regionalnog znanja i iskustvo;

| 12. | pozdravlja prijedlog Europske komisije o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma visokog i višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda školovanja u inozemstvu, te poziva Komisiju da u svojem budućem radu u obzir uzme poveznice s teritorijalnim razvojem, posebice u slučajevima kada lokalni i regionalni projekti uključuju mobilnost kvalificiranih radnika i osoblja; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja prijedlog Europske komisije o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma visokog i višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda školovanja u inozemstvu, te poziva Komisiju da u svojem budućem radu u obzir uzme poveznice s teritorijalnim razvojem, posebice u slučajevima kada lokalni i regionalni projekti uključuju mobilnost kvalificiranih radnika i osoblja;

Rani i predškolski odgoj i obrazovanje

Rani i predškolski odgoj i obrazovanje

| 13. | podsjeća da pojam „ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja” nadilazi ono što neki smatraju predškolskom obrazovanjem, s obzirom na to da njegova svrha nije samo priprema djece za školu već i za život, na isti način na koji svi ostali dijelovi obrazovnog sustava doprinose tom procesu; |
| --- | --- |

13.

podsjeća da pojam „ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja” nadilazi ono što neki smatraju predškolskom obrazovanjem, s obzirom na to da njegova svrha nije samo priprema djece za školu već i za život, na isti način na koji svi ostali dijelovi obrazovnog sustava doprinose tom procesu;

| 14. | ponovno ističe preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja te predlaže da donositelji odluka na europskoj i nacionalnoj razini obrate posebnu pozornost na potencijal koji u tom kontekstu imaju partnerstva među nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima, poduzećima, zaposlenicima i sindikatima, kao i akterima civilnog društva, a kako bi se njihove vještine i kvalifikacije mogle uzeti u obzir; |
| --- | --- |

14.

ponovno ističe preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja te predlaže da donositelji odluka na europskoj i nacionalnoj razini obrate posebnu pozornost na potencijal koji u tom kontekstu imaju partnerstva među nacionalnim, regionalnim i lokalnim vlastima, poduzećima, zaposlenicima i sindikatima, kao i akterima civilnog društva, a kako bi se njihove vještine i kvalifikacije mogle uzeti u obzir;

| 15. | u tom kontekstu napominje svoje razočaranje činjenicom da preporuka samo u ograničenoj mjeri upućuje na obiteljski život i lokalne intervencije koji mogu imati znatan učinak na rani razvoj djeteta, te naglašava ključnu važnost holističkog, integriranog pristupa; |
| --- | --- |

15.

u tom kontekstu napominje svoje razočaranje činjenicom da preporuka samo u ograničenoj mjeri upućuje na obiteljski život i lokalne intervencije koji mogu imati znatan učinak na rani razvoj djeteta, te naglašava ključnu važnost holističkog, integriranog pristupa;

| 16. | smatra da su visokoobrazovani stručnjaci preduvjet za visokokvalitetan rani i predškolski odgoj i obrazovanje, i slijedom toga potrebno je poticati sve razine uprave, uključujući lokalne i regionalne vlasti, na odgovarajuća ulaganja na samo u inicijalno obrazovanje nastavnika već i u trajno stručno usavršavanje; |
| --- | --- |

16.

smatra da su visokoobrazovani stručnjaci preduvjet za visokokvalitetan rani i predškolski odgoj i obrazovanje, i slijedom toga potrebno je poticati sve razine uprave, uključujući lokalne i regionalne vlasti, na odgovarajuća ulaganja na samo u inicijalno obrazovanje nastavnika već i u trajno stručno usavršavanje;

| 17. | naglašava potrebu za stalnim poboljšanjem komponente „odgoja” u okviru ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, uključujući ulogu nastavnika u njegovanju pozitivnih odnosa s djecom, roditeljima i među sobom; naglašava da je u skladu s 11. načelom europskog stupa socijalnih prava potrebno osigurati da usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja budu cjenovno pristupačne i obiteljima s niskim primanjima; priznaje načelo iz Konvencije o pravima djeteta u kojem stoji da bi se u svakom djelovanju prednost trebala dati dobrobiti djeteta; |
| --- | --- |

17.

naglašava potrebu za stalnim poboljšanjem komponente „odgoja” u okviru ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, uključujući ulogu nastavnika u njegovanju pozitivnih odnosa s djecom, roditeljima i među sobom; naglašava da je u skladu s 11. načelom europskog stupa socijalnih prava potrebno osigurati da usluge ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja budu cjenovno pristupačne i obiteljima s niskim primanjima; priznaje načelo iz Konvencije o pravima djeteta u kojem stoji da bi se u svakom djelovanju prednost trebala dati dobrobiti djeteta;

| 18. | naglašava da bi djeca s posebnim obrazovnim potrebama i s invaliditetom trebala dobiti kvalitetno obrazovanje, s pristupom općem obrazovnom sustavu gdje je to moguće te, po potrebi, individualnu potporu; |
| --- | --- |

18.

naglašava da bi djeca s posebnim obrazovnim potrebama i s invaliditetom trebala dobiti kvalitetno obrazovanje, s pristupom općem obrazovnom sustavu gdje je to moguće te, po potrebi, individualnu potporu;

| 19. | primjećuje višestruku korist koja proizlazi iz promicanja mjera za pospješivanje pozitivnog dijaloga između nastavnika i roditelja/skrbnika radi jačanja veza između škole i doma te pružanja potpore uspješnoj integraciji učenika u školsko okruženje i njihovoj sveukupnoj socijalizaciji i mogućnostima za razvoj; |
| --- | --- |

19.

primjećuje višestruku korist koja proizlazi iz promicanja mjera za pospješivanje pozitivnog dijaloga između nastavnika i roditelja/skrbnika radi jačanja veza između škole i doma te pružanja potpore uspješnoj integraciji učenika u školsko okruženje i njihovoj sveukupnoj socijalizaciji i mogućnostima za razvoj;

| 20. | pozdravlja činjenicu da je Komisija priznala ulogu lokalnih i regionalnih partnera u poboljšanju podučavanja i učenja, međutim naglašava nedostatak priznanja činjenice da se neke zajednice suočavaju s većim izazovima nego druge, primjerice zajednice u udaljenijim područjima ili zajednice u kojima se govori više materinjih jezika, a koje će trebati više resursa i financijskih sredstava kako bi se poboljšalo poučavanje i učenje za sve; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja činjenicu da je Komisija priznala ulogu lokalnih i regionalnih partnera u poboljšanju podučavanja i učenja, međutim naglašava nedostatak priznanja činjenice da se neke zajednice suočavaju s većim izazovima nego druge, primjerice zajednice u udaljenijim područjima ili zajednice u kojima se govori više materinjih jezika, a koje će trebati više resursa i financijskih sredstava kako bi se poboljšalo poučavanje i učenje za sve;

| 21. | naglašava da Komisija mora uzeti u obzir povezana mišljenja Odbora i zaključke Vijeća, uključujući zaključke Vijeća o integriranoj politici razvoja u ranom djetinjstvu kao alatu za smanjenje siromaštva i promicanje socijalne uključenosti (2). |
| --- | --- |

21.

naglašava da Komisija mora uzeti u obzir povezana mišljenja Odbora i zaključke Vijeća, uključujući zaključke Vijeća o integriranoj politici razvoja u ranom djetinjstvu kao alatu za smanjenje siromaštva i promicanje socijalne uključenosti (2

Učenje i poučavanje jezika

Učenje i poučavanje jezika

| 22. | izražava razočaranje činjenicom da se slabe jezične vještine smatraju jednom od glavnih prepreka slobodnom kretanju osoba i stvaranju radne snage u skladu s potrebama europskog gospodarstva te stoga ističe svoju podršku snažnijoj ulozi učenja jezika; |
| --- | --- |

22.

izražava razočaranje činjenicom da se slabe jezične vještine smatraju jednom od glavnih prepreka slobodnom kretanju osoba i stvaranju radne snage u skladu s potrebama europskog gospodarstva te stoga ističe svoju podršku snažnijoj ulozi učenja jezika;

| 23. | napominje da se u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru očekuje smanjenje financijskih sredstava za kohezijsku politiku te stoga izražava zabrinutost u pogledu financijskih sredstava iz Europskog socijalnog fonda koji će biti dostupni za ostvarenje ambicija iz Preporuke; |
| --- | --- |

23.

napominje da se u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru očekuje smanjenje financijskih sredstava za kohezijsku politiku te stoga izražava zabrinutost u pogledu financijskih sredstava iz Europskog socijalnog fonda koji će biti dostupni za ostvarenje ambicija iz Preporuke;

| 24. | u tom kontekstu izražava žaljenje zbog činjenice da je u Preporuci naglasak stavljen na učenje u okviru zakonom propisanog obrazovanja, a ne na priznavanje jezika kao važnog dijela cjeloživotnog učenja, koji počinje već u predškolskog uzrastu, radi promicanja integracije i mobilnosti, u čemu mogu sudjelovati i partneri i poduzeća iz lokalne zajednice; |
| --- | --- |

24.

u tom kontekstu izražava žaljenje zbog činjenice da je u Preporuci naglasak stavljen na učenje u okviru zakonom propisanog obrazovanja, a ne na priznavanje jezika kao važnog dijela cjeloživotnog učenja, koji počinje već u predškolskog uzrastu, radi promicanja integracije i mobilnosti, u čemu mogu sudjelovati i partneri i poduzeća iz lokalne zajednice;

| 25. | naglašava važnost aktivnog promicanja mogućnosti koje pružaju relevantni europski programi za financiranje, kao i pojednostavljenja postupaka podnošenja zahtjeva kako bi škole i centri za osposobljavanje u državama članicama mogli iskoristiti te prilike. |
| --- | --- |

25.

naglašava važnost aktivnog promicanja mogućnosti koje pružaju relevantni europski programi za financiranje, kao i pojednostavljenja postupaka podnošenja zahtjeva kako bi škole i centri za osposobljavanje u državama članicama mogli iskoristiti te prilike.

Bruxelles, 10. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://uil.unesco.org/lifelong-learning/learning-cities/cork-call-action-learning-cities

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1530526890119&uri=CELEX:52018DC0270

2

---

III Pripremni akti

ODBOR REGIJA

131. plenarno zasjedanje OR-a i uvodna sjednica Europskog tjedna regija i gradova (EWRC), 8.10.2018.–10.10.2018.

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/70

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Paket višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027.

(2018/C 461/10)

| Glavni izvjestitelj: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP), župan Dubrovačko-neretvanske županije |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027.
  COM(2018) 321 final
  Prijedlog uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027.
  COM(2018) 322 final
  Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima te o dobrom financijskom upravljanju
  COM(2018) 323 final
  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama
  COM(2018) 324 final
  Prijedlog odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije
  COM(2018) 325 final
  Prijedlog uredbe Vijeća o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje vlastitih sredstava koja se temelje na zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit, na sustavu Europske unije za trgovanje emisijama i na nerecikliranom plastičnom ambalažnom otpadu te o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom
  COM(2018) 326 final
  Prijedlog uredbe Vijeća o utvrđivanju provedbenih mjera za sustav vlastitih sredstava Europske unije
  COM(2018) 327 final
  Prijedlog uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1553/89 o konačnom jedinstvenom režimu ubiranja vlastitih sredstava koja proizlaze iz poreza na dodanu vrijednost
  COM(2018) 328 final |

Glavni izvjestitelj:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR/EPP), župan Dubrovačko-neretvanske županije

Referentni dokument/i:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027.

COM(2018) 321 final

Prijedlog uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027.

COM(2018) 322 final

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima te o dobrom financijskom upravljanju

COM(2018) 323 final

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama

COM(2018) 324 final

Prijedlog odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije

COM(2018) 325 final

Prijedlog uredbe Vijeća o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje vlastitih sredstava koja se temelje na zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit, na sustavu Europske unije za trgovanje emisijama i na nerecikliranom plastičnom ambalažnom otpadu te o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom

COM(2018) 326 final

Prijedlog uredbe Vijeća o utvrđivanju provedbenih mjera za sustav vlastitih sredstava Europske unije

COM(2018) 327 final

Prijedlog uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1553/89 o konačnom jedinstvenom režimu ubiranja vlastitih sredstava koja proizlaze iz poreza na dodanu vrijednost

COM(2018) 328 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama

COM(2018) 324 final

Amandman 1.

Članak 2. točka (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (c) | „tijelo javne vlasti” znači sva
  javna tijela na svim razinama
  državne uprave
  , uključujući središnja, regionalna i lokalna tijela,
  te organizacije država članica u smislu [članka 2. točke 42.] Uredbe (EU, Euratom) xx/xx („Financijska uredba”). |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(c)

„tijelo javne vlasti” znači sva
  javna tijela na svim razinama
  državne uprave
  , uključujući središnja, regionalna i lokalna tijela,
  te organizacije država članica u smislu [članka 2. točke 42.] Uredbe (EU, Euratom) xx/xx („Financijska uredba”).

| (c) | „tijelo javne vlasti” znači sva tijela
  središnje
  državne uprave te organizacije država članica u smislu [članka 2. točke 42.] Uredbe (EU, Euratom) xx/xx („Financijska uredba”). |
| --- | --- |

(c)

„tijelo javne vlasti” znači sva tijela
  središnje
  državne uprave te organizacije država članica u smislu [članka 2. točke 42.] Uredbe (EU, Euratom) xx/xx („Financijska uredba”).

Obrazloženje

Iz područja primjene Uredbe treba isključiti
  sva administrativna tijela i subjekte izravno izabranih lokalnih ili regionalnih vlasti
  .

Amandman 2.

Članak 3. stavak 1. točka (f)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (f) | učinkovita i pravodobna suradnja s Europskim uredom za borbu protiv prijevara i Uredom europskog javnog tužitelja u njihovim istragama ili kaznenim progonima u skladu s odgovarajućim pravnim aktima i načelom lojalne suradnje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(f)

učinkovita i pravodobna suradnja s Europskim uredom za borbu protiv prijevara i Uredom europskog javnog tužitelja u njihovim istragama ili kaznenim progonima u skladu s odgovarajućim pravnim aktima i načelom lojalne suradnje.

| (f) | učinkovita i pravodobna suradnja s Europskim uredom za borbu protiv prijevara i
  , prema potrebi,
  Uredom europskog javnog tužitelja u njihovim istragama ili kaznenim progonima u skladu s odgovarajućim pravnim aktima i načelom lojalne suradnje. |
| --- | --- |

(f)

učinkovita i pravodobna suradnja s Europskim uredom za borbu protiv prijevara i
  , prema potrebi,
  Uredom europskog javnog tužitelja u njihovim istragama ili kaznenim progonima u skladu s odgovarajućim pravnim aktima i načelom lojalne suradnje.

Obrazloženje

Odredbe koje se odnose na Ured europskog javnog tužitelja mogu se, nakon njegova osnivanja, primjenjivati samo na države članice sudionice.

Amandman 3.

Članak 4. stavak 1. točka (b) podstavak (1)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (1) | suspenzija odobrenja jednog ili više programa ili njihove izmjene; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(1)

Obrazloženje

Suspenzija odobrenja jednog ili više programa ili njihove izmjene ne bi imala izravan učinak na financijsko kažnjavanje dotičnih država članica. Naprotiv, suspenzija obveza i/ili plaćanjâ, uz zadržavanje odredbe iz članka 4. stavka 2. predložene uredbe prema kojoj tijela vlasti moraju provoditi programe i vršiti plaćanja krajnjim primateljima ili korisnicima, imala bi neposredan učinak na nacionalne proračune. Pored toga, ukidanje suspenzije odobrenja jednog ili više programa ili njihove izmjene znatno bi usporilo provedbu predmetnih programa jer bi i svi naknadni postupci bili na čekanju.

Amandman 4.

Članak 5. stavak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 6.   Ako utvrdi da postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava, Komisija Vijeću dostavlja prijedlog provedbenog akta o odgovarajućim mjerama. | 6.   Ako utvrdi da postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava, Komisija Vijeću dostavlja prijedlog provedbenog akta o odgovarajućim mjerama.
  Komisija tom prijedlogu prilaže okvirni financijski plan proračuna EU-a na koji se odnosi predložena mjera, za predstojeće godine, ustrojen prema kategorijama rashoda, područjima politike i proračunskim linijama. Takav okvirni financijski plan služi kao temelj za procjenu učinka na nacionalne i podnacionalne proračune predmetne države članice. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

6.   Ako utvrdi da postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava, Komisija Vijeću dostavlja prijedlog provedbenog akta o odgovarajućim mjerama.

6.   Ako utvrdi da postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava, Komisija Vijeću dostavlja prijedlog provedbenog akta o odgovarajućim mjerama.
  Komisija tom prijedlogu prilaže okvirni financijski plan proračuna EU-a na koji se odnosi predložena mjera, za predstojeće godine, ustrojen prema kategorijama rashoda, područjima politike i proračunskim linijama. Takav okvirni financijski plan služi kao temelj za procjenu učinka na nacionalne i podnacionalne proračune predmetne države članice.

Obrazloženje

Obrazloženje

Europska komisija trebala bi procijeniti utjecaj koji bi smanjenje financijskih sredstava EU-a moglo imati na nacionalne i podnacionalne proračune predmetne države članice, uz poštovanje načela proporcionalnosti i nediskriminacije.

Amandman 5.

Amandman 5.

Članak 6. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Komisija procjenjuje situaciju u predmetnoj državi članici. Nakon što opći nedostaci u pogledu vladavine prava na temelju kojih su donesene odgovarajuće mjere budu u cijelosti ili djelomično uklonjeni, Komisija Vijeću dostavlja prijedlog odluke o djelomičnom ili potpunom ukidanju tih mjera. Primjenjuje se postupak utvrđen u članku 5. stavcima 2., 4., 5., 6. i 7. | 2.   Komisija procjenjuje situaciju u predmetnoj državi članici. Nakon što opći nedostaci u pogledu vladavine prava na temelju kojih su donesene odgovarajuće mjere budu u cijelosti ili djelomično uklonjeni, Komisija Vijeću dostavlja prijedlog odluke o djelomičnom ili potpunom ukidanju tih mjera. Primjenjuje se postupak utvrđen u članku 5. stavcima 2., 4., 5., 6. i 7.
  Kako bi se prikupili čvrsti dokazi za ukidanje mjera, Revizorski sud mora, po ubrzanom postupku, objaviti posebno izvješće o dotičnom pitanju u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Komisija procjenjuje situaciju u predmetnoj državi članici. Nakon što opći nedostaci u pogledu vladavine prava na temelju kojih su donesene odgovarajuće mjere budu u cijelosti ili djelomično uklonjeni, Komisija Vijeću dostavlja prijedlog odluke o djelomičnom ili potpunom ukidanju tih mjera. Primjenjuje se postupak utvrđen u članku 5. stavcima 2., 4., 5., 6. i 7.

2.   Komisija procjenjuje situaciju u predmetnoj državi članici. Nakon što opći nedostaci u pogledu vladavine prava na temelju kojih su donesene odgovarajuće mjere budu u cijelosti ili djelomično uklonjeni, Komisija Vijeću dostavlja prijedlog odluke o djelomičnom ili potpunom ukidanju tih mjera. Primjenjuje se postupak utvrđen u članku 5. stavcima 2., 4., 5., 6. i 7.
  Kako bi se prikupili čvrsti dokazi za ukidanje mjera, Revizorski sud mora, po ubrzanom postupku, objaviti posebno izvješće o dotičnom pitanju u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a.

Obrazloženje

Obrazloženje

Ukidanje mjera mora biti potkrijepljeno čvrstim, nepristranim i aktualnim dokazima kako bi se bez nepotrebne odgode nastavilo s provedbom dotičnih programa.

Amandman 6.

Amandman 6.

Članak 6. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.   U slučaju ukidanja mjera u vezi sa suspenzijom odobrenja jednog ili više programa ili izmjena programa iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke i. ili suspenzijom obveza iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke ii., iznosi koji odgovaraju suspendiranim obvezama unose se u proračun podložno članku 7. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. xx/xx (Uredba o VFO-u). Suspendirane obveze za godinu n ne mogu se unositi u proračun nakon godine n + 
  2
  . | 3.   U slučaju ukidanja mjera u vezi sa suspenzijom odobrenja jednog ili više programa ili izmjena programa iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke i. ili suspenzijom obveza iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke ii., iznosi koji odgovaraju suspendiranim obvezama unose se u proračun podložno članku 7. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. xx/xx (Uredba o VFO-u). Suspendirane obveze za godinu n ne mogu se unositi u proračun nakon godine n + 
  3
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.   U slučaju ukidanja mjera u vezi sa suspenzijom odobrenja jednog ili više programa ili izmjena programa iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke i. ili suspenzijom obveza iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke ii., iznosi koji odgovaraju suspendiranim obvezama unose se u proračun podložno članku 7. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. xx/xx (Uredba o VFO-u). Suspendirane obveze za godinu n ne mogu se unositi u proračun nakon godine n + 
  2
  .

3.   U slučaju ukidanja mjera u vezi sa suspenzijom odobrenja jednog ili više programa ili izmjena programa iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke i. ili suspenzijom obveza iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke ii., iznosi koji odgovaraju suspendiranim obvezama unose se u proračun podložno članku 7. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. xx/xx (Uredba o VFO-u). Suspendirane obveze za godinu n ne mogu se unositi u proračun nakon godine n + 
  3
  .

Obrazloženje

Obrazloženje

Takvo bi rješenje povećalo mogućnost primjene najprije suspendiranih, a potom deblokiranih sredstava i spriječilo njihov gubitak.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

Opće napomene

| 1. | pozdravlja Komisijin prijedlog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje nakon 2020. godine koji, uzimajući u obzir izlazak Ujedinjene Kraljevine iz EU-a i druge unutarnje i vanjske izazove, predstavlja solidnu osnovu za pregovore. Pozitivno vrednuje odrađeni posao, međutim smatra da prijedlog treba prije usvajanja doraditi i poboljšati kako bi mogao ispuniti očekivanja građana Europske unije kao i potrebe lokalne i regionalne samouprave; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Komisijin prijedlog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje nakon 2020. godine koji, uzimajući u obzir izlazak Ujedinjene Kraljevine iz EU-a i druge unutarnje i vanjske izazove, predstavlja solidnu osnovu za pregovore. Pozitivno vrednuje odrađeni posao, međutim smatra da prijedlog treba prije usvajanja doraditi i poboljšati kako bi mogao ispuniti očekivanja građana Europske unije kao i potrebe lokalne i regionalne samouprave;

| 2. | primjećuje nedostatak jasnog nasljednika strategije Europa 2020., što ima za posljedicu nedovoljno jasno isticanje strateških ciljeva u pojedinačnim programima kao i nedovoljne poveznice cijelog VFO-a sa ciljevima održivog razvoja. Stoga poziva EK da u sklopu rasprave o prijedlogu VFO-a definira strateške ciljeve pojedinih politika EU-a i njihove očekivane učinke. Za to je potreban strukturiran način rada na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se lokalne i regionalne snage i napori jasno povezali sa zajedničkim europskim ciljevima; |
| --- | --- |

2.

primjećuje nedostatak jasnog nasljednika strategije Europa 2020., što ima za posljedicu nedovoljno jasno isticanje strateških ciljeva u pojedinačnim programima kao i nedovoljne poveznice cijelog VFO-a sa ciljevima održivog razvoja. Stoga poziva EK da u sklopu rasprave o prijedlogu VFO-a definira strateške ciljeve pojedinih politika EU-a i njihove očekivane učinke. Za to je potreban strukturiran način rada na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se lokalne i regionalne snage i napori jasno povezali sa zajedničkim europskim ciljevima;

| 3. | sa žaljenjem ističe da prijedlog Komisije nije dovoljno ambiciozan, s obzirom na nesrazmjer između obveza koje proizlaze iz ciljeva postavljenih u Ugovoru te sadašnjih i budućih pitanja i same veličine budućeg VFO-a. Još jednom podsjeća na prethodni stav Odbora o tome da budući VFO bude utvrđen na razini od najmanje 1,3 % BND-a, što je i stajalište Europskog parlamenta. Sa zabrinutošću podsjeća kako je u prethodnim slučajevima konačna veličina VFO-a bila manja od one koju je predložila EK te ako bi se takav ishod ponovio to bi značilo dodatno umanjenje krajnjih efekata pojedinih javnih politika Unije; |
| --- | --- |

3.

sa žaljenjem ističe da prijedlog Komisije nije dovoljno ambiciozan, s obzirom na nesrazmjer između obveza koje proizlaze iz ciljeva postavljenih u Ugovoru te sadašnjih i budućih pitanja i same veličine budućeg VFO-a. Još jednom podsjeća na prethodni stav Odbora o tome da budući VFO bude utvrđen na razini od najmanje 1,3 % BND-a, što je i stajalište Europskog parlamenta. Sa zabrinutošću podsjeća kako je u prethodnim slučajevima konačna veličina VFO-a bila manja od one koju je predložila EK te ako bi se takav ishod ponovio to bi značilo dodatno umanjenje krajnjih efekata pojedinih javnih politika Unije;

| 4. | smatra neprihvatljivim da financiranje dodatnih prioriteta ide na štetu postojećih politika EU-a s dokazanom europskom vrijednosti kao što su kohezijska i zajednička poljoprivredna politika, a naročito politika ruralnog razvoja. Predložena smanjenja predstavljaju pogrešan put za rješavanje financiranja dodatnih prioriteta i izazova; |
| --- | --- |

4.

smatra neprihvatljivim da financiranje dodatnih prioriteta ide na štetu postojećih politika EU-a s dokazanom europskom vrijednosti kao što su kohezijska i zajednička poljoprivredna politika, a naročito politika ruralnog razvoja. Predložena smanjenja predstavljaju pogrešan put za rješavanje financiranja dodatnih prioriteta i izazova;

| 5. | pozdravlja Prijedlog Komisije da se pravila usklade i da se drastično smanji administrativno opterećenje korisnika i upravnih vlasti kako bi se olakšalo sudjelovanje u programima EU-a i ubrzala njihova provedba; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja Prijedlog Komisije da se pravila usklade i da se drastično smanji administrativno opterećenje korisnika i upravnih vlasti kako bi se olakšalo sudjelovanje u programima EU-a i ubrzala njihova provedba;

| 6. | zamjera manjak transparentnosti Komisije glede usporedbe iznosa unutar postojećeg i budućeg VFO-a. U tom pogledu pozdravlja napore istraživačke službe EP-a u izradi usporedne financijske analize dva VFO-a; |
| --- | --- |

6.

zamjera manjak transparentnosti Komisije glede usporedbe iznosa unutar postojećeg i budućeg VFO-a. U tom pogledu pozdravlja napore istraživačke službe EP-a u izradi usporedne financijske analize dva VFO-a;

| 7. | prima na znanje pristup novopredložene strukture VFO-a usmjeren na rezultate, kojim se nastoje pronaći odgovori na terenu i osigurati veća europska dodana vrijednost. Protivi se brisanju jedinstvenog proračunskog naslova za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju koja predstavlja daljnje slabljenje pozicije kohezijske politike unutar VFO-a te otvara prostor prema mogućem izdvajanju fonda ESF+ iz kohezijske politike, čime bi se dodatno umanjila sinergija i povezanost različitih izvora financiranja od posebnog značaja za regionalne i lokalne vlasti; |
| --- | --- |

7.

prima na znanje pristup novopredložene strukture VFO-a usmjeren na rezultate, kojim se nastoje pronaći odgovori na terenu i osigurati veća europska dodana vrijednost. Protivi se brisanju jedinstvenog proračunskog naslova za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju koja predstavlja daljnje slabljenje pozicije kohezijske politike unutar VFO-a te otvara prostor prema mogućem izdvajanju fonda ESF+ iz kohezijske politike, čime bi se dodatno umanjila sinergija i povezanost različitih izvora financiranja od posebnog značaja za regionalne i lokalne vlasti;

| 8. | sa zabrinutošću naglašava da prijedlog Komisije ide u smjeru daljnjeg osnaženja pozicije programa pod izravnim ili neizravnim upravljanjem, a na štetu programa koji se provode kroz podijeljeno upravljanje Komisije i zemalja članica, što će dugoročno umanjiti vidljivost provedbe politika Unije na lokalnoj i regionalnoj razini. Naglašava kako se načela partnerstva i višerazinskog upravljanja moraju u potpunosti poštivati i provoditi kako bi se osigurala uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u sve relevantne faze, od oblikovanja do provedbe politika EU-a; |
| --- | --- |

8.

sa zabrinutošću naglašava da prijedlog Komisije ide u smjeru daljnjeg osnaženja pozicije programa pod izravnim ili neizravnim upravljanjem, a na štetu programa koji se provode kroz podijeljeno upravljanje Komisije i zemalja članica, što će dugoročno umanjiti vidljivost provedbe politika Unije na lokalnoj i regionalnoj razini. Naglašava kako se načela partnerstva i višerazinskog upravljanja moraju u potpunosti poštivati i provoditi kako bi se osigurala uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u sve relevantne faze, od oblikovanja do provedbe politika EU-a;

| 9. | izražava žaljenje zbog neusklađenosti u pogledu usvajanja Osmog programa djelovanja za okoliš (EAP) i VFO-a nakon 2020. Postupak donošenja odluka u okviru budućih EAP-ova i trajanje tih programa trebali bi se uskladiti s vremenskim okvirima VFO-a kako bi dodijeljena sredstva adekvatno odrazila prioritete i ciljeve u području održivosti; |
| --- | --- |

9.

izražava žaljenje zbog neusklađenosti u pogledu usvajanja Osmog programa djelovanja za okoliš (EAP) i VFO-a nakon 2020. Postupak donošenja odluka u okviru budućih EAP-ova i trajanje tih programa trebali bi se uskladiti s vremenskim okvirima VFO-a kako bi dodijeljena sredstva adekvatno odrazila prioritete i ciljeve u području održivosti;

| 10. | izražava zabrinutost zbog nesigurnosti za planiranje VFO-a koja bi se mogla pojaviti ako se ne postigne pravovremen, jasan i čvrst dogovor oko izlaska Ujedinjene Kraljevine iz Unije; |
| --- | --- |

10.

izražava zabrinutost zbog nesigurnosti za planiranje VFO-a koja bi se mogla pojaviti ako se ne postigne pravovremen, jasan i čvrst dogovor oko izlaska Ujedinjene Kraljevine iz Unije;

| 11. | podržava prijedlog Komisije da se bolje povežu regionalni fondovi i europski semestar, pod uvjetom da se europskom semestru doda regionalna perspektiva, jer je to jedini mogući način uspostave jasnih i znakovitih veza među njima; |
| --- | --- |

11.

podržava prijedlog Komisije da se bolje povežu regionalni fondovi i europski semestar, pod uvjetom da se europskom semestru doda regionalna perspektiva, jer je to jedini mogući način uspostave jasnih i znakovitih veza među njima;

Reforma vlastitih sredstava

Reforma vlastitih sredstava

| 12. | pozdravlja prijedlog Komisije za uvođenje tri nova izvora vlastitih sredstava; međutim, primjećuje sa žaljenjem kako je Komisija uvrstila samo dva dodatna izvora iz prijedloga Visoke radne skupine za vlastita sredstva te smatra da je prijedlog Komisije u tom pogledu trebao biti ambiciozniji te u najmanju ruku sadržavati uvođenje poreza na financijske transakcije kao novog izvora vlastitih sredstava; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja prijedlog Komisije za uvođenje tri nova izvora vlastitih sredstava; međutim, primjećuje sa žaljenjem kako je Komisija uvrstila samo dva dodatna izvora iz prijedloga Visoke radne skupine za vlastita sredstva te smatra da je prijedlog Komisije u tom pogledu trebao biti ambiciozniji te u najmanju ruku sadržavati uvođenje poreza na financijske transakcije kao novog izvora vlastitih sredstava;

| 13. | pozdravlja nastojanja Komisije za pojednostavljenjem prihodovne strane Proračuna, a posebno prijedlog o postupnom ukidanju svih rabata povezanih s državama članicama kao i pojednostavljenjem obračuna prihoda temeljenih na PDV-u; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja nastojanja Komisije za pojednostavljenjem prihodovne strane Proračuna, a posebno prijedlog o postupnom ukidanju svih rabata povezanih s državama članicama kao i pojednostavljenjem obračuna prihoda temeljenih na PDV-u;

| 14. | sa žaljenjem ističe da EK u svojem prijedlogu za uvođenje novih izvora vlastitih sredstava nije provela u dovoljnoj mjeri testiranje načela supsidijarnosti kao i da potencijalni učinak prijedloga na financijski položaj regionalnih i lokalnih jedinica nije procijenjen; |
| --- | --- |

14.

sa žaljenjem ističe da EK u svojem prijedlogu za uvođenje novih izvora vlastitih sredstava nije provela u dovoljnoj mjeri testiranje načela supsidijarnosti kao i da potencijalni učinak prijedloga na financijski položaj regionalnih i lokalnih jedinica nije procijenjen;

| 15. | ističe kako prijedlog zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit predstavlja značajan potencijal za povećanje udjela vlastitih sredstava pod uvjetom da bude obvezan za veliki broj poduzeća, što u ovom trenutku još uvijek nije utvrđeno, kao što nije poznato kada se može očekivati stupanje na snagu ovog izvora prihoda. Izražava zabrinutost u vezi s vlastitim prihodima koji se temelje na nerecikliranom plastičnom ambalažnom otpadu, budući da je jedan od glavnih ciljeva EU-a u potpunosti ukloniti sav takav otpad, što bi imalo za posljedicu gubitak prihoda od takvog izvora odnosno povećanje nestabilnosti proračunskih prihoda; |
| --- | --- |

15.

ističe kako prijedlog zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit predstavlja značajan potencijal za povećanje udjela vlastitih sredstava pod uvjetom da bude obvezan za veliki broj poduzeća, što u ovom trenutku još uvijek nije utvrđeno, kao što nije poznato kada se može očekivati stupanje na snagu ovog izvora prihoda. Izražava zabrinutost u vezi s vlastitim prihodima koji se temelje na nerecikliranom plastičnom ambalažnom otpadu, budući da je jedan od glavnih ciljeva EU-a u potpunosti ukloniti sav takav otpad, što bi imalo za posljedicu gubitak prihoda od takvog izvora odnosno povećanje nestabilnosti proračunskih prihoda;

| 16. | podržava predloženo smanjenje naknade za troškove naplate tradicionalnih vlastitih sredstava od strane zemalja članica, ali poziva Komisiju da ode korak dalje i umjesto predloženih 10 %, naknadu za troškove naplate utvrdi u skladu sa stvarnim troškovima; |
| --- | --- |

16.

podržava predloženo smanjenje naknade za troškove naplate tradicionalnih vlastitih sredstava od strane zemalja članica, ali poziva Komisiju da ode korak dalje i umjesto predloženih 10 %, naknadu za troškove naplate utvrdi u skladu sa stvarnim troškovima;

Vladavina prava, fleksibilnost i stabilnost

Vladavina prava, fleksibilnost i stabilnost

| 17. | smatra kako je poštivanje vladavine prava conditio sine qua non financijskog dobrog upravljanja i djelotvornog korištenja proračuna Unije. U tom pogledu, pozdravlja nastojanja Komisije da primijeni učinkovitije mehanizme kojima će se osigurati poštivanje vladavine prava, pravna sigurnost u svim zemljama članicama te učinkovitija borba protiv prevara i korupcije; |
| --- | --- |

17.

smatra kako je poštivanje vladavine prava conditio sine qua non

| 18. | slaže se s mišljenjem Europskog revizorskog suda da predloženi mehanizam za osiguranje poštivanja vladavine prava ide dalje od članka 7. UEU-a i da se isti može brže primijeniti; |
| --- | --- |

18.

slaže se s mišljenjem Europskog revizorskog suda da predloženi mehanizam za osiguranje poštivanja vladavine prava ide dalje od članka 7. UEU-a i da se isti može brže primijeniti;

| 19. | pozdravlja nastojanja EK-a da se osigura nesmetano financiranje krajnjih korisnika Unije kroz obvezivanje zemalja članica da poštuju svoje financijske obveze prema krajnjim korisnicima u situaciji kada dođe do aktiviranja zaštitnih mehanizama za očuvanje financijskih interesa; očekuje od Komisije da dodatno razradi načine na koje će se zaštititi interesi krajnjih korisnika; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja nastojanja EK-a da se osigura nesmetano financiranje krajnjih korisnika Unije kroz obvezivanje zemalja članica da poštuju svoje financijske obveze prema krajnjim korisnicima u situaciji kada dođe do aktiviranja zaštitnih mehanizama za očuvanje financijskih interesa; očekuje od Komisije da dodatno razradi načine na koje će se zaštititi interesi krajnjih korisnika;

| 20. | preporučuje Komisiji da razmotri uvođenje dodatnih mehanizama za osiguranje financijskih interesa Unije koji bi imali ravnomjerniji utjecaj na sve zemlje članice, poput jednokratnih kazni; |
| --- | --- |

20.

preporučuje Komisiji da razmotri uvođenje dodatnih mehanizama za osiguranje financijskih interesa Unije koji bi imali ravnomjerniji utjecaj na sve zemlje članice, poput jednokratnih kazni;

| 21. | uzimajući u obzir mišljenje ERS-a smatra da postojeće zakonodavno rješenje ostavlja previše diskrecijskog prostora Komisiji za pokretanje procedure te poziva Komisiju da razradi jasne kriterije na temelju kojih se može definirati što se smatra općim nedostacima u pogledu vladavine prava koji ugrožavaju dobro financijsko upravljanje; |
| --- | --- |

21.

uzimajući u obzir mišljenje ERS-a smatra da postojeće zakonodavno rješenje ostavlja previše diskrecijskog prostora Komisiji za pokretanje procedure te poziva Komisiju da razradi jasne kriterije na temelju kojih se može definirati što se smatra općim nedostacima u pogledu vladavine prava koji ugrožavaju dobro financijsko upravljanje;

| 22. | predlaže da se ojača uloga ERS-a u provedbi predloženog mehanizma, u skladu s člankom 287. UEU-a; |
| --- | --- |

22.

predlaže da se ojača uloga ERS-a u provedbi predloženog mehanizma, u skladu s člankom 287. UEU-a;

| 23. | pozdravlja prijedloge Komisije za povećanje fleksibilnosti VFO-a, što će zasigurno biti od pomoći u pravovremenom odgovaranju na nove i nepredviđene izazove. Ipak, naglašava kako rastuća fleksibilnost u korištenju sredstava ne smije ići na teret dugoročne predvidljivosti i strateške orijentacije Programa, a posebno onih koji se provode kroz podijeljeno upravljanje. Poziva stoga da se ispita znači li povećana fleksibilnost u dijelu koji se odnosi na povećane ovlasti EK-a u pogledu preraspodjele sredstava narušavanje načela supsidijarnosti i višerazinskog upravljanja; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja prijedloge Komisije za povećanje fleksibilnosti VFO-a, što će zasigurno biti od pomoći u pravovremenom odgovaranju na nove i nepredviđene izazove. Ipak, naglašava kako rastuća fleksibilnost u korištenju sredstava ne smije ići na teret dugoročne predvidljivosti i strateške orijentacije Programa, a posebno onih koji se provode kroz podijeljeno upravljanje. Poziva stoga da se ispita znači li povećana fleksibilnost u dijelu koji se odnosi na povećane ovlasti EK-a u pogledu preraspodjele sredstava narušavanje načela supsidijarnosti i višerazinskog upravljanja;

Pojedini naslovi proračuna

Pojedini naslovi proračuna

| 24. | pozdravlja prijedloge za povećanje sredstava za područja politika koja se odnose na nove, važne izazove kao što su migracije i upravljanje granicama, kao i utvrđivanje posebnog naslova za sigurnost i obranu; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja prijedloge za povećanje sredstava za područja politika koja se odnose na nove, važne izazove kao što su migracije i upravljanje granicama, kao i utvrđivanje posebnog naslova za sigurnost i obranu;

| 25. | podržava povećanje alokacije za istraživanje i inovacije, nastavak provedbe te nadogradnju sadašnjeg EFSI-ja u novi fond InvestEU, povećanje sredstava za program Erasmus+ te daljnje osnaživanje ulaganja u borbu protiv klimatskih promjena kroz sve politike EU-a. Međutim, još jednom naglašava da predložena povećanja ne smiju biti na račun proračuna za kohezijsku politiku i politiku ruralnog razvoja; |
| --- | --- |

25.

podržava povećanje alokacije za istraživanje i inovacije, nastavak provedbe te nadogradnju sadašnjeg EFSI-ja u novi fond InvestEU, povećanje sredstava za program Erasmus+ te daljnje osnaživanje ulaganja u borbu protiv klimatskih promjena kroz sve politike EU-a. Međutim, još jednom naglašava da predložena povećanja ne smiju biti na račun proračuna za kohezijsku politiku i politiku ruralnog razvoja;

| 26. | snažno se protivi prijedlogu za 10 %-no smanjenje proračuna za kohezijsku politiku, a posebno u dijelu koji se odnosi na Kohezijski fond, gdje se planira smanjenje sredstava za čak 45 %. Jednako tako, smatra neprihvatljivim prijedlog za smanjenje proračuna za zajedničku poljoprivrednu politiku koje se kreće od 28 % za EPFRR do 13 % za EFPR. Ovako značajna smanjenja u područjima koja kontinuirano dokazuju svoju europsku dodanu vrijednost i koja predstavljaju najvidljivije europske politike kod europskih građana imala bi dugoročno vrlo negativne posljedice na rast i razvoj europskih regija; |
| --- | --- |

26.

snažno se protivi prijedlogu za 10 %-no smanjenje proračuna za kohezijsku politiku, a posebno u dijelu koji se odnosi na Kohezijski fond, gdje se planira smanjenje sredstava za čak 45 %. Jednako tako, smatra neprihvatljivim prijedlog za smanjenje proračuna za zajedničku poljoprivrednu politiku koje se kreće od 28 % za EPFRR do 13 % za EFPR. Ovako značajna smanjenja u područjima koja kontinuirano dokazuju svoju europsku dodanu vrijednost i koja predstavljaju najvidljivije europske politike kod europskih građana imala bi dugoročno vrlo negativne posljedice na rast i razvoj europskih regija;

| 27. | nastavno na deklaraciju o ruralnom razvoju usvojenu u Corku u rujnu 2016., traži da se umjesto toga pojača opća financijska potpora EU-a za ruralni razvoj iznad 5 % proračuna EU-a u korist ruralnih i prijelaznih područja koja čine više od 90 % teritorija Unije i u kojima živi 58 % njezina stanovništva te koja osiguravaju 56 % radnih mjesta u Uniji; |
| --- | --- |

27.

nastavno na deklaraciju o ruralnom razvoju usvojenu u Corku u rujnu 2016., traži da se umjesto toga pojača opća financijska potpora EU-a za ruralni razvoj iznad 5 % proračuna EU-a u korist ruralnih i prijelaznih područja koja čine više od 90 % teritorija Unije i u kojima živi 58 % njezina stanovništva te koja osiguravaju 56 % radnih mjesta u Uniji;

| 28. | naglašava kako bi predloženo smanjenje sredstva za kohezijsku politiku dovelo u pitanje dostizanje jednog od najvažnijih ciljeva Ugovora koji se odnosi na ostvarenje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije. Posljedica takvog pristupa bila bi porast nejednakosti između europskih regija, a što bi posebno pogodilo slabije razvijenije regije te one koje su suočene s značajnim strukturnim i demografskim poteškoćama. Ovakav pristup ujedno zanemaruje značajan doprinos koji kohezijska politika već ostvaruje u područjima kao što su inovacije, digitalizacija i klimatske promjene. Upozorava da smanjenje alokacije za programe teritorijalne suradnje predstavlja prijetnju boljoj teritorijalnoj koheziji i njenim važnim mehanizmima kao što su to EGTS-ovi i makroregionalne strategije; |
| --- | --- |

28.

naglašava kako bi predloženo smanjenje sredstva za kohezijsku politiku dovelo u pitanje dostizanje jednog od najvažnijih ciljeva Ugovora koji se odnosi na ostvarenje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije. Posljedica takvog pristupa bila bi porast nejednakosti između europskih regija, a što bi posebno pogodilo slabije razvijenije regije te one koje su suočene s značajnim strukturnim i demografskim poteškoćama. Ovakav pristup ujedno zanemaruje značajan doprinos koji kohezijska politika već ostvaruje u područjima kao što su inovacije, digitalizacija i klimatske promjene. Upozorava da smanjenje alokacije za programe teritorijalne suradnje predstavlja prijetnju boljoj teritorijalnoj koheziji i njenim važnim mehanizmima kao što su to EGTS-ovi i makroregionalne strategije;

| 29. | izražava žaljenje zbog toga što je predviđeno, iako više od trećine građana EU-a živi u pograničnim regijama koje se suočavaju s brojnim teritorijalnim izazovima, da će se dodjela proračunskih sredstava za prekograničnu suradnju smanjiti u realnim iznosima usprkos njezinoj dokazanoj dodanoj europskoj vrijednosti; |
| --- | --- |

29.

izražava žaljenje zbog toga što je predviđeno, iako više od trećine građana EU-a živi u pograničnim regijama koje se suočavaju s brojnim teritorijalnim izazovima, da će se dodjela proračunskih sredstava za prekograničnu suradnju smanjiti u realnim iznosima usprkos njezinoj dokazanoj dodanoj europskoj vrijednosti;

| 30. | naglašava izrazito negativne učinke ovakvog prijedloga VFO-a na europske poljoprivrednike i građane u ruralnim područjima. U slučaju prihvaćanja predloženog smanjenja sredstava za drugi stup, politika ruralnog razvoja više ne bi bila u mogućnosti ispuniti svoje zadaće, prije svega vezano za smanjenja razlika u pogledu uvjeta življenja između ruralnih i urbanih područja. Pored toga, traži da Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj ostane u sustavu upravljanja u sklopu Uredbe o zajedničkim odredbama kako bi se i dalje osiguravala usklađenost različitih izvora financiranja te kako bi ojačala teritorijalna dimenzija ZPP-a; |
| --- | --- |

30.

naglašava izrazito negativne učinke ovakvog prijedloga VFO-a na europske poljoprivrednike i građane u ruralnim područjima. U slučaju prihvaćanja predloženog smanjenja sredstava za drugi stup, politika ruralnog razvoja više ne bi bila u mogućnosti ispuniti svoje zadaće, prije svega vezano za smanjenja razlika u pogledu uvjeta življenja između ruralnih i urbanih područja. Pored toga, traži da Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj ostane u sustavu upravljanja u sklopu Uredbe o zajedničkim odredbama kako bi se i dalje osiguravala usklađenost različitih izvora financiranja te kako bi ojačala teritorijalna dimenzija ZPP-a;

| 31. | posebno se protivi predloženom smanjenju sredstava za program POSEI, namijenjen najudaljenijim regijama, čime se ugrožava cilj tog programa koji se odnosi na suočavanje sa specifičnim izazovima poljoprivrede u svakoj regiji zahvaljujući njegovoj ulozi financijskog instrumenta za izravnu potporu poljoprivrednicima; |
| --- | --- |

31.

posebno se protivi predloženom smanjenju sredstava za program POSEI, namijenjen najudaljenijim regijama, čime se ugrožava cilj tog programa koji se odnosi na suočavanje sa specifičnim izazovima poljoprivrede u svakoj regiji zahvaljujući njegovoj ulozi financijskog instrumenta za izravnu potporu poljoprivrednicima;

| 32. | žali što nije došlo do realnog povećanja izdvajanja za Europski socijalni fond plus, usprkos dodatnim zadaćama koje će ESF+ pokrivati, uključujući integraciju građana iz trećih zemalja; podsjeća na to da se Europski socijalni fond (vidjeti mišljenje OR-a o fondu ESF+) (1) mora i dalje temeljiti na kohezijskoj politici, glavnom instrumentu EU-a za ulaganja u ljude i ljudski kapital, promicanje rodne ravnopravnosti i poboljšavanje života milijuna europskih građana; |
| --- | --- |

32.

žali što nije došlo do realnog povećanja izdvajanja za Europski socijalni fond plus, usprkos dodatnim zadaćama koje će ESF+ pokrivati, uključujući integraciju građana iz trećih zemalja; podsjeća na to da se Europski socijalni fond (vidjeti mišljenje OR-a o fondu ESF+) (1

| 33. | napominje da Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF), usprkos postojećim ustupcima i preklapanjima s fondom ESF+, nije u njega uključen; smatra da dodana vrijednost reformiranog EGF-a ovisi o tome hoće li te mjere biti popraćene procesima konverzije i restrukturiranja u okviru dugoročnih programa regionalnog razvoja te naročito mjerama predostrožnosti kao što su one koje postoje u okviru fonda ESF+; |
| --- | --- |

33.

napominje da Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF), usprkos postojećim ustupcima i preklapanjima s fondom ESF+, nije u njega uključen; smatra da dodana vrijednost reformiranog EGF-a ovisi o tome hoće li te mjere biti popraćene procesima konverzije i restrukturiranja u okviru dugoročnih programa regionalnog razvoja te naročito mjerama predostrožnosti kao što su one koje postoje u okviru fonda ESF+;

| 34. | ne podržava uvođenje pravila n+2 umjesto pravila n+3 kao vremenskog okvira za iskorištenje dodijeljenih godišnjih iznosa budući da postoji značajan rizik kasnog usvajanja regulative, što bi moglo dovesti u pitanje iskorištenost dodijeljenih alokacija zbog primjene pravila n+2; |
| --- | --- |

34.

ne podržava uvođenje pravila n+2 umjesto pravila n+3 kao vremenskog okvira za iskorištenje dodijeljenih godišnjih iznosa budući da postoji značajan rizik kasnog usvajanja regulative, što bi moglo dovesti u pitanje iskorištenost dodijeljenih alokacija zbog primjene pravila n+2;

| 35. | snažno se protivi predloženim rješenjima kojima se dodatno pogoršava položaj jedinica lokalne i regionalne samouprave u odnosu na dosadašnji u pogledu roka korištenja godišnjih alokacija sredstava iz programa EU, te razina predfinanciranja i posebno sufinanciranja projekata, budući da brojne lokalne i regionalne jedinice nemaju financijskih kapaciteta za osiguravanje potrebnih vlastitih sredstava; |
| --- | --- |

35.

snažno se protivi predloženim rješenjima kojima se dodatno pogoršava položaj jedinica lokalne i regionalne samouprave u odnosu na dosadašnji u pogledu roka korištenja godišnjih alokacija sredstava iz programa EU, te razina predfinanciranja i posebno sufinanciranja projekata, budući da brojne lokalne i regionalne jedinice nemaju financijskih kapaciteta za osiguravanje potrebnih vlastitih sredstava;

| 36. | poziva Komisiju da se izračun alokacija sredstava za zemlje članice u okviru kohezijske politike temelji na najnovijoj podjeli na regije NUTS 2 za koje Eurostat može osigurati potrebne podatke kako bi se na taj način osigurala što bolja poveznica između socio-ekonomskih prilika u regijama NUTS 2 i izračuna nacionalnih alokacija; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da se izračun alokacija sredstava za zemlje članice u okviru kohezijske politike temelji na najnovijoj podjeli na regije NUTS 2 za koje Eurostat može osigurati potrebne podatke kako bi se na taj način osigurala što bolja poveznica između socio-ekonomskih prilika u regijama NUTS 2 i izračuna nacionalnih alokacija;

| 37. | jednako tako, traži od Europske komisije da pri izmjeni kriterija sufinanciranja i dodjele sredstava u okviru kohezijske politike razmotri druge pokazatelje osim BDP-a po stanovniku budući da to nije dobro mjerilo sposobnosti društva da rješava probleme s kojima se suočava, poput demografskih promjena, te poziva na uspostavu referentnih vrijednosti na međunarodnoj, nacionalnoj, lokalnoj i regionalnoj razini za mjerenje napretka izvan okvira BDP-a. Kad je riječ o rješavanju demografskog izazova, predlaže da se u obzir uzmu sljedeći čimbenici: promjene u stanovništvu (veliko i stalno smanjenje broja), teritorijalna disperzija, starenje, izrazito staro stanovništvo, emigracija mladih i odraslih ljudi i posljedični pad nataliteta; |
| --- | --- |

37.

jednako tako, traži od Europske komisije da pri izmjeni kriterija sufinanciranja i dodjele sredstava u okviru kohezijske politike razmotri druge pokazatelje osim BDP-a po stanovniku budući da to nije dobro mjerilo sposobnosti društva da rješava probleme s kojima se suočava, poput demografskih promjena, te poziva na uspostavu referentnih vrijednosti na međunarodnoj, nacionalnoj, lokalnoj i regionalnoj razini za mjerenje napretka izvan okvira BDP-a. Kad je riječ o rješavanju demografskog izazova, predlaže da se u obzir uzmu sljedeći čimbenici: promjene u stanovništvu (veliko i stalno smanjenje broja), teritorijalna disperzija, starenje, izrazito staro stanovništvo, emigracija mladih i odraslih ljudi i posljedični pad nataliteta;

| 38. | protivi se smanjenju sredstava za Instrument za povezivanje Europe i za prometnu infrastrukturu, smatrajući da nema opravdanja za predloženo smanjenje s obzirom na ciljeve i potrebe u pogledu osiguravanja okolišno čistog, sigurnog i dobro povezanog prometnog sustava; |
| --- | --- |

38.

protivi se smanjenju sredstava za Instrument za povezivanje Europe i za prometnu infrastrukturu, smatrajući da nema opravdanja za predloženo smanjenje s obzirom na ciljeve i potrebe u pogledu osiguravanja okolišno čistog, sigurnog i dobro povezanog prometnog sustava;

| 39. | smatra premalim predloženi proračun za novi instrument „Europska funkcija stabilizacije ulaganja” u obliku proračunske linije unutar proračuna EU-a kojom se omogućuje do 30 milijardi EUR zajmova za pružanje adekvatnog odgovora u slučaju da dođe do novih ekonomskih i financijskih šokova na tržištu te radi učinka na države članice koje su dio europodručja i na one koje sudjeluju u europskom tečajnom mehanizmu (ERM II.). Stoga predlaže značajno povećanje proračuna u tom dijelu s ciljem zaštite investicijskog potencijala Unije i kako bi ga se računalo izvan proračuna EU-a; |
| --- | --- |

39.

smatra premalim predloženi proračun za novi instrument „Europska funkcija stabilizacije ulaganja” u obliku proračunske linije unutar proračuna EU-a kojom se omogućuje do 30 milijardi EUR zajmova za pružanje adekvatnog odgovora u slučaju da dođe do novih ekonomskih i financijskih šokova na tržištu te radi učinka na države članice koje su dio europodručja i na one koje sudjeluju u europskom tečajnom mehanizmu (ERM II.). Stoga predlaže značajno povećanje proračuna u tom dijelu s ciljem zaštite investicijskog potencijala Unije i kako bi ga se računalo izvan proračuna EU-a;

| 40. | izražava zabrinutost zbog prijedloga Programa potpore strukturnim reformama. Naime, s obzirom na to da se prijedlog temelji na članku 175. Ugovora, koji se odnosi na koheziju, program bi trebao biti ograničen na reforme za jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije s europskom dodanom vrijednošću. Program bi također trebao biti dio nove dugoročne strategije razvoja EU-a koja će zamijeniti strategiju Europa 2020. i koja će se temeljiti na ciljevima održivog razvoja. Osim toga, u pogledu partnerstva i uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u procesu planiranja i provedbe tih reformi trebali bi se primjenjivati isti zahtjevi kao i za strukturne i investicijske fondove; naposljetku, protivi se mogućnosti predviđenoj u Okvirnoj uredbi o strukturnim i investicijskim fondovima da se do 5 % sredstava prenese na fondove i financijske instrumente Unije koji nisu povezani s ciljevima kohezije i kojima se usto većinom izravno upravlja bez uključivanja lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

40.

izražava zabrinutost zbog prijedloga Programa potpore strukturnim reformama. Naime, s obzirom na to da se prijedlog temelji na članku 175. Ugovora, koji se odnosi na koheziju, program bi trebao biti ograničen na reforme za jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije s europskom dodanom vrijednošću. Program bi također trebao biti dio nove dugoročne strategije razvoja EU-a koja će zamijeniti strategiju Europa 2020. i koja će se temeljiti na ciljevima održivog razvoja. Osim toga, u pogledu partnerstva i uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u procesu planiranja i provedbe tih reformi trebali bi se primjenjivati isti zahtjevi kao i za strukturne i investicijske fondove; naposljetku, protivi se mogućnosti predviđenoj u Okvirnoj uredbi o strukturnim i investicijskim fondovima da se do 5 % sredstava prenese na fondove i financijske instrumente Unije koji nisu povezani s ciljevima kohezije i kojima se usto većinom izravno upravlja bez uključivanja lokalnih i regionalnih vlasti;

| 41. | naglašava kako će rezovi u kohezijskoj politici, politici ruralnog razvoja i ZPP-u imati značajne negativne učinke na ostvarenje ciljeva u području teritorijalne kohezije i zaštite okoliša. Usprkos povećanju iznosa sredstava za LIFE od gotovo 60 %, ukupno gledano proračun za klimatsku politiku i energetsku prilagodbu biti će u lošijem položaju nego u sadašnjoj perspektivi. Umjesto da se iskoristi snažan potencijal poljoprivredne, a posebno kohezijske politike u promicanju ulaganja koje ostvaruju pozitivan učinak na okoliš i borbu protiv klimatskih promjena, ovakav prijedlog VFO-a će kroz smanjenje sredstava za kohezijsku i poljoprivrednu politiku dovesti u pitanje ostvarenje okolišnih ciljeva Unije; |
| --- | --- |

41.

naglašava kako će rezovi u kohezijskoj politici, politici ruralnog razvoja i ZPP-u imati značajne negativne učinke na ostvarenje ciljeva u području teritorijalne kohezije i zaštite okoliša. Usprkos povećanju iznosa sredstava za LIFE od gotovo 60 %, ukupno gledano proračun za klimatsku politiku i energetsku prilagodbu biti će u lošijem položaju nego u sadašnjoj perspektivi. Umjesto da se iskoristi snažan potencijal poljoprivredne, a posebno kohezijske politike u promicanju ulaganja koje ostvaruju pozitivan učinak na okoliš i borbu protiv klimatskih promjena, ovakav prijedlog VFO-a će kroz smanjenje sredstava za kohezijsku i poljoprivrednu politiku dovesti u pitanje ostvarenje okolišnih ciljeva Unije;

| 42. | prima na znanje prijedlog povećanja financijskih sredstava za program LIFE (vidjeti mišljenje OR-a o programu LIFE (2)), koji je od ključne važnosti za lokalne i regionalne vlasti kako bi im se pomoglo u borbi protiv gubitka bioraznolikosti, u razvoju rješenja zelene infrastrukture i u promicanju održivosti; međutim žali što se predloženo povećanje dijelom oslabljuje uključivanjem mjera koje su se prethodno financirale programom Obzor 2020. u odnosu na prelazak na čistu energiju; stoga poziva da se ukupno financiranje programa LIFE poveća za odgovarajući iznos; također poziva na to da mjere za izgradnju kapaciteta kojima se podržava prelazak na čistu energiju zadrže isti koeficijent sufinanciranja kao i u programu Obzor 2020; |
| --- | --- |

42.

prima na znanje prijedlog povećanja financijskih sredstava za program LIFE (vidjeti mišljenje OR-a o programu LIFE (2

| 43. | primjećuje kako se planirani cilj korištenja 25 % rashoda proračuna EU-a za klimatske ciljeve ne čini adekvatnim za ostvarenje ciljeva Pariškog sporazuma. Prijedlog za iduću perspektivu trebao bi ciljati mogućnost povećanja rashoda u visini iznad 30 % koji bi doprinosili dekarbonizaciji energije, industrije i sustava prijevoza i prelasku na kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

43.

primjećuje kako se planirani cilj korištenja 25 % rashoda proračuna EU-a za klimatske ciljeve ne čini adekvatnim za ostvarenje ciljeva Pariškog sporazuma. Prijedlog za iduću perspektivu trebao bi ciljati mogućnost povećanja rashoda u visini iznad 30 % koji bi doprinosili dekarbonizaciji energije, industrije i sustava prijevoza i prelasku na kružno gospodarstvo;

| 44. | pozdravlja povećanje sredstava za podnaslov Obzor Europa u odnosu na sadašnji iznos. Također poziva na utvrđivanje okvira za moguće prenošenje sredstava iz drugih instrumenata unutar VFO-a prema Obzoru Europa, osobito poštujući slobodu inicijative za dotično upravljačko tijelo, zajedničko oblikovanje mjera koje se na taj način sufinanciraju i vraćanje sredstava na područje upravljačkog tijela; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja povećanje sredstava za podnaslov Obzor Europa u odnosu na sadašnji iznos. Također poziva na utvrđivanje okvira za moguće prenošenje sredstava iz drugih instrumenata unutar VFO-a prema Obzoru Europa, osobito poštujući slobodu inicijative za dotično upravljačko tijelo, zajedničko oblikovanje mjera koje se na taj način sufinanciraju i vraćanje sredstava na područje upravljačkog tijela;

| 45. | pozdravlja stvaranje posebnog naslova za migracije i upravljanje granicama te značajno povećanje sredstava za provedbu aktivnosti. Izražava žaljenje zbog toga što je na pitanje sigurnosti granica stavljen mnogo veći naglasak nego na druga pitanjima povezana s migracijama kao što je osiguravanje zaštite i azila za migrante, podrška legalnoj migraciji i integracijskim naporima. OR stoga zahtijeva da se financijska sredstva namijenjena Fondu za azil i migracije (vidjeti mišljenje OR-a o Fondu za azil i migracije (3)) povećaju za isti postotak (240 %) kao i sredstva namijenjena zaštiti vanjskih granica, kako bi se osiguralo da budu dovoljna za adekvatne odgovore na izazove integracija; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja stvaranje posebnog naslova za migracije i upravljanje granicama te značajno povećanje sredstava za provedbu aktivnosti. Izražava žaljenje zbog toga što je na pitanje sigurnosti granica stavljen mnogo veći naglasak nego na druga pitanjima povezana s migracijama kao što je osiguravanje zaštite i azila za migrante, podrška legalnoj migraciji i integracijskim naporima. OR stoga zahtijeva da se financijska sredstva namijenjena Fondu za azil i migracije (vidjeti mišljenje OR-a o Fondu za azil i migracije (3

| 46. | s obzirom na manjak ambicioznosti u pogledu ukupnog iznosa višegodišnjeg financijskog okvira, kojim se još strože ograničava djelovanje Unije u tom području koje je iznimno važno za političku, sigurnosnu i socijalnu stabilnost, naglašava da je to osobito važno za lokalne i regionalne vlasti koje su odgovorne za velik broj tih mjera; s tim u vezi naglašava i da financijska sredstva Europskog socijalnog fonda (ESF+), koja trebaju pokrivati dugoročne mjere za integraciju migranata, treba stoga povećati kako bi se pokrila nova zadaća; |
| --- | --- |

46.

s obzirom na manjak ambicioznosti u pogledu ukupnog iznosa višegodišnjeg financijskog okvira, kojim se još strože ograničava djelovanje Unije u tom području koje je iznimno važno za političku, sigurnosnu i socijalnu stabilnost, naglašava da je to osobito važno za lokalne i regionalne vlasti koje su odgovorne za velik broj tih mjera; s tim u vezi naglašava i da financijska sredstva Europskog socijalnog fonda (ESF+), koja trebaju pokrivati dugoročne mjere za integraciju migranata, treba stoga povećati kako bi se pokrila nova zadaća;

| 47. | također upozorava na činjenicu da je novi program „Prava i vrijednosti”, koji bi trebao pokrivati zaštitu temeljnih prava i vrijednosti EU-a te poticati aktivno europsko građanstvo, od velike važnosti za lokalne i regionalne vlasti u tim područjima. Zbog toga predlaže povećanje ukupne osnove tog programa kako bi se odgovorilo na goleme izazove u tom pogledu; |
| --- | --- |

47.

također upozorava na činjenicu da je novi program „Prava i vrijednosti”, koji bi trebao pokrivati zaštitu temeljnih prava i vrijednosti EU-a te poticati aktivno europsko građanstvo, od velike važnosti za lokalne i regionalne vlasti u tim područjima. Zbog toga predlaže povećanje ukupne osnove tog programa kako bi se odgovorilo na goleme izazove u tom pogledu;

| 48. | podržava pojednostavljenje instrumenata za vanjsko djelovanje kao i ukupnog proračuna što bi trebalo voditi učinkovitijoj i djelotvornijoj vanjskoj i razvojnoj politici EU-a. Pri tome naglašava važnu ulogu regionalnih i lokalnih vlasti u poboljšanju suradnje sa susjednim i trećim zemljama u nizu područja i u ostvarenju svih ciljeva Programa održivog razvoja do 2030.; poziva na to da se ta uloga izričitije uzme u obzir u VFO-u, po mogućnosti u obliku izravno dodijeljenih proračunskih sredstava; |
| --- | --- |

48.

podržava pojednostavljenje instrumenata za vanjsko djelovanje kao i ukupnog proračuna što bi trebalo voditi učinkovitijoj i djelotvornijoj vanjskoj i razvojnoj politici EU-a. Pri tome naglašava važnu ulogu regionalnih i lokalnih vlasti u poboljšanju suradnje sa susjednim i trećim zemljama u nizu područja i u ostvarenju svih ciljeva Programa održivog razvoja do 2030.; poziva na to da se ta uloga izričitije uzme u obzir u VFO-u, po mogućnosti u obliku izravno dodijeljenih proračunskih sredstava;

| 49. | smatra da je snažna, učinkovita i visokokvalitetna europska javna uprava nužna za ostvarenje politika Unije i obnovu povjerenja u dodanu vrijednost EU-a te jačanje dijaloga s građanima na svim razinama; u tom pogledu ističe važnu ulogu institucija sastavljenih od demokratski izabranih članova; |
| --- | --- |

49.

smatra da je snažna, učinkovita i visokokvalitetna europska javna uprava nužna za ostvarenje politika Unije i obnovu povjerenja u dodanu vrijednost EU-a te jačanje dijaloga s građanima na svim razinama; u tom pogledu ističe važnu ulogu institucija sastavljenih od demokratski izabranih članova;

| 50. | poziva sve institucije EU-a na postizanje brzog dogovora oko idućeg Višegodišnjeg financijskog okvira kako bi se osiguralo pravovremeno usvajanje programa EU-a prije nego što započne iduća financijska perspektiva. |
| --- | --- |

50.

poziva sve institucije EU-a na postizanje brzog dogovora oko idućeg Višegodišnjeg financijskog okvira kako bi se osiguralo pravovremeno usvajanje programa EU-a prije nego što započne iduća financijska perspektiva.

Bruxelles, 9. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mišljenje OR-a 3597/2018 (još nije usvojeno).

1

(2)  Mišljenje OR-a 3653/2018.

2

(3)  Mišljenje OR-a 4007/2018.

3

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/79

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Obzor Europa: deveti Okvirni program za istraživanja i inovacije

(2018/C 461/11)

| Glavna izvjestiteljica: | Christophe CLERGEAU (FR/PES), član Vijeća Regije Pays-de-la-Loire |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije te o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata
  COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)
  Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije
  (COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD) |

Glavna izvjestiteljica:

Christophe CLERGEAU (FR/PES), član Vijeća Regije Pays-de-la-Loire

Referentni dokumenti:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije te o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata

COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)

Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)

1.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije te o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata

(COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD))

Amandman 1.

Uvodna izjava 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Da bi se u postizanju tog općeg cilja ostvario znanstveni, društveni i gospodarski učinak, Unija bi trebala ulagati u istraživanja i inovacije u okviru Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije za razdoblje 2021.–2027. (dalje u tekstu: „Program”) kako bi se pružila potpora stvaranju i širenju visokokvalitetnog znanja i tehnologija, ojačao učinak istraživanja i inovacija u razvoju, podržavanju i provedbi politika Unije, poduprlo uvođenje inovativnih rješenja u industriju i društvo radi odgovora na globalne izazove i promicanja industrijske konkurentnosti; kako bi se poticali svi oblici inovacija, uključujući revolucionarne inovacije, i ojačalo uvođenje inovativnih rješenja na tržište te kako bi se optimirali rezultati tih ulaganja radi većeg učinka u ojačanom europskom istraživačkom prostoru. | Da bi se u postizanju tog općeg cilja ostvario znanstveni, društveni, gospodarski
  i teritorijalni
  učinak, Unija bi trebala ulagati u istraživanja i inovacije u okviru Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije za razdoblje 2021.–2027. (dalje u tekstu: „Program”) kako bi se pružila potpora stvaranju i širenju visokokvalitetnog znanja i tehnologija, ojačao učinak istraživanja i inovacija u razvoju, podržavanju i provedbi politika Unije, poduprlo uvođenje inovativnih rješenja u industriju i društvo radi odgovora na globalne izazove i promicanja industrijske konkurentnosti; kako bi se poticali svi oblici inovacija, uključujući revolucionarne inovacije, i ojačalo uvođenje inovativnih rješenja na tržište te kako bi se optimirali rezultati tih ulaganja radi većeg učinka u ojačanom europskom istraživačkom prostoru. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Da bi se u postizanju tog općeg cilja ostvario znanstveni, društveni i gospodarski učinak, Unija bi trebala ulagati u istraživanja i inovacije u okviru Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije za razdoblje 2021.–2027. (dalje u tekstu: „Program”) kako bi se pružila potpora stvaranju i širenju visokokvalitetnog znanja i tehnologija, ojačao učinak istraživanja i inovacija u razvoju, podržavanju i provedbi politika Unije, poduprlo uvođenje inovativnih rješenja u industriju i društvo radi odgovora na globalne izazove i promicanja industrijske konkurentnosti; kako bi se poticali svi oblici inovacija, uključujući revolucionarne inovacije, i ojačalo uvođenje inovativnih rješenja na tržište te kako bi se optimirali rezultati tih ulaganja radi većeg učinka u ojačanom europskom istraživačkom prostoru.

Da bi se u postizanju tog općeg cilja ostvario znanstveni, društveni, gospodarski
  i teritorijalni
  učinak, Unija bi trebala ulagati u istraživanja i inovacije u okviru Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije za razdoblje 2021.–2027. (dalje u tekstu: „Program”) kako bi se pružila potpora stvaranju i širenju visokokvalitetnog znanja i tehnologija, ojačao učinak istraživanja i inovacija u razvoju, podržavanju i provedbi politika Unije, poduprlo uvođenje inovativnih rješenja u industriju i društvo radi odgovora na globalne izazove i promicanja industrijske konkurentnosti; kako bi se poticali svi oblici inovacija, uključujući revolucionarne inovacije, i ojačalo uvođenje inovativnih rješenja na tržište te kako bi se optimirali rezultati tih ulaganja radi većeg učinka u ojačanom europskom istraživačkom prostoru.

Amandman 2.

Uvodna izjava (9)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru stupa „Otvorena znanost” trebale bi se utvrditi u skladu sa znanstvenim potrebama i mogućnostima. Istraživački program trebao bi se utvrditi u bliskoj suradnji sa znanstvenom zajednicom. Istraživanje bi se trebalo financirati na temelju izvrsnosti. | Istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru stupa „Otvorena znanost” trebale bi se utvrditi u skladu sa znanstvenim potrebama i mogućnostima. Istraživački program trebao bi se utvrditi u bliskoj suradnji sa znanstvenom zajednicom. Istraživanje bi se trebalo financirati na temelju izvrsnosti
  i očekivanih učinaka
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru stupa „Otvorena znanost” trebale bi se utvrditi u skladu sa znanstvenim potrebama i mogućnostima. Istraživački program trebao bi se utvrditi u bliskoj suradnji sa znanstvenom zajednicom. Istraživanje bi se trebalo financirati na temelju izvrsnosti.

Istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru stupa „Otvorena znanost” trebale bi se utvrditi u skladu sa znanstvenim potrebama i mogućnostima. Istraživački program trebao bi se utvrditi u bliskoj suradnji sa znanstvenom zajednicom. Istraživanje bi se trebalo financirati na temelju izvrsnosti
  i očekivanih učinaka
  .

Amandman 3.

Uvodna izjava 13.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U okviru Programa potpora istraživanjima i inovacijama trebala bi biti integrirana, uz poštovanje svih relevantnih odredaba Svjetske trgovinske organizacije. Koncept istraživanja, uključujući eksperimentalni razvoj trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Frascatija, koji je izradio OECD, a koncept inovacija trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Osla, koji su izradili OECD i Eurostat, uz primjenu širokog pristupa kojim su obuhvaćene socijalne inovacije.
  Definicije OECD-a u pogledu razina tehnološke spremnosti (TRL) trebale bi se nastavljati primjenjivati kao u prethodnom okvirnom programu Obzor 2020., kako bi se u obzir uzela klasifikacija tehnološkog istraživanja, razvoja proizvoda i demonstracijskih aktivnosti te definiranje vrsta mjera na raspolaganju u pozivima na podnošenje prijedloga.
  Bespovratna sredstva u načelu se ne bi trebala dodjeljivati za djelovanja čije su aktivnosti iznad razine TRL 8.
  Na temelju programa rada za određeni poziv u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” mogla bi se omogućiti dodjela bespovratnih sredstava za vrednovanje proizvoda velikog opsega i tržišnu replikaciju. | U okviru Programa potpora istraživanjima i inovacijama trebala bi biti integrirana
  u svim svojim oblicima
  , uz poštovanje svih relevantnih odredaba Svjetske trgovinske organizacije. Koncept istraživanja, uključujući eksperimentalni razvoj trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Frascatija, koji je izradio OECD, a koncept inovacija trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Osla, koji su izradili OECD i Eurostat, uz primjenu širokog pristupa kojim su obuhvaćene socijalne inovacije. Definicije OECD-a u pogledu razina tehnološke spremnosti (TRL) trebale bi se nastavljati primjenjivati kao u prethodnom okvirnom programu Obzor 2020., kako bi se u obzir uzela klasifikacija tehnološkog istraživanja, razvoja proizvoda i demonstracijskih aktivnosti te definiranje vrsta mjera na raspolaganju u pozivima na podnošenje prijedloga. Na temelju programa rada za određeni poziv u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” mogla bi se omogućiti dodjela bespovratnih sredstava za vrednovanje proizvoda velikog opsega i tržišnu replikaciju. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U okviru Programa potpora istraživanjima i inovacijama trebala bi biti integrirana, uz poštovanje svih relevantnih odredaba Svjetske trgovinske organizacije. Koncept istraživanja, uključujući eksperimentalni razvoj trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Frascatija, koji je izradio OECD, a koncept inovacija trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Osla, koji su izradili OECD i Eurostat, uz primjenu širokog pristupa kojim su obuhvaćene socijalne inovacije.

Definicije OECD-a u pogledu razina tehnološke spremnosti (TRL) trebale bi se nastavljati primjenjivati kao u prethodnom okvirnom programu Obzor 2020., kako bi se u obzir uzela klasifikacija tehnološkog istraživanja, razvoja proizvoda i demonstracijskih aktivnosti te definiranje vrsta mjera na raspolaganju u pozivima na podnošenje prijedloga.
  Bespovratna sredstva u načelu se ne bi trebala dodjeljivati za djelovanja čije su aktivnosti iznad razine TRL 8.
  Na temelju programa rada za određeni poziv u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” mogla bi se omogućiti dodjela bespovratnih sredstava za vrednovanje proizvoda velikog opsega i tržišnu replikaciju.

U okviru Programa potpora istraživanjima i inovacijama trebala bi biti integrirana
  u svim svojim oblicima
  , uz poštovanje svih relevantnih odredaba Svjetske trgovinske organizacije. Koncept istraživanja, uključujući eksperimentalni razvoj trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Frascatija, koji je izradio OECD, a koncept inovacija trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Osla, koji su izradili OECD i Eurostat, uz primjenu širokog pristupa kojim su obuhvaćene socijalne inovacije. Definicije OECD-a u pogledu razina tehnološke spremnosti (TRL) trebale bi se nastavljati primjenjivati kao u prethodnom okvirnom programu Obzor 2020., kako bi se u obzir uzela klasifikacija tehnološkog istraživanja, razvoja proizvoda i demonstracijskih aktivnosti te definiranje vrsta mjera na raspolaganju u pozivima na podnošenje prijedloga. Na temelju programa rada za određeni poziv u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” mogla bi se omogućiti dodjela bespovratnih sredstava za vrednovanje proizvoda velikog opsega i tržišnu replikaciju.

Obrazloženje

Mogućnost bespovratnih sredstava ne smije se otkloniti u fazama koje su najbliže stavljanju na tržište.

Amandman 4.

Uvodna izjava 15.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U provedbi Programa trebalo bi nastojati
  ostvariti sinergije s drugim programima Unije, od njihova osmišljavanja i strateškog planiranja do odabira projekata, upravljanja, komunikacije, širenja i iskorištavanja rezultata do praćenja, revizija i zakonodavnog uređivanja. Imajući u vidu preklapanja i udvostručivanja te veće iskorištavanje sredstava Unije,
  mogući su
  transferi iz drugih programa Unije u Obzor Europa. U tim slučajevima primjenjivat će se pravila Obzora Europa. | Obzor Europa u svojem strateškom planiranju nastojat će ostvariti
  sinergije s drugim programima Unije, od njihova osmišljavanja i strateškog planiranja,
  uzimajući u obzir nacionalne strategije i strategije pametne specijalizacije(S3),
  do odabira projekata, upravljanja, komunikacije, širenja i iskorištavanja rezultata do praćenja, revizija i zakonodavnog uređivanja. Imajući u vidu preklapanja i udvostručivanja te veće iskorištavanje sredstava Unije,
  moguće je kombiniranje s regionalnim i nacionalnim fondovima kao i
  transferi iz drugih programa Unije u Obzor Europa
  , u skladu s postojećim strategijama S3
  . U tim slučajevima primjenjivat će se pravila Obzora Europa. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U provedbi Programa trebalo bi nastojati
  ostvariti sinergije s drugim programima Unije, od njihova osmišljavanja i strateškog planiranja do odabira projekata, upravljanja, komunikacije, širenja i iskorištavanja rezultata do praćenja, revizija i zakonodavnog uređivanja. Imajući u vidu preklapanja i udvostručivanja te veće iskorištavanje sredstava Unije,
  mogući su
  transferi iz drugih programa Unije u Obzor Europa. U tim slučajevima primjenjivat će se pravila Obzora Europa.

Obzor Europa u svojem strateškom planiranju nastojat će ostvariti
  sinergije s drugim programima Unije, od njihova osmišljavanja i strateškog planiranja,
  uzimajući u obzir nacionalne strategije i strategije pametne specijalizacije(S3),
  do odabira projekata, upravljanja, komunikacije, širenja i iskorištavanja rezultata do praćenja, revizija i zakonodavnog uređivanja. Imajući u vidu preklapanja i udvostručivanja te veće iskorištavanje sredstava Unije,
  moguće je kombiniranje s regionalnim i nacionalnim fondovima kao i
  transferi iz drugih programa Unije u Obzor Europa
  , u skladu s postojećim strategijama S3
  . U tim slučajevima primjenjivat će se pravila Obzora Europa.

Amandman 5.

Uvodna izjava 16.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Kako bi se postigao što veći učinak financiranja sredstvima Unije i što djelotvorniji doprinos ciljevima politike Unije, u okviru Programa trebala bi se sklapati europska partnerstva s privatnim i/ili javnim partnerima. To uključuje industriju, istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva kao što su zaklade koji podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije, uz uvjet da se partnerstvom željeni učinci mogu postići djelotvornije nego samostalnim djelovanjem Unije. | Kako bi se postigao što veći učinak financiranja sredstvima Unije i što djelotvorniji doprinos ciljevima politike Unije, u okviru Programa trebala bi se sklapati europska partnerstva s privatnim i/ili javnim partnerima. To uključuje industriju, istraživačke organizacije
  i sveučilišta, regije i gradove
  , tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva kao što su zaklade koji podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije, uz uvjet da se partnerstvom željeni učinci mogu postići djelotvornije nego samostalnim djelovanjem Unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kako bi se postigao što veći učinak financiranja sredstvima Unije i što djelotvorniji doprinos ciljevima politike Unije, u okviru Programa trebala bi se sklapati europska partnerstva s privatnim i/ili javnim partnerima. To uključuje industriju, istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva kao što su zaklade koji podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije, uz uvjet da se partnerstvom željeni učinci mogu postići djelotvornije nego samostalnim djelovanjem Unije.

Kako bi se postigao što veći učinak financiranja sredstvima Unije i što djelotvorniji doprinos ciljevima politike Unije, u okviru Programa trebala bi se sklapati europska partnerstva s privatnim i/ili javnim partnerima. To uključuje industriju, istraživačke organizacije
  i sveučilišta, regije i gradove
  , tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva kao što su zaklade koji podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije, uz uvjet da se partnerstvom željeni učinci mogu postići djelotvornije nego samostalnim djelovanjem Unije.

Amandman 6.

Uvodna izjava 19.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U okviru stupa „Otvorene inovacije” trebao bi se utvrditi niz mjera za integriranu potporu potrebama poduzetnika i poduzetništva čiji je cilj stvaranje i ubrzanje revolucionarnih inovacija za brzi rast tržišta. Time bi se trebala privući inovativna poduzeća s potencijalom rasta na međunarodnoj razini i razini Unije te osigurati brza, fleksibilna bespovratna sredstva i zajednička ulaganja, uključujući ulaganja s privatnim ulagačima. Ti bi se ciljevi trebali nastojati ostvariti uspostavom Europskog vijeća za inovacije (EIC). U okviru istog stupa trebali bi se podupirati i Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) i europski inovacijski ekosustavi
  općenito
  , posebno u okviru partnerstava za sufinanciranje s nacionalnim i regionalnim dionicima koji podupiru inovacije. | U okviru stupa „Otvorene inovacije” trebao bi se utvrditi niz mjera za integriranu potporu potrebama
  inovatora,
  poduzetnika i poduzetništva čiji je cilj stvaranje i ubrzanje revolucionarnih inovacija za brzi rast tržišta. Time bi se trebala privući inovativna poduzeća s potencijalom rasta na međunarodnoj razini i razini Unije te osigurati brza, fleksibilna bespovratna sredstva i zajednička ulaganja, uključujući ulaganja s privatnim
  i javnim
  ulagačima. Ti bi se ciljevi trebali nastojati ostvariti uspostavom Europskog vijeća za inovacije (EIC). U okviru istog stupa trebali bi se podupirati i Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) te
  lokalni, regionalni, nacionalni i
  europski inovacijski ekosustavi, posebno u okviru partnerstava za sufinanciranje s nacionalnim i regionalnim dionicima koji podupiru inovacije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U okviru stupa „Otvorene inovacije” trebao bi se utvrditi niz mjera za integriranu potporu potrebama poduzetnika i poduzetništva čiji je cilj stvaranje i ubrzanje revolucionarnih inovacija za brzi rast tržišta. Time bi se trebala privući inovativna poduzeća s potencijalom rasta na međunarodnoj razini i razini Unije te osigurati brza, fleksibilna bespovratna sredstva i zajednička ulaganja, uključujući ulaganja s privatnim ulagačima. Ti bi se ciljevi trebali nastojati ostvariti uspostavom Europskog vijeća za inovacije (EIC). U okviru istog stupa trebali bi se podupirati i Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) i europski inovacijski ekosustavi
  općenito
  , posebno u okviru partnerstava za sufinanciranje s nacionalnim i regionalnim dionicima koji podupiru inovacije.

U okviru stupa „Otvorene inovacije” trebao bi se utvrditi niz mjera za integriranu potporu potrebama
  inovatora,
  poduzetnika i poduzetništva čiji je cilj stvaranje i ubrzanje revolucionarnih inovacija za brzi rast tržišta. Time bi se trebala privući inovativna poduzeća s potencijalom rasta na međunarodnoj razini i razini Unije te osigurati brza, fleksibilna bespovratna sredstva i zajednička ulaganja, uključujući ulaganja s privatnim
  i javnim
  ulagačima. Ti bi se ciljevi trebali nastojati ostvariti uspostavom Europskog vijeća za inovacije (EIC). U okviru istog stupa trebali bi se podupirati i Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) te
  lokalni, regionalni, nacionalni i
  europski inovacijski ekosustavi, posebno u okviru partnerstava za sufinanciranje s nacionalnim i regionalnim dionicima koji podupiru inovacije.

Obrazloženje

Ciljevi stupa „Otvorene inovacije” trebali bi jasnije obuhvaćati zainteresiranu javnost, koja nije ograničena samo na poduzetnike, i pojasniti mogućnost privlačenja javnih ulagača u jednakoj mjeri kao i privatnih.

Amandman 7.

Novi tekst nakon članka 2. stavka 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | „Regionalni ekosustavi i inovacijska središta” okupljaju javne i privatne dionike iz mreža sa četverostrukom spiralom (sveučilišta, industrija, javni kreatori politika, civilno društvo), strukturiranih na regionalnoj i lokalnoj razini. Ti dionici usklađuju istraživačke, inovacijske i obrazovne aktivnosti te ubrzavaju međusobno objavljivanje rezultata, prijenos znanja, inovacije i razvoj novih gospodarskih djelatnosti i usluga koje stvaraju održiva radna mjesta, uspostavljaju vezu s građanima i njihovim potrebama na lokalnoj razini te usmjeravaju rezultate istraživanja i inovacije što je bliže moguće društvu i tržištu; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

„Regionalni ekosustavi i inovacijska središta” okupljaju javne i privatne dionike iz mreža sa četverostrukom spiralom (sveučilišta, industrija, javni kreatori politika, civilno društvo), strukturiranih na regionalnoj i lokalnoj razini. Ti dionici usklađuju istraživačke, inovacijske i obrazovne aktivnosti te ubrzavaju međusobno objavljivanje rezultata, prijenos znanja, inovacije i razvoj novih gospodarskih djelatnosti i usluga koje stvaraju održiva radna mjesta, uspostavljaju vezu s građanima i njihovim potrebama na lokalnoj razini te usmjeravaju rezultate istraživanja i inovacije što je bliže moguće društvu i tržištu;

Obrazloženje

Formalna definicija „regionalnih ekosustava i inovacijskih središta”, koja pokriva istodobno uvjete gradova i regija, potrebna je kako bi se osiguralo da ih se uistinu uzima u obzir i priznaje u svim dijelovima programa Obzor Europa.

Amandman 8.

Članak 2. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (5) | „misija” znači portfelj djelovanja kojima se nastoje u određenom roku postići mjerljivi cilj te učinak za znanost i tehnologiju i/ili društvo i građane koji se ne bi mogao postići pojedinačnim djelovanjima; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(5)

„misija” znači portfelj djelovanja kojima se nastoje u određenom roku postići mjerljivi cilj te učinak za znanost i tehnologiju i/ili društvo i građane koji se ne bi mogao postići pojedinačnim djelovanjima;

| (5) | „misija” znači portfelj djelovanja kojima se nastoje u određenom roku postići mjerljivi cilj te učinak za znanost i tehnologiju i/ili društvo i građane
  i njihovo područje
  koji se ne bi mogao postići pojedinačnim djelovanjima; |
| --- | --- |

(5)

„misija” znači portfelj djelovanja kojima se nastoje u određenom roku postići mjerljivi cilj te učinak za znanost i tehnologiju i/ili društvo i građane
  i njihovo područje
  koji se ne bi mogao postići pojedinačnim djelovanjima;

Amandman 9.

Članak 3. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Opći je cilj Programa ostvarenje znanstvenog, gospodarskog i društvenog učinka ulaganja Unije u istraživanja i inovacije kako bi se ojačali znanstveni i tehnološki temelji Unije i potaknula
  njezina konkurentnost
  , uključujući
  njezinu
  industriju, ostvarili strateški prioriteti Unije i pridonijelo suočavanju s globalnim izazovima, uključujući ispunjavanje ciljeva održivog razvoja. | Opći je cilj Programa ostvarenje znanstvenog, gospodarskog
  , teritorijalnog
  i društvenog učinka ulaganja Unije u istraživanja i inovacije kako bi se ojačali znanstveni i tehnološki temelji Unije i potaknula
  konkurentnost svih njezinih država članica i njihovih regija
  , uključujući
  njihovu
  industriju,
  osobito stvaranjem društva znanja i inovacija,
  ostvarili strateški prioriteti Unije i pridonijelo suočavanju s globalnim izazovima, uključujući ispunjavanje ciljeva održivog razvoja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Opći je cilj Programa ostvarenje znanstvenog, gospodarskog i društvenog učinka ulaganja Unije u istraživanja i inovacije kako bi se ojačali znanstveni i tehnološki temelji Unije i potaknula
  njezina konkurentnost
  , uključujući
  njezinu
  industriju, ostvarili strateški prioriteti Unije i pridonijelo suočavanju s globalnim izazovima, uključujući ispunjavanje ciljeva održivog razvoja.

Opći je cilj Programa ostvarenje znanstvenog, gospodarskog
  , teritorijalnog
  i društvenog učinka ulaganja Unije u istraživanja i inovacije kako bi se ojačali znanstveni i tehnološki temelji Unije i potaknula
  konkurentnost svih njezinih država članica i njihovih regija
  , uključujući
  njihovu
  industriju,
  osobito stvaranjem društva znanja i inovacija,
  ostvarili strateški prioriteti Unije i pridonijelo suočavanju s globalnim izazovima, uključujući ispunjavanje ciljeva održivog razvoja.

Amandman 10.

Članak 3. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | jačanje učinka istraživanja i inovacija na razvoj, podupiranje i provedbu politika Unija te potpora prihvaćanju inovativnih rješenja u industriji i društvu radi rješavanja globalnih izazova; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

jačanje učinka istraživanja i inovacija na razvoj, podupiranje i provedbu politika Unija te potpora prihvaćanju inovativnih rješenja u industriji i društvu radi rješavanja globalnih izazova;

| (b) | jačanje učinka istraživanja i inovacija na razvoj, podupiranje i provedbu politika Unija te potpora prihvaćanju inovativnih rješenja u industriji i društvu
  i njihovo širenje u Uniji, njezinim državama članicama i njihovim regijama
  radi rješavanja
  lokalnih i
  globalnih izazova; |
| --- | --- |

(b)

jačanje učinka istraživanja i inovacija na razvoj, podupiranje i provedbu politika Unija te potpora prihvaćanju inovativnih rješenja u industriji i društvu
  i njihovo širenje u Uniji, njezinim državama članicama i njihovim regijama
  radi rješavanja
  lokalnih i
  globalnih izazova;

Amandman 11.

Članak 6. stavak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Provedba posebnog programa temelji se na transparentnom i strateškom višegodišnjem planiranju istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, posebno za stup „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, nakon savjetovanja s dionicima o prioritetima, odgovarajućim vrstama djelovanja i oblicima provedbe koji će se primjenjivati. Time se osigurava usklađenost s drugim relevantnim programima Unije. | Provedba posebnog programa temelji se na transparentnom i strateškom višegodišnjem planiranju istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, posebno za stup „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, nakon savjetovanja
  s državama članicama, Europskim parlamentom, lokalnim i regionalnim tijelima,
  dionicima
  i civilnim društvom
  o prioritetima, odgovarajućim vrstama djelovanja i oblicima provedbe koji će se primjenjivati. Time se osigurava usklađenost s drugim relevantnim programima Unije
  i uzimaju se u obzir nacionalni strateški prioriteti i pametna specijalizacija
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Provedba posebnog programa temelji se na transparentnom i strateškom višegodišnjem planiranju istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, posebno za stup „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, nakon savjetovanja s dionicima o prioritetima, odgovarajućim vrstama djelovanja i oblicima provedbe koji će se primjenjivati. Time se osigurava usklađenost s drugim relevantnim programima Unije.

Provedba posebnog programa temelji se na transparentnom i strateškom višegodišnjem planiranju istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, posebno za stup „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, nakon savjetovanja
  s državama članicama, Europskim parlamentom, lokalnim i regionalnim tijelima,
  dionicima
  i civilnim društvom
  o prioritetima, odgovarajućim vrstama djelovanja i oblicima provedbe koji će se primjenjivati. Time se osigurava usklađenost s drugim relevantnim programima Unije
  i uzimaju se u obzir nacionalni strateški prioriteti i pametna specijalizacija
  .

Obrazloženje

Strateško planiranje bit će srž budućeg upravljanja programom, stoga treba uključiti lokalna i regionalna tijela i uzeti u obzir strategije pametne specijalizacije.

Amandman 12.

Članak 6. stavak 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 9.   Program osigurava djelotvorno promicanje rodne ravnopravnosti i dimenzije roda u sadržaju istraživanja i inovacija. Posebna pozornost obraća se na osiguravanje rodne ravnoteže, ovisno o situaciji u dotičnom području istraživanja i inovacija, u odborima za evaluaciju i tijelima kao što su skupine stručnjaka. | 9.   Program osigurava djelotvorno promicanje rodne ravnopravnosti i dimenzije roda u sadržaju istraživanja i inovacija. Posebna pozornost obraća se na osiguravanje rodne ravnoteže, ovisno o situaciji u dotičnom području istraživanja i inovacija, u odborima za evaluaciju i tijelima kao što su skupine stručnjaka.


  U skladu s člankom 349. UFEU-a u okviru Programa trebalo bi voditi računa o posebnim obilježjima najudaljenijih regija u skladu s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, koju je Vijeće podržalo 12. travnja 2018. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

9.   Program osigurava djelotvorno promicanje rodne ravnopravnosti i dimenzije roda u sadržaju istraživanja i inovacija. Posebna pozornost obraća se na osiguravanje rodne ravnoteže, ovisno o situaciji u dotičnom području istraživanja i inovacija, u odborima za evaluaciju i tijelima kao što su skupine stručnjaka.

9.   Program osigurava djelotvorno promicanje rodne ravnopravnosti i dimenzije roda u sadržaju istraživanja i inovacija. Posebna pozornost obraća se na osiguravanje rodne ravnoteže, ovisno o situaciji u dotičnom području istraživanja i inovacija, u odborima za evaluaciju i tijelima kao što su skupine stručnjaka.

U skladu s člankom 349. UFEU-a u okviru Programa trebalo bi voditi računa o posebnim obilježjima najudaljenijih regija u skladu s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, koju je Vijeće podržalo 12. travnja 2018.

Obrazloženje

Obrazloženje

U uvodnoj izjavi 27. Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Obzora Europa izričito stoji da su posebne mjere za najudaljenije regije opravdane te da u okviru programa treba voditi računa o njihovim posebnim obilježjima. Međutim, u tekstu Prijedloga nema spomena o najudaljenijim regijama.

Amandman 13.

Amandman 13.

Članak 7. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.   Misije: | 3.   Misije |
| (a) | imaju jasnu dodanu vrijednost EU-a i pridonose ostvarenju prioriteta Unije; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.   Misije:

3.   Misije

(a)

imaju jasnu dodanu vrijednost EU-a i pridonose ostvarenju prioriteta Unije;

| (a) | imaju jasnu dodanu vrijednost EU-a i pridonose ostvarenju prioriteta Unije; |
| --- | --- |

(a)

imaju jasnu dodanu vrijednost EU-a i pridonose ostvarenju prioriteta Unije;

| (b) | su poduzetne i poticajne te stoga uvelike relevantne za društvo i gospodarstvo; |
| --- | --- |

(b)

su poduzetne i poticajne te stoga uvelike relevantne za društvo i gospodarstvo;

| (b) | su poduzetne i poticajne te stoga uvelike relevantne za društvo i gospodarstvo; |
| --- | --- |

(b)

su poduzetne i poticajne te stoga uvelike relevantne za društvo i gospodarstvo;

| (c) | imaju jasne smjernice te su usmjerene, mjerljive i vremenski ograničene; |
| --- | --- |

(c)

imaju jasne smjernice te su usmjerene, mjerljive i vremenski ograničene;

| (c) | imaju jasne smjernice te su usmjerene, mjerljive i vremenski ograničene; |
| --- | --- |

(c)

imaju jasne smjernice te su usmjerene, mjerljive i vremenski ograničene;

| (d) | se temelje na ambicioznim, ali realističnim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima; |
| --- | --- |

(d)

se temelje na ambicioznim, ali realističnim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima;

| (d) | se temelje na ambicioznim, ali realističnim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima; |
| --- | --- |

(d)

se temelje na ambicioznim, ali realističnim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima;

| (e) | potiču aktivnost među različitim disciplinama, sektorima i dionicima; |
| --- | --- |

(e)

potiču aktivnost među različitim disciplinama, sektorima i dionicima;

| (e) | potiču aktivnost među različitim disciplinama, sektorima i dionicima; |
| --- | --- |

(e)

potiču aktivnost među različitim disciplinama, sektorima i dionicima;

| (f) | su otvorene višestrukim rješenjima u skladu s načelom „odozdo prema gore”. |
| --- | --- |

(f)

su otvorene višestrukim rješenjima u skladu s načelom „odozdo prema gore”.

| (f) | su otvorene višestrukim rješenjima u skladu s načelom „odozdo prema gore”; |
| --- | --- |

(f)

su otvorene višestrukim rješenjima u skladu s načelom „odozdo prema gore”;

| (g) | doprinose jačanju europskog istraživačkog prostora i provedbi strategija pametne specijalizacije. |
| --- | --- |

(g)

doprinose jačanju europskog istraživačkog prostora i provedbi strategija pametne specijalizacije.

doprinose jačanju europskog istraživačkog prostora i provedbi strategija pametne specijalizacije.

Amandman 14.

Amandman 14.

Članak 8. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Dijelovi
  Obzora Europa mogu se provoditi kroz europska partnerstva. Unija može sudjelovati u europskom partnerstvu u jednom od sljedećih oblika: | Različiti dijelovi
  Obzora Europa mogu se provoditi kroz europska partnerstva. Unija može sudjelovati u europskom partnerstvu u jednom od sljedećih oblika: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Dijelovi
  Obzora Europa mogu se provoditi kroz europska partnerstva. Unija može sudjelovati u europskom partnerstvu u jednom od sljedećih oblika:

Dijelovi

Različiti dijelovi
  Obzora Europa mogu se provoditi kroz europska partnerstva. Unija može sudjelovati u europskom partnerstvu u jednom od sljedećih oblika:

Različiti dijelovi

Amandman 15.

Amandman 15.

Članak 7., dodaje se stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Razvoj misija mora se osigurati otvorenim i participativnim postupkom u kojem sudjeluju svi dionici na lokalnoj, regionalnoj, europskoj i globalnoj razini. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.
     
  Razvoj misija mora se osigurati otvorenim i participativnim postupkom u kojem sudjeluju svi dionici na lokalnoj, regionalnoj, europskoj i globalnoj razini.

Amandman 16.

Amandman 16.

Članak 9. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (c) | 13 500 000 000  EUR za stup III. „Otvorene inovacije” za razdoblje 2021.–2027., od čega |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(c)

13 500 000 000  EUR za stup III. „Otvorene inovacije” za razdoblje 2021.–2027., od čega

| (c) | 13 500 000 000  EUR za stup III. „Otvorene inovacije” za razdoblje 2021.–2027., od čega |
| --- | --- |

(c)

13 500 000 000  EUR za stup III. „Otvorene inovacije” za razdoblje 2021.–2027., od čega

| | (1) | 10 500 000 000  EUR za Europsko vijeće za inovacije, uključujući
  do
  500 000 000  EUR za europske inovacijske ekosustave; |
| --- | --- | --- |

(1)

10 500 000 000  EUR za Europsko vijeće za inovacije, uključujući
  do
  500 000 000  EUR za europske inovacijske ekosustave;

do

| | (1) | 10 500 000 000  EUR za Europsko vijeće za inovacije, uključujući 500 000 000  EUR za europske inovacijske ekosustave
  , uz 1 500 000 000  EUR prenesenih iz stupa II. radi upotrebe u odgovarajućim tematskim područjima. Najmanje 1 000 000 000  EUR treba upotrijebiti u obliku sufinanciranja zajedničkih programa potpore MSP-ovima, osobito za aktivnosti postupnih inovacija
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

10 500 000 000  EUR za Europsko vijeće za inovacije, uključujući 500 000 000  EUR za europske inovacijske ekosustave
  , uz 1 500 000 000  EUR prenesenih iz stupa II. radi upotrebe u odgovarajućim tematskim područjima. Najmanje 1 000 000 000  EUR treba upotrijebiti u obliku sufinanciranja zajedničkih programa potpore MSP-ovima, osobito za aktivnosti postupnih inovacija
  ;

, uz 1 500 000 000  EUR prenesenih iz stupa II. radi upotrebe u odgovarajućim tematskim područjima. Najmanje 1 000 000 000  EUR treba upotrijebiti u obliku sufinanciranja zajedničkih programa potpore MSP-ovima, osobito za aktivnosti postupnih inovacija

| | (2) | 3 000 000 000  EUR za Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT); |
| --- | --- | --- |

(2)

3 000 000 000  EUR za Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT);

| | (2) | 3 000 000 000  EUR za Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT); |
| --- | --- | --- |

(2)

3 000 000 000  EUR za Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT);

Obrazloženje

Obrazloženje

Potpora europskim inovacijskim ekosustavima u velikoj će se mjeri odnositi na regionalne ekosustave i inovacijska središta. Predviđeni je iznos uvjetovan, što nije prihvatljivo, te je premalen da bi imao značajan globalni i teritorijalni utjecaj. Povećanjem proračunskih sredstava namijenjenih tim djelatnostima regijama se može omogućiti da pronađu svoje mjesto u strukturi budućeg okvirnog programa razvojem srednjoročnih strukturnih strategija, ključnih za jačanje inovacijskog kapaciteta Unije.

Amandman 17.

Amandman 17.

Članak 9. stavak 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) xx/xx (...Uredba o zajedničkim odredbama) mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog članka. Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice. | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) xx/xx (...Uredba o zajedničkim odredbama) mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog članka. Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice.

Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) xx/xx (...Uredba o zajedničkim odredbama) mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog članka. Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice.

Obrazloženje

Obrazloženje

Premješteno u članak 11.

Amandman 18.

Amandman 18.

Članak 11.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Obzor Europa trebao bi se provoditi u sinergiji s drugim programima Unije. Komplementarno i kombinirano financiranje programa Obzor Europa trebalo bi se provoditi prema istim pravilima primjene kao i ovaj program.




  Po potrebi se s ostalim programima Unije mogu provoditi zajednički pozivi, a u tom slučaju primjenjuju se pravila za sudjelovanje samo jednog programa. Ako djelovanja potpadaju pod program Obzor Europa, na sva bespovratna sredstva kojima se financiraju primjenjuju se njegova pravila. |
| Za djelovanja kojima je dodijeljen certifikat „pečat izvrsnosti”, ili koja ispunjavaju sljedeće kumulativne i usporedive uvjete: | 2.
     Za djelovanja kojima je dodijeljen certifikat „pečat izvrsnosti”, ili koja ispunjavaju sljedeće kumulativne i usporedive uvjete: |
| (a) | djelovanja procijenjena u pozivu na podnošenje ponuda u okviru Programa; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.
     
  Obzor Europa trebao bi se provoditi u sinergiji s drugim programima Unije. Komplementarno i kombinirano financiranje programa Obzor Europa trebalo bi se provoditi prema istim pravilima primjene kao i ovaj program.

Po potrebi se s ostalim programima Unije mogu provoditi zajednički pozivi, a u tom slučaju primjenjuju se pravila za sudjelovanje samo jednog programa. Ako djelovanja potpadaju pod program Obzor Europa, na sva bespovratna sredstva kojima se financiraju primjenjuju se njegova pravila.

Za djelovanja kojima je dodijeljen certifikat „pečat izvrsnosti”, ili koja ispunjavaju sljedeće kumulativne i usporedive uvjete:

2.
     Za djelovanja kojima je dodijeljen certifikat „pečat izvrsnosti”, ili koja ispunjavaju sljedeće kumulativne i usporedive uvjete:

(a)

djelovanja procijenjena u pozivu na podnošenje ponuda u okviru Programa;

| (a) | djelovanja procijenjena u pozivu na podnošenje ponuda u okviru Programa; |
| --- | --- |

(a)

djelovanja procijenjena u pozivu na podnošenje ponuda u okviru Programa;

| (b) | djelovanja koja ispunjavaju minimalne zahtjeve kvalitete iz tog poziva na podnošenje ponuda; |
| --- | --- |

(b)

djelovanja koja ispunjavaju minimalne zahtjeve kvalitete iz tog poziva na podnošenje ponuda;

| (b) | djelovanja koja ispunjavaju minimalne zahtjeve kvalitete iz tog poziva na podnošenje ponuda; |
| --- | --- |

(b)

djelovanja koja ispunjavaju minimalne zahtjeve kvalitete iz tog poziva na podnošenje ponuda;

| (c) | djelovanja koja se ne mogu financirati u okviru tog poziva na podnošenje ponuda zbog proračunskih ograničenja, |
| --- | --- |

(c)

djelovanja koja se ne mogu financirati u okviru tog poziva na podnošenje ponuda zbog proračunskih ograničenja,

| (c) | djelovanja koja se ne mogu financirati u okviru tog poziva na podnošenje ponuda zbog proračunskih ograničenja, |
| --- | --- |

(c)

djelovanja koja se ne mogu financirati u okviru tog poziva na podnošenje ponuda zbog proračunskih ograničenja,

može se odobriti doprinos iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda plus ili Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u skladu s člankom [67.] stavkom 5. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o zajedničkim odredbama) i člankom [8.] Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike), uz uvjet da su takva djelovanja dosljedna ciljevima predmetnog programa.
  Primjenjuju se pravil a fonda koji pruža potporu.

Primjenjuju se pravil a fonda koji pruža potporu.

može se odobriti doprinos iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda plus ili Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u skladu s člankom [67.] stavkom 5. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o zajedničkim odredbama) i člankom [8.] Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike), uz uvjet da su takva djelovanja dosljedna ciljevima predmetnog programa.

3.
     
  Djelovanjima koja se provode u okviru europskih partnerstava iz članka 8. također se mogu dodijeliti bespovratna sredstva iz drugih programa Unije, njezinih država članica i njihovih lokalnih i regionalnih tijela, a u tom slučaju mogu se primjenjivati pravila za sudjelovanje samo jednog programa. Ako djelovanja potpadaju pod program Obzor Europa, na sva bespovratna sredstva kojima se financiraju mogu se primjenjivati njegova pravila, podložno pravilima o okviru Zajednice za državne potpore.

4.
     
  Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) xx/xx (...Uredba o zajedničkim odredbama) mogu se, na zahtjev upravljačkog tijela,

| (
  a) | prenijeti u program Obzor Europa. Komisija ta sredstva izvršava izravno, u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu sa stavkom 1. točkom (c) tog članka. Ta se sredstva upotrebljavaju za zemljopisno područje koje odgovara predmetnom upravljačkom tijelu, u skladu s člankom 18. stavkom 7. i člankom 19. stavkom 1. drugim podstavkom; |
| --- | --- |

(
  a)

prenijeti u program Obzor Europa. Komisija ta sredstva izvršava izravno, u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu sa stavkom 1. točkom (c) tog članka. Ta se sredstva upotrebljavaju za zemljopisno područje koje odgovara predmetnom upravljačkom tijelu, u skladu s člankom 18. stavkom 7. i člankom 19. stavkom 1. drugim podstavkom;

| (b) | ili se smatrati prenesenima u program Obzor Europa kada ih upravljačko tijelo izravno dodjeljuje zajedničkom programu koji sufinancira Obzor Europa. Subvencije koje se isplaćuju trećim stranama iz zajedničkog programa koji se tako sufinancira mogu se isplaćivati prema pravilima programa Obzor Europa, podložno pravilima o okviru Zajednice za državne potpore. |
| --- | --- |

(b)

ili se smatrati prenesenima u program Obzor Europa kada ih upravljačko tijelo izravno dodjeljuje zajedničkom programu koji sufinancira Obzor Europa. Subvencije koje se isplaćuju trećim stranama iz zajedničkog programa koji se tako sufinancira mogu se isplaćivati prema pravilima programa Obzor Europa, podložno pravilima o okviru Zajednice za državne potpore.

Obrazloženje

Obrazloženje

Stara rasprava o sinergijama mora dovesti od jasnog i sveobuhvatnog mehanizma koji će stvarno omogućiti kombinirano financiranje, povrh dodjele pečata izvrsnosti, i potpuno aktiviranje potencijala europskih partnera. Međutim, taj sustav mora biti i prilagodljiv i regijama treba dati mogućnost da brzo reagiraju i prilagode se inicijativama i promjenama u europskom ekosustavu. Ovim amandmanom postiže se taj cilj jer se upravljačkim tijelima omogućuje virtualni prijenos izravnom dodjelom sredstava programu koji se sufinancira okvirnim programom. Time odlučuju sudjelovati bez prethodnog planiranja i stvarnog prijenosa.

Amandman 19.

Amandman 19.

Članak 20. stavak 5.

Članak 20. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U programu rada bit će navedeno u okviru kojih se poziva dodjeljuju pečati izvrsnosti.
  Uz prethodno odobrenje podnositelja prijedloga informacije o primjeni i evaluaciji mogu se razmjenjivati sa
  zainteresiranim tijelima za financiranje, podložno sklapanju sporazuma o povjerljivosti. | U programu rada bit će navedeno u okviru kojih se poziva dodjeljuju pečati izvrsnosti.
  Dodjela „pečata izvrsnosti” uvjetovana je odobrenjem podnositelja prijedloga kako bi se
  zainteresiranim tijelima za financiranje
  dao pristup informacijama o primjeni i evaluaciji
  , podložno sklapanju sporazuma o povjerljivosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U programu rada bit će navedeno u okviru kojih se poziva dodjeljuju pečati izvrsnosti.
  Uz prethodno odobrenje podnositelja prijedloga informacije o primjeni i evaluaciji mogu se razmjenjivati sa
  zainteresiranim tijelima za financiranje, podložno sklapanju sporazuma o povjerljivosti.

Uz prethodno odobrenje podnositelja prijedloga informacije o primjeni i evaluaciji mogu se razmjenjivati sa

U programu rada bit će navedeno u okviru kojih se poziva dodjeljuju pečati izvrsnosti.
  Dodjela „pečata izvrsnosti” uvjetovana je odobrenjem podnositelja prijedloga kako bi se
  zainteresiranim tijelima za financiranje
  dao pristup informacijama o primjeni i evaluaciji
  , podložno sklapanju sporazuma o povjerljivosti.

Dodjela „pečata izvrsnosti” uvjetovana je odobrenjem podnositelja prijedloga kako bi se

dao pristup informacijama o primjeni i evaluaciji

Amandman 20.

Amandman 20.

Članak 23.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru bilo kojeg drugog programa Unije mogu se dobiti doprinosi i iz Programa, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove.
  Pravila programa Unije iz kojeg je dobiven doprinos primjenjuju se na pripadajući doprinos djelovanju.
  Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima kojima se utvrđuju uvjeti za potporu. | Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru bilo kojeg drugog programa Unije mogu se dobiti doprinosi i iz Programa, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. |
| | Ako se ti doprinosi dodjeljuju zajednički kako bi se obuhvatile iste djelatnosti i njihovi povezani troškovi,










  (a) | to bi se djelovanje trebalo provoditi pod istim skupom pravila o provedbi i prihvatljivosti.


  Kumulativno financiranje ne smije premašiti iznos ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja te se potpora iz različitih programa Unije može izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima u kojima su propisani uvjeti za potporu; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru bilo kojeg drugog programa Unije mogu se dobiti doprinosi i iz Programa, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove.
  Pravila programa Unije iz kojeg je dobiven doprinos primjenjuju se na pripadajući doprinos djelovanju.
  Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima kojima se utvrđuju uvjeti za potporu.

Pravila programa Unije iz kojeg je dobiven doprinos primjenjuju se na pripadajući doprinos djelovanju.

Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru bilo kojeg drugog programa Unije mogu se dobiti doprinosi i iz Programa, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove.

Ako se ti doprinosi dodjeljuju zajednički kako bi se obuhvatile iste djelatnosti i njihovi povezani troškovi,

Ako se ti doprinosi dodjeljuju zajednički kako bi se obuhvatile iste djelatnosti i njihovi povezani troškovi,

(a)

(a)

to bi se djelovanje trebalo provoditi pod istim skupom pravila o provedbi i prihvatljivosti.

to bi se djelovanje trebalo provoditi pod istim skupom pravila o provedbi i prihvatljivosti.

Kumulativno financiranje ne smije premašiti iznos ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja te se potpora iz različitih programa Unije može izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima u kojima su propisani uvjeti za potporu;

| (b) | djelovanje bi se trebalo provoditi prema pravilima programa koji isplaćuje glavni doprinos, podložno pravilima o okviru Zajednice za državne potpore navedenima u članku 11. stavku 4. točki (b). |
| --- | --- |

(b)

(b)

djelovanje bi se trebalo provoditi prema pravilima programa koji isplaćuje glavni doprinos, podložno pravilima o okviru Zajednice za državne potpore navedenima u članku 11. stavku 4. točki (b).

djelovanje bi se trebalo provoditi prema pravilima programa koji isplaćuje glavni doprinos, podložno pravilima o okviru Zajednice za državne potpore navedenima u članku 11. stavku 4. točki (b).

Amandman 21.

Amandman 21.

Članak 30.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Jedinstvena stopa financiranja po djelovanju primjenjuje se za sve aktivnosti koje financira. Najviša stopa utvrđuje se u programu rada. | 1.   Jedinstvena stopa financiranja po djelovanju primjenjuje se za sve aktivnosti koje financira. Najviša stopa utvrđuje se u programu rada. |
| 2.   Programom se može nadoknaditi do 100 % ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja, osim za: | 2.   Programom se može nadoknaditi do 100 % ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja, osim za: |
| (a) | djelovanja u području inovacija: najviše 70 % ukupnih prihvatljivih troškova, osim za neprofitne pravne subjekte, kojima se Programom može nadoknaditi do najviše 100 % ukupnih prihvatljivih troškova; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Jedinstvena stopa financiranja po djelovanju primjenjuje se za sve aktivnosti koje financira. Najviša stopa utvrđuje se u programu rada.

1.   Jedinstvena stopa financiranja po djelovanju primjenjuje se za sve aktivnosti koje financira. Najviša stopa utvrđuje se u programu rada.

2.   Programom se može nadoknaditi do 100 % ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja, osim za:

2.   Programom se može nadoknaditi do 100 % ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja, osim za:

(a)

djelovanja u području inovacija: najviše 70 % ukupnih prihvatljivih troškova, osim za neprofitne pravne subjekte, kojima se Programom može nadoknaditi do najviše 100 % ukupnih prihvatljivih troškova;

| (a) | djelovanja u području inovacija: najviše 70 % ukupnih prihvatljivih troškova, osim za neprofitne pravne subjekte, kojima se Programom može nadoknaditi do najviše 100 % ukupnih prihvatljivih troškova; |
| --- | --- |

(a)

djelovanja u području inovacija: najviše 70 % ukupnih prihvatljivih troškova, osim za neprofitne pravne subjekte, kojima se Programom može nadoknaditi do najviše 100 % ukupnih prihvatljivih troškova;

| (b) | za djelovanja sufinanciranja programa; najmanje
  30 %
  ukupnih prihvatljivih troškova, a u utvrđenim i opravdanim slučajevima do 70 %. |
| --- | --- |

(b)

za djelovanja sufinanciranja programa; najmanje
  30 %
  ukupnih prihvatljivih troškova, a u utvrđenim i opravdanim slučajevima do 70 %.

30 %

| (b) | za djelovanja sufinanciranja programa; najmanje
  50 %
  ukupnih prihvatljivih troškova, a u utvrđenim i opravdanim slučajevima do 70 %. |
| --- | --- |

(b)

za djelovanja sufinanciranja programa; najmanje
  50 %
  ukupnih prihvatljivih troškova, a u utvrđenim i opravdanim slučajevima do 70 %.

50 %

3.   Stope sufinanciranja utvrđene u ovom članku primjenjuju se i na djelovanja za koja je utvrđena paušalna stopa, financiranje na temelju jediničnih troškova ili jednokratni iznos za cijelo djelovanje ili dio djelovanja.

3.   Stope sufinanciranja utvrđene u ovom članku primjenjuju se i na djelovanja za koja je utvrđena paušalna stopa, financiranje na temelju jediničnih troškova ili jednokratni iznos za cijelo djelovanje ili dio djelovanja.

Obrazloženje

Obrazloženje

Usklađivanje s načelom sufinanciranja.

Amandman 22.

Amandman 22.

Članak 43. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Korisnik Akceleratora Europskog vijeća za inovacije pravni je subjekt koji je novoosnovano poduzeće, malo ili srednje poduzeće ili poduzeće srednje tržišne kapitalizacije, s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji. Prijedlog može podnijeti korisnik ili jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba koje namjeravaju osnovati tog korisnika ili mu dati potporu. | 1.   Korisnik Akceleratora Europskog vijeća za inovacije pravni je subjekt koji je novoosnovano poduzeće, malo ili srednje poduzeće ili poduzeće srednje tržišne kapitalizacije, s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji. Prijedlog može podnijeti korisnik ili jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba koje namjeravaju osnovati tog korisnika ili mu dati potporu. |
| 2.   Jedinstvenom odlukom o dodjeli obuhvaćaju se i osiguravaju sredstva za sve oblike doprinosa Unije pruženog u okviru mješovitog financiranja EIC-a. | 2.   Jedinstvenom odlukom o dodjeli obuhvaćaju se i osiguravaju sredstva za sve oblike doprinosa Unije pruženog u okviru mješovitog financiranja EIC-a. |
| 3.   Prijedloge evaluiraju na temelju njihove pojedinačne osnovanosti neovisni stručnjaci odabrani tijekom godišnjeg otvorenog poziva s krajnjim rokovima, na temelju članaka 24. i 26., podložno stavku 4. | 3.   Prijedloge evaluiraju na temelju njihove pojedinačne osnovanosti neovisni stručnjaci odabrani tijekom godišnjeg otvorenog poziva s krajnjim rokovima, na temelju članaka 24. i 26., podložno stavku 4. |
| 4.   Kriteriji za dodjelu su sljedeći:






  — | izvrsnost, |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Korisnik Akceleratora Europskog vijeća za inovacije pravni je subjekt koji je novoosnovano poduzeće, malo ili srednje poduzeće ili poduzeće srednje tržišne kapitalizacije, s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji. Prijedlog može podnijeti korisnik ili jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba koje namjeravaju osnovati tog korisnika ili mu dati potporu.

1.   Korisnik Akceleratora Europskog vijeća za inovacije pravni je subjekt koji je novoosnovano poduzeće, malo ili srednje poduzeće ili poduzeće srednje tržišne kapitalizacije, s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji. Prijedlog može podnijeti korisnik ili jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba koje namjeravaju osnovati tog korisnika ili mu dati potporu.

2.   Jedinstvenom odlukom o dodjeli obuhvaćaju se i osiguravaju sredstva za sve oblike doprinosa Unije pruženog u okviru mješovitog financiranja EIC-a.

2.   Jedinstvenom odlukom o dodjeli obuhvaćaju se i osiguravaju sredstva za sve oblike doprinosa Unije pruženog u okviru mješovitog financiranja EIC-a.

3.   Prijedloge evaluiraju na temelju njihove pojedinačne osnovanosti neovisni stručnjaci odabrani tijekom godišnjeg otvorenog poziva s krajnjim rokovima, na temelju članaka 24. i 26., podložno stavku 4.

3.   Prijedloge evaluiraju na temelju njihove pojedinačne osnovanosti neovisni stručnjaci odabrani tijekom godišnjeg otvorenog poziva s krajnjim rokovima, na temelju članaka 24. i 26., podložno stavku 4.

4.   Kriteriji za dodjelu su sljedeći:

—

izvrsnost,

| — | učinak, |
| --- | --- |

—

učinak,

| — | razina rizika djelovanja i potreba za potporom Unije. |
| --- | --- |

—

razina rizika djelovanja i potreba za potporom Unije.

4.   Kriteriji za dodjelu su sljedeći:

| — | izvrsnost, |
| --- | --- |

—

izvrsnost,

| — | učinak, |
| --- | --- |

—

učinak,

| — | razina rizika djelovanja
  , kvaliteta nacionalnog, regionalnog i lokalnog praćenja
  i potreba za potporom Unije. |
| --- | --- |

—

razina rizika djelovanja
  , kvaliteta nacionalnog, regionalnog i lokalnog praćenja
  i potreba za potporom Unije.

Obrazloženje

Obrazloženje

Čak i ako poduzeća koja koriste akcelerator moraju ciljati na veliko tržište, njihov uspjeh ne ovisi samo o njihovoj financijskoj strukturi, već i o podupiranju unutar povoljnog ekosustava na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini.

Amandman 23.

Amandman 23.

Prilog I. „Opće odrednice aktivnosti”, 3. dio, točka (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | Europski inovacijski ekosustavi

  Područja djelovanja: povezivanje s regionalnim i nacionalnim dionicima u području inovacija te potpora državama članicama i pridruženim zemljama u provedbi zajedničkih prekograničnih inovacijskih programa, od jačanja „mekih” vještina za inovacije do istraživačkih i inovacijskih djelovanja, u cilju povećanja djelotvornosti europskog inovacijskog sustava. Time će se dopuniti potpora iz EFRR-a za inovacijske ekosustave i međuregionalna partnerstva usmjerene na teme pametne specijalizacije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

Europski inovacijski ekosustavi

Europski inovacijski ekosustavi

Područja djelovanja: povezivanje s regionalnim i nacionalnim dionicima u području inovacija te potpora državama članicama i pridruženim zemljama u provedbi zajedničkih prekograničnih inovacijskih programa, od jačanja „mekih” vještina za inovacije do istraživačkih i inovacijskih djelovanja, u cilju povećanja djelotvornosti europskog inovacijskog sustava. Time će se dopuniti potpora iz EFRR-a za inovacijske ekosustave i međuregionalna partnerstva usmjerene na teme pametne specijalizacije.

| (b) | Europski inovacijski ekosustavi

  Područja djelovanja: povezivanje s regionalnim i nacionalnim dionicima u području inovacija te potpora
  dionicima regionalnih ekosustava i inovacijskih središta
  , državama članicama i pridruženim zemljama u provedbi zajedničkih prekograničnih inovacijskih programa,
  a ti programi protežu se
  od jačanja „mekih” vještina za inovacije do istraživačkih i inovacijskih djelovanja, u cilju povećanja djelotvornosti europskog inovacijskog sustava. Time će se dopuniti potpora iz EFRR-a za inovacijske ekosustave i međuregionalna partnerstva usmjerene na teme pametne specijalizacije. |
| --- | --- |

(b)

Europski inovacijski ekosustavi

Europski inovacijski ekosustavi

Područja djelovanja: povezivanje s regionalnim i nacionalnim dionicima u području inovacija te potpora
  dionicima regionalnih ekosustava i inovacijskih središta
  , državama članicama i pridruženim zemljama u provedbi zajedničkih prekograničnih inovacijskih programa,
  a ti programi protežu se
  od jačanja „mekih” vještina za inovacije do istraživačkih i inovacijskih djelovanja, u cilju povećanja djelotvornosti europskog inovacijskog sustava. Time će se dopuniti potpora iz EFRR-a za inovacijske ekosustave i međuregionalna partnerstva usmjerene na teme pametne specijalizacije.

dionicima regionalnih ekosustava i inovacijskih središta

a ti programi protežu se

Obrazloženje

Obrazloženje

Nužno za financiranje transregionalnih projekata.

Amandman 24.

Amandman 24.

Prilog II. „Vrste djelovanja”, 6. alineja

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| — | djelovanje sufinanciranja Programa: djelovanje sufinanciranja programa aktivnosti koje uspostavljaju i/ili provode subjekti koji upravljaju istraživačkim i inovacijskim programima i/ili ih financiraju, osim tijela Unije za financiranje. Taj program aktivnosti može davati potporu umrežavanju i koordinaciji, istraživanju, inovaciji, testnim aktivnostima, inovacijskom djelovanju i djelovanju uvođenja na tržište, djelovanju u području osposobljavanja i mobilnosti, podizanju svijesti i komunikaciji, širenju i iskorištavanju rezultata ili kombinaciji navedenog, a koje izravno provode ti subjekti ili treće strane kojima oni mogu osigurati bilo kakvu relevantnu financijsku potporu kao što su bespovratna sredstva, nagrade, javna nabava te mješovito financiranje Obzora Europa; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

—

djelovanje sufinanciranja Programa: djelovanje sufinanciranja programa aktivnosti koje uspostavljaju i/ili provode subjekti koji upravljaju istraživačkim i inovacijskim programima i/ili ih financiraju, osim tijela Unije za financiranje. Taj program aktivnosti može davati potporu umrežavanju i koordinaciji, istraživanju, inovaciji, testnim aktivnostima, inovacijskom djelovanju i djelovanju uvođenja na tržište, djelovanju u području osposobljavanja i mobilnosti, podizanju svijesti i komunikaciji, širenju i iskorištavanju rezultata ili kombinaciji navedenog, a koje izravno provode ti subjekti ili treće strane kojima oni mogu osigurati bilo kakvu relevantnu financijsku potporu kao što su bespovratna sredstva, nagrade, javna nabava te mješovito financiranje Obzora Europa;

| — | djelovanje sufinanciranja Programa: djelovanje sufinanciranja programa aktivnosti koje uspostavljaju i/ili provode subjekti koji upravljaju istraživačkim i inovacijskim programima i/ili ih financiraju, osim tijela Unije za financiranje.
  Ta vrsta djelovanja može osobito poduprijeti programe djelovanja regionalnih ekosustava i inovacijskih središta te njihovu međusobnu suradnju.
  Taj program aktivnosti može davati potporu umrežavanju i koordinaciji, istraživanju, inovaciji, testnim aktivnostima, inovacijskom djelovanju i djelovanju uvođenja na tržište, djelovanju u području osposobljavanja i mobilnosti, podizanju svijesti i komunikaciji, širenju i iskorištavanju rezultata ili kombinaciji navedenog, a koje izravno provode ti subjekti ili treće strane kojima oni mogu osigurati bilo kakvu relevantnu financijsku potporu kao što su bespovratna sredstva, nagrade, javna nabava te mješovito financiranje Obzora Europa; |
| --- | --- |

—

djelovanje sufinanciranja Programa: djelovanje sufinanciranja programa aktivnosti koje uspostavljaju i/ili provode subjekti koji upravljaju istraživačkim i inovacijskim programima i/ili ih financiraju, osim tijela Unije za financiranje.
  Ta vrsta djelovanja može osobito poduprijeti programe djelovanja regionalnih ekosustava i inovacijskih središta te njihovu međusobnu suradnju.
  Taj program aktivnosti može davati potporu umrežavanju i koordinaciji, istraživanju, inovaciji, testnim aktivnostima, inovacijskom djelovanju i djelovanju uvođenja na tržište, djelovanju u području osposobljavanja i mobilnosti, podizanju svijesti i komunikaciji, širenju i iskorištavanju rezultata ili kombinaciji navedenog, a koje izravno provode ti subjekti ili treće strane kojima oni mogu osigurati bilo kakvu relevantnu financijsku potporu kao što su bespovratna sredstva, nagrade, javna nabava te mješovito financiranje Obzora Europa;

Ta vrsta djelovanja može osobito poduprijeti programe djelovanja regionalnih ekosustava i inovacijskih središta te njihovu međusobnu suradnju.

Obrazloženje

Obrazloženje

Nužno za financiranje transregionalnih projekata.

Amandman 25.

Amandman 25.

Prilog III. „Partnerstva”, 1. dio, točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (a) | Dokazi da je europsko partnerstvo
  djelotvornije
  u postizanju povezanih ciljeva Programa, posebno u ostvarenju jasnih učinaka za EU njegove građane, osobito u pogledu suočavanja s globalnim izazovima te ostvarivanju ciljeva istraživanja i inovacija, osiguravanju konkurentnosti EU-a i doprinosu jačanju europskog prostora za istraživanje i inovacije te međunarodnih obveza; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(a)

Dokazi da je europsko partnerstvo
  djelotvornije
  u postizanju povezanih ciljeva Programa, posebno u ostvarenju jasnih učinaka za EU njegove građane, osobito u pogledu suočavanja s globalnim izazovima te ostvarivanju ciljeva istraživanja i inovacija, osiguravanju konkurentnosti EU-a i doprinosu jačanju europskog prostora za istraživanje i inovacije te međunarodnih obveza;

djelotvornije

| (a) | Dokazi da je europsko partnerstvo
  osobito djelotvorno
  u postizanju povezanih ciljeva Programa, posebno u ostvarenju jasnih učinaka za EU njegove građane, osobito u pogledu suočavanja s globalnim izazovima te ostvarivanju ciljeva istraživanja i inovacija, osiguravanju konkurentnosti EU-a i doprinosu jačanju europskog prostora za istraživanje i inovacije te međunarodnih obveza; |
| --- | --- |

(a)

Dokazi da je europsko partnerstvo
  osobito djelotvorno
  u postizanju povezanih ciljeva Programa, posebno u ostvarenju jasnih učinaka za EU njegove građane, osobito u pogledu suočavanja s globalnim izazovima te ostvarivanju ciljeva istraživanja i inovacija, osiguravanju konkurentnosti EU-a i doprinosu jačanju europskog prostora za istraživanje i inovacije te međunarodnih obveza;

osobito djelotvorno

Obrazloženje

Obrazloženje

Sadašnji tekst vrlo je restriktivan i mogao bi u velikoj mjeri ograničiti područje europskih partnerstava.

Amandman 26.

Amandman 26.

Prilog IV. „Sinergije s drugim programima”, stavak 4., točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 4. | Sinergijama s Europskim socijalnim fondom plus (ESF+) osigurat će se sljedeće:






  a) | Europski socijalni fond + može integrirati i razvijati inovativne nastavne planove koji se podupiru u okviru Programa, među ostalim putem nacionalnih
  ili
  regionalnih programa, kako bi ljudi stekli vještine i kompetencije koje su potrebne za poslove budućnosti; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.

Sinergijama s Europskim socijalnim fondom plus (ESF+) osigurat će se sljedeće:

a)

Europski socijalni fond + može integrirati i razvijati inovativne nastavne planove koji se podupiru u okviru Programa, među ostalim putem nacionalnih
  ili
  regionalnih programa, kako bi ljudi stekli vještine i kompetencije koje su potrebne za poslove budućnosti;

ili

| 4. | Sinergijama s Europskim socijalnim fondom plus (ESF+) osigurat će se sljedeće:






  a) | Europski socijalni fond + može integrirati i razvijati inovativne nastavne planove koji se podupiru u okviru Programa, među ostalim putem nacionalnih, regionalnih
  ili transregionalnih
  programa, kako bi ljudi stekli vještine i kompetencije koje su potrebne za poslove budućnosti; |
| --- | --- | --- |

4.

Sinergijama s Europskim socijalnim fondom plus (ESF+) osigurat će se sljedeće:

a)

Europski socijalni fond + može integrirati i razvijati inovativne nastavne planove koji se podupiru u okviru Programa, među ostalim putem nacionalnih, regionalnih
  ili transregionalnih
  programa, kako bi ljudi stekli vještine i kompetencije koje su potrebne za poslove budućnosti;

ili transregionalnih

Amandman 27.

Amandman 27.

Prilog IV. „Sinergije s drugim programima”, stavak 6., točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 6. | Sinergijama s programom Digitalna Europa osigurat će se sljedeće: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

6.

Sinergijama s programom Digitalna Europa osigurat će se sljedeće:

| 6. | Sinergijama s programom Digitalna Europa osigurat će se sljedeće: |
| --- | --- |

6.

Sinergijama s programom Digitalna Europa osigurat će se sljedeće:

| | (a) | budući da se preklapa nekoliko tematskih područja obuhvaćenih Programom i programom Digitalna Europa, vrste djelovanja koje treba podupirati, njihovi očekivani rezultati i njihova logika intervencije različiti su i komplementarni; |
| --- | --- | --- |

(a)

budući da se preklapa nekoliko tematskih područja obuhvaćenih Programom i programom Digitalna Europa, vrste djelovanja koje treba podupirati, njihovi očekivani rezultati i njihova logika intervencije različiti su i komplementarni;

| | (a) | budući da se preklapa nekoliko tematskih područja obuhvaćenih Programom i programom Digitalna Europa, vrste djelovanja koje treba podupirati, njihovi očekivani rezultati i njihova logika intervencije različiti su i komplementarni; |
| --- | --- | --- |

(a)

budući da se preklapa nekoliko tematskih područja obuhvaćenih Programom i programom Digitalna Europa, vrste djelovanja koje treba podupirati, njihovi očekivani rezultati i njihova logika intervencije različiti su i komplementarni;

| | (b) | potrebe za istraživanjem i inovacijama koje se odnose na digitalne aspekte određene su i utvrđene strateškim planovima za istraživanje i inovacije u okviru Programa; to obuhvaća istraživanja i inovacije u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti, u kombinaciji s digitalnim i drugim razvojnim tehnologijama i netehnološkim inovacijama; potpora za rast poduzeća uvođenjem revolucionarnih inovacija (od kojih mnoge obuhvaćaju digitalne i fizičke tehnologije); integracija digitalnog aspekta u cijelom stupu „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”; i potpora digitalnim istraživačkim infrastrukturama; |
| --- | --- | --- |

(b)

potrebe za istraživanjem i inovacijama koje se odnose na digitalne aspekte određene su i utvrđene strateškim planovima za istraživanje i inovacije u okviru Programa; to obuhvaća istraživanja i inovacije u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti, u kombinaciji s digitalnim i drugim razvojnim tehnologijama i netehnološkim inovacijama; potpora za rast poduzeća uvođenjem revolucionarnih inovacija (od kojih mnoge obuhvaćaju digitalne i fizičke tehnologije); integracija digitalnog aspekta u cijelom stupu „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”; i potpora digitalnim istraživačkim infrastrukturama;

| | (b) | potrebe za istraživanjem i inovacijama koje se odnose na digitalne aspekte određene su i utvrđene strateškim planovima za istraživanje i inovacije u okviru Programa; to obuhvaća istraživanja i inovacije u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti, u kombinaciji s digitalnim i drugim razvojnim tehnologijama i netehnološkim inovacijama; potpora za rast poduzeća uvođenjem revolucionarnih inovacija (od kojih mnoge obuhvaćaju digitalne i fizičke tehnologije); integracija digitalnog aspekta u cijelom stupu „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”;
  pomoć digitalnim inovacijskim centrima
  i potpora digitalnim istraživačkim infrastrukturama; |
| --- | --- | --- |

(b)

potrebe za istraživanjem i inovacijama koje se odnose na digitalne aspekte određene su i utvrđene strateškim planovima za istraživanje i inovacije u okviru Programa; to obuhvaća istraživanja i inovacije u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti, u kombinaciji s digitalnim i drugim razvojnim tehnologijama i netehnološkim inovacijama; potpora za rast poduzeća uvođenjem revolucionarnih inovacija (od kojih mnoge obuhvaćaju digitalne i fizičke tehnologije); integracija digitalnog aspekta u cijelom stupu „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”;
  pomoć digitalnim inovacijskim centrima
  i potpora digitalnim istraživačkim infrastrukturama;

pomoć digitalnim inovacijskim centrima

Amandman 28.

Amandman 28.

Dodati novi stavak na kraj Priloga V. „Ključni pokazatelji smjera učinka”, stranica 17.

Dodati novi stavak na kraj Priloga V. „Ključni pokazatelji smjera učinka”, stranica 17.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Ključni pokazatelji smjera teritorijalnog učinka




  Program bi trebao imati učinak na razvoj i gospodarsku preobrazbu na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, doprinoseći tehnološkoj bazi Unije i njezinoj konkurentnosti.


  (vidjeti tablicu u nastavku koja je sastavni dio ovog amandmana) |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Ključni pokazatelji smjera teritorijalnog učinka

Ključni pokazatelji smjera teritorijalnog učinka

Program bi trebao imati učinak na razvoj i gospodarsku preobrazbu na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, doprinoseći tehnološkoj bazi Unije i njezinoj konkurentnosti.

Program bi trebao imati učinak na razvoj i gospodarsku preobrazbu na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, doprinoseći tehnološkoj bazi Unije i njezinoj konkurentnosti.

(vidjeti tablicu u nastavku koja je sastavni dio ovog amandmana)

| Teritorijalni učinak | Kratkoročni | Srednjoročni | Dugoročni |
| --- | --- | --- | --- |
| Doprinos rastu i gospodarskoj preobrazbi područja | Sinergije između programa financiranja





  Iznos javnih i privatnih sufinanciranja aktiviranih u kontekstu projekata proizašlih iz OP-a, prije, za vrijeme i nakon njegove provedbe | Doprinos strateškim prioritetima





  Omjer projekata proizašlih iz OP-a koji doprinose pametnim specijalizacijama na regionalnoj i nacionalnoj razini | Doprinos rastu i gospodarskoj preobrazbi





  Osnivanje poduzeća i rast tržišnih udjela u sektorima pametne specijalizacije ekosustava |
| Širenje i ulazak istraživanja i inovacija u područjima i uključivanje područja u njih u korist građana | Usvajanje





  Omjer istraživanja i inovacija proizašlih iz OP-a, a koje su usvojili dionici područja, osobito u javnom sektoru | Raspoređivanje





  Broj uvedenih inovacija koje se šire svim partnerima predmetnih područja, uz pomoć javnog sektora | Dupliciranje





  Ulazak i širenje inovacija na druga područja |
| Potpora razvoju i ulaganjima u mreže izvrsnosti i inovacijska središta | Suradnja između regionalnih ekosustava i inovacijskih središta i uskih područja izvrsnosti u cijeloj Uniji





  Broj projekata ili omjer projekata koje financira OP koji je doveo do naknadne suradnje između subjekata iz različitih područja i dionika iz tih kategorija | Razvoj regionalnih ekosustava i inovacijskih središta





  Procjena učinaka suradnji proizašlih iz rezultata financiranih OP-om na razvoj regionalnih ekosustava i inovacijskih središta | Doprinos smanjenju inovacijskog jaza





  Procjena kumuliranih učinaka koji proizlaze iz rezultata financiranih OP-om na smanjenje inovacijskog jaza u Uniji |

Teritorijalni učinak

Teritorijalni učinak

Kratkoročni

Kratkoročni

Srednjoročni

Srednjoročni

Dugoročni

Dugoročni

Doprinos rastu i gospodarskoj preobrazbi područja

Doprinos rastu i gospodarskoj preobrazbi područja

Sinergije između programa financiranja

Sinergije između programa financiranja

Iznos javnih i privatnih sufinanciranja aktiviranih u kontekstu projekata proizašlih iz OP-a, prije, za vrijeme i nakon njegove provedbe

Iznos javnih i privatnih sufinanciranja aktiviranih u kontekstu projekata proizašlih iz OP-a, prije, za vrijeme i nakon njegove provedbe

Doprinos strateškim prioritetima

Doprinos strateškim prioritetima

Omjer projekata proizašlih iz OP-a koji doprinose pametnim specijalizacijama na regionalnoj i nacionalnoj razini

Omjer projekata proizašlih iz OP-a koji doprinose pametnim specijalizacijama na regionalnoj i nacionalnoj razini

Doprinos rastu i gospodarskoj preobrazbi

Doprinos rastu i gospodarskoj preobrazbi

Osnivanje poduzeća i rast tržišnih udjela u sektorima pametne specijalizacije ekosustava

Osnivanje poduzeća i rast tržišnih udjela u sektorima pametne specijalizacije ekosustava

Širenje i ulazak istraživanja i inovacija u područjima i uključivanje područja u njih u korist građana

Širenje i ulazak istraživanja i inovacija u područjima i uključivanje područja u njih u korist građana

Usvajanje

Usvajanje

Omjer istraživanja i inovacija proizašlih iz OP-a, a koje su usvojili dionici područja, osobito u javnom sektoru

Omjer istraživanja i inovacija proizašlih iz OP-a, a koje su usvojili dionici područja, osobito u javnom sektoru

Raspoređivanje

Raspoređivanje

Broj uvedenih inovacija koje se šire svim partnerima predmetnih područja, uz pomoć javnog sektora

Broj uvedenih inovacija koje se šire svim partnerima predmetnih područja, uz pomoć javnog sektora

Dupliciranje

Dupliciranje

Ulazak i širenje inovacija na druga područja

Ulazak i širenje inovacija na druga područja

Potpora razvoju i ulaganjima u mreže izvrsnosti i inovacijska središta

Potpora razvoju i ulaganjima u mreže izvrsnosti i inovacijska središta

Suradnja između regionalnih ekosustava i inovacijskih središta i uskih područja izvrsnosti u cijeloj Uniji

Suradnja između regionalnih ekosustava i inovacijskih središta i uskih područja izvrsnosti u cijeloj Uniji

Broj projekata ili omjer projekata koje financira OP koji je doveo do naknadne suradnje između subjekata iz različitih područja i dionika iz tih kategorija

Broj projekata ili omjer projekata koje financira OP koji je doveo do naknadne suradnje između subjekata iz različitih područja i dionika iz tih kategorija

Razvoj regionalnih ekosustava i inovacijskih središta

Razvoj regionalnih ekosustava i inovacijskih središta

Procjena učinaka suradnji proizašlih iz rezultata financiranih OP-om na razvoj regionalnih ekosustava i inovacijskih središta

Procjena učinaka suradnji proizašlih iz rezultata financiranih OP-om na razvoj regionalnih ekosustava i inovacijskih središta

Doprinos smanjenju inovacijskog jaza

Doprinos smanjenju inovacijskog jaza

Procjena kumuliranih učinaka koji proizlaze iz rezultata financiranih OP-om na smanjenje inovacijskog jaza u Uniji

Procjena kumuliranih učinaka koji proizlaze iz rezultata financiranih OP-om na smanjenje inovacijskog jaza u Uniji

Obrazloženje

Obrazloženje

Izričito se navode „pokazatelji teritorijalnog učinka” među ostalim ključnim pokazateljima smjerova učinka koje je predložila Komisija. Taj je prijedlog u skladu sa sadržajem (naslovom, tekstom s objašnjenjem i tablicom) teksta Priloga V. kako ga predlaže Komisija.

Prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije

(COM(2018) 436 final – 2018/0224 (COD)

Amandman 29.

Amandman 29.

Uvodna izjava 7.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Odražavajući važne doprinose koje bi istraživanja i inovacije trebali dati rješavanju izazova povezanih s prehranom, poljoprivredom, ruralnim razvojem i biogospodarstvom, te kako bi se iskoristile odgovarajuće prilike za istraživanja i inovacije blisko povezane sa zajedničkom poljoprivrednom politikom, za relevantne mjere u okviru posebnog programa u razdoblju 2021.–2027. dodijelit će se potpora u iznosu od 10 milijardi EUR za klaster „Hrana i prirodni resursi”. | Odražavajući važne doprinose koje bi istraživanja i inovacije trebali dati rješavanju izazova povezanih s prehranom, poljoprivredom, ruralnim razvojem
  , morem, ribarstvom
  i biogospodarstvom, te kako bi se iskoristile odgovarajuće prilike za istraživanja i inovacije blisko povezane sa zajedničkom poljoprivrednom politikom
  , integriranom pomorskom politikom i zajedničkom ribarstvenom politikom
  , za relevantne mjere u okviru posebnog programa u razdoblju 2021.–2027. dodijelit će se potpora u iznosu od 10 milijardi EUR za klaster „Hrana i prirodni resursi”. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Odražavajući važne doprinose koje bi istraživanja i inovacije trebali dati rješavanju izazova povezanih s prehranom, poljoprivredom, ruralnim razvojem i biogospodarstvom, te kako bi se iskoristile odgovarajuće prilike za istraživanja i inovacije blisko povezane sa zajedničkom poljoprivrednom politikom, za relevantne mjere u okviru posebnog programa u razdoblju 2021.–2027. dodijelit će se potpora u iznosu od 10 milijardi EUR za klaster „Hrana i prirodni resursi”.

Odražavajući važne doprinose koje bi istraživanja i inovacije trebali dati rješavanju izazova povezanih s prehranom, poljoprivredom, ruralnim razvojem
  , morem, ribarstvom
  i biogospodarstvom, te kako bi se iskoristile odgovarajuće prilike za istraživanja i inovacije blisko povezane sa zajedničkom poljoprivrednom politikom
  , integriranom pomorskom politikom i zajedničkom ribarstvenom politikom
  , za relevantne mjere u okviru posebnog programa u razdoblju 2021.–2027. dodijelit će se potpora u iznosu od 10 milijardi EUR za klaster „Hrana i prirodni resursi”.

, morem, ribarstvom

, integriranom pomorskom politikom i zajedničkom ribarstvenom politikom

Obrazloženje

Obrazloženje

More i ribarstvo ključni su sektori za EU pa se smatra neophodnim uputiti i na te sektore.

Amandman 30.

Amandman 30.

Nova uvodna izjava 7.a

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (7.a) | S obzirom na velike izazove koje predstavljaju pomorska pitanja za zapošljavanje (plavo gospodarstvo), za kvalitetu okoliša i za borbu protiv klimatskih promjena, ta pitanja bit će glavni međusektorski prioritet programa koji će biti podvrgnut posebnom praćenju i za njega će se utvrditi cilj za mobilizaciju programa u okviru strateškog planiranja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(7.a)

(7.a)

S obzirom na velike izazove koje predstavljaju pomorska pitanja za zapošljavanje (plavo gospodarstvo), za kvalitetu okoliša i za borbu protiv klimatskih promjena, ta pitanja bit će glavni međusektorski prioritet programa koji će biti podvrgnut posebnom praćenju i za njega će se utvrditi cilj za mobilizaciju programa u okviru strateškog planiranja.

S obzirom na velike izazove koje predstavljaju pomorska pitanja za zapošljavanje (plavo gospodarstvo), za kvalitetu okoliša i za borbu protiv klimatskih promjena, ta pitanja bit će glavni međusektorski prioritet programa koji će biti podvrgnut posebnom praćenju i za njega će se utvrditi cilj za mobilizaciju programa u okviru strateškog planiranja.

Amandman 31.

Amandman 31.

Članak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Posebni program ima sljedeće operativne ciljeve: | Posebni program ima sljedeće operativne ciljeve: |
| (a) | jačanje i širenje izvrsnosti; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Posebni program ima sljedeće operativne ciljeve:

Posebni program ima sljedeće operativne ciljeve:

(a)

jačanje i širenje izvrsnosti;

| (a) | jačanje i širenje izvrsnosti; |
| --- | --- |

(a)

jačanje i širenje izvrsnosti;

| (b) | povećanje suradnje među sektorima i disciplinama; |
| --- | --- |

(b)

povećanje suradnje među sektorima i disciplinama;

| (b) | povećanje suradnje među sektorima i disciplinama; |
| --- | --- |

(b)

povećanje suradnje među sektorima i disciplinama;

| (c) | povezivanje i razvoj istraživačkih infrastruktura u europskom istraživačkom prostoru; |
| --- | --- |

(c)

povezivanje i razvoj istraživačkih infrastruktura u europskom istraživačkom prostoru;

| (c) | povezivanje i razvoj istraživačkih infrastruktura u europskom istraživačkom prostoru; |
| --- | --- |

(c)

povezivanje i razvoj istraživačkih infrastruktura u europskom istraživačkom prostoru;

| (d) | jačanje međunarodne suradnje; |
| --- | --- |

(d)

jačanje međunarodne suradnje;

| (d) | jačanje međunarodne suradnje; |
| --- | --- |

(d)

jačanje međunarodne suradnje;

| (e) | privlačenje, osposobljavanje i zadržavanje istraživača i inovatora u europskom istraživačkom prostoru, uključujući putem mobilnosti istraživača; |
| --- | --- |

(e)

privlačenje, osposobljavanje i zadržavanje istraživača i inovatora u europskom istraživačkom prostoru, uključujući putem mobilnosti istraživača;

| (e) | privlačenje, osposobljavanje i zadržavanje istraživača i inovatora u europskom istraživačkom prostoru, uključujući putem mobilnosti istraživača; |
| --- | --- |

(e)

privlačenje, osposobljavanje i zadržavanje istraživača i inovatora u europskom istraživačkom prostoru, uključujući putem mobilnosti istraživača;

| (f) | poticanje otvorene znanosti te osiguravanje vidljivosti prema javnosti i otvorenog pristupa rezultatima; |
| --- | --- |

(f)

poticanje otvorene znanosti te osiguravanje vidljivosti prema javnosti i otvorenog pristupa rezultatima;

| (f) | poticanje otvorene znanosti te osiguravanje vidljivosti prema javnosti i otvorenog pristupa rezultatima; |
| --- | --- |

(f)

poticanje otvorene znanosti te osiguravanje vidljivosti prema javnosti i otvorenog pristupa rezultatima;

| (g) | aktivno širenje i iskorištavanje rezultata, posebno za razvoj politika; |
| --- | --- |

(g)

aktivno širenje i iskorištavanje rezultata, posebno za razvoj politika;

| (g) | aktivno širenje i iskorištavanje rezultata, posebno za razvoj politika; |
| --- | --- |

(g)

aktivno širenje i iskorištavanje rezultata, posebno za razvoj politika;

| (h) | potporu provedbi prioriteta politike Unije; |
| --- | --- |

(h)

potporu provedbi prioriteta politike Unije;

| (h) | potporu provedbi prioriteta politike Unije; |
| --- | --- |

(h)

potporu provedbi prioriteta politike Unije;

| (ha) | proširenje provedbe strategije pametne specijalizacije i konkurentnosti regionalnih ekosustava i inovacijskih središta; |
| --- | --- |

(ha)

(ha)

proširenje provedbe strategije pametne specijalizacije i konkurentnosti regionalnih ekosustava i inovacijskih središta;

proširenje provedbe strategije pametne specijalizacije i konkurentnosti regionalnih ekosustava i inovacijskih središta;

| (i) | jačanje poveznice između istraživanja i inovacija i drugih politika, uključujući ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

(i)

jačanje poveznice između istraživanja i inovacija i drugih politika, uključujući ciljeve održivog razvoja;

| (i) | jačanje poveznice između istraživanja i inovacija i drugih politika, uključujući ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

(i)

jačanje poveznice između istraživanja i inovacija i drugih politika, uključujući ciljeve održivog razvoja;

| (j) | ostvarivanje ambicioznih ciljeva u određenom vremenskom roku putem misija u području istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

(j)

ostvarivanje ambicioznih ciljeva u određenom vremenskom roku putem misija u području istraživanja i inovacija;

| (j) | ostvarivanje ambicioznih ciljeva u određenom vremenskom roku putem misija u području istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

(j)

ostvarivanje ambicioznih ciljeva u određenom vremenskom roku putem misija u području istraživanja i inovacija;

| (k) | uključivanje građana i krajnjih korisnika u postupke zajedničkog osmišljavanja i zajedničkog stvaranja; |
| --- | --- |

(k)

uključivanje građana i krajnjih korisnika u postupke zajedničkog osmišljavanja i zajedničkog stvaranja;

| (k) | uključivanje građana i krajnjih korisnika u postupke zajedničkog osmišljavanja i zajedničkog stvaranja; |
| --- | --- |

(k)

uključivanje građana i krajnjih korisnika u postupke zajedničkog osmišljavanja i zajedničkog stvaranja;

| (l) | poboljšanje komunikacije o znanosti; |
| --- | --- |

(l)

poboljšanje komunikacije o znanosti;

| (l) | poboljšanje komunikacije o znanosti; |
| --- | --- |

(l)

poboljšanje komunikacije o znanosti;

| (m) | ubrzavanje industrijske preobrazbe; |
| --- | --- |

(m)

ubrzavanje industrijske preobrazbe;

| (m) | ubrzavanje industrijske preobrazbe
  , a osobito ekološki i digitalni prijelaz industrije, uz razvoj održivih i kvalitetnih radnih mjesta
  ; |
| --- | --- |

(m)

ubrzavanje industrijske preobrazbe
  , a osobito ekološki i digitalni prijelaz industrije, uz razvoj održivih i kvalitetnih radnih mjesta
  ;

, a osobito ekološki i digitalni prijelaz industrije, uz razvoj održivih i kvalitetnih radnih mjesta

Obrazloženje

Obrazloženje

Operativni ciljevi okvirnog programa trebali bi doprinijeti provedbi strategija pametne specijalizacije u državama članicama Unije i njihovim regijama, koje predstavljaju glavni element potpore Unije istraživanju i inovacijama [COM(2018) 306 final].

Amandman 32.

Amandman 32.

Članak 5. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Za svaku se misiju može uspostaviti odbor za misiju. Taj se odbor sastoji od 15-ak osoba na visokoj razini, uključujući relevantne predstavnike krajnjih korisnika. Odbor za misije daje savjete o sljedećem: | Za svaku se misiju može uspostaviti odbor za misiju. Taj se odbor sastoji od 15-ak osoba na visokoj razini, uključujući relevantne predstavnike krajnjih korisnika
  i javnih i privatnih dionika
  . Odbor za misije daje savjete o sljedećem: |
| (a) | sadržaju programâ rada i njihovu preispitivanju ako je ono potrebno za postizanje ciljeva misija, uz zajedničko osmišljavanje s dionicima i javnošću
  kad je to relevantno
  ; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Za svaku se misiju može uspostaviti odbor za misiju. Taj se odbor sastoji od 15-ak osoba na visokoj razini, uključujući relevantne predstavnike krajnjih korisnika. Odbor za misije daje savjete o sljedećem:

Za svaku se misiju može uspostaviti odbor za misiju. Taj se odbor sastoji od 15-ak osoba na visokoj razini, uključujući relevantne predstavnike krajnjih korisnika
  i javnih i privatnih dionika
  . Odbor za misije daje savjete o sljedećem:

i javnih i privatnih dionika

(a)

sadržaju programâ rada i njihovu preispitivanju ako je ono potrebno za postizanje ciljeva misija, uz zajedničko osmišljavanje s dionicima i javnošću
  kad je to relevantno
  ;

kad je to relevantno

| (a) | sadržaju programâ rada i njihovu preispitivanju ako je ono potrebno za postizanje ciljeva misija, uz zajedničko osmišljavanje s
  javnim tvorcima politika država članica, lokalnim i regionalnim tijelima,
  dionicima i javnošću; |
| --- | --- |

(a)

sadržaju programâ rada i njihovu preispitivanju ako je ono potrebno za postizanje ciljeva misija, uz zajedničko osmišljavanje s
  javnim tvorcima politika država članica, lokalnim i regionalnim tijelima,
  dionicima i javnošću;

javnim tvorcima politika država članica, lokalnim i regionalnim tijelima,

Amandman 33.

Amandman 33.

Članak 10. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Odbor EIC-a na zahtjev može Komisiji uputiti preporuke o: | Odbor EIC-a na zahtjev može Komisiji uputiti preporuke o: |
| (a) | svakom pitanju koje, iz perspektive inovacija, može pojačati i potaknuti inovacijske ekosustave diljem Europe, postizanju i učinku ciljeva komponente EIC te sposobnosti inovativnih poduzeća da počnu primjenjivati svoja rješenja; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Odbor EIC-a na zahtjev može Komisiji uputiti preporuke o:

Odbor EIC-a na zahtjev može Komisiji uputiti preporuke o:

(a)

svakom pitanju koje, iz perspektive inovacija, može pojačati i potaknuti inovacijske ekosustave diljem Europe, postizanju i učinku ciljeva komponente EIC te sposobnosti inovativnih poduzeća da počnu primjenjivati svoja rješenja;

| (a) | svakom pitanju koje, iz perspektive inovacija, može pojačati i potaknuti inovacijske ekosustave diljem Europe,
  a osobito o suradnji između regionalnih ekosustava i inovacijskih središta,
  postizanju i učinku ciljeva komponente EIC te sposobnosti inovativnih poduzeća da počnu primjenjivati svoja rješenja; |
| --- | --- |

(a)

svakom pitanju koje, iz perspektive inovacija, može pojačati i potaknuti inovacijske ekosustave diljem Europe,
  a osobito o suradnji između regionalnih ekosustava i inovacijskih središta,
  postizanju i učinku ciljeva komponente EIC te sposobnosti inovativnih poduzeća da počnu primjenjivati svoja rješenja;

a osobito o suradnji između regionalnih ekosustava i inovacijskih središta,

Amandman 34.

Amandman 34.

Članak 10. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Odbor EIC-a sastoji se od 15–20 osoba na visokoj razini iz različitih dijelova europskog inovacijskog ekosustava, uključujući poduzetnike, poslovne predvodnike, ulagače i istraživače. Pridonosi aktivnostima za informiranje javnosti, a članovi Odbora EIC-a nastoje povećati ugled EIC-a. | 3.
     Odbor EIC-a sastoji se od 15–20 osoba na visokoj razini iz različitih dijelova
  lokalnog, regionalnog, nacionalnog i
  europskog inovacijskog ekosustava, uključujući poduzetnike, poslovne predvodnike, ulagače i istraživače. Pridonosi aktivnostima za informiranje javnosti, a članovi Odbora EIC-a nastoje povećati ugled EIC-a. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Odbor EIC-a sastoji se od 15–20 osoba na visokoj razini iz različitih dijelova europskog inovacijskog ekosustava, uključujući poduzetnike, poslovne predvodnike, ulagače i istraživače. Pridonosi aktivnostima za informiranje javnosti, a članovi Odbora EIC-a nastoje povećati ugled EIC-a.

3.
     Odbor EIC-a sastoji se od 15–20 osoba na visokoj razini iz različitih dijelova
  lokalnog, regionalnog, nacionalnog i
  europskog inovacijskog ekosustava, uključujući poduzetnike, poslovne predvodnike, ulagače i istraživače. Pridonosi aktivnostima za informiranje javnosti, a članovi Odbora EIC-a nastoje povećati ugled EIC-a.

Amandman 35.

Amandman 35.

Članak 10. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Odbor EIC-a ima predsjednika, kojega imenuje Komisija nakon transparentnog postupka zapošljavanja. Predsjednik je istaknuta javna osoba povezana sa svijetom inovacija. | Odbor EIC-a ima predsjednika, kojega imenuje Komisija nakon transparentnog postupka zapošljavanja. Predsjednik je istaknuta javna osoba povezana sa svijetom inovacija. |
| Predsjednik se imenuje na mandat od četiri godine, obnovljiv jednom.
  Predsjednik predsjeda Odborom EIC-a, priprema njegove sastanke, dodjeljuje zadaće članovima i može osnovati posebne podskupine, posebice za utvrđivanje novih tehnoloških trendova iz portfelja EIC-a. On ili ona promiče EIC, komunicira s Komisijom te predstavlja EIC u svijetu inovacija. Komisija može predsjedniku pružiti administrativnu podršku u vršenju njegovih ili njezinih zadaća. | Predsjednik se imenuje na mandat od četiri godine, obnovljiv jednom.
  Predsjednik predsjeda Odborom EIC-a, priprema njegove sastanke, dodjeljuje zadaće članovima i može osnovati posebne podskupine, posebice za utvrđivanje novih tehnoloških trendova iz portfelja EIC-a
  , u bliskoj suradnji s regionalnim i nacionalnim agencijama za inovacije
  . On ili ona promiče EIC, komunicira s Komisijom te predstavlja EIC u svijetu inovacija. Komisija može predsjedniku pružiti administrativnu podršku u vršenju njegovih ili njezinih zadaća. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Odbor EIC-a ima predsjednika, kojega imenuje Komisija nakon transparentnog postupka zapošljavanja. Predsjednik je istaknuta javna osoba povezana sa svijetom inovacija.

Odbor EIC-a ima predsjednika, kojega imenuje Komisija nakon transparentnog postupka zapošljavanja. Predsjednik je istaknuta javna osoba povezana sa svijetom inovacija.

Predsjednik se imenuje na mandat od četiri godine, obnovljiv jednom.

Predsjednik predsjeda Odborom EIC-a, priprema njegove sastanke, dodjeljuje zadaće članovima i može osnovati posebne podskupine, posebice za utvrđivanje novih tehnoloških trendova iz portfelja EIC-a. On ili ona promiče EIC, komunicira s Komisijom te predstavlja EIC u svijetu inovacija. Komisija može predsjedniku pružiti administrativnu podršku u vršenju njegovih ili njezinih zadaća.

Predsjednik se imenuje na mandat od četiri godine, obnovljiv jednom.

Predsjednik predsjeda Odborom EIC-a, priprema njegove sastanke, dodjeljuje zadaće članovima i može osnovati posebne podskupine, posebice za utvrđivanje novih tehnoloških trendova iz portfelja EIC-a
  , u bliskoj suradnji s regionalnim i nacionalnim agencijama za inovacije
  . On ili ona promiče EIC, komunicira s Komisijom te predstavlja EIC u svijetu inovacija. Komisija može predsjedniku pružiti administrativnu podršku u vršenju njegovih ili njezinih zadaća.

, u bliskoj suradnji s regionalnim i nacionalnim agencijama za inovacije

Amandman 36.

Amandman 36.

Točka 1.4.4 – Zakonodavni financijski izvještaj

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| OBRAZLOŽENJE | OBRAZLOŽENJE |
| Dio I. – točka 1.4.4 Zakonodavni financijski izvještaj (COM(2018) 436, str. 19.)
  Obzor Europa osmišljen je tako da se njegovom provedbom omoguće sinergije s ostalim programima EU-a za financiranje, posebice putem mehanizama za komplementarno financiranje iz programa EU-a kad to dopuštaju načini upravljanja, bilo u slijedu, naizmjenično ili u kombinaciji sredstava, uključujući za zajedničko financiranje djelovanja. | Dio I. – točka 1.4.4 Zakonodavni financijski izvještaj (COM(2018) 436, str. 19.)
  Obzor Europa osmišljen je tako da se njegovom provedbom omoguće sinergije s ostalim programima EU-a za financiranje, posebice putem mehanizama za komplementarno financiranje iz programa EU-a kad to dopuštaju načini upravljanja, bilo u slijedu, naizmjenično ili u kombinaciji sredstava, uključujući za zajedničko financiranje djelovanja. |
| Neiscrpni popis takvih mehanizama i programa financiranja uključuje sinergije sa sljedećim programima: | Neiscrpni popis takvih mehanizama i programa financiranja uključuje sinergije sa sljedećim programima: |
| — | Zajedničkom poljoprivrednom politikom (ZPP), |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

OBRAZLOŽENJE

OBRAZLOŽENJE

Dio I. – točka 1.4.4 Zakonodavni financijski izvještaj (COM(2018) 436, str. 19.)

Obzor Europa osmišljen je tako da se njegovom provedbom omoguće sinergije s ostalim programima EU-a za financiranje, posebice putem mehanizama za komplementarno financiranje iz programa EU-a kad to dopuštaju načini upravljanja, bilo u slijedu, naizmjenično ili u kombinaciji sredstava, uključujući za zajedničko financiranje djelovanja.

Dio I. – točka 1.4.4 Zakonodavni financijski izvještaj (COM(2018) 436, str. 19.)

Obzor Europa osmišljen je tako da se njegovom provedbom omoguće sinergije s ostalim programima EU-a za financiranje, posebice putem mehanizama za komplementarno financiranje iz programa EU-a kad to dopuštaju načini upravljanja, bilo u slijedu, naizmjenično ili u kombinaciji sredstava, uključujući za zajedničko financiranje djelovanja.

Neiscrpni popis takvih mehanizama i programa financiranja uključuje sinergije sa sljedećim programima:

Neiscrpni popis takvih mehanizama i programa financiranja uključuje sinergije sa sljedećim programima:

—

Zajedničkom poljoprivrednom politikom (ZPP),

| — | Zajedničkom poljoprivrednom politikom (ZPP), |
| --- | --- |

—

Zajedničkom poljoprivrednom politikom (ZPP),

| — | integriranom pomorskom politikom, |
| --- | --- |

—

integriranom pomorskom politikom,

integriranom pomorskom politikom,

| — | zajedničkom ribarstvenom politikom, |
| --- | --- |

—

zajedničkom ribarstvenom politikom,

zajedničkom ribarstvenom politikom,

| — | Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo, |
| --- | --- |

—

Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo,

Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo,

| — | Europskim fondom za regionalni razvoj (EFRR), |
| --- | --- |

—

Europskim fondom za regionalni razvoj (EFRR),

| — | Europskim fondom za regionalni razvoj (EFRR), |
| --- | --- |

—

Europskim fondom za regionalni razvoj (EFRR),

| — | Europskim socijalnim fondom (ESF), |
| --- | --- |

—

Europskim socijalnim fondom (ESF),

| — | Europskim socijalnim fondom (ESF), |
| --- | --- |

—

Europskim socijalnim fondom (ESF),

| — | Programom jedinstvenog tržišta, |
| --- | --- |

—

Programom jedinstvenog tržišta,

| — | Programom jedinstvenog tržišta, |
| --- | --- |

—

Programom jedinstvenog tržišta,

| — | Europskim svemirskim programom, |
| --- | --- |

—

Europskim svemirskim programom,

| — | Europskim svemirskim programom, |
| --- | --- |

—

Europskim svemirskim programom,

| — | Instrumentom za povezivanje Europe (CEF), |
| --- | --- |

—

Instrumentom za povezivanje Europe (CEF),

| — | Instrumentom za povezivanje Europe (CEF), |
| --- | --- |

—

Instrumentom za povezivanje Europe (CEF),

| — | Programom Digitalna Europa (DEP), |
| --- | --- |

—

Programom Digitalna Europa (DEP),

| — | Programom Digitalna Europa (DEP), |
| --- | --- |

—

Programom Digitalna Europa (DEP),

| — | Programom Erasmus, |
| --- | --- |

—

Programom Erasmus,

| — | Programom Erasmus, |
| --- | --- |

—

Programom Erasmus,

| — | Vanjskim instrumentom, |
| --- | --- |

—

Vanjskim instrumentom,

| — | Vanjskim instrumentom, |
| --- | --- |

—

Vanjskim instrumentom,

| — | fondom InvestEU, |
| --- | --- |

—

fondom InvestEU,

| — | fondom InvestEU, |
| --- | --- |

—

fondom InvestEU,

Programom za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju.

Programom za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju.

Amandman 37.

Amandman 37.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, prvi dio „Strateško planiranje”, alineje 3., 4. i 5. (str. 1.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Strateško planiranje obuhvaćat će opsežna savjetovanja i komunikaciju s državama članicama, raznim dionicima i prema potrebi s Europskim parlamentom, a njihova će tema biti prioriteti i misije u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” te primjena odgovarajuće vrste djelovanja, osobito europskih partnerstava. | Strateško planiranje obuhvaćat će opsežna savjetovanja i komunikaciju s državama članicama
  i njihovim regijama, uključujuć


  i najudaljenije regije,
  raznim dionicima i prema potrebi s Europskim parlamentom, a njihova će tema biti prioriteti i misije u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” te primjena odgovarajuće vrste djelovanja, osobito europskih partnerstava. |
| Na temelju takvih opsežnih savjetovanja pri strateškom će se planiranju utvrditi zajednički ciljevi i zajednička područja aktivnosti kao što su područja partnerstva (predloženom pravnom osnovom samo se propisuju instrumenti i kriteriji povezani s njihovom upotrebom) i područja misija. | Na temelju takvih opsežnih savjetovanja pri strateškom će se planiranju utvrditi zajednički ciljevi i zajednička područja aktivnosti kao što su područja partnerstva (predloženom pravnom osnovom samo se propisuju instrumenti i kriteriji povezani s njihovom upotrebom) i područja misija. |
| Strateško planiranje pomoći će u razvoju i provedbi politike u relevantnim obuhvaćenim područjima, i to na razini EU-a, ali i kao nadopuna politikama i političkim pristupima u državama članicama. Tijekom procesa strateškog planiranja uzet će se u obzir politički prioriteti EU-a kako bi se povećao doprinos istraživanja i inovacija provedbi politike. Također će se uzeti u obzir aktivnosti predviđanja, studije i drugi znanstveni dokazi kao i relevantne postojeće inicijative na razini EU-a i nacionalnoj razini. | Strateško planiranje pomoći će u razvoju i provedbi politike u relevantnim obuhvaćenim područjima, i to na razini EU-a, ali i kao nadopuna politikama i političkim pristupima u državama članicama
  i njihovim regijama, uključujući najudaljenije regije
  . Tijekom procesa strateškog planiranja uzet će se u obzir politički prioriteti EU-a kako bi se povećao doprinos istraživanja i inovacija provedbi politike. Također će se uzeti u obzir aktivnosti predviđanja, studije i drugi znanstveni dokazi kao i relevantne postojeće inicijative na razini EU-a i nacionalnoj
  i regionalnoj
  razini. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Strateško planiranje obuhvaćat će opsežna savjetovanja i komunikaciju s državama članicama, raznim dionicima i prema potrebi s Europskim parlamentom, a njihova će tema biti prioriteti i misije u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” te primjena odgovarajuće vrste djelovanja, osobito europskih partnerstava.

Strateško planiranje obuhvaćat će opsežna savjetovanja i komunikaciju s državama članicama
  i njihovim regijama, uključujuć


  i najudaljenije regije,
  raznim dionicima i prema potrebi s Europskim parlamentom, a njihova će tema biti prioriteti i misije u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” te primjena odgovarajuće vrste djelovanja, osobito europskih partnerstava.

i njihovim regijama, uključujuć

i najudaljenije regije,

Na temelju takvih opsežnih savjetovanja pri strateškom će se planiranju utvrditi zajednički ciljevi i zajednička područja aktivnosti kao što su područja partnerstva (predloženom pravnom osnovom samo se propisuju instrumenti i kriteriji povezani s njihovom upotrebom) i područja misija.

Na temelju takvih opsežnih savjetovanja pri strateškom će se planiranju utvrditi zajednički ciljevi i zajednička područja aktivnosti kao što su područja partnerstva (predloženom pravnom osnovom samo se propisuju instrumenti i kriteriji povezani s njihovom upotrebom) i područja misija.

Strateško planiranje pomoći će u razvoju i provedbi politike u relevantnim obuhvaćenim područjima, i to na razini EU-a, ali i kao nadopuna politikama i političkim pristupima u državama članicama. Tijekom procesa strateškog planiranja uzet će se u obzir politički prioriteti EU-a kako bi se povećao doprinos istraživanja i inovacija provedbi politike. Također će se uzeti u obzir aktivnosti predviđanja, studije i drugi znanstveni dokazi kao i relevantne postojeće inicijative na razini EU-a i nacionalnoj razini.

Strateško planiranje pomoći će u razvoju i provedbi politike u relevantnim obuhvaćenim područjima, i to na razini EU-a, ali i kao nadopuna politikama i političkim pristupima u državama članicama
  i njihovim regijama, uključujući najudaljenije regije
  . Tijekom procesa strateškog planiranja uzet će se u obzir politički prioriteti EU-a kako bi se povećao doprinos istraživanja i inovacija provedbi politike. Također će se uzeti u obzir aktivnosti predviđanja, studije i drugi znanstveni dokazi kao i relevantne postojeće inicijative na razini EU-a i nacionalnoj
  i regionalnoj
  razini.

i njihovim regijama, uključujući najudaljenije regije

i regionalnoj

Amandman 38.

Amandman 38.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, prvi dio, „Strateško planiranje”, alineje 11. i 12. (str. 2.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| „Vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, koje su dobivale potporu u okviru Obzora 2020., podupirat će se i ovim programom. Budući da u velikoj mjeri nalikuju misijama, druge „vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, ako ih bude, poduprijet će se u okviru ovog okvirnog programa kao misije usmjerene na buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju. | „Vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, koje su dobivale potporu u okviru Obzora 2020., podupirat će se i ovim programom. Budući da u velikoj mjeri nalikuju misijama, druge „vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, ako ih bude, poduprijet će se u okviru ovog okvirnog programa kao misije usmjerene na buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju. |
| | Cilj novog okvirnog programa bit će bolje priznavanje i aktiviranje izvrsnosti u svim državama članicama i regijama Europe, a osobito će poticati inicijative koje omogućuju uspostavljanje transnacionalnih i transregionalnih suradnji između regionalnih ekosustava i inovacijskih središta. |
| Dijalozima o znanosti i tehnološkoj suradnji s međunarodnim partnerima EU-a i političkim dijalogom s glavnim svjetskim regijama znatno će se doprinijeti sustavnom pronalaženju prilika za suradnju, koje u kombinaciji s razlikovanjem po državama/regijama pomažu u utvrđivanju prioriteta. | Dijalozima o znanosti i tehnološkoj suradnji s međunarodnim partnerima EU-a i političkim dijalogom s glavnim svjetskim regijama znatno će se doprinijeti sustavnom pronalaženju prilika za suradnju, koje u kombinaciji s razlikovanjem po državama/regijama pomažu u utvrđivanju prioriteta. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

„Vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, koje su dobivale potporu u okviru Obzora 2020., podupirat će se i ovim programom. Budući da u velikoj mjeri nalikuju misijama, druge „vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, ako ih bude, poduprijet će se u okviru ovog okvirnog programa kao misije usmjerene na buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju.

„Vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, koje su dobivale potporu u okviru Obzora 2020., podupirat će se i ovim programom. Budući da u velikoj mjeri nalikuju misijama, druge „vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, ako ih bude, poduprijet će se u okviru ovog okvirnog programa kao misije usmjerene na buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju.

Cilj novog okvirnog programa bit će bolje priznavanje i aktiviranje izvrsnosti u svim državama članicama i regijama Europe, a osobito će poticati inicijative koje omogućuju uspostavljanje transnacionalnih i transregionalnih suradnji između regionalnih ekosustava i inovacijskih središta.

Cilj novog okvirnog programa bit će bolje priznavanje i aktiviranje izvrsnosti u svim državama članicama i regijama Europe, a osobito će poticati inicijative koje omogućuju uspostavljanje transnacionalnih i transregionalnih suradnji između regionalnih ekosustava i inovacijskih središta.

Dijalozima o znanosti i tehnološkoj suradnji s međunarodnim partnerima EU-a i političkim dijalogom s glavnim svjetskim regijama znatno će se doprinijeti sustavnom pronalaženju prilika za suradnju, koje u kombinaciji s razlikovanjem po državama/regijama pomažu u utvrđivanju prioriteta.

Dijalozima o znanosti i tehnološkoj suradnji s međunarodnim partnerima EU-a i političkim dijalogom s glavnim svjetskim regijama znatno će se doprinijeti sustavnom pronalaženju prilika za suradnju, koje u kombinaciji s razlikovanjem po državama/regijama pomažu u utvrđivanju prioriteta.

Amandman 39.

Amandman 39.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, drugi dio, „Komunikacija i širenje rezultata”, alineja 1. i 2. (str. 3.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U okviru Obzora Europa osigurat će se namjenska potpora za otvoren pristup znanstvenim publikacijama, repozitorijima znanja i drugim izvorima podataka. Podupirat će se mjere širenja rezultata i znanja, uključujući u kombinaciji s drugim programima EU-a, koje obuhvaćaju grupiranje rezultata i podataka i njihovo pakiranje u jezike i formate za ciljanu publiku i mreže za građane, industriju, javne uprave, akademsku zajednicu, organizacije civilnog društva i tvorce politika. U tu se svrhu u okviru Obzora Europa mogu koristiti napredne tehnologije i alati za analizu podataka. | U okviru Obzora Europa osigurat će se namjenska potpora za otvoren pristup znanstvenim publikacijama, repozitorijima znanja i drugim izvorima podataka. Podupirat će se mjere širenja rezultata i znanja, uključujući u kombinaciji s drugim programima EU-a, koje obuhvaćaju grupiranje rezultata i podataka i njihovo pakiranje u jezike i formate za ciljanu publiku i mreže za građane, industriju, javne uprave, akademsku zajednicu, organizacije civilnog društva i tvorce politika. U tu se svrhu u okviru Obzora Europa mogu koristiti napredne tehnologije i alati za analizu podataka. |
| Postojat će odgovarajuća potpora u obliku mehanizama za obavješćivanje potencijalnih podnositelja prijedloga (npr. nacionalne kontaktne točke) o Programu. | Postojat će odgovarajuća potpora u obliku mehanizama za obavješćivanje potencijalnih podnositelja prijedloga (npr. nacionalne
  i regionalne
  kontaktne točke) o Programu,
  osobito za države članice i regije koje su najmanje sudjelovale u programu Obzor 2020
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U okviru Obzora Europa osigurat će se namjenska potpora za otvoren pristup znanstvenim publikacijama, repozitorijima znanja i drugim izvorima podataka. Podupirat će se mjere širenja rezultata i znanja, uključujući u kombinaciji s drugim programima EU-a, koje obuhvaćaju grupiranje rezultata i podataka i njihovo pakiranje u jezike i formate za ciljanu publiku i mreže za građane, industriju, javne uprave, akademsku zajednicu, organizacije civilnog društva i tvorce politika. U tu se svrhu u okviru Obzora Europa mogu koristiti napredne tehnologije i alati za analizu podataka.

U okviru Obzora Europa osigurat će se namjenska potpora za otvoren pristup znanstvenim publikacijama, repozitorijima znanja i drugim izvorima podataka. Podupirat će se mjere širenja rezultata i znanja, uključujući u kombinaciji s drugim programima EU-a, koje obuhvaćaju grupiranje rezultata i podataka i njihovo pakiranje u jezike i formate za ciljanu publiku i mreže za građane, industriju, javne uprave, akademsku zajednicu, organizacije civilnog društva i tvorce politika. U tu se svrhu u okviru Obzora Europa mogu koristiti napredne tehnologije i alati za analizu podataka.

Postojat će odgovarajuća potpora u obliku mehanizama za obavješćivanje potencijalnih podnositelja prijedloga (npr. nacionalne kontaktne točke) o Programu.

Postojat će odgovarajuća potpora u obliku mehanizama za obavješćivanje potencijalnih podnositelja prijedloga (npr. nacionalne
  i regionalne
  kontaktne točke) o Programu,
  osobito za države članice i regije koje su najmanje sudjelovale u programu Obzor 2020
  .

i regionalne

osobito za države članice i regije koje su najmanje sudjelovale u programu Obzor 2020

Amandman 40.

Amandman 40.

Prilog I.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE | ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE |
| Obrazloženje | Obrazloženje |
| COM(2018) 436 final, str. 15. (Prilog I.) | COM(2018) 436 final, str. 15. (Prilog I.) |
| Aktivnostima će se doprinijeti raznim ciljevima održivog razvoja kao što su: cilj održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit ljudi; cilj održivog razvoja br. 7 – pristupačna i čista energija; cilj održivog razvoja br. 9 – industrijske inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika. | Aktivnostima će se doprinijeti raznim ciljevima održivog razvoja kao što su: cilj održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit ljudi; cilj održivog razvoja br. 7 – pristupačna i čista energija; cilj održivog razvoja br. 9 – industrijske inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika;
  cilj održivog razvoja br. 14 – život ispod vode; cilj održivog razvoja br. 17 – partnerstva za ciljeve
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE

ISTRAŽIVAČKE INFRASTRUKTURE

Obrazloženje

Obrazloženje

COM(2018) 436 final, str. 15. (Prilog I.)

COM(2018) 436 final, str. 15. (Prilog I.)

Aktivnostima će se doprinijeti raznim ciljevima održivog razvoja kao što su: cilj održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit ljudi; cilj održivog razvoja br. 7 – pristupačna i čista energija; cilj održivog razvoja br. 9 – industrijske inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika.

Aktivnostima će se doprinijeti raznim ciljevima održivog razvoja kao što su: cilj održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit ljudi; cilj održivog razvoja br. 7 – pristupačna i čista energija; cilj održivog razvoja br. 9 – industrijske inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika;
  cilj održivog razvoja br. 14 – život ispod vode; cilj održivog razvoja br. 17 – partnerstva za ciljeve
  .

cilj održivog razvoja br. 14 – život ispod vode; cilj održivog razvoja br. 17 – partnerstva za ciljeve

Obrazloženje

Obrazloženje

Postoje razni infrastrukturni objekti ESFRI-ja koji se tiču morskog okoliša, čime se opravdava uvrštavanje cilja održivog razvoja br. 14. Predloženo uvrštavanje cilja održivog razvoja br. 17 proizlazi iz samog koncepta zajedničke infrastrukture na razini cijelog EU-a i s time povezanog partnerstva za ostvarivanje ciljeva.

Amandman 41.

Amandman 41.

Prilog 1. stup II.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U kratkim crtama | U kratkim crtama |
| — | reforme sustava i politika javnog zdravstva u Europi i izvan nje, |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U kratkim crtama

U kratkim crtama

—

reforme sustava i politika javnog zdravstva u Europi i izvan nje,

| — | reforme sustava i politika javnog zdravstva u Europi i izvan nje, |
| --- | --- |

—

reforme sustava i politika javnog zdravstva u Europi i izvan nje,

| — | novi modeli i pristupi u zdravstvu i skrbi i njihova prenosivost ili prilagodba iz jedne zemlje/regije u drugu, |
| --- | --- |

—

novi modeli i pristupi u zdravstvu i skrbi i njihova prenosivost ili prilagodba iz jedne zemlje/regije u drugu,

| — | novi modeli i pristupi u zdravstvu i skrbi i njihova prenosivost ili prilagodba iz jedne zemlje/regije u drugu
  , doprinos sektora udruga i udruženja te neprofitnog sektora
  , |
| --- | --- |

—

novi modeli i pristupi u zdravstvu i skrbi i njihova prenosivost ili prilagodba iz jedne zemlje/regije u drugu
  , doprinos sektora udruga i udruženja te neprofitnog sektora
  ,

, doprinos sektora udruga i udruženja te neprofitnog sektora

| — | poboljšanje procjene zdravstvenih tehnologija, |
| --- | --- |

—

poboljšanje procjene zdravstvenih tehnologija,

| — | poboljšanje procjene zdravstvenih tehnologija, |
| --- | --- |

—

poboljšanje procjene zdravstvenih tehnologija,

| — | smanjenje zdravstvene nejednakosti i učinkovit politički odgovor, |
| --- | --- |

—

smanjenje zdravstvene nejednakosti i učinkovit politički odgovor,

| — | smanjenje zdravstvene nejednakosti i učinkovit politički odgovor, |
| --- | --- |

—

smanjenje zdravstvene nejednakosti i učinkovit politički odgovor,

| — | buduća radna snaga u području zdravstva i njezine potrebe, |
| --- | --- |

—

buduća radna snaga u području zdravstva i njezine potrebe,

| — | buduća radna snaga u području zdravstva i njezine potrebe, |
| --- | --- |

—

buduća radna snaga u području zdravstva i njezine potrebe,

| — | poboljšanje pravovremenog informiranja o zdravlju i upotrebe zdravstvenih podataka, uključujući elektroničke zdravstvene kartone, uz posvećivanje dužne pozornosti sigurnosti, privatnosti, interoperabilnosti, standardima, usporedivosti i integritetu, |
| --- | --- |

—

poboljšanje pravovremenog informiranja o zdravlju i upotrebe zdravstvenih podataka, uključujući elektroničke zdravstvene kartone, uz posvećivanje dužne pozornosti sigurnosti, privatnosti, interoperabilnosti, standardima, usporedivosti i integritetu,

| — | poboljšanje pravovremenog informiranja o zdravlju i upotrebe zdravstvenih podataka, uključujući elektroničke zdravstvene kartone, uz posvećivanje dužne pozornosti sigurnosti, privatnosti, interoperabilnosti, standardima, usporedivosti i integritetu, |
| --- | --- |

—

poboljšanje pravovremenog informiranja o zdravlju i upotrebe zdravstvenih podataka, uključujući elektroničke zdravstvene kartone, uz posvećivanje dužne pozornosti sigurnosti, privatnosti, interoperabilnosti, standardima, usporedivosti i integritetu,

| — | otporni zdravstveni sustavi koji apsorbiraju učinke kriza i prilagođavaju se disruptivnim inovacijama, |
| --- | --- |

—

otporni zdravstveni sustavi koji apsorbiraju učinke kriza i prilagođavaju se disruptivnim inovacijama,

| — | otporni zdravstveni sustavi koji apsorbiraju učinke kriza i prilagođavaju se disruptivnim inovacijama, |
| --- | --- |

—

otporni zdravstveni sustavi koji apsorbiraju učinke kriza i prilagođavaju se disruptivnim inovacijama,

| — | rješenja za osnaživanje građana i pacijenata, samopraćenje i interakcija sa zdravstvenim i socijalnim radnicima radi sveobuhvatnije skrbi i pristupa usmjerenog na korisnika, |
| --- | --- |

—

rješenja za osnaživanje građana i pacijenata, samopraćenje i interakcija sa zdravstvenim i socijalnim radnicima radi sveobuhvatnije skrbi i pristupa usmjerenog na korisnika,

| — | rješenja za osnaživanje građana i pacijenata, samopraćenje i interakcija sa zdravstvenim i socijalnim radnicima radi sveobuhvatnije skrbi i pristupa usmjerenog na korisnika, |
| --- | --- |

—

rješenja za osnaživanje građana i pacijenata, samopraćenje i interakcija sa zdravstvenim i socijalnim radnicima radi sveobuhvatnije skrbi i pristupa usmjerenog na korisnika,

| — | podaci, informacije, spoznaje i najbolja praksa iz istraživanja zdravstvenih sustava na razini EU-a i na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

—

podaci, informacije, spoznaje i najbolja praksa iz istraživanja zdravstvenih sustava na razini EU-a i na svjetskoj razini.

| — | podaci, informacije, spoznaje i najbolja praksa iz istraživanja zdravstvenih sustava na razini EU-a i na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

—

podaci, informacije, spoznaje i najbolja praksa iz istraživanja zdravstvenih sustava na razini EU-a i na svjetskoj razini.

Amandman 42.

Amandman 42.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup II. – Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, klaster „Uključivo i sigurno društvo”, stavak 2.1., alineja 2. (str. 24.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| EU mora promicati model uključivog i održivog rasta, no istodobno iskorištavati prednosti tehnološkog napretka, promicati inovacije u demokratskom upravljanju i jačati povjerenje u njega, boriti se protiv nejednakosti, nezaposlenosti, marginalizacije, diskriminacije i radikalizacije,
  jamčiti
  ljudska prava,
  njegovati
  kulturnu raznolikost i europsku kulturnu baštinu te osnaživati građane putem društvenih inovacija. Prioritetna teme i dalje će biti upravljanje migracijama i integracija migranata. Uloga istraživanja i inovacija u društvenim i humanističkim znanostima od presudne je važnosti za rješavanje tih problema i postizanje ciljeva EU-a. | EU mora promicati model uključivog i održivog rasta, no istodobno iskorištavati prednosti tehnološkog napretka, promicati inovacije u demokratskom upravljanju i jačati povjerenje u njega, boriti se protiv nejednakosti, nezaposlenosti, marginalizacije, diskriminacije i radikalizacije,
  štititi i promicati
  ljudska prava, kulturnu raznolikost i europsku kulturnu baštinu,
  razvijati pristup kulturi i obrazovanju za sve,
  te osnaživati građane putem društvenih inovacija
  i razvoja socijalnog gospodarstva
  . Prioritetna teme i dalje će biti upravljanje migracijama
  , prihvat
  i integracija migranata. Uloga istraživanja i inovacija u društvenim i humanističkim znanostima od presudne je važnosti za rješavanje tih problema i postizanje ciljeva EU-a. |
| | Cilj socijalnog uključivanja osobito se mora temeljiti na vrednovanju kulturne, materijalne i nematerijalne baštine, koja u današnjem globaliziranom svijetu ima središnju ulogu u osjećaju pripadnosti stanovništva, osobito u regionalnom i jezičnom aspektu. Europa, koja je, naime, izgrađena kroz stoljeća suživotom vrlo raznolikih zajednica koje su stvorile bogato nasljeđe, stoga mora savladati taj izazov i podržati očuvanje i vrednovanje baštine, u suradnji s regijama i državama. Taj je pothvat još važniji s obzirom na to da je riječ o velikom području za eksperimentiranje i primjenu brojnih tehnoloških inovacija. Njihova primjena u području baštine predstavlja snažan gospodarski pokretač zahvaljujući turističkoj dobiti koja tako nastaje za gradove i regije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

EU mora promicati model uključivog i održivog rasta, no istodobno iskorištavati prednosti tehnološkog napretka, promicati inovacije u demokratskom upravljanju i jačati povjerenje u njega, boriti se protiv nejednakosti, nezaposlenosti, marginalizacije, diskriminacije i radikalizacije,
  jamčiti
  ljudska prava,
  njegovati
  kulturnu raznolikost i europsku kulturnu baštinu te osnaživati građane putem društvenih inovacija. Prioritetna teme i dalje će biti upravljanje migracijama i integracija migranata. Uloga istraživanja i inovacija u društvenim i humanističkim znanostima od presudne je važnosti za rješavanje tih problema i postizanje ciljeva EU-a.

jamčiti

njegovati

EU mora promicati model uključivog i održivog rasta, no istodobno iskorištavati prednosti tehnološkog napretka, promicati inovacije u demokratskom upravljanju i jačati povjerenje u njega, boriti se protiv nejednakosti, nezaposlenosti, marginalizacije, diskriminacije i radikalizacije,
  štititi i promicati
  ljudska prava, kulturnu raznolikost i europsku kulturnu baštinu,
  razvijati pristup kulturi i obrazovanju za sve,
  te osnaživati građane putem društvenih inovacija
  i razvoja socijalnog gospodarstva
  . Prioritetna teme i dalje će biti upravljanje migracijama
  , prihvat
  i integracija migranata. Uloga istraživanja i inovacija u društvenim i humanističkim znanostima od presudne je važnosti za rješavanje tih problema i postizanje ciljeva EU-a.

štititi i promicati

razvijati pristup kulturi i obrazovanju za sve,

i razvoja socijalnog gospodarstva

, prihvat

Cilj socijalnog uključivanja osobito se mora temeljiti na vrednovanju kulturne, materijalne i nematerijalne baštine, koja u današnjem globaliziranom svijetu ima središnju ulogu u osjećaju pripadnosti stanovništva, osobito u regionalnom i jezičnom aspektu. Europa, koja je, naime, izgrađena kroz stoljeća suživotom vrlo raznolikih zajednica koje su stvorile bogato nasljeđe, stoga mora savladati taj izazov i podržati očuvanje i vrednovanje baštine, u suradnji s regijama i državama. Taj je pothvat još važniji s obzirom na to da je riječ o velikom području za eksperimentiranje i primjenu brojnih tehnoloških inovacija. Njihova primjena u području baštine predstavlja snažan gospodarski pokretač zahvaljujući turističkoj dobiti koja tako nastaje za gradove i regije.

Cilj socijalnog uključivanja osobito se mora temeljiti na vrednovanju kulturne, materijalne i nematerijalne baštine, koja u današnjem globaliziranom svijetu ima središnju ulogu u osjećaju pripadnosti stanovništva, osobito u regionalnom i jezičnom aspektu. Europa, koja je, naime, izgrađena kroz stoljeća suživotom vrlo raznolikih zajednica koje su stvorile bogato nasljeđe, stoga mora savladati taj izazov i podržati očuvanje i vrednovanje baštine, u suradnji s regijama i državama. Taj je pothvat još važniji s obzirom na to da je riječ o velikom području za eksperimentiranje i primjenu brojnih tehnoloških inovacija. Njihova primjena u području baštine predstavlja snažan gospodarski pokretač zahvaljujući turističkoj dobiti koja tako nastaje za gradove i regije.

Amandman 43.

Amandman 43.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup II. – Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, klaster „Uključivo i sigurno društvo”, stavak 2.1., alineja 6. (str. 25.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Istraživačke i inovacijske aktivnosti u okviru ovoga globalnog izazova u načelu će se uskladiti s Komisijinim prioritetima za demokratsku promjenu, radna mjesta, rast i ulaganja, pravosuđe i temeljna prava, migracije, povezaniju i pravedniju europsku monetarnu uniju, jedinstveno digitalno tržište. Predmetnim će se aktivnostima ispunjavati obveze preuzete u okviru Programa iz Rima, odnosno radit će se na: „socijalnoj Europi” i „Uniji koja čuva našu kulturnu baštinu i promiče kulturnu raznolikost.” Usto će se poduprijeti europski stup socijalnih prava i Globalni sporazum za sigurne, propisne i zakonite migracije. | Istraživačke i inovacijske aktivnosti u okviru ovoga globalnog izazova u načelu će se uskladiti s Komisijinim prioritetima za demokratsku promjenu, radna mjesta, rast i ulaganja,
  obrazovanje,
  pravosuđe i temeljna prava, migracije, povezaniju i pravedniju europsku monetarnu uniju, jedinstveno digitalno tržište. Predmetnim će se aktivnostima ispunjavati obveze preuzete u okviru Programa iz Rima, odnosno radit će se na: „socijalnoj Europi” i „Uniji koja čuva našu kulturnu baštinu i promiče kulturnu raznolikost.” Usto će se poduprijeti europski stup socijalnih prava
  i cilj društva znanja
  te Globalni sporazum za sigurne, propisne i zakonite migracije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Istraživačke i inovacijske aktivnosti u okviru ovoga globalnog izazova u načelu će se uskladiti s Komisijinim prioritetima za demokratsku promjenu, radna mjesta, rast i ulaganja, pravosuđe i temeljna prava, migracije, povezaniju i pravedniju europsku monetarnu uniju, jedinstveno digitalno tržište. Predmetnim će se aktivnostima ispunjavati obveze preuzete u okviru Programa iz Rima, odnosno radit će se na: „socijalnoj Europi” i „Uniji koja čuva našu kulturnu baštinu i promiče kulturnu raznolikost.” Usto će se poduprijeti europski stup socijalnih prava i Globalni sporazum za sigurne, propisne i zakonite migracije.

Istraživačke i inovacijske aktivnosti u okviru ovoga globalnog izazova u načelu će se uskladiti s Komisijinim prioritetima za demokratsku promjenu, radna mjesta, rast i ulaganja,
  obrazovanje,
  pravosuđe i temeljna prava, migracije, povezaniju i pravedniju europsku monetarnu uniju, jedinstveno digitalno tržište. Predmetnim će se aktivnostima ispunjavati obveze preuzete u okviru Programa iz Rima, odnosno radit će se na: „socijalnoj Europi” i „Uniji koja čuva našu kulturnu baštinu i promiče kulturnu raznolikost.” Usto će se poduprijeti europski stup socijalnih prava
  i cilj društva znanja
  te Globalni sporazum za sigurne, propisne i zakonite migracije.

obrazovanje,

i cilj društva znanja

Amandman 44.

Amandman 44.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup II. – Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, klaster „Uključivo i sigurno društvo”, stavak 2.2.1. (str. 25. i 26.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U kratkim crtama | U kratkim crtama |
| — | povijest, razvoj i uspjeh demokracija, na različitim razinama i u različitim oblicima, aspekti digitalizacije i učinci komunikacije putem društvenih mreža te uloga obrazovanja i politika za mlade kao temelja demokratskoga građanstva, |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U kratkim crtama

U kratkim crtama

U kratkim crtama

U kratkim crtama

—

povijest, razvoj i uspjeh demokracija, na različitim razinama i u različitim oblicima, aspekti digitalizacije i učinci komunikacije putem društvenih mreža te uloga obrazovanja i politika za mlade kao temelja demokratskoga građanstva,

| — | povijest, razvoj i uspjeh demokracija, na različitim razinama i u različitim oblicima, aspekti digitalizacije i učinci komunikacije putem društvenih mreža te uloga obrazovanja i politika za mlade kao temelja demokratskoga građanstva, |
| --- | --- |

—

povijest, razvoj i uspjeh demokracija, na različitim razinama i u različitim oblicima, aspekti digitalizacije i učinci komunikacije putem društvenih mreža te uloga obrazovanja i politika za mlade kao temelja demokratskoga građanstva,

| — | inovativni pristupi za potporu transparentnosti, sposobnosti reagiranja, odgovornosti, djelotvornosti i legitimnosti demokratskog upravljanja uz puno poštovanje temeljnih prava i vladavine prava, |
| --- | --- |

—

inovativni pristupi za potporu transparentnosti, sposobnosti reagiranja, odgovornosti, djelotvornosti i legitimnosti demokratskog upravljanja uz puno poštovanje temeljnih prava i vladavine prava,

| — | inovativni pristupi za potporu transparentnosti, sposobnosti reagiranja, odgovornosti, djelotvornosti i legitimnosti demokratskog upravljanja uz puno poštovanje temeljnih prava i vladavine prava, |
| --- | --- |

—

inovativni pristupi za potporu transparentnosti, sposobnosti reagiranja, odgovornosti, djelotvornosti i legitimnosti demokratskog upravljanja uz puno poštovanje temeljnih prava i vladavine prava,

| — | strategije za nošenje s populizmom, ekstremizmom, radikalizacijom i terorizmom te za uključivanje i sudjelovanje otuđenih i marginaliziranih građana, |
| --- | --- |

—

strategije za nošenje s populizmom, ekstremizmom, radikalizacijom i terorizmom te za uključivanje i sudjelovanje otuđenih i marginaliziranih građana,

| — | strategije za nošenje s populizmom, ekstremizmom, radikalizacijom i terorizmom te za uključivanje i sudjelovanje otuđenih i marginaliziranih građana, |
| --- | --- |

—

strategije za nošenje s populizmom, ekstremizmom, radikalizacijom i terorizmom te za uključivanje i sudjelovanje otuđenih i marginaliziranih građana,

| — | bolje razumijevanje uloge novinarskih standarda i sadržaja koje su izradili korisnici hiperpovezanom društvu te razvoj alata za suzbijanje dezinformacija, |
| --- | --- |

—

bolje razumijevanje uloge novinarskih standarda i sadržaja koje su izradili korisnici hiperpovezanom društvu te razvoj alata za suzbijanje dezinformacija,

| — | bolje razumijevanje uloge novinarskih standarda i sadržaja koje su izradili korisnici u hiperpovezanom društvu te razvoj alata za suzbijanje dezinformacija |
| --- | --- |

—

bolje razumijevanje uloge novinarskih standarda i sadržaja koje su izradili korisnici u hiperpovezanom društvu te razvoj alata za suzbijanje dezinformacija

| — | uloga multikulturnoga građanstva i identiteta u odnosu na demokratsko građanstvo i politički angažman, |
| --- | --- |

—

uloga multikulturnoga građanstva i identiteta u odnosu na demokratsko građanstvo i politički angažman,

| — | uloga multikulturnoga građanstva i identiteta u odnosu na demokratsko građanstvo i politički angažman, |
| --- | --- |

—

uloga multikulturnoga građanstva i identiteta u odnosu na demokratsko građanstvo i politički angažman,

| — | učinak tehnološkog i znanstvenog napretka, pa tako i velike količine podataka, internetskih društvenih mreža i umjetne inteligencije, na demokraciju, |
| --- | --- |

—

učinak tehnološkog i znanstvenog napretka, pa tako i velike količine podataka, internetskih društvenih mreža i umjetne inteligencije, na demokraciju,

| — | učinak tehnološkog i znanstvenog napretka, pa tako i velike količine podataka, internetskih društvenih mreža i umjetne inteligencije, na demokraciju, |
| --- | --- |

—

učinak tehnološkog i znanstvenog napretka, pa tako i velike količine podataka, internetskih društvenih mreža i umjetne inteligencije, na demokraciju,

| — | savjetodavna i participativna demokracija te aktivno i uključivo građanstvo, uključujući digitalnu dimenziju, |
| --- | --- |

—

savjetodavna i participativna demokracija te aktivno i uključivo građanstvo, uključujući digitalnu dimenziju,

| — | savjetodavna i participativna demokracija te aktivno i uključivo građanstvo, uključujući digitalnu dimenziju, |
| --- | --- |

—

savjetodavna i participativna demokracija te aktivno i uključivo građanstvo, uključujući digitalnu dimenziju,

| — | uloga gradova i regija kao mjesta stvaranja građanstva, društvene i kulturne povezanosti, ekološke i energetske tranzicije te gospodarskog razvoja i inovacija; njihov doprinos razvoju i socijalnim inovacijama, demokratskim praksama i lokalnom, nacionalnom i europskom građanstvu; |
| --- | --- |

—

uloga gradova i regija kao mjesta stvaranja građanstva, društvene i kulturne povezanosti, ekološke i energetske tranzicije te gospodarskog razvoja i inovacija; njihov doprinos razvoju i socijalnim inovacijama, demokratskim praksama i lokalnom, nacionalnom i europskom građanstvu;

uloga gradova i regija kao mjesta stvaranja građanstva, društvene i kulturne povezanosti, ekološke i energetske tranzicije te gospodarskog razvoja i inovacija; njihov doprinos razvoju i socijalnim inovacijama, demokratskim praksama i lokalnom, nacionalnom i europskom građanstvu;

| — | utjecaj gospodarskih i socijalnih nejednakosti na političko sudjelovanje i demokraciju, uz prikazivanje načina na koji smanjenje nejednakosti i borba protiv svih oblika diskriminacije, uključujući rodnu diskriminaciju, mogu pozitivno utjecati na demokraciju. |
| --- | --- |

—

utjecaj gospodarskih i socijalnih nejednakosti na političko sudjelovanje i demokraciju, uz prikazivanje načina na koji smanjenje nejednakosti i borba protiv svih oblika diskriminacije, uključujući rodnu diskriminaciju, mogu pozitivno utjecati na demokraciju.

| — | utjecaj gospodarskih i socijalnih nejednakosti na političko sudjelovanje i demokraciju, uz prikazivanje načina na koji smanjenje nejednakosti i borba protiv svih oblika diskriminacije, uključujući rodnu diskriminaciju, mogu pozitivno utjecati na demokraciju. |
| --- | --- |

—

utjecaj gospodarskih i socijalnih nejednakosti na političko sudjelovanje i demokraciju, uz prikazivanje načina na koji smanjenje nejednakosti i borba protiv svih oblika diskriminacije, uključujući rodnu diskriminaciju, mogu pozitivno utjecati na demokraciju.

Obrazloženje

Obrazloženje

Gradovi i regije također su sredstvo za postizanje sigurnijeg i uključivijeg društva i o njihovoj se ulozi trebaju provesti znanstvena istraživanja.

Amandman 45.

Amandman 45.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup II. – Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, klaster „Uključivo i sigurno društvo”, stavak 2.2.3. (str. 27.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Društvena
  i gospodarska transformacija |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.2.3.

Društvena
  i gospodarska transformacija

Društvena

| 2.2.3. | Obrazovanje, zapošljavanje, društvena
  i gospodarska transformacija |
| --- | --- |

2.2.3.

Obrazovanje, zapošljavanje, društvena
  i gospodarska transformacija

Obrazovanje, zapošljavanje, društvena

Europska društva prolaze kroz temeljitu društvenu i gospodarsku transformaciju, koja je prvenstveno posljedica globalizacije i tehnoloških inovacija. Istodobno je došlo do porasta nejednakosti u dohocima u većini europskih zemalja. Potrebne su politike usmjerene na budućnost čiji je cilj promicati uključivi rast, smanjiti nejednakosti, poticati produktivnost (uključujući napredak u njezinu mjerenju) i ljudski kapital, odgovoriti na izazove migracija i integracije te podupirati međugeneracijsku solidarnost i socijalnu mobilnost. Sustavi obrazovanja i izobrazbe neophodni su za pravedniju i prosperitetnu budućnost.

Europska društva prolaze kroz temeljitu društvenu i gospodarsku transformaciju, koja je prvenstveno posljedica globalizacije i tehnoloških inovacija. Istodobno je došlo do porasta nejednakosti u dohocima u većini europskih zemalja. Potrebne su politike usmjerene na budućnost čiji je cilj promicati uključivi rast, smanjiti nejednakosti, poticati produktivnost (uključujući napredak u njezinu mjerenju) i ljudski kapital, odgovoriti na izazove migracija i integracije te podupirati međugeneracijsku solidarnost i socijalnu mobilnost. Sustavi obrazovanja i izobrazbe neophodni su za pravedniju i prosperitetnu budućnost.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | baza znanja kao temelj za ulaganja i politike, osobito u području obrazovanja i izobrazbe, za vještine s velikom dodanom vrijednošću, produktivnost, socijalnu mobilnost, rast, društvene inovacije i otvaranje radnih mjesta;
  uloga obrazovanja i izobrazbe u borbi protiv nejednakosti, |
| --- | --- |

—

baza znanja kao temelj za ulaganja i politike, osobito u području obrazovanja i izobrazbe, za vještine s velikom dodanom vrijednošću, produktivnost, socijalnu mobilnost, rast, društvene inovacije i otvaranje radnih mjesta;
  uloga obrazovanja i izobrazbe u borbi protiv nejednakosti,

baza znanja kao temelj za ulaganja i politike, osobito u području obrazovanja i izobrazbe, za vještine s velikom dodanom vrijednošću, produktivnost, socijalnu mobilnost, rast, društvene inovacije i otvaranje radnih mjesta;

| — | uloga obrazovanja i izobrazbe u borbi protiv nejednakosti;
  organizacija školskog i obrazovnog sustava, pedagoške i inovativne prakse, aktivnosti koje pogoduju razvoju, kreativnosti, samostalnosti i razvoju kritičkog duha, odgovarajuća podrška svakoj mladoj osobi, uz doprinos svačijem školskom i obrazovnom uspjehu; |
| --- | --- |

—

uloga obrazovanja i izobrazbe u borbi protiv nejednakosti;
  organizacija školskog i obrazovnog sustava, pedagoške i inovativne prakse, aktivnosti koje pogoduju razvoju, kreativnosti, samostalnosti i razvoju kritičkog duha, odgovarajuća podrška svakoj mladoj osobi, uz doprinos svačijem školskom i obrazovnom uspjehu;

organizacija školskog i obrazovnog sustava, pedagoške i inovativne prakse, aktivnosti koje pogoduju razvoju, kreativnosti, samostalnosti i razvoju kritičkog duha, odgovarajuća podrška svakoj mladoj osobi, uz doprinos svačijem školskom i obrazovnom uspjehu;

| — | društvena održivost koja se ne temelji samo na pokazateljima BDP-a, posebice novi gospodarski i poslovni modeli i nove financijske tehnologije, |
| --- | --- |

—

društvena održivost koja se ne temelji samo na pokazateljima BDP-a, posebice novi gospodarski i poslovni modeli i nove financijske tehnologije,

| — | društvena održivost koja se ne temelji samo na pokazateljima BDP-a, posebice novi gospodarski i poslovni modeli i nove financijske tehnologije;
  raznolikost gospodarskih, socijalnih i ekoloških ciljeva i misija poduzeća; |
| --- | --- |

—

društvena održivost koja se ne temelji samo na pokazateljima BDP-a, posebice novi gospodarski i poslovni modeli i nove financijske tehnologije;
  raznolikost gospodarskih, socijalnih i ekoloških ciljeva i misija poduzeća;

raznolikost gospodarskih, socijalnih i ekoloških ciljeva i misija poduzeća;

| — | statistički i drugi ekonomski alati za bolje razumijevanje rasta i inovacija u kontekstu slabog rasta produktivnosti, |
| --- | --- |

—

statistički i drugi ekonomski alati za bolje razumijevanje rasta i inovacija u kontekstu slabog rasta produktivnosti,

| — | statistički i drugi ekonomski alati za bolje razumijevanje rasta i inovacija u kontekstu slabog rasta produktivnosti, |
| --- | --- |

—

statistički i drugi ekonomski alati za bolje razumijevanje rasta i inovacija u kontekstu slabog rasta produktivnosti,

| — | novi oblici rada, uloga rada, kretanja i promjene na tržištima rada i u dohotku u suvremenim društvima te njihov učinak na raspodjelu dohotka, nediskriminaciju, uključujući rodnu ravnopravnost, i socijalnu uključenost, |
| --- | --- |

—

novi oblici rada, uloga rada, kretanja i promjene na tržištima rada i u dohotku u suvremenim društvima te njihov učinak na raspodjelu dohotka, nediskriminaciju, uključujući rodnu ravnopravnost, i socijalnu uključenost,

| — | novi oblici rada, uloga rada,
  položaj zaposlenika u poduzeću,
  kretanja i promjene na tržištima rada i u dohotku u suvremenim društvima te njihov učinak na raspodjelu dohotka, nediskriminaciju, uključujući rodnu ravnopravnost, i socijalnu uključenost, |
| --- | --- |

—

novi oblici rada, uloga rada,
  položaj zaposlenika u poduzeću,
  kretanja i promjene na tržištima rada i u dohotku u suvremenim društvima te njihov učinak na raspodjelu dohotka, nediskriminaciju, uključujući rodnu ravnopravnost, i socijalnu uključenost,

položaj zaposlenika u poduzeću,

| — | porezni sustav i sustav naknada te politike socijalne sigurnosti i socijalnog ulaganja za smanjenje nejednakosti i hvatanje u koštac s negativnim učincima tehnologije, demografije i raznolikosti, |
| --- | --- |

—

porezni sustav i sustav naknada te politike socijalne sigurnosti i socijalnog ulaganja za smanjenje nejednakosti i hvatanje u koštac s negativnim učincima tehnologije, demografije i raznolikosti,

| — | porezni sustav i sustav naknada te politike socijalne sigurnosti i socijalnog ulaganja za smanjenje nejednakosti i hvatanje u koštac s negativnim učincima tehnologije, demografije i raznolikosti, |
| --- | --- |

—

porezni sustav i sustav naknada te politike socijalne sigurnosti i socijalnog ulaganja za smanjenje nejednakosti i hvatanje u koštac s negativnim učincima tehnologije, demografije i raznolikosti,

| — | mobilnost ljudi u globalnom i lokalnom kontekstu za bolje upravljanje migracijama i integraciju migranata, uključujući izbjeglice; poštovanje međunarodnih obveza i ljudskih prava; sveobuhvatniji i bolji pristup kvalitetnom obrazovanju, izobrazbi, uslugama podrške te aktivnom i uključivom građanstvu, osobito za ranjive, |
| --- | --- |

—

mobilnost ljudi u globalnom i lokalnom kontekstu za bolje upravljanje migracijama i integraciju migranata, uključujući izbjeglice; poštovanje međunarodnih obveza i ljudskih prava; sveobuhvatniji i bolji pristup kvalitetnom obrazovanju, izobrazbi, uslugama podrške te aktivnom i uključivom građanstvu, osobito za ranjive,

| — | mobilnost ljudi u globalnom i lokalnom kontekstu za bolje upravljanje migracijama i integraciju migranata, uključujući izbjeglice; poštovanje međunarodnih obveza i ljudskih prava; sveobuhvatniji i bolji pristup kvalitetnom obrazovanju, izobrazbi, uslugama podrške te aktivnom i uključivom građanstvu, osobito za ranjive, |
| --- | --- |

—

mobilnost ljudi u globalnom i lokalnom kontekstu za bolje upravljanje migracijama i integraciju migranata, uključujući izbjeglice; poštovanje međunarodnih obveza i ljudskih prava; sveobuhvatniji i bolji pristup kvalitetnom obrazovanju, izobrazbi, uslugama podrške te aktivnom i uključivom građanstvu, osobito za ranjive,

| — | sustavi obrazovanja i izobrazbe za poticanje i najbolje moguće iskorištavanje digitalne transformacije u EU-u te za upravljanje rizicima koji su posljedica globalne međupovezanosti i tehnoloških inovacija, posebice s obzirom na nove internetske rizike, etička pitanja, socioekonomsku nejednakost i radikalne promjene na tržištima, |
| --- | --- |

—

sustavi obrazovanja i izobrazbe za poticanje i najbolje moguće iskorištavanje digitalne transformacije u EU-u te za upravljanje rizicima koji su posljedica globalne međupovezanosti i tehnoloških inovacija, posebice s obzirom na nove internetske rizike, etička pitanja, socioekonomsku nejednakost i radikalne promjene na tržištima,

| — | sustavi obrazovanja i izobrazbe za poticanje i najbolje moguće iskorištavanje digitalne transformacije u EU-u te za upravljanje rizicima koji su posljedica globalne međupovezanosti i tehnoloških inovacija, posebice s obzirom na nove internetske rizike, etička pitanja, socioekonomsku nejednakost i radikalne promjene na tržištima, |
| --- | --- |

—

sustavi obrazovanja i izobrazbe za poticanje i najbolje moguće iskorištavanje digitalne transformacije u EU-u te za upravljanje rizicima koji su posljedica globalne međupovezanosti i tehnoloških inovacija, posebice s obzirom na nove internetske rizike, etička pitanja, socioekonomsku nejednakost i radikalne promjene na tržištima,

| — | modernizacija javne vlasti kako bi se ispunila očekivanja građana u pogledu pružanja usluga, transparentnosti, pristupačnosti, otvorenosti, odgovornosti i usmjerenosti na korisnike, |
| --- | --- |

—

modernizacija javne vlasti kako bi se ispunila očekivanja građana u pogledu pružanja usluga, transparentnosti, pristupačnosti, otvorenosti, odgovornosti i usmjerenosti na korisnike,

| — | modernizacija javne vlasti kako bi se ispunila očekivanja građana u pogledu pružanja usluga, transparentnosti, pristupačnosti, otvorenosti, odgovornosti i usmjerenosti na korisnike, |
| --- | --- |

—

modernizacija javne vlasti kako bi se ispunila očekivanja građana u pogledu pružanja usluga, transparentnosti, pristupačnosti, otvorenosti, odgovornosti i usmjerenosti na korisnike,

| — | učinkovitost pravosudnih sustava i bolji pristup pravosuđu na temelju načela neovisnosti pravosuđa i vladavine prava, uz pravedne, učinkovite i transparentne postupovne metode u civilnim i kaznenim pitanjima. |
| --- | --- |

—

učinkovitost pravosudnih sustava i bolji pristup pravosuđu na temelju načela neovisnosti pravosuđa i vladavine prava, uz pravedne, učinkovite i transparentne postupovne metode u civilnim i kaznenim pitanjima.

| — | učinkovitost pravosudnih sustava i bolji pristup pravosuđu na temelju načela neovisnosti pravosuđa i vladavine prava, uz pravedne, učinkovite i transparentne postupovne metode u civilnim i kaznenim pitanjima. |
| --- | --- |

—

učinkovitost pravosudnih sustava i bolji pristup pravosuđu na temelju načela neovisnosti pravosuđa i vladavine prava, uz pravedne, učinkovite i transparentne postupovne metode u civilnim i kaznenim pitanjima.

Amandman 46.

Amandman 46.

Prilog I. – stup II. (str. 31.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.2. | Područja djelovanja |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.2.

Područja djelovanja

| 3.2. | Područja djelovanja |
| --- | --- |

3.2.

Područja djelovanja

| 3.2.1 | Proizvodne tehnologije |
| --- | --- |

3.2.1

Proizvodne tehnologije

| 3.2.1 | Transverzalni pokretači transformacije i učinkovitosti |
| --- | --- |

3.2.1

Transverzalni pokretači transformacije i učinkovitosti

Proizvodnja je ključni pokretač zapošljavanja i blagostanja u EU-u, čini više od tri četvrtine ukupnog izvoza EU-a, a osigurava više od 100 milijuna izravnih i neizravnih radnih mjesta. Ključni je izazov proizvodnje u EU-u zadržati konkurentnost na globalnoj razini uz pametnije i prilagođenije proizvode visoke dodane vrijednosti koji se proizvode uz puno niže troškove energije. Kreativni i kulturni elementi bit će ključni za stvaranje dodane vrijednosti.

Budućnost industrije ovisi o tehnološkim, ali i o društvenim i organizacijskim izazovima koji su presudni za njezinu konkurentnost, najčešće nisu poznati i iziskuju nova saznanja, širenje informacija i preuzimanje odgovornosti.

Budućnost industrije ovisi o tehnološkim, ali i o društvenim i organizacijskim izazovima koji su presudni za njezinu konkurentnost, najčešće nisu poznati i iziskuju nova saznanja, širenje informacija i preuzimanje odgovornosti.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | organizacija lanaca vrijednosti i suradnja unutar njih; dijeljenje dodane vrijednosti, mehanizmi pregovaranja i određivanja cijena; alati za razmjenu informacija i suradnju, inicijative zajedničkog osmišljavanja; upotreba virtualne i proširene stvarnosti u osmišljavanju, pripremi za industrijalizaciju i u osposobljavanju radnika; |
| --- | --- |

—

organizacija lanaca vrijednosti i suradnja unutar njih; dijeljenje dodane vrijednosti, mehanizmi pregovaranja i određivanja cijena; alati za razmjenu informacija i suradnju, inicijative zajedničkog osmišljavanja; upotreba virtualne i proširene stvarnosti u osmišljavanju, pripremi za industrijalizaciju i u osposobljavanju radnika;

organizacija lanaca vrijednosti i suradnja unutar njih; dijeljenje dodane vrijednosti, mehanizmi pregovaranja i određivanja cijena; alati za razmjenu informacija i suradnju, inicijative zajedničkog osmišljavanja; upotreba virtualne i proširene stvarnosti u osmišljavanju, pripremi za industrijalizaciju i u osposobljavanju radnika;

| — | oblikovanje klastera, lokalizirane mreže za suradnju, razvoj teritorijalnih ekosustava i inovacijskih središta; razvoj pozitivnih vanjskih učinaka u regijama za njihovu atraktivnost i konkurentnost industrije; |
| --- | --- |

—

oblikovanje klastera, lokalizirane mreže za suradnju, razvoj teritorijalnih ekosustava i inovacijskih središta; razvoj pozitivnih vanjskih učinaka u regijama za njihovu atraktivnost i konkurentnost industrije;

oblikovanje klastera, lokalizirane mreže za suradnju, razvoj teritorijalnih ekosustava i inovacijskih središta; razvoj pozitivnih vanjskih učinaka u regijama za njihovu atraktivnost i konkurentnost industrije;

| — | ergonomija i poboljšanje radnih uvjeta; pristup cjeloživotnom osposobljavanju i prilagodba vještina zbog transformacije zanimanja; iskorištavanje iskustva i kreativnosti zaposlenika; |
| --- | --- |

—

ergonomija i poboljšanje radnih uvjeta; pristup cjeloživotnom osposobljavanju i prilagodba vještina zbog transformacije zanimanja; iskorištavanje iskustva i kreativnosti zaposlenika;

ergonomija i poboljšanje radnih uvjeta; pristup cjeloživotnom osposobljavanju i prilagodba vještina zbog transformacije zanimanja; iskorištavanje iskustva i kreativnosti zaposlenika;

| — | uklanjanje prepreka za transformaciju poduzeća, osobito digitalnu: pristup financiranju, inovacijama i vještinama; izgradnja i vođenje strategija transformacije, praćenje promjena; razvoj predstavljanja industrije i njezinih zanimanja. |
| --- | --- |

—

uklanjanje prepreka za transformaciju poduzeća, osobito digitalnu: pristup financiranju, inovacijama i vještinama; izgradnja i vođenje strategija transformacije, praćenje promjena; razvoj predstavljanja industrije i njezinih zanimanja.

uklanjanje prepreka za transformaciju poduzeća, osobito digitalnu: pristup financiranju, inovacijama i vještinama; izgradnja i vođenje strategija transformacije, praćenje promjena; razvoj predstavljanja industrije i njezinih zanimanja.

| 3.2.2 | Proizvodne tehnologije |
| --- | --- |

3.2.2

3.2.2

Proizvodne tehnologije

Proizvodnja je ključni pokretač zapošljavanja i blagostanja u EU-u, čini više od tri četvrtine ukupnog izvoza EU-a, a osigurava više od 100 milijuna izravnih i neizravnih radnih mjesta. Ključni je izazov proizvodnje u EU-u zadržati konkurentnost na globalnoj razini uz pametnije i prilagođenije proizvode visoke dodane vrijednosti koji se proizvode uz puno niže troškove energije. Kreativni i kulturni elementi bit će ključni za stvaranje dodane vrijednosti.

Obrazloženje

Obrazloženje

U ovoj fazi u programu Obzor Europa izostavljaju se ili zanemaruju transverzalni i organizacijski aspekti koji, međutim, uvelike pridonose transformaciji i konkurentnosti industrije i za koje je Europi potrebno više znanstvenih spoznaja i više inovacija.

Amandman 47.

Amandman 47.

Prilog I. – stup II. (str. 40.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| OBRAZLOŽENJE | OBRAZLOŽENJE |
| DIO II. – Prilog I. | DIO II. – Prilog I. |
| Točka 4. KLASTER „KLIMA, ENERGIJA I MOBILNOST” | Točka 4. KLASTER „KLIMA, ENERGIJA I MOBILNOST” |
| 4.1. | Obrazloženje |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

OBRAZLOŽENJE

OBRAZLOŽENJE

DIO II. – Prilog I.

DIO II. – Prilog I.

Točka 4. KLASTER „KLIMA, ENERGIJA I MOBILNOST”

Točka 4. KLASTER „KLIMA, ENERGIJA I MOBILNOST”

4.1.

Obrazloženje

| 4.1. | Obrazloženje |
| --- | --- |

4.1.

Obrazloženje

[...]

[...]

Aktivnosti u ovom klasteru posebice doprinose ciljevima energetske unije, jedinstvenog digitalnog tržišta i programa za zapošljavanje, rast i ulaganja, jačanju EU-a kao globalnog aktera, novoj strategiji za industrijsku politiku EU-a, kružnom gospodarstvu, inicijativi za sirovine, sigurnosnoj uniji i planu za gradove, kao i zajedničkoj poljoprivrednoj politici EU-a te pravnim propisima EU-a za smanjenje buke i onečišćenja zraka.

Aktivnosti u ovom klasteru posebice doprinose ciljevima energetske unije, jedinstvenog digitalnog tržišta i programa za zapošljavanje, rast i ulaganja, jačanju EU-a kao globalnog aktera, novoj strategiji za industrijsku politiku EU-a, kružnom gospodarstvu,
  plavom rastu,
  inicijativi za sirovine, sigurnosnoj uniji i planu za gradove, kao i zajedničkoj poljoprivrednoj politici
  , integriranoj pomorskoj politici i zajedničkoj ribarstvenoj politici
  EU-a te pravnim propisima EU-a za smanjenje buke i onečišćenja zraka.

plavom rastu,

, integriranoj pomorskoj politici i zajedničkoj ribarstvenoj politici

[...]

[...]

Obrazloženje

Obrazloženje

More i ribarstvo ključni su sektori za EU, pa se smatra neophodnim uputiti i na te sektore.

Amandman 48.

Amandman 48.

Prilog I. – stup II. – 4.2.5. Zajednice i gradovi (str. 43.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U kratkim crtama | U kratkim crtama |
| [...] | [...] |
| kvaliteta života građana, sigurna mobilnost, urbane društvene inovacije, sposobnost obnavljanja i kružnog funkcioniranja gradova, smanjenje ekološkog otiska i onečišćenja, | kvaliteta života građana, sigurna mobilnost, urbane društvene inovacije, sposobnost obnavljanja i kružnog funkcioniranja gradova, smanjenje ekološkog otiska i onečišćenja, |
| | građanska uključenost u gradovima i regijama, demokratski izazovi ekološke i energetske tranzicije; socijalna prihvatljivost i priklanjanje promjenama povezanima s načinima tranzicije; smanjenje nejednakosti povezano s prilagođavanjem klimatskim promjenama te ekološkim i energetskim tranzicijama; |
| [...] | [...] |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U kratkim crtama

U kratkim crtama

[...]

[...]

kvaliteta života građana, sigurna mobilnost, urbane društvene inovacije, sposobnost obnavljanja i kružnog funkcioniranja gradova, smanjenje ekološkog otiska i onečišćenja,

kvaliteta života građana, sigurna mobilnost, urbane društvene inovacije, sposobnost obnavljanja i kružnog funkcioniranja gradova, smanjenje ekološkog otiska i onečišćenja,

građanska uključenost u gradovima i regijama, demokratski izazovi ekološke i energetske tranzicije; socijalna prihvatljivost i priklanjanje promjenama povezanima s načinima tranzicije; smanjenje nejednakosti povezano s prilagođavanjem klimatskim promjenama te ekološkim i energetskim tranzicijama;

građanska uključenost u gradovima i regijama, demokratski izazovi ekološke i energetske tranzicije; socijalna prihvatljivost i priklanjanje promjenama povezanima s načinima tranzicije; smanjenje nejednakosti povezano s prilagođavanjem klimatskim promjenama te ekološkim i energetskim tranzicijama;

[...]

[...]

Amandman 49.

Amandman 49.

Prilog I. – stup II. – 5.2.4. Mora i oceani (str. 50.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U kratkim crtama | U kratkim crtama |
| [...] | [...] |
| plavi vrijednosni lanci, višestruka upotreba pomorskog prostora i rast
  sektora
  obnovljive energije iz mora i oceana, uključujući održive mikro- i makroalge, | plavi vrijednosni lanci, višestruka upotreba pomorskog prostora i rast
  pomorske industrije, koja uključuje i sektor
  obnovljive energije iz mora i oceana, uključujući održive mikro- i makroalge, |
| | granice kopno/more u obalnim područjima, održivost različitih grana plavog gospodarstva, među ostalim ribarstva i akvakulture, kao i obalnog turizma; sustavni pristupi održivom razvoju lučkih i obalnih područja; izazovi urbanizacije i starenja stanovništva u obalnim područjima, |
| prirodna rješenja koja se temelje na dinamici morskih i obalnih ekosustava, | prirodna rješenja koja se temelje na dinamici morskih i obalnih ekosustava, |
| [...] | [...] |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U kratkim crtama

U kratkim crtama

[...]

[...]

plavi vrijednosni lanci, višestruka upotreba pomorskog prostora i rast
  sektora
  obnovljive energije iz mora i oceana, uključujući održive mikro- i makroalge,

sektora

plavi vrijednosni lanci, višestruka upotreba pomorskog prostora i rast
  pomorske industrije, koja uključuje i sektor
  obnovljive energije iz mora i oceana, uključujući održive mikro- i makroalge,

pomorske industrije, koja uključuje i sektor

granice kopno/more u obalnim područjima, održivost različitih grana plavog gospodarstva, među ostalim ribarstva i akvakulture, kao i obalnog turizma; sustavni pristupi održivom razvoju lučkih i obalnih područja; izazovi urbanizacije i starenja stanovništva u obalnim područjima,

granice kopno/more u obalnim područjima, održivost različitih grana plavog gospodarstva, među ostalim ribarstva i akvakulture, kao i obalnog turizma; sustavni pristupi održivom razvoju lučkih i obalnih područja; izazovi urbanizacije i starenja stanovništva u obalnim područjima,

prirodna rješenja koja se temelje na dinamici morskih i obalnih ekosustava,

prirodna rješenja koja se temelje na dinamici morskih i obalnih ekosustava,

[...]

[...]

Amandman 50.

Amandman 50.

Prilog I. – stup II. – 6.2.2. Globalni izazovi (str. 55.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2. | Uključivo i sigurno društvo |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.

Uključivo i sigurno društvo

| 2. | Uključivo i sigurno društvo |
| --- | --- |

2.

Uključivo i sigurno društvo

istraživanja o neravnopravnosti, siromaštvu i isključenosti, socijalnoj mobilnosti, kulturnoj raznolikosti i vještinama, ocjena utjecaja socijalnih, demografskih i tehnoloških promjena na gospodarstvo i društvo,

| — | istraživanja o neravnopravnosti, siromaštvu i isključenosti, socijalnoj mobilnosti, kulturnoj raznolikosti i vještinama, ocjena utjecaja socijalnih, demografskih i tehnoloških promjena na gospodarstvo i društvo, |
| --- | --- |

—

istraživanja o neravnopravnosti, siromaštvu i isključenosti, socijalnoj mobilnosti, kulturnoj raznolikosti i vještinama, ocjena utjecaja socijalnih, demografskih i tehnoloških promjena na gospodarstvo i društvo,

| — | istraživanja o nastanku nejednakosti u školovanju i o razvoju sustava obrazovanja i osposobljavanja kojim se potiče svačiji uspjeh i razvoj, i to tijekom cijelog života, |
| --- | --- |

—

istraživanja o nastanku nejednakosti u školovanju i o razvoju sustava obrazovanja i osposobljavanja kojim se potiče svačiji uspjeh i razvoj, i to tijekom cijelog života,

istraživanja o nastanku nejednakosti u školovanju i o razvoju sustava obrazovanja i osposobljavanja kojim se potiče svačiji uspjeh i razvoj, i to tijekom cijelog života,

potpora očuvanju kulturne baštine,

| — | potpora očuvanju kulturne baštine, |
| --- | --- |

—

potpora očuvanju kulturne baštine,

[...]

Amandman 51.

Amandman 51.

Prilog I. – stup II. (str. 56. i 57.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 5. | Hrana i prirodni resursi |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5.

Hrana i prirodni resursi

| 5. | Hrana i prirodni resursi |
| --- | --- |

5.

Hrana i prirodni resursi

[...]

[...]

| — | referentni laboratoriji EU-a o dodacima hrani za životinje, genetski modificiranim organizmima i materijalima koji dolaze u dodir s hranom, |
| --- | --- |

—

referentni laboratoriji EU-a o dodacima hrani za životinje, genetski modificiranim organizmima i materijalima koji dolaze u dodir s hranom,

| — | referentni laboratoriji EU-a o dodacima hrani za životinje, genetski modificiranim organizmima i materijalima koji dolaze u dodir s hranom, |
| --- | --- |

—

referentni laboratoriji EU-a o dodacima hrani za životinje, genetski modificiranim organizmima i materijalima koji dolaze u dodir s hranom,

| — | centar znanja za lokalne prehrambene sustave; |
| --- | --- |

—

centar znanja za lokalne prehrambene sustave;

centar znanja za lokalne prehrambene sustave;

| — | centar znanja za prijevare povezane s hranom i kvalitetu hrane, |
| --- | --- |

—

centar znanja za prijevare povezane s hranom i kvalitetu hrane,

| — | centar znanja za prijevare povezane s hranom i kvalitetu hrane, |
| --- | --- |

—

centar znanja za prijevare povezane s hranom i kvalitetu hrane,

| — | centar znanja za biogospodarstvo. |
| --- | --- |

—

centar znanja za biogospodarstvo.

| — | centar znanja za biogospodarstvo. |
| --- | --- |

—

centar znanja za biogospodarstvo.

Amandman 52.

Amandman 52.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup III. – Otvorene inovacije”, alineja 7. (str. 59.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Kako bi Europa bila predvodnica tog novog vala naprednih inovacija, treba prevladati sljedeće osnovne izazove: | Kako bi Europa bila predvodnica tog novog vala naprednih inovacija, treba prevladati sljedeće osnovne izazove: |
| — | unaprijediti preobrazbu znanosti u inovacije kako bi se ubrzao prijenos ideja, tehnologija i talenata iz istraživačke baze u novoosnovana poduzeća i industriju, |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kako bi Europa bila predvodnica tog novog vala naprednih inovacija, treba prevladati sljedeće osnovne izazove:

Kako bi Europa bila predvodnica tog novog vala naprednih inovacija, treba prevladati sljedeće osnovne izazove:

—

unaprijediti preobrazbu znanosti u inovacije kako bi se ubrzao prijenos ideja, tehnologija i talenata iz istraživačke baze u novoosnovana poduzeća i industriju,

| — | unaprijediti preobrazbu znanosti u inovacije kako bi se ubrzao prijenos ideja, tehnologija i talenata iz istraživačke baze u novoosnovana poduzeća i industriju, |
| --- | --- |

—

unaprijediti preobrazbu znanosti u inovacije kako bi se ubrzao prijenos ideja, tehnologija i talenata iz istraživačke baze u novoosnovana poduzeća i industriju,

| — | ubrzati industrijsku preobrazbu: europska industrija zaostaje u prihvaćanju i širenju novih tehnologija: 77 % novih i velikih poduzeća u području istraživanja i razvoja nalazi se u SAD-u ili Aziji, a samo ih 16 % ima sjedište u Europi, |
| --- | --- |

—

ubrzati industrijsku preobrazbu: europska industrija zaostaje u prihvaćanju i širenju novih tehnologija: 77 % novih i velikih poduzeća u području istraživanja i razvoja nalazi se u SAD-u ili Aziji, a samo ih 16 % ima sjedište u Europi,

| — | ubrzati industrijsku preobrazbu: europska industrija zaostaje u prihvaćanju i širenju novih tehnologija: 77 % novih i velikih poduzeća u području istraživanja i razvoja nalazi se u SAD-u ili Aziji, a samo ih 16 % ima sjedište u Europi, |
| --- | --- |

—

ubrzati industrijsku preobrazbu: europska industrija zaostaje u prihvaćanju i širenju novih tehnologija: 77 % novih i velikih poduzeća u području istraživanja i razvoja nalazi se u SAD-u ili Aziji, a samo ih 16 % ima sjedište u Europi,

| — | povećati rizično financiranje kako bi se popunile praznine u financiranju: europski inovatori trpe zbog niske ponude rizičnog financiranja; poduzetnički kapital ključan je za pretvorbu revolucionarnih inovacija u vodeće svjetske tvrtke, no u Europi je on više no četiri puta manji od iznosa prikupljenih u SAD-u i Aziji; Europa mora premostiti „dolinu smrti”, odnosno fazu u kojoj ideje i inovacije ne dopiru do tržišta zbog jaza između javne potpore i privatnih ulaganja, posebice u pogledu visokorizičnih revolucionarnih inovacija i dugoročnih ulaganja, |
| --- | --- |

—

povećati rizično financiranje kako bi se popunile praznine u financiranju: europski inovatori trpe zbog niske ponude rizičnog financiranja; poduzetnički kapital ključan je za pretvorbu revolucionarnih inovacija u vodeće svjetske tvrtke, no u Europi je on više no četiri puta manji od iznosa prikupljenih u SAD-u i Aziji; Europa mora premostiti „dolinu smrti”, odnosno fazu u kojoj ideje i inovacije ne dopiru do tržišta zbog jaza između javne potpore i privatnih ulaganja, posebice u pogledu visokorizičnih revolucionarnih inovacija i dugoročnih ulaganja,

| — | povećati rizično financiranje kako bi se popunile praznine u financiranju: europski inovatori trpe zbog niske ponude rizičnog financiranja; poduzetnički kapital ključan je za pretvorbu revolucionarnih inovacija u vodeće svjetske tvrtke, no u Europi je on više no četiri puta manji od iznosa prikupljenih u SAD-u i Aziji; Europa mora premostiti „dolinu smrti”, odnosno fazu u kojoj ideje i inovacije ne dopiru do tržišta zbog jaza između javne potpore i privatnih ulaganja, posebice u pogledu visokorizičnih revolucionarnih inovacija i dugoročnih ulaganja, |
| --- | --- |

—

povećati rizično financiranje kako bi se popunile praznine u financiranju: europski inovatori trpe zbog niske ponude rizičnog financiranja; poduzetnički kapital ključan je za pretvorbu revolucionarnih inovacija u vodeće svjetske tvrtke, no u Europi je on više no četiri puta manji od iznosa prikupljenih u SAD-u i Aziji; Europa mora premostiti „dolinu smrti”, odnosno fazu u kojoj ideje i inovacije ne dopiru do tržišta zbog jaza između javne potpore i privatnih ulaganja, posebice u pogledu visokorizičnih revolucionarnih inovacija i dugoročnih ulaganja,

| — | poboljšati i pojednostavniti europsko okruženje za financiranje i podupiranje istraživanja i inovacija: mnoštvo izvora financiranja predstavlja složeno okruženje za inovatore; u okviru svojih djelovanja EU treba surađivati i usklađivati se s drugim inicijativama na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, javnima i privatnima, kako bi se poboljšali i uskladili kapaciteti za potporu te svim europskim inovatorima pružiti okruženje u kojem će se lako snaći, |
| --- | --- |

—

poboljšati i pojednostavniti europsko okruženje za financiranje i podupiranje istraživanja i inovacija: mnoštvo izvora financiranja predstavlja složeno okruženje za inovatore; u okviru svojih djelovanja EU treba surađivati i usklađivati se s drugim inicijativama na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, javnima i privatnima, kako bi se poboljšali i uskladili kapaciteti za potporu te svim europskim inovatorima pružiti okruženje u kojem će se lako snaći,

| — | poboljšati i pojednostavniti europsko okruženje za financiranje i podupiranje istraživanja i inovacija: mnoštvo izvora financiranja predstavlja složeno okruženje za inovatore; u okviru svojih djelovanja EU treba surađivati i usklađivati se s drugim inicijativama na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, javnima i privatnima, kako bi se poboljšali i uskladili kapaciteti za potporu te svim europskim inovatorima pružiti okruženje u kojem će se lako snaći, |
| --- | --- |

—

poboljšati i pojednostavniti europsko okruženje za financiranje i podupiranje istraživanja i inovacija: mnoštvo izvora financiranja predstavlja složeno okruženje za inovatore; u okviru svojih djelovanja EU treba surađivati i usklađivati se s drugim inicijativama na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, javnima i privatnima, kako bi se poboljšali i uskladili kapaciteti za potporu te svim europskim inovatorima pružiti okruženje u kojem će se lako snaći,

| — | prevladati rascjepkanost inovacijskog ekosustava; iako u Europi ima sve više žarišta, ona nisu dobro povezana; poduzeća s potencijalom međunarodnog rasta moraju se nositi s rascjepkanošću nacionalnih tržišta na kojima se jezici, poslovna kultura i propisi razlikuju. |
| --- | --- |

—

prevladati rascjepkanost inovacijskog ekosustava; iako u Europi ima sve više žarišta, ona nisu dobro povezana; poduzeća s potencijalom međunarodnog rasta moraju se nositi s rascjepkanošću nacionalnih tržišta na kojima se jezici, poslovna kultura i propisi razlikuju.

| — | prevladati rascjepkanost inovacijskog ekosustava; iako u Europi ima sve više žarišta, ona nisu dobro povezana; poduzeća s potencijalom međunarodnog rasta moraju se nositi s rascjepkanošću nacionalnih tržišta na kojima se jezici, poslovna kultura i propisi razlikuju; |
| --- | --- |

—

prevladati rascjepkanost inovacijskog ekosustava; iako u Europi ima sve više žarišta, ona nisu dobro povezana; poduzeća s potencijalom međunarodnog rasta moraju se nositi s rascjepkanošću nacionalnih tržišta na kojima se jezici, poslovna kultura i propisi razlikuju;

| — | priznati teritorijalnu pripadnost znanosti i inovacija i značajan doprinos regionalnih ekosustava i inovacijskih središta, koji su u mogućnosti brzo djelovati i nositelji su revolucionarnih inovacija te mogu osigurati neprekidno praćenje transformacije vrijednosnih lanaca u Europi i djelovanja u cilju razvoja vještina i ljudskih resursa. U tom cilju, bolje uzeti u obzir pametne specijalizacije i njihovo umrežavanje
  . |
| --- | --- |

—

priznati teritorijalnu pripadnost znanosti i inovacija i značajan doprinos regionalnih ekosustava i inovacijskih središta, koji su u mogućnosti brzo djelovati i nositelji su revolucionarnih inovacija te mogu osigurati neprekidno praćenje transformacije vrijednosnih lanaca u Europi i djelovanja u cilju razvoja vještina i ljudskih resursa. U tom cilju, bolje uzeti u obzir pametne specijalizacije i njihovo umrežavanje
  .

priznati teritorijalnu pripadnost znanosti i inovacija i značajan doprinos regionalnih ekosustava i inovacijskih središta, koji su u mogućnosti brzo djelovati i nositelji su revolucionarnih inovacija te mogu osigurati neprekidno praćenje transformacije vrijednosnih lanaca u Europi i djelovanja u cilju razvoja vještina i ljudskih resursa. U tom cilju, bolje uzeti u obzir pametne specijalizacije i njihovo umrežavanje

Amandman 53.

Amandman 53.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup III. – Otvorene inovacije”, alineja 11. (str. 61.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| EIC će izravno podupirati revolucionarne inovacije, no potrebno je dodatno razvijati i podupirati cjelokupno okruženje iz kojeg izrastaju i nastaju europske inovacije: potpora inovacijama diljem Europe u svim dimenzijama i oblicima mora biti zajednički europski pothvat, među ostalim putem politika EU-a i nacionalnih politika i resursa koji se međusobno dopunjuju, ako je to moguće. Ovim je stupom stoga predviđeno i sljedeće: | EIC će izravno podupirati revolucionarne inovacije, no potrebno je dodatno razvijati i podupirati cjelokupno okruženje iz kojeg izrastaju i nastaju europske inovacije: potpora inovacijama diljem Europe
  , njezinih država članica i njihovih regija
  u svim dimenzijama i oblicima mora biti zajednički europski pothvat, među ostalim putem politika EU-a
  i lokalnih, regionalnih
  i nacionalnih politika i resursa koji se međusobno dopunjuju, ako je to moguće. Ovim je stupom stoga predviđeno i sljedeće: |
| — | obnovljeni i pojačani mehanizmi koordinacije i suradnje s državama članicama te pridruženim zemljama, ali i s privatnim inicijativama, kako bi se pružila potpora svim vrstama europskih inovacijskih ekosustava i njihovim sudionicima, |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

EIC će izravno podupirati revolucionarne inovacije, no potrebno je dodatno razvijati i podupirati cjelokupno okruženje iz kojeg izrastaju i nastaju europske inovacije: potpora inovacijama diljem Europe u svim dimenzijama i oblicima mora biti zajednički europski pothvat, među ostalim putem politika EU-a i nacionalnih politika i resursa koji se međusobno dopunjuju, ako je to moguće. Ovim je stupom stoga predviđeno i sljedeće:

EIC će izravno podupirati revolucionarne inovacije, no potrebno je dodatno razvijati i podupirati cjelokupno okruženje iz kojeg izrastaju i nastaju europske inovacije: potpora inovacijama diljem Europe
  , njezinih država članica i njihovih regija
  u svim dimenzijama i oblicima mora biti zajednički europski pothvat, među ostalim putem politika EU-a
  i lokalnih, regionalnih
  i nacionalnih politika i resursa koji se međusobno dopunjuju, ako je to moguće. Ovim je stupom stoga predviđeno i sljedeće:

, njezinih država članica i njihovih regija

i lokalnih, regionalnih

—

obnovljeni i pojačani mehanizmi koordinacije i suradnje s državama članicama te pridruženim zemljama, ali i s privatnim inicijativama, kako bi se pružila potpora svim vrstama europskih inovacijskih ekosustava i njihovim sudionicima,

| — | obnovljeni i pojačani mehanizmi koordinacije i suradnje s
  lokalnim i regionalnim tijelima,
  državama članicama te pridruženim zemljama, ali i s privatnim inicijativama, kako bi se pružila potpora svim vrstama europskih inovacijskih ekosustava i njihovim sudionicima, |
| --- | --- |

—

obnovljeni i pojačani mehanizmi koordinacije i suradnje s
  lokalnim i regionalnim tijelima,
  državama članicama te pridruženim zemljama, ali i s privatnim inicijativama, kako bi se pružila potpora svim vrstama europskih inovacijskih ekosustava i njihovim sudionicima,

lokalnim i regionalnim tijelima,

| — | potpora Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (EIT) te zajednicama znanja i inovacija (ZZI). |
| --- | --- |

—

potpora Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (EIT) te zajednicama znanja i inovacija (ZZI).

| — | potpora Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (EIT) te zajednicama znanja i inovacija (ZZI). |
| --- | --- |

—

potpora Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (EIT) te zajednicama znanja i inovacija (ZZI).

Amandman 54.

Amandman 54.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup III. – Otvorene inovacije”, 1. dio „Europsko vijeće za inovacije”, stavak 1.1. (str. 62.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Posebna će se pozornost posvetiti osiguravanju pravilne i učinkovite komplementarnosti s pojedinačnim ili umreženim inicijativama država članica, uključujući u obliku europskog partnerstva. | Posebna će se pozornost posvetiti osiguravanju pravilne i učinkovite komplementarnosti s pojedinačnim ili umreženim inicijativama država članica
  te regionalnih ekosustava i inovacijskih središta,
  uključujući u obliku europskog partnerstva.
  Za potrebe projekata koji primaju potporu, Tragač i Akcelerator osiguravat će svoje djelovanje u okviru neprekidnog lanca praćenja projekata. EIC će održavati neprekidni dijalog s nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima zaduženima za inovacije kako bi se osigurala komplementarnost intervencija i povećala povezanost i suradnja, uključujući i putem sufinanciranih programa. Taj dijalog preduvjet je za dodjelu pečata izvrsnosti EIC-a. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Posebna će se pozornost posvetiti osiguravanju pravilne i učinkovite komplementarnosti s pojedinačnim ili umreženim inicijativama država članica, uključujući u obliku europskog partnerstva.

Posebna će se pozornost posvetiti osiguravanju pravilne i učinkovite komplementarnosti s pojedinačnim ili umreženim inicijativama država članica
  te regionalnih ekosustava i inovacijskih središta,
  uključujući u obliku europskog partnerstva.
  Za potrebe projekata koji primaju potporu, Tragač i Akcelerator osiguravat će svoje djelovanje u okviru neprekidnog lanca praćenja projekata. EIC će održavati neprekidni dijalog s nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima zaduženima za inovacije kako bi se osigurala komplementarnost intervencija i povećala povezanost i suradnja, uključujući i putem sufinanciranih programa. Taj dijalog preduvjet je za dodjelu pečata izvrsnosti EIC-a.

te regionalnih ekosustava i inovacijskih središta,

Za potrebe projekata koji primaju potporu, Tragač i Akcelerator osiguravat će svoje djelovanje u okviru neprekidnog lanca praćenja projekata. EIC će održavati neprekidni dijalog s nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima zaduženima za inovacije kako bi se osigurala komplementarnost intervencija i povećala povezanost i suradnja, uključujući i putem sufinanciranih programa. Taj dijalog preduvjet je za dodjelu pečata izvrsnosti EIC-a.

Amandman 55.

Amandman 55.

Prilog I. – stup III. (str. 65.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.1.3. | Dodatne aktivnosti EIC-a |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.1.3.

Dodatne aktivnosti EIC-a

| 1.1.3. | Dodatne aktivnosti EIC-a |
| --- | --- |

1.1.3.

Dodatne aktivnosti EIC-a

Osim toga, EIC će provoditi aktivnosti navedene u nastavku.

Osim toga, EIC će provoditi aktivnosti navedene u nastavku.

| — | Usluge EIC-a za ubrzanje poslovanja kojima se podupiru aktivnosti i djelovanja Tragača i Akceleratora. Cilj će biti povezati EIC-ovu zajednicu poduprtih inovatora, uključujući one koji primaju sredstva za pečat izvrsnosti, s ulagateljima, partnerima i javnim naručiteljima. Pružat će se niz usluga usmjeravanja i mentoriranja za djelovanja u okviru EIC-a. Inovatorima će osigurati pristup međunarodnim mrežama potencijalnih partnera, uključujući industrijske, kako bi se dopunio vrijednosni lanac ili razvile tržišne prilike te pronašli ulagači i drugi izvori privatnog ili korporativnog financiranja. Aktivnosti će uključivati događaje uživo (npr. posredničke događaje, predstavljanja), ali i razvoj odgovarajućih platformi ili upotrebu postojećih, u bliskoj vezi s financijskim posrednicima te uz potporu programa InvestEU i Grupe EIB-a. Tim će se aktivnostima ujedno poticati međusobne razmjene iskustava kao izvor učenja u inovacijskom ekosustavu, uz oslanjanje na znanje članova Savjetodavnog odbora na visokoj razini te stipendista EIC-a. |
| --- | --- |

—

Usluge EIC-a za ubrzanje poslovanja kojima se podupiru aktivnosti i djelovanja Tragača i Akceleratora. Cilj će biti povezati EIC-ovu zajednicu poduprtih inovatora, uključujući one koji primaju sredstva za pečat izvrsnosti, s ulagateljima, partnerima i javnim naručiteljima. Pružat će se niz usluga usmjeravanja i mentoriranja za djelovanja u okviru EIC-a. Inovatorima će osigurati pristup međunarodnim mrežama potencijalnih partnera, uključujući industrijske, kako bi se dopunio vrijednosni lanac ili razvile tržišne prilike te pronašli ulagači i drugi izvori privatnog ili korporativnog financiranja. Aktivnosti će uključivati događaje uživo (npr. posredničke događaje, predstavljanja), ali i razvoj odgovarajućih platformi ili upotrebu postojećih, u bliskoj vezi s financijskim posrednicima te uz potporu programa InvestEU i Grupe EIB-a. Tim će se aktivnostima ujedno poticati međusobne razmjene iskustava kao izvor učenja u inovacijskom ekosustavu, uz oslanjanje na znanje članova Savjetodavnog odbora na visokoj razini te stipendista EIC-a.

| — | Usluge EIC-a za ubrzanje poslovanja kojima se podupiru aktivnosti i djelovanja Tragača i Akceleratora. Cilj će biti povezati EIC-ovu zajednicu poduprtih inovatora, uključujući one koji primaju sredstva za pečat izvrsnosti, s ulagateljima, partnerima i javnim naručiteljima
  , ali i nacionalnim i lokalnim akterima koji promiču inovacije i mogli bi dopuniti potporu EIC-a te trajno podupirati inovatore
  . Pružat će se niz usluga usmjeravanja i mentoriranja za djelovanja u okviru EIC-a. Inovatorima će osigurati pristup međunarodnim mrežama potencijalnih partnera, uključujući industrijske, kako bi se dopunio vrijednosni lanac ili razvile tržišne prilike te pronašli ulagači i drugi izvori privatnog ili korporativnog financiranja. Aktivnosti će uključivati događaje uživo (npr. posredničke događaje, predstavljanja), ali i razvoj odgovarajućih platformi ili upotrebu postojećih, u bliskoj vezi s financijskim posrednicima te uz potporu programa InvestEU i Grupe EIB-a. Tim će se aktivnostima ujedno poticati međusobne razmjene iskustava kao izvor učenja u inovacijskom ekosustavu, uz oslanjanje na znanje članova Savjetodavnog odbora na visokoj razini te stipendista EIC-a. |
| --- | --- |

—

Usluge EIC-a za ubrzanje poslovanja kojima se podupiru aktivnosti i djelovanja Tragača i Akceleratora. Cilj će biti povezati EIC-ovu zajednicu poduprtih inovatora, uključujući one koji primaju sredstva za pečat izvrsnosti, s ulagateljima, partnerima i javnim naručiteljima
  , ali i nacionalnim i lokalnim akterima koji promiču inovacije i mogli bi dopuniti potporu EIC-a te trajno podupirati inovatore
  . Pružat će se niz usluga usmjeravanja i mentoriranja za djelovanja u okviru EIC-a. Inovatorima će osigurati pristup međunarodnim mrežama potencijalnih partnera, uključujući industrijske, kako bi se dopunio vrijednosni lanac ili razvile tržišne prilike te pronašli ulagači i drugi izvori privatnog ili korporativnog financiranja. Aktivnosti će uključivati događaje uživo (npr. posredničke događaje, predstavljanja), ali i razvoj odgovarajućih platformi ili upotrebu postojećih, u bliskoj vezi s financijskim posrednicima te uz potporu programa InvestEU i Grupe EIB-a. Tim će se aktivnostima ujedno poticati međusobne razmjene iskustava kao izvor učenja u inovacijskom ekosustavu, uz oslanjanje na znanje članova Savjetodavnog odbora na visokoj razini te stipendista EIC-a.

, ali i nacionalnim i lokalnim akterima koji promiču inovacije i mogli bi dopuniti potporu EIC-a te trajno podupirati inovatore

Amandman 56.

Amandman 56.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup III. – Otvorene inovacije”, „Europsko vijeće za inovacije”, stavak 1.2.2. (str. 67.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.2.2. | Voditelji programa EIC-a |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.2.2.

Voditelji programa EIC-a

Komisija će zauzeti proaktivan pristup upravljanju projektima s visokim rizikom oslanjajući se pritom na potrebnu stručnost.

| 1.2.2. | Voditelji programa EIC-a |
| --- | --- |

1.2.2.

Voditelji programa EIC-a

Komisija će zauzeti proaktivan pristup upravljanju projektima s visokim rizikom oslanjajući se pritom na potrebnu stručnost.

Komisija će privremeno imenovati nekoliko voditelja programa EIC-a koji će je podupirati pri uočavanju kretanja u području tehnologije te joj pružati operativne smjernice.

Komisija će privremeno imenovati nekoliko voditelja programa EIC-a koji će je podupirati pri uočavanju kretanja u području tehnologije te joj pružati operativne smjernice.

Voditelji programa unovačit će se iz različitih područja, uključujući poduzeća, sveučilišta, nacionalne laboratorije i istraživačke centre. Sa sobom će donijeti iscrpno stručno znanje iz osobnog iskustva i godina rada u tom području. Dolazit će iz redova uvaženih rukovoditelja koji su vodili multidisciplinarne istraživačke timove ili upravljali velikim institucijskim programima te će znati koliko je važno da neumorno, kreativno i naširoko iznose svoje vizije. Naposljetku, imat će iskustva u nadzoru važnih proračuna za kakve treba imati osjećaj odgovornosti.

Voditelji programa unovačit će se iz različitih područja, uključujući
  javne dionike specijalizirane za inovacije,
  poduzeća, sveučilišta, nacionalne laboratorije i istraživačke centre. Sa sobom će donijeti iscrpno stručno znanje iz osobnog iskustva i godina rada u tom području. Dolazit će iz redova uvaženih rukovoditelja koji su vodili multidisciplinarne istraživačke timove ili upravljali velikim institucijskim programima te će znati koliko je važno da neumorno, kreativno i naširoko iznose svoje vizije. Naposljetku, imat će iskustva u nadzoru važnih proračuna za kakve treba imati osjećaj odgovornosti.

javne dionike specijalizirane za inovacije,

Amandman 57.

Amandman 57.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup III. – Otvorene inovacije”, „Europski inovacijski ekosustavi”, stavak 2.1. (str. 69.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.1. | Obrazloženje |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.1.

2.1.

Obrazloženje

| 2.1. | Obrazloženje |
| --- | --- |

2.1.

2.1.

Obrazloženje

Kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal inovacija u koje su uključeni istraživači, poduzetnici, industrija i društvo u cjelini, EU mora poboljšati okruženje u kojem one mogu uspijevati na svim razinama. To znači da treba pridonijeti razvoju djelotvornog inovacijskog ekosustava na razini EU-a te poticati suradnju, umrežavanje i razmjenu ideja, sredstava i vještina među nacionalnim i lokalnim inovacijskim ekosustavima.

Kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal inovacija u koje su uključeni istraživači, poduzetnici, industrija i društvo u cjelini, EU mora poboljšati okruženje u kojem one mogu uspijevati na svim razinama. To znači da treba pridonijeti razvoju djelotvornog inovacijskog ekosustava na razini EU-a te poticati suradnju, umrežavanje i razmjenu ideja, sredstava i vještina među nacionalnim i lokalnim inovacijskim ekosustavima.

EU usto mora nastojati razviti ekosustave koji, osim inovacija u privatnim poduzećima, podupiru i društvene inovacije te inovacije u javnom sektoru. Naime,
  državni sektor mora
  uvoditi inovacije i obnavljati se kako bi
  mogao
  podupirati regulatorne i upravne promjene koje su potrebne za pružanje potpore opsežnoj primjeni novih tehnologija i odgovaranje na sve veću javnu potražnju za učinkovitijim i djelotvornijim pružanjem usluga. Društvene su inovacije ključne za poboljšanje dobrobiti naših društava.

državni sektor mora

mogao

EU usto mora nastojati razviti ekosustave koji, osim inovacija u privatnim poduzećima, podupiru i društvene inovacije te inovacije u
  volonterskom, neprofitnom i
  javnom sektoru. Naime,
  ti sektori moraju
  uvoditi inovacije i obnavljati se kako bi
  mogli
  podupirati regulatorne i upravne promjene koje su potrebne za pružanje potpore opsežnoj primjeni novih tehnologija i odgovaranje na sve veću javnu potražnju za učinkovitijim i djelotvornijim pružanjem usluga. Društvene su inovacije ključne za poboljšanje dobrobiti naših društava.

volonterskom, neprofitnom i

ti sektori moraju

mogli

Amandman 58.

Amandman 58.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup III. – Otvorene inovacije”, stavak 2.2. (str. 69.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.2. | Područja djelovanja |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.2.

2.2.

Područja djelovanja

| 2.2. | Područja djelovanja |
| --- | --- |

2.2.

2.2.

Područja djelovanja

Prvi će korak Komisije biti organizacija foruma EIC-a za države članice te tijela javne vlasti pridruženih zemalja zadužena za nacionalne politike i programe inovacija u cilju promicanja koordinacije i dijaloga o razvoju inovacijskog ekosustava EU-a. U okviru tog foruma EIC-a Komisija će poduzeti korake navedene u nastavku.

Prvi će korak Komisije biti organizacija foruma EIC-a za države članice
  , gradove i regije
  te tijela javne vlasti pridruženih zemalja zadužena za nacionalne politike i programe inovacija u cilju promicanja koordinacije i dijaloga o razvoju inovacijskog ekosustava EU-a. U okviru tog foruma EIC-a Komisija će poduzeti korake navedene u nastavku.

, gradove i regije

| — | Razmotrit će izradu propisa koji pogoduju inovacijama stalnom primjenom načela inovativnosti te razvojem inovativnih pristupa javnoj nabavi, uključujući razvoj i jačanje instrumenta za javnu nabavu inovativnih rješenja kako bi se poticale inovacije. Osim toga, opservatorij za inovacije u javnom sektoru nastavit će podupirati unutarnja inovacijska nastojanja uprave zajedno s poboljšanim instrumentom za političku podršku. |
| --- | --- |

—

Razmotrit će izradu propisa koji pogoduju inovacijama stalnom primjenom načela inovativnosti te razvojem inovativnih pristupa javnoj nabavi, uključujući razvoj i jačanje instrumenta za javnu nabavu inovativnih rješenja kako bi se poticale inovacije. Osim toga, opservatorij za inovacije u javnom sektoru nastavit će podupirati unutarnja inovacijska nastojanja uprave zajedno s poboljšanim instrumentom za političku podršku.

| — | Razmotrit će izradu propisa koji pogoduju inovacijama stalnom primjenom načela inovativnosti te razvojem inovativnih pristupa javnoj nabavi, uključujući razvoj i jačanje instrumenta za javnu nabavu inovativnih rješenja kako bi se poticale inovacije. Osim toga, opservatorij za inovacije u javnom sektoru nastavit će podupirati unutarnja inovacijska nastojanja uprave zajedno s poboljšanim instrumentom za političku podršku. |
| --- | --- |

—

Razmotrit će izradu propisa koji pogoduju inovacijama stalnom primjenom načela inovativnosti te razvojem inovativnih pristupa javnoj nabavi, uključujući razvoj i jačanje instrumenta za javnu nabavu inovativnih rješenja kako bi se poticale inovacije. Osim toga, opservatorij za inovacije u javnom sektoru nastavit će podupirati unutarnja inovacijska nastojanja uprave zajedno s poboljšanim instrumentom za političku podršku.

| — | Promicat će usklađivanje istraživačkih i inovacijskih planova s nastojanjima EU-a da konsolidira otvoreno tržište za tokove kapitala i ulaganja, kao što je razvoj ključnih okvirnih uvjeta koji pogoduju inovacijama u okviru unije tržišta kapitala. |
| --- | --- |

—

Promicat će usklađivanje istraživačkih i inovacijskih planova s nastojanjima EU-a da konsolidira otvoreno tržište za tokove kapitala i ulaganja, kao što je razvoj ključnih okvirnih uvjeta koji pogoduju inovacijama u okviru unije tržišta kapitala.

| — | Promicat će usklađivanje istraživačkih i inovacijskih planova s nastojanjima EU-a da konsolidira otvoreno tržište za tokove kapitala i ulaganja, kao što je razvoj ključnih okvirnih uvjeta koji pogoduju inovacijama u okviru unije tržišta kapitala. |
| --- | --- |

—

Promicat će usklađivanje istraživačkih i inovacijskih planova s nastojanjima EU-a da konsolidira otvoreno tržište za tokove kapitala i ulaganja, kao što je razvoj ključnih okvirnih uvjeta koji pogoduju inovacijama u okviru unije tržišta kapitala.

| — | Poboljšat će koordinaciju između nacionalnih inovacijskih programa i EIC-a kako bi se potaknule operativne sinergije i izbjeglo preklapanje, i to razmjenom podataka o programima i njihovoj provedbi, resursima i stručnosti, analizom i praćenjem tehnoloških i inovacijskih trendova te povezivanjem odgovarajućih zajednica inovatora. |
| --- | --- |

—

Poboljšat će koordinaciju između nacionalnih inovacijskih programa i EIC-a kako bi se potaknule operativne sinergije i izbjeglo preklapanje, i to razmjenom podataka o programima i njihovoj provedbi, resursima i stručnosti, analizom i praćenjem tehnoloških i inovacijskih trendova te povezivanjem odgovarajućih zajednica inovatora.

| — | Poboljšat će koordinaciju između nacionalnih
  , regionalnih i lokalnih
  inovacijskih programa i EIC-a kako bi se potaknule operativne sinergije i izbjeglo preklapanje, i to razmjenom podataka o programima i njihovoj provedbi, resursima i stručnosti, analizom i praćenjem tehnoloških i inovacijskih trendova te povezivanjem odgovarajućih zajednica inovatora. |
| --- | --- |

—

Poboljšat će koordinaciju između nacionalnih
  , regionalnih i lokalnih
  inovacijskih programa i EIC-a kako bi se potaknule operativne sinergije i izbjeglo preklapanje, i to razmjenom podataka o programima i njihovoj provedbi, resursima i stručnosti, analizom i praćenjem tehnoloških i inovacijskih trendova te povezivanjem odgovarajućih zajednica inovatora.

, regionalnih i lokalnih

| — | Poticat će utvrđivanje, karakterizaciju, priznavanje i promicanje regionalnih ekosustava i inovacijskih središta, njihovo povezivanje u pogledu pametnih specijalizacija, njihovo usklađivanje u okviru konzorcija koji bi mogli značajno doprinijeti provedbi ciljeva programa, a osobito njegovu stupu „Otvorene inovacije”; |
| --- | --- |

—

Poticat će utvrđivanje, karakterizaciju, priznavanje i promicanje regionalnih ekosustava i inovacijskih središta, njihovo povezivanje u pogledu pametnih specijalizacija, njihovo usklađivanje u okviru konzorcija koji bi mogli značajno doprinijeti provedbi ciljeva programa, a osobito njegovu stupu „Otvorene inovacije”;

Poticat će utvrđivanje, karakterizaciju, priznavanje i promicanje regionalnih ekosustava i inovacijskih središta, njihovo povezivanje u pogledu pametnih specijalizacija, njihovo usklađivanje u okviru konzorcija koji bi mogli značajno doprinijeti provedbi ciljeva programa, a osobito njegovu stupu „Otvorene inovacije”;

| — | Izradit će zajedničku komunikacijsku strategiju za inovacije u EU-u. Njome će se nastojati potaknuti najdarovitiji inovatori i poduzetnici u EU-u, osobito mladi pokretači, MSP-ovi te novoosnovana poduzeća, među ostalim i iz novih dijelova EU-a. Naglasak će biti na dodanoj vrijednosti EU-a koju tehnički, netehnički i društveni inovatori mogu pružiti građanima EU-a tako što će pretvoriti svoju ideju/viziju u uspješno poduzeće (socijalna vrijednost/učinak, radna mjesta i rast, društveni razvoj). |
| --- | --- |

—

Izradit će zajedničku komunikacijsku strategiju za inovacije u EU-u. Njome će se nastojati potaknuti najdarovitiji inovatori i poduzetnici u EU-u, osobito mladi pokretači, MSP-ovi te novoosnovana poduzeća, među ostalim i iz novih dijelova EU-a. Naglasak će biti na dodanoj vrijednosti EU-a koju tehnički, netehnički i društveni inovatori mogu pružiti građanima EU-a tako što će pretvoriti svoju ideju/viziju u uspješno poduzeće (socijalna vrijednost/učinak, radna mjesta i rast, društveni razvoj).

| — | Izradit će zajedničku komunikacijsku strategiju za inovacije u EU-u. Njome će se nastojati potaknuti najdarovitiji inovatori i poduzetnici u EU-u, osobito mladi pokretači, MSP-ovi te novoosnovana poduzeća, među ostalim i iz novih dijelova EU-a. Naglasak će biti na dodanoj vrijednosti EU-a koju tehnički, netehnički i društveni inovatori mogu pružiti građanima EU-a tako što će pretvoriti svoju ideju/viziju u uspješno poduzeće (socijalna vrijednost/učinak, radna mjesta i rast, društveni razvoj). |
| --- | --- |

—

Izradit će zajedničku komunikacijsku strategiju za inovacije u EU-u. Njome će se nastojati potaknuti najdarovitiji inovatori i poduzetnici u EU-u, osobito mladi pokretači, MSP-ovi te novoosnovana poduzeća, među ostalim i iz novih dijelova EU-a. Naglasak će biti na dodanoj vrijednosti EU-a koju tehnički, netehnički i društveni inovatori mogu pružiti građanima EU-a tako što će pretvoriti svoju ideju/viziju u uspješno poduzeće (socijalna vrijednost/učinak, radna mjesta i rast, društveni razvoj).

Aktivnosti će se provoditi kako bi se osigurala učinkovita komplementarnost između vrsta djelovanja EIC-a i njihova posebnog naglaska na revolucionarnim inovacijama te aktivnosti koje provode države članice i pridružene zemlje, ali i privatne inicijative, kako bi se poduprle sve vrste inovacija, doprlo do svih inovatora diljem EU-a te kako bi im se pružila bolja i odgovarajuća potpora.

Aktivnosti će se provoditi kako bi se osigurala učinkovita komplementarnost između vrsta djelovanja EIC-a i njihova posebnog naglaska na revolucionarnim inovacijama te aktivnosti koje provode države članice
  , regije i gradovi
  i pridružene zemlje, ali i privatne inicijative, kako bi se poduprle sve vrste inovacija, doprlo do svih inovatora diljem EU-a te kako bi im se pružila bolja i odgovarajuća potpora.

, regije i gradovi

Obrazloženje

Obrazloženje

Gradovi, regije i njihovi inovacijski ekosustavi moraju biti u središtu EIC-a.

Amandman 59.

Amandman 59.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup III. – Otvorene inovacije”, „Europski inovacijski ekosustavi”, stavak 2.2. (str. 70.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U tu će svrhu EU poduzeti korake navedene u nastavku. | U tu će svrhu EU poduzeti korake navedene u nastavku. |
| — | Promicati i sufinancirati zajedničke inovacijske programe koje provode tijela nadležna za javne nacionalne, regionalne ili lokalne inovacijske politike i programe, a kojima se mogu pridružiti privatni subjekti koji podupiru inovacije i inovatore. Takvi zajednički programi koji se temelje na potražnji mogu se, među ostalim, usredotočiti na potporu u ranoj fazi i potporu studijama izvedivosti, suradnju između akademske zajednice i poduzeća, potporu suradničkim istraživanjima te prijenosu tehnologije i znanja među visokotehnološkim MSP-ovima, internacionalizaciju MSP-ova, analizu i razvoj tržišta, digitalizaciju niskotehnoloških MSP-ova, financijske instrumente za inovacijske aktivnosti u fazi neposredno prije uvođenja na tržište ili za samo uvođenje te društvene inovacije. Jednako tako mogu obuhvaćati zajedničke inicijative javne nabave, kojima se inovacijama omogućuje komercijalizacija u javnom sektoru, osobito u prilog razvoju nove politike. To bi moglo biti posebno učinkovito za poticanje inovacija u područjima javnih usluga i za pružanje tržišnih prilika europskim inovatorima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U tu će svrhu EU poduzeti korake navedene u nastavku.

U tu će svrhu EU poduzeti korake navedene u nastavku.

—

Promicati i sufinancirati zajedničke inovacijske programe koje provode tijela nadležna za javne nacionalne, regionalne ili lokalne inovacijske politike i programe, a kojima se mogu pridružiti privatni subjekti koji podupiru inovacije i inovatore. Takvi zajednički programi koji se temelje na potražnji mogu se, među ostalim, usredotočiti na potporu u ranoj fazi i potporu studijama izvedivosti, suradnju između akademske zajednice i poduzeća, potporu suradničkim istraživanjima te prijenosu tehnologije i znanja među visokotehnološkim MSP-ovima, internacionalizaciju MSP-ova, analizu i razvoj tržišta, digitalizaciju niskotehnoloških MSP-ova, financijske instrumente za inovacijske aktivnosti u fazi neposredno prije uvođenja na tržište ili za samo uvođenje te društvene inovacije. Jednako tako mogu obuhvaćati zajedničke inicijative javne nabave, kojima se inovacijama omogućuje komercijalizacija u javnom sektoru, osobito u prilog razvoju nove politike. To bi moglo biti posebno učinkovito za poticanje inovacija u područjima javnih usluga i za pružanje tržišnih prilika europskim inovatorima.

| — | Promicati i sufinancirati zajedničke inovacijske programe koje provode tijela nadležna za javne nacionalne, regionalne ili lokalne inovacijske politike i programe, a kojima se mogu pridružiti privatni subjekti koji podupiru inovacije i inovatore.
  Ti zajednički programi mogu biti u obliku konzorcija koji okupljaju regionalne ekosustave i inovacijska središta.
  Takvi zajednički programi koji se temelje na potražnji mogu se, među ostalim, usredotočiti na potporu u ranoj fazi i potporu studijama izvedivosti
  (čiji dodatni istraživački radovi koji bi omogućili dokazivanje koncepta, demonstracijske projekte i pokusne linije)
  suradnju između akademske zajednice i poduzeća, potporu suradničkim istraživanjima te prijenosu tehnologije i znanja među visokotehnološkim MSP-ovima, internacionalizaciju MSP-ova, analizu i razvoj tržišta, digitalizaciju niskotehnoloških MSP-ova, financijske instrumente za inovacijske aktivnosti u fazi neposredno prije uvođenja na tržište ili za samo uvođenje te društvene inovacije. Jednako tako mogu obuhvaćati zajedničke inicijative javne nabave, kojima se inovacijama omogućuje komercijalizacija u javnom sektoru, osobito u prilog razvoju nove politike. To bi moglo biti posebno učinkovito za poticanje inovacija u područjima javnih usluga i za pružanje tržišnih prilika europskim inovatorima. |
| --- | --- |

—

Promicati i sufinancirati zajedničke inovacijske programe koje provode tijela nadležna za javne nacionalne, regionalne ili lokalne inovacijske politike i programe, a kojima se mogu pridružiti privatni subjekti koji podupiru inovacije i inovatore.
  Ti zajednički programi mogu biti u obliku konzorcija koji okupljaju regionalne ekosustave i inovacijska središta.
  Takvi zajednički programi koji se temelje na potražnji mogu se, među ostalim, usredotočiti na potporu u ranoj fazi i potporu studijama izvedivosti
  (čiji dodatni istraživački radovi koji bi omogućili dokazivanje koncepta, demonstracijske projekte i pokusne linije)
  suradnju između akademske zajednice i poduzeća, potporu suradničkim istraživanjima te prijenosu tehnologije i znanja među visokotehnološkim MSP-ovima, internacionalizaciju MSP-ova, analizu i razvoj tržišta, digitalizaciju niskotehnoloških MSP-ova, financijske instrumente za inovacijske aktivnosti u fazi neposredno prije uvođenja na tržište ili za samo uvođenje te društvene inovacije. Jednako tako mogu obuhvaćati zajedničke inicijative javne nabave, kojima se inovacijama omogućuje komercijalizacija u javnom sektoru, osobito u prilog razvoju nove politike. To bi moglo biti posebno učinkovito za poticanje inovacija u područjima javnih usluga i za pružanje tržišnih prilika europskim inovatorima.

Ti zajednički programi mogu biti u obliku konzorcija koji okupljaju regionalne ekosustave i inovacijska središta.

(čiji dodatni istraživački radovi koji bi omogućili dokazivanje koncepta, demonstracijske projekte i pokusne linije)

| — | Podupirati i zajedničke programe mentoriranja, savjetovanja, tehničke pomoći i drugih usluga koje inovatorima pružaju mreže kao što je Europska poduzetnička mreža (EEN), klasteri, paneuropske platforme kao što je Startup Europe, lokalni inovacijski akteri, javni, ali i privatni, te posebice inkubatori i inovacijski centri koji bi osim toga mogli biti međusobno povezani kako bi pogodovali uspostavi partnerstava među inovatorima. Potpora se može pružati i u cilju promicanja mekih vještina u području inovacija, među ostalim za mreže strukovnih institucija i uz blisku suradnju s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju. |
| --- | --- |

—

Podupirati i zajedničke programe mentoriranja, savjetovanja, tehničke pomoći i drugih usluga koje inovatorima pružaju mreže kao što je Europska poduzetnička mreža (EEN), klasteri, paneuropske platforme kao što je Startup Europe, lokalni inovacijski akteri, javni, ali i privatni, te posebice inkubatori i inovacijski centri koji bi osim toga mogli biti međusobno povezani kako bi pogodovali uspostavi partnerstava među inovatorima. Potpora se može pružati i u cilju promicanja mekih vještina u području inovacija, među ostalim za mreže strukovnih institucija i uz blisku suradnju s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju.

| — | Podupirati i zajedničke programe mentoriranja, savjetovanja, tehničke pomoći i drugih usluga koje inovatorima pružaju mreže kao što je Europska poduzetnička mreža (EEN), klasteri, paneuropske platforme kao što je Startup Europe,
  regionalni i
  lokalni inovacijski akteri, javni, ali i privatni, te posebice inkubatori i inovacijski centri koji bi osim toga mogli biti međusobno povezani kako bi pogodovali uspostavi partnerstava među inovatorima. Potpora se može pružati i u cilju promicanja mekih vještina u području inovacija, među ostalim za mreže strukovnih institucija i uz blisku suradnju s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju. |
| --- | --- |

—

Podupirati i zajedničke programe mentoriranja, savjetovanja, tehničke pomoći i drugih usluga koje inovatorima pružaju mreže kao što je Europska poduzetnička mreža (EEN), klasteri, paneuropske platforme kao što je Startup Europe,
  regionalni i
  lokalni inovacijski akteri, javni, ali i privatni, te posebice inkubatori i inovacijski centri koji bi osim toga mogli biti međusobno povezani kako bi pogodovali uspostavi partnerstava među inovatorima. Potpora se može pružati i u cilju promicanja mekih vještina u području inovacija, među ostalim za mreže strukovnih institucija i uz blisku suradnju s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju.

regionalni i

Amandman 60.

Amandman 60.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup III. – Otvorene inovacije”, „Europski inovacijski ekosustavi”, stavak 2.2. (str. 70.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| EU će usto poduzeti mjere potrebne za daljnje praćenje i poticanje cjelokupnog inovacijskog okruženja te sposobnosti upravljanja inovacijama u Europi. | EU će usto poduzeti mjere potrebne za daljnje praćenje i poticanje cjelokupnog inovacijskog okruženja te sposobnosti upravljanja inovacijama u Europi. |
| | Komisija će s gradovima i regijama uspostaviti forum regionalnih ekosustava i inovacijskih središta kako bi se poboljšalo poznavanje njihovih uvjeta nastajanja i uspjeha, njihova doprinosa europskoj znanstvenoj izvrsnosti i dinamici inovacija te kako bi se olakšao i ojačao njihov doprinos provedbi programa i ostvarivanju njegovih ciljeva. |
| Aktivnosti potpore ekosustavima provodit će Komisija uz potporu izvršne agencije za postupak ocjenjivanja. | Aktivnosti potpore ekosustavima provodit će Komisija uz potporu izvršne agencije za postupak ocjenjivanja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

EU će usto poduzeti mjere potrebne za daljnje praćenje i poticanje cjelokupnog inovacijskog okruženja te sposobnosti upravljanja inovacijama u Europi.

EU će usto poduzeti mjere potrebne za daljnje praćenje i poticanje cjelokupnog inovacijskog okruženja te sposobnosti upravljanja inovacijama u Europi.

Komisija će s gradovima i regijama uspostaviti forum regionalnih ekosustava i inovacijskih središta kako bi se poboljšalo poznavanje njihovih uvjeta nastajanja i uspjeha, njihova doprinosa europskoj znanstvenoj izvrsnosti i dinamici inovacija te kako bi se olakšao i ojačao njihov doprinos provedbi programa i ostvarivanju njegovih ciljeva.

Komisija će s gradovima i regijama uspostaviti forum regionalnih ekosustava i inovacijskih središta kako bi se poboljšalo poznavanje njihovih uvjeta nastajanja i uspjeha, njihova doprinosa europskoj znanstvenoj izvrsnosti i dinamici inovacija te kako bi se olakšao i ojačao njihov doprinos provedbi programa i ostvarivanju njegovih ciljeva.

Aktivnosti potpore ekosustavima provodit će Komisija uz potporu izvršne agencije za postupak ocjenjivanja.

Aktivnosti potpore ekosustavima provodit će Komisija uz potporu izvršne agencije za postupak ocjenjivanja.

Amandman 61.

Amandman 61.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup III. – Otvorene inovacije”, „Europski institut za inovacije i tehnologiju”, stavak 3.1., alineja 2. (str. 71.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Potrebno je uložiti dodatne napore u razvoj ekosustava u kojima istraživači, inovatori, industrije i vlade mogu lako komunicirati. | Potrebno je uložiti dodatne napore u razvoj ekosustava u kojima istraživači, inovatori, industrije i vlade
  kao i lokalna i regionalna tijela
  mogu lako komunicirati. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Potrebno je uložiti dodatne napore u razvoj ekosustava u kojima istraživači, inovatori, industrije i vlade mogu lako komunicirati.

Potrebno je uložiti dodatne napore u razvoj ekosustava u kojima istraživači, inovatori, industrije i vlade
  kao i lokalna i regionalna tijela
  mogu lako komunicirati.

kao i lokalna i regionalna tijela

Amandman 62.

Amandman 62.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup III. – Otvorene inovacije”, „Europski institut za inovacije i tehnologiju”, stavak 3.1., alineja 4. prva rečenica (str. 71.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Zbog prirode i razmjera inovacijskih izazova potrebno je povezivanje i mobilizacija aktera i resursa na europskoj razini, i to poticanjem prekogranične suradnje. | Zbog prirode i razmjera inovacijskih izazova potrebno je povezivanje i mobilizacija aktera i resursa na europskoj razini, i to poticanjem
  transregionalne i
  prekogranične suradnje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Zbog prirode i razmjera inovacijskih izazova potrebno je povezivanje i mobilizacija aktera i resursa na europskoj razini, i to poticanjem prekogranične suradnje.

Zbog prirode i razmjera inovacijskih izazova potrebno je povezivanje i mobilizacija aktera i resursa na europskoj razini, i to poticanjem
  transregionalne i
  prekogranične suradnje.

transregionalne i

Amandman 63.

Amandman 63.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup III. – Otvorene inovacije”, „Europski institut za inovacije i tehnologiju”, stavak 3.2.1. (str. 71. i 72.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.2. | Područja djelovanja |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.2.

3.2.

Područja djelovanja

| 3.2. | Područja djelovanja |
| --- | --- |

3.2.

3.2.

Područja djelovanja

| 3.2.1. | Održivi inovacijski ekosustavi diljem Europe |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Održivi inovacijski ekosustavi diljem Europe

EIT će imati snažniju ulogu u jačanju održivih inovacijskih ekosustava diljem Europe. Konkretno, EIT će nastaviti s radom prvenstveno u okviru svojih zajednica znanja i inovacija (ZZI), odnosno europskih partnerstava velikih razmjera kojima se odgovara na posebne društvene izazove. On će i dalje jačati inovacijske ekosustave oko njih, i to poticanjem integracije istraživanja, inovacija i obrazovanja. Nadalje, EIT će pridonijeti premošćivanju postojećih nedostataka u uspješnosti u području inovacija diljem Europe širenjem svojeg Regionalnog programa za inovacije (EIT RIS). EIT će raditi s inovacijskim ekosustavima s velikim potencijalom za inovacije koji se temelji na strategiji, tematskom usklađivanju i učinku, u bliskoj sinergiji sa strategijama i platformama za pametnu specijalizaciju.

| 3.2.1. | Održivi inovacijski ekosustavi diljem Europe |
| --- | --- |

3.2.1.

3.2.1.

Održivi inovacijski ekosustavi diljem Europe

EIT će imati snažniju ulogu u jačanju održivih inovacijskih ekosustava diljem Europe. Konkretno, EIT će nastaviti s radom prvenstveno u okviru svojih zajednica znanja i inovacija (ZZI), odnosno europskih partnerstava velikih razmjera kojima se odgovara na posebne društvene izazove. On će i dalje jačati inovacijske ekosustave oko njih, i to poticanjem integracije istraživanja, inovacija i obrazovanja. Nadalje, EIT će pridonijeti premošćivanju postojećih nedostataka u uspješnosti u području inovacija diljem Europe širenjem svojeg Regionalnog programa za inovacije (EIT RIS). EIT će raditi s inovacijskim ekosustavima
  , a osobito s regionalnim ekosustavima i inovacijskim središtima
  s velikim potencijalom za inovacije koji se temelji na strategiji, tematskom usklađivanju i učinku, u bliskoj sinergiji sa strategijama i platformama za pametnu specijalizaciju.

, a osobito s regionalnim ekosustavima i inovacijskim središtima

Amandman 64.

Amandman 64.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Stup III. – Otvorene inovacije”, „Europski institut za inovacije i tehnologiju”, stavak 3.2.4. (str. 73.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U kratkim crtama | U kratkim crtama |
| — | suradnja s EIC-om na usklađivanju potpore (npr. sredstava i usluga) koja se nudi vrlo inovativnim pothvatima u fazi pokretanja i rasta, posebice u okviru ZZI-ja, |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U kratkim crtama

U kratkim crtama

U kratkim crtama

U kratkim crtama

—

suradnja s EIC-om na usklađivanju potpore (npr. sredstava i usluga) koja se nudi vrlo inovativnim pothvatima u fazi pokretanja i rasta, posebice u okviru ZZI-ja,

| — | suradnja s EIC-om na usklađivanju potpore (npr. sredstava i usluga) koja se nudi vrlo inovativnim pothvatima u fazi pokretanja i rasta, posebice u okviru ZZI-ja, |
| --- | --- |

—

suradnja s EIC-om na usklađivanju potpore (npr. sredstava i usluga) koja se nudi vrlo inovativnim pothvatima u fazi pokretanja i rasta, posebice u okviru ZZI-ja,

| — | planiranje i provedba aktivnosti EIT-a kako bi se maksimalno povećale sinergije i komplementarnosti s djelovanjima iz stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, |
| --- | --- |

—

planiranje i provedba aktivnosti EIT-a kako bi se maksimalno povećale sinergije i komplementarnosti s djelovanjima iz stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”,

| — | planiranje i provedba aktivnosti EIT-a kako bi se maksimalno povećale sinergije i komplementarnosti s djelovanjima iz stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, |
| --- | --- |

—

planiranje i provedba aktivnosti EIT-a kako bi se maksimalno povećale sinergije i komplementarnosti s djelovanjima iz stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”,

| — | suradnja s državama članicama EU-a na nacionalnoj i regionalnoj razini, uspostava strukturiranog dijaloga i usklađivanje djelovanja kako bi se ostvarile sinergije s postojećim nacionalnim inicijativama u cilju utvrđivanja, razmjene i širenja dobre prakse i pouka, |
| --- | --- |

—

suradnja s državama članicama EU-a na nacionalnoj i regionalnoj razini, uspostava strukturiranog dijaloga i usklađivanje djelovanja kako bi se ostvarile sinergije s postojećim nacionalnim inicijativama u cilju utvrđivanja, razmjene i širenja dobre prakse i pouka,

| — | suradnja s državama članicama EU-a na nacionalnoj i regionalnoj razini
  , te s lokalnim i regionalnim tijelima vlasti,
  uspostava strukturiranog dijaloga i usklađivanje djelovanja kako bi se ostvarile sinergije s postojećim nacionalnim
  , regionalnim i lokalnim
  inicijativama u cilju utvrđivanja, razmjene i širenja dobre prakse i pouka, |
| --- | --- |

—

suradnja s državama članicama EU-a na nacionalnoj i regionalnoj razini
  , te s lokalnim i regionalnim tijelima vlasti,
  uspostava strukturiranog dijaloga i usklađivanje djelovanja kako bi se ostvarile sinergije s postojećim nacionalnim
  , regionalnim i lokalnim
  inicijativama u cilju utvrđivanja, razmjene i širenja dobre prakse i pouka,

, te s lokalnim i regionalnim tijelima vlasti,

, regionalnim i lokalnim

Amandman 65.

Amandman 65.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, alineja 4. (str. 75.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Osim toga,
  istraživanje i inovacije smatraju se udaljenima i elitističkima, bez jasnih prednosti za građane, čime se potiču stavovi koji otežavaju stvaranje i prihvaćanje inovativnih rješenja te skepticizam u pogledu javnih politika koje se temelje na dokazima. Zbog toga su potrebni bolja povezanost znanstvenika, građana i tvoraca politika te čvršći pristupi objedinjenjavanju samih znanstvenih dokaza. | Te razlike i nejednak pristup istraživanjima i inovacijama narušili su odnos povjerenja s građanima, ali
  istraživanje i inovacije
  također
  se smatraju udaljenima i elitističkima, bez jasnih prednosti za građane, čime se potiču stavovi koji otežavaju stvaranje i prihvaćanje inovativnih rješenja te skepticizam u pogledu javnih politika koje se temelje na dokazima. Zbog toga su potrebni
  borba protiv utvrđenih razlika i
  bolja povezanost znanstvenika, građana i tvoraca politika te čvršći pristupi objedinjavanju samih znanstvenih dokaza. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Osim toga,
  istraživanje i inovacije smatraju se udaljenima i elitističkima, bez jasnih prednosti za građane, čime se potiču stavovi koji otežavaju stvaranje i prihvaćanje inovativnih rješenja te skepticizam u pogledu javnih politika koje se temelje na dokazima. Zbog toga su potrebni bolja povezanost znanstvenika, građana i tvoraca politika te čvršći pristupi objedinjenjavanju samih znanstvenih dokaza.

Osim toga,

Te razlike i nejednak pristup istraživanjima i inovacijama narušili su odnos povjerenja s građanima, ali
  istraživanje i inovacije
  također
  se smatraju udaljenima i elitističkima, bez jasnih prednosti za građane, čime se potiču stavovi koji otežavaju stvaranje i prihvaćanje inovativnih rješenja te skepticizam u pogledu javnih politika koje se temelje na dokazima. Zbog toga su potrebni
  borba protiv utvrđenih razlika i
  bolja povezanost znanstvenika, građana i tvoraca politika te čvršći pristupi objedinjavanju samih znanstvenih dokaza.

Te razlike i nejednak pristup istraživanjima i inovacijama narušili su odnos povjerenja s građanima, ali

također

borba protiv utvrđenih razlika i

Amandman 66.

Amandman 66.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, alineja 5. (str. 75.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| EU sada treba postaviti ambicioznije ciljeve u pogledu kvalitete i učinka svojeg istraživačkog i inovacijskog sustava, za što će biti potrebno revitalizirati europski istraživački prostor uz bolju potporu iz EU-ova Okvirnog programa za istraživanje i inovacije. Točnije, treba uvesti dobro integriran i prilagođen skup mjera EU-a te reforme i poboljšanja učinkovitosti na nacionalnoj razini (kojima se može pridonijeti putem strategija pametne specijalizacije koje se podupiru u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj), a s druge pak strane institucijske promjene u organizacijama koje financiraju i provode istraživanja, uključujući sveučilišta. Objedinjavanjem napora na razini EU-a mogu se iskoristiti sinergije i utvrditi razina potrebna za postizanje veće učinkovitosti i odjeka nacionalnih reformi politike. | EU sada treba postaviti ambicioznije ciljeve u pogledu kvalitete i učinka svojeg istraživačkog i inovacijskog sustava, za što će biti potrebno revitalizirati europski istraživački prostor uz bolju potporu iz EU-ova Okvirnog programa za istraživanje i inovacije. Točnije, treba uvesti dobro integriran i prilagođen skup mjera EU-a te reforme i poboljšanja učinkovitosti na nacionalnoj
  , regionalnoj i lokalnoj
  razini (kojima se može pridonijeti putem strategija pametne specijalizacije koje se podupiru u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj), a s druge pak strane institucijske promjene u organizacijama koje financiraju i provode istraživanja, uključujući sveučilišta. Objedinjavanjem napora na razini EU-a mogu se iskoristiti sinergije i utvrditi razina potrebna za postizanje veće učinkovitosti i odjeka nacionalnih
  , regionalnih i lokalnih
  reformi politike. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

EU sada treba postaviti ambicioznije ciljeve u pogledu kvalitete i učinka svojeg istraživačkog i inovacijskog sustava, za što će biti potrebno revitalizirati europski istraživački prostor uz bolju potporu iz EU-ova Okvirnog programa za istraživanje i inovacije. Točnije, treba uvesti dobro integriran i prilagođen skup mjera EU-a te reforme i poboljšanja učinkovitosti na nacionalnoj razini (kojima se može pridonijeti putem strategija pametne specijalizacije koje se podupiru u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj), a s druge pak strane institucijske promjene u organizacijama koje financiraju i provode istraživanja, uključujući sveučilišta. Objedinjavanjem napora na razini EU-a mogu se iskoristiti sinergije i utvrditi razina potrebna za postizanje veće učinkovitosti i odjeka nacionalnih reformi politike.

EU sada treba postaviti ambicioznije ciljeve u pogledu kvalitete i učinka svojeg istraživačkog i inovacijskog sustava, za što će biti potrebno revitalizirati europski istraživački prostor uz bolju potporu iz EU-ova Okvirnog programa za istraživanje i inovacije. Točnije, treba uvesti dobro integriran i prilagođen skup mjera EU-a te reforme i poboljšanja učinkovitosti na nacionalnoj
  , regionalnoj i lokalnoj
  razini (kojima se može pridonijeti putem strategija pametne specijalizacije koje se podupiru u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj), a s druge pak strane institucijske promjene u organizacijama koje financiraju i provode istraživanja, uključujući sveučilišta. Objedinjavanjem napora na razini EU-a mogu se iskoristiti sinergije i utvrditi razina potrebna za postizanje veće učinkovitosti i odjeka nacionalnih
  , regionalnih i lokalnih
  reformi politike.

, regionalnoj i lokalnoj

, regionalnih i lokalnih

Amandman 67.

Amandman 67.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, alineja 6. (str. 75.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Aktivnosti koje se podupiru u okviru ovog dijela odnose se na prioritete politike EIP-a, uz istodobno podupiranje svih dijelova programa Obzor Europa. Ujedno se mogu pokrenuti aktivnosti za poticanje „protoka mozgova” diljem EIP-a s pomoću mobilnosti istraživača i inovatora. | Aktivnosti koje se podupiru u okviru ovog dijela odnose se na prioritete politike EIP-a, uz istodobno podupiranje svih dijelova programa Obzor Europa. Ujedno se mogu pokrenuti aktivnosti za poticanje „protoka mozgova” diljem EIP-a s pomoću mobilnosti istraživača i inovatora.
  Druge aktivnosti mogu se usmjeriti na potporu nastajanju, strukturiranju i izvrsnosti novih regionalnih ekosustava i inovacijskih središta u državama članicama i regijama koje kaskaju u pogledu razvoja istraživanja i inovacija. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Aktivnosti koje se podupiru u okviru ovog dijela odnose se na prioritete politike EIP-a, uz istodobno podupiranje svih dijelova programa Obzor Europa. Ujedno se mogu pokrenuti aktivnosti za poticanje „protoka mozgova” diljem EIP-a s pomoću mobilnosti istraživača i inovatora.

Aktivnosti koje se podupiru u okviru ovog dijela odnose se na prioritete politike EIP-a, uz istodobno podupiranje svih dijelova programa Obzor Europa. Ujedno se mogu pokrenuti aktivnosti za poticanje „protoka mozgova” diljem EIP-a s pomoću mobilnosti istraživača i inovatora.
  Druge aktivnosti mogu se usmjeriti na potporu nastajanju, strukturiranju i izvrsnosti novih regionalnih ekosustava i inovacijskih središta u državama članicama i regijama koje kaskaju u pogledu razvoja istraživanja i inovacija.

Druge aktivnosti mogu se usmjeriti na potporu nastajanju, strukturiranju i izvrsnosti novih regionalnih ekosustava i inovacijskih središta u državama članicama i regijama koje kaskaju u pogledu razvoja istraživanja i inovacija.

Amandman 68.

Amandman 68.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, „Dijeljenje izvrsnosti” (str. 77.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U kratkim crtama | U kratkim crtama |
| — | udruživanje, radi uspostave novih centara izvrsnosti ili nadogradnje postojećih u prihvatljivim zemljama, nadovezujući se na partnerstva između vodećih znanstvenih institucija i partnerskih ustanova, |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U kratkim crtama

U kratkim crtama

U kratkim crtama

U kratkim crtama

—

udruživanje, radi uspostave novih centara izvrsnosti ili nadogradnje postojećih u prihvatljivim zemljama, nadovezujući se na partnerstva između vodećih znanstvenih institucija i partnerskih ustanova,

| — | udruživanje, radi uspostave
  novih regionalnih ekosustava i inovacijskih središta i
  novih centara izvrsnosti ili nadogradnje postojećih u prihvatljivim zemljama, nadovezujući se na partnerstva između vodećih znanstvenih institucija i partnerskih ustanova, |
| --- | --- |

—

udruživanje, radi uspostave
  novih regionalnih ekosustava i inovacijskih središta i
  novih centara izvrsnosti ili nadogradnje postojećih u prihvatljivim zemljama, nadovezujući se na partnerstva između vodećih znanstvenih institucija i partnerskih ustanova,

novih regionalnih ekosustava i inovacijskih središta i

| — | twinning, kako bi se znatno ojačala sveučilišna ili istraživačka organizacija iz prihvatljive zemlje u određenom području povezivanjem s međunarodno vodećim istraživačkim institucijama iz drugih država članica ili pridruženih zemalja, |
| --- | --- |

—

twinning, kako bi se znatno ojačala sveučilišna ili istraživačka organizacija iz prihvatljive zemlje u određenom području povezivanjem s međunarodno vodećim istraživačkim institucijama iz drugih država članica ili pridruženih zemalja,

| — | twinning, kako bi se znatno ojačala sveučilišna ili istraživačka organizacija iz prihvatljive zemlje u određenom području povezivanjem s međunarodno vodećim istraživačkim institucijama iz drugih država članica ili pridruženih zemalja, |
| --- | --- |

—

twinning, kako bi se znatno ojačala sveučilišna ili istraživačka organizacija iz prihvatljive zemlje u određenom području povezivanjem s međunarodno vodećim istraživačkim institucijama iz drugih država članica ili pridruženih zemalja,

| — | katedre EIP-a za potporu sveučilištima ili istraživačkim organizacijama u privlačenju i zadržavanju visokokvalitetnih ljudskih resursa pod vodstvom izvanrednog istraživača i voditelja istraživanja („nositelj katedre EIP-a”) te u provedbi strukturnih promjena u cilju postizanja izvrsnosti na održivoj osnovi, |
| --- | --- |

—

katedre EIP-a za potporu sveučilištima ili istraživačkim organizacijama u privlačenju i zadržavanju visokokvalitetnih ljudskih resursa pod vodstvom izvanrednog istraživača i voditelja istraživanja („nositelj katedre EIP-a”) te u provedbi strukturnih promjena u cilju postizanja izvrsnosti na održivoj osnovi,

| — | katedre EIP-a za potporu sveučilištima ili istraživačkim organizacijama u privlačenju i zadržavanju visokokvalitetnih ljudskih resursa pod vodstvom izvanrednog istraživača i voditelja istraživanja („nositelj katedre EIP-a”) te u provedbi strukturnih promjena u cilju postizanja izvrsnosti na održivoj osnovi, |
| --- | --- |

—

katedre EIP-a za potporu sveučilištima ili istraživačkim organizacijama u privlačenju i zadržavanju visokokvalitetnih ljudskih resursa pod vodstvom izvanrednog istraživača i voditelja istraživanja („nositelj katedre EIP-a”) te u provedbi strukturnih promjena u cilju postizanja izvrsnosti na održivoj osnovi,

| — | Europska suradnja u znanosti i tehnologiji (COST), koja uključuje ambiciozne uvjete za sudjelovanje prihvatljivih zemalja, i druge mjere za potporu u pogledu znanstvenog umrežavanja, izgradnje kapaciteta i razvoja karijere istraživača iz tih ciljnih zemalja; 80 % ukupnog proračuna COST-a bit će namijenjeno mjerama koje su u potpunosti usklađene s ciljevima ovog područja intervencije. |
| --- | --- |

—

Europska suradnja u znanosti i tehnologiji (COST), koja uključuje ambiciozne uvjete za sudjelovanje prihvatljivih zemalja, i druge mjere za potporu u pogledu znanstvenog umrežavanja, izgradnje kapaciteta i razvoja karijere istraživača iz tih ciljnih zemalja; 80 % ukupnog proračuna COST-a bit će namijenjeno mjerama koje su u potpunosti usklađene s ciljevima ovog područja intervencije.

| — | Europska suradnja u znanosti i tehnologiji (COST), koja uključuje ambiciozne uvjete za sudjelovanje prihvatljivih zemalja, i druge mjere za potporu u pogledu znanstvenog umrežavanja, izgradnje kapaciteta i razvoja karijere istraživača iz tih ciljnih zemalja; 80 % ukupnog proračuna COST-a bit će namijenjeno mjerama koje su u potpunosti usklađene s ciljevima ovog područja intervencije. |
| --- | --- |

—

Europska suradnja u znanosti i tehnologiji (COST), koja uključuje ambiciozne uvjete za sudjelovanje prihvatljivih zemalja, i druge mjere za potporu u pogledu znanstvenog umrežavanja, izgradnje kapaciteta i razvoja karijere istraživača iz tih ciljnih zemalja; 80 % ukupnog proračuna COST-a bit će namijenjeno mjerama koje su u potpunosti usklađene s ciljevima ovog područja intervencije.

| — | transregionalna suradnja u pogledu zajedničkih pametnih specijalizacija te između regionalnih ekosustava i inovacijskih središta, uz podršku i olakšavanje sudjelovanja novih ekosustava i ekosustava u razvoju. |
| --- | --- |

—

transregionalna suradnja u pogledu zajedničkih pametnih specijalizacija te između regionalnih ekosustava i inovacijskih središta, uz podršku i olakšavanje sudjelovanja novih ekosustava i ekosustava u razvoju.

transregionalna suradnja u pogledu zajedničkih pametnih specijalizacija te između regionalnih ekosustava i inovacijskih središta, uz podršku i olakšavanje sudjelovanja novih ekosustava i ekosustava u razvoju.

Amandman 69.

Amandman 69.

Prilog I. „Programske aktivnosti”, „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, „Reforma i jačanje europskog sustava istraživanja i inovacija” (str. 79.)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Reforme politika na nacionalnoj razini uzajamno će se ojačavati razvojem inicijativa politike na razini EU-a, istraživanja, umrežavanja, partnerstva, koordinacije, prikupljanja podataka te praćenja i evaluacije. | Reforme politika na nacionalnoj
  , regionalnoj i lokalnoj
  razini uzajamno će se ojačavati razvojem inicijativa politike na razini EU-a, istraživanja, umrežavanja, partnerstva, koordinacije, prikupljanja podataka te praćenja i evaluacije. |
| U kratkim crtama | U kratkim crtama |
| — | jačanje baze dokaza za istraživačku i inovacijsku politiku, a radi boljeg razumijevanja različitih dimenzija i komponenata nacionalnih istraživačkih i inovacijskih sustava, uključujući pokretače, učinke i povezane politike, |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Reforme politika na nacionalnoj razini uzajamno će se ojačavati razvojem inicijativa politike na razini EU-a, istraživanja, umrežavanja, partnerstva, koordinacije, prikupljanja podataka te praćenja i evaluacije.

Reforme politika na nacionalnoj
  , regionalnoj i lokalnoj
  razini uzajamno će se ojačavati razvojem inicijativa politike na razini EU-a, istraživanja, umrežavanja, partnerstva, koordinacije, prikupljanja podataka te praćenja i evaluacije.

, regionalnoj i lokalnoj

U kratkim crtama

U kratkim crtama

U kratkim crtama

U kratkim crtama

—

jačanje baze dokaza za istraživačku i inovacijsku politiku, a radi boljeg razumijevanja različitih dimenzija i komponenata nacionalnih istraživačkih i inovacijskih sustava, uključujući pokretače, učinke i povezane politike,

| — | jačanje baze dokaza za istraživačku i inovacijsku politiku, a radi boljeg razumijevanja različitih dimenzija i komponenata nacionalnih
  , regionalnih i lokalnih
  istraživačkih i inovacijskih sustava, uključujući pokretače, učinke i povezane politike, |
| --- | --- |

—

jačanje baze dokaza za istraživačku i inovacijsku politiku, a radi boljeg razumijevanja različitih dimenzija i komponenata nacionalnih
  , regionalnih i lokalnih
  istraživačkih i inovacijskih sustava, uključujući pokretače, učinke i povezane politike,

, regionalnih i lokalnih

| — | aktivnosti predviđanja novih potreba u koordinaciji i na temelju zajedničkog planiranja s nacionalnim agencijama i dionicima okrenutima budućnosti na participativan način, nadovezujući se na napredak u metodologiji predviđanja kako bi ishodi bili od veće važnosti za politike, uz istodobno iskorištavanje sinergija u cijelom programu i izvan njega, |
| --- | --- |

—

aktivnosti predviđanja novih potreba u koordinaciji i na temelju zajedničkog planiranja s nacionalnim agencijama i dionicima okrenutima budućnosti na participativan način, nadovezujući se na napredak u metodologiji predviđanja kako bi ishodi bili od veće važnosti za politike, uz istodobno iskorištavanje sinergija u cijelom programu i izvan njega,

| — | aktivnosti predviđanja novih potreba u koordinaciji i na temelju zajedničkog planiranja s nacionalnim agencijama
  , lokalnim i regionalnim tijelima
  i dionicima okrenutima budućnosti na participativan način, nadovezujući se na napredak u metodologiji predviđanja kako bi ishodi bili od veće važnosti za politike, uz istodobno iskorištavanje sinergija u cijelom programu i izvan njega; |
| --- | --- |

—

aktivnosti predviđanja novih potreba u koordinaciji i na temelju zajedničkog planiranja s nacionalnim agencijama
  , lokalnim i regionalnim tijelima
  i dionicima okrenutima budućnosti na participativan način, nadovezujući se na napredak u metodologiji predviđanja kako bi ishodi bili od veće važnosti za politike, uz istodobno iskorištavanje sinergija u cijelom programu i izvan njega;

, lokalnim i regionalnim tijelima

| — | ubrzavanje prelaska na otvorenu znanost praćenjem, analizom i podupiranjem razvoja i prihvaćanja otvorenih znanstvenih politika i praksa na razini država članica, regija, institucija i istraživača na način na koji se maksimalno povećavaju sinergije i usklađenost na razini EU-a; |
| --- | --- |

—

ubrzavanje prelaska na otvorenu znanost praćenjem, analizom i podupiranjem razvoja i prihvaćanja otvorenih znanstvenih politika i praksa na razini država članica, regija, institucija i istraživača na način na koji se maksimalno povećavaju sinergije i usklađenost na razini EU-a;

| — | ubrzavanje prelaska na otvorenu znanost praćenjem, analizom i podupiranjem razvoja i prihvaćanja otvorenih znanstvenih politika i praksa na razini država članica, regija
  , gradova
  , institucija i istraživača na način na koji se maksimalno povećavaju sinergije i usklađenost na razini EU-a; |
| --- | --- |

—

ubrzavanje prelaska na otvorenu znanost praćenjem, analizom i podupiranjem razvoja i prihvaćanja otvorenih znanstvenih politika i praksa na razini država članica, regija
  , gradova
  , institucija i istraživača na način na koji se maksimalno povećavaju sinergije i usklađenost na razini EU-a;

, gradova

| — | potpora reformi nacionalnih istraživačkih i inovacijskih politika, među ostalim jačanjem skupa usluga instrumenta za političku podršku (tj. istorazinskih ocjena, posebnih aktivnosti potpore, aktivnosti uzajamnog učenja i centra znanja) državama članicama i pridruženim zemljama, koje djeluju u sinergiji s Europskim fondom za regionalni razvoj, Službom za potporu strukturnim reformama i instrumentom za provedbu reformi, |
| --- | --- |

—

potpora reformi nacionalnih istraživačkih i inovacijskih politika, među ostalim jačanjem skupa usluga instrumenta za političku podršku (tj. istorazinskih ocjena, posebnih aktivnosti potpore, aktivnosti uzajamnog učenja i centra znanja) državama članicama i pridruženim zemljama, koje djeluju u sinergiji s Europskim fondom za regionalni razvoj, Službom za potporu strukturnim reformama i instrumentom za provedbu reformi,

| — | potpora reformi nacionalnih
  , regionalnih i lokalnih
  istraživačkih i inovacijskih politika, među ostalim jačanjem skupa usluga instrumenta za političku podršku (tj. istorazinskih ocjena, posebnih aktivnosti potpore, aktivnosti uzajamnog učenja i centra znanja) državama članicama
  , regijama i gradovima
  i pridruženim zemljama, koje djeluju u sinergiji s Europskim fondom za regionalni razvoj, Službom za potporu strukturnim reformama i instrumentom za provedbu reformi, |
| --- | --- |

—

potpora reformi nacionalnih
  , regionalnih i lokalnih
  istraživačkih i inovacijskih politika, među ostalim jačanjem skupa usluga instrumenta za političku podršku (tj. istorazinskih ocjena, posebnih aktivnosti potpore, aktivnosti uzajamnog učenja i centra znanja) državama članicama
  , regijama i gradovima
  i pridruženim zemljama, koje djeluju u sinergiji s Europskim fondom za regionalni razvoj, Službom za potporu strukturnim reformama i instrumentom za provedbu reformi,

, regionalnih i lokalnih

, regijama i gradovima

| — | podrška nastanku, strukturiranju i razvoju regionalnih ekosustava i inovacijskih središta. Ako zahtjev zajedno podnesu države članice i regionalna i lokalna tijela, može se provesti posebna mjera suradnje između Komisije i tih nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela radi jačanja relevantnosti upotrebe ERDF-a i fonda ESF+ u području istraživanja i inovacija, olakšavanja pristupa programu Obzor Europa i jačanja sinergija između različitih fondova i okvirnog programa, na primjer, u okviru novih europskih partnerstava i sufinanciranih programa. Službe i agencije Komisije zadužene za provedbu programa Obzor Europa izravno će sudjelovati u tom mehanizmu; |
| --- | --- |

—

podrška nastanku, strukturiranju i razvoju regionalnih ekosustava i inovacijskih središta. Ako zahtjev zajedno podnesu države članice i regionalna i lokalna tijela, može se provesti posebna mjera suradnje između Komisije i tih nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela radi jačanja relevantnosti upotrebe ERDF-a i fonda ESF+ u području istraživanja i inovacija, olakšavanja pristupa programu Obzor Europa i jačanja sinergija između različitih fondova i okvirnog programa, na primjer, u okviru novih europskih partnerstava i sufinanciranih programa. Službe i agencije Komisije zadužene za provedbu programa Obzor Europa izravno će sudjelovati u tom mehanizmu;

podrška nastanku, strukturiranju i razvoju regionalnih ekosustava i inovacijskih središta. Ako zahtjev zajedno podnesu države članice i regionalna i lokalna tijela, može se provesti posebna mjera suradnje između Komisije i tih nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela radi jačanja relevantnosti upotrebe ERDF-a i fonda ESF+ u području istraživanja i inovacija, olakšavanja pristupa programu Obzor Europa i jačanja sinergija između različitih fondova i okvirnog programa, na primjer, u okviru novih europskih partnerstava i sufinanciranih programa. Službe i agencije Komisije zadužene za provedbu programa Obzor Europa izravno će sudjelovati u tom mehanizmu;

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | ponavlja svoj poziv na globalni pristup financijskim naporima Unije za istraživanje, obrazovanje i inovacije, koji trenutno nije obuhvaćen proračunskim radovima; |
| --- | --- |

1.

ponavlja svoj poziv na globalni pristup financijskim naporima Unije za istraživanje, obrazovanje i inovacije, koji trenutno nije obuhvaćen proračunskim radovima;

| 2. | smatra da je razina sredstava dodijeljenih Obzoru Europa zadovoljavajuća u sadašnjem proračunskom kontekstu i da bi samo veliko povećanje proračuna Unije moglo opravdati ponovnu procjenu koja bi se tada trebala usredotočiti na III. stup i dio „Jačanje europskog istraživačkog prostora”; |
| --- | --- |

2.

smatra da je razina sredstava dodijeljenih Obzoru Europa zadovoljavajuća u sadašnjem proračunskom kontekstu i da bi samo veliko povećanje proračuna Unije moglo opravdati ponovnu procjenu koja bi se tada trebala usredotočiti na III. stup i dio „Jačanje europskog istraživačkog prostora”;

| 3. | izražava zabrinutost zbog rasta nejednakosti između gradova i regija koji se u velikoj mjeri koriste okvirnim programom za istraživanje i razvoj, čiji će proračun rasti, i drugih, koji snose posljedice smanjenja proračuna kohezijske politike; ponovno ističe da u skladu s člankom 174. UFEU-a Unija razvija i provodi aktivnosti koje vode jačanju njezine ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, te upozorava na to da su poduzete mjere nedovoljne kako bi se smanjile razlike među regijama, suočilo s izazovima, uključujući demografske izazove, i potaknuo pristup programu Obzor Europa za sve; |
| --- | --- |

3.

izražava zabrinutost zbog rasta nejednakosti između gradova i regija koji se u velikoj mjeri koriste okvirnim programom za istraživanje i razvoj, čiji će proračun rasti, i drugih, koji snose posljedice smanjenja proračuna kohezijske politike; ponovno ističe da u skladu s člankom 174. UFEU-a Unija razvija i provodi aktivnosti koje vode jačanju njezine ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, te upozorava na to da su poduzete mjere nedovoljne kako bi se smanjile razlike među regijama, suočilo s izazovima, uključujući demografske izazove, i potaknuo pristup programu Obzor Europa za sve;

| 4. | poziva da se stvarno uzme u obzir izvrsnost raspodijeljena u svim državama članicama i regijama Unije kako bi se povisila razina znanstvene izvrsnosti cijele Europe, a ne samo nekolicine velikih regija i metropola; |
| --- | --- |

4.

poziva da se stvarno uzme u obzir izvrsnost raspodijeljena u svim državama članicama i regijama Unije kako bi se povisila razina znanstvene izvrsnosti cijele Europe, a ne samo nekolicine velikih regija i metropola;

| 5. | ističe napredak ostvaren time što su se u Obzoru Europa uzeli u obzir lokalni i regionalni uvjeti, ali izražava žaljenje što se uporno odbija prihvatiti teritorijalna pripadnost znanstvene izvrsnosti, doprinos regionalnih ekosustava i inovacijskih središta dinamici Unije te uloga lokalnih i regionalnih tijela u planiranju i provedbi politika istraživanja i inovacija; smatra da je uvođenje formalne definicije regionalnih ekosustava i inovacijskih centara uvjet da se oni doista uzmu u obzir; |
| --- | --- |

5.

ističe napredak ostvaren time što su se u Obzoru Europa uzeli u obzir lokalni i regionalni uvjeti, ali izražava žaljenje što se uporno odbija prihvatiti teritorijalna pripadnost znanstvene izvrsnosti, doprinos regionalnih ekosustava i inovacijskih središta dinamici Unije te uloga lokalnih i regionalnih tijela u planiranju i provedbi politika istraživanja i inovacija; smatra da je uvođenje formalne definicije regionalnih ekosustava i inovacijskih centara uvjet da se oni doista uzmu u obzir;

| 6. | ustrajno poziva na puno i potpuno sudjelovanje lokalnih i regionalnih tijela u provedbi strateškog planiranja koje će voditi provedbu programa Obzor Europa i da se u tom okviru uzmu u obzir strategije pametne specijalizacije; |
| --- | --- |

6.

ustrajno poziva na puno i potpuno sudjelovanje lokalnih i regionalnih tijela u provedbi strateškog planiranja koje će voditi provedbu programa Obzor Europa i da se u tom okviru uzmu u obzir strategije pametne specijalizacije;

| 7. | smatra da treba priznati teritorijalne učinke kao sastavne elemente pojma učinka za ocjenjivanje programa i projekata; |
| --- | --- |

7.

smatra da treba priznati teritorijalne učinke kao sastavne elemente pojma učinka za ocjenjivanje programa i projekata;

| 8. | smatra da je nužno jasno utvrditi potrebnu povezanost europskih, nacionalnih, regionalnih i lokalnih politika i da lokalna i regionalna tijela budu sudionici Europskog vijeća za inovacije; |
| --- | --- |

8.

smatra da je nužno jasno utvrditi potrebnu povezanost europskih, nacionalnih, regionalnih i lokalnih politika i da lokalna i regionalna tijela budu sudionici Europskog vijeća za inovacije;

| 9. | u potpunosti podupire nova europska partnerstva i sufinancirane mjere koje mogu postati povlaštena sredstva financiranja transregionalne suradnje, a te programe mogu voditi konzorciji regionalnih ekosustava i inovacijskih središta (pristup povezivanja teritorija); poziva da se znatan dio programa Obzor Europa primijeni na te načine, osobito u II. i III. stupu; |
| --- | --- |

9.

u potpunosti podupire nova europska partnerstva i sufinancirane mjere koje mogu postati povlaštena sredstva financiranja transregionalne suradnje, a te programe mogu voditi konzorciji regionalnih ekosustava i inovacijskih središta (pristup povezivanja teritorija); poziva da se znatan dio programa Obzor Europa primijeni na te načine, osobito u II. i III. stupu;

| 10. | izražava želju da sva sredstva aktivirana za sufinanciranje mjere ili akcijskog programa koji se temelji na programu Obzor Europa budu podložna pravnim propisima koji se primjenjuju na taj program, osobito propise u vezi s državnim potporama; |
| --- | --- |

10.

izražava želju da sva sredstva aktivirana za sufinanciranje mjere ili akcijskog programa koji se temelji na programu Obzor Europa budu podložna pravnim propisima koji se primjenjuju na taj program, osobito propise u vezi s državnim potporama;

| 11. | smatra da je nužan jasan okvir za sinergije među različitim fondovima i okvirnim programima u okviru pet načela (dosljednosti, komplementarnosti, usklađenosti, zajedničkog oblikovanja, priznavanja zajednica lokalnih dionika); naglašava presudnu važnost pristupa stvarnog zajedničkog oblikovanja, osobito primjenom pečata izvrsnosti; |
| --- | --- |

11.

smatra da je nužan jasan okvir za sinergije među različitim fondovima i okvirnim programima u okviru pet načela (dosljednosti, komplementarnosti, usklađenosti, zajedničkog oblikovanja, priznavanja zajednica lokalnih dionika); naglašava presudnu važnost pristupa stvarnog zajedničkog oblikovanja, osobito primjenom pečata izvrsnosti;

| 12. | izričito se protivi tome da o mogućnosti prijenosa dijela sredstava kohezijske politike na program Obzor Europa sustavno odlučuju države članice; ustraje na tome da tu mogućnost koristi predmetno upravljačko tijelo te da o načinima aktiviranja tih sredstava zajedno odlučuju to tijelo i Komisija i da jamče povrat tih sredstava u predmetno zemljopisno područje; |
| --- | --- |

12.

izričito se protivi tome da o mogućnosti prijenosa dijela sredstava kohezijske politike na program Obzor Europa sustavno odlučuju države članice; ustraje na tome da tu mogućnost koristi predmetno upravljačko tijelo te da o načinima aktiviranja tih sredstava zajedno odlučuju to tijelo i Komisija i da jamče povrat tih sredstava u predmetno zemljopisno područje;

| 13. | naglašava važnost i interes mjere potpore „europskim inovacijskim ekosustavima”, predviđene u III. stupu, poziva da se njezin proračun znatno poveća i da se taj pristup osobito namijeni regionalnim ekosustavima i inovacijskim središtima; |
| --- | --- |

13.

naglašava važnost i interes mjere potpore „europskim inovacijskim ekosustavima”, predviđene u III. stupu, poziva da se njezin proračun znatno poveća i da se taj pristup osobito namijeni regionalnim ekosustavima i inovacijskim središtima;

| 14. | kada je riječ o II. stupu, izražava zabrinutost zbog opasnosti od banaliziranja „misija” i poziva na povratak operativnom pristupu i pristupu zajedničkog oblikovanja predloženom u Lamyjevu izvješću; također izražava zabrinutost zbog slabe zastupljenosti humanističkih i društvenih znanosti; poziva na proširenje tema koje se već obrađuju u klasteru „Uključivo i sigurno društvo”; |
| --- | --- |

14.

kada je riječ o II. stupu, izražava zabrinutost zbog opasnosti od banaliziranja „misija” i poziva na povratak operativnom pristupu i pristupu zajedničkog oblikovanja predloženom u Lamyjevu izvješću; također izražava zabrinutost zbog slabe zastupljenosti humanističkih i društvenih znanosti; poziva na proširenje tema koje se već obrađuju u klasteru „Uključivo i sigurno društvo”;

| 15. | zahtijeva da u okviru klastera „Hrana i prirodni resursi” u području poljoprivrede prednost da istraživanju načina agroekološke proizvodnje i agrošumarstva, kao i razvoju lokalnih poljoprivredno-prehrambenih sustava; |
| --- | --- |

15.

zahtijeva da u okviru klastera „Hrana i prirodni resursi” u području poljoprivrede prednost da istraživanju načina agroekološke proizvodnje i agrošumarstva, kao i razvoju lokalnih poljoprivredno-prehrambenih sustava;

| 16. | napominje da su prijedlozi Komisije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; naglašava da je važno uzeti u obzir prijedloge uključene u to izvješće kako bi se konkretno proveli zaključci radne skupine za supsidijarnost; |
| --- | --- |

16.

napominje da su prijedlozi Komisije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; naglašava da je važno uzeti u obzir prijedloge uključene u to izvješće kako bi se konkretno proveli zaključci radne skupine za supsidijarnost;

Bruxelles, 9. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/125

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Prijedlog uredbe o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo

(2018/C 461/12)

| Glavna izvjestiteljica: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PSE), predsjednica Vijeća departmana Finistère |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
  COM(2018) 390 final |

Glavna izvjestiteljica:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR/PSE), predsjednica Vijeća departmana Finistère

Referentni dokument/i:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća

COM(2018) 390 final

I.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Amandman 1.

Uvodna izjava 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Višegodišnjim financijskim okvirom utvrđenim u Uredbi (EU) xx/xx[6] predviđa se da se u okviru proračuna Unije mora nastaviti podupirati ribarstvena i pomorska politika. Proračun EFPR-a
  , u
  tekućim cijenama, trebao bi iznositi 6 140 000 000  EUR. Sredstva EFPR-a trebala bi se dijeliti na podijeljeno, izravno i neizravno upravljanje. Za potporu u okviru podijeljenog upravljanja trebalo bi dodijeliti 5 311 000 000  EUR, a za potporu u okviru izravnog i neizravnog upravljanja
  829 000 000  EUR
  . Kako bi se zajamčila stabilnost, prije svega u pogledu ostvarenja ciljeva iz ZRP-a, utvrđivanje raspodjele sredstava među državama članicama u okviru podijeljenog upravljanja za programsko razdoblje 2021.–2027. trebalo bi se temeljiti na udjelima u EFPR-u iz razdoblja 2014.–2020. Posebne iznose trebalo bi namijeniti za najudaljenije regije, kontrolu i izvršenje te prikupljanje i obradu podataka u svrhu upravljanja ribarstvom i u znanstvene svrhe, a iznose za trajni prestanak i izvanredni prestanak ribolovnih aktivnosti trebalo bi ograničiti. | Višegodišnjim financijskim okvirom utvrđenim u Uredbi (EU) xx/xx[6] predviđa se da se u okviru proračuna Unije mora nastaviti podupirati ribarstvena i pomorska politika. Proračun EFPR-a
  trebao bi se zadržati na istoj razini kao u razdoblju 2014. – 2020. U
  tekućim cijenama, trebao bi iznositi 6 400 000 000  EUR. Sredstva EFPR-a trebala bi se dijeliti na podijeljeno, izravno i neizravno upravljanje. Za potporu u okviru podijeljenog upravljanja trebalo bi dodijeliti
  90 % ukupnog proračuna EFPR-a (
  5 760 000 000  EUR), a za potporu u okviru izravnog i neizravnog upravljanja
  10 % (640 000 000  EUR)
  . Kako bi se zajamčila stabilnost, prije svega u pogledu ostvarenja ciljeva iz ZRP-a, utvrđivanje raspodjele sredstava među državama članicama u okviru podijeljenog upravljanja za programsko razdoblje 2021.–2027. trebalo bi se temeljiti na udjelima u EFPR-u iz razdoblja 2014.–2020. Posebne iznose trebalo bi namijeniti za najudaljenije regije, kontrolu i izvršenje te prikupljanje i obradu podataka u svrhu upravljanja ribarstvom i u znanstvene svrhe, a iznose za trajni prestanak i izvanredni prestanak ribolovnih aktivnosti trebalo bi ograničiti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Višegodišnjim financijskim okvirom utvrđenim u Uredbi (EU) xx/xx[6] predviđa se da se u okviru proračuna Unije mora nastaviti podupirati ribarstvena i pomorska politika. Proračun EFPR-a
  , u
  tekućim cijenama, trebao bi iznositi 6 140 000 000  EUR. Sredstva EFPR-a trebala bi se dijeliti na podijeljeno, izravno i neizravno upravljanje. Za potporu u okviru podijeljenog upravljanja trebalo bi dodijeliti 5 311 000 000  EUR, a za potporu u okviru izravnog i neizravnog upravljanja
  829 000 000  EUR
  . Kako bi se zajamčila stabilnost, prije svega u pogledu ostvarenja ciljeva iz ZRP-a, utvrđivanje raspodjele sredstava među državama članicama u okviru podijeljenog upravljanja za programsko razdoblje 2021.–2027. trebalo bi se temeljiti na udjelima u EFPR-u iz razdoblja 2014.–2020. Posebne iznose trebalo bi namijeniti za najudaljenije regije, kontrolu i izvršenje te prikupljanje i obradu podataka u svrhu upravljanja ribarstvom i u znanstvene svrhe, a iznose za trajni prestanak i izvanredni prestanak ribolovnih aktivnosti trebalo bi ograničiti.

Višegodišnjim financijskim okvirom utvrđenim u Uredbi (EU) xx/xx[6] predviđa se da se u okviru proračuna Unije mora nastaviti podupirati ribarstvena i pomorska politika. Proračun EFPR-a
  trebao bi se zadržati na istoj razini kao u razdoblju 2014. – 2020. U
  tekućim cijenama, trebao bi iznositi 6 400 000 000  EUR. Sredstva EFPR-a trebala bi se dijeliti na podijeljeno, izravno i neizravno upravljanje. Za potporu u okviru podijeljenog upravljanja trebalo bi dodijeliti
  90 % ukupnog proračuna EFPR-a (
  5 760 000 000  EUR), a za potporu u okviru izravnog i neizravnog upravljanja
  10 % (640 000 000  EUR)
  . Kako bi se zajamčila stabilnost, prije svega u pogledu ostvarenja ciljeva iz ZRP-a, utvrđivanje raspodjele sredstava među državama članicama u okviru podijeljenog upravljanja za programsko razdoblje 2021.–2027. trebalo bi se temeljiti na udjelima u EFPR-u iz razdoblja 2014.–2020. Posebne iznose trebalo bi namijeniti za najudaljenije regije, kontrolu i izvršenje te prikupljanje i obradu podataka u svrhu upravljanja ribarstvom i u znanstvene svrhe, a iznose za trajni prestanak i izvanredni prestanak ribolovnih aktivnosti trebalo bi ograničiti.

Obrazloženje

Potrebno je zadržati proračunska sredstva na istoj razini kao i prije. Trebala bi se ponovo koristiti podjela između podijeljenog, izravnog i neizravnog upravljanja u odnosu 90:10 (umjesto predloženog udjela od 86 % za podijeljeno upravljanje).

Amandman 2.

Uvodna izjava 10.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (10)EFPR bi se trebao temeljiti na četiri prioriteta: poticanje održivog ribarstva i očuvanja morskih bioloških resursa; doprinos sigurnosti opskrbe hranom u Uniji zahvaljujući akvakulturi i tržištima koji su konkurentni i održivi; omogućivanje rasta održivog plavoga gospodarstva i poticanje prosperitetnih obalnih zajednica; jačanje međunarodnog upravljanja oceanima i jamčenje sigurnih i čistih mora i oceana kojima se održivo upravlja. Te bi prioritete trebalo ostvarivati u okviru podijeljenog, izravnog i neizravnog upravljanja. | (10)EFPR bi se trebao temeljiti na četiri prioriteta: poticanje održivog ribarstva i očuvanja morskih bioloških resursa; doprinos sigurnosti opskrbe hranom u Uniji zahvaljujući akvakulturi i tržištima koji su konkurentni i održivi; omogućivanje rasta održivog plavoga gospodarstva i poticanje prosperitetnih obalnih zajednica; jačanje međunarodnog upravljanja oceanima i jamčenje sigurnih i čistih mora i oceana kojima se održivo upravlja. Te bi prioritete trebalo ostvarivati u okviru podijeljenog, izravnog i neizravnog upravljanja.
  S obzirom na trenutačne izazove s kojima se suočavaju ribarstvena i pomorska politika, naročito je važno novim EFPR-om osigurati da sredstva budu lako dostupna korisnicima; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(10)EFPR bi se trebao temeljiti na četiri prioriteta: poticanje održivog ribarstva i očuvanja morskih bioloških resursa; doprinos sigurnosti opskrbe hranom u Uniji zahvaljujući akvakulturi i tržištima koji su konkurentni i održivi; omogućivanje rasta održivog plavoga gospodarstva i poticanje prosperitetnih obalnih zajednica; jačanje međunarodnog upravljanja oceanima i jamčenje sigurnih i čistih mora i oceana kojima se održivo upravlja. Te bi prioritete trebalo ostvarivati u okviru podijeljenog, izravnog i neizravnog upravljanja.

(10)EFPR bi se trebao temeljiti na četiri prioriteta: poticanje održivog ribarstva i očuvanja morskih bioloških resursa; doprinos sigurnosti opskrbe hranom u Uniji zahvaljujući akvakulturi i tržištima koji su konkurentni i održivi; omogućivanje rasta održivog plavoga gospodarstva i poticanje prosperitetnih obalnih zajednica; jačanje međunarodnog upravljanja oceanima i jamčenje sigurnih i čistih mora i oceana kojima se održivo upravlja. Te bi prioritete trebalo ostvarivati u okviru podijeljenog, izravnog i neizravnog upravljanja.
  S obzirom na trenutačne izazove s kojima se suočavaju ribarstvena i pomorska politika, naročito je važno novim EFPR-om osigurati da sredstva budu lako dostupna korisnicima;

Obrazloženje

Četiri prioriteta treba pozdraviti, ali potrebno je jasnije istaknuti usmjerenost na interese korisnika.

Amandman 3.

Uvodna izjava
  12.a (dodati)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | EFPR također mora pridonijeti drugim ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Konkretno, ovom Uredbom uzimaju se u obzir sljedeći ciljevi:




  1.


  cilj održivog razvoja – suzbijanje siromaštva: paralelno s EPFRR-om, EFPR pridonosi poboljšanju životnih uvjeta najosjetljivijih obalnih zajednica, osobito zajednica ovisnih o samo jednom ribolovnom resursu kojem prijeti prelov, globalne promjene ili ekološki problemi.




  3.


  cilj održivog razvoja – zdravlje i dobrobit ljudi: paralelno s EPFRR-om, EFPR pridonosi borbi protiv onečišćenja priobalnih vodnih tijela koje uzrokuje endemske bolesti te osiguravanju kvalitete hrane koja je proizvod ribolova i akvakulture.




  7.


  cilj održivog razvoja – čista energija: financiranjem plavog gospodarstva i paralelno sa sredstvima usmjerenima na Obzor 2020., EFPR potiče razvoj obnovljivih morskih izvora energije i osigurava da taj razvoj bude usklađen sa zaštitom morskog okoliša i očuvanjem ribolovnih resursa.




  8.


  cilj održivog razvoja – dostojanstven rad i gospodarski rast: paralelno s ESF-om, EFPR pridonosi razvoju plavog gospodarstva, koje potiče gospodarski rast. Osim toga, osigurava da taj gospodarski rast bude izvor dostojanstvenih radnih mjesta za obalne zajednice. Nadalje, EFPR pridonosi poboljšanju radnih uvjeta ribara.




  12.


  cilj održivog razvoja – odgovorna potrošnja i proizvodnja: EFPR pridonosi tranziciji prema racionalnoj upotrebi prirodnih resursa i ograničavanju rasipanja prirodnih i energetskih resursa.




  13.


  cilj održivog razvoja – borba protiv klimatskih promjena: dio proračuna EFPR-a stavit će se na raspolaganje za borbu protiv klimatskih promjena. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

EFPR također mora pridonijeti drugim ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Konkretno, ovom Uredbom uzimaju se u obzir sljedeći ciljevi:

1.


  cilj održivog razvoja – suzbijanje siromaštva: paralelno s EPFRR-om, EFPR pridonosi poboljšanju životnih uvjeta najosjetljivijih obalnih zajednica, osobito zajednica ovisnih o samo jednom ribolovnom resursu kojem prijeti prelov, globalne promjene ili ekološki problemi.

3.


  cilj održivog razvoja – zdravlje i dobrobit ljudi: paralelno s EPFRR-om, EFPR pridonosi borbi protiv onečišćenja priobalnih vodnih tijela koje uzrokuje endemske bolesti te osiguravanju kvalitete hrane koja je proizvod ribolova i akvakulture.

7.


  cilj održivog razvoja – čista energija: financiranjem plavog gospodarstva i paralelno sa sredstvima usmjerenima na Obzor 2020., EFPR potiče razvoj obnovljivih morskih izvora energije i osigurava da taj razvoj bude usklađen sa zaštitom morskog okoliša i očuvanjem ribolovnih resursa.

8.


  cilj održivog razvoja – dostojanstven rad i gospodarski rast: paralelno s ESF-om, EFPR pridonosi razvoju plavog gospodarstva, koje potiče gospodarski rast. Osim toga, osigurava da taj gospodarski rast bude izvor dostojanstvenih radnih mjesta za obalne zajednice. Nadalje, EFPR pridonosi poboljšanju radnih uvjeta ribara.

12.


  cilj održivog razvoja – odgovorna potrošnja i proizvodnja: EFPR pridonosi tranziciji prema racionalnoj upotrebi prirodnih resursa i ograničavanju rasipanja prirodnih i energetskih resursa.

13.


  cilj održivog razvoja – borba protiv klimatskih promjena: dio proračuna EFPR-a stavit će se na raspolaganje za borbu protiv klimatskih promjena.

Obrazloženje

Europska unija znatno je pridonijela oblikovanju globalnog programa održivog razvoja do 2030. i obvezala se da će uvelike pridonijeti postizanju 17 ciljeva (Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 22. studenoga 2016. – COM(2016) 739).

Amandman 4.

Uvodna izjava 26.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (26) | S obzirom na izazove u ostvarivanju ciljeva očuvanja iz ZRP-a EFPR bi trebao moći poduprijeti djelovanja namijenjena upravljanju ribarstvom i ribarskim flotama. U tom je kontekstu potpora za prilagodbu flote i dalje katkad neophodna za određene segmente flote i morske bazene. Ta bi potpora trebala biti strogo usmjerena na očuvanje i održivo iskorištavanje morskih bioloških resursa te na postizanje ravnoteže između ribolovnog kapaciteta i raspoloživih ribolovnih mogućnosti. Stoga bi EFPR trebao moći poduprijeti trajni prestanak ribolovnih aktivnosti u segmentima flote u kojima ribolovni kapacitet i raspoložive ribolovne mogućnosti nisu uravnoteženi. Ta bi potpora trebala biti instrument akcijskih planova namijenjen prilagodbi segmenata flote za koje je utvrđeno strukturno prekoračenje kapaciteta, kako je predviđeno člankom 22. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, te bi se trebala provesti uništenjem ribarskog plovila ili njegovim povlačenjem iz ribolova i adaptacijom za druge aktivnosti. Ako bi adaptacija uzrokovala povećani pritisak rekreacijskog ribolova na morski ekosustav, potpora bi se trebala dodijeliti samo ako je u skladu sa ZRP-om i ciljevima relevantnih višegodišnjih planova. Kako bi se zajamčila usklađenost strukturne prilagodbe flote s ciljevima očuvanja, potpora trajnom prestanku ribolovnih aktivnosti trebala bi biti strogo uvjetovana i povezana s ostvarenjem rezultata. Stoga bi se trebala provoditi samo financiranjem koje nije povezano s troškovima, kako je predviđeno Uredbom (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi)]. U okviru tog mehanizma Komisija ne bi trebala državama članicama isplaćivati nadoknadu za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti na temelju stvarnih troškova, već na temelju ispunjenih uvjeta i ostvarenja rezultata. U tu bi svrhu Komisija trebala u delegiranom aktu utvrditi te uvjete, koji bi trebali biti povezani s postizanjem ciljeva očuvanja iz ZRP-a. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(26)

S obzirom na izazove u ostvarivanju ciljeva očuvanja iz ZRP-a EFPR bi trebao moći poduprijeti djelovanja namijenjena upravljanju ribarstvom i ribarskim flotama. U tom je kontekstu potpora za prilagodbu flote i dalje katkad neophodna za određene segmente flote i morske bazene. Ta bi potpora trebala biti strogo usmjerena na očuvanje i održivo iskorištavanje morskih bioloških resursa te na postizanje ravnoteže između ribolovnog kapaciteta i raspoloživih ribolovnih mogućnosti. Stoga bi EFPR trebao moći poduprijeti trajni prestanak ribolovnih aktivnosti u segmentima flote u kojima ribolovni kapacitet i raspoložive ribolovne mogućnosti nisu uravnoteženi. Ta bi potpora trebala biti instrument akcijskih planova namijenjen prilagodbi segmenata flote za koje je utvrđeno strukturno prekoračenje kapaciteta, kako je predviđeno člankom 22. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, te bi se trebala provesti uništenjem ribarskog plovila ili njegovim povlačenjem iz ribolova i adaptacijom za druge aktivnosti. Ako bi adaptacija uzrokovala povećani pritisak rekreacijskog ribolova na morski ekosustav, potpora bi se trebala dodijeliti samo ako je u skladu sa ZRP-om i ciljevima relevantnih višegodišnjih planova. Kako bi se zajamčila usklađenost strukturne prilagodbe flote s ciljevima očuvanja, potpora trajnom prestanku ribolovnih aktivnosti trebala bi biti strogo uvjetovana i povezana s ostvarenjem rezultata. Stoga bi se trebala provoditi samo financiranjem koje nije povezano s troškovima, kako je predviđeno Uredbom (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi)]. U okviru tog mehanizma Komisija ne bi trebala državama članicama isplaćivati nadoknadu za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti na temelju stvarnih troškova, već na temelju ispunjenih uvjeta i ostvarenja rezultata. U tu bi svrhu Komisija trebala u delegiranom aktu utvrditi te uvjete, koji bi trebali biti povezani s postizanjem ciljeva očuvanja iz ZRP-a.

| (26) | S obzirom na izazove u ostvarivanju ciljeva očuvanja iz ZRP-a EFPR bi trebao moći poduprijeti djelovanja namijenjena upravljanju ribarstvom i ribarskim flotama,
  u skladu s izvješćem „Upravljanje ribarskim flotama u najudaljenijim regijama”, koje je usvojio Europski parlament.
  U tom je kontekstu potpora za prilagodbu flote i dalje katkad neophodna za određene segmente flote i morske bazene. Ta bi potpora trebala biti strogo usmjerena na očuvanje i održivo iskorištavanje morskih bioloških resursa te na postizanje ravnoteže između ribolovnog kapaciteta i raspoloživih ribolovnih mogućnosti. Stoga bi EFPR trebao moći poduprijeti trajni prestanak ribolovnih aktivnosti u segmentima flote u kojima ribolovni kapacitet i raspoložive ribolovne mogućnosti nisu uravnoteženi. Ta bi potpora trebala biti instrument akcijskih planova namijenjen prilagodbi segmenata flote za koje je utvrđeno strukturno prekoračenje kapaciteta, kako je predviđeno člankom 22. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, te bi se trebala provesti uništenjem ribarskog plovila ili njegovim povlačenjem iz ribolova i adaptacijom za druge aktivnosti. Ako bi adaptacija uzrokovala povećani pritisak rekreacijskog ribolova na morski ekosustav, potpora bi se trebala dodijeliti samo ako je u skladu sa ZRP-om i ciljevima relevantnih višegodišnjih planova. Kako bi se zajamčila usklađenost strukturne prilagodbe flote s ciljevima očuvanja, potpora trajnom prestanku ribolovnih aktivnosti trebala bi biti strogo uvjetovana i povezana s ostvarenjem rezultata. Stoga bi se trebala provoditi samo financiranjem koje nije povezano s troškovima, kako je predviđeno Uredbom (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi). U okviru tog mehanizma Komisija ne bi trebala državama članicama isplaćivati nadoknadu za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti na temelju stvarnih troškova, već na temelju ispunjenih uvjeta i ostvarenja rezultata. U tu bi svrhu Komisija trebala u delegiranom aktu utvrditi te uvjete, koji bi trebali biti povezani s postizanjem ciljeva očuvanja iz ZRP-a. |
| --- | --- |

(26)

S obzirom na izazove u ostvarivanju ciljeva očuvanja iz ZRP-a EFPR bi trebao moći poduprijeti djelovanja namijenjena upravljanju ribarstvom i ribarskim flotama,
  u skladu s izvješćem „Upravljanje ribarskim flotama u najudaljenijim regijama”, koje je usvojio Europski parlament.
  U tom je kontekstu potpora za prilagodbu flote i dalje katkad neophodna za određene segmente flote i morske bazene. Ta bi potpora trebala biti strogo usmjerena na očuvanje i održivo iskorištavanje morskih bioloških resursa te na postizanje ravnoteže između ribolovnog kapaciteta i raspoloživih ribolovnih mogućnosti. Stoga bi EFPR trebao moći poduprijeti trajni prestanak ribolovnih aktivnosti u segmentima flote u kojima ribolovni kapacitet i raspoložive ribolovne mogućnosti nisu uravnoteženi. Ta bi potpora trebala biti instrument akcijskih planova namijenjen prilagodbi segmenata flote za koje je utvrđeno strukturno prekoračenje kapaciteta, kako je predviđeno člankom 22. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, te bi se trebala provesti uništenjem ribarskog plovila ili njegovim povlačenjem iz ribolova i adaptacijom za druge aktivnosti. Ako bi adaptacija uzrokovala povećani pritisak rekreacijskog ribolova na morski ekosustav, potpora bi se trebala dodijeliti samo ako je u skladu sa ZRP-om i ciljevima relevantnih višegodišnjih planova. Kako bi se zajamčila usklađenost strukturne prilagodbe flote s ciljevima očuvanja, potpora trajnom prestanku ribolovnih aktivnosti trebala bi biti strogo uvjetovana i povezana s ostvarenjem rezultata. Stoga bi se trebala provoditi samo financiranjem koje nije povezano s troškovima, kako je predviđeno Uredbom (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi). U okviru tog mehanizma Komisija ne bi trebala državama članicama isplaćivati nadoknadu za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti na temelju stvarnih troškova, već na temelju ispunjenih uvjeta i ostvarenja rezultata. U tu bi svrhu Komisija trebala u delegiranom aktu utvrditi te uvjete, koji bi trebali biti povezani s postizanjem ciljeva očuvanja iz ZRP-a.

Obrazloženje

U izvješću Europskog parlamenta koje je sastavila izvjestiteljica Rodust (A8-0138/2017) predlaže se da se odobre javna sredstva za obnovu ribarskih flota u najudaljenijim regijama.

Amandman 5.

Uvodna izjava 28.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Mali priobalni ribolov obavljaju ribarska plovila kraća od 12 metara na kojima se ne upotrebljavaju povlačni ribolovni alati. Taj sektor obuhvaća gotovo 75 % svih ribarskih plovila registriranih u Uniji i gotovo polovinu svih zaposlenih u sektoru ribarstva. Subjekti koji se bave malim priobalnim ribolovom izrazito su ovisni o zdravim ribljim stokovima jer im je to glavni izvor prihoda. U okviru EFPR-a bi se stoga njima trebao pružiti povlašteni tretman tako da im se omogući 100 %-tna stopa intenziteta potpore, među ostalim za operacije povezane s kontrolom i izvršenjem, u cilju poticanja održive ribolovne prakse. Osim toga, određena područja potpore trebala bi biti će rezervirana za mali priobalni ribolov u segmentima flote u kojima su ribolovni kapacitet i raspoložive ribolovne mogućnosti uravnoteženi, tj. potpora za nabavu rabljenog plovila
  i za zamjenu ili modernizaciju motora plovila
  . Nadalje, države članice u svoj bi program trebale uključiti akcijski plan za mali priobalni ribolov koji bi trebalo pratiti na temelju pokazatelja za koje bi trebalo utvrditi ključne etape i ciljne vrijednosti. | Mali priobalni ribolov obavljaju ribarska plovila kraća od 12 metara na kojima se ne upotrebljavaju povlačni ribolovni alati
  , a obuhvaća i ribolov s obale i sakupljanje školjkaša
  . Taj sektor obuhvaća gotovo 75 % svih ribarskih plovila registriranih u Uniji i gotovo polovinu svih zaposlenih u sektoru ribarstva. Subjekti koji se bave malim priobalnim ribolovom izrazito su ovisni o zdravim ribljim stokovima jer im je to glavni izvor prihoda. U okviru EFPR-a bi se stoga njima trebao pružiti povlašteni tretman tako da im se omogući 100 %-tna stopa intenziteta potpore, među ostalim za operacije povezane s kontrolom i izvršenjem, u cilju poticanja održive ribolovne prakse. Osim toga, određena područja potpore trebala bi biti rezervirana za mali priobalni ribolov u segmentima flote u kojima su ribolovni kapacitet i raspoložive ribolovne mogućnosti uravnoteženi, tj. potpora za nabavu rabljenog plovila
  ili za gradnju novog koje ne podrazumijeva povećanje ribolovnog kapaciteta ili napora
  . Nadalje, države članice u svoj bi program trebale uključiti akcijski plan za mali priobalni ribolov koji bi trebalo pratiti na temelju pokazatelja za koje bi trebalo utvrditi ključne etape i ciljne vrijednosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Mali priobalni ribolov obavljaju ribarska plovila kraća od 12 metara na kojima se ne upotrebljavaju povlačni ribolovni alati. Taj sektor obuhvaća gotovo 75 % svih ribarskih plovila registriranih u Uniji i gotovo polovinu svih zaposlenih u sektoru ribarstva. Subjekti koji se bave malim priobalnim ribolovom izrazito su ovisni o zdravim ribljim stokovima jer im je to glavni izvor prihoda. U okviru EFPR-a bi se stoga njima trebao pružiti povlašteni tretman tako da im se omogući 100 %-tna stopa intenziteta potpore, među ostalim za operacije povezane s kontrolom i izvršenjem, u cilju poticanja održive ribolovne prakse. Osim toga, određena područja potpore trebala bi biti će rezervirana za mali priobalni ribolov u segmentima flote u kojima su ribolovni kapacitet i raspoložive ribolovne mogućnosti uravnoteženi, tj. potpora za nabavu rabljenog plovila
  i za zamjenu ili modernizaciju motora plovila
  . Nadalje, države članice u svoj bi program trebale uključiti akcijski plan za mali priobalni ribolov koji bi trebalo pratiti na temelju pokazatelja za koje bi trebalo utvrditi ključne etape i ciljne vrijednosti.

Mali priobalni ribolov obavljaju ribarska plovila kraća od 12 metara na kojima se ne upotrebljavaju povlačni ribolovni alati
  , a obuhvaća i ribolov s obale i sakupljanje školjkaša
  . Taj sektor obuhvaća gotovo 75 % svih ribarskih plovila registriranih u Uniji i gotovo polovinu svih zaposlenih u sektoru ribarstva. Subjekti koji se bave malim priobalnim ribolovom izrazito su ovisni o zdravim ribljim stokovima jer im je to glavni izvor prihoda. U okviru EFPR-a bi se stoga njima trebao pružiti povlašteni tretman tako da im se omogući 100 %-tna stopa intenziteta potpore, među ostalim za operacije povezane s kontrolom i izvršenjem, u cilju poticanja održive ribolovne prakse. Osim toga, određena područja potpore trebala bi biti rezervirana za mali priobalni ribolov u segmentima flote u kojima su ribolovni kapacitet i raspoložive ribolovne mogućnosti uravnoteženi, tj. potpora za nabavu rabljenog plovila
  ili za gradnju novog koje ne podrazumijeva povećanje ribolovnog kapaciteta ili napora
  . Nadalje, države članice u svoj bi program trebale uključiti akcijski plan za mali priobalni ribolov koji bi trebalo pratiti na temelju pokazatelja za koje bi trebalo utvrditi ključne etape i ciljne vrijednosti.

Obrazloženje

Cilj je Uredbe o EFPR-u sudjelovanje u politici EU-a koja se odnosi na borbu protiv globalnog zagrijavanja (uvodna izjava 13.). Zamjena pogonskog i pomoćnih motora na plovilima jedna je od rijetkih mjera kojom se pridonosi tom cilju, osobito zahvaljujući upotrebi novih tehnologija i stoga se ne smije ograničiti na mali priobalni ribolov. Ribolov s obale potrebno je smatrati malim priobalnim ribolovom, a financiranje novih plovila omogućuje ubrzanu obnovu europske ribarske flote.

Amandman 6.

Uvodna izjava 29.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (29) | Najudaljenije regije, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci od 24. listopada 2017. pod naslovom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, suočene su s posebnim izazovima povezanima s njihovom udaljenošću, topografijom i klimom kako je navedeno u članku 349. Ugovora, ali imaju i posebne prednosti za razvoj održivog plavoga gospodarstva. Stoga bi za svaku najudaljeniju regiju programu dotičnih država članica trebao biti pridružen akcijski plan za razvoj održivih sektora plavoga gospodarstva, uključujući održivo iskorištavanje ribarstva i akvakulture, a za potporu provedbi tih akcijskih planova trebala bi se namijeniti dodijeljena financijska sredstva. EFPR bi trebao moći poduprijeti i nadoknadu dodatnih troškova s kojima su najudaljenije regije suočene zbog svojeg položaja i izoliranosti. Tu bi potporu trebalo ograničiti na određeni postotak ukupnih dodijeljenih financijskih sredstava. Osim toga, u najudaljenijim regijama trebala bi se primijeniti viša stopa intenziteta potpore od one koja se primjenjuje na druge operacije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(29)

Najudaljenije regije, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci od 24. listopada 2017. pod naslovom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, suočene su s posebnim izazovima povezanima s njihovom udaljenošću, topografijom i klimom kako je navedeno u članku 349. Ugovora, ali imaju i posebne prednosti za razvoj održivog plavoga gospodarstva. Stoga bi za svaku najudaljeniju regiju programu dotičnih država članica trebao biti pridružen akcijski plan za razvoj održivih sektora plavoga gospodarstva, uključujući održivo iskorištavanje ribarstva i akvakulture, a za potporu provedbi tih akcijskih planova trebala bi se namijeniti dodijeljena financijska sredstva. EFPR bi trebao moći poduprijeti i nadoknadu dodatnih troškova s kojima su najudaljenije regije suočene zbog svojeg položaja i izoliranosti. Tu bi potporu trebalo ograničiti na određeni postotak ukupnih dodijeljenih financijskih sredstava. Osim toga, u najudaljenijim regijama trebala bi se primijeniti viša stopa intenziteta potpore od one koja se primjenjuje na druge operacije.

| (29) | Najudaljenije regije, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci od 24. listopada 2017. pod naslovom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, suočene su s posebnim izazovima povezanima s njihovom udaljenošću, topografijom i klimom kako je navedeno u članku 349. Ugovora, ali imaju i posebne prednosti za razvoj održivog plavoga gospodarstva. Stoga bi za svaku najudaljeniju regiju programu dotičnih država članica trebao biti pridružen akcijski plan za razvoj održivih sektora plavoga gospodarstva, uključujući održivo iskorištavanje ribarstva i akvakulture, a za potporu provedbi tih akcijskih planova trebala bi se namijeniti dodijeljena financijska sredstva. EFPR bi trebao moći poduprijeti i nadoknadu dodatnih troškova s kojima su najudaljenije regije suočene zbog svojeg položaja i izoliranosti. Tu bi potporu trebalo ograničiti na određeni postotak ukupnih dodijeljenih financijskih sredstava.
  Osim toga, potrebno je utvrditi posebne odredbe za potporu EFPR-a operacijama u tim regijama usmjerenima na zaštitu i obnovu morske i priobalne biološke raznolikosti i ekosustava, ulaganja u ribarske flote i produktivna ulaganja u akvakulturu i u prerađivačku industriju. U pogledu ulaganja u ribarske flote, EFPR treba podupirati posebne mjere za te regije, imajući u vidu njihove posebnosti i geografske uvjete te uz osiguravanje održive ravnoteže između ribolovnog kapaciteta i ribolovnih mogućnosti, u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta „Upravljanje ribarskim flotama registriranim u najudaljenijim regijama”.
  Osim toga, u najudaljenijim regijama trebala bi se primijeniti viša stopa intenziteta potpore od one koja se primjenjuje na druge operacije. |
| --- | --- |

(29)

Najudaljenije regije, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci od 24. listopada 2017. pod naslovom „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”, suočene su s posebnim izazovima povezanima s njihovom udaljenošću, topografijom i klimom kako je navedeno u članku 349. Ugovora, ali imaju i posebne prednosti za razvoj održivog plavoga gospodarstva. Stoga bi za svaku najudaljeniju regiju programu dotičnih država članica trebao biti pridružen akcijski plan za razvoj održivih sektora plavoga gospodarstva, uključujući održivo iskorištavanje ribarstva i akvakulture, a za potporu provedbi tih akcijskih planova trebala bi se namijeniti dodijeljena financijska sredstva. EFPR bi trebao moći poduprijeti i nadoknadu dodatnih troškova s kojima su najudaljenije regije suočene zbog svojeg položaja i izoliranosti. Tu bi potporu trebalo ograničiti na određeni postotak ukupnih dodijeljenih financijskih sredstava.
  Osim toga, potrebno je utvrditi posebne odredbe za potporu EFPR-a operacijama u tim regijama usmjerenima na zaštitu i obnovu morske i priobalne biološke raznolikosti i ekosustava, ulaganja u ribarske flote i produktivna ulaganja u akvakulturu i u prerađivačku industriju. U pogledu ulaganja u ribarske flote, EFPR treba podupirati posebne mjere za te regije, imajući u vidu njihove posebnosti i geografske uvjete te uz osiguravanje održive ravnoteže između ribolovnog kapaciteta i ribolovnih mogućnosti, u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta „Upravljanje ribarskim flotama registriranim u najudaljenijim regijama”.
  Osim toga, u najudaljenijim regijama trebala bi se primijeniti viša stopa intenziteta potpore od one koja se primjenjuje na druge operacije.

Obrazloženje

Postotak potpore dodijeljene za naknadu dodatnih troškova u najudaljenijim regijama mora i dalje biti ograničen. S druge strane, nestabilnost strukturno uvjetovanog socijalnog i gospodarskog stanja najudaljenijih regija te cilj promicanja razvoja tih regija i osiguravanja ravnoteže i jednakih mogućnosti među svim područjima EU-a opravdavaju posebne mjere.

Amandman 7.

Uvodna izjava 32.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (32) | EFPR bi stoga trebao moći poduprijeti promicanje i održivi razvoj akvakulture, uključujući slatkovodnu akvakulturu, namijenjenu uzgoju vodenih životinja i biljaka za proizvodnju hrane i drugih sirovina. U nekim državama članicama i dalje su na snazi složeni administrativni postupci, kao što su otežan pristup prostoru i komplicirani postupci izdavanja dozvola, što tom sektoru otežava nastojanja da popravi predodžbu o proizvodima akvakulture i poveća njihovu konkurentnost. Potpora bi trebala biti u skladu s višegodišnjim strateškim planovima država članica za razvoj akvakulture izrađenima na temelju Uredbe (EU) br. 1380/2013. Konkretno, trebala bi biti prihvatljiva potpora okolišnoj održivosti, produktivnim ulaganjima, inovacijama, stjecanju profesionalnih vještina, poboljšanju radnih uvjeta i kompenzacijskim mjerama kojima se omogućuju ključne usluge upravljanja zemljištem i prirodom. Trebala bi biti prihvatljiva i djelovanja u području javnog zdravstva, programi osiguranja akvakulturnih stokova i djelovanja u području zdravlja i dobrobiti životinja. Međutim potpora produktivnim ulaganjima trebala bi se pružati isključivo financijskim instrumentima i u okviru fonda InvestEU, što omogućuje postizanje visokog učinka poluge na tržištima te je stoga relevantnije od bespovratnih sredstava za rješavanje financijskih izazova dotičnog sektora. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(32)

EFPR bi stoga trebao moći poduprijeti promicanje i održivi razvoj akvakulture, uključujući slatkovodnu akvakulturu, namijenjenu uzgoju vodenih životinja i biljaka za proizvodnju hrane i drugih sirovina. U nekim državama članicama i dalje su na snazi složeni administrativni postupci, kao što su otežan pristup prostoru i komplicirani postupci izdavanja dozvola, što tom sektoru otežava nastojanja da popravi predodžbu o proizvodima akvakulture i poveća njihovu konkurentnost. Potpora bi trebala biti u skladu s višegodišnjim strateškim planovima država članica za razvoj akvakulture izrađenima na temelju Uredbe (EU) br. 1380/2013. Konkretno, trebala bi biti prihvatljiva potpora okolišnoj održivosti, produktivnim ulaganjima, inovacijama, stjecanju profesionalnih vještina, poboljšanju radnih uvjeta i kompenzacijskim mjerama kojima se omogućuju ključne usluge upravljanja zemljištem i prirodom. Trebala bi biti prihvatljiva i djelovanja u području javnog zdravstva, programi osiguranja akvakulturnih stokova i djelovanja u području zdravlja i dobrobiti životinja. Međutim potpora produktivnim ulaganjima trebala bi se pružati isključivo financijskim instrumentima i u okviru fonda InvestEU, što omogućuje postizanje visokog učinka poluge na tržištima te je stoga relevantnije od bespovratnih sredstava za rješavanje financijskih izazova dotičnog sektora.

| (32) | EFPR bi stoga trebao moći poduprijeti promicanje i održivi razvoj akvakulture, uključujući slatkovodnu akvakulturu, namijenjenu uzgoju vodenih životinja i biljaka za proizvodnju hrane i drugih sirovina. U nekim državama članicama i dalje su na snazi složeni administrativni postupci, kao što su otežan pristup prostoru i komplicirani postupci izdavanja dozvola, što tom sektoru otežava nastojanja da popravi predodžbu o proizvodima akvakulture i poveća njihovu konkurentnost. Potpora bi trebala biti u skladu s višegodišnjim strateškim planovima država članica za razvoj akvakulture izrađenima na temelju Uredbe (EU) br. 1380/2013. Konkretno, trebala bi biti prihvatljiva potpora okolišnoj održivosti, produktivnim ulaganjima, inovacijama, stjecanju profesionalnih vještina, poboljšanju radnih uvjeta i kompenzacijskim mjerama kojima se omogućuju ključne usluge upravljanja zemljištem i prirodom. Trebala bi biti prihvatljiva i djelovanja u području javnog zdravstva, programi osiguranja akvakulturnih stokova i djelovanja u području zdravlja i dobrobiti životinja. Međutim potpora produktivnim ulaganjima
  , s iznimkom ulaganja u najudaljenijim regijama,
  trebala bi se pružati isključivo financijskim instrumentima i u okviru fonda InvestEU, što omogućuje postizanje visokog učinka poluge na tržištima te je stoga relevantnije od bespovratnih sredstava za rješavanje financijskih izazova dotičnog sektora. |
| --- | --- |

(32)

EFPR bi stoga trebao moći poduprijeti promicanje i održivi razvoj akvakulture, uključujući slatkovodnu akvakulturu, namijenjenu uzgoju vodenih životinja i biljaka za proizvodnju hrane i drugih sirovina. U nekim državama članicama i dalje su na snazi složeni administrativni postupci, kao što su otežan pristup prostoru i komplicirani postupci izdavanja dozvola, što tom sektoru otežava nastojanja da popravi predodžbu o proizvodima akvakulture i poveća njihovu konkurentnost. Potpora bi trebala biti u skladu s višegodišnjim strateškim planovima država članica za razvoj akvakulture izrađenima na temelju Uredbe (EU) br. 1380/2013. Konkretno, trebala bi biti prihvatljiva potpora okolišnoj održivosti, produktivnim ulaganjima, inovacijama, stjecanju profesionalnih vještina, poboljšanju radnih uvjeta i kompenzacijskim mjerama kojima se omogućuju ključne usluge upravljanja zemljištem i prirodom. Trebala bi biti prihvatljiva i djelovanja u području javnog zdravstva, programi osiguranja akvakulturnih stokova i djelovanja u području zdravlja i dobrobiti životinja. Međutim potpora produktivnim ulaganjima
  , s iznimkom ulaganja u najudaljenijim regijama,
  trebala bi se pružati isključivo financijskim instrumentima i u okviru fonda InvestEU, što omogućuje postizanje visokog učinka poluge na tržištima te je stoga relevantnije od bespovratnih sredstava za rješavanje financijskih izazova dotičnog sektora.

Obrazloženje

Člankom 349. UFEU-a omogućava se donošenje posebnih mjera za najudaljenije regije. Zbog slabih rezultata poduzeća u najudaljenijim regijama nameće se potreba da i dalje budu dopušteni svi oblici potpore poduzećima u cilju poticanja produktivnih ulaganja u tim regijama.

Amandman 8.

Uvodna izjava 34.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (34) | Prerađivačka industrija ima određenu ulogu u dostupnosti i kvaliteti proizvoda ribarstva i akvakulture. EFPR bi trebao moći poduprijeti ciljana ulaganja u tu industriju, pod uvjetom da doprinose ostvarenju ciljeva ZOT-a.
  Tu
  bi potporu trebalo osigurati isključivo iz financijskih instrumenata i fonda InvestEU, a ne iz bespovratnih sredstava. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(34)

Prerađivačka industrija ima određenu ulogu u dostupnosti i kvaliteti proizvoda ribarstva i akvakulture. EFPR bi trebao moći poduprijeti ciljana ulaganja u tu industriju, pod uvjetom da doprinose ostvarenju ciljeva ZOT-a.
  Tu
  bi potporu trebalo osigurati isključivo iz financijskih instrumenata i fonda InvestEU, a ne iz bespovratnih sredstava.

| (34) | Prerađivačka industrija ima određenu ulogu u dostupnosti i kvaliteti proizvoda ribarstva i akvakulture. EFPR bi trebao moći poduprijeti ciljana ulaganja u tu industriju, pod uvjetom da doprinose ostvarenju ciljeva ZOT-a.
  S iznimkom ulaganja u najudaljenijim regijama, tu
  bi potporu trebalo osigurati isključivo iz financijskih instrumenata i fonda InvestEU, a ne iz bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

(34)

Prerađivačka industrija ima određenu ulogu u dostupnosti i kvaliteti proizvoda ribarstva i akvakulture. EFPR bi trebao moći poduprijeti ciljana ulaganja u tu industriju, pod uvjetom da doprinose ostvarenju ciljeva ZOT-a.
  S iznimkom ulaganja u najudaljenijim regijama, tu
  bi potporu trebalo osigurati isključivo iz financijskih instrumenata i fonda InvestEU, a ne iz bespovratnih sredstava.

Obrazloženje

Člankom 349. UFEU-a omogućava se donošenje posebnih mjera za najudaljenije regije. Zbog slabih rezultata poduzeća u najudaljenijim regijama nameće se potreba da i dalje budu dopušteni svi oblici potpore poduzećima u cilju poticanja produktivnih ulaganja u tim regijama.

Amandman 9.

Članak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   ... | 2.   ... |
| | (16) | „ekološki incident” znači slučajni fenomen, prirodan ili uzrokovan ljudskim djelovanjem, koji dovodi do uništavanja okoliša; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   ...

2.   ...

(16)

(16)

„ekološki incident” znači slučajni fenomen, prirodan ili uzrokovan ljudskim djelovanjem, koji dovodi do uništavanja okoliša;

| (17) | „akvakulturni uzgajivač” znači svaka osoba koja obavlja aktivnost profesionalne akvakulture koju priznaje država članica, na plovilu za akvakulturu, ili koja se bavi profesionalnom djelatnošću uzgoja bez plovila; |
| --- | --- |

(17)

(17)

„akvakulturni uzgajivač” znači svaka osoba koja obavlja aktivnost profesionalne akvakulture koju priznaje država članica, na plovilu za akvakulturu, ili koja se bavi profesionalnom djelatnošću uzgoja bez plovila;

| (18) | „priobalni ribolov” znači profesionalni ribolov koji obavljaju ribarska plovila čija je duljina manja od 24 metra, unutar teritorijalnih voda i uz isplovljavanja koja traju manje od 24 sata. |
| --- | --- |

(18)

(18)

„priobalni ribolov” znači profesionalni ribolov koji obavljaju ribarska plovila čija je duljina manja od 24 metra, unutar teritorijalnih voda i uz isplovljavanja koja traju manje od 24 sata.

Obrazloženje

Obrazloženje

Pojam ekološkog incidenta iz članka 18. stavka 1. točke (d) nije definiran. Treba ga definirati kako taj pojam ne bi bio predmet različitih tumačenja ili višestrukih zahtjeva za pojašnjenje upućenih Komisiji.

U članak 3. potrebno je uključiti definiciju akvakulturnog uzgajivača kako bi se odredilo područje djelovanja tog zanimanja, kao i definiciju priobalnog ribolova, koji na Sredozemnom moru predstavlja glavnu djelatnost koja se provodi u jednodnevnim isplovljavanjima.

Amandman 10.

Amandman 10.

Članak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Prioriteti | Prioriteti |
| EFPR doprinosi provedbi ZRP-a i pomorske politike. Njime se ostvaruju sljedeći prioriteti: | EFPR doprinosi provedbi ZRP-a i pomorske politike. Njime se ostvaruju sljedeći prioriteti: |
| (1) | poticanje održivog ribarstva i očuvanja morskih bioloških resursa; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Prioriteti

Prioriteti

EFPR doprinosi provedbi ZRP-a i pomorske politike. Njime se ostvaruju sljedeći prioriteti:

EFPR doprinosi provedbi ZRP-a i pomorske politike. Njime se ostvaruju sljedeći prioriteti:

(1)

poticanje održivog ribarstva i očuvanja morskih bioloških resursa;

| (1) | poticanje održivog ribarstva i očuvanja morskih bioloških resursa; |
| --- | --- |

(1)

poticanje održivog ribarstva i očuvanja morskih bioloških resursa;

| (2) | doprinos sigurnosti opskrbe hranom u Uniji zahvaljujući akvakulturi i tržištima koji su konkurentni i održivi; |
| --- | --- |

(2)

doprinos sigurnosti opskrbe hranom u Uniji zahvaljujući akvakulturi i tržištima koji su konkurentni i održivi;

| (2) | doprinos sigurnosti opskrbe hranom u Uniji zahvaljujući akvakulturi i tržištima koji su konkurentni i održivi; |
| --- | --- |

(2)

doprinos sigurnosti opskrbe hranom u Uniji zahvaljujući akvakulturi i tržištima koji su konkurentni i održivi;

| (3) | omogućivanje rasta održivog plavoga gospodarstva i poticanje prosperitetnih obalnih zajednica; |
| --- | --- |

(3)

omogućivanje rasta održivog plavoga gospodarstva i poticanje prosperitetnih obalnih zajednica;

| (3) | omogućivanje rasta održivog plavoga gospodarstva i poticanje prosperitetnih obalnih zajednica; |
| --- | --- |

(3)

omogućivanje rasta održivog plavoga gospodarstva i poticanje prosperitetnih obalnih zajednica;

| (4) | jačanje međunarodnog upravljanja oceanima i jamčenje sigurnih i čistih mora i oceana kojima se održivo upravlja. |
| --- | --- |

(4)

jačanje međunarodnog upravljanja oceanima i jamčenje sigurnih i čistih mora i oceana kojima se održivo upravlja.

| (4) | jačanje međunarodnog upravljanja oceanima i jamčenje sigurnih i čistih mora i oceana kojima se održivo upravlja. |
| --- | --- |

(4)

jačanje međunarodnog upravljanja oceanima i jamčenje sigurnih i čistih mora i oceana kojima se održivo upravlja.

Potporom u okviru EFPR-a doprinosi se postizanju Unijinih okolišnih ciljeva i ciljeva povezanih s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom njima. Taj se doprinos prati u skladu s metodologijom utvrđenom u Prilogu IV.

Potporom u okviru EFPR-a doprinosi se postizanju Unijinih okolišnih ciljeva i ciljeva povezanih s ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom njima
  , uključujući potporu za provedbu projekata za poboljšanje uzgajališta za juvenilnu ribu u skladu s Okvirnom direktivom o vodama (2000/60/EZ)
  . Taj se doprinos prati u skladu s metodologijom utvrđenom u Prilogu IV.

, uključujući potporu za provedbu projekata za poboljšanje uzgajališta za juvenilnu ribu u skladu s Okvirnom direktivom o vodama (2000/60/EZ)

Obrazloženje

Obrazloženje

Cilj Fonda trebao bi i dalje biti osiguravanje da ekologizacija bude bolje povezana s okolišnom održivošću, uključujući poboljšanja u vodotokovima kao mrijestilištima i uzgajalištima za ribu.

Amandman 11.

Amandman 11.

Članak 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.   Osim elemenata iz članka 17. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi), program mora sadržavati sljedeće: | 3.   Osim elemenata iz članka 17. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi), program mora sadržavati sljedeće: |
| (a) | analizu stanja u smislu prednosti, nedostataka, prilika i prijetnji te utvrđivanje potreba koje zahtijevaju rješavanje na odgovarajućem geografskom području, uključujući, ako je primjereno, morske bazene koji su obuhvaćeni programom; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.   Osim elemenata iz članka 17. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi), program mora sadržavati sljedeće:

3.   Osim elemenata iz članka 17. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi), program mora sadržavati sljedeće:

(a)

analizu stanja u smislu prednosti, nedostataka, prilika i prijetnji te utvrđivanje potreba koje zahtijevaju rješavanje na odgovarajućem geografskom području, uključujući, ako je primjereno, morske bazene koji su obuhvaćeni programom;

| (a) | analizu stanja u smislu prednosti, nedostataka, prilika i prijetnji te utvrđivanje potreba koje zahtijevaju rješavanje na odgovarajućem geografskom području, uključujući, ako je primjereno, morske bazene koji su obuhvaćeni programom; |
| --- | --- |

(a)

analizu stanja u smislu prednosti, nedostataka, prilika i prijetnji te utvrđivanje potreba koje zahtijevaju rješavanje na odgovarajućem geografskom području, uključujući, ako je primjereno, morske bazene koji su obuhvaćeni programom;

| (b) | akcijski plan za mali priobalni ribolov iz članka 15.; |
| --- | --- |

(b)

akcijski plan za mali priobalni ribolov iz članka 15.;

| (b) | akcijski plan za mali priobalni ribolov iz članka 15.; |
| --- | --- |

(b)

akcijski plan za mali priobalni ribolov iz članka 15.;

| (c) | ako je primjenjivo, akcijske planove za najudaljenije regije iz stavka 4. |
| --- | --- |

(c)

ako je primjenjivo, akcijske planove za najudaljenije regije iz stavka 4.

| (c) | ako je primjenjivo, akcijske planove za najudaljenije regije iz stavka 4.; |
| --- | --- |

(c)

ako je primjenjivo, akcijske planove za najudaljenije regije iz stavka 4.;

| (d) | ako je potrebno, akcijski plan ili regionalni operativni program za podnacionalna tijela nadležna za ribarstvo i pomorstvo; |
| --- | --- |

(d)

(d)

ako je potrebno, akcijski plan ili regionalni operativni program za podnacionalna tijela nadležna za ribarstvo i pomorstvo;

ako je potrebno, akcijski plan ili regionalni operativni program za podnacionalna tijela nadležna za ribarstvo i pomorstvo;

...

...

6.   Komisija procjenjuje program u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi). U svojoj procjeni u obzir konkretno uzima sljedeće:

6.   Komisija procjenjuje program u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi). U svojoj procjeni u obzir konkretno uzima sljedeće:

| (a) | mjeru u kojoj program doprinosi prioritetima iz članka 4.; |
| --- | --- |

(a)

mjeru u kojoj program doprinosi prioritetima iz članka 4.;

| (a) | mjeru u kojoj program doprinosi prioritetima iz članka 4.; |
| --- | --- |

(a)

mjeru u kojoj program doprinosi prioritetima iz članka 4.;

| (b) | ravnotežu između ribolovnog kapaciteta flota i raspoloživih ribolovnih mogućnosti na temelju godišnjih izvješća država članica u skladu s člankom 22. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

ravnotežu između ribolovnog kapaciteta flota i raspoloživih ribolovnih mogućnosti na temelju godišnjih izvješća država članica u skladu s člankom 22. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (b) | ravnotežu između ribolovnog kapaciteta flota i raspoloživih ribolovnih mogućnosti na temelju godišnjih izvješća država članica u skladu s člankom 22. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

ravnotežu između ribolovnog kapaciteta flota i raspoloživih ribolovnih mogućnosti na temelju godišnjih izvješća država članica u skladu s člankom 22. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (c) | ako je primjenjivo, višegodišnje planove upravljanja donesene na temelju članaka 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013, planove upravljanja donesene na temelju članka 19. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 i preporuke regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom, ako su primjenjive na Uniju; |
| --- | --- |

(c)

ako je primjenjivo, višegodišnje planove upravljanja donesene na temelju članaka 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013, planove upravljanja donesene na temelju članka 19. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 i preporuke regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom, ako su primjenjive na Uniju;

| (c) | ako je primjenjivo, višegodišnje planove upravljanja donesene na temelju članaka 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013, planove upravljanja donesene na temelju članka 19. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 i preporuke regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom, ako su primjenjive na Uniju; |
| --- | --- |

(c)

ako je primjenjivo, višegodišnje planove upravljanja donesene na temelju članaka 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013, planove upravljanja donesene na temelju članka 19. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 i preporuke regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom, ako su primjenjive na Uniju;

| (d) | provedbu obveze iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |
| --- | --- |

(d)

provedbu obveze iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (d) | provedbu obveze iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |
| --- | --- |

(d)

provedbu obveze iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (e) | najnovije dokaze o društveno-gospodarskoj uspješnosti održivog plavoga gospodarstva,
  prije svega sektora ribarstva i akvakulture; |
| --- | --- |

(e)

najnovije dokaze o društveno-gospodarskoj uspješnosti održivog plavoga gospodarstva,
  prije svega sektora ribarstva i akvakulture;

najnovije dokaze o društveno-gospodarskoj uspješnosti održivog plavoga gospodarstva,

| (e) | očekivani društveno-gospodarski doprinos programa održivom plavom gospodarstvu,
  prije svega sektora ribarstva i akvakulture; |
| --- | --- |

(e)

očekivani društveno-gospodarski doprinos programa održivom plavom gospodarstvu,
  prije svega sektora ribarstva i akvakulture;

očekivani društveno-gospodarski doprinos programa održivom plavom gospodarstvu,

| (f) | ako je primjenjivo, analize iz stavka 5.; |
| --- | --- |

(f)

ako je primjenjivo, analize iz stavka 5.;

| (f) | ako je primjenjivo, analize iz stavka 5.; |
| --- | --- |

(f)

ako je primjenjivo, analize iz stavka 5.;

| (g) | doprinos programa očuvanju i obnovi morskih ekosustava, dok je potpora povezana s područjima mreže Natura 2000. usklađena s prioritetnim akcijskim okvirima uspostavljenima na temelju članka 8. stavka 4. Direktive 92/43/EEZ; |
| --- | --- |

(g)

doprinos programa očuvanju i obnovi morskih ekosustava, dok je potpora povezana s područjima mreže Natura 2000. usklađena s prioritetnim akcijskim okvirima uspostavljenima na temelju članka 8. stavka 4. Direktive 92/43/EEZ;

| (g) | doprinos programa očuvanju i obnovi morskih ekosustava, dok je potpora povezana s područjima mreže Natura 2000. usklađena s prioritetnim akcijskim okvirima uspostavljenima na temelju članka 8. stavka 4. Direktive 92/43/EEZ; |
| --- | --- |

(g)

doprinos programa očuvanju i obnovi morskih ekosustava, dok je potpora povezana s područjima mreže Natura 2000. usklađena s prioritetnim akcijskim okvirima uspostavljenima na temelju članka 8. stavka 4. Direktive 92/43/EEZ;

| (h) | doprinos programa smanjenju količine morskog otpada u skladu s Direktivom xx/xx Europskog parlamenta i Vijeća (Direktiva o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš); |
| --- | --- |

(h)

doprinos programa smanjenju količine morskog otpada u skladu s Direktivom xx/xx Europskog parlamenta i Vijeća (Direktiva o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš);

| (h) | doprinos programa smanjenju količine morskog otpada u skladu s Direktivom xx/xx Europskog parlamenta i Vijeća (Direktiva o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš); |
| --- | --- |

(h)

doprinos programa smanjenju količine morskog otpada u skladu s Direktivom xx/xx Europskog parlamenta i Vijeća (Direktiva o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš);

| i. | doprinos programa ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima. |
| --- | --- |

i.

doprinos programa ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima.

| i) | doprinos programa ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima. |
| --- | --- |

i)

doprinos programa ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima.

Obrazloženje

Obrazloženje

| 3. (d) | Državama članicama, ako to žele, dopušta se razvoj regionalnih operativnih planova u okviru nacionalnih programa za regije nadležne za to područje, čime će se omogućiti pametnije raspoređivanje troškova i izrada regionalnih strategija specijalizacije u okviru omotnice EFPR-a. |
| --- | --- |

3. (d)

Državama članicama, ako to žele, dopušta se razvoj regionalnih operativnih planova u okviru nacionalnih programa za regije nadležne za to područje, čime će se omogućiti pametnije raspoređivanje troškova i izrada regionalnih strategija specijalizacije u okviru omotnice EFPR-a.

| 6. (e) | – U svojoj ocjeni programa država Komisija ne smije samo uzeti podatke u obzir, nego mora i ocijeniti socioekonomski doprinos predloženih mjera. |
| --- | --- |

6. (e)

– U svojoj ocjeni programa država Komisija ne smije samo uzeti podatke u obzir, nego mora i ocijeniti socioekonomski doprinos predloženih mjera.

Amandman 12.

Amandman 12.

Članak 12.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Zahtjev koji je podnio korisnik za dodjelu potpore iz EFPR-a neprihvatljiv je tijekom određenog razdoblja utvrđenog u skladu sa stavkom 4. ako je nadležno tijelo ustanovilo da je taj korisnik: | Zahtjev koji je podnio korisnik za dodjelu potpore iz EFPR-a neprihvatljiv je tijekom određenog razdoblja utvrđenog u skladu sa stavkom 4. ako je nadležno tijelo ustanovilo da je taj korisnik: |
| (a) | počinio teški prekršaj iz članka 42. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 ili članka 90. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009
  ili drugog zakonodavnog akta Europskog parlamenta i Vijeća
  ; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Zahtjev koji je podnio korisnik za dodjelu potpore iz EFPR-a neprihvatljiv je tijekom određenog razdoblja utvrđenog u skladu sa stavkom 4. ako je nadležno tijelo ustanovilo da je taj korisnik:

Zahtjev koji je podnio korisnik za dodjelu potpore iz EFPR-a neprihvatljiv je tijekom određenog razdoblja utvrđenog u skladu sa stavkom 4. ako je nadležno tijelo ustanovilo da je taj korisnik:

(a)

počinio teški prekršaj iz članka 42. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 ili članka 90. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009
  ili drugog zakonodavnog akta Europskog parlamenta i Vijeća
  ;

ili drugog zakonodavnog akta Europskog parlamenta i Vijeća

| (a) | počinio teški prekršaj iz članka 42. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 ili članka 90. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009; |
| --- | --- |

(a)

počinio teški prekršaj iz članka 42. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008 ili članka 90. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009;

| (b) | bio ili jest uključen u rad, upravljanje ili posjedovanje ribarskih plovila koja se nalaze na Unijinu popisu plovila NNN iz članka 40. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 ili plovila koje plovi pod zastavom zemlje s popisa nekooperativnih trećih zemalja iz članka 33. te uredbe; ili |
| --- | --- |

(b)

bio ili jest uključen u rad, upravljanje ili posjedovanje ribarskih plovila koja se nalaze na Unijinu popisu plovila NNN iz članka 40. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 ili plovila koje plovi pod zastavom zemlje s popisa nekooperativnih trećih zemalja iz članka 33. te uredbe; ili

| (b) | bio ili jest uključen u rad, upravljanje ili posjedovanje ribarskih plovila koja se nalaze na Unijinu popisu plovila NNN iz članka 40. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 ili plovila koje plovi pod zastavom zemlje s popisa nekooperativnih trećih zemalja iz članka 33. te uredbe; ili |
| --- | --- |

(b)

bio ili jest uključen u rad, upravljanje ili posjedovanje ribarskih plovila koja se nalaze na Unijinu popisu plovila NNN iz članka 40. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1005/2008 ili plovila koje plovi pod zastavom zemlje s popisa nekooperativnih trećih zemalja iz članka 33. te uredbe; ili

| (c) | počinio kazneno djelo protiv okoliša iz članaka 3. i 4. Direktive 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
  ako se zahtjev za potporu podnosi u skladu s člankom 23
  . |
| --- | --- |

(c)

počinio kazneno djelo protiv okoliša iz članaka 3. i 4. Direktive 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
  ako se zahtjev za potporu podnosi u skladu s člankom 23
  .

ako se zahtjev za potporu podnosi u skladu s člankom 23

| (c) | počinio kazneno djelo protiv okoliša iz članaka 3. i 4. Direktive 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- |

(c)

počinio kazneno djelo protiv okoliša iz članaka 3. i 4. Direktive 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.

Obrazloženje

Obrazloženje

| (a) | U uredbama (EZ) br. 1005/2008 i (EZ) br. 1224/2009 navodi se iscrpan popis teških prekršaja. Razvidno je da nema smisla proširivati taj popis. |
| --- | --- |

(a)

U uredbama (EZ) br. 1005/2008 i (EZ) br. 1224/2009 navodi se iscrpan popis teških prekršaja. Razvidno je da nema smisla proširivati taj popis.

| (c) | EFPR može se upotrijebiti za financiranje akvakulture, ribarstva i plavog gospodarstva. EFPR ne smije financirati nijednog korisnika koji je počinio tešku povredu odredbi prava Zajednice koje se odnosi na zaštitu okoliša. To se pravilo ne smije odnositi samo na akvakulturu. |
| --- | --- |

(c)

EFPR može se upotrijebiti za financiranje akvakulture, ribarstva i plavog gospodarstva. EFPR ne smije financirati nijednog korisnika koji je počinio tešku povredu odredbi prava Zajednice koje se odnosi na zaštitu okoliša. To se pravilo ne smije odnositi samo na akvakulturu.

Amandman 13.

Amandman 13.

Članak 13.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Sljedeće operacije nisu prihvatljive u okviru EFPR-a: | Sljedeće operacije nisu prihvatljive u okviru EFPR-a: |
| (a) | operacije kojima se povećava ribolovni kapacitet ribarskih plovila ili potpora za kupnju opreme kojom se povećava sposobnost ribarskih plovila za pronalaženje ribe; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Sljedeće operacije nisu prihvatljive u okviru EFPR-a:

Sljedeće operacije nisu prihvatljive u okviru EFPR-a:

(a)

operacije kojima se povećava ribolovni kapacitet ribarskih plovila ili potpora za kupnju opreme kojom se povećava sposobnost ribarskih plovila za pronalaženje ribe;

| (a) | operacije kojima se povećava ribolovni kapacitet ribarskih plovila ili potpora za kupnju opreme kojom se povećava sposobnost ribarskih plovila za pronalaženje ribe; |
| --- | --- |

(a)

operacije kojima se povećava ribolovni kapacitet ribarskih plovila ili potpora za kupnju opreme kojom se povećava sposobnost ribarskih plovila za pronalaženje ribe;

| (b) | izgradnja ili kupnja ribarskih plovila ili uvoz ribarskih plovila, osim ako je u ovoj Uredbi predviđeno drukčije; |
| --- | --- |

(b)

izgradnja ili kupnja ribarskih plovila ili uvoz ribarskih plovila, osim ako je u ovoj Uredbi predviđeno drukčije;

| (b) | izgradnja ili kupnja ribarskih plovila ili uvoz ribarskih plovila, osim ako je u ovoj Uredbi predviđeno drukčije; |
| --- | --- |

(b)

izgradnja ili kupnja ribarskih plovila ili uvoz ribarskih plovila, osim ako je u ovoj Uredbi predviđeno drukčije;

| (c) | prijenos ribarskih plovila u treće zemlje ili prijenos zastave plovila na treću zemlju, među ostalim osnivanjem zajedničkih pothvata s partnerima iz tih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

prijenos ribarskih plovila u treće zemlje ili prijenos zastave plovila na treću zemlju, među ostalim osnivanjem zajedničkih pothvata s partnerima iz tih zemalja;

| (c) | prijenos ribarskih plovila u treće zemlje ili prijenos zastave plovila na treću zemlju, među ostalim osnivanjem zajedničkih pothvata s partnerima iz tih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

prijenos ribarskih plovila u treće zemlje ili prijenos zastave plovila na treću zemlju, među ostalim osnivanjem zajedničkih pothvata s partnerima iz tih zemalja;

| (d) | privremeni ili trajni prestanak ribolovnih aktivnosti, osim ako je u ovoj Uredbi predviđeno drukčije; |
| --- | --- |

(d)

privremeni ili trajni prestanak ribolovnih aktivnosti, osim ako je u ovoj Uredbi predviđeno drukčije;

| (d) | privremeni ili trajni prestanak ribolovnih aktivnosti, osim ako je u ovoj Uredbi predviđeno drukčije; |
| --- | --- |

(d)

privremeni ili trajni prestanak ribolovnih aktivnosti, osim ako je u ovoj Uredbi predviđeno drukčije;

| (e) | istraživački ribolov; |
| --- | --- |

(e)

istraživački ribolov;

| (e) | istraživački ribolov; |
| --- | --- |

(e)

istraživački ribolov;

| (f) | prijenos vlasništva nad poduzećem; |
| --- | --- |

(f)

prijenos vlasništva nad poduzećem;

| (f) | prijenos vlasništva nad poduzećem; |
| --- | --- |

(f)

prijenos vlasništva nad poduzećem;

| (g) | izravno poribljavanje osim ako je izričito predviđeno kao mjera očuvanja pravnim aktom Unije ili u slučaju eksperimentalnog poribljavanja; |
| --- | --- |

(g)

izravno poribljavanje osim ako je izričito predviđeno kao mjera očuvanja pravnim aktom Unije ili u slučaju eksperimentalnog poribljavanja;

| (g) | izravno poribljavanje osim ako je izričito predviđeno kao mjera očuvanja pravnim aktom Unije ili u slučaju eksperimentalnog poribljavanja; |
| --- | --- |

(g)

izravno poribljavanje osim ako je izričito predviđeno kao mjera očuvanja pravnim aktom Unije ili u slučaju eksperimentalnog poribljavanja;

| (h) | izgradnja novih luka, novih iskrcajnih mjesta ili novih burza ribe; |
| --- | --- |

(h)

izgradnja novih luka, novih iskrcajnih mjesta ili novih burza ribe;

| (h) | izvan najudaljenijih regija,
  izgradnja novih luka, novih iskrcajnih mjesta ili novih burza ribe; |
| --- | --- |

(h)

izvan najudaljenijih regija,
  izgradnja novih luka, novih iskrcajnih mjesta ili novih burza ribe;

izvan najudaljenijih regija,

| i. | mehanizmi intervencija na tržištu u cilju privremenog ili trajnog povlačenja proizvoda ribarstva ili akvakulture s tržišta, kako bi se ponuda smanjila i time spriječio pad cijena ili pak uzrokovalo povećanje cijena; po analogiji, operacije skladištenja u logističkom lancu koje bi, namjerno ili nenamjerno, dovelo do istih učinaka; |
| --- | --- |

i.

mehanizmi intervencija na tržištu u cilju privremenog ili trajnog povlačenja proizvoda ribarstva ili akvakulture s tržišta, kako bi se ponuda smanjila i time spriječio pad cijena ili pak uzrokovalo povećanje cijena; po analogiji, operacije skladištenja u logističkom lancu koje bi, namjerno ili nenamjerno, dovelo do istih učinaka;

| i. | mehanizmi intervencija na tržištu u cilju privremenog ili trajnog povlačenja proizvoda ribarstva ili akvakulture s tržišta, kako bi se ponuda smanjila i time spriječio pad cijena ili pak uzrokovalo povećanje cijena; po analogiji, operacije skladištenja u logističkom lancu koje bi, namjerno ili nenamjerno, dovelo do istih učinaka; |
| --- | --- |

i.

mehanizmi intervencija na tržištu u cilju privremenog ili trajnog povlačenja proizvoda ribarstva ili akvakulture s tržišta, kako bi se ponuda smanjila i time spriječio pad cijena ili pak uzrokovalo povećanje cijena; po analogiji, operacije skladištenja u logističkom lancu koje bi, namjerno ili nenamjerno, dovelo do istih učinaka;

| (j) | ulaganja u ribarska plovila koja su nužna za poštovanje zahtjeva iz prava Unije ili nacionalnog prava, uključujući zahtjeve na temelju Unijinih obveza u kontekstu regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom; |
| --- | --- |

(j)

ulaganja u ribarska plovila koja su nužna za poštovanje zahtjeva iz prava Unije ili nacionalnog prava, uključujući zahtjeve na temelju Unijinih obveza u kontekstu regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom;

| (j) | ulaganja u ribarska plovila koja su nužna za poštovanje zahtjeva iz prava Unije ili nacionalnog prava, uključujući zahtjeve na temelju Unijinih obveza u kontekstu regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom; |
| --- | --- |

(j)

ulaganja u ribarska plovila koja su nužna za poštovanje zahtjeva iz prava Unije ili nacionalnog prava, uključujući zahtjeve na temelju Unijinih obveza u kontekstu regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom;

| (k) | ulaganja u ribarska plovila koja su obavljala aktivnosti na moru najmanje 60 dana godišnje u svakoj od dvije kalendarske godine koje su prethodile godini u kojoj je podnesen zahtjev za potporu. |
| --- | --- |

(k)

ulaganja u ribarska plovila koja su obavljala aktivnosti na moru najmanje 60 dana godišnje u svakoj od dvije kalendarske godine koje su prethodile godini u kojoj je podnesen zahtjev za potporu.

| (k) | ulaganja u ribarska plovila koja su obavljala aktivnosti na moru najmanje 60 dana godišnje u svakoj od dvije kalendarske godine koje su prethodile godini u kojoj je podnesen zahtjev za potporu; |
| --- | --- |

(k)

ulaganja u ribarska plovila koja su obavljala aktivnosti na moru najmanje 60 dana godišnje u svakoj od dvije kalendarske godine koje su prethodile godini u kojoj je podnesen zahtjev za potporu;

| (l) | zamjena ili modernizacija glavnog ili pomoćnog motora plovila ako zbog toga dolazi do povećanja snage u kW; |
| --- | --- |

(l)

(l)

zamjena ili modernizacija glavnog ili pomoćnog motora plovila ako zbog toga dolazi do povećanja snage u kW;

zamjena ili modernizacija glavnog ili pomoćnog motora plovila ako zbog toga dolazi do povećanja snage u kW;

| (m) | proizvodnja genetski modificiranih organizama. |
| --- | --- |

(m)

(m)

proizvodnja genetski modificiranih organizama.

proizvodnja genetski modificiranih organizama.

Obrazloženje

Obrazloženje

| (h) | U najudaljenijim regijama još uvijek u velikoj mjeri nedostaje infrastrukture za iskrcavanje i prodaju proizvoda ribarstva u prihvatljivim higijenskim i sigurnosnim uvjetima. |
| --- | --- |

(h)

U najudaljenijim regijama još uvijek u velikoj mjeri nedostaje infrastrukture za iskrcavanje i prodaju proizvoda ribarstva u prihvatljivim higijenskim i sigurnosnim uvjetima.

| (l) | Zamjena pogonskog ili pomoćnog motora ne smije dovesti do povećanja snage plovila, a stoga i do povećanja ribolovnog napora. |
| --- | --- |

(l)

Zamjena pogonskog ili pomoćnog motora ne smije dovesti do povećanja snage plovila, a stoga i do povećanja ribolovnog napora.

| (m) | Budući da je morski okoliš otvoren, u slučaju proizvodnje genetski modificiranih organizama postoji opasnost od širenja. |
| --- | --- |

(m)

Budući da je morski okoliš otvoren, u slučaju proizvodnje genetski modificiranih organizama postoji opasnost od širenja.

Amandman 14.

Amandman 14.

Članak 15.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za djelatnike u pomorsko-ribarskom sektoru koji traže potporu, u akcijske planove valja uključiti pojednostavnjeni jedinstveni obrazac zahtjeva za mjere obuhvaćene EFPR-om. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.
     
  Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za djelatnike u pomorsko-ribarskom sektoru koji traže potporu, u akcijske planove valja uključiti pojednostavnjeni jedinstveni obrazac zahtjeva za mjere obuhvaćene EFPR-om.

Obrazloženje

Obrazloženje

Za razliku od ribarskih poduzeća, mali ribari najčešće su fizičke osobe koje nemaju administrativne kapacitete za ispunjavanje složenih obrazaca zahtjeva. Pojednostavnjeni jedinstveni obrazac zahtjeva znatno će poboljšati njihove izglede za pristup financiranju.

Amandman 15.

Amandman 15.

Članak 16.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   EFPR može poduprijeti sljedeća ulaganja koja se odnose na plovila koja obavljaju mali priobalni ribolov, a pripadaju segmentu flote za koji je u zadnjem izvješću o ribolovnom kapacitetu iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 utvrđeno da je uravnotežen s ribolovnim mogućnostima raspoloživima za taj segment: | 1.   EFPR može poduprijeti sljedeća ulaganja koja se odnose na plovila koja obavljaju mali priobalni ribolov, a pripadaju segmentu flote za koji je u zadnjem izvješću o ribolovnom kapacitetu iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 utvrđeno da je uravnotežen s ribolovnim mogućnostima raspoloživima za taj segment: |
| (a) | prva kupnja ribarskog plovila, za
  mlade
  ribare koji su u trenutku podnošenja zahtjeva
  mlađi od 40 godina, a
  radili
  su
  kao ribari najmanje pet godina ili imaju odgovarajuću stručnu izobrazbu; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   EFPR može poduprijeti sljedeća ulaganja koja se odnose na plovila koja obavljaju mali priobalni ribolov, a pripadaju segmentu flote za koji je u zadnjem izvješću o ribolovnom kapacitetu iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 utvrđeno da je uravnotežen s ribolovnim mogućnostima raspoloživima za taj segment:

1.   EFPR može poduprijeti sljedeća ulaganja koja se odnose na plovila koja obavljaju mali priobalni ribolov, a pripadaju segmentu flote za koji je u zadnjem izvješću o ribolovnom kapacitetu iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 utvrđeno da je uravnotežen s ribolovnim mogućnostima raspoloživima za taj segment:

(a)

prva kupnja ribarskog plovila, za
  mlade
  ribare koji su u trenutku podnošenja zahtjeva
  mlađi od 40 godina, a
  radili
  su
  kao ribari najmanje pet godina ili imaju odgovarajuću stručnu izobrazbu;

mlade

mlađi od 40 godina, a

su

| (a) | prva kupnja ribarskog plovila, za ribare koji su u trenutku podnošenja zahtjeva radili kao ribari najmanje pet godina ili imaju odgovarajuću stručnu izobrazbu; |
| --- | --- |

(a)

prva kupnja ribarskog plovila, za ribare koji su u trenutku podnošenja zahtjeva radili kao ribari najmanje pet godina ili imaju odgovarajuću stručnu izobrazbu;

| (b) | zamjena ili modernizacija glavnog ili pomoćnog motora. |
| --- | --- |

(b)

zamjena ili modernizacija glavnog ili pomoćnog motora.

| (b) | za zamjenu ili modernizaciju glavnih ili pomoćnih motora
  novim tehnologijama koje smanjuju ugljični otisak
  . |
| --- | --- |

(b)

za zamjenu ili modernizaciju glavnih ili pomoćnih motora
  novim tehnologijama koje smanjuju ugljični otisak
  .

novim tehnologijama koje smanjuju ugljični otisak

2.   Plovila iz stavka 1. moraju biti opremljena za ribolov na moru, a starost im mora biti
  između 5 i 30
  godina.

2.   Plovila iz stavka 1.
  točke (a)
  moraju biti opremljena za ribolov na moru, a starost im mora biti
  manje od 20
  godina.

3.   Potpora iz stavka 1. točke (b) dodjeljuje se samo pod sljedećim uvjetima:

novi ili modernizirani motor nema veću snagu u kW od dosadašnjeg motora;

svako smanjenje ribolovnog kapaciteta u kW zbog zamjene ili modernizacije glavnog ili pomoćnog motora trajno se briše iz registra flote Unije;

država članica provela je fizičku inspekciju snage motora ribarskog plovila kako bi se zajamčilo da ne prelazi snagu motora utvrđenu u povlastici za ribolov.

3.   
  Plovila iz stavka 1. točke (b) moraju biti opremljena za ribolov na moru, a starost im mora biti između 5 i 30 godina.

4.   Potpora iz ovog članka ne dodjeljuje se ako procjena ravnoteže između ribolovnog kapaciteta i ribolovnih mogućnosti u zadnjem izvješću iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za segment flote kojem pripadaju dotična ribarska plovila nije izrađena na temelju bioloških i gospodarskih pokazatelja te pokazatelja o upotrebi plovila utvrđenih u zajedničkim smjernicama iz te uredbe.

4.   Potpora iz stavka 1. točke (b) dodjeljuje se samo pod sljedećim uvjetima:

| (a) | novi ili modernizirani motor nema veću snagu u kW od dosadašnjeg motora; |
| --- | --- |

(a)

novi ili modernizirani motor nema veću snagu u kW od dosadašnjeg motora;

| (b) | svako smanjenje ribolovnog kapaciteta u kW zbog zamjene ili modernizacije glavnog ili pomoćnog motora trajno se briše iz registra flote Unije; |
| --- | --- |

(b)

svako smanjenje ribolovnog kapaciteta u kW zbog zamjene ili modernizacije glavnog ili pomoćnog motora trajno se briše iz registra flote Unije;

| (c) | država članica provela je fizičku inspekciju snage motora ribarskog plovila kako bi se zajamčilo da ne prelazi snagu motora utvrđenu u povlastici za ribolov. |
| --- | --- |

(c)

država članica provela je fizičku inspekciju snage motora ribarskog plovila kako bi se zajamčilo da ne prelazi snagu motora utvrđenu u povlastici za ribolov.

5.
     Potpora iz ovog članka ne dodjeljuje se ako procjena ravnoteže između ribolovnog kapaciteta i ribolovnih mogućnosti u zadnjem izvješću iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za segment flote kojem pripadaju dotična ribarska plovila nije izrađena na temelju bioloških i gospodarskih pokazatelja te pokazatelja o upotrebi plovila utvrđenih u zajedničkim smjernicama iz te uredbe.

Obrazloženje

Obrazloženje

| (a) | Europa se ponosi time što je socijalno napredna i uključiva i stoga ne smije biti diskriminacije na temelju dobi u pogledu pristupa zanimanjima, bez obzira na to o kojim je zanimanjima riječ. |
| --- | --- |

(a)

Europa se ponosi time što je socijalno napredna i uključiva i stoga ne smije biti diskriminacije na temelju dobi u pogledu pristupa zanimanjima, bez obzira na to o kojim je zanimanjima riječ.

| 2. | Pomoć u nabavi novih plovila mora omogućiti obnovu flota ergonomičnijim i sigurnijim plovilima s manjom potrošnjom goriva bez povećanja ribolovnog napora. S druge strane, čini se da nije primjereno financirati remotorizaciju plovila starih manje od 5 godina ni kupnju plovila starijih od 20 godina. |
| --- | --- |

2.

Pomoć u nabavi novih plovila mora omogućiti obnovu flota ergonomičnijim i sigurnijim plovilima s manjom potrošnjom goriva bez povećanja ribolovnog napora. S druge strane, čini se da nije primjereno financirati remotorizaciju plovila starih manje od 5 godina ni kupnju plovila starijih od 20 godina.

Amandman 16.

Amandman 16.

Članak 17.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   EFPR može poduprijeti operacije upravljanja ribarstvom i ribarskim flotama. | 1.   EFPR može poduprijeti operacije upravljanja ribarstvom i ribarskim flotama. |
| 2.   Ako se potpora iz stavka 1. dodjeljuje u obliku naknade za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti, moraju biti zadovoljeni sljedeći uvjeti: | 2.   Ako se potpora iz stavka 1. dodjeljuje u obliku naknade za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti, moraju biti zadovoljeni sljedeći uvjeti: |
| (a) | prestanak je predviđen kao instrument akcijskog plana iz članka 22. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   EFPR može poduprijeti operacije upravljanja ribarstvom i ribarskim flotama.

1.   EFPR može poduprijeti operacije upravljanja ribarstvom i ribarskim flotama.

2.   Ako se potpora iz stavka 1. dodjeljuje u obliku naknade za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti, moraju biti zadovoljeni sljedeći uvjeti:

2.   Ako se potpora iz stavka 1. dodjeljuje u obliku naknade za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti, moraju biti zadovoljeni sljedeći uvjeti:

(a)

prestanak je predviđen kao instrument akcijskog plana iz članka 22. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (a) | prestanak je predviđen kao instrument akcijskog plana iz članka 22. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |
| --- | --- |

(a)

prestanak je predviđen kao instrument akcijskog plana iz članka 22. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (b) | prestanak se postiže uništenjem ribarskog plovila ili njegovim povlačenjem iz ribolova i adaptacijom za aktivnosti koje nisu komercijalni ribolov, u skladu s ciljevima ZRP-a i višegodišnjih planova; |
| --- | --- |

(b)

prestanak se postiže uništenjem ribarskog plovila ili njegovim povlačenjem iz ribolova i adaptacijom za aktivnosti koje nisu komercijalni ribolov, u skladu s ciljevima ZRP-a i višegodišnjih planova;

| (b) | prestanak se postiže uništenjem ribarskog plovila ili njegovim povlačenjem iz ribolova i adaptacijom za aktivnosti koje nisu komercijalni ribolov, u skladu s ciljevima ZRP-a i višegodišnjih planova; |
| --- | --- |

(b)

prestanak se postiže uništenjem ribarskog plovila ili njegovim povlačenjem iz ribolova i adaptacijom za aktivnosti koje nisu komercijalni ribolov, u skladu s ciljevima ZRP-a i višegodišnjih planova;

| (c) | ribarsko plovilo registrirano je kao aktivno plovilo i upotrebljavalo se za obavljanje ribolovnih aktivnosti na moru najmanje
  120
  dana godišnje u svakoj od
  tri
  kalendarske godine koje su prethodile godini u kojoj je podnesen zahtjev za potporu; |
| --- | --- |

(c)

ribarsko plovilo registrirano je kao aktivno plovilo i upotrebljavalo se za obavljanje ribolovnih aktivnosti na moru najmanje
  120
  dana godišnje u svakoj od
  tri
  kalendarske godine koje su prethodile godini u kojoj je podnesen zahtjev za potporu;

120

tri

| (c) | ribarsko plovilo registrirano je kao aktivno plovilo i upotrebljavalo se za obavljanje ribolovnih aktivnosti na moru najmanje
  180
  dana godišnje
  ukupno
  u svakoj od
  dvije
  kalendarske godine koje su prethodile godini u kojoj je podnesen zahtjev za potporu; |
| --- | --- |

(c)

ribarsko plovilo registrirano je kao aktivno plovilo i upotrebljavalo se za obavljanje ribolovnih aktivnosti na moru najmanje
  180
  dana godišnje
  ukupno
  u svakoj od
  dvije
  kalendarske godine koje su prethodile godini u kojoj je podnesen zahtjev za potporu;

180

ukupno

dvije

Obrazloženje

Obrazloženje

Mnoge flote bave se sezonskim ribolovom samo jedne vrste i aktivne su manje od 120 dana godišnje. Osim toga, te vrlo osjetljive flote ovise o okolišnim uvjetima. Stokovi koje iskorištavaju ponekad podliježu raznim pritiscima zbog čega se uspostavljaju mjere upravljanja ribolovnim kapacitetima.

Amandman 17.

Amandman 17.

Članak 18.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| EFPR može poduprijeti naknadu za izvanredni prestanak ribolovnih aktivnosti do kojeg je došlo zbog: | EFPR može poduprijeti naknadu za izvanredni prestanak ribolovnih aktivnosti do kojeg je došlo zbog: |
| (a) | mjera očuvanja iz članka 7. stavka 1. točaka (a), (b), (c) i (j) Uredbe (EU) br. 1380/2013, ili jednakovrijednih mjera očuvanja koje su usvojile regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom ako su primjenjive na Uniju; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

EFPR može poduprijeti naknadu za izvanredni prestanak ribolovnih aktivnosti do kojeg je došlo zbog:

EFPR može poduprijeti naknadu za izvanredni prestanak ribolovnih aktivnosti do kojeg je došlo zbog:

(a)

mjera očuvanja iz članka 7. stavka 1. točaka (a), (b), (c) i (j) Uredbe (EU) br. 1380/2013, ili jednakovrijednih mjera očuvanja koje su usvojile regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom ako su primjenjive na Uniju;

| (a) | mjera očuvanja iz članka 7. stavka 1. točaka (a), (b), (c) i (j) Uredbe (EU) br. 1380/2013, ili jednakovrijednih mjera očuvanja koje su usvojile regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom ako su primjenjive na Uniju; |
| --- | --- |

(a)

mjera očuvanja iz članka 7. stavka 1. točaka (a), (b), (c) i (j) Uredbe (EU) br. 1380/2013, ili jednakovrijednih mjera očuvanja koje su usvojile regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom ako su primjenjive na Uniju;

| (b) | mjera Komisije uslijed ozbiljne prijetnje morskim biološkim resursima iz članka 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

mjera Komisije uslijed ozbiljne prijetnje morskim biološkim resursima iz članka 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (b) | mjera Komisije uslijed ozbiljne prijetnje morskim biološkim resursima iz članka 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013; |
| --- | --- |

(b)

mjera Komisije uslijed ozbiljne prijetnje morskim biološkim resursima iz članka 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

| (c) | prekida primjene sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu ili njegova protokola zbog razloga više sile; ili |
| --- | --- |

(c)

prekida primjene sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu ili njegova protokola zbog razloga više sile; ili

| (c) | prekida primjene sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu ili njegova protokola zbog razloga više sile; ili |
| --- | --- |

(c)

prekida primjene sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu ili njegova protokola zbog razloga više sile; ili

| (d) | prirodnih katastrofa ili ekoloških incidenata koje je službeno priznalo nadležno tijelo odgovarajuće države članice. |
| --- | --- |

(d)

prirodnih katastrofa ili ekoloških incidenata koje je službeno priznalo nadležno tijelo odgovarajuće države članice.

| (d) | prirodnih katastrofa ili ekoloških incidenata koje je službeno priznalo nadležno tijelo odgovarajuće države članice. |
| --- | --- |

(d)

prirodnih katastrofa ili ekoloških incidenata koje je službeno priznalo nadležno tijelo odgovarajuće države članice.

2.   Potpora iz stavka 1. može se dodijeliti samo pod sljedećim uvjetima:

2.   Potpora iz stavka 1. može se dodijeliti samo pod sljedećim uvjetima:

| (a) | komercijalne aktivnosti dotičnog plovila bile su zaustavljene tijekom najmanje
  90
  uzastopnih dana; i |
| --- | --- |

(a)

komercijalne aktivnosti dotičnog plovila bile su zaustavljene tijekom najmanje
  90
  uzastopnih dana; i

90

| (a) | komercijalne aktivnosti dotičnog plovila bile su zaustavljene tijekom najmanje
  45
  uzastopnih dana; i |
| --- | --- |

(a)

komercijalne aktivnosti dotičnog plovila bile su zaustavljene tijekom najmanje
  45
  uzastopnih dana; i

45

| (b) | ekonomski gubitak zbog prestanka iznosi više od 30 % godišnjeg prometa dotičnog poduzetnika, izračunato na temelju prosječnog prometa tog poduzetnika u protekle tri kalendarske godine. |
| --- | --- |

(b)

(b)

ekonomski gubitak zbog prestanka iznosi više od 30 % godišnjeg prometa dotičnog poduzetnika, izračunato na temelju prosječnog prometa tog poduzetnika u protekle tri kalendarske godine.

ekonomski gubitak zbog prestanka iznosi više od 30 % godišnjeg prometa dotičnog poduzetnika, izračunato na temelju prosječnog prometa tog poduzetnika u protekle tri kalendarske godine.

3.
     
  Potpora iz stavka 1. dodjeljuje se samo:

| (a) | vlasnicima ribarskih plovila koja su registrirana kao aktivna plovila i upotrebljavala su se za obavljanje ribolovnih aktivnosti na moru najmanje 120 dana godišnje u svakoj od tri kalendarske godine koje su prethodile godini u kojoj je podnesen zahtjev za potporu; ili |
| --- | --- |

(a)

vlasnicima ribarskih plovila koja su registrirana kao aktivna plovila i upotrebljavala su se za obavljanje ribolovnih aktivnosti na moru najmanje 120 dana godišnje u svakoj od tri kalendarske godine koje su prethodile godini u kojoj je podnesen zahtjev za potporu; ili

| (b) | ribarima koji su najmanje 120 dana u svakoj od tri kalendarske godine koje su prethodile godini u kojoj je podnesen zahtjev za potporu radili na ribarskom plovilu Unije na koje se odnosi izvanredni prestanak. Navođenje broja dana na moru iz ovog stavka ne primjenjuje se na ribolov jegulje. |
| --- | --- |

(b)

ribarima koji su najmanje 120 dana u svakoj od tri kalendarske godine koje su prethodile godini u kojoj je podnesen zahtjev za potporu radili na ribarskom plovilu Unije na koje se odnosi izvanredni prestanak. Navođenje broja dana na moru iz ovog stavka ne primjenjuje se na ribolov jegulje.

3
  .   Potpora iz stavka 1. može se dodijeliti za najviše šest mjeseci po plovilu u razdoblju 2021.–202
  7
  .

4
  .   Potpora iz stavka 1. može se dodijeliti za najviše šest mjeseci po plovilu u razdoblju 2021.–2027.

4.
     Sve ribolovne aktivnosti koje su obavljala dotična plovila i dotični ribari moraju biti djelotvorno suspendirane tijekom razdoblja prestanka. Nadležno tijelo dužno je uvjeriti se da se dotičnim plovilom nisu obavljale ribolovne aktivnosti tijekom razdoblja izvanrednog prestanka i da se izbjeglo svako prekomjerno plaćanje naknade do kojeg bi došlo zbog upotrebe plovila u druge svrhe.

5
  .   Sve ribolovne aktivnosti koje su obavljala dotična plovila i dotični ribari moraju biti djelotvorno suspendirane tijekom razdoblja prestanka. Nadležno tijelo dužno je uvjeriti se da se dotičnim plovilom nisu obavljale ribolovne aktivnosti tijekom razdoblja izvanrednog prestanka i da se izbjeglo svako prekomjerno plaćanje naknade do kojeg bi došlo zbog upotrebe plovila u druge svrhe.

Obrazloženje

Obrazloženje

U nacrtu uredbe želi se proširiti upotreba izvanrednog prestanka ribolovnih aktivnosti, prakse koja se u EFPR-u tijekom tekućeg programskog razdoblja primjenjuje na sakupljanje školjkaša. Ne slažemo se s 90 uzastopnih dana zaustavljene aktivnosti jer smatramo da je 45 kalendarskih dana već dovoljno i predstavlja gotovo 20 % ribolovne aktivnosti plovila. Ne slažemo se ni sa stavkom 2. točkom (b) i predlažemo njegovo brisanje jer ne postoji linearna korelacija između gubitka prihoda i gubitka aktivnosti.

Amandman 18.

Amandman 18.

Članak 23.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Akvakultura | Akvakultura |
| 1.   EFPR podupire održivu akvakulturu kako je predviđeno člankom 34. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013. EFPR može podržati i zdravlje i dobrobit životinja u akvakulturi u skladu s Uredbom (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća [32] i Uredbom (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća [33]. | 1.   EFPR podupire održivu akvakulturu kako je predviđeno člankom 34. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013. EFPR može podržati i zdravlje i dobrobit životinja u akvakulturi u skladu s Uredbom (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća [32] i Uredbom (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća [33]. |
| 2.   Potpora iz stavka 1. mora biti u skladu s nacionalnim višegodišnjim strateškim planovima za razvoj akvakulture iz članka 34. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013. | 2.   Potpora iz stavka 1. mora biti u skladu s nacionalnim višegodišnjim strateškim planovima za razvoj akvakulture iz članka 34. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
| 3.   Produktivna ulaganja u akvakulturu u skladu s ovim člankom mogu se poduprijeti isključivo financijskim instrumentima iz članka 52. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi) i sredstvima iz fonda InvestEU, u skladu s člankom 10. te uredbe. | 3.   Produktivna ulaganja u akvakulturu u skladu s ovim člankom mogu se poduprijeti isključivo financijskim instrumentima iz članka 52. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi) i sredstvima iz fonda InvestEU, u skladu s člankom 10. te uredbe. |
| | 4.
     
  Odstupajući od stavka 3., u najudaljenijim regijama prihvatljivi su svi oblici potpore predviđeni člankom 47. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o zajedničkim odredbama). |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Akvakultura

Akvakultura

1.   EFPR podupire održivu akvakulturu kako je predviđeno člankom 34. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013. EFPR može podržati i zdravlje i dobrobit životinja u akvakulturi u skladu s Uredbom (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća [32] i Uredbom (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća [33].

1.   EFPR podupire održivu akvakulturu kako je predviđeno člankom 34. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013. EFPR može podržati i zdravlje i dobrobit životinja u akvakulturi u skladu s Uredbom (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća [32] i Uredbom (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća [33].

2.   Potpora iz stavka 1. mora biti u skladu s nacionalnim višegodišnjim strateškim planovima za razvoj akvakulture iz članka 34. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

2.   Potpora iz stavka 1. mora biti u skladu s nacionalnim višegodišnjim strateškim planovima za razvoj akvakulture iz članka 34. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

3.   Produktivna ulaganja u akvakulturu u skladu s ovim člankom mogu se poduprijeti isključivo financijskim instrumentima iz članka 52. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi) i sredstvima iz fonda InvestEU, u skladu s člankom 10. te uredbe.

3.   Produktivna ulaganja u akvakulturu u skladu s ovim člankom mogu se poduprijeti isključivo financijskim instrumentima iz članka 52. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi) i sredstvima iz fonda InvestEU, u skladu s člankom 10. te uredbe.

4.
     
  Odstupajući od stavka 3., u najudaljenijim regijama prihvatljivi su svi oblici potpore predviđeni člankom 47. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o zajedničkim odredbama).

Obrazloženje

Obrazloženje

Člankom 349. UFEU-a omogućava se donošenje posebnih mjera za najudaljenije regije. Zbog slabih rezultata poduzeća u najudaljenijim regijama nameće se potreba da i dalje budu dopušteni svi oblici potpore poduzećima u cilju poticanja produktivnih ulaganja u tim regijama.

Amandman 19.

Amandman 19.

Članak 25.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Prerada proizvoda ribarstva i akvakulture | Prerada proizvoda ribarstva i akvakulture |
| 1.   EFPR može poduprijeti ulaganja u preradu proizvoda ribarstva i akvakulture. EFPR može poduprijeti djelovanja kojima se doprinosi postizanju ciljeva zajedničke organizacije tržišta proizvoda ribarstva i akvakulture kako je predviđena u članku 35. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i dodatno određena Uredbom (EZ) br. 1379/2013. | 1.   EFPR može poduprijeti ulaganja u preradu proizvoda ribarstva i akvakulture. EFPR može poduprijeti djelovanja kojima se doprinosi postizanju ciljeva zajedničke organizacije tržišta proizvoda ribarstva i akvakulture kako je predviđena u članku 35. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i dodatno određena Uredbom (EZ) br. 1379/2013. |
| 2.   Potpora iz ovog članka dodjeljuje se isključivo financijskim instrumentima iz članka 52. Uredbe (EU) xx/xx. (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi) i iz fonda InvestEU, u skladu s člankom 10. te uredbe. | 2.   Potpora iz ovog članka dodjeljuje se isključivo financijskim instrumentima iz članka 52. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi) i iz fonda InvestEU, u skladu s člankom 10. te uredbe. |
| | 3.
     
  Odstupajući od stavka 2., u najudaljenijim regijama prihvatljivi su svi oblici potpore predviđeni člankom 47. Uredbe (EU)xx/xx ([Uredba o zajedničkim odredbama). |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Prerada proizvoda ribarstva i akvakulture

Prerada proizvoda ribarstva i akvakulture

1.   EFPR može poduprijeti ulaganja u preradu proizvoda ribarstva i akvakulture. EFPR može poduprijeti djelovanja kojima se doprinosi postizanju ciljeva zajedničke organizacije tržišta proizvoda ribarstva i akvakulture kako je predviđena u članku 35. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i dodatno određena Uredbom (EZ) br. 1379/2013.

1.   EFPR može poduprijeti ulaganja u preradu proizvoda ribarstva i akvakulture. EFPR može poduprijeti djelovanja kojima se doprinosi postizanju ciljeva zajedničke organizacije tržišta proizvoda ribarstva i akvakulture kako je predviđena u članku 35. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i dodatno određena Uredbom (EZ) br. 1379/2013.

2.   Potpora iz ovog članka dodjeljuje se isključivo financijskim instrumentima iz članka 52. Uredbe (EU) xx/xx. (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi) i iz fonda InvestEU, u skladu s člankom 10. te uredbe.

2.   Potpora iz ovog članka dodjeljuje se isključivo financijskim instrumentima iz članka 52. Uredbe (EU) xx/xx (Uredba o utvrđivanju zajedničkih odredbi) i iz fonda InvestEU, u skladu s člankom 10. te uredbe.

3.
     
  Odstupajući od stavka 2., u najudaljenijim regijama prihvatljivi su svi oblici potpore predviđeni člankom 47. Uredbe (EU)xx/xx ([Uredba o zajedničkim odredbama).

Obrazloženje

Obrazloženje

Člankom 349. UFEU-a omogućava se donošenje posebnih mjera za najudaljenije regije. Zbog slabih rezultata poduzeća u najudaljenijim regijama nameće se potreba da i dalje budu dopušteni svi oblici potpore poduzećima u cilju poticanja produktivnih ulaganja u tim regijama.

Amandman 20.

Amandman 20.

Članak 31.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Određivanje stopa sufinanciranja | Određivanje stopa sufinanciranja |
| Maksimalna stopa sufinanciranja u okviru EFPR-a za svako područje potpore utvrđuje se u Prilogu II. | 1.
     Maksimalna stopa sufinanciranja u okviru EFPR-a za svako područje potpore utvrđuje se u Prilogu II. |
| | 2.
     
  U slučaju operacija u najudaljenijim regijama najviše stope sufinanciranja utvrđene u Prilogu II. uvećavaju se za 10 postotnih bodova do najviše 100 %. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Određivanje stopa sufinanciranja

Određivanje stopa sufinanciranja

Maksimalna stopa sufinanciranja u okviru EFPR-a za svako područje potpore utvrđuje se u Prilogu II.

1.
     Maksimalna stopa sufinanciranja u okviru EFPR-a za svako područje potpore utvrđuje se u Prilogu II.

2.
     
  U slučaju operacija u najudaljenijim regijama najviše stope sufinanciranja utvrđene u Prilogu II. uvećavaju se za 10 postotnih bodova do najviše 100 %.

Obrazloženje

Obrazloženje

Predloženu izmjenu opravdavaju nestabilnost strukturno uvjetovanog socijalnog i gospodarskog stanja u najudaljenijim regijama te cilj promicanja razvoja tih regija i osiguravanja ravnoteže i jednakih mogućnosti među svim područjima EU-a.

Amandman 21.

Amandman 21.

Članak 32.a

Pomorska politika i razvoj održivog plavoga gospodarstva

Pomorska politika i razvoj održivog plavoga gospodarstva

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | EFPR podupire provedbu integrirane pomorske politike i rast plavog gospodarstva razvojem regionalnih platformi za financiranje inovativnih projekata. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

EFPR podupire provedbu integrirane pomorske politike i rast plavog gospodarstva razvojem regionalnih platformi za financiranje inovativnih projekata.

EFPR podupire provedbu integrirane pomorske politike i rast plavog gospodarstva razvojem regionalnih platformi za financiranje inovativnih projekata.

Obrazloženje

Obrazloženje

Za razvoj plavog gospodarstva pokazalo se učinkovitim udruživanje resursa na regionalnoj razini. Regionalizacija sredstava omogućuje učinkovito suočavanje s teritorijalnim izazovima.

Amandman 22.

Amandman 22.

Članak 55.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Kako bi se omogućio jednostavniji prijelaz sa sustava potpore uspostavljenog Uredbom (EU) br. 508/2014 na sustav uspostavljen ovom Uredbom, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata, u skladu s člankom 52., kojima se utvrđuju uvjeti pod kojima se potpora koju je odobrila Komisija u skladu s Uredbom (EU) br. 508/2014 može integrirati u potporu predviđenu ovom Uredbom. | 1.   Kako bi se omogućio jednostavniji prijelaz sa sustava potpore uspostavljenog Uredbom (EU) br. 508/2014 na sustav uspostavljen ovom Uredbom, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata, u skladu s člankom 52., kojima se utvrđuju uvjeti pod kojima se potpora koju je odobrila Komisija u skladu s Uredbom (EU) br. 508/2014 može integrirati u potporu predviđenu ovom Uredbom. |
| 2.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu dotičnih djelovanja, do njihova zaključenja, na temelju Uredbe (EU) br. 508/2014, koja se nastavlja primjenjivati na dotična djelovanja do njihova zaključenja. | 2.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu dotičnih djelovanja, do njihova zaključenja, na temelju Uredbe (EU) br. 508/2014, koja se nastavlja primjenjivati na dotična djelovanja do njihova zaključenja.


  Osigurat će se neprekinuti prijelaz između planova naknade za najudaljenije regije za razdoblje 2014. – 2020. i za razdoblje 2021. – 2027. |
| 3.   Zahtjevi podneseni u skladu s Uredbom (EU) br. 508/2014 ostaju važeći. | 3.   Zahtjevi podneseni u skladu s Uredbom (EU) br. 508/2014 ostaju važeći. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Kako bi se omogućio jednostavniji prijelaz sa sustava potpore uspostavljenog Uredbom (EU) br. 508/2014 na sustav uspostavljen ovom Uredbom, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata, u skladu s člankom 52., kojima se utvrđuju uvjeti pod kojima se potpora koju je odobrila Komisija u skladu s Uredbom (EU) br. 508/2014 može integrirati u potporu predviđenu ovom Uredbom.

1.   Kako bi se omogućio jednostavniji prijelaz sa sustava potpore uspostavljenog Uredbom (EU) br. 508/2014 na sustav uspostavljen ovom Uredbom, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata, u skladu s člankom 52., kojima se utvrđuju uvjeti pod kojima se potpora koju je odobrila Komisija u skladu s Uredbom (EU) br. 508/2014 može integrirati u potporu predviđenu ovom Uredbom.

2.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu dotičnih djelovanja, do njihova zaključenja, na temelju Uredbe (EU) br. 508/2014, koja se nastavlja primjenjivati na dotična djelovanja do njihova zaključenja.

2.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu dotičnih djelovanja, do njihova zaključenja, na temelju Uredbe (EU) br. 508/2014, koja se nastavlja primjenjivati na dotična djelovanja do njihova zaključenja.

Osigurat će se neprekinuti prijelaz između planova naknade za najudaljenije regije za razdoblje 2014. – 2020. i za razdoblje 2021. – 2027.

3.   Zahtjevi podneseni u skladu s Uredbom (EU) br. 508/2014 ostaju važeći.

3.   Zahtjevi podneseni u skladu s Uredbom (EU) br. 508/2014 ostaju važeći.

Obrazloženje

Obrazloženje

U planovima naknade nisu bile predviđene prijelazne odredbe između razdoblja 2007. – 2013. i sadašnjeg razdoblja. Zbog toga su potpore za 2014. i 2015. isplaćene tek 2016. i 2017., čime se doveo u pitanje kontinuitet aktivnosti mnogih gospodarskih subjekata. Želi se izbjeći ponavljanje te situacije.

Amandman 23.

Amandman 23.

Prilog 1., zamijeniti 3. pokazatelj

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Površina (u ha) područja mreže Natura 2000. i drugih zaštićenih morskih područja na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, što je obuhvaćeno mjerama zaštite, održavanja i obnove | Razina ostvarivanja okolišnih ciljeva utvrđenih u akcijskom planu za morski okoliš u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji ili, ako on ne postoji, površina (u ha) područja mreže Natura 2000. i drugih zaštićenih morskih područja na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, što je obuhvaćeno mjerama zaštite, održavanja i obnove |
| ... | ... |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Površina (u ha) područja mreže Natura 2000. i drugih zaštićenih morskih područja na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, što je obuhvaćeno mjerama zaštite, održavanja i obnove

Površina (u ha) područja mreže Natura 2000. i drugih zaštićenih morskih područja na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, što je obuhvaćeno mjerama zaštite, održavanja i obnove

Razina ostvarivanja okolišnih ciljeva utvrđenih u akcijskom planu za morski okoliš u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji ili, ako on ne postoji, površina (u ha) područja mreže Natura 2000. i drugih zaštićenih morskih područja na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, što je obuhvaćeno mjerama zaštite, održavanja i obnove

Razina ostvarivanja okolišnih ciljeva utvrđenih u akcijskom planu za morski okoliš u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji ili, ako on ne postoji, površina (u ha) područja mreže Natura 2000. i drugih zaštićenih morskih područja na temelju Okvirne direktive o pomorskoj strategiji, što je obuhvaćeno mjerama zaštite, održavanja i obnove

...

...

Obrazloženje

Obrazloženje

Kako bi se pojednostavili i objedinili ciljevi i kriteriji, treba radi ujednačenosti prihvatiti prvi prijedlog Europske komisije.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja postojanje europskog fonda za potporu ribarstvu, akvakulturi, zaštiti morskog okoliša i plavom gospodarstvu u pomorskim i priobalnim regijama, a naročito jačanje međunarodnog upravljanja oceanima; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja postojanje europskog fonda za potporu ribarstvu, akvakulturi, zaštiti morskog okoliša i plavom gospodarstvu u pomorskim i priobalnim regijama, a naročito jačanje međunarodnog upravljanja oceanima;

| 2. | uviđa napore za pojednostavljenje i osobito ukidanje unaprijed definiranih mjera na europskoj razini, čime se državama članicama omogućuje da u operativne programe uključe mjere koje žele provesti radi postizanja ciljeva ZRP-a i IPP-a; |
| --- | --- |

2.

uviđa napore za pojednostavljenje i osobito ukidanje unaprijed definiranih mjera na europskoj razini, čime se državama članicama omogućuje da u operativne programe uključe mjere koje žele provesti radi postizanja ciljeva ZRP-a i IPP-a;

| 3. | uviđa važnost uspostave zajedničkog okvira za financiranje različitih europskih fondova prijedlogom uredbe o zajedničkim odredbama za sedam fondova u okviru podijeljenog upravljanja, među kojima je i EFPR; |
| --- | --- |

3.

uviđa važnost uspostave zajedničkog okvira za financiranje različitih europskih fondova prijedlogom uredbe o zajedničkim odredbama za sedam fondova u okviru podijeljenog upravljanja, među kojima je i EFPR;

| 4. | podsjeća na to da su mora od vitalne važnosti za Europu. Morska područja i obale Europe ključni su za njezinu dobrobit i blagostanje jer imaju ulogu trgovinskih pravaca, regulatora klime, izvora opskrbe prehrambenim proizvodima, energijom i resursima (1); |
| --- | --- |

4.

podsjeća na to da su mora od vitalne važnosti za Europu. Morska područja i obale Europe ključni su za njezinu dobrobit i blagostanje jer imaju ulogu trgovinskih pravaca, regulatora klime, izvora opskrbe prehrambenim proizvodima, energijom i resursima (1

| 5. | smatra da je zbog potrebe za financiranjem plavog gospodarstva u nastajanju, pomorskog nadzora i brojnih projekata povezanih sa zaštitom morskog okoliša, uz ribarstvo i akvakulturu, ukupni proračun EFPR-a potrebno povećati ili dopuniti s pomoću drugih fondova kako bi se postigao najniži prag od 1 % višegodišnjeg financijskog okvira nakon 2020., na način da se uz sredstva od 0,53 % koja su trenutačno dodijeljena ribarstvu i akvakulturi dodijeli dodatnih 0,47 % sredstava za integriranu pomorsku politiku. Naime, iako su prethodnom uredbom predodređene 4,4 milijarde EUR za potporu održivom ribarstvu i akvakulturi, raspoloživi proračun EFPR-a za 2021. – 2024. za sve mjere, osim potpore za najudaljenije regije, nadzor ribarstva i prikupljanje podataka, iznosi 4,2 milijarde EUR, uključujući ribarstvo, akvakulturu, potporu plavom gospodarstvu, pomorski nadzor i suradnju obalnih straža; |
| --- | --- |

5.

smatra da je zbog potrebe za financiranjem plavog gospodarstva u nastajanju, pomorskog nadzora i brojnih projekata povezanih sa zaštitom morskog okoliša, uz ribarstvo i akvakulturu, ukupni proračun EFPR-a potrebno povećati ili dopuniti s pomoću drugih fondova kako bi se postigao najniži prag od 1 % višegodišnjeg financijskog okvira nakon 2020., na način da se uz sredstva od 0,53 % koja su trenutačno dodijeljena ribarstvu i akvakulturi dodijeli dodatnih 0,47 % sredstava za integriranu pomorsku politiku. Naime, iako su prethodnom uredbom predodređene 4,4 milijarde EUR za potporu održivom ribarstvu i akvakulturi, raspoloživi proračun EFPR-a za 2021. – 2024. za sve mjere, osim potpore za najudaljenije regije, nadzor ribarstva i prikupljanje podataka, iznosi 4,2 milijarde EUR, uključujući ribarstvo, akvakulturu, potporu plavom gospodarstvu, pomorski nadzor i suradnju obalnih straža;

| 6. | izražava žaljenje zbog raspoređivanja tog proračuna između podijeljenog upravljanja i izravnog/neizravnog upravljanja u korist potonjeg. Naime, sredstva dodijeljena podijeljenom upravljanju smanjuju se dok se sredstva dodijeljena izravnom/neizravnom upravljanju uvelike povećavaju. U razdoblju 2014. – 2021. proračun dodijeljen podijeljenom upravljanju činio je 90 % ukupnog proračuna. Danas proračun dodijeljen podijeljenom upravljanju iznosi samo 86 % ukupnog proračuna, dok je proračun u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja porastao s 10 % na 13 % ukupnog proračuna; |
| --- | --- |

6.

izražava žaljenje zbog raspoređivanja tog proračuna između podijeljenog upravljanja i izravnog/neizravnog upravljanja u korist potonjeg. Naime, sredstva dodijeljena podijeljenom upravljanju smanjuju se dok se sredstva dodijeljena izravnom/neizravnom upravljanju uvelike povećavaju. U razdoblju 2014. – 2021. proračun dodijeljen podijeljenom upravljanju činio je 90 % ukupnog proračuna. Danas proračun dodijeljen podijeljenom upravljanju iznosi samo 86 % ukupnog proračuna, dok je proračun u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja porastao s 10 % na 13 % ukupnog proračuna;

| 7. | pozdravlja to što se u novoj uredbi ukidaju ograničenja za raspoređivanje proračuna na unaprijed definirane skupine mjera te se time državama članicama daje veća sloboda za raspoređivanje proračuna na mjere koje imaju stvarnu važnost za regije; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja to što se u novoj uredbi ukidaju ograničenja za raspoređivanje proračuna na unaprijed definirane skupine mjera te se time državama članicama daje veća sloboda za raspoređivanje proračuna na mjere koje imaju stvarnu važnost za regije;

| 8. | podržava veću upotrebu pojednostavljenih mogućnosti u pogledu troškova, kao što su paušalni povrat, standardne ljestvice jediničnih troškova ili paušalni iznosi kojima se može pojednostavniti administrativno opterećenje za korisnike; |
| --- | --- |

8.

podržava veću upotrebu pojednostavljenih mogućnosti u pogledu troškova, kao što su paušalni povrat, standardne ljestvice jediničnih troškova ili paušalni iznosi kojima se može pojednostavniti administrativno opterećenje za korisnike;

| 9. | podržava jačanje teritorijalne usmjerenosti fonda putem strategija morskog bazena kako bi se osmislila rješenja prilagođena različitim okolnostima u europskim regijama i izazovima s kojima se suočavaju; |
| --- | --- |

9.

podržava jačanje teritorijalne usmjerenosti fonda putem strategija morskog bazena kako bi se osmislila rješenja prilagođena različitim okolnostima u europskim regijama i izazovima s kojima se suočavaju;

| 10. | smatra da je potrebno dopustiti državama članicama da, ako žele, razviju regionalne operativne programe u okviru nacionalnih programa, osobito za regije nadležne za pomorstvo. Takva razrada programa potaknut će na uspostavljanje regionalnih strategija i omogućit će bolje raspoređivanje sredstava iz EFPR-a u skladu s lokalnim potrebama; |
| --- | --- |

10.

smatra da je potrebno dopustiti državama članicama da, ako žele, razviju regionalne operativne programe u okviru nacionalnih programa, osobito za regije nadležne za pomorstvo. Takva razrada programa potaknut će na uspostavljanje regionalnih strategija i omogućit će bolje raspoređivanje sredstava iz EFPR-a u skladu s lokalnim potrebama;

| 11. | podsjeća na to da je jedan od ciljeva ZRP-a postizanje gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje (2) i stoga smatra da je u toj uredbi potrebno bolje uzeti u obzir mjere koje se odnose na zajednice ribara i uzgajivača u akvakulturi, osobito poboljšanje sigurnosti i ergonomije na plovilima, promicanje zanimanja u području ribarstva i akvakulture ili osposobljavanje, predlaganjem konkretnih stopa potpora i posebnih pokazatelja; |
| --- | --- |

11.

podsjeća na to da je jedan od ciljeva ZRP-a postizanje gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje (2

| 12. | želi da Komisija ocjenjuje programe uzimajući u obzir socijalnu korist mjera koje predlažu države; |
| --- | --- |

12.

želi da Komisija ocjenjuje programe uzimajući u obzir socijalnu korist mjera koje predlažu države;

| 13. | podržava prijedlog Komisije da se zahtijeva akcijski plan za svaku od najudaljenijih regija. Taj akcijski plan omogućit će bolju upotrebu potpora kojima se dosad nisu mogle riješiti poteškoće s kojima se ta područja suočavaju. Uspostava sveobuhvatnog plana, koji osobito uključuje potpore ulaganjima, potporu osposobljavanju, uspostavu jednostavnih financijskih instrumenata (kao što su mikrokrediti), kampanje za stjecanje znanja o raspoloživim resursima i jačanje nadzora, trebala bi omogućiti znatan razvoj ribarstva, akvakulture i plavog gospodarstva na tim područjima; |
| --- | --- |

13.

podržava prijedlog Komisije da se zahtijeva akcijski plan za svaku od najudaljenijih regija. Taj akcijski plan omogućit će bolju upotrebu potpora kojima se dosad nisu mogle riješiti poteškoće s kojima se ta područja suočavaju. Uspostava sveobuhvatnog plana, koji osobito uključuje potpore ulaganjima, potporu osposobljavanju, uspostavu jednostavnih financijskih instrumenata (kao što su mikrokrediti), kampanje za stjecanje znanja o raspoloživim resursima i jačanje nadzora, trebala bi omogućiti znatan razvoj ribarstva, akvakulture i plavog gospodarstva na tim područjima;

| 14. | smatra da i ribarstvo treba pridonijeti borbi protiv globalnog zagrijavanja i onečišćenja. Stoga bi EFPR trebao moći podupirati istraživanja i inovacije za veću energetsku učinkovitost i manje emisija CO2; |
| --- | --- |

14.

smatra da i ribarstvo treba pridonijeti borbi protiv globalnog zagrijavanja i onečišćenja. Stoga bi EFPR trebao moći podupirati istraživanja i inovacije za veću energetsku učinkovitost i manje emisija CO2

| 15. | podržava mogućnost financiranja remotorizacije ribarskih plovila, osobito za upotrebu novih tehnologija, kao što su električni ili hibridni pogon, upotreba vodika ili plina kao goriva ili bilo kojeg drugog sustava koji pridonosi smanjenju ugljičnog otiska plovila, neovisno o njihovoj veličini; |
| --- | --- |

15.

podržava mogućnost financiranja remotorizacije ribarskih plovila, osobito za upotrebu novih tehnologija, kao što su električni ili hibridni pogon, upotreba vodika ili plina kao goriva ili bilo kojeg drugog sustava koji pridonosi smanjenju ugljičnog otiska plovila, neovisno o njihovoj veličini;

| 16. | predlaže da se omogući potpora kupnji novih plovila kako bi se ubrzala obnova sve starije ribarske flote. Tom bi mjerom zanimanje ribara postalo atraktivnije zahvaljujući zamjeni starih plovila novim, ergonomičnijim i sigurnijim plovilima koja manje onečišćuju okoliš, bez povećanja ribolovnog napora; |
| --- | --- |

16.

predlaže da se omogući potpora kupnji novih plovila kako bi se ubrzala obnova sve starije ribarske flote. Tom bi mjerom zanimanje ribara postalo atraktivnije zahvaljujući zamjeni starih plovila novim, ergonomičnijim i sigurnijim plovilima koja manje onečišćuju okoliš, bez povećanja ribolovnog napora;

| 17. | podržava snažnu potporu akvakulturi kojom se omogućuje smanjenje pritiska na divlje resurse, ponuda zdravih proizvoda europskim potrošačima i smanjenje ovisnosti EU-a o uvozu morskih proizvoda; |
| --- | --- |

17.

podržava snažnu potporu akvakulturi kojom se omogućuje smanjenje pritiska na divlje resurse, ponuda zdravih proizvoda europskim potrošačima i smanjenje ovisnosti EU-a o uvozu morskih proizvoda;

| 18. | podržava potporu prerađivačkim poduzećima, čime se omogućuje dodana vrijednost za primarne proizvode i razvoj kvalitetnih radnih mjesta za zajednice obalnih područja; |
| --- | --- |

18.

podržava potporu prerađivačkim poduzećima, čime se omogućuje dodana vrijednost za primarne proizvode i razvoj kvalitetnih radnih mjesta za zajednice obalnih područja;

| 19. | smatra da je smisleno prerađivačkim poduzećima i poduzećima koja se bave akvakulturom ponuditi potporu za produktivna ulaganja reaktivnim i jednostavnim financijskim instrumentima koji su dostupni najmanjim poduzećima; |
| --- | --- |

19.

smatra da je smisleno prerađivačkim poduzećima i poduzećima koja se bave akvakulturom ponuditi potporu za produktivna ulaganja reaktivnim i jednostavnim financijskim instrumentima koji su dostupni najmanjim poduzećima;

| 20. | poziva na veće zahtjeve u pogledu okolišnih uvjeta u razvoju akvakulture, poznavanje ulaznih faktora u uzgoju i mjerenje učinka na okoliš. Konkretno, ne bi se trebale dodjeljivati potpore poduzećima čijom se aktivnošću znatno utječe na morski okoliš zaštićenog područja. Osim toga, zbog opasnosti od širenja u prirodnom okolišu, ne bi trebala biti moguća potpora uzgoju genetski modificiranih organizama; |
| --- | --- |

20.

poziva na veće zahtjeve u pogledu okolišnih uvjeta u razvoju akvakulture, poznavanje ulaznih faktora u uzgoju i mjerenje učinka na okoliš. Konkretno, ne bi se trebale dodjeljivati potpore poduzećima čijom se aktivnošću znatno utječe na morski okoliš zaštićenog područja. Osim toga, zbog opasnosti od širenja u prirodnom okolišu, ne bi trebala biti moguća potpora uzgoju genetski modificiranih organizama;

| 21. | smatra da akvakultura mora ostati neto proizvođač ribljih bjelančevina sigurnih za prehranu, izvor dodane vrijednosti, zarade i radnih mjesta i to na način koji je kompatibilan s pomorsko-ribolovnim aktivnostima te da u svom razvoju mora biti odgovorna u pogledu upotrebe drugih prirodnih resursa. Međutim, u akvakulturi trebalo bi se izbjegavati prekomjerno iskorištavanje stokova vrsta koje se upotrebljavaju kao hrana za ribe iz uzgoja, čime se može narušiti ravnoteža u prehrambenom lancu i negativno utjecati na bioraznolikost; |
| --- | --- |

21.

smatra da akvakultura mora ostati neto proizvođač ribljih bjelančevina sigurnih za prehranu, izvor dodane vrijednosti, zarade i radnih mjesta i to na način koji je kompatibilan s pomorsko-ribolovnim aktivnostima te da u svom razvoju mora biti odgovorna u pogledu upotrebe drugih prirodnih resursa. Međutim, u akvakulturi trebalo bi se izbjegavati prekomjerno iskorištavanje stokova vrsta koje se upotrebljavaju kao hrana za ribe iz uzgoja, čime se može narušiti ravnoteža u prehrambenom lancu i negativno utjecati na bioraznolikost;

| 22. | prima na znanje ukidanje potpora za skladištenje koje u nekim slučajevima omogućuju ispravljanje pojedinačnih incidenata u upravljanju opskrbom morskim proizvodima; |
| --- | --- |

22.

prima na znanje ukidanje potpora za skladištenje koje u nekim slučajevima omogućuju ispravljanje pojedinačnih incidenata u upravljanju opskrbom morskim proizvodima;

| 23. | smatra da su sve najudaljenije regije u priznato težem položaju od ostatka Europe. To znači da je potrebna dodjela potpora za nabavu novih plovila ili uspostavu lučke infrastrukture i ribljih tržnica. Potporom za nabavu novih plovila za ta područja mogao bi se preusmjeriti ribolovni napor iz obalnih područja koja se previše iskorištavaju i koja su ponekad ugrožena onečišćenjem ili širenjem invazivnih vrsta prema čistim područjima koja se malo iskorištavaju, osobito uz obale epikontinentalnog pojasa; |
| --- | --- |

23.

smatra da su sve najudaljenije regije u priznato težem položaju od ostatka Europe. To znači da je potrebna dodjela potpora za nabavu novih plovila ili uspostavu lučke infrastrukture i ribljih tržnica. Potporom za nabavu novih plovila za ta područja mogao bi se preusmjeriti ribolovni napor iz obalnih područja koja se previše iskorištavaju i koja su ponekad ugrožena onečišćenjem ili širenjem invazivnih vrsta prema čistim područjima koja se malo iskorištavaju, osobito uz obale epikontinentalnog pojasa;

| 24. | podržava ponovno uvođenje naknade za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti, čime se omogućuje financiranje smanjenja ribolovnog napora na najosjetljivijim resursima; |
| --- | --- |

24.

podržava ponovno uvođenje naknade za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti, čime se omogućuje financiranje smanjenja ribolovnog napora na najosjetljivijim resursima;

| 25. | prima na znanje da zbog vremenskog rasporeda u predmetnom prijedlogu uredbe nema popratnih mjera za BREXIT. Ovisno o ishodu pregovora, možda će biti potrebne posebne mjere potpore za pomoć ribarskim poduzećima koja budu ugrožena zbog toga i zato će trebati primiti posebna financijska sredstva, koja zasad nisu predviđena u nacrtu uredbe kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

25.

prima na znanje da zbog vremenskog rasporeda u predmetnom prijedlogu uredbe nema popratnih mjera za BREXIT. Ovisno o ishodu pregovora, možda će biti potrebne posebne mjere potpore za pomoć ribarskim poduzećima koja budu ugrožena zbog toga i zato će trebati primiti posebna financijska sredstva, koja zasad nisu predviđena u nacrtu uredbe kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027.;

| 26. | potvrđuje da je prijedlog Europske komisije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. |
| --- | --- |

26.

potvrđuje da je prijedlog Europske komisije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti.

Bruxelles, 9. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  „Bijela knjiga”, Komunikacija o integriranoj pomorskoj politici za Europsku uniju

1

(2)  Članak 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici

2

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/147

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Fond za azil i migracije

(2018/C 461/13)

| Glavni izvjestitelj: | Peter BOSSMAN (SL/PES), načelnik općine Piran |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil i migracije
  COM(2018) 471 final |

Glavni izvjestitelj:

Peter BOSSMAN (SL/PES), načelnik općine Piran

Referentni dokument:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Fonda za azil i migracije

COM(2018) 471 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

COM(2018) 471 final – Uvodna izjava 42.

| Prijedlog Komisije | Amandman |
| --- | --- |
| U cilju jačanja kapaciteta Unije za neposredno uklanjanje nepredviđenog ili nerazmjernog velikog migracijskog pritiska u jednoj ili više država članica koji obilježava velik ili nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja, koji uzrokuje znatnu i hitnu potražnju u njihovim objektima za prihvat i zadržavanje, sustavima i postupcima za upravljanje azilom i migracijama te zbog velikih migracijskih pritisaka koji nastaju uslijed političkih promjena ili sukoba u trećim zemljama, trebalo bi predvidjeti mogućnost pružanja hitne pomoći u skladu s okvirom utvrđenim u ovoj Uredbi. | U cilju jačanja kapaciteta Unije za neposredno uklanjanje nepredviđenog ili nerazmjernog velikog migracijskog pritiska u jednoj ili više država članica koji obilježava velik ili nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja
  , naročito kad su posrijedi ugrožene osobe kao na primjer maloljetnici bez pratnje
  , koji uzrokuje znatnu i hitnu potražnju u njihovim objektima za prihvat i zadržavanje, sustavima i postupcima za upravljanje azilom i migracijama te zbog velikih migracijskih pritisaka koji nastaju uslijed političkih promjena ili sukoba u trećim zemljama, trebalo bi predvidjeti mogućnost pružanja hitne pomoći
  i pomoći u osiguravanju infrastrukture
  u skladu s okvirom utvrđenim u ovoj Uredbi. |

Prijedlog Komisije

Amandman

U cilju jačanja kapaciteta Unije za neposredno uklanjanje nepredviđenog ili nerazmjernog velikog migracijskog pritiska u jednoj ili više država članica koji obilježava velik ili nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja, koji uzrokuje znatnu i hitnu potražnju u njihovim objektima za prihvat i zadržavanje, sustavima i postupcima za upravljanje azilom i migracijama te zbog velikih migracijskih pritisaka koji nastaju uslijed političkih promjena ili sukoba u trećim zemljama, trebalo bi predvidjeti mogućnost pružanja hitne pomoći u skladu s okvirom utvrđenim u ovoj Uredbi.

U cilju jačanja kapaciteta Unije za neposredno uklanjanje nepredviđenog ili nerazmjernog velikog migracijskog pritiska u jednoj ili više država članica koji obilježava velik ili nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja
  , naročito kad su posrijedi ugrožene osobe kao na primjer maloljetnici bez pratnje
  , koji uzrokuje znatnu i hitnu potražnju u njihovim objektima za prihvat i zadržavanje, sustavima i postupcima za upravljanje azilom i migracijama te zbog velikih migracijskih pritisaka koji nastaju uslijed političkih promjena ili sukoba u trećim zemljama, trebalo bi predvidjeti mogućnost pružanja hitne pomoći
  i pomoći u osiguravanju infrastrukture
  u skladu s okvirom utvrđenim u ovoj Uredbi.

Obrazloženje

Potrebno je osigurati mogućnost hitnog financiranja koje bi omogućilo suočavanje sa situacijama u kojima se države članice ne mogu nositi s izazovom koji predstavlja dolazak ugroženih osoba iz trećih zemalja, naročito maloljetnika bez pratnje, za koje su potrebne posebne mjere.

Amandman 2.

COM(2018) 471 final, članak 3. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U okviru cilja politike iz stavka 1. Fond pridonosi sljedećim posebnim ciljevima: | U okviru cilja politike iz stavka 1. Fond pridonosi sljedećim posebnim ciljevima: |
| (a) | jačanju i razvoju svih aspekata zajedničkog europskog sustava azila, uključujući njegove vanjske dimenzije; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U okviru cilja politike iz stavka 1. Fond pridonosi sljedećim posebnim ciljevima:

U okviru cilja politike iz stavka 1. Fond pridonosi sljedećim posebnim ciljevima:

(a)

jačanju i razvoju svih aspekata zajedničkog europskog sustava azila, uključujući njegove vanjske dimenzije;

| (a) | jačanju i razvoju svih aspekata zajedničkog europskog sustava azila, uključujući njegove vanjske dimenzije; |
| --- | --- |

(a)

jačanju i razvoju svih aspekata zajedničkog europskog sustava azila, uključujući njegove vanjske dimenzije;

| (b) | podupiranju zakonitih migracija u države članice, uključujući integraciji državljana trećih zemalja; |
| --- | --- |

(b)

podupiranju zakonitih migracija u države članice, uključujući integraciji državljana trećih zemalja;

| (b) | podupiranju zakonitih migracija u države članice, uključujući integraciji državljana trećih zemalja
  , i uspostavljanju kanala koji to omogućuju na organiziran i siguran način
  ; |
| --- | --- |

(b)

podupiranju zakonitih migracija u države članice, uključujući integraciji državljana trećih zemalja
  , i uspostavljanju kanala koji to omogućuju na organiziran i siguran način
  ;

| (c) | suzbijanju nezakonitih migracija i osiguravanju učinkovitog vraćanja i ponovnog prihvata u trećim zemljama. |
| --- | --- |

(c)

suzbijanju nezakonitih migracija i osiguravanju učinkovitog vraćanja i ponovnog prihvata u trećim zemljama.

| (c) | suzbijanju nezakonitih migracija i osiguravanju učinkovitog vraćanja i ponovnog prihvata u trećim zemljama
  , uz osiguravanje poštovanja ljudskih prava
  ; |
| --- | --- |

(c)

suzbijanju nezakonitih migracija i osiguravanju učinkovitog vraćanja i ponovnog prihvata u trećim zemljama
  , uz osiguravanje poštovanja ljudskih prava
  ;

| (d) | jačanju solidarnosti i podjele odgovornosti među državama članicama, posebno u odnosu na one koje su najviše zahvaćene tokovima migracija i azila, uključujući putem praktične suradnje. |
| --- | --- |

(d)

jačanju solidarnosti i podjele odgovornosti među državama članicama, posebno u odnosu na one koje su najviše zahvaćene tokovima migracija i azila, uključujući putem praktične suradnje.

Obrazloženje

Ovaj poseban cilj naveden je u postojećoj Uredbi FAMI i trebao bi biti izričito naveden kao poseban cilj u budućoj Uredbi o Fondu za azil i migracije.

Amandman 3.

COM(2018) 471 final, članak 8.

| Nacrt mišljenja | Amandman |
| --- | --- |
| Prijedlog Komisije | |
| Proračun | Proračun |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi
  10 415 000 000  EUR
  u tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje od 2021. do 2027.iznosi
  16 188 000 000  EUR
  u tekućim cijenama. |
| 2.   Financijska sredstva upotrebljavaju se kako slijedi: | 2.   Financijska sredstva upotrebljavaju se kako slijedi: |
| (a) | 6 249 000 000  EUR
  dodjeljuje se za programe koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja; |

Nacrt mišljenja

Amandman

Prijedlog Komisije

Proračun

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi
  10 415 000 000  EUR
  u tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za provedbu Fonda za razdoblje od 2021. do 2027.iznosi
  16 188 000 000  EUR
  u tekućim cijenama.

2.   Financijska sredstva upotrebljavaju se kako slijedi:

2.   Financijska sredstva upotrebljavaju se kako slijedi:

(a)

6 249 000 000  EUR
  dodjeljuje se za programe koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja;

6 249 000 000  EUR

| (a) | 10 790 000 000  EUR
  dodjeljuje se za programe koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja; |
| --- | --- |

(a)

10 790 000 000  EUR
  dodjeljuje se za programe koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja;

10 790 000 000  EUR

| (b) | 4 166 000 000  EUR
  dodjeljuje se tematskom instrumentu. |
| --- | --- |

(b)

4 166 000 000  EUR
  dodjeljuje se tematskom instrumentu.

4 166 000 000  EUR

| (b) | 5 398 000 000  EUR
  dodjeljuje se tematskom instrumentu. |
| --- | --- |

(b)

5 398 000 000  EUR
  dodjeljuje se tematskom instrumentu.

5 398 000 000  EUR

3.   Do 0,42  % financijske omotnice dodjeljuje se za tehničku pomoć na inicijativu Komisije kako je navedeno u članku 29. Uredbe (EU) xx/xx [Uredba o zajedničkim odredbama].

3.   Do 0,42  % financijske omotnice dodjeljuje se za tehničku pomoć na inicijativu Komisije kako je navedeno u članku 29. Uredbe (EU) xx/xx [Uredba o zajedničkim odredbama].

Obrazloženje

Obrazloženje

Predloženo povećanje za migracije i azil odgovaralo bi povećanju od 2,4 puta za sredstva izdvojena za kontrolu vanjskih granica te odražava činjenicu da u aktualnim prijedlozima u okviru ESF-a plus nije predviđeno povećanje odobrenih sredstava za nove zadaće dugotrajne integracije.

Amandman 4.

Amandman 4.

COM(2018) 471 final, članak 9. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| [...] Sredstva iz tematskog instrumenta upotrebljavaju se za njegove komponente: | [...] Sredstva iz tematskog instrumenta upotrebljavaju se za njegove komponente: |
| a) | posebne mjere; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

[...] Sredstva iz tematskog instrumenta upotrebljavaju se za njegove komponente:

[...] Sredstva iz tematskog instrumenta upotrebljavaju se za njegove komponente:

a)

posebne mjere;

| a) | posebne mjere; |
| --- | --- |

a)

posebne mjere;

| b) | mjere Unije; |
| --- | --- |

b)

mjere Unije;

| b) | mjere Unije; |
| --- | --- |

b)

mjere Unije;

| c) | hitnu pomoć |
| --- | --- |

c)

hitnu pomoć

| c) | hitnu pomoć |
| --- | --- |

c)

hitnu pomoć

| d) | preseljenje; |
| --- | --- |

d)

preseljenje;

| d) | preseljenje; |
| --- | --- |

d)

preseljenje;

| e) | potporu državama članicama koja pridonosi naporima solidarnosti i odgovornosti
  i |
| --- | --- |

e)

potporu državama članicama koja pridonosi naporima solidarnosti i odgovornosti

i

| e) | potporu državama članicama koja pridonosi naporima solidarnosti i odgovornosti
  i |
| --- | --- |

e)

potporu državama članicama koja pridonosi naporima solidarnosti i odgovornosti

i

| f) | Europsku migracijsku mrežu. |
| --- | --- |

f)

Europsku migracijsku mrežu.

| f) | Europsku migracijsku mrežu; |
| --- | --- |

f)

Europsku migracijsku mrežu;

| g) | europske integracijske mreže lokalnih i regionalnih vlasti. |
| --- | --- |

g)

g)

europske integracijske mreže lokalnih i regionalnih vlasti.

europske integracijske mreže lokalnih i regionalnih vlasti.

(....)

(....)

Obrazloženje

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u integraciji migranata, što je važna komponenta migracijskih politika.

Amandman 5.

Amandman 5.

COM(2018) 471 final, članak 9. stavak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Tematskim instrumentom posebice se podupiru mjere obuhvaćene provedbenom mjerom 2. (b) iz Priloga II. koje provode lokalna i regionalna tijela ili organizacije civilnog društva. | Tematskim instrumentom posebice se podupiru mjere obuhvaćene provedbenom mjerom 2. (b) iz Priloga II. koje provode lokalna i regionalna tijela ili organizacije civilnog društva.
  Za tu se svrhu izdvaja najmanje 30 % sredstava tematskog instrumenta. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Tematskim instrumentom posebice se podupiru mjere obuhvaćene provedbenom mjerom 2. (b) iz Priloga II. koje provode lokalna i regionalna tijela ili organizacije civilnog društva.

Tematskim instrumentom posebice se podupiru mjere obuhvaćene provedbenom mjerom 2. (b) iz Priloga II. koje provode lokalna i regionalna tijela ili organizacije civilnog društva.
  Za tu se svrhu izdvaja najmanje 30 % sredstava tematskog instrumenta.

Za tu se svrhu izdvaja najmanje 30 % sredstava tematskog instrumenta.

Obrazloženje

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu u integraciji migranata, što je važna komponenta migracijskih politika.

Amandman 6.

Amandman 6.

COM(2018) 471 final, članak 13. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Svaka država članica osigurava da su prioriteti obuhvaćeni njezinim programom u skladu s prioritetima i izazovima Unije u području upravljanja migracijama i da na njih odgovaraju te da su potpuno u skladu s mjerodavnom pravnom stečevinom Unije i njezinim dogovorenim prioritetima. Pri definiranju prioriteta svojih programa države članice osiguravaju da su provedbene mjere iz Priloga II. prikladno obuhvaćene. | Države članice u svojim programima namjenjuju najmanje 20 % sredstava posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka točke (a) i najmanje 20 % posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka točke (b). Države članice mogu odstupiti od tih minimalnih postotaka samo kada je u nacionalnim programima navedeno detaljno objašnjenje o tome zašto dodjela sredstava ispod te razine ne ugrožava ostvarivanje cilja. Kad je riječ o posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka točke (a), države članice suočene sa strukturnim nedostacima u području smještaja, infrastrukture i usluga ne smiju izdvajati manje od minimalnog postotka utvrđenog u ovoj Uredbi. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Svaka država članica osigurava da su prioriteti obuhvaćeni njezinim programom u skladu s prioritetima i izazovima Unije u području upravljanja migracijama i da na njih odgovaraju te da su potpuno u skladu s mjerodavnom pravnom stečevinom Unije i njezinim dogovorenim prioritetima. Pri definiranju prioriteta svojih programa države članice osiguravaju da su provedbene mjere iz Priloga II. prikladno obuhvaćene.

Svaka država članica osigurava da su prioriteti obuhvaćeni njezinim programom u skladu s prioritetima i izazovima Unije u području upravljanja migracijama i da na njih odgovaraju te da su potpuno u skladu s mjerodavnom pravnom stečevinom Unije i njezinim dogovorenim prioritetima. Pri definiranju prioriteta svojih programa države članice osiguravaju da su provedbene mjere iz Priloga II. prikladno obuhvaćene.

Države članice u svojim programima namjenjuju najmanje 20 % sredstava posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka točke (a) i najmanje 20 % posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka točke (b). Države članice mogu odstupiti od tih minimalnih postotaka samo kada je u nacionalnim programima navedeno detaljno objašnjenje o tome zašto dodjela sredstava ispod te razine ne ugrožava ostvarivanje cilja. Kad je riječ o posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka točke (a), države članice suočene sa strukturnim nedostacima u području smještaja, infrastrukture i usluga ne smiju izdvajati manje od minimalnog postotka utvrđenog u ovoj Uredbi.

Države članice u svojim programima namjenjuju najmanje 20 % sredstava posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka točke (a) i najmanje 20 % posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka točke (b). Države članice mogu odstupiti od tih minimalnih postotaka samo kada je u nacionalnim programima navedeno detaljno objašnjenje o tome zašto dodjela sredstava ispod te razine ne ugrožava ostvarivanje cilja. Kad je riječ o posebnom cilju iz članka 3. stavka 2. prvog podstavka točke (a), države članice suočene sa strukturnim nedostacima u području smještaja, infrastrukture i usluga ne smiju izdvajati manje od minimalnog postotka utvrđenog u ovoj Uredbi.

Obrazloženje

Obrazloženje

Fond za azil i migracije trebao bi podupirati trajna rješenja za migracije i osiguravati dosljednost s prioritetima koje su dogovorile države članice na razini EU-a. Osiguravanjem minimalnih odobrenih sredstava za izgradnju funkcionalnog sustava azila (članak 3. stavak 2. točka (a)) te za razvoj zakonitih migracijskih putova i potporu integraciji (članak 3. stavak 2. točka (b)) doprinijet će se postizanju cilja politike Fonda (učinkovito upravljanje migracijskim tokovima).

Predloženi tekst odgovara tekstu postojeće Uredbe FAMI.

Amandman 7.

Amandman 7.

COM(2018) 471 final, članak 13. stavak 7.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice posebice provode mjere prihvatljive za veću stopu sufinanciranja kako je navedeno u Prilogu IV. U slučaju nepredviđenih ili novih okolnosti ili kako bi se osigurala učinkovita provedba financiranja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. za izmjenu popisa mjera prihvatljivih za višu stopu sufinanciranja kako je navedeno u Prilogu IV. | Države članice posebice provode mjere prihvatljive za veću stopu sufinanciranja kako je navedeno u Prilogu IV.
  Države članice koje ne provode takve mjere u nacionalnim programima navode detaljno objašnjenje o tome kako će osigurati da to ne ugrožava ostvarivanje posebnih ciljeva Fonda za azil i migracije.
  U slučaju nepredviđenih ili novih okolnosti ili kako bi se osigurala učinkovita provedba financiranja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. za izmjenu popisa mjera prihvatljivih za višu stopu sufinanciranja kako je navedeno u Prilogu IV. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice posebice provode mjere prihvatljive za veću stopu sufinanciranja kako je navedeno u Prilogu IV. U slučaju nepredviđenih ili novih okolnosti ili kako bi se osigurala učinkovita provedba financiranja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. za izmjenu popisa mjera prihvatljivih za višu stopu sufinanciranja kako je navedeno u Prilogu IV.

Države članice posebice provode mjere prihvatljive za veću stopu sufinanciranja kako je navedeno u Prilogu IV.
  Države članice koje ne provode takve mjere u nacionalnim programima navode detaljno objašnjenje o tome kako će osigurati da to ne ugrožava ostvarivanje posebnih ciljeva Fonda za azil i migracije.
  U slučaju nepredviđenih ili novih okolnosti ili kako bi se osigurala učinkovita provedba financiranja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 32. za izmjenu popisa mjera prihvatljivih za višu stopu sufinanciranja kako je navedeno u Prilogu IV.

Države članice koje ne provode takve mjere u nacionalnim programima navode detaljno objašnjenje o tome kako će osigurati da to ne ugrožava ostvarivanje posebnih ciljeva Fonda za azil i migracije.

Obrazloženje

Obrazloženje

Isto kao za amandman 6.

Amandman 8.

Amandman 8.

COM(2018) 471 final, članak 21.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Fondom se podupire Europska migracijska mreža i osigurava financijska pomoć potrebna za njezine aktivnosti i budući razvoj. | 1.   Fondom se podupire Europska migracijska mreža i osigurava financijska pomoć potrebna za njezine aktivnosti i budući razvoj. |
| 2.   Iznos koji se stavlja na raspolaganje Europskoj migracijskoj mreži u okviru godišnjih odobrenih sredstava Fonda i program rada kojim se utvrđuju prioriteti njezinih aktivnosti donosi Komisija nakon odobrenja Odbora za usmjeravanje u skladu s člankom 4. stavkom 5. točkom (a) Odluke 2008/381/EZ (kako je izmijenjena). Odluka Komisije čini odluku o financiranju u skladu s člankom [110.] Financijske uredbe. Kako bi se osigurala pravodobna dostupnost sredstava, Komisija može donijeti program rada za Europsku migracijsku mrežu u zasebnoj odluci o financiranju. | 2.   Iznos koji se stavlja na raspolaganje Europskoj migracijskoj mreži u okviru godišnjih odobrenih sredstava Fonda i program rada kojim se utvrđuju prioriteti njezinih aktivnosti donosi Komisija nakon odobrenja Odbora za usmjeravanje u skladu s člankom 4. stavkom 5. točkom (a) Odluke 2008/381/EZ (kako je izmijenjena). Odluka Komisije čini odluku o financiranju u skladu s člankom [110.] Financijske uredbe. Kako bi se osigurala pravodobna dostupnost sredstava, Komisija može donijeti program rada za Europsku migracijsku mrežu u zasebnoj odluci o financiranju. |
| 3.   Financijska pomoć koja se pruža za aktivnosti Europske migracijske mreže u obliku je bespovratnih sredstava za nacionalne kontaktne točke iz članka 3. Odluke 2008/381/EZ i javne nabave, prema potrebi, u skladu s Financijskom uredbom. | 3.   Financijska pomoć koja se pruža za aktivnosti Europske migracijske mreže u obliku je bespovratnih sredstava za nacionalne kontaktne točke iz članka 3. Odluke 2008/381/EZ i javne nabave, prema potrebi, u skladu s Financijskom uredbom. |
| | 4.
     
  Iz Fonda se podupiru europske integracijske mreže lokalnih i regionalnih vlasti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Fondom se podupire Europska migracijska mreža i osigurava financijska pomoć potrebna za njezine aktivnosti i budući razvoj.

1.   Fondom se podupire Europska migracijska mreža i osigurava financijska pomoć potrebna za njezine aktivnosti i budući razvoj.

2.   Iznos koji se stavlja na raspolaganje Europskoj migracijskoj mreži u okviru godišnjih odobrenih sredstava Fonda i program rada kojim se utvrđuju prioriteti njezinih aktivnosti donosi Komisija nakon odobrenja Odbora za usmjeravanje u skladu s člankom 4. stavkom 5. točkom (a) Odluke 2008/381/EZ (kako je izmijenjena). Odluka Komisije čini odluku o financiranju u skladu s člankom [110.] Financijske uredbe. Kako bi se osigurala pravodobna dostupnost sredstava, Komisija može donijeti program rada za Europsku migracijsku mrežu u zasebnoj odluci o financiranju.

2.   Iznos koji se stavlja na raspolaganje Europskoj migracijskoj mreži u okviru godišnjih odobrenih sredstava Fonda i program rada kojim se utvrđuju prioriteti njezinih aktivnosti donosi Komisija nakon odobrenja Odbora za usmjeravanje u skladu s člankom 4. stavkom 5. točkom (a) Odluke 2008/381/EZ (kako je izmijenjena). Odluka Komisije čini odluku o financiranju u skladu s člankom [110.] Financijske uredbe. Kako bi se osigurala pravodobna dostupnost sredstava, Komisija može donijeti program rada za Europsku migracijsku mrežu u zasebnoj odluci o financiranju.

3.   Financijska pomoć koja se pruža za aktivnosti Europske migracijske mreže u obliku je bespovratnih sredstava za nacionalne kontaktne točke iz članka 3. Odluke 2008/381/EZ i javne nabave, prema potrebi, u skladu s Financijskom uredbom.

3.   Financijska pomoć koja se pruža za aktivnosti Europske migracijske mreže u obliku je bespovratnih sredstava za nacionalne kontaktne točke iz članka 3. Odluke 2008/381/EZ i javne nabave, prema potrebi, u skladu s Financijskom uredbom.

4.
     
  Iz Fonda se podupiru europske integracijske mreže lokalnih i regionalnih vlasti.

Obrazloženje

Obrazloženje

Isto kao za amandman 4.

Amandman 9.

Amandman 9.

COM(2018) 471 final, članak 26. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Fondom se pruža financijska pomoć za zadovoljavanje hitnih i posebnih potreba u slučaju krizne situacije koja je posljedica jednog ili više sljedećih čimbenika: | Fondom se pruža financijska pomoć za zadovoljavanje hitnih i posebnih potreba
  i za izgradnju infrastrukture
  u slučaju krizne situacije koja je posljedica jednog ili više sljedećih čimbenika: |
| (a) | snažnog migracijskog pritiska u jednoj ili više država članica koji odlikuje velik i nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja koji uzrokuje znatan i hitan pritisak na njihove kapacitete za prihvat i zadržavanje te na sustave i postupke azila i upravljanja migracijama; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Fondom se pruža financijska pomoć za zadovoljavanje hitnih i posebnih potreba u slučaju krizne situacije koja je posljedica jednog ili više sljedećih čimbenika:

Fondom se pruža financijska pomoć za zadovoljavanje hitnih i posebnih potreba
  i za izgradnju infrastrukture
  u slučaju krizne situacije koja je posljedica jednog ili više sljedećih čimbenika:

i za izgradnju infrastrukture

(a)

snažnog migracijskog pritiska u jednoj ili više država članica koji odlikuje velik i nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja koji uzrokuje znatan i hitan pritisak na njihove kapacitete za prihvat i zadržavanje te na sustave i postupke azila i upravljanja migracijama;

| (a) | snažnog migracijskog pritiska u jednoj ili više država članica koji odlikuje velik i nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja
  , naročito kad su posrijedi ugrožene osobe kao na primjer maloljetnici bez pratnje,
  koji uzrokuje znatan i hitan pritisak na njihove kapacitete za prihvat i zadržavanje te na sustave i postupke azila i upravljanja migracijama; |
| --- | --- |

(a)

snažnog migracijskog pritiska u jednoj ili više država članica koji odlikuje velik i nerazmjeran priljev državljana trećih zemalja
  , naročito kad su posrijedi ugrožene osobe kao na primjer maloljetnici bez pratnje,
  koji uzrokuje znatan i hitan pritisak na njihove kapacitete za prihvat i zadržavanje te na sustave i postupke azila i upravljanja migracijama;

, naročito kad su posrijedi ugrožene osobe kao na primjer maloljetnici bez pratnje,

| (b) | provedbe mehanizama privremene zaštite u smislu Direktive 2001/55/EZ; |
| --- | --- |

(b)

provedbe mehanizama privremene zaštite u smislu Direktive 2001/55/EZ;

| (b) | provedbe mehanizama privremene zaštite u smislu Direktive 2001/55/EZ; |
| --- | --- |

(b)

provedbe mehanizama privremene zaštite u smislu Direktive 2001/55/EZ;

| (c) | snažnog migracijskog pritiska u trećim zemljama, uključujući kada su osobe kojima je potrebna zaštita blokirane zbog političkih zbivanja ili sukoba, posebice kada bi to moglo utjecati na migracijske tokove prema EU-u. |
| --- | --- |

(c)

snažnog migracijskog pritiska u trećim zemljama, uključujući kada su osobe kojima je potrebna zaštita blokirane zbog političkih zbivanja ili sukoba, posebice kada bi to moglo utjecati na migracijske tokove prema EU-u.

| (c) | snažnog migracijskog pritiska u trećim zemljama, uključujući kada su osobe kojima je potrebna zaštita blokirane zbog političkih zbivanja ili sukoba, posebice kada bi to moglo utjecati na migracijske tokove prema EU-u.
  Mjere koje se u skladu s ovim člankom provode u trećim zemljama moraju biti dosljedne, i ako je to relevantno, komplementarne humanitarnoj politici Unije te poštovati temeljna ljudska prava i međunarodne pravne obveze. |
| --- | --- |

(c)

snažnog migracijskog pritiska u trećim zemljama, uključujući kada su osobe kojima je potrebna zaštita blokirane zbog političkih zbivanja ili sukoba, posebice kada bi to moglo utjecati na migracijske tokove prema EU-u.
  Mjere koje se u skladu s ovim člankom provode u trećim zemljama moraju biti dosljedne, i ako je to relevantno, komplementarne humanitarnoj politici Unije te poštovati temeljna ljudska prava i međunarodne pravne obveze.

Mjere koje se u skladu s ovim člankom provode u trećim zemljama moraju biti dosljedne, i ako je to relevantno, komplementarne humanitarnoj politici Unije te poštovati temeljna ljudska prava i međunarodne pravne obveze.

Obrazloženje

Obrazloženje

Osiguravanje dosljednosti s drugim politikama EU-a i poštovanja temeljnih prava.

Amandman 10.

Amandman 10.

COM(2018) 471 final, članak 26. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Hitna pomoć može biti u obliku bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju izravno decentraliziranim agencijama. | Hitna pomoć može biti u obliku bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju izravno decentraliziranim agencijama
  te lokalnim i regionalnim vlastima na područjima koja se nalaze pod velikim migracijskim pritiskom, a naročito onima koja su odgovorna za prihvat i integraciju maloljetnih imigranata bez pratnje
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Hitna pomoć može biti u obliku bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju izravno decentraliziranim agencijama.

Hitna pomoć može biti u obliku bespovratnih sredstava koja se dodjeljuju izravno decentraliziranim agencijama
  te lokalnim i regionalnim vlastima na područjima koja se nalaze pod velikim migracijskim pritiskom, a naročito onima koja su odgovorna za prihvat i integraciju maloljetnih imigranata bez pratnje
  .

te lokalnim i regionalnim vlastima na područjima koja se nalaze pod velikim migracijskim pritiskom, a naročito onima koja su odgovorna za prihvat i integraciju maloljetnih imigranata bez pratnje

Obrazloženje

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti u mnogim su slučajevima nadležne za prihvat i integraciju maloljetnih imigranata bez pratnje, a često za to nemaju potrebne kapacitete.

Amandman 11.

Amandman 11.

COM(2018) 471 final, Prilog I. (Kriteriji za dodjelu sredstava programima u okviru podijeljenog upravljanja)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1. | Dostupna sredstva iz članka 11. dijele se među državama članicama kako slijedi: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.

Dostupna sredstva iz članka 11. dijele se među državama članicama kako slijedi:

| 1. | Dostupna sredstva iz članka 11. dijele se među državama članicama kako slijedi: |
| --- | --- |

1.

Dostupna sredstva iz članka 11. dijele se među državama članicama kako slijedi:

| (a) | Svaka država članica dobiva iz fonda fiksni iznos od 5 000 000  EUR isključivo na početku programskog razdoblja. |
| --- | --- |

(a)

Svaka država članica dobiva iz fonda fiksni iznos od 5 000 000  EUR isključivo na početku programskog razdoblja.

| (a) | Svaka država članica dobiva iz fonda fiksni iznos od 5 000 000  EUR isključivo na početku programskog razdoblja. |
| --- | --- |

(a)

Svaka država članica dobiva iz fonda fiksni iznos od 5 000 000  EUR isključivo na početku programskog razdoblja.

| (b) | Preostala sredstva iz članka 11. raspodjeljuju se na temelju sljedećih kriterija:






  — | 30 %
  za azil, |
| --- | --- | --- |

(b)

Preostala sredstva iz članka 11. raspodjeljuju se na temelju sljedećih kriterija:

—

30 %
  za azil,

30 %

| — | 30 %
  za zakonite migracije i integraciju; |
| --- | --- |

—

30 %
  za zakonite migracije i integraciju;

30 %

| — | 40 %
  za suzbijanje nezakonitih migracija, uključujući vraćanje. |
| --- | --- |

—

40 %
  za suzbijanje nezakonitih migracija, uključujući vraćanje.

40 %

| (b) | Preostala sredstva iz članka 11. raspodjeljuju se na temelju sljedećih kriterija:






  — | 33,3  %
  za azil, |
| --- | --- | --- |

(b)

Preostala sredstva iz članka 11. raspodjeljuju se na temelju sljedećih kriterija:

—

33,3  %
  za azil,

33,3  %

| — | 33,3  %
  za zakonite migracije i integraciju; |
| --- | --- |

—

33,3  %
  za zakonite migracije i integraciju;

33,3  %

| — | 33,3  %
  za suzbijanje nezakonitih migracija, uključujući vraćanje. |
| --- | --- |

—

33,3  %
  za suzbijanje nezakonitih migracija, uključujući vraćanje.

33,3  %

Obrazloženje

Obrazloženje

Azil, zakonite migracije i integracija imaju jednaku (ako ne i veću) važnost za učinkovito upravljanje migracijskim tokovima kao i nezakonite migracije/vraćanje.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | slaže se da je u kontekstu promjenjive teške situacije u pogledu migracija ulaganje u učinkovito i koordinirano upravljanje migracijama u EU-u, kao potpora državama članicama i njihovim lokalnim i regionalnim vlastima, od ključne važnosti za ostvarivanje cilja Unije da se uspostavi područje slobode, sigurnosti i pravde. U tom kontekstu pozdravlja veću pozornost i veća financijska sredstva za migracije u proračunu EU-a, no zabrinut je zbog neravnoteže tih povećanja koja su znatno veća za mjere za zaštitu granica nego za Fond za azil i migracije. Stoga predlaže povećanje sredstava za Fond za azil i migracije jednako povećanju sredstava za upravljanje vanjskim granicama, odnosno povećanje od 2,4 puta; |
| --- | --- |

1.

slaže se da je u kontekstu promjenjive teške situacije u pogledu migracija ulaganje u učinkovito i koordinirano upravljanje migracijama u EU-u, kao potpora državama članicama i njihovim lokalnim i regionalnim vlastima, od ključne važnosti za ostvarivanje cilja Unije da se uspostavi područje slobode, sigurnosti i pravde. U tom kontekstu pozdravlja veću pozornost i veća financijska sredstva za migracije u proračunu EU-a, no zabrinut je zbog neravnoteže tih povećanja koja su znatno veća za mjere za zaštitu granica nego za Fond za azil i migracije. Stoga predlaže povećanje sredstava za Fond za azil i migracije jednako povećanju sredstava za upravljanje vanjskim granicama, odnosno povećanje od 2,4 puta;

| 2. | ponovno naglašava potrebu za koordiniranim pristupom Europske unije i država članica u cilju izrade zajedničke politike azila i migracija koja se temelji na načelima solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti; |
| --- | --- |

2.

ponovno naglašava potrebu za koordiniranim pristupom Europske unije i država članica u cilju izrade zajedničke politike azila i migracija koja se temelji na načelima solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti;

| 3. | pozdravlja uspostavu Fonda za azil i migracije i druge nove ili revidirane instrumente (Fond za integrirano upravljanje granicama (IBMF), ESF+, Europski fond za regionalni razvoj, NDCI, IPA III.) uz pomoć kojih se pokušava riješi financijski aspekt unutarnje i vanjske dimenzije migracija; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja uspostavu Fonda za azil i migracije i druge nove ili revidirane instrumente (Fond za integrirano upravljanje granicama (IBMF), ESF+, Europski fond za regionalni razvoj, NDCI, IPA III.) uz pomoć kojih se pokušava riješi financijski aspekt unutarnje i vanjske dimenzije migracija;

| 4. | slaže se da je djelotvorno upravljanje vanjskim granicama EU-a nužno, ali smatra da stavljanje naglaska prvenstveno na kontrolu granica, a manje na druge ključne aspekte sveobuhvatne migracijske politike EU-a – uključujući reformirani sustav azila EU-a, kao i dosljedne i ambiciozne politike za olakšavanje zakonitih migracija i podupiranje integracije, odlučne mjere za borbu protiv trgovine ljudima i snažno djelovanje u cilju uklanjanja glavnih uzroka koji dovode do rizika migracija – ne bi bilo djelotvorno, a i ne odražava temeljne vrijednosti EU-a; |
| --- | --- |

4.

slaže se da je djelotvorno upravljanje vanjskim granicama EU-a nužno, ali smatra da stavljanje naglaska prvenstveno na kontrolu granica, a manje na druge ključne aspekte sveobuhvatne migracijske politike EU-a – uključujući reformirani sustav azila EU-a, kao i dosljedne i ambiciozne politike za olakšavanje zakonitih migracija i podupiranje integracije, odlučne mjere za borbu protiv trgovine ljudima i snažno djelovanje u cilju uklanjanja glavnih uzroka koji dovode do rizika migracija – ne bi bilo djelotvorno, a i ne odražava temeljne vrijednosti EU-a;

| 5. | insistira na tome da je izuzetno važno osigurati sinergije, dosljednost i učinkovitost između Fonda za azil i migracije i drugih fondova i politika EU-a, naročito u pogledu zaštite temeljnih prava, promicanja socijalne kohezije te vanjske i razvojne politike; |
| --- | --- |

5.

insistira na tome da je izuzetno važno osigurati sinergije, dosljednost i učinkovitost između Fonda za azil i migracije i drugih fondova i politika EU-a, naročito u pogledu zaštite temeljnih prava, promicanja socijalne kohezije te vanjske i razvojne politike;

| 6. | naglašava potrebu za reformom zajedničkog europskog sustava azila kako bi se osiguralo da učinkoviti postupci za traženje azila garantiraju prava osoba koje traže zaštitu, sprečavaju sekundarno kretanje i osiguravaju ujednačene i primjerene uvjete prihvata i standarde za odobravanje međunarodne zaštite; |
| --- | --- |

6.

naglašava potrebu za reformom zajedničkog europskog sustava azila kako bi se osiguralo da učinkoviti postupci za traženje azila garantiraju prava osoba koje traže zaštitu, sprečavaju sekundarno kretanje i osiguravaju ujednačene i primjerene uvjete prihvata i standarde za odobravanje međunarodne zaštite;

| 7. | vjeruje da su partnerstva i suradnja s trećim zemljama ključna komponenta migracijske politike EU-a i uklanjanja glavnih uzroka migracija te da bi Fond stoga trebao osigurati financijske poticaje za takvu suradnju, uključujući provedbu okvira EU-a za preseljenje. Međutim, financiranje razvoja u trećim zemljama ne bi se smjelo koristiti samo za sprečavanje migracija; |
| --- | --- |

7.

vjeruje da su partnerstva i suradnja s trećim zemljama ključna komponenta migracijske politike EU-a i uklanjanja glavnih uzroka migracija te da bi Fond stoga trebao osigurati financijske poticaje za takvu suradnju, uključujući provedbu okvira EU-a za preseljenje. Međutim, financiranje razvoja u trećim zemljama ne bi se smjelo koristiti samo za sprečavanje migracija;

| 8. | prima na znanje novi pristup razlučivanja kratkoročnih od dugoročnih mjera integracije, pri čemu se dugoročne mjere sada financiraju iz fonda ESF+. Naglašava da se ta nova zadaća mora u potpunosti odražavati u financijskim sredstvima za ESF+. Međutim, izražava žaljenje što se riječ „integracija” više ne pojavljuje u nazivu Fonda za azil i migracije, naročito zbog toga što je većina kratkoročnih mjera integracije u nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

8.

prima na znanje novi pristup razlučivanja kratkoročnih od dugoročnih mjera integracije, pri čemu se dugoročne mjere sada financiraju iz fonda ESF+. Naglašava da se ta nova zadaća mora u potpunosti odražavati u financijskim sredstvima za ESF+. Međutim, izražava žaljenje što se riječ „integracija” više ne pojavljuje u nazivu Fonda za azil i migracije, naročito zbog toga što je većina kratkoročnih mjera integracije u nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti;

| 9. | pozdravlja činjenicu da novi fond omogućuje višu stopu sufinanciranja (do 90 %), što bi moglo pomoći posebno lokalnim i regionalnim vlastima koje se nalaze pod pritiskom, a naročito onima koje se nalaze na vanjskim granicama, ali žali što su njegovi opetovani pozivi da se dio odgovornosti za upravljanje Fondom za azil i migracije prenese na lokalne i regionalne vlasti ostali bez odgovora; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja činjenicu da novi fond omogućuje višu stopu sufinanciranja (do 90 %), što bi moglo pomoći posebno lokalnim i regionalnim vlastima koje se nalaze pod pritiskom, a naročito onima koje se nalaze na vanjskim granicama, ali žali što su njegovi opetovani pozivi da se dio odgovornosti za upravljanje Fondom za azil i migracije prenese na lokalne i regionalne vlasti ostali bez odgovora;

| 10. | prima na znanje to da će Fond za azil i migracije po prvi puta biti uređen Uredbom o zajedničkim odredbama. To bi trebalo dovesti do veće uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u planiranje i provedbu nacionalnih politika, ali takav pozitivan učinak iziskuje punu primjenu načela partnerstva i višerazinskog upravljanja; |
| --- | --- |

10.

prima na znanje to da će Fond za azil i migracije po prvi puta biti uređen Uredbom o zajedničkim odredbama. To bi trebalo dovesti do veće uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u planiranje i provedbu nacionalnih politika, ali takav pozitivan učinak iziskuje punu primjenu načela partnerstva i višerazinskog upravljanja;

| 11. | naglašava da bi se Fondom trebale podržati države članice u izradi koordiniranih strategija za sve aspekte migracija, razmjenu informacija i najboljih praksi, kao i suradnju između različitih tijela državne uprave i razina upravljanja te među državama članicama; |
| --- | --- |

11.

naglašava da bi se Fondom trebale podržati države članice u izradi koordiniranih strategija za sve aspekte migracija, razmjenu informacija i najboljih praksi, kao i suradnju između različitih tijela državne uprave i razina upravljanja te među državama članicama;

| 12. | u vezi s time primjećuje da se u pogledu dodjele sredstava državama članicama u prijedlogu predviđa ključ raspodjele koji odražava potrebe i pritiske u trima ključnim područjima: azil (30 %), zakonite migracije i integracija (30 %) i borba protiv nezakonitih migracija, uključujući vraćanje, (40 %); međutim, smatra da nije jasno zašto je tim trima elementima dodijeljen različit udio te predlaže da im se da jednaka važnost; |
| --- | --- |

12.

u vezi s time primjećuje da se u pogledu dodjele sredstava državama članicama u prijedlogu predviđa ključ raspodjele koji odražava potrebe i pritiske u trima ključnim područjima: azil (30 %), zakonite migracije i integracija (30 %) i borba protiv nezakonitih migracija, uključujući vraćanje, (40 %); međutim, smatra da nije jasno zašto je tim trima elementima dodijeljen različit udio te predlaže da im se da jednaka važnost;

| 13. | uviđa da je učinkovita politika vraćanja ključni element sveobuhvatnog pristupa migracijama te da bi se stoga Fondom trebalo podupirati razvijanje zajedničkih standarda i koordinirano upravljanje u pogledu povratka, i to uz potpuno poštovanje zakonodavstva EU-a, međunarodnih ljudskih prava i dostojanstva dotičnih osoba, uključujući i mjere u trećim zemljama za reintegraciju osoba koje se vraćaju; |
| --- | --- |

13.

uviđa da je učinkovita politika vraćanja ključni element sveobuhvatnog pristupa migracijama te da bi se stoga Fondom trebalo podupirati razvijanje zajedničkih standarda i koordinirano upravljanje u pogledu povratka, i to uz potpuno poštovanje zakonodavstva EU-a, međunarodnih ljudskih prava i dostojanstva dotičnih osoba, uključujući i mjere u trećim zemljama za reintegraciju osoba koje se vraćaju;

| 14. | u tom kontekstu potiče države članice da prednost daju dobrovoljnom povratku u interesu kako povratnika tako i tijela zemalja iz kojih oni odlaze i u koje se vraćaju; |
| --- | --- |

14.

u tom kontekstu potiče države članice da prednost daju dobrovoljnom povratku u interesu kako povratnika tako i tijela zemalja iz kojih oni odlaze i u koje se vraćaju;

| 15. | slaže se da bi se državama članicama uz pomoć Fonda trebala pružiti potpora pri provedbi Direktive 2009/52/EZ kojom se zabranjuje zapošljavanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom i predviđaju sankcije za poslodavce koji krše tu zabranu, kao i Direktive 2011/36/EU o pomoći, potpori i zaštiti žrtava trgovanja ljudima; |
| --- | --- |

15.

slaže se da bi se državama članicama uz pomoć Fonda trebala pružiti potpora pri provedbi Direktive 2009/52/EZ kojom se zabranjuje zapošljavanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom i predviđaju sankcije za poslodavce koji krše tu zabranu, kao i Direktive 2011/36/EU o pomoći, potpori i zaštiti žrtava trgovanja ljudima;

| 16. | izražava žaljenje zbog toga što države članice više nisu obvezne izdvojiti najmanje 20 % dostupnih financijskih sredstava za mjere u vezi s azilom i 20 % za integraciju, što dovodi do opasnosti od toga da će se borbi protiv nezakonitih migracija dati prednost u odnosu na druge aktivnosti; stoga poziva na ponovno uvođenje tih minimalnih udjela i zahtjeva u pogledu rashoda; |
| --- | --- |

16.

izražava žaljenje zbog toga što države članice više nisu obvezne izdvojiti najmanje 20 % dostupnih financijskih sredstava za mjere u vezi s azilom i 20 % za integraciju, što dovodi do opasnosti od toga da će se borbi protiv nezakonitih migracija dati prednost u odnosu na druge aktivnosti; stoga poziva na ponovno uvođenje tih minimalnih udjela i zahtjeva u pogledu rashoda;

| 17. | smatra da decentralizirana suradnja može imati važnu ulogu u jačanju dobrog upravljanja u zemljama podrijetla i tranzita te tako smanjiti migracijske tokove. Aktivnosti kao što su inicijativa iz Nikozije za izgradnju kapaciteta u libijskim općinama pokazuju u kojoj mjeri suradnja lokalnih i regionalnih vlasti može promicati stabilnost i blagostanje u našem susjedstvu; |
| --- | --- |

17.

smatra da decentralizirana suradnja može imati važnu ulogu u jačanju dobrog upravljanja u zemljama podrijetla i tranzita te tako smanjiti migracijske tokove. Aktivnosti kao što su inicijativa iz Nikozije za izgradnju kapaciteta u libijskim općinama pokazuju u kojoj mjeri suradnja lokalnih i regionalnih vlasti može promicati stabilnost i blagostanje u našem susjedstvu;

| 18. | ponovno ističe vlastitu ulogu u olakšavanju dijaloga i suradnje s lokalnim i regionalnim vlastima u zemljama podrijetla i tranzita migranata, primjerice putem postojećih tijela i platformi (ARLEM, CORLEAP, zajednički savjetodavni odbori i radne skupine) kako bi se postigli ciljevi Fonda za azil i migracije; |
| --- | --- |

18.

ponovno ističe vlastitu ulogu u olakšavanju dijaloga i suradnje s lokalnim i regionalnim vlastima u zemljama podrijetla i tranzita migranata, primjerice putem postojećih tijela i platformi (ARLEM, CORLEAP, zajednički savjetodavni odbori i radne skupine) kako bi se postigli ciljevi Fonda za azil i migracije;

| 19. | uvjeren je da bi države članice trebalo poticati da dio sredstava koja su im dodijeljena za taj program iskoriste za financiranje sljedećeg:






  — | mjera integracije koje provode lokalne i regionalne vlasti i civilno društvo |
| --- | --- | --- |

19.

uvjeren je da bi države članice trebalo poticati da dio sredstava koja su im dodijeljena za taj program iskoriste za financiranje sljedećeg:

—

mjera integracije koje provode lokalne i regionalne vlasti i civilno društvo

| — | mjera kojima se razvijaju djelotvorne alternative zadržavanju |
| --- | --- |

—

mjera kojima se razvijaju djelotvorne alternative zadržavanju

| — | programâ za potpomognut dobrovoljni povratak i reintegraciju te povezanih aktivnosti |
| --- | --- |

—

programâ za potpomognut dobrovoljni povratak i reintegraciju te povezanih aktivnosti

| — | mjera usmjerenih na podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji su u ranjivom položaju i imaju posebne potrebe u vezi s prihvatom i/ili postupkom, a naročito na djecu, posebice maloljetnike bez pratnje; |
| --- | --- |

—

mjera usmjerenih na podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji su u ranjivom položaju i imaju posebne potrebe u vezi s prihvatom i/ili postupkom, a naročito na djecu, posebice maloljetnike bez pratnje;

| 20. | pozdravlja predloženi okvir za hitnu pomoć koja će državama članicama omogućiti da se suoče s izazovima koji proizlaze iz velikih ili nerazmjernih priljeva državljana trećih zemalja, naročito kad su posrijedi ugrožene osobe, kao na primjer maloljetnici bez pratnje; insistira na potrebi da posebno lokalne i regionalne vlasti koje se nađu u takvim situacijama imaju pristup takvoj pomoći; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja predloženi okvir za hitnu pomoć koja će državama članicama omogućiti da se suoče s izazovima koji proizlaze iz velikih ili nerazmjernih priljeva državljana trećih zemalja, naročito kad su posrijedi ugrožene osobe, kao na primjer maloljetnici bez pratnje; insistira na potrebi da posebno lokalne i regionalne vlasti koje se nađu u takvim situacijama imaju pristup takvoj pomoći;

| 21. | smatra da predloženi dokument ima jasnu europsku dodanu vrijednost i da je stoga prijedlog u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. |
| --- | --- |

21.

smatra da predloženi dokument ima jasnu europsku dodanu vrijednost i da je stoga prijedlog u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti.

Bruxelles, 9. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/156

---

Mišljenje Europskog odbor regija – Prijedlog uredbe o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1293/2013

(2018/C 461/14)

| Izvjestitelj: | Marco DUS (IT/PES), član Općinskog vijeća Vittorio Veneto, Treviso |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Prijedlog uredbe o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1293/2013
  COM(2018) 385 final – 2018/0209(COD) |

Izvjestitelj:

Marco DUS (IT/PES), član Općinskog vijeća Vittorio Veneto, Treviso

Referentni dokument/i:

Prijedlog uredbe o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1293/2013

COM(2018) 385 final – 2018/0209(COD)

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Uvodna izjava 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (6) | Za postizanje sveobuhvatnih ciljeva posebno je važna provedba Paketa za kružno gospodarstvo (1), Okvira klimatske i energetske politike do 2030. (2), (3), (4). zakonodavstva Unije o okolišu (5), kao i povezanih politika (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10). |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(6)

Za postizanje sveobuhvatnih ciljeva posebno je važna provedba Paketa za kružno gospodarstvo (1), Okvira klimatske i energetske politike do 2030. (2), (3), (4). zakonodavstva Unije o okolišu (5), kao i povezanih politika (6)

  ,

   (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10).

| (6) | Za postizanje sveobuhvatnih ciljeva posebno je važna provedba Paketa za kružno gospodarstvo (1), Okvira klimatske i energetske politike do 2030. (2), (3), (4),
  Sedmog općeg programa djelovanja Unije za okoliš do 2020. i njegovog mogućeg nasljednika

   (5)

  ,
  zakonodavstva Unije o okolišu (6), kao i povezanih politika (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10)

  ,

   (11)

  ,

   (12)

  ,

   (13)

  ,

   (14)

  ,

   (15). |
| --- | --- |

(6)

Za postizanje sveobuhvatnih ciljeva posebno je važna provedba Paketa za kružno gospodarstvo (1), Okvira klimatske i energetske politike do 2030. (2), (3), (4),
  Sedmog općeg programa djelovanja Unije za okoliš do 2020. i njegovog mogućeg nasljednika

   (5)

  ,
  zakonodavstva Unije o okolišu (6), kao i povezanih politika (7)

  ,

   (8)

  ,

   (9)

  ,

   (10)

  ,

   (11)

  ,

   (12)

  ,

   (13)

  ,

   (14)

  ,

   (15).

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 2.

Uvodna izjava 7.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (7) | Ispunjavanje obveza Unije prema Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama zahtijeva preobrazbu Unije u energetski učinkovito i niskougljično društvo koje je otporno na klimatske promjene. To pak zahtijeva aktivnosti, s posebnim naglaskom na sektore koji najviše pridonose sadašnjim razinama emisija CO2 i onečišćenja, koje pridonose provedbi okvira klimatske i energetske politike do 2030. i integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica te pripremi za klimatsku i energetsku strategiju Unije do sredine stoljeća i dugoročno. Program bi trebao uključiti i mjere koje pridonose provedbi politike Unije za prilagođavanje klimatskim promjenama da bi se smanjila osjetljivost na negativne učinke tih promjena. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(7)

Ispunjavanje obveza Unije prema Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama zahtijeva preobrazbu Unije u energetski učinkovito i niskougljično društvo koje je otporno na klimatske promjene. To pak zahtijeva aktivnosti, s posebnim naglaskom na sektore koji najviše pridonose sadašnjim razinama emisija CO2 i onečišćenja, koje pridonose provedbi okvira klimatske i energetske politike do 2030. i integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica te pripremi za klimatsku i energetsku strategiju Unije do sredine stoljeća i dugoročno. Program bi trebao uključiti i mjere koje pridonose provedbi politike Unije za prilagođavanje klimatskim promjenama da bi se smanjila osjetljivost na negativne učinke tih promjena.

| (7) | Ispunjavanje obveza Unije prema Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama zahtijeva preobrazbu Unije u energetski učinkovito i niskougljično društvo koje je otporno na klimatske promjene. To pak zahtijeva aktivnosti, s posebnim naglaskom na sektore koji najviše pridonose sadašnjim razinama emisija CO2 i onečišćenja, koje pridonose provedbi okvira klimatske i energetske politike do 2030. i integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica te pripremi za klimatsku i energetsku strategiju Unije do sredine stoljeća i dugoročno. Program bi trebao uključiti i mjere koje pridonose provedbi politike Unije za prilagođavanje klimatskim promjenama da bi se smanjila osjetljivost na negativne učinke tih promjena. |
| --- | --- |

(7)

Ispunjavanje obveza Unije prema Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama zahtijeva preobrazbu Unije u energetski učinkovito i niskougljično društvo koje je otporno na klimatske promjene. To pak zahtijeva aktivnosti, s posebnim naglaskom na sektore koji najviše pridonose sadašnjim razinama emisija CO2 i onečišćenja, koje pridonose provedbi okvira klimatske i energetske politike do 2030. i integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica te pripremi za klimatsku i energetsku strategiju Unije do sredine stoljeća i dugoročno. Program bi trebao uključiti i mjere koje pridonose provedbi politike Unije za prilagođavanje klimatskim promjenama da bi se smanjila osjetljivost na negativne učinke tih promjena.

Obrazloženje

Napomena: Ova promjena ne odražava se u prijevodu na hrvatski.

Amandman 3.

Uvodna izjava 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (8) | Prelazak na čistu energiju ključni je doprinos ublažavanju klimatskih promjena s dodatnim koristima za okoliš. Aktivnosti za izgradnju kapaciteta koji podržavaju prelazak na čistu energiju, koje su do 2020. financirane u sklopu programa Obzor 2020., trebalo bi uključiti u Program jer njihov cilj nije financiranje izvrsnosti i nastanak inovacija, već olakšavanje prihvaćanja tehnologije koja je već dostupna na tržištu, a koja će pridonijeti ublažavanju klimatskih promjena. Uvrštavanje tih aktivnosti izgradnje kapaciteta u Program otvara mogućnosti za sinergije između potprograma i povećava ukupnu dosljednost financiranja Unije. Zbog toga bi trebalo prikupiti i širiti podatke o prihvaćanju postojećih rješenja za istraživanja i inovacije u projektima u okviru programa LIFE, uključujući one iz programa Obzor Europa i programa koji su mu prethodili. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(8)

Prelazak na čistu energiju ključni je doprinos ublažavanju klimatskih promjena s dodatnim koristima za okoliš. Aktivnosti za izgradnju kapaciteta koji podržavaju prelazak na čistu energiju, koje su do 2020. financirane u sklopu programa Obzor 2020., trebalo bi uključiti u Program jer njihov cilj nije financiranje izvrsnosti i nastanak inovacija, već olakšavanje prihvaćanja tehnologije koja je već dostupna na tržištu, a koja će pridonijeti ublažavanju klimatskih promjena. Uvrštavanje tih aktivnosti izgradnje kapaciteta u Program otvara mogućnosti za sinergije između potprograma i povećava ukupnu dosljednost financiranja Unije. Zbog toga bi trebalo prikupiti i širiti podatke o prihvaćanju postojećih rješenja za istraživanja i inovacije u projektima u okviru programa LIFE, uključujući one iz programa Obzor Europa i programa koji su mu prethodili.

| (8) | Prelazak na čistu energiju ključni je doprinos ublažavanju klimatskih promjena s dodatnim koristima za okoliš. Aktivnosti za izgradnju kapaciteta koji podržavaju prelazak na čistu energiju, koje su do 2020. financirane u sklopu programa Obzor 2020., trebalo bi uključiti u Program
  uz zadržavanje istog koeficijenta sufinanciranja,
  jer njihov cilj nije financiranje izvrsnosti i nastanak inovacija, već olakšavanje prihvaćanja tehnologije koja je već dostupna na tržištu, a koja će pridonijeti ublažavanju klimatskih promjena. Uvrštavanje tih aktivnosti izgradnje kapaciteta u Program otvara mogućnosti za sinergije između potprograma i povećava ukupnu dosljednost financiranja Unije. Zbog toga bi trebalo prikupiti i širiti podatke o prihvaćanju postojećih rješenja za istraživanja i inovacije u projektima u okviru programa LIFE, uključujući one iz programa Obzor Europa i programa koji su mu prethodili. |
| --- | --- |

(8)

Prelazak na čistu energiju ključni je doprinos ublažavanju klimatskih promjena s dodatnim koristima za okoliš. Aktivnosti za izgradnju kapaciteta koji podržavaju prelazak na čistu energiju, koje su do 2020. financirane u sklopu programa Obzor 2020., trebalo bi uključiti u Program
  uz zadržavanje istog koeficijenta sufinanciranja,
  jer njihov cilj nije financiranje izvrsnosti i nastanak inovacija, već olakšavanje prihvaćanja tehnologije koja je već dostupna na tržištu, a koja će pridonijeti ublažavanju klimatskih promjena. Uvrštavanje tih aktivnosti izgradnje kapaciteta u Program otvara mogućnosti za sinergije između potprograma i povećava ukupnu dosljednost financiranja Unije. Zbog toga bi trebalo prikupiti i širiti podatke o prihvaćanju postojećih rješenja za istraživanja i inovacije u projektima u okviru programa LIFE, uključujući one iz programa Obzor Europa i programa koji su mu prethodili.

Obrazloženje

Stopa sufinanciranja za regije i gradove iznosi 100 % u okviru programa Obzor 2020.

Amandman 4.

Uvodna izjava 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (9) | Prema procjenama učinka zakonodavstva za čistu energiju za ostvarenje energetskih ciljeva Unije do 2030. bit će potrebna dodatna ulaganja u iznosu od 177 milijardi EUR godišnje u razdoblju 2021. – 2030. Najveći nerazmjeri odnose se na ulaganja u dekarbonizaciju zgrada (energetska učinkovitost i obnovljivi izvori energije
  manjeg opsega
  ), pri čemu kapital treba usmjeriti na projekte krajnje decentralizirane prirode. Jedan od ciljeva potprograma Prelazak na čistu energiju jest izgradnja kapaciteta za razvoj i kumuliranje projekata, čime se pridonosi i apsorpciji sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i potiču ulaganja u čistu energiju također se koristeći financijskim instrumentima dostupnima u okviru fonda InvestEU. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(9)

Prema procjenama učinka zakonodavstva za čistu energiju za ostvarenje energetskih ciljeva Unije do 2030. bit će potrebna dodatna ulaganja u iznosu od 177 milijardi EUR godišnje u razdoblju 2021. – 2030. Najveći nerazmjeri odnose se na ulaganja u dekarbonizaciju zgrada (energetska učinkovitost i obnovljivi izvori energije
  manjeg opsega
  ), pri čemu kapital treba usmjeriti na projekte krajnje decentralizirane prirode. Jedan od ciljeva potprograma Prelazak na čistu energiju jest izgradnja kapaciteta za razvoj i kumuliranje projekata, čime se pridonosi i apsorpciji sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i potiču ulaganja u čistu energiju također se koristeći financijskim instrumentima dostupnima u okviru fonda InvestEU.

| (9) | Prema procjenama učinka zakonodavstva za čistu energiju za ostvarenje energetskih ciljeva Unije do 2030. bit će potrebna dodatna ulaganja u iznosu od 177 milijardi EUR godišnje u razdoblju 2021. – 2030. Najveći nerazmjeri odnose se na ulaganja u dekarbonizaciju zgrada (energetska učinkovitost i
  decentralizirani
  obnovljivi izvori energije
  za sve vrste potrošnje energije, a posebno oni namijenjeni smanjenju potrošnje za grijanje i hlađenje
  ), pri čemu kapital treba usmjeriti na projekte krajnje decentralizirane prirode
  , primjerice promicanjem pilot-projekata smještenima u malim urbanim konglomeratima te malim naseljima i stambenim objektima u izoliranim ruralnim područjima
  . Jedan od ciljeva potprograma Prelazak na čistu energiju jest izgradnja kapaciteta za razvoj i kumuliranje projekata, čime se pridonosi i apsorpciji sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i potiču ulaganja u čistu energiju također se koristeći financijskim instrumentima dostupnima u okviru fonda InvestEU. |
| --- | --- |

(9)

Prema procjenama učinka zakonodavstva za čistu energiju za ostvarenje energetskih ciljeva Unije do 2030. bit će potrebna dodatna ulaganja u iznosu od 177 milijardi EUR godišnje u razdoblju 2021. – 2030. Najveći nerazmjeri odnose se na ulaganja u dekarbonizaciju zgrada (energetska učinkovitost i
  decentralizirani
  obnovljivi izvori energije
  za sve vrste potrošnje energije, a posebno oni namijenjeni smanjenju potrošnje za grijanje i hlađenje
  ), pri čemu kapital treba usmjeriti na projekte krajnje decentralizirane prirode
  , primjerice promicanjem pilot-projekata smještenima u malim urbanim konglomeratima te malim naseljima i stambenim objektima u izoliranim ruralnim područjima
  . Jedan od ciljeva potprograma Prelazak na čistu energiju jest izgradnja kapaciteta za razvoj i kumuliranje projekata, čime se pridonosi i apsorpciji sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i potiču ulaganja u čistu energiju također se koristeći financijskim instrumentima dostupnima u okviru fonda InvestEU.

Obrazloženje

Dekarbonizacija građevinskog sektora ključan je korak za postizanje klimatskih i energetskih ciljeva EU-a, a stoga i za pridržavanje ciljeva Pariškog sporazuma. Međutim, važno je veći naglasak staviti na smanjenje potrošnje energije za grijanje i hlađenje, na koje otpada znatan udio europske potrošnje energije.

Amandman 5.

Uvodna izjava 12.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (12) | Najnoviji paket preispitivanja provedbe politika Unije (1) koje se odnose na okoliš ukazuje na to da je potreban znatan napredak da bi se ubrzala provedba pravne stečevine Unije u području okoliša i pojačala integracija ciljeva koji se odnose na okoliš i klimu u druge politike. Program bi stoga trebao djelovati kao katalizator za postizanje potrebnog napretka razvojem, ispitivanjem i reproduciranjem novih pristupa; podrškom razvoju, praćenju i preispitivanju politika; povećanjem uključenosti dionika; mobiliziranjem ulaganja u okviru svih programa ulaganja Unije ili drugih financijskih izvora i podrškom aktivnostima za prevladavanje različitih prepreka učinkovitoj provedbi ključnih planova koji se zahtijevaju zakonodavstvom o okolišu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(12)

Najnoviji paket preispitivanja provedbe politika Unije (1) koje se odnose na okoliš ukazuje na to da je potreban znatan napredak da bi se ubrzala provedba pravne stečevine Unije u području okoliša i pojačala integracija ciljeva koji se odnose na okoliš i klimu u druge politike. Program bi stoga trebao djelovati kao katalizator za postizanje potrebnog napretka razvojem, ispitivanjem i reproduciranjem novih pristupa; podrškom razvoju, praćenju i preispitivanju politika; povećanjem uključenosti dionika; mobiliziranjem ulaganja u okviru svih programa ulaganja Unije ili drugih financijskih izvora i podrškom aktivnostima za prevladavanje različitih prepreka učinkovitoj provedbi ključnih planova koji se zahtijevaju zakonodavstvom o okolišu.

| (12) | Najnoviji paket preispitivanja provedbe politika Unije (1) koje se odnose na okoliš ukazuje na to da je potreban znatan napredak da bi se ubrzala provedba pravne stečevine Unije u području okoliša i pojačala integracija ciljeva koji se odnose na okoliš i klimu u druge politike. Program bi stoga trebao djelovati kao katalizator za postizanje potrebnog napretka razvojem, ispitivanjem i reproduciranjem novih pristupa; podrškom razvoju,
  evaluaciji,
  praćenju i preispitivanju politika;
  promicanjem veće osviještenosti i bolje komunikacije; razvijanjem boljeg upravljanja;
  povećanjem uključenosti dionika
  u svrhu jačanja otpornosti na klimatske promjene
  ; mobiliziranjem ulaganja u okviru svih programa ulaganja Unije ili drugih financijskih izvora i podrškom aktivnostima za prevladavanje različitih prepreka učinkovitoj provedbi ključnih planova koji se zahtijevaju zakonodavstvom o okolišu. |
| --- | --- |

(12)

Najnoviji paket preispitivanja provedbe politika Unije (1) koje se odnose na okoliš ukazuje na to da je potreban znatan napredak da bi se ubrzala provedba pravne stečevine Unije u području okoliša i pojačala integracija ciljeva koji se odnose na okoliš i klimu u druge politike. Program bi stoga trebao djelovati kao katalizator za postizanje potrebnog napretka razvojem, ispitivanjem i reproduciranjem novih pristupa; podrškom razvoju,
  evaluaciji,
  praćenju i preispitivanju politika;
  promicanjem veće osviještenosti i bolje komunikacije; razvijanjem boljeg upravljanja;
  povećanjem uključenosti dionika
  u svrhu jačanja otpornosti na klimatske promjene
  ; mobiliziranjem ulaganja u okviru svih programa ulaganja Unije ili drugih financijskih izvora i podrškom aktivnostima za prevladavanje različitih prepreka učinkovitoj provedbi ključnih planova koji se zahtijevaju zakonodavstvom o okolišu.

Obrazloženje

Za postizanje ekoloških ciljeva nužno je bolje upravljanje, posebno podizanjem svijesti i uključivanjem dionika. Ti prioriteti izričito su navedeni u prethodnom programu LIFE te Odbor regija smatra da bi ih trebalo zadržati.

Amandman 6.

Uvodna izjava 15.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (15) | Dobrovoljni program za biološku raznolikost i usluge ekosustava europskih prekomorskih teritorija (BEST) promiče očuvanje biološke raznolikosti, uključujući morsku biološku raznolikost, te održivo korištenje sustava ekosustava, uključujući pristup prilagodbi klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica temeljen na ekosustavima u najudaljenijim regijama Unije i prekomorskim zemljama i područjima. BEST je pridonio podizanju svijesti o ekološkoj važnosti najudaljenijih regija i prekomorskih zemalja i teritorija za očuvanje globalne biološke raznolikosti. U ministarskim izjavama 2017. i 2018. prekomorske zemlje i područja izrazili su zahvalnost za taj program dodjele manjih iznosa bespovratnih sredstava za biološku raznolikost. Primjereno je omogućiti da se iz Programa nastave financirati manji iznosi bespovratnih sredstva za biološku raznolikost i u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(15)

Dobrovoljni program za biološku raznolikost i usluge ekosustava europskih prekomorskih teritorija (BEST) promiče očuvanje biološke raznolikosti, uključujući morsku biološku raznolikost, te održivo korištenje sustava ekosustava, uključujući pristup prilagodbi klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica temeljen na ekosustavima u najudaljenijim regijama Unije i prekomorskim zemljama i područjima. BEST je pridonio podizanju svijesti o ekološkoj važnosti najudaljenijih regija i prekomorskih zemalja i teritorija za očuvanje globalne biološke raznolikosti. U ministarskim izjavama 2017. i 2018. prekomorske zemlje i područja izrazili su zahvalnost za taj program dodjele manjih iznosa bespovratnih sredstava za biološku raznolikost. Primjereno je omogućiti da se iz Programa nastave financirati manji iznosi bespovratnih sredstva za biološku raznolikost i u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima.

| (15) | Dobrovoljni program za biološku raznolikost i usluge ekosustava europskih prekomorskih teritorija (BEST) promiče očuvanje biološke raznolikosti, uključujući morsku biološku raznolikost, te održivo korištenje sustava ekosustava, uključujući pristup prilagodbi klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica temeljen na ekosustavima u najudaljenijim regijama Unije i prekomorskim zemljama i područjima. BEST je pridonio podizanju svijesti o ekološkoj važnosti najudaljenijih regija i prekomorskih zemalja i teritorija za očuvanje globalne biološke raznolikosti. U ministarskim izjavama 2017. i 2018. prekomorske zemlje i područja izrazili su zahvalnost za taj program dodjele manjih iznosa bespovratnih sredstava za biološku raznolikost. Primjereno je da se iz Programa nastave financirati bespovratna sredstva za biološku raznolikost i u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima
  , u skladu s ciljevima i mjerama obuhvaćenima jačim i obnovljenim strateškim partnerstvom s najudaljenijim regijama Europske unije

   (1)

  . |
| --- | --- |

(15)

Dobrovoljni program za biološku raznolikost i usluge ekosustava europskih prekomorskih teritorija (BEST) promiče očuvanje biološke raznolikosti, uključujući morsku biološku raznolikost, te održivo korištenje sustava ekosustava, uključujući pristup prilagodbi klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica temeljen na ekosustavima u najudaljenijim regijama Unije i prekomorskim zemljama i područjima. BEST je pridonio podizanju svijesti o ekološkoj važnosti najudaljenijih regija i prekomorskih zemalja i teritorija za očuvanje globalne biološke raznolikosti. U ministarskim izjavama 2017. i 2018. prekomorske zemlje i područja izrazili su zahvalnost za taj program dodjele manjih iznosa bespovratnih sredstava za biološku raznolikost. Primjereno je da se iz Programa nastave financirati bespovratna sredstva za biološku raznolikost i u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima
  , u skladu s ciljevima i mjerama obuhvaćenima jačim i obnovljenim strateškim partnerstvom s najudaljenijim regijama Europske unije

   (1)

  .

Obrazloženje

Jasnija formulacija teksta.

Amandman 7.

Uvodna izjava 17.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (17) | Dugoročni cilj Unije za politiku koja se odnosi na čist zrak jest postizanje razina kvalitete zraka koje ne uzrokuju znatne negativne učinke i rizike po zdravlje ljudi. Javna svijest o zagađenju zraka je visoka i građani očekuju djelovanje nadležnih tijela. Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća naglašava ulogu koju financiranje Unije može imati u ostvarenju ciljeva koji se odnose na čisti zrak. Stoga bi Program trebao podržavati projekte, uključujući strateške integrirane projekte, koji imaju potencijal za poticanje javnih i privatnih sredstava, potencijal da budu ogledni primjeri dobrih praksi i katalizatori provedbe planova i zakonodavstva koji se odnose na kvalitetu zraka na lokalnoj, regionalnoj, višeregionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(17)

Dugoročni cilj Unije za politiku koja se odnosi na čist zrak jest postizanje razina kvalitete zraka koje ne uzrokuju znatne negativne učinke i rizike po zdravlje ljudi. Javna svijest o zagađenju zraka je visoka i građani očekuju djelovanje nadležnih tijela. Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća naglašava ulogu koju financiranje Unije može imati u ostvarenju ciljeva koji se odnose na čisti zrak. Stoga bi Program trebao podržavati projekte, uključujući strateške integrirane projekte, koji imaju potencijal za poticanje javnih i privatnih sredstava, potencijal da budu ogledni primjeri dobrih praksi i katalizatori provedbe planova i zakonodavstva koji se odnose na kvalitetu zraka na lokalnoj, regionalnoj, višeregionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini.

| (17) | Dugoročni cilj Unije za politiku koja se odnosi na čist zrak jest postizanje razina kvalitete zraka koje ne uzrokuju znatne negativne učinke i rizike po zdravlje ljudi. Javna svijest o zagađenju zraka je visoka i građani očekuju djelovanje nadležnih tijela. Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća naglašava ulogu koju financiranje Unije može imati u ostvarenju ciljeva koji se odnose na čisti zrak. Stoga bi Program trebao podržavati projekte, uključujući strateške integrirane projekte, koji imaju potencijal za poticanje javnih i privatnih sredstava, potencijal da budu ogledni primjeri dobrih praksi i katalizatori provedbe planova i zakonodavstva koji se odnose na kvalitetu zraka na lokalnoj, regionalnoj, višeregionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini.
  Ti napori usmjereni na poboljšanje kvalitete zraka trebali bi biti usklađeni sa zahtjevima za smanjenje emisija stakleničkih plinova i dugoročnom potrebom za dekarbonizacijom europskog gospodarstva u cjelini, uz postupno zamjenjivanje energetske infrastrukture koja se temelji na fosilnim izvorima infrastrukturom koja se temelji na obnovljivim izvorima, ako je to tehnički i financijski moguće. |
| --- | --- |

(17)

Dugoročni cilj Unije za politiku koja se odnosi na čist zrak jest postizanje razina kvalitete zraka koje ne uzrokuju znatne negativne učinke i rizike po zdravlje ljudi. Javna svijest o zagađenju zraka je visoka i građani očekuju djelovanje nadležnih tijela. Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća naglašava ulogu koju financiranje Unije može imati u ostvarenju ciljeva koji se odnose na čisti zrak. Stoga bi Program trebao podržavati projekte, uključujući strateške integrirane projekte, koji imaju potencijal za poticanje javnih i privatnih sredstava, potencijal da budu ogledni primjeri dobrih praksi i katalizatori provedbe planova i zakonodavstva koji se odnose na kvalitetu zraka na lokalnoj, regionalnoj, višeregionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini.
  Ti napori usmjereni na poboljšanje kvalitete zraka trebali bi biti usklađeni sa zahtjevima za smanjenje emisija stakleničkih plinova i dugoročnom potrebom za dekarbonizacijom europskog gospodarstva u cjelini, uz postupno zamjenjivanje energetske infrastrukture koja se temelji na fosilnim izvorima infrastrukturom koja se temelji na obnovljivim izvorima, ako je to tehnički i financijski moguće.

Obrazloženje

Kvaliteta zraka izravno je povezana s izgaranjem fosilnih goriva za prijevoz, grijanje i hlađenje te općenito za proizvodnju električne energije. Stoga dekarbonizacija u tim sektorima ima izravan utjecaj na kvalitetu zraka i zdravlje građana. Programom LIFE trebalo bi obuhvatiti potencijal za smanjivanje emisija plinovitih onečišćujućih tvari u tim vrstama projekata. Ako postoji alternativa koja se temelji na obnovljivom izvoru energije, u okviru programa LIFE trebalo bi promicati tu inicijativu, a ne zamjenu opreme s visokim emisijama stakleničkih plinova učinkovitijom opremom koja se svejedno temelji na fosilnim gorivima, uz uvjet da je to ulaganje i isplativo.

Amandman 8.

Nova uvodna izjava 17.a nakon uvodne izjave 17.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (17.a) | Posebnu pažnju treba posvetiti promicanju napuštanja izvora onečišćenja zraka, posebno uređaja za grijanje u kućanstvima i elektrana na fosilna goriva koja najviše onečišćuju
  .
  Kako bi se riješio problem onečišćenja zraka, napore treba usmjeriti na prijelaz na obnovljive i druge čiste izvore energije, uz poticanje srednjoročne i dugoročne perspektive. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(17.a)

Posebnu pažnju treba posvetiti promicanju napuštanja izvora onečišćenja zraka, posebno uređaja za grijanje u kućanstvima i elektrana na fosilna goriva koja najviše onečišćuju
  .
  Kako bi se riješio problem onečišćenja zraka, napore treba usmjeriti na prijelaz na obnovljive i druge čiste izvore energije, uz poticanje srednjoročne i dugoročne perspektive.

Obrazloženje

U EU-u stambeno grijanje na ugljen predstavlja znatan izvor onečišćenja zraka sa štetnim učincima na zdravlje građana. Kada je to tehnički i financijski moguće, treba poticati prijelaz na obnovljive i druge čiste izvore energije, u skladu s ciljevima dekarbonizacije za građevinski sektor, kako je predviđeno Direktivom o energetskoj učinkovitosti zgrada.

Amandman 9.

Uvodna izjava 20.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (20) | Za bolje upravljanje okolišem, klimatskim promjenama i povezanim pitanjima prelaska na čistu energiju potrebna je uključenost civilnog društva podizanjem razine osviještenosti javnosti, angažman potrošača i veća uključenost dionika, uključujući nevladine organizacije, u savjetovanje o povezanim politikama i njihovoj provedbi. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(20)

Za bolje upravljanje okolišem, klimatskim promjenama i povezanim pitanjima prelaska na čistu energiju potrebna je uključenost civilnog društva podizanjem razine osviještenosti javnosti, angažman potrošača i veća uključenost dionika, uključujući nevladine organizacije, u savjetovanje o povezanim politikama i njihovoj provedbi.

| (20) | Za bolje upravljanje okolišem, klimatskim promjenama i povezanim pitanjima prelaska na čistu energiju potrebna je uključenost civilnog društva podizanjem razine osviještenosti javnosti
  , uključujući s pomoću komunikacijske strategije u kojoj se uzimaju u obzir novi mediji i društvene mreže i zahvaljujući kojoj rastu
  angažman potrošača i uključenost dionika, uključujući nevladine organizacije, u savjetovanje o povezanim politikama i njihovoj provedbi.
  Nadalje, sudjelovanje i zajednička odgovornost lokalnih i regionalnih vlasti – koje u skladu s priznanjem koje Konferencija stranaka u Parizu (Pariški sporazum) dodjeljuje gradovima, regijama i lokalnim upravama te s načelom supsidijarnosti, predstavljaju razinu upravljanja najbližu građanima – mogu doprinijeti ostvarenju važnih rezultata u pogledu okoliša, energije i klime, o čemu svjedoči sve veći uspjeh inicijative „Sporazum gradonačelnika” i drugih mreža općina na području klime i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

(20)

Za bolje upravljanje okolišem, klimatskim promjenama i povezanim pitanjima prelaska na čistu energiju potrebna je uključenost civilnog društva podizanjem razine osviještenosti javnosti
  , uključujući s pomoću komunikacijske strategije u kojoj se uzimaju u obzir novi mediji i društvene mreže i zahvaljujući kojoj rastu
  angažman potrošača i uključenost dionika, uključujući nevladine organizacije, u savjetovanje o povezanim politikama i njihovoj provedbi.
  Nadalje, sudjelovanje i zajednička odgovornost lokalnih i regionalnih vlasti – koje u skladu s priznanjem koje Konferencija stranaka u Parizu (Pariški sporazum) dodjeljuje gradovima, regijama i lokalnim upravama te s načelom supsidijarnosti, predstavljaju razinu upravljanja najbližu građanima – mogu doprinijeti ostvarenju važnih rezultata u pogledu okoliša, energije i klime, o čemu svjedoči sve veći uspjeh inicijative „Sporazum gradonačelnika” i drugih mreža općina na području klime i zaštite okoliša.

Obrazloženje

Važno je izričito ukazati na potrebu za modernom komunikacijom i spomenuti Sporazum gradonačelnika, inicijativu koja je postala globalna i vrlo uspješna u uključivanju i osnaživanju razine vlasti najbliže građanima.

Amandman 10.

Uvodna izjava 22.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (22) | Program bi trebao pripremiti i podupirati tržišne subjekte za pomak prema čistom, kružnom i energetski učinkovitom gospodarstvu s niskim emisijama ugljika koje je otporno na klimatske promjene ispitivanjem novih poslovnih prilika, unapređivanjem stručnih vještina, olakšavanjem pristupa potrošača održivim proizvodima i uslugama, uključivanjem i osnaživanjem utjecajnih osoba i ispitivanjem novih metoda prilagodbe postojećih procesa i poslovnog okruženja. Potrebno je promicati prihvaćanje javnosti i angažiranje potrošača kako bi se podržalo šire prihvaćanje održivih rješenja na tržištu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(22)

Program bi trebao pripremiti i podupirati tržišne subjekte za pomak prema čistom, kružnom i energetski učinkovitom gospodarstvu s niskim emisijama ugljika koje je otporno na klimatske promjene ispitivanjem novih poslovnih prilika, unapređivanjem stručnih vještina, olakšavanjem pristupa potrošača održivim proizvodima i uslugama, uključivanjem i osnaživanjem utjecajnih osoba i ispitivanjem novih metoda prilagodbe postojećih procesa i poslovnog okruženja. Potrebno je promicati prihvaćanje javnosti i angažiranje potrošača kako bi se podržalo šire prihvaćanje održivih rješenja na tržištu.

| (22) | Program bi trebao pripremiti i podupirati tržišne subjekte za pomak prema čistom, kružnom i energetski učinkovitom gospodarstvu s niskim emisijama ugljika koje je otporno na klimatske promjene ispitivanjem novih poslovnih prilika, unapređivanjem stručnih vještina, olakšavanjem pristupa potrošača održivim proizvodima i uslugama, uključivanjem i osnaživanjem utjecajnih osoba i ispitivanjem novih metoda prilagodbe postojećih procesa i poslovnog okruženja. Potrebno je promicati
  znanje o energetskim tehnologijama i njihovu raširenu primjenu u cilju lakšeg
  prihvaćanja javnosti i angažiranja potrošača kako bi se podržalo šire prihvaćanje održivih rješenja na tržištu
  , osobito kad je riječ o upotrebi takvih inovativnih, održivih i obnovljivih tehnologija. |
| --- | --- |

(22)

Program bi trebao pripremiti i podupirati tržišne subjekte za pomak prema čistom, kružnom i energetski učinkovitom gospodarstvu s niskim emisijama ugljika koje je otporno na klimatske promjene ispitivanjem novih poslovnih prilika, unapređivanjem stručnih vještina, olakšavanjem pristupa potrošača održivim proizvodima i uslugama, uključivanjem i osnaživanjem utjecajnih osoba i ispitivanjem novih metoda prilagodbe postojećih procesa i poslovnog okruženja. Potrebno je promicati
  znanje o energetskim tehnologijama i njihovu raširenu primjenu u cilju lakšeg
  prihvaćanja javnosti i angažiranja potrošača kako bi se podržalo šire prihvaćanje održivih rješenja na tržištu
  , osobito kad je riječ o upotrebi takvih inovativnih, održivih i obnovljivih tehnologija.

Obrazloženje

Zahvaljujući tehnološkom i tržišnom razvoju, ali i potpori javnosti, u posljednjih 10 godina značajno su smanjeni troškovi ugradnje sustavâ energije iz obnovljivih izvora. Moramo nastaviti u tom smjeru kako bi se u potpunosti razvio europski energetski potencijal i potaknuli alternativni izvori energije koji su i dalje nedovoljno iskorišteni (npr. energija mora ili geotermalne energija) te razvila energetska neovisnost Unije o trećim zemljama.

Amandman 11.

Nova uvodna izjava 24.a nakon uvodne izjave 24.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (24.a) | S obzirom na povećanu učestalost prirodnih katastrofa uzrokovanih klimatskim promjenama na teritoriju EU-a i neprimjerenost postojećih instrumenata prevencije, programom će se podupirati inicijative za jačanje strategija otpornosti na klimatske promjene kako bi se mogli nositi s prirodnim katastrofama povezanima s njima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(24.a)

S obzirom na povećanu učestalost prirodnih katastrofa uzrokovanih klimatskim promjenama na teritoriju EU-a i neprimjerenost postojećih instrumenata prevencije, programom će se podupirati inicijative za jačanje strategija otpornosti na klimatske promjene kako bi se mogli nositi s prirodnim katastrofama povezanima s njima.

Obrazloženje

Povećana učestalost prirodnih katastrofa i neprimjerenost instrumenata prevencije upućuju na ključnu važnost doprinosa programa LIFE u pogledu podupiranja inicijativa za jačanje strategija otpornosti na klimatske promjene kako bi se mogli nositi s prirodnim katastrofama.

Amandman 12.

Uvodna izjava 25.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (25) | S obzirom na članak 349. UFEU-a te posebne potrebe i ranjivosti najudaljenijih regija tijekom provedbe Programa trebalo bi posvetiti posebnu pozornost strategiji za najudaljenije regije. Osim politika okoliša i klime te onih koje su relevantne za prelazak na čistu energiju, u obzir bi trebalo uzeti i ostale politike Unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(25)

S obzirom na članak 349. UFEU-a te posebne potrebe i ranjivosti najudaljenijih regija tijekom provedbe Programa trebalo bi posvetiti posebnu pozornost strategiji za najudaljenije regije. Osim politika okoliša i klime te onih koje su relevantne za prelazak na čistu energiju, u obzir bi trebalo uzeti i ostale politike Unije.

| (25) | S obzirom na članak 349. UFEU-a te posebne potrebe i ranjivosti najudaljenijih regija tijekom provedbe Programa trebalo bi posvetiti posebnu pozornost strategiji za najudaljenije regije. Osim politika okoliša i klime
  , kružnog gospodarstva
  te onih koje su relevantne za prelazak na čistu energiju, u obzir bi trebalo uzeti i ostale politike Unije.


  Financiranje ove strategije treba izričito uključiti u Program kao zasebnu stavku. |
| --- | --- |

(25)

S obzirom na članak 349. UFEU-a te posebne potrebe i ranjivosti najudaljenijih regija tijekom provedbe Programa trebalo bi posvetiti posebnu pozornost strategiji za najudaljenije regije. Osim politika okoliša i klime
  , kružnog gospodarstva
  te onih koje su relevantne za prelazak na čistu energiju, u obzir bi trebalo uzeti i ostale politike Unije.

Financiranje ove strategije treba izričito uključiti u Program kao zasebnu stavku.

Obrazloženje

Nužno je konkretno upućivanje na povećane rizike najudaljenijih regija pri suočavanju s globalnim i klimatskim promjenama, kao i na njihovu posebnu ranjivost i ovisnost o kontinentalnoj Europi.

Amandman 13.

Nova uvodna izjava 26.a nakon uvodne izjave 26.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (26.a) | Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) prihvatljive su i mogu vršiti funkciju pravnog instrumenta za provedbu programa LIFE. Točnije, struktura EGTS-ova slična je strukturi konzorcija te većina njih djeluje transnacionalno. Zahvaljujući tim obilježjima, EGTS-ovi mogu centralizirano upravljati provedbom projekata na operativnoj i financijskoj razini. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(26.a)

Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) prihvatljive su i mogu vršiti funkciju pravnog instrumenta za provedbu programa LIFE. Točnije, struktura EGTS-ova slična je strukturi konzorcija te većina njih djeluje transnacionalno. Zahvaljujući tim obilježjima, EGTS-ovi mogu centralizirano upravljati provedbom projekata na operativnoj i financijskoj razini.

Obrazloženje

Treba promicati korištenje EGTS-ova i osigurati njihovu prihvatljivost u funkciji konzorcija.

Amandman 14.

Uvodna izjava 31.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Oblike financiranja i načine provedbe trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neusklađenosti. U slučaju bespovratnih sredstava to bi trebalo uključiti uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa, fiksnih stopa i troškova po jedinici. | Oblike financiranja i načine provedbe trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neusklađenosti. U slučaju bespovratnih sredstava to bi trebalo uključiti uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa, fiksnih stopa i troškova po jedinici
  kako bi se obuhvatili, među ostalim, troškovi za osoblje, u cilju podupiranja pojednostavljenja administrativnih aktivnosti povezanih sa sudjelovanjem u projektima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Oblike financiranja i načine provedbe trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neusklađenosti. U slučaju bespovratnih sredstava to bi trebalo uključiti uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa, fiksnih stopa i troškova po jedinici.

Oblike financiranja i načine provedbe trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neusklađenosti. U slučaju bespovratnih sredstava to bi trebalo uključiti uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa, fiksnih stopa i troškova po jedinici
  kako bi se obuhvatili, među ostalim, troškovi za osoblje, u cilju podupiranja pojednostavljenja administrativnih aktivnosti povezanih sa sudjelovanjem u projektima.

Obrazloženje

Ovim se amandmanom ističe važnost mogućnosti pružanja potpore za troškove osoblja kao važan element uspješnog sudjelovanja u projektu, posebice za manje organizacije.

Amandman 15.

Članak 3. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Opći je cilj Programa doprinijeti pomaku prema čistom, kružnom, energetski učinkovitom i niskougljičnom gospodarstvu koje je otporno na klimatske promjene, uključujući putem prelaska na čistu energiju, zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša te zaustavljanju i smanjenju gubitka biološke raznolikosti, čime pridonosi održivom razvoju. | 1.   Opći je cilj Programa doprinijeti pomaku prema čistom, kružnom, energetski učinkovitom i niskougljičnom gospodarstvu koje je otporno na klimatske promjene, uključujući putem prelaska na čistu energiju, zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša te zaustavljanju i smanjenju gubitka biološke raznolikosti, čime pridonosi održivom razvoju. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Opći je cilj Programa doprinijeti pomaku prema čistom, kružnom, energetski učinkovitom i niskougljičnom gospodarstvu koje je otporno na klimatske promjene, uključujući putem prelaska na čistu energiju, zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša te zaustavljanju i smanjenju gubitka biološke raznolikosti, čime pridonosi održivom razvoju.

1.   Opći je cilj Programa doprinijeti pomaku prema čistom, kružnom, energetski učinkovitom i niskougljičnom gospodarstvu koje je otporno na klimatske promjene, uključujući putem prelaska na čistu energiju, zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša te zaustavljanju i smanjenju gubitka biološke raznolikosti, čime pridonosi održivom razvoju.

Obrazloženje

Obrazloženje

Napomena: Ova promjena ne odražava se u prijevodu na hrvatski.

Amandman 16.

Amandman 16.

Članak 3. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Program ima sljedeće posebne ciljeve: | 2.   Program ima sljedeće posebne ciljeve: |
| (a) | razvijanje, demonstriranje i promoviranje inovativnih tehnika i pristupa za ostvarenje ciljeva zakonodavstva i politika Unije o djelovanju u području okoliša i klime, uključujući i prelazak na čistu energiju, te doprinos primjeni najboljih praksi u odnosu na prirodu i biološku raznolikost; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Program ima sljedeće posebne ciljeve:

2.   Program ima sljedeće posebne ciljeve:

(a)

razvijanje, demonstriranje i promoviranje inovativnih tehnika i pristupa za ostvarenje ciljeva zakonodavstva i politika Unije o djelovanju u području okoliša i klime, uključujući i prelazak na čistu energiju, te doprinos primjeni najboljih praksi u odnosu na prirodu i biološku raznolikost;

| a) | razvijanje, demonstriranje i promoviranje inovativnih tehnika i pristupa za ostvarenje ciljeva zakonodavstva i politika Unije o djelovanju u području okoliša i klime, uključujući i prelazak na čistu energiju, te doprinos primjeni najboljih praksi u odnosu na prirodu i biološku raznolikost; |
| --- | --- |

a)

razvijanje, demonstriranje i promoviranje inovativnih tehnika i pristupa za ostvarenje ciljeva zakonodavstva i politika Unije o djelovanju u području okoliša i klime, uključujući i prelazak na čistu energiju, te doprinos primjeni najboljih praksi u odnosu na prirodu i biološku raznolikost;

| (b) | podupiranje izrade, provedbe, praćenja i izvršavanja relevantnog zakonodavstva i politika Unije, što uključuje poboljšanje upravljanja povećanjem kapaciteta javnih i privatnih subjekata i uključenosti civilnog društva; |
| --- | --- |

(b)

podupiranje izrade, provedbe, praćenja i izvršavanja relevantnog zakonodavstva i politika Unije, što uključuje poboljšanje upravljanja povećanjem kapaciteta javnih i privatnih subjekata i uključenosti civilnog društva;

| (b) | podupiranje izrade, provedbe, praćenja i izvršavanja relevantnog zakonodavstva i politika Unije, što uključuje poboljšanje upravljanja povećanjem kapaciteta javnih i privatnih subjekata i uključenosti civilnog društva; |
| --- | --- |

(b)

podupiranje izrade, provedbe, praćenja i izvršavanja relevantnog zakonodavstva i politika Unije, što uključuje poboljšanje upravljanja povećanjem kapaciteta javnih i privatnih subjekata i uključenosti civilnog društva;

| (c) | poticanje opsežnog uvođenja uspješnih tehničkih rješenja i onih koja se odnose na politiku radi provođenja relevantnog zakonodavstva i politika Unije reproduciranjem rezultata, integriranjem povezanih ciljeva u druge politike te prakse javnog i privatnog sektora, mobiliziranjem ulaganja i poboljšanim pristupom financiranju. |
| --- | --- |

(c)

poticanje opsežnog uvođenja uspješnih tehničkih rješenja i onih koja se odnose na politiku radi provođenja relevantnog zakonodavstva i politika Unije reproduciranjem rezultata, integriranjem povezanih ciljeva u druge politike te prakse javnog i privatnog sektora, mobiliziranjem ulaganja i poboljšanim pristupom financiranju.

| (c) | poticanje opsežnog uvođenja uspješnih tehničkih rješenja i onih koja se odnose na politiku radi provođenja relevantnog zakonodavstva i politika Unije reproduciranjem rezultata, integriranjem povezanih ciljeva u druge politike te prakse javnog i privatnog sektora, mobiliziranjem ulaganja i poboljšanim pristupom financiranju. |
| --- | --- |

(c)

poticanje opsežnog uvođenja uspješnih tehničkih rješenja i onih koja se odnose na politiku radi provođenja relevantnog zakonodavstva i politika Unije reproduciranjem rezultata, integriranjem povezanih ciljeva u druge politike te prakse javnog i privatnog sektora, mobiliziranjem ulaganja i poboljšanim pristupom financiranju.

| (d) | jačanje sinergija između strategija otpornosti na klimatske promjene i smanjenje rizika od s njima povezanih prirodnih katastrofa uvođenjem tehničkih rješenja kao što su jedinstvena metoda analize rizika od prirodnih katastrofa. |
| --- | --- |

(d)

(d)

jačanje sinergija između strategija otpornosti na klimatske promjene i smanjenje rizika od s njima povezanih prirodnih katastrofa uvođenjem tehničkih rješenja kao što su jedinstvena metoda analize rizika od prirodnih katastrofa.

jačanje sinergija između strategija otpornosti na klimatske promjene i smanjenje rizika od s njima povezanih prirodnih katastrofa uvođenjem tehničkih rješenja kao što su jedinstvena metoda analize rizika od prirodnih katastrofa.

Obrazloženje

Obrazloženje

Povećana učestalost prirodnih katastrofa i neprimjerenost postojećih instrumenata prevencije upućuju na ključnu važnost doprinosa programa LIFE u pogledu podupiranja rješenja za jačanje strategija otpornosti na klimatske promjene kako bi se mogli nositi s prirodnim katastrofama.

Amandman 17.

Amandman 17.

Članak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi
  5 450 000 000  EUR
  u tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi
  6 780 000  EUR
  u tekućim cijenama. |
| 2.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 1.: | 2.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 1.: |
| | 3 500 000 000  EUR
  za područje Okoliš, od čega |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi
  5 450 000 000  EUR
  u tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi
  6 780 000  EUR
  u tekućim cijenama.

2.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 1.:

2.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 1.:

3 500 000 000  EUR
  za područje Okoliš, od čega

3 500 000 000  EUR

| (a) | 4 165 000 000  EUR
  za područje Okoliš, od čega |
| --- | --- |

(a)

(a)

4 165 000 000  EUR
  za područje Okoliš, od čega

4 165 000 000  EUR

| | 2 150 000 000  EUR za potprogram Priroda i biološka raznolikost te |
| --- | --- |

2 150 000 000  EUR za potprogram Priroda i biološka raznolikost te

| | (1) | 2 315 000 000  EUR za potprogram Priroda i biološka raznolikost te |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

2 315 000 000  EUR za potprogram Priroda i biološka raznolikost te

| | 1 350 000 000  EUR za potprogram Kružno gospodarstvo i kvaliteta života; |
| --- | --- |

1 350 000 000  EUR za potprogram Kružno gospodarstvo i kvaliteta života;

| | (2) | 1 850 000 000  EUR za potprogram Kružno gospodarstvo i kvaliteta života; |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

1 850 000 000  EUR za potprogram Kružno gospodarstvo i kvaliteta života;

| | 1 950 000 000  EUR
  za područje Klimatske aktivnosti, od čega |
| --- | --- |

1 950 000 000  EUR
  za područje Klimatske aktivnosti, od čega

1 950 000 000  EUR

| (b) | 2 615 000 000  EUR
  za područje Klimatske aktivnosti, od čega |
| --- | --- |

(b)

(b)

2 615 000 000  EUR
  za područje Klimatske aktivnosti, od čega

2 615 000 000  EUR

| | 950 000 000  EUR
  za potprogram Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama te |
| --- | --- |

950 000 000  EUR
  za potprogram Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama te

950 000 000  EUR

| | (1) | 1 450 000 000  EUR
  za potprogram Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama te |
| --- | --- | --- |

(1)

(1)

1 450 000 000  EUR
  za potprogram Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama te

1 450 000 000  EUR

| | 1 000 000 000  EUR za potprogram Prelazak na čistu energiju. |
| --- | --- |

1 000 000 000  EUR za potprogram Prelazak na čistu energiju.

| | (2) | 1 165 000 000  EUR za potprogram Prelazak na čistu energiju. |
| --- | --- | --- |

(2)

(2)

1 165 000 000  EUR za potprogram Prelazak na čistu energiju.

3.   Iznosima iz stavaka 1. i 2. ne dovode se u pitanje odredbe o fleksibilnosti iz Uredbe (EU) xx/xx Europskog parlamenta.

3.   Iznosima iz stavaka 1. i 2. ne dovode se u pitanje odredbe o fleksibilnosti iz Uredbe (EU) xx/xx Europskog parlamenta.

Obrazloženje

Obrazloženje

Novi ukupni iznos za program LIFE temelji se na povećanju od 1,7 puta kao što je to najavila Europska komisija, ali bez prijenosa mjere za energetsku tranziciju prethodno financirane iz Obzora 2020., s posebnim naglaskom na potprogram Ublažavanje klimatskih promjena i kružno gospodarstvo.

Amandman 18.

Amandman 18.

Članak 5. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (3)   Iznosima iz stavaka 1. i 2. ne dovode se u pitanje odredbe o fleksibilnosti iz Uredbe (EU) xx/xx Europskog parlamenta i Vijeća [nova Uredba o višegodišnjem financijskom okviru] i Financijske uredbe. | (3)   Iznosima iz stavaka 1. i 2. ne dovode se u pitanje odredbe o fleksibilnosti iz Uredbe (EU) xx/xx Europskog parlamenta i Vijeća [nova Uredba o višegodišnjem financijskom okviru] i Financijske uredbe. |
| | (3.a)
     
  Komisija ima ovlast donošenja delegiranih akata u skladu s člankom 21. kako bi povećala postotak iz stavaka 1. i 2. ovog članka za najviše 10 %, pod uvjetom da ukupna sredstva zatražena tijekom dvije uzastopne godine prijedlozima obuhvaćenima prioritetnim područjem za prirodu i bioraznolikost te koji zadovoljavaju zahtjeve minimalne kvalitete prelaze za više od 20 % odgovarajući iznos izračunan za dvije godine koje prethode tim godinama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(3)   Iznosima iz stavaka 1. i 2. ne dovode se u pitanje odredbe o fleksibilnosti iz Uredbe (EU) xx/xx Europskog parlamenta i Vijeća [nova Uredba o višegodišnjem financijskom okviru] i Financijske uredbe.

(3)   Iznosima iz stavaka 1. i 2. ne dovode se u pitanje odredbe o fleksibilnosti iz Uredbe (EU) xx/xx Europskog parlamenta i Vijeća [nova Uredba o višegodišnjem financijskom okviru] i Financijske uredbe.

(3.a)
     
  Komisija ima ovlast donošenja delegiranih akata u skladu s člankom 21. kako bi povećala postotak iz stavaka 1. i 2. ovog članka za najviše 10 %, pod uvjetom da ukupna sredstva zatražena tijekom dvije uzastopne godine prijedlozima obuhvaćenima prioritetnim područjem za prirodu i bioraznolikost te koji zadovoljavaju zahtjeve minimalne kvalitete prelaze za više od 20 % odgovarajući iznos izračunan za dvije godine koje prethode tim godinama.

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi. Ponavlja klauzulu o fleksibilnosti za potprogram „Priroda i bioraznolikost”, kako je trenutačno navedena u programu LIFE 2014. – 2020.

Amandman 19.

Amandman 19.

Članak 5. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (5)   Programom se mogu financirati aktivnosti koje provodi Komisija kako bi podržala pripremu, provedbu i uključivanje zakonodavstva i politike Unije za okoliš ili klimu ili onih koji su relevantni za prelazak na čistu energiju radi postizanja ciljeva iz članka 3. Te aktivnosti mogu uključivati: | (5)   Programom se mogu financirati aktivnosti koje provodi Komisija kako bi podržala pripremu, provedbu i uključivanje zakonodavstva i politike Unije za okoliš ili klimu ili onih koji su relevantni za prelazak na čistu energiju radi postizanja ciljeva iz članka 3. Te aktivnosti mogu uključivati: |
| (a) | informiranje i komunikaciju, uključujući kampanje jačanja osviještenosti. Financijska sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti u skladu s ovom Uredbom također obuhvaćaju institucionalnu komunikaciju o političkim prioritetima Unije, kao i o statusu provedbe i prijenosa zakonodavstva Unije koje se odnosi na okoliš ili klimu ili koje je relevantno za čistu energiju; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(5)   Programom se mogu financirati aktivnosti koje provodi Komisija kako bi podržala pripremu, provedbu i uključivanje zakonodavstva i politike Unije za okoliš ili klimu ili onih koji su relevantni za prelazak na čistu energiju radi postizanja ciljeva iz članka 3. Te aktivnosti mogu uključivati:

(5)   Programom se mogu financirati aktivnosti koje provodi Komisija kako bi podržala pripremu, provedbu i uključivanje zakonodavstva i politike Unije za okoliš ili klimu ili onih koji su relevantni za prelazak na čistu energiju radi postizanja ciljeva iz članka 3. Te aktivnosti mogu uključivati:

(a)

informiranje i komunikaciju, uključujući kampanje jačanja osviještenosti. Financijska sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti u skladu s ovom Uredbom također obuhvaćaju institucionalnu komunikaciju o političkim prioritetima Unije, kao i o statusu provedbe i prijenosa zakonodavstva Unije koje se odnosi na okoliš ili klimu ili koje je relevantno za čistu energiju;

| (a) | informiranje i komunikaciju, uključujući kampanje jačanja osviještenosti. Financijska sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti u skladu s ovom Uredbom također obuhvaćaju institucionalnu komunikaciju o političkim prioritetima Unije, kao i o statusu provedbe i prijenosa zakonodavstva Unije koje se odnosi na okoliš ili klimu ili koje je relevantno za čistu energiju; |
| --- | --- |

(a)

informiranje i komunikaciju, uključujući kampanje jačanja osviještenosti. Financijska sredstva dodijeljena za komunikacijske aktivnosti u skladu s ovom Uredbom također obuhvaćaju institucionalnu komunikaciju o političkim prioritetima Unije, kao i o statusu provedbe i prijenosa zakonodavstva Unije koje se odnosi na okoliš ili klimu ili koje je relevantno za čistu energiju;

| (b) | studije, istraživanja, modeliranje i pripremu scenarija; |
| --- | --- |

(b)

studije, istraživanja, modeliranje i pripremu scenarija;

| (b) | studije, istraživanja, modeliranje i pripremu scenarija; |
| --- | --- |

(b)

studije, istraživanja, modeliranje i pripremu scenarija;

| (c) | pripremu, provedbu, praćenje, provjeru i evaluaciju projekata koji se ne financiraju iz Programa, politika, programâ i zakonodavstva; |
| --- | --- |

(c)

pripremu, provedbu, praćenje, provjeru i evaluaciju projekata koji se ne financiraju iz Programa, politika, programâ i zakonodavstva;

| (c) | pripremu, provedbu, praćenje, provjeru i evaluaciju projekata koji se ne financiraju iz Programa,
  mjere za provedbu i poboljšanje upravljanja,
  politika, programâ i zakonodavstva; |
| --- | --- |

(c)

pripremu, provedbu, praćenje, provjeru i evaluaciju projekata koji se ne financiraju iz Programa,
  mjere za provedbu i poboljšanje upravljanja,
  politika, programâ i zakonodavstva;

mjere za provedbu i poboljšanje upravljanja,

| (d) | radionice, konferencije i sastanke; |
| --- | --- |

(d)

radionice, konferencije i sastanke;

| (d) | radionice, konferencije i sastanke; |
| --- | --- |

(d)

radionice, konferencije i sastanke;

| (e) | umrežavanje i platforme najboljih praksi; |
| --- | --- |

(e)

umrežavanje i platforme najboljih praksi;

| (e) | umrežavanje i platforme najboljih praksi; |
| --- | --- |

(e)

umrežavanje i platforme najboljih praksi;

| (f) | ostale aktivnosti. |
| --- | --- |

(f)

ostale aktivnosti.

| (f) | ostale aktivnosti. |
| --- | --- |

(f)

ostale aktivnosti.

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 20.

Amandman 20.

Članak 11. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (5)   Pravni subjekti koji sudjeluju u konzorcijima od najmanje tri neovisna subjekta, s poslovnim nastanom u raznim državama članicama ili prekomorskim zemljama ili područjima povezanima s tim državama ili trećim zemljama pridruženima Programu ili drugim trećim zemljama prihvatljivi su. | (5)   Pravni subjekti koji sudjeluju u konzorcijima od najmanje tri neovisna subjekta, s poslovnim nastanom u raznim državama članicama ili prekomorskim zemljama ili područjima povezanima s tim državama ili trećim zemljama pridruženima Programu ili drugim trećim zemljama prihvatljivi su. |
| | (5.a)
     
  Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) izjednačavaju se s konzorcijima s poslovnim nastanom u raznim državama članicama ili prekomorskim zemljama i područjima povezanima s tim državama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(5)   Pravni subjekti koji sudjeluju u konzorcijima od najmanje tri neovisna subjekta, s poslovnim nastanom u raznim državama članicama ili prekomorskim zemljama ili područjima povezanima s tim državama ili trećim zemljama pridruženima Programu ili drugim trećim zemljama prihvatljivi su.

(5)   Pravni subjekti koji sudjeluju u konzorcijima od najmanje tri neovisna subjekta, s poslovnim nastanom u raznim državama članicama ili prekomorskim zemljama ili područjima povezanima s tim državama ili trećim zemljama pridruženima Programu ili drugim trećim zemljama prihvatljivi su.

(5.a)
     
  Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) izjednačavaju se s konzorcijima s poslovnim nastanom u raznim državama članicama ili prekomorskim zemljama i područjima povezanima s tim državama.

Obrazloženje

Obrazloženje

Treba promicati korištenje EGTS-ova i osigurati njihovu prihvatljivost u funkciji konzorcija.

Amandman 21.

Amandman 21.

Članak 13. točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (a) | projekti koji se financiraju iz Programa
  ne smiju ugrožavati
  ciljev
  e
  Programa koji se odnose na okoliš i klimu ili
  su relevantni za čistu
  energiju te moraju, kada je to moguće, promicati korištenje zelene javne nabave; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(a)

projekti koji se financiraju iz Programa
  ne smiju ugrožavati
  ciljev
  e
  Programa koji se odnose na okoliš i klimu ili
  su relevantni za čistu
  energiju te moraju, kada je to moguće, promicati korištenje zelene javne nabave;

ne smiju ugrožavati

e

su relevantni za čistu

| (a) | projekti koji se financiraju iz Programa
  doprinose postizanju najmanje jednog od
  ciljev
  a
  Programa koji se odnose na okoliš i klimu
  , prijelaz na kružni gospodarski model
  ili
  na održivu
  energiju
  bez ugrožavanja drugih ciljeva
  te moraju, kada je to moguće, promicati korištenje zelene javne nabave; |
| --- | --- |

(a)

projekti koji se financiraju iz Programa
  doprinose postizanju najmanje jednog od
  ciljev
  a
  Programa koji se odnose na okoliš i klimu
  , prijelaz na kružni gospodarski model
  ili
  na održivu
  energiju
  bez ugrožavanja drugih ciljeva
  te moraju, kada je to moguće, promicati korištenje zelene javne nabave;

doprinose postizanju najmanje jednog od

a

, prijelaz na kružni gospodarski model

na održivu

bez ugrožavanja drugih ciljeva

Obrazloženje

Obrazloženje

Program LIFE trebao bi i „ne ugrožavati” okolišne, klimatske i energetske ciljeve EU-a i aktivno pridonositi njihovu postizanju. Osim toga, dio teksta o projektima koji su „relevantni za čistu energiju” čini se suviše nejasnim.

Amandman 22.

Amandman 22.

Članak 13. točka (f)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (f) | prema potrebi, posebna se pažnja daje projektima na zemljopisnim područjima s posebnim potrebama odnosno osjetljivim područjima, kao što su područja s posebnim izazovima koji se odnose na okoliš ili prirodnim ograničenjima, prekogranična područja ili najudaljenije regije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(f)

prema potrebi, posebna se pažnja daje projektima na zemljopisnim područjima s posebnim potrebama odnosno osjetljivim područjima, kao što su područja s posebnim izazovima koji se odnose na okoliš ili prirodnim ograničenjima, prekogranična područja ili najudaljenije regije.

| (f) | prema potrebi, posebna se pažnja daje projektima na zemljopisnim područjima s posebnim potrebama odnosno osjetljivim područjima, kao što su područja s posebnim izazovima koji se odnose na okoliš
  (npr. područja s potvrđenim problemima kvalitete zraka ili područja pogođena klimatskim promjenama)
  ili prirodnim ograničenjima, prekogranična područja
  (projekti u kojima je transnacionalna suradnja ključna za osiguravanje zaštite okoliša i postizanja klimatskih ciljeva)
  ili
  regije izložene ozbiljnim rizicima zbog globalnih i klimatskih promjena, kao što su
  najudaljenije regije. |
| --- | --- |

(f)

prema potrebi, posebna se pažnja daje projektima na zemljopisnim područjima s posebnim potrebama odnosno osjetljivim područjima, kao što su područja s posebnim izazovima koji se odnose na okoliš
  (npr. područja s potvrđenim problemima kvalitete zraka ili područja pogođena klimatskim promjenama)
  ili prirodnim ograničenjima, prekogranična područja
  (projekti u kojima je transnacionalna suradnja ključna za osiguravanje zaštite okoliša i postizanja klimatskih ciljeva)
  ili
  regije izložene ozbiljnim rizicima zbog globalnih i klimatskih promjena, kao što su
  najudaljenije regije.

(npr. područja s potvrđenim problemima kvalitete zraka ili područja pogođena klimatskim promjenama)

(projekti u kojima je transnacionalna suradnja ključna za osiguravanje zaštite okoliša i postizanja klimatskih ciljeva)

regije izložene ozbiljnim rizicima zbog globalnih i klimatskih promjena, kao što su

Obrazloženje

Obrazloženje

Smatra se korisnim staviti veći naglasak na transnacionalnu suradnju, problem kvalitete zraka, izloženost globalnim i klimatskim promjenama, kao i na posebnu osjetljivost najudaljenijih regija. Problemi povezani s klimatskim promjenama često se odnose na zemljopisna područja s posebnim potrebama ili nedostatcima, kao što su otoci, obalna mjesta i gradovi te planinska područja.

[Napomena prevoditelja: amandmanom se u engleskoj verziji mijenja i riječ za „prekogranična”, no to se odnosi isključivo na englesku verziju i ne odražava se u prijevodu na hrvatski jezik.]

[Napomena prevoditelja: amandmanom se u engleskoj verziji mijenja i riječ za „prekogranična”, no to se odnosi isključivo na englesku verziju i ne odražava se u prijevodu na hrvatski jezik.]

Amandman 23.

Amandman 23.

Novi članak nakon članka 13.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Prihvatljivost projektnih troškova koji se odnose na PDV i osoblje





  (1)
     
  Uvjeti za prihvatljivost troškova utvrđeni su u članku 126. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. Takvi troškovi uključuju PDV i troškove osoblja.




  Komisija u sredini razdoblja i nakon ex-post ocjenjivanja programa LIFE, omogućuje pregled povrata PDV-a po državi članici, koji su korisnici projekta LIFE zatražili u završnoj fazi plaćanja.






  (2)
     
  PDV za koji je moguć povrat ne smatra se prihvatljivim troškom, bez obzira na to je li se podnositelj zahtjeva odlučio za povrat. PDV može se smatrati prihvatljivim troškom samo ako ga uistinu i definitivno pokriva krajnji korisnik. PDV za koji je na bilo koji način moguće dobiti povrat ne može se smatrati prihvatljivim troškom čak i ako krajnji korisnik ili pojedinačni primatelj pomoći doista nisu dobili povrat. U postupku utvrđivanja prihvatljivosti PDV-a kao troška u primjeni ovog pravila, ne uzima se u obzir javni ili privatni status krajnjeg korisnika ili pojedinačnog primatelja.






  (3)
     
  PDV za koji nije moguće dobiti povrat smatra se prihvatljivim troškom pod uvjetom da zahtjev za utvrđivanje prihvatljivosti bude potkrijepljen odgovarajućim dokazima revizora ili računovođa iz dotičnih organizacija. PDV za koji krajnji korisnik ili pojedinačni primatelj ne mogu dobiti povrat zbog primjene posebnih nacionalnih pravila smatra se prihvatljivim troškom samo ako su ta pravila u skladu s Direktivom 2006/112/EZ o PDV-u. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Prihvatljivost projektnih troškova koji se odnose na PDV i osoblje

(1)
     
  Uvjeti za prihvatljivost troškova utvrđeni su u članku 126. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. Takvi troškovi uključuju PDV i troškove osoblja.

Komisija u sredini razdoblja i nakon ex-post ocjenjivanja programa LIFE, omogućuje pregled povrata PDV-a po državi članici, koji su korisnici projekta LIFE zatražili u završnoj fazi plaćanja.

(2)
     
  PDV za koji je moguć povrat ne smatra se prihvatljivim troškom, bez obzira na to je li se podnositelj zahtjeva odlučio za povrat. PDV može se smatrati prihvatljivim troškom samo ako ga uistinu i definitivno pokriva krajnji korisnik. PDV za koji je na bilo koji način moguće dobiti povrat ne može se smatrati prihvatljivim troškom čak i ako krajnji korisnik ili pojedinačni primatelj pomoći doista nisu dobili povrat. U postupku utvrđivanja prihvatljivosti PDV-a kao troška u primjeni ovog pravila, ne uzima se u obzir javni ili privatni status krajnjeg korisnika ili pojedinačnog primatelja.

(3)
     
  PDV za koji nije moguće dobiti povrat smatra se prihvatljivim troškom pod uvjetom da zahtjev za utvrđivanje prihvatljivosti bude potkrijepljen odgovarajućim dokazima revizora ili računovođa iz dotičnih organizacija. PDV za koji krajnji korisnik ili pojedinačni primatelj ne mogu dobiti povrat zbog primjene posebnih nacionalnih pravila smatra se prihvatljivim troškom samo ako su ta pravila u skladu s Direktivom 2006/112/EZ o PDV-u.

Obrazloženje

Obrazloženje

Amandman preuzima tekst jednog ranijeg izvješća (Twitchen, ENVE V-018). Za PDV se u prethodnim izdanjima programa LIFE smatralo da ima odvraćajući učinak za sudjelovanje.

Amandman 24.

Amandman 24.

Članak 21. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (4)   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. | (4)   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
  te se, prema potrebi, izravno savjetuje s lokalnim i regionalnim vlastima i pokreće javna savjetovanja
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(4)   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

(4)   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
  te se, prema potrebi, izravno savjetuje s lokalnim i regionalnim vlastima i pokreće javna savjetovanja
  .

Obrazloženje

Obrazloženje

Smatra se korisnim izričito spomenuti lokalne i regionalne vlasti.

Amandman 25.

Amandman 25.

Novi članak 21.a nakon članka 21.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Postupak odbora





  (1)
     
  Komisiji pomaže Odbor za Program za okoliš i aktivnosti LIFE. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.






  (2)
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.




  Ako odbor ne dostavi nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Postupak odbora

(1)
     
  Komisiji pomaže Odbor za Program za okoliš i aktivnosti LIFE. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

(2)
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Ako odbor ne dostavi nikakvo mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

Obrazloženje

Obrazloženje

Ovaj amandman preuzima tekst članka 30. aktualne uredbe o programu LIFE (Uredba (EU) br. 1293/2013) s ciljem osiguravanja većeg sudjelovanja i nadzora u provedbi programa LIFE.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

Opće napomene

| 1. | pozdravlja prijedlog Europske komisije koja bez oklijevanja potvrđuje program LIFE u sklopu sljedećeg VFO-a te izričito prepoznaje njegov uspjeh i dosad ostvarenu europsku dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prijedlog Europske komisije koja bez oklijevanja potvrđuje program LIFE u sklopu sljedećeg VFO-a te izričito prepoznaje njegov uspjeh i dosad ostvarenu europsku dodanu vrijednost;

| 2. | pozdravlja činjenicu da se u prijedlogu uredbe posebno upućuje na ciljeve održivog razvoja UN-a i da se njime doprinosi osiguravanju toga da 25 % proračunskih sredstava VFO-a bude namijenjeno podupiranju klimatskih ciljeva. Odbor regija zalaže se za to da se sve ciljeve održivog razvoja UN-a izričito prizna i podrži u okviru proračuna Unije; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja činjenicu da se u prijedlogu uredbe posebno upućuje na ciljeve održivog razvoja UN-a i da se njime doprinosi osiguravanju toga da 25 % proračunskih sredstava VFO-a bude namijenjeno podupiranju klimatskih ciljeva. Odbor regija zalaže se za to da se sve ciljeve održivog razvoja UN-a izričito prizna i podrži u okviru proračuna Unije;

| 3. | naglašava da program LIFE ima velik izravan utjecaj na lokalna i regionalna tijela što je već dokazao očuvanjem biološke raznolikosti i poboljšanjem kvalitete okoliša, čime doprinosi smanjenju i ublažavanju dramatičnih posljedica klimatskih promjena za čije suzbijanje lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu; |
| --- | --- |

3.

naglašava da program LIFE ima velik izravan utjecaj na lokalna i regionalna tijela što je već dokazao očuvanjem biološke raznolikosti i poboljšanjem kvalitete okoliša, čime doprinosi smanjenju i ublažavanju dramatičnih posljedica klimatskih promjena za čije suzbijanje lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu;

| 4. | prihvaća prijedlog da se proračun programa LIFE u sklopu VFO-a poveća za 60 %. Međutim, ističe da to povećanje proračuna također odgovara proširenju područja koja će se financirati iz budućeg programa LIFE (kao što je novi potprogram „Prijelaz na čistu energiju” iz kojeg će se financirati projekti koji u trenutačnom VFO-u spadaju pod Obzor 2020.); stoga je Odbor primoran istaknuti kako je predloženo povećanje proračuna Europske komisije u stvarnosti znatno manje od 60 % kako je Europska komisija najavila te se nada da će se razmotriti daljnje povećanje u skladu s općim prijedlogom VFO-a; |
| --- | --- |

4.

prihvaća prijedlog da se proračun programa LIFE u sklopu VFO-a poveća za 60 %. Međutim, ističe da to povećanje proračuna također odgovara proširenju područja koja će se financirati iz budućeg programa LIFE (kao što je novi potprogram „Prijelaz na čistu energiju” iz kojeg će se financirati projekti koji u trenutačnom VFO-u spadaju pod Obzor 2020.); stoga je Odbor primoran istaknuti kako je predloženo povećanje proračuna Europske komisije u stvarnosti znatno manje od 60 % kako je Europska komisija najavila te se nada da će se razmotriti daljnje povećanje u skladu s općim prijedlogom VFO-a;

| 5. | u svjetlu predloženih rezova proračuna EFRR-a i EPFRR-a, zabrinut je zbog činjenice da su u sljedećem VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. smanjenja sredstva dostupna lokalnim i regionalnim vlastima za projekte povezane s klimatskom politikom i općenito energetskom tranzicijom; |
| --- | --- |

5.

u svjetlu predloženih rezova proračuna EFRR-a i EPFRR-a, zabrinut je zbog činjenice da su u sljedećem VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. smanjenja sredstva dostupna lokalnim i regionalnim vlastima za projekte povezane s klimatskom politikom i općenito energetskom tranzicijom;

| 6. | izražava žaljenje zbog nedostatka upućivanja na Odbor za program LIFE, koji nije naveden u prijedlogu Europske komisije. Smatra da Odbor za program LIFE ne bi trebalo izostaviti i da prije svega treba promicati djelotvornije sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

6.

izražava žaljenje zbog nedostatka upućivanja na Odbor za program LIFE, koji nije naveden u prijedlogu Europske komisije. Smatra da Odbor za program LIFE ne bi trebalo izostaviti i da prije svega treba promicati djelotvornije sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti;

| 7. | pozdravlja odluku o stavljanju naglaska na kvalitetu projekata i izbjegavanje obvezujućih i geografski uvjetovanih prijevremenih dodjeljivanja (promičući pritom pravednu i uravnoteženu raspodjelu projekata) te pozdravlja pokušaj pojednostavljenja programskih pravila. Međutim, Odbor upozorava na rizik od preusmjeravanja prevelikog broja aspekata na sekundarne delegirane akte i u tom pogledu zahtijeva da se razine sufinanciranja lokalnih i regionalnih vlasti ne smanje u budućim pozivima na podnošenje prijedloga; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja odluku o stavljanju naglaska na kvalitetu projekata i izbjegavanje obvezujućih i geografski uvjetovanih prijevremenih dodjeljivanja (promičući pritom pravednu i uravnoteženu raspodjelu projekata) te pozdravlja pokušaj pojednostavljenja programskih pravila. Međutim, Odbor upozorava na rizik od preusmjeravanja prevelikog broja aspekata na sekundarne delegirane akte i u tom pogledu zahtijeva da se razine sufinanciranja lokalnih i regionalnih vlasti ne smanje u budućim pozivima na podnošenje prijedloga;

| 8. | smatra da je ključno unaprijediti program LIFE poticanjem mogućnosti replikacije uspješnih projekata i iskorištavanjem samog programa kao katalizatora za privlačenje dodatnih sredstava (privatnih i javnih, počevši od Europskog fonda za regionalni razvoj). Poziva Komisiju da provede sve potrebne mjere za informiranje, širenje informacija i pružanje tehničke pomoći kako bi potaknula lokalne i regionalne vlasti da sudjeluju u programu. U tu svrhu također preporučuje promicanje projekata umrežavanja među nacionalnim kontaktnim točkama s ciljem poticanja razmjene najboljih praksi i transnacionalne suradnje; |
| --- | --- |

8.

smatra da je ključno unaprijediti program LIFE poticanjem mogućnosti replikacije uspješnih projekata i iskorištavanjem samog programa kao katalizatora za privlačenje dodatnih sredstava (privatnih i javnih, počevši od Europskog fonda za regionalni razvoj). Poziva Komisiju da provede sve potrebne mjere za informiranje, širenje informacija i pružanje tehničke pomoći kako bi potaknula lokalne i regionalne vlasti da sudjeluju u programu. U tu svrhu također preporučuje promicanje projekata umrežavanja među nacionalnim kontaktnim točkama s ciljem poticanja razmjene najboljih praksi i transnacionalne suradnje;

| 9. | ističe usmjerenost i važnost mreže Natura 2000 za program LIFE i smatra da potpora toj mreži mora ostati ključna u okviru potprograma „Priroda i biološka raznolikost”; |
| --- | --- |

9.

ističe usmjerenost i važnost mreže Natura 2000 za program LIFE i smatra da potpora toj mreži mora ostati ključna u okviru potprograma „Priroda i biološka raznolikost”;

| 10. | uviđa i pozdravlja potrebu za promicanjem mobilizacije privatnog kapitala, među ostalim i za ulaganja u zaštitu okoliša, no poziva Komisiju da razjasni „operacije mješovitog financiranja” i rezultate dobivene iz pilot-projekata koji se financiraju preko financijskih instrumenata tijekom programa LIFE za razdoblje 2014. – 2020. |
| --- | --- |

10.

uviđa i pozdravlja potrebu za promicanjem mobilizacije privatnog kapitala, među ostalim i za ulaganja u zaštitu okoliša, no poziva Komisiju da razjasni „operacije mješovitog financiranja” i rezultate dobivene iz pilot-projekata koji se financiraju preko financijskih instrumenata tijekom programa LIFE za razdoblje 2014. – 2020.

Bruxelles, 9. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015.

1

(2)  Okvir klimatske i energetske politike 2030., COM(2014) 15, 22.1.2014.

2

(3)  Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, COM(2013) 216, 16.4.2013.

3

(4)  Paket „Čista energija za sve Europljane”, COM (2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo COM(2017) 198, 27.4.2017.

5

(6)  Program Čisti zrak za Europu, COM(2013) 918.

6

(7)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

7

(8)  Tematska strategija za zaštitu tla, COM(2006) 231.

8

(9)  Strategija za mobilnost s niskom razinom emisije, COM(2016) 501 final.

9

(10)  Akcijski plan za infrastrukturu za alternativna goriva u skladu s člankom 10. stavkom 6. Direktive 2014/94/EU, 8.11.2017.

10

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015.

1

(2)  Okvir klimatske i energetske politike 2030., COM(2014) 15, 22.1.2014.

2

(3)  Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, COM(2013) 216, 16.4.2013.

3

(4)  Paket „Čista energija za sve Europljane”, COM (2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  
  Odluka br. 1386/2013/EU.

5

Odluka br. 1386/2013/EU.

(6)  Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo COM(2017) 198, 27.4.2017.

6

(7)  Program Čisti zrak za Europu, COM(2013) 918.

7

(8)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

8

(9)  Tematska strategija za zaštitu tla, COM(2006) 231.

9

(10)  Strategija za mobilnost s niskom razinom emisije, COM(2016) 501 final.

10

(11)  Akcijski plan za infrastrukturu za alternativna goriva u skladu s člankom 10. stavkom 6. Direktive 2014/94/EU, 8.11.2017.

11

(12)  
  Direktiva 2002/49/EZ o procjeni i upravljanju bukom iz okoliša.

12

Direktiva 2002/49/EZ o procjeni i upravljanju bukom iz okoliša.

(13)  
  Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu, COM(2018) 28 final.

13

Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu, COM(2018) 28 final.

(14)  
  Direktiva 2007/60/EZ o procjeni i upravljanju rizicima od poplava.

14

Direktiva 2007/60/EZ o procjeni i upravljanju rizicima od poplava.

(15)  
  Komunikacija „Zelena infrastruktura (ZI) – jačanje prirodnog kapitala u Europi”, COM(2013) 249 final.

15

Komunikacija „Zelena infrastruktura (ZI) – jačanje prirodnog kapitala u Europi”, COM(2013) 249 final.

(1)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Pregled aktivnosti u području okoliša u EU-u: Zajednički izazovi i kako suradnjom postići bolje rezultate (COM/2017/063 final od 3. veljače 2017.).

1

(1)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Pregled aktivnosti u području okoliša u EU-u: Zajednički izazovi i kako suradnjom postići bolje rezultate (COM/2017/063 final od 3. veljače 2017.).

1

(1)  
  Kako je navedeno u COM(2017) 623 final, „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama Europske unije”.

1

Kako je navedeno u COM(2017) 623 final, „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama Europske unije”.

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/173 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/173

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Instrument za povezivanje Europe

(2018/C 461/15)

| Glavna izvjestiteljica: | Isabelle BOUDINEAU (FR/PSE), potpredsjednica Regionalnog vijeća regije Nova Akvitanija |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014
  COM(2018) 438 final
  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1316/2013 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije
  COM(2018) 568 final |

Glavna izvjestiteljica:

Isabelle BOUDINEAU (FR/PSE), potpredsjednica Regionalnog vijeća regije Nova Akvitanija

Referentni dokument:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014

COM(2018) 438 final

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1316/2013 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije

COM(2018) 568 final

I.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014

(COM(2018) 438 final – 1. dio)

Amandman 1.

Uvodna izjava 15.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Komisija je u komunikaciji „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (1) istaknula posebne prometne potrebe najudaljenijih regija te potrebu da se osigura financiranje Unije za njihovo ispunjavanje, uključujući putem Programa. | Komisija je u komunikaciji „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (1) istaknula posebne najudaljenijih regija
  na prometnom, energetskom i digitalnom području
  .
  Ističe
  potrebu da se
  na prometnom području
  osigura financiranje Unije za njihovo ispunjavanje, uključujući putem Programa. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Komisija je u komunikaciji „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (1) istaknula posebne prometne potrebe najudaljenijih regija te potrebu da se osigura financiranje Unije za njihovo ispunjavanje, uključujući putem Programa.

Komisija je u komunikaciji „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (1) istaknula posebne najudaljenijih regija
  na prometnom, energetskom i digitalnom području
  .
  Ističe
  potrebu da se
  na prometnom području
  osigura financiranje Unije za njihovo ispunjavanje, uključujući putem Programa.

Obrazloženje

Komisija u komunikaciji o najudaljenijim regijama uviđa da i na energetskom i digitalnom području te regije imaju potencijala, ali se suočavaju s nizom ograničenja za čije im je prevladavanje potrebna potpora.

Amandman 2.

Uvodna izjava 22.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U Komunikaciji „Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret europskom gigabitskom društvu” (1) (strategija za gigabitsko društvo) utvrđuju se strateški ciljevi za 2025. u smislu optimiranja ulaganja u infrastrukturu za digitalno povezivanje.
  Cilj je Direktive (EU) 2018/XXX (Europski zakonik elektroničkih komunikacija), među ostalim, stvaranje regulatornog okruženja koje će biti poticajno za privatna ulaganja u mreže za digitalno povezivanje. Međutim, jasno je da će uvođenje mreža u brojnim područjima EU-a i dalje biti komercijalno neodrživo zbog različitih faktora kao što su udaljenost, teritorijalne ili geografske posebnosti, slaba naseljenost i razni socioekonomski faktori. Stoga bi Program trebalo prilagoditi kako bi pridonosio postizanju strateških ciljeva utvrđenih u strategiji za gigabitsko društvo, pri čemu bi dopunjavao potporu za uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta iz drugih programa, osobito Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda i fonda InvestEU. | U Komunikaciji „Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret europskom gigabitskom društvu” (1) (strategija za gigabitsko društvo) utvrđuju se strateški ciljevi za 2025. u smislu optimiranja ulaganja u infrastrukturu za digitalno povezivanje.
  Cilj je Direktive (EU) 2018/XXX (Europski zakonik elektroničkih komunikacija), među ostalim, stvaranje regulatornog okruženja koje će biti poticajno za privatna ulaganja u mreže za digitalno povezivanje. Međutim, jasno je da će uvođenje mreža u brojnim područjima EU-a i dalje biti komercijalno neodrživo zbog različitih faktora kao što su udaljenost, teritorijalne ili geografske posebnosti
  , npr. u slučaju najudaljenijih regija,
  slaba naseljenost i razni socioekonomski faktori. Stoga bi Program trebalo prilagoditi kako bi pridonosio postizanju strateških ciljeva utvrđenih u strategiji za gigabitsko društvo, pri čemu bi dopunjavao potporu za uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta iz drugih programa, osobito Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda i fonda InvestEU. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U Komunikaciji „Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret europskom gigabitskom društvu” (1) (strategija za gigabitsko društvo) utvrđuju se strateški ciljevi za 2025. u smislu optimiranja ulaganja u infrastrukturu za digitalno povezivanje.

Cilj je Direktive (EU) 2018/XXX (Europski zakonik elektroničkih komunikacija), među ostalim, stvaranje regulatornog okruženja koje će biti poticajno za privatna ulaganja u mreže za digitalno povezivanje. Međutim, jasno je da će uvođenje mreža u brojnim područjima EU-a i dalje biti komercijalno neodrživo zbog različitih faktora kao što su udaljenost, teritorijalne ili geografske posebnosti, slaba naseljenost i razni socioekonomski faktori. Stoga bi Program trebalo prilagoditi kako bi pridonosio postizanju strateških ciljeva utvrđenih u strategiji za gigabitsko društvo, pri čemu bi dopunjavao potporu za uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta iz drugih programa, osobito Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda i fonda InvestEU.

U Komunikaciji „Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret europskom gigabitskom društvu” (1) (strategija za gigabitsko društvo) utvrđuju se strateški ciljevi za 2025. u smislu optimiranja ulaganja u infrastrukturu za digitalno povezivanje.

Cilj je Direktive (EU) 2018/XXX (Europski zakonik elektroničkih komunikacija), među ostalim, stvaranje regulatornog okruženja koje će biti poticajno za privatna ulaganja u mreže za digitalno povezivanje. Međutim, jasno je da će uvođenje mreža u brojnim područjima EU-a i dalje biti komercijalno neodrživo zbog različitih faktora kao što su udaljenost, teritorijalne ili geografske posebnosti
  , npr. u slučaju najudaljenijih regija,
  slaba naseljenost i razni socioekonomski faktori. Stoga bi Program trebalo prilagoditi kako bi pridonosio postizanju strateških ciljeva utvrđenih u strategiji za gigabitsko društvo, pri čemu bi dopunjavao potporu za uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta iz drugih programa, osobito Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda i fonda InvestEU.

Obrazloženje

Najudaljenije regije karakterističan su primjer u tom pogledu jer se, kao što se uvažava u članku 349. UFEU-a, suočavaju s nizom ograničenja, kao što su udaljenost, izoliranost, mala površina, topografija i klima, koja, zbog svoje trajne i kumulativne naravi, otežavaju njihov razvoj.

Amandman 3.

Uvodna izjava 28.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Stvaranje elektroničkih komunikacijskih okosnica, uključujući postavljanje podmorskih kabela kojima se povezuju europski teritoriji s trećim zemljama na ostalim kontinentima ili europski otoci ili
  prekomorski teritoriji
  s kopnom, potrebno je kako bi se osigurala zalihost takve vitalne infrastrukture te povećali kapacitet i otpornost EU-ovih digitalnih mreža. Međutim, ti su projekti često komercijalno neodrživi bez javne potpore. | Stvaranje elektroničkih komunikacijskih okosnica, uključujući postavljanje podmorskih kabela kojima se povezuju europski teritoriji s trećim zemljama na ostalim kontinentima ili europski otoci ili
  najudaljenije regije
  s kopnom, potrebno je kako bi se osigurala zalihost takve vitalne infrastrukture te povećali kapacitet i otpornost EU-ovih digitalnih mreža. Međutim, ti su projekti često komercijalno neodrživi bez javne potpore. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Stvaranje elektroničkih komunikacijskih okosnica, uključujući postavljanje podmorskih kabela kojima se povezuju europski teritoriji s trećim zemljama na ostalim kontinentima ili europski otoci ili
  prekomorski teritoriji
  s kopnom, potrebno je kako bi se osigurala zalihost takve vitalne infrastrukture te povećali kapacitet i otpornost EU-ovih digitalnih mreža. Međutim, ti su projekti često komercijalno neodrživi bez javne potpore.

Stvaranje elektroničkih komunikacijskih okosnica, uključujući postavljanje podmorskih kabela kojima se povezuju europski teritoriji s trećim zemljama na ostalim kontinentima ili europski otoci ili
  najudaljenije regije
  s kopnom, potrebno je kako bi se osigurala zalihost takve vitalne infrastrukture te povećali kapacitet i otpornost EU-ovih digitalnih mreža. Međutim, ti su projekti često komercijalno neodrživi bez javne potpore.

Obrazloženje

Zbog posebnog položaja najudaljenijih regija, koje su izolirane od europskog kontinenta, ali se nalaze u blizini drugih kontinenata, to je pitanje još važnije.

Amandman 4.

Članak 2. točka (h)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (h) | „prekogranični projekt u području obnovljive energije” znači projekt koji je odabran ili prihvatljiv za odabir na temelju sporazuma o suradnji ili bilo kakve druge vrste dogovora država članica i/ili dogovora država članica i trećih zemalja, kako je definirano u članku 6., 7., 9. ili 11. Direktive 2009/82/EZ, u pogledu planiranja ili uvođenja obnovljive energije u skladu s kriterijima utvrđenima u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(h)

„prekogranični projekt u području obnovljive energije” znači projekt koji je odabran ili prihvatljiv za odabir na temelju sporazuma o suradnji ili bilo kakve druge vrste dogovora država članica i/ili dogovora država članica i trećih zemalja, kako je definirano u članku 6., 7., 9. ili 11. Direktive 2009/82/EZ, u pogledu planiranja ili uvođenja obnovljive energije u skladu s kriterijima utvrđenima u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi;

| (h) | „prekogranični projekt u području obnovljive energije” znači projekt koji je odabran ili prihvatljiv za odabir na temelju
  EGTS-a,
  sporazuma o suradnji ili bilo kakve druge vrste dogovora država članica
  , lokalnih ili regionalnih vlasti
  i/ili dogovora država članica i trećih zemalja, kako je definirano u članku 6., 7., 9. ili 11. Direktive 2009/82/EZ, u pogledu planiranja ili uvođenja obnovljive energije u skladu s kriterijima utvrđenima u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(h)

„prekogranični projekt u području obnovljive energije” znači projekt koji je odabran ili prihvatljiv za odabir na temelju
  EGTS-a,
  sporazuma o suradnji ili bilo kakve druge vrste dogovora država članica
  , lokalnih ili regionalnih vlasti
  i/ili dogovora država članica i trećih zemalja, kako je definirano u članku 6., 7., 9. ili 11. Direktive 2009/82/EZ, u pogledu planiranja ili uvođenja obnovljive energije u skladu s kriterijima utvrđenima u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi;

Obrazloženje

Trebalo bi poticati korištenje EGTS-a za razvoj prekograničnih projekata. Nadalje, određenim projektima samo lokalne i regionalne vlasti dodjeljuju financijska sredstva. Te vlasti stoga također trebaju upravljati pristupom prijavama za financiranje iz EU-a.

Amandman 5.

Članak 3. stavak 2. točka (a) alineja i.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| i. | pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže te na infrastrukturu za pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

i.

pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže te na infrastrukturu za pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost;

| i. | pridonijeti razvoju
  strateških
  projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže te na infrastrukturu za pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost
  i osnažiti gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju Unije, što je konkretno moguće postići davanjem prednosti provedbi i dovršetku projekata i radova na glavnim koridorima i pravcima navedenima u Prilogu I. Uredbe; |
| --- | --- |

i.

pridonijeti razvoju
  strateških
  projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže te na infrastrukturu za pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost
  i osnažiti gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju Unije, što je konkretno moguće postići davanjem prednosti provedbi i dovršetku projekata i radova na glavnim koridorima i pravcima navedenima u Prilogu I. Uredbe;

Amandman 6.

Članak 3. stavak 2. točke (a), (b), (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Posebni su ciljevi Programa: | Posebni su ciljevi Programa: |
| (a) | U sektoru prometa: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Posebni su ciljevi Programa:

Posebni su ciljevi Programa:

(a)

U sektoru prometa:

| (a) | U sektoru prometa: |
| --- | --- |

(a)

U sektoru prometa:

| | i. | pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže te na infrastrukturu za pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost; |
| --- | --- | --- |

i.

pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže te na infrastrukturu za pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost;

| | i. | pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže te na infrastrukturu za pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost; |
| --- | --- | --- |

i.

pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže te na infrastrukturu za pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost;

| | ii. | prilagoditi mreže TEN-T-a za potrebe vojne mobilnosti; |
| --- | --- | --- |

ii.

prilagoditi mreže TEN-T-a za potrebe vojne mobilnosti;

| | ii. | prilagoditi mreže TEN-T-a za potrebe vojne mobilnosti
  kako bi se osigurala civilno-vojna dvojna namjena određene strateške prometne infrastrukture, u vidu provedbe i dovršetka interoperabilnih veza unutar granica, služeći se rješenjima kojima se olakšava i omogućuje promjena načina prijevoza robe i putnika kako bi se zajamčila veća interoperabilnost mreža i koridora. |
| --- | --- | --- |

ii.

prilagoditi mreže TEN-T-a za potrebe vojne mobilnosti
  kako bi se osigurala civilno-vojna dvojna namjena određene strateške prometne infrastrukture, u vidu provedbe i dovršetka interoperabilnih veza unutar granica, služeći se rješenjima kojima se olakšava i omogućuje promjena načina prijevoza robe i putnika kako bi se zajamčila veća interoperabilnost mreža i koridora.

| | iii. | poboljšati pristupačnost najudaljenijih regija, mobilnost njihovih stanovnika i prijevoz robe |
| --- | --- | --- |

iii.

poboljšati pristupačnost najudaljenijih regija, mobilnost njihovih stanovnika i prijevoz robe

| (b) | u energetskom sektoru pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na integraciju unutarnjeg energetskog tržišta, interoperabilnost prekograničnih i međusektorskih mreža, olakšavanje dekarbonizacije i jamčenje sigurnosti opskrbe te olakšavanje prekogranične suradnje u području obnovljive energije; |
| --- | --- |

(b)

u energetskom sektoru pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na integraciju unutarnjeg energetskog tržišta, interoperabilnost prekograničnih i međusektorskih mreža, olakšavanje dekarbonizacije i jamčenje sigurnosti opskrbe te olakšavanje prekogranične suradnje u području obnovljive energije;

| (b) | u energetskom sektoru pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na integraciju unutarnjeg energetskog tržišta, interoperabilnost prekograničnih i međusektorskih mreža, olakšavanje dekarbonizacije i jamčenje sigurnosti opskrbe te olakšavanje prekogranične
  i međuregionalne
  suradnje
  , osobito među najudaljenijim regijama,
  u području obnovljive energije; |
| --- | --- |

(b)

u energetskom sektoru pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na integraciju unutarnjeg energetskog tržišta, interoperabilnost prekograničnih i međusektorskih mreža, olakšavanje dekarbonizacije i jamčenje sigurnosti opskrbe te olakšavanje prekogranične
  i međuregionalne
  suradnje
  , osobito među najudaljenijim regijama,
  u području obnovljive energije;

| (c) | u digitalnom sektoru pridonijeti uvođenju mreža vrlo velikog kapaciteta i 5G sustava, povećanju otpornosti i kapaciteta mrežnih okosnica u EU-u njihovim povezivanjem sa susjednim područjima te digitalizaciji prometnih i energetskih mreža. |
| --- | --- |

(c)

u digitalnom sektoru pridonijeti uvođenju mreža vrlo velikog kapaciteta i 5G sustava, povećanju otpornosti i kapaciteta mrežnih okosnica u EU-u njihovim povezivanjem sa susjednim područjima te digitalizaciji prometnih i energetskih mreža.

| (c) | u digitalnom sektoru pridonijeti uvođenju mreža vrlo velikog kapaciteta i 5G sustava, povećanju otpornosti i kapaciteta mrežnih okosnica u EU-u njihovim povezivanjem sa susjednim područjima
  i najudaljenijim regijama
  te
  uspostavi sustava širokopojasne veze velike brzine u najudaljenijim regijama i
  digitalizaciji prometnih i energetskih mreža. |
| --- | --- |

(c)

u digitalnom sektoru pridonijeti uvođenju mreža vrlo velikog kapaciteta i 5G sustava, povećanju otpornosti i kapaciteta mrežnih okosnica u EU-u njihovim povezivanjem sa susjednim područjima
  i najudaljenijim regijama
  te
  uspostavi sustava širokopojasne veze velike brzine u najudaljenijim regijama i
  digitalizaciji prometnih i energetskih mreža.

Obrazloženje

U točkama članka 3. stavka 2. treba se uputiti na poseban slučaj najudaljenijih regija, kao što je predviđeno u članku 10. – Opći prioriteti važeće Uredbe (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama za razvoj transeuropske prometne mreže.

Amandman 7.

Članak 4. stavak 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 8.   Kad je riječ o iznosima prenesenima iz Kohezijskog fonda,
  30 % tih iznosa stavlja se odmah na raspolaganje državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda za financiranje projekata prometne infrastrukture u skladu s ovom Uredbom uz davanje prioriteta prekograničnim vezama i vezama koje nedostaju. Do
  31. prosinca 2023. u odabiru projekata koji ispunjavaju uvjete za financiranje poštuje se nacionalna dodjela sredstava u okviru Kohezijskog fonda
  u pogledu 70 % prenesenih sredstava
  . Od 1. siječnja 2024. sredstva prenesena u Program koja nisu usmjerena u projekt prometne infrastrukture postaju dostupna svim državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda za financiranje projekata prometne infrastrukture u skladu s ovom Uredbom. | 8.   Kad je riječ o iznosima prenesenima iz Kohezijskog fonda,
  do
  31. prosinca 2023. u odabiru projekata koji ispunjavaju uvjete za financiranje poštuje se nacionalna dodjela sredstava u okviru Kohezijskog fonda. Od 1. siječnja 2024. sredstva prenesena u Program koja nisu usmjerena u projekt prometne infrastrukture postaju dostupna svim državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda za financiranje projekata prometne infrastrukture u skladu s ovom Uredbom
  , uz davanje prioriteta prekograničnim vezama, vezama koje nedostaju i projektima u najudaljenijim regijama
  .
  Za sva sredstva prenesena iz Kohezijskog fonda, uzimaju se u obzir nacionalne kvote koje se primjenjuju u državama članicama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

8.   Kad je riječ o iznosima prenesenima iz Kohezijskog fonda,
  30 % tih iznosa stavlja se odmah na raspolaganje državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda za financiranje projekata prometne infrastrukture u skladu s ovom Uredbom uz davanje prioriteta prekograničnim vezama i vezama koje nedostaju. Do
  31. prosinca 2023. u odabiru projekata koji ispunjavaju uvjete za financiranje poštuje se nacionalna dodjela sredstava u okviru Kohezijskog fonda
  u pogledu 70 % prenesenih sredstava
  . Od 1. siječnja 2024. sredstva prenesena u Program koja nisu usmjerena u projekt prometne infrastrukture postaju dostupna svim državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda za financiranje projekata prometne infrastrukture u skladu s ovom Uredbom.

8.   Kad je riječ o iznosima prenesenima iz Kohezijskog fonda,
  do
  31. prosinca 2023. u odabiru projekata koji ispunjavaju uvjete za financiranje poštuje se nacionalna dodjela sredstava u okviru Kohezijskog fonda. Od 1. siječnja 2024. sredstva prenesena u Program koja nisu usmjerena u projekt prometne infrastrukture postaju dostupna svim državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda za financiranje projekata prometne infrastrukture u skladu s ovom Uredbom
  , uz davanje prioriteta prekograničnim vezama, vezama koje nedostaju i projektima u najudaljenijim regijama
  .
  Za sva sredstva prenesena iz Kohezijskog fonda, uzimaju se u obzir nacionalne kvote koje se primjenjuju u državama članicama.

Obrazloženje

Obrazloženje

Sredstva prenesena iz Kohezijskog fonda ključni su aspekt CEF-a. Međutim, s obzirom na opće smanjenje sredstava Kohezijskog fonda, gradovi i regije država članica koji se koriste tim sredstvima ne mogu prihvatiti rizik dodatnog rezanja proračuna. Stoga je nužno da se sva sredstva potroše do kraja programskog razdoblja.

Amandman 8.

Amandman 8.

Članak 4. stavak 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na
  njihov
  zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava u skladu s (člankom 62. stavkom 1. točkom (a)) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog članka.
  Ako je moguće
  , ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice. | Sredstva koja su državama članicama dodijeljena na temelju podijeljenog upravljanja
  i koja su prenosiva na temelju članka 21. Uredbe (EU) XX (Uredbe o zajedničkim odredbama)
  mogu se, na zahtjev
  nadležnog upravljačkog tijela i po savjetovanju s regionalnim/lokalnim vlastima
  , prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s
  a stavkom 1.
  točkom (c) tog članka.
  T
  a će se sredstva upotrebljavati
  za zemljopisno područje koje odgovara predmetnom upravljačkom tijelu
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na
  njihov
  zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava u skladu s (člankom 62. stavkom 1. točkom (a)) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog članka.
  Ako je moguće
  , ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice.

njihov

Ako je moguće

Sredstva koja su državama članicama dodijeljena na temelju podijeljenog upravljanja
  i koja su prenosiva na temelju članka 21. Uredbe (EU) XX (Uredbe o zajedničkim odredbama)
  mogu se, na zahtjev
  nadležnog upravljačkog tijela i po savjetovanju s regionalnim/lokalnim vlastima
  , prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s
  a stavkom 1.
  točkom (c) tog članka.
  T
  a će se sredstva upotrebljavati
  za zemljopisno područje koje odgovara predmetnom upravljačkom tijelu
  .

i koja su prenosiva na temelju članka 21. Uredbe (EU) XX (Uredbe o zajedničkim odredbama)

nadležnog upravljačkog tijela i po savjetovanju s regionalnim/lokalnim vlastima

a stavkom 1.

T

za zemljopisno područje koje odgovara predmetnom upravljačkom tijelu

Obrazloženje

Obrazloženje

Sredstva prenesena u Program trebalo bi iskoristiti ono upravljačko tijelo koje se odlučilo za taj prijenos. Taj će pristup doprinijeti tome da se sredstva dodijeljena određenoj regiji mogu zadržati te djelotvornije usmjeriti u skladu s trenutačnim potrebama predmetne regije i države članice.

Amandman 9.

Amandman 9.

Novi članak nakon članka 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Prilagodba mreža TEN-T za potrebe vojne mobilnosti





  1.
     
  Instrument za povezivanje Europe treba doprinijeti razvoju prioritetne mreže prometne infrastrukture prilagođene civilno-vojnoj dvojnoj namjeni.






  2.
     
  Projekti koji su podržani u okviru tog cilja nalaze se na cijelom području mreže TEN-T.






  3.
     
  Infrastruktura s civilno-vojnom dvojnom namjenom treba poštovati tehničke specifikacije mreže TEN-T kao i vojne specifikacije te odgovoriti na stvarnu potrebu, bila ona postojeća ili potencijalna.






  4.
     
  Infrastruktura za koju su dodijeljena sredstva u okviru tog cilja samo će se u posebnim uvjetima i na ograničeno razdoblje moći ograničiti na vojnu upotrebu, osiguravajući u svakom trenutku sigurnost ljudi, usluga, robe i same infrastrukture.






  5.
     
  Aktivnosti prilagodbe infrastrukture s civilno-vojnom dvojnom namjenom podržavaju se samo u okviru tog cilja.






  6.
     
  Komisija će prije 31. prosinca 2019. usvojiti delegirane akte u kojima su detaljno pojašnjene tehničke specifikacije potrebne za civilno-vojnu dvojnu namjenu, a koje je utvrdilo Vijeće kao i popis prioritetnih projekata kojima se mogu dodijeliti financijska sredstva u tu svrhu i pravila za prihvatljivost i odabir. Komisija osigurava koherentnu i uravnoteženu geografsku raspodjelu te infrastrukture. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Prilagodba mreža TEN-T za potrebe vojne mobilnosti

Prilagodba mreža TEN-T za potrebe vojne mobilnosti

1.
     
  Instrument za povezivanje Europe treba doprinijeti razvoju prioritetne mreže prometne infrastrukture prilagođene civilno-vojnoj dvojnoj namjeni.

2.
     
  Projekti koji su podržani u okviru tog cilja nalaze se na cijelom području mreže TEN-T.

3.
     
  Infrastruktura s civilno-vojnom dvojnom namjenom treba poštovati tehničke specifikacije mreže TEN-T kao i vojne specifikacije te odgovoriti na stvarnu potrebu, bila ona postojeća ili potencijalna.

4.
     
  Infrastruktura za koju su dodijeljena sredstva u okviru tog cilja samo će se u posebnim uvjetima i na ograničeno razdoblje moći ograničiti na vojnu upotrebu, osiguravajući u svakom trenutku sigurnost ljudi, usluga, robe i same infrastrukture.

5.
     
  Aktivnosti prilagodbe infrastrukture s civilno-vojnom dvojnom namjenom podržavaju se samo u okviru tog cilja.

6.
     
  Komisija će prije 31. prosinca 2019. usvojiti delegirane akte u kojima su detaljno pojašnjene tehničke specifikacije potrebne za civilno-vojnu dvojnu namjenu, a koje je utvrdilo Vijeće kao i popis prioritetnih projekata kojima se mogu dodijeliti financijska sredstva u tu svrhu i pravila za prihvatljivost i odabir. Komisija osigurava koherentnu i uravnoteženu geografsku raspodjelu te infrastrukture.

Obrazloženje

Obrazloženje

S obzirom na proračunska sredstva dodijeljena tom cilju, u uredbi se trebaju detaljno navesti pravila u vezi s tim.

Amandman 10.

Amandman 10.

Članak 7. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U prekograničnim projektima u području obnovljive energije sudjeluju najmanje dvije države članice, a ti su projekti uvršteni u sporazum o suradnji ili bilo koju drugu vrstu dogovora država članica i/ili dogovor država članica i trećih zemalja, kako je utvrđeno u članku 6., 7., 9. ili 11. Direktive 2009/28/EZ. Ti su projekti identificirani u skladu s kriterijima i postupkom utvrđenima u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi. | U prekograničnim projektima u području obnovljive energije sudjeluju najmanje dvije države članice
  ili jedan EGTS odnosno dvije najudaljenije regije
  , a ti su projekti uvršteni u sporazum o suradnji ili bilo koju drugu vrstu dogovora država članica,
  lokalnih ili regionalnih vlasti i najudaljenijih regija
  i/ili dogovor država članica i trećih zemalja, kako je utvrđeno u članku 6., 7., 9. ili 11. Direktive 2009/28/EZ. Ti su projekti identificirani u skladu s kriterijima i postupkom utvrđenima u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U prekograničnim projektima u području obnovljive energije sudjeluju najmanje dvije države članice, a ti su projekti uvršteni u sporazum o suradnji ili bilo koju drugu vrstu dogovora država članica i/ili dogovor država članica i trećih zemalja, kako je utvrđeno u članku 6., 7., 9. ili 11. Direktive 2009/28/EZ. Ti su projekti identificirani u skladu s kriterijima i postupkom utvrđenima u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi.

U prekograničnim projektima u području obnovljive energije sudjeluju najmanje dvije države članice
  ili jedan EGTS odnosno dvije najudaljenije regije
  , a ti su projekti uvršteni u sporazum o suradnji ili bilo koju drugu vrstu dogovora država članica,
  lokalnih ili regionalnih vlasti i najudaljenijih regija
  i/ili dogovor država članica i trećih zemalja, kako je utvrđeno u članku 6., 7., 9. ili 11. Direktive 2009/28/EZ. Ti su projekti identificirani u skladu s kriterijima i postupkom utvrđenima u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi.

ili jedan EGTS odnosno dvije najudaljenije regije

lokalnih ili regionalnih vlasti i najudaljenijih regija

Amandman 11.

Amandman 11.

Članak 8. stavak 3. točka (d)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 3.   Ne dovodeći u pitanje kriterije za dodjelu iz članka 13., prioritet za financiranje utvrđuje se uzimajući u obzir sljedeće kriterije: | 3.   Ne dovodeći u pitanje kriterije za dodjelu iz članka 13., prioritet za financiranje utvrđuje se uzimajući u obzir sljedeće kriterije: |
| (...) | (...) |
| (d) | kad je riječ o projektima za uvođenje prekograničnih mrežnih okosnica kojima se EU povezuje s trećim zemljama i kojima se jačaju veze unutar EU-a, uključujući podmorske kabele, prioritet se daje na temelju opsega u kojem ti projekti znatno pridonose povećanju otpornosti i kapaciteta elektroničkih komunikacijskih mreža na teritorijima EU-a; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.   Ne dovodeći u pitanje kriterije za dodjelu iz članka 13., prioritet za financiranje utvrđuje se uzimajući u obzir sljedeće kriterije:

3.   Ne dovodeći u pitanje kriterije za dodjelu iz članka 13., prioritet za financiranje utvrđuje se uzimajući u obzir sljedeće kriterije:

(...)

(...)

(d)

kad je riječ o projektima za uvođenje prekograničnih mrežnih okosnica kojima se EU povezuje s trećim zemljama i kojima se jačaju veze unutar EU-a, uključujući podmorske kabele, prioritet se daje na temelju opsega u kojem ti projekti znatno pridonose povećanju otpornosti i kapaciteta elektroničkih komunikacijskih mreža na teritorijima EU-a;

| (d) | kad je riječ o projektima za uvođenje prekograničnih mrežnih okosnica kojima se EU povezuje s trećim zemljama i kojima se jačaju veze unutar EU-a,
  a posebice između kontinentalne Europe i najudaljenijih regija,
  uključujući podmorske kabele, prioritet se daje na temelju opsega u kojem ti projekti znatno pridonose povećanju otpornosti i kapaciteta elektroničkih komunikacijskih mreža na teritorijima EU-a; |
| --- | --- |

(d)

kad je riječ o projektima za uvođenje prekograničnih mrežnih okosnica kojima se EU povezuje s trećim zemljama i kojima se jačaju veze unutar EU-a,
  a posebice između kontinentalne Europe i najudaljenijih regija,
  uključujući podmorske kabele, prioritet se daje na temelju opsega u kojem ti projekti znatno pridonose povećanju otpornosti i kapaciteta elektroničkih komunikacijskih mreža na teritorijima EU-a;

a posebice između kontinentalne Europe i najudaljenijih regija,

(...)

(...)

Obrazloženje

Obrazloženje

Zbog velike udaljenosti najudaljenijih regija od kontinentalne Europe i njihove blizine susjednim trećim zemljama neophodno je umrežavanje, posebno putem podmorskih kabela, kako bi se ublažila njihova izolacija.

Amandman 12.

Amandman 12.

Članak 9. stavak 2. točka (a) alineja i.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| i. | mjere za provedbu osnovne mreže u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na gradske čvorove, morske luke, riječne luke i željezničko-cestovne terminale osnovne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013. Mjere za provedbu osnovne mreže mogu uključivati povezane elemente iz sveobuhvatne mreže ako je to potrebno za optimizaciju ulaganja i u skladu s modalitetima utvrđenima u programima rada iz članka 19. ove Uredbe; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

i.

mjere za provedbu osnovne mreže u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na gradske čvorove, morske luke, riječne luke i željezničko-cestovne terminale osnovne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013. Mjere za provedbu osnovne mreže mogu uključivati povezane elemente iz sveobuhvatne mreže ako je to potrebno za optimizaciju ulaganja i u skladu s modalitetima utvrđenima u programima rada iz članka 19. ove Uredbe;

| i. | mjere za provedbu
  i dovršetak
  osnovne mreže u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na gradske čvorove, morske luke, riječne luke,
  zračne luke
  i željezničko-cestovne
  intermodalne
  terminale osnovne mreže
  , kao i na uklanjanje uskih grla te uspostavljanje veza koje nedostaju,
  kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013. Mjere za provedbu osnovne mreže mogu uključivati povezane elemente iz sveobuhvatne mreže ako je to potrebno za optimizaciju ulaganja i u skladu s modalitetima utvrđenima u programima rada iz članka 19. ove Uredbe
  , uz poticanje intermodalnosti; |
| --- | --- |

i.

mjere za provedbu
  i dovršetak
  osnovne mreže u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na gradske čvorove, morske luke, riječne luke,
  zračne luke
  i željezničko-cestovne
  intermodalne
  terminale osnovne mreže
  , kao i na uklanjanje uskih grla te uspostavljanje veza koje nedostaju,
  kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013. Mjere za provedbu osnovne mreže mogu uključivati povezane elemente iz sveobuhvatne mreže ako je to potrebno za optimizaciju ulaganja i u skladu s modalitetima utvrđenima u programima rada iz članka 19. ove Uredbe
  , uz poticanje intermodalnosti;

i dovršetak

zračne luke

intermodalne

, kao i na uklanjanje uskih grla te uspostavljanje veza koje nedostaju,

, uz poticanje intermodalnosti;

Amandman 13.

Amandman 13.

Članak 9. stavak 2. točka (a) podtočka ii.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| ii. | mjere
  za provedbu
  prekograničnih veza sveobuhvatne mreže u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, osobito dionica navedenih u dijelu III. Priloga ovoj Uredbi; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

ii.

mjere
  za provedbu
  prekograničnih veza sveobuhvatne mreže u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, osobito dionica navedenih u dijelu III. Priloga ovoj Uredbi;

za provedbu

| ii. | mjere za
  razvoj i poboljšanje
  prekograničnih veza sveobuhvatne mreže u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, osobito dionica navedenih u dijelu III. Priloga ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

ii.

mjere za
  razvoj i poboljšanje
  prekograničnih veza sveobuhvatne mreže u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, osobito dionica navedenih u dijelu III. Priloga ovoj Uredbi;

razvoj i poboljšanje

Amandman 14.

Amandman 14.

Članak 9. stavak 2. točka (a) alineja iii.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| iii. | mjere za provedbu dionica sveobuhvatne mreže u
  najudaljenijim
  regijama u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na relevantne gradske čvorove, morske luke, riječne luke i željezničko-cestovne terminale sveobuhvatne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013.; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

iii.

mjere za provedbu dionica sveobuhvatne mreže u
  najudaljenijim
  regijama u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na relevantne gradske čvorove, morske luke, riječne luke i željezničko-cestovne terminale sveobuhvatne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013.;

najudaljenijim

| iii. | mjere za provedbu dionica sveobuhvatne mreže u
  udaljenim
  regijama u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na relevantne gradske čvorove, morske luke, riječne luke
  , zračne luke
  i željezničko-cestovne terminale sveobuhvatne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013.; |
| --- | --- |

iii.

mjere za provedbu dionica sveobuhvatne mreže u
  udaljenim
  regijama u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na relevantne gradske čvorove, morske luke, riječne luke
  , zračne luke
  i željezničko-cestovne terminale sveobuhvatne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013.;

udaljenim

, zračne luke

Obrazloženje

Obrazloženje

Svjesni smo da problemi uzrokovani otočnim položajem zahtijevaju različito pristupanje institucija EU-a, koje je usporedivo s pristupom najudaljenijim regijama, s obzirom na to da glavni problem nije toliko u udaljenosti koliko u teritorijalnoj isprekidanosti.

Zračne luke bitan su instrument za razvoj najudaljenijih regija, a ponekad i najučinkovitiji način za integriranje tih regija u prometne mreže Unije.

Amandman 15.

Amandman 15.

Članak 9. stavci 2. i 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   U prometnom su sektoru sljedeće mjere prihvatljive za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe: | 2.   U prometnom su sektoru sljedeće mjere prihvatljive za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe: |
| (a) | mjere koje se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   U prometnom su sektoru sljedeće mjere prihvatljive za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe:

2.   U prometnom su sektoru sljedeće mjere prihvatljive za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe:

(a)

mjere koje se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže:

| (a) | mjere koje se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže: |
| --- | --- |

(a)

mjere koje se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže:

(...)

(...)

| | iii. | mjere za provedbu dionica sveobuhvatne mreže u najudaljenijim regijama u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na relevantne gradske čvorove, morske luke, riječne luke i
  željezničko-cestovne
  terminale sveobuhvatne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013.; |
| --- | --- | --- |

iii.

mjere za provedbu dionica sveobuhvatne mreže u najudaljenijim regijama u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na relevantne gradske čvorove, morske luke, riječne luke i
  željezničko-cestovne
  terminale sveobuhvatne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013.;

željezničko-cestovne

| | iii. | mjere za provedbu dionica sveobuhvatne mreže u najudaljenijim regijama u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na relevantne gradske čvorove,
  zračne luke,
  morske luke, riječne luke i
  željezničke
  terminale sveobuhvatne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013
  te mjere u unutrašnjosti najudaljenijih regija
  ; |
| --- | --- | --- |

iii.

mjere za provedbu dionica sveobuhvatne mreže u najudaljenijim regijama u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na relevantne gradske čvorove,
  zračne luke,
  morske luke, riječne luke i
  željezničke
  terminale sveobuhvatne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013
  te mjere u unutrašnjosti najudaljenijih regija
  ;

zračne luke,

željezničke

te mjere u unutrašnjosti najudaljenijih regija

(...)

(...)

| (b) | mjere koje se odnose na pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost: |
| --- | --- |

(b)

mjere koje se odnose na pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost:

| (b) | mjere koje se odnose na pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost: |
| --- | --- |

(b)

mjere koje se odnose na pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost:

(...)

(...)

| | ix. | mjere za poboljšanje dostupnosti i raspoloživosti prometne infrastrukture u svrhu sigurnosti i civilne zaštite; |
| --- | --- | --- |

ix.

mjere za poboljšanje dostupnosti i raspoloživosti prometne infrastrukture u svrhu sigurnosti i civilne zaštite;

| | ix) | mjere za poboljšanje dostupnosti i raspoloživosti prometne infrastrukture u svrhu sigurnosti i civilne zaštite; |
| --- | --- | --- |

ix)

mjere za poboljšanje dostupnosti i raspoloživosti prometne infrastrukture u svrhu sigurnosti i civilne zaštite;

| | x) | mjere za poboljšanje pristupačnosti najudaljenijih regija, mobilnosti njihovih stanovnika i prijevoza robe
  . |
| --- | --- | --- |

x)

x)

mjere za poboljšanje pristupačnosti najudaljenijih regija, mobilnosti njihovih stanovnika i prijevoza robe
  .

mjere za poboljšanje pristupačnosti najudaljenijih regija, mobilnosti njihovih stanovnika i prijevoza robe

(...)

(...)

4.   U digitalnom su sektoru sljedeće mjere prihvatljive za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe:

4.   U digitalnom su sektoru sljedeće mjere prihvatljive za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe:

(...)

(...)

| (d) | mjere za podupiranje uvođenja mrežnih okosnica, uključujući podmorske kabele,
  u
  državama članicama i između Unije i trećih zemalja; |
| --- | --- |

(d)

mjere za podupiranje uvođenja mrežnih okosnica, uključujući podmorske kabele,
  u
  državama članicama i između Unije i trećih zemalja;

u

| (d) | mjere za podupiranje uvođenja mrežnih okosnica, uključujući podmorske kabele
  među državama članicama, između
  država članica
  i najudaljenijih regija
  i između Unije i trećih zemalja; |
| --- | --- |

(d)

mjere za podupiranje uvođenja mrežnih okosnica, uključujući podmorske kabele
  među državama članicama, između
  država članica
  i najudaljenijih regija
  i između Unije i trećih zemalja;

među državama članicama, između

i najudaljenijih regija

(...)

(...)

Amandman 16.

Amandman 16.

Članak 9. stavak 4. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 4.   U digitalnom su sektoru sljedeće mjere prihvatljive za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe: | 4.   U digitalnom su sektoru sljedeće mjere prihvatljive za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe: |
| (a) | mjere za podupiranje gigabitske povezivosti socioekonomskih pokretača; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

4.   U digitalnom su sektoru sljedeće mjere prihvatljive za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe:

4.   U digitalnom su sektoru sljedeće mjere prihvatljive za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe:

(a)

mjere za podupiranje gigabitske povezivosti socioekonomskih pokretača;

| (a) | mjere za podupiranje gigabitske povezivosti socioekonomskih pokretača; |
| --- | --- |

(a)

mjere za podupiranje gigabitske povezivosti socioekonomskih pokretača;

| (b) | mjere za podupiranje pružanja vrlo kvalitetne besplatne lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama bez diskriminirajućih uvjeta; |
| --- | --- |

(b)

mjere za podupiranje pružanja vrlo kvalitetne besplatne lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama bez diskriminirajućih uvjeta;

| (b) | mjere za podupiranje pružanja vrlo kvalitetne besplatne lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama bez diskriminirajućih uvjeta,
  posebice u ruralnim područjima (koncept pametnih sela)
  ; |
| --- | --- |

(b)

mjere za podupiranje pružanja vrlo kvalitetne besplatne lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama bez diskriminirajućih uvjeta,
  posebice u ruralnim područjima (koncept pametnih sela)
  ;

posebice u ruralnim područjima (koncept pametnih sela)

| (c) | mjere za uvođenje stalne pokrivenosti 5G sustavima svih glavnih kopnenih prometnih pravaca, uključujući transeuropske prometne mreže; |
| --- | --- |

(c)

mjere za uvođenje stalne pokrivenosti 5G sustavima svih glavnih kopnenih prometnih pravaca, uključujući transeuropske prometne mreže;

| (c) | mjere za uvođenje stalne pokrivenosti 5G sustavima svih glavnih kopnenih prometnih pravaca, uključujući transeuropske prometne mreže; |
| --- | --- |

(c)

mjere za uvođenje stalne pokrivenosti 5G sustavima svih glavnih kopnenih prometnih pravaca, uključujući transeuropske prometne mreže;

| (d) | mjere za podupiranje uvođenja mrežnih okosnica, uključujući podmorske kabele, u državama članicama i između Unije i trećih zemalja; |
| --- | --- |

(d)

mjere za podupiranje uvođenja mrežnih okosnica, uključujući podmorske kabele, u državama članicama i između Unije i trećih zemalja;

| (d) | mjere za podupiranje uvođenja mrežnih okosnica, uključujući podmorske kabele, u državama članicama i između Unije i trećih zemalja; |
| --- | --- |

(d)

mjere za podupiranje uvođenja mrežnih okosnica, uključujući podmorske kabele, u državama članicama i između Unije i trećih zemalja;

| (e) | mjere za podupiranje pristupa europskih kućanstava mrežama vrlo velikog kapaciteta; |
| --- | --- |

(e)

mjere za podupiranje pristupa europskih kućanstava mrežama vrlo velikog kapaciteta;

| (e) | mjere za podupiranje pristupa europskih kućanstava mrežama vrlo velikog kapaciteta; |
| --- | --- |

(e)

mjere za podupiranje pristupa europskih kućanstava mrežama vrlo velikog kapaciteta;

| (f) | mjere za provođenje zahtjeva za infrastrukturu za digitalno povezivanje u vezi s prekograničnim projektima u područjima prometa ili energetike i/ili za potporu operativnih digitalnih platformi izravno povezanih s prometnom ili energetskom infrastrukturom. |
| --- | --- |

(f)

mjere za provođenje zahtjeva za infrastrukturu za digitalno povezivanje u vezi s prekograničnim projektima u područjima prometa ili energetike i/ili za potporu operativnih digitalnih platformi izravno povezanih s prometnom ili energetskom infrastrukturom.

| (f) | mjere za provođenje zahtjeva za infrastrukturu za digitalno povezivanje u vezi s prekograničnim projektima u područjima prometa ili energetike i/ili za potporu operativnih digitalnih platformi izravno povezanih s prometnom ili energetskom infrastrukturom. |
| --- | --- |

(f)

mjere za provođenje zahtjeva za infrastrukturu za digitalno povezivanje u vezi s prekograničnim projektima u područjima prometa ili energetike i/ili za potporu operativnih digitalnih platformi izravno povezanih s prometnom ili energetskom infrastrukturom.

Okviran popis prihvatljivih projekata u digitalnom sektoru naveden je u dijelu V. Priloga.

Okviran popis prihvatljivih projekata u digitalnom sektoru naveden je u dijelu V. Priloga.

Amandman 17.

Amandman 17.

Članak 10. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Unutar svakog sektora – prometnog, energetskog ili digitalnog – mjere prihvatljive u skladu s člankom 9. ove Uredbe mogu uključivati pomoćne elemente, koji se
  ne moraju odnositi
  na prihvatljive mjere kako je propisano u članku 9. stavku 2., 3. odnosno 4., pod uvjetom da ti elementi ispunjavaju sve sljedeće zahtjeve: | Unutar svakog sektora – prometnog, energetskog ili digitalnog – mjere prihvatljive u skladu s člankom 9. ove Uredbe mogu uključivati pomoćne elemente, koji se
  odnose ili ne odnose
  na prihvatljive mjere kako je propisano u članku 9. stavku 2., 3. odnosno 4., pod uvjetom da ti elementi ispunjavaju sve sljedeće zahtjeve: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Unutar svakog sektora – prometnog, energetskog ili digitalnog – mjere prihvatljive u skladu s člankom 9. ove Uredbe mogu uključivati pomoćne elemente, koji se
  ne moraju odnositi
  na prihvatljive mjere kako je propisano u članku 9. stavku 2., 3. odnosno 4., pod uvjetom da ti elementi ispunjavaju sve sljedeće zahtjeve:

ne moraju odnositi

Unutar svakog sektora – prometnog, energetskog ili digitalnog – mjere prihvatljive u skladu s člankom 9. ove Uredbe mogu uključivati pomoćne elemente, koji se
  odnose ili ne odnose
  na prihvatljive mjere kako je propisano u članku 9. stavku 2., 3. odnosno 4., pod uvjetom da ti elementi ispunjavaju sve sljedeće zahtjeve:

odnose ili ne odnose

Obrazloženje

Obrazloženje

Sinergije je potrebno olakšati. Nadalje, mehanizmom predloženim u stavku 2. treba se omogućiti da se mjere prihvatljive unutar nekog drugog sektora CEF-a uključe u poziv na podnošenje prijedloga u određenom sektoru, U okviru poziva na podnošenje posebnih prijedloga za mješovite projekte podržat će se projekti u kojima su sektori pomiješani više od 20 % – 80 %.

Amandman 18.

Amandman 18.

Članak 11. stavak 2. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji pridruženoj Programu; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji pridruženoj Programu;

| (b) | pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji pridruženoj Programu
  za mjere povezane s projektom koji se tiče te treće zemlje
  ; |
| --- | --- |

(b)

pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji pridruženoj Programu
  za mjere povezane s projektom koji se tiče te treće zemlje
  ;

za mjere povezane s projektom koji se tiče te treće zemlje

Obrazloženje

Obrazloženje

CEF ne bi smio donositi dobit neeuropskim poduzećima za aktivnosti na teritoriju Unije.

Amandman 19.

Amandman 19.

Članak 11. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 5.
     
  U programima rada iz članka 19. može biti propisano da su prihvatljivi samo prijedlozi koje podnose jedna ili više država članica ili, uz suglasnost predmetnih država članica, međunarodne organizacije, zajednička poduzeća ili privatna ili javna poduzeća i tijela. | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5.
     
  U programima rada iz članka 19. može biti propisano da su prihvatljivi samo prijedlozi koje podnose jedna ili više država članica ili, uz suglasnost predmetnih država članica, međunarodne organizacije, zajednička poduzeća ili privatna ili javna poduzeća i tijela.

Obrazloženje

Obrazloženje

Zadržavanje postupka odobrenja država članica ne bi bilo u skladu s administrativnim pojednostavljenjem koje podupire Europski odbor regija.

Amandman 20.

Amandman 20.

Članak 12.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom (VIII.) Financijske uredbe. | Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom (VIII.) Financijske uredbe. |
| | 1.
     
  Postupak odabira projekata sastoji se od dvije faze:










  (a) | evaluacije prihvatljivosti projekta na temelju pojednostavljenog dosjea, |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom (VIII.) Financijske uredbe.

Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom (VIII.) Financijske uredbe.

1.
     
  Postupak odabira projekata sastoji se od dvije faze:

(a)

evaluacije prihvatljivosti projekta na temelju pojednostavljenog dosjea,

| (b) | podnošenja, evaluacije i odabira projekta. |
| --- | --- |

(b)

podnošenja, evaluacije i odabira projekta.

2.
     
  Komisija objavljuje pozive na podnošenje prijedloga najmanje jedan mjesec prije dana otvaranja. Nositelji projekta na raspolaganju imaju najmanje jedan mjesec za podnošenje početne dokumentacije. Europska komisija u roku od mjesec dana evaluira prihvatljivost te dokumentacije. Nositelji projekta potom na raspolaganju imaju najmanje tri mjeseca za podnošenje sve dokumentacije.

Obrazloženje

Obrazloženje

Provođenje CEF-a treba pojednostaviti kako bi se izbjegle situacije u kojima nositelji projekta podnose cjelokupnu i skupocjenu dokumentaciju, a ne ispunjavaju uvjete poziva na podnošenje prijedloga. Nadalje, nositelji projekta trebaju imati dovoljno vremena na raspolaganju da prouče poziv na podnošenje prijedloga i da izrade potpuni dosje.

Amandman 21.

Amandman 21.

Članak 13. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Kriteriji za dodjelu utvrđuju se u programima rada iz članka 19. te u pozivima na podnošenje prijedloga uzimajući u obzir, u mjeri u kojoj je to moguće: | Kriteriji za dodjelu utvrđuju se u programima rada iz članka 19. te u pozivima na podnošenje prijedloga uzimajući u obzir, u mjeri u kojoj je to moguće: |
| (a) | učinak na gospodarstvo, društvo i okoliš (koristi i troškovi); |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kriteriji za dodjelu utvrđuju se u programima rada iz članka 19. te u pozivima na podnošenje prijedloga uzimajući u obzir, u mjeri u kojoj je to moguće:

Kriteriji za dodjelu utvrđuju se u programima rada iz članka 19. te u pozivima na podnošenje prijedloga uzimajući u obzir, u mjeri u kojoj je to moguće:

(a)

učinak na gospodarstvo, društvo i okoliš (koristi i troškovi);

| (a) | učinak na gospodarstvo, društvo i okoliš (koristi i troškovi); |
| --- | --- |

(a)

učinak na gospodarstvo, društvo i okoliš (koristi i troškovi);

| (b) | aspekte inovativnosti, sigurnosti, interoperabilnosti i dostupnosti; |
| --- | --- |

(b)

aspekte inovativnosti, sigurnosti, interoperabilnosti i dostupnosti;

| (b) | aspekte inovativnosti, sigurnosti, interoperabilnosti
  , multimodalnosti
  i dostupnosti; |
| --- | --- |

(b)

aspekte inovativnosti, sigurnosti, interoperabilnosti
  , multimodalnosti
  i dostupnosti;

, multimodalnosti

| (c) | prekograničnu dimenziju; |
| --- | --- |

(c)

prekograničnu dimenziju;

| (c) | prekograničnu dimenziju
  ili poboljšanje pristupačnosti otočnih područja i najudaljenijih regija; |
| --- | --- |

(c)

prekograničnu dimenziju
  ili poboljšanje pristupačnosti otočnih područja i najudaljenijih regija;

ili poboljšanje pristupačnosti otočnih područja i najudaljenijih regija;

| (d) | sinergije između prometnog sektora, energetskog sektora i digitalnog sektora; |
| --- | --- |

(d)

sinergije između prometnog sektora, energetskog sektora i digitalnog sektora;

| (d) | europsku dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

(d)

(d)

europsku dodanu vrijednost;

europsku dodanu vrijednost;

| (e) | stupanj razrađenosti mjera u razvoju projekta; |
| --- | --- |

(e)

stupanj razrađenosti mjera u razvoju projekta;

| (e) | doprinos uklanjanju uskih grla i uspostavljanju veza koje nedostaju; |
| --- | --- |

(e)

(e)

doprinos uklanjanju uskih grla i uspostavljanju veza koje nedostaju;

doprinos uklanjanju uskih grla i uspostavljanju veza koje nedostaju;

| (f) | pouzdanost predloženog plana provedbe; |
| --- | --- |

(f)

pouzdanost predloženog plana provedbe;

| (
  f
  ) | sinergije između prometnog sektora, energetskog sektora i digitalnog sektora; |
| --- | --- |

(
  f
  )

f

sinergije između prometnog sektora, energetskog sektora i digitalnog sektora;

| (g) | katalitički učinak financijske pomoći Unije na ulaganja; |
| --- | --- |

(g)

katalitički učinak financijske pomoći Unije na ulaganja;

| (
  g
  ) | stupanj razrađenosti mjera u razvoju projekta
  i stupanj predanosti u pogledu njegove realizacije; |
| --- | --- |

(
  g
  )

g

stupanj razrađenosti mjera u razvoju projekta
  i stupanj predanosti u pogledu njegove realizacije;

i stupanj predanosti u pogledu njegove realizacije;

| (h) | potrebu za prevladavanjem financijskih prepreka poput nedostatne komercijalne održivosti ili manjka tržišnog financiranja; |
| --- | --- |

(h)

potrebu za prevladavanjem financijskih prepreka poput nedostatne komercijalne održivosti ili manjka tržišnog financiranja;

| (h) | socijalni učinak; |
| --- | --- |

(h)

(h)

socijalni učinak;

socijalni učinak;

| (i) | usklađenost s EU-ovim i nacionalnim planovima u području energetike i klime. |
| --- | --- |

(i)

usklađenost s EU-ovim i nacionalnim planovima u području energetike i klime.

| i. | pouzdanost predloženog plana provedbe; |
| --- | --- |

i.

pouzdanost predloženog plana provedbe;

| (
  j
  ) | katalitički učinak financijske pomoći Unije na ulaganja; |
| --- | --- |

(
  j
  )

j

katalitički učinak financijske pomoći Unije na ulaganja;

| (
  k
  ) | potrebu za prevladavanjem financijskih prepreka poput nedostatne komercijalne održivosti ili manjka tržišnog financiranja; |
| --- | --- |

(
  k
  )

k

potrebu za prevladavanjem financijskih prepreka poput nedostatne komercijalne održivosti ili manjka tržišnog financiranja;

| (
  l
  ) | usklađenost s EU-ovim i nacionalnim planovima u području energetike i klime. |
| --- | --- |

(
  l
  )

l

usklađenost s EU-ovim i nacionalnim planovima u području energetike i klime.

Amandman 22.

Amandman 22.

Članak 14. stavak 2. točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| za radove koji se odnose na posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) iznos financijske pomoći Unije ne smije premašivati 30 % ukupnih prihvatljivih troškova. Stope sufinanciranja mogu se povećati do najviše 50 % za mjere koje se odnose na prekogranične veze pod uvjetima iz točke (c) ovog stavka, za mjere za podupiranje sustava telematskih aplikacija, za mjere za podupiranje novih tehnologija i inovacija, za mjere za podupiranje poboljšanja sigurnosti infrastrukture u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a i za mjere u najudaljenijim regijama; | za radove koji se odnose na posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) iznos financijske pomoći Unije ne smije premašivati 30 % ukupnih prihvatljivih troškova. Stope sufinanciranja mogu se povećati do najviše 50 % za mjere koje se odnose na prekogranične veze pod uvjetima iz točke (c) ovog stavka,
  za mjere za uklanjanje uskih grla i uspostavljanje veza koje nedostaju u osnovnoj mreži, za mjere za podupiranje morskih autocesta, za mjere za podupiranje morske i riječne povezanosti osnovne i globalne mreže, uključujući i mjere u lukama i povezanost sa zaleđem, za gradska prometna čvorišta, za multimodalne i pristupne platforme,
  za mjere za podupiranje sustava telematskih aplikacija, za mjere za podupiranje novih tehnologija i inovacija, za mjere za podupiranje poboljšanja sigurnosti infrastrukture u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a i za mjere u najudaljeniji
  m i otočnim
  regijama; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

za radove koji se odnose na posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) iznos financijske pomoći Unije ne smije premašivati 30 % ukupnih prihvatljivih troškova. Stope sufinanciranja mogu se povećati do najviše 50 % za mjere koje se odnose na prekogranične veze pod uvjetima iz točke (c) ovog stavka, za mjere za podupiranje sustava telematskih aplikacija, za mjere za podupiranje novih tehnologija i inovacija, za mjere za podupiranje poboljšanja sigurnosti infrastrukture u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a i za mjere u najudaljenijim regijama;

za radove koji se odnose na posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) iznos financijske pomoći Unije ne smije premašivati 30 % ukupnih prihvatljivih troškova. Stope sufinanciranja mogu se povećati do najviše 50 % za mjere koje se odnose na prekogranične veze pod uvjetima iz točke (c) ovog stavka,
  za mjere za uklanjanje uskih grla i uspostavljanje veza koje nedostaju u osnovnoj mreži, za mjere za podupiranje morskih autocesta, za mjere za podupiranje morske i riječne povezanosti osnovne i globalne mreže, uključujući i mjere u lukama i povezanost sa zaleđem, za gradska prometna čvorišta, za multimodalne i pristupne platforme,
  za mjere za podupiranje sustava telematskih aplikacija, za mjere za podupiranje novih tehnologija i inovacija, za mjere za podupiranje poboljšanja sigurnosti infrastrukture u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a i za mjere u najudaljeniji
  m i otočnim
  regijama;

za mjere za uklanjanje uskih grla i uspostavljanje veza koje nedostaju u osnovnoj mreži, za mjere za podupiranje morskih autocesta, za mjere za podupiranje morske i riječne povezanosti osnovne i globalne mreže, uključujući i mjere u lukama i povezanost sa zaleđem, za gradska prometna čvorišta, za multimodalne i pristupne platforme,

m i otočnim

Obrazloženje

Obrazloženje

Ovaj amandman u skladu je s prijedlogom Komisije za dodavanje pomorskih veza u koridore osnovne mreže. Osim toga, pomorski je promet potrebno znatno podržati kako bi se postigli okolišni i klimatski ciljevi Unije.

Amandman 23.

Amandman 23.

Članak 14. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Najviša stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na mjere odabrane na temelju međusektorskih programa rada iz članka 10. najviša je stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na te sektore. | Najviša stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na mjere odabrane na temelju međusektorskih programa rada iz članka 10. najviša je stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na te sektore
  s povećanjem od 10 %
  .
  Mjerama koje se podupiru u okviru mehanizma opisanog u članku 10. stavku 2. ostvaruje se korist od stope sufinanciranja koja odgovara glavnom sektoru, što uključuje i dodatne troškove. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Najviša stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na mjere odabrane na temelju međusektorskih programa rada iz članka 10. najviša je stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na te sektore.

Najviša stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na mjere odabrane na temelju međusektorskih programa rada iz članka 10. najviša je stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na te sektore
  s povećanjem od 10 %
  .
  Mjerama koje se podupiru u okviru mehanizma opisanog u članku 10. stavku 2. ostvaruje se korist od stope sufinanciranja koja odgovara glavnom sektoru, što uključuje i dodatne troškove.

s povećanjem od 10 %

Mjerama koje se podupiru u okviru mehanizma opisanog u članku 10. stavku 2. ostvaruje se korist od stope sufinanciranja koja odgovara glavnom sektoru, što uključuje i dodatne troškove.

Obrazloženje

Obrazloženje

Potrebno je poticati sinergije, uključujući i financijskim sredstvima. Kada je riječ o pojednostavljenju, mehanizam opisan u članku 10. stavku 2. trebao bi raspolagati jedinstvenom stopom sufinanciranja.

Amandman 24.

Amandman 24.

Članak 15. točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Osim kriterija iz članka (186.) Financijske uredbe primjenjuju se sljedeći kriteriji prihvatljivosti troškova: | Osim kriterija iz članka (186.) Financijske uredbe primjenjuju se sljedeći kriteriji prihvatljivosti troškova: |
| (a) | samo rashodi nastali u državama članicama mogu biti prihvatljivi, osim ako projekt od zajedničkog interesa ili prekogranični projekt u području obnovljive energije uključuje državno područje jedne treće zemlje ili više njih, kako je navedeno u članku 5. ili članku 11. stavku 4. ove Uredbe, ili međunarodne vode, i ako je mjera nužna za postizanje ciljeva projekta o kojem je riječ; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Osim kriterija iz članka (186.) Financijske uredbe primjenjuju se sljedeći kriteriji prihvatljivosti troškova:

Osim kriterija iz članka (186.) Financijske uredbe primjenjuju se sljedeći kriteriji prihvatljivosti troškova:

(a)

samo rashodi nastali u državama članicama mogu biti prihvatljivi, osim ako projekt od zajedničkog interesa ili prekogranični projekt u području obnovljive energije uključuje državno područje jedne treće zemlje ili više njih, kako je navedeno u članku 5. ili članku 11. stavku 4. ove Uredbe, ili međunarodne vode, i ako je mjera nužna za postizanje ciljeva projekta o kojem je riječ;

| (a) | samo rashodi nastali u državama članicama mogu biti prihvatljivi, osim ako projekt od zajedničkog interesa ili prekogranični projekt u području obnovljive energije uključuje državno područje jedne treće zemlje ili više njih, kako je navedeno u članku 5. ili članku 11. stavku 4. ove Uredbe,
  jednu najudaljeniju regiju ili više njih
  ili međunarodne vode, i ako je mjera nužna za postizanje ciljeva projekta o kojem je riječ; |
| --- | --- |

(a)

samo rashodi nastali u državama članicama mogu biti prihvatljivi, osim ako projekt od zajedničkog interesa ili prekogranični projekt u području obnovljive energije uključuje državno područje jedne treće zemlje ili više njih, kako je navedeno u članku 5. ili članku 11. stavku 4. ove Uredbe,
  jednu najudaljeniju regiju ili više njih
  ili međunarodne vode, i ako je mjera nužna za postizanje ciljeva projekta o kojem je riječ;

jednu najudaljeniju regiju ili više njih

Obrazloženje

Obrazloženje

Predlaže se da se u članku 15. točki (a) uputi na poseban položaj najudaljenijih regija.

Amandman 25.

Amandman 25.

Članak 16. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Upotreba bespovratnih sredstava iz stavka 1.
  može se provesti
  namjenskim pozivima na podnošenje prijedloga. | 2.   Upotreba bespovratnih sredstava iz stavka 1.
  provodi se u svim pozivima na dostavu prijedloga
  ,
  i to
  namjenskim pozivima na podnošenje prijedloga
  i ograničena je na 10 % ukupne omotnice CEF-a
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Upotreba bespovratnih sredstava iz stavka 1.
  može se provesti
  namjenskim pozivima na podnošenje prijedloga.

2.   Upotreba bespovratnih sredstava iz stavka 1.
  provodi se u svim pozivima na dostavu prijedloga
  ,
  i to
  namjenskim pozivima na podnošenje prijedloga
  i ograničena je na 10 % ukupne omotnice CEF-a
  .

Obrazloženje

Obrazloženje

Operacije mješovitog financiranja potrebno je poticati i omogućiti njihovu upotrebu kada nositelj projekta izrazi želju da ih koristi. Međutim, bespovratna sredstva i dalje trebaju biti prvo financijsko rješenje za CEF.

Amandman 26.

Amandman 26.

Poglavlje IV. članak 17. stavak 2. i novi stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Sredstva koja su vraćena u skladu s ovim člankom ponovno se koriste u okviru drugih programa rada CEF-a; sredstva se dodjeljuju s obzirom na dogovorene nacionalne omotnice. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

3.
     
  Sredstva koja su vraćena u skladu s ovim člankom ponovno se koriste u okviru drugih programa rada CEF-a; sredstva se dodjeljuju s obzirom na dogovorene nacionalne omotnice.

Obrazloženje

Obrazloženje

Sredstva koja se u okviru VFO-a dodijele CEF-u trebaju ostati u okviru CEF-a. Raspodjela sredstava pri kojoj se uzimaju u obzir dogovorene nacionalne omotnice predstavlja poticaj za države članice i nositelje pojedinačnih projekata, na način da se pri odluci o budućnosti projekta ne stvaraju nepotrebne prepreke zbog zabrinutosti u pogledu gubitka financijske potpore. Mjerama će se omogućiti i uravnoteženija geografska raspodjela sredstava u državama članicama EU-a.

Amandman 27.

Amandman 27.

Članak 19.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Program se provodi prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe. U programima rada navodi se, ako je primjenjivo, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja. | 1.   Program se provodi prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe. U programima rada navodi se, ako je primjenjivo, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja. |
| 2.   Komisija provedbenim aktom donosi programe rada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22. ove Uredbe. | 2.   
  Europska komisija predstavlja okvirni vremenski raspored programa rada koji sadrži dodijeljena sredstva i prioritete tih programa za čitavo programsko razdoblje. |
| | 3.
     Komisija provedbenim aktom donosi programe rada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22. ove Uredbe. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Program se provodi prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe. U programima rada navodi se, ako je primjenjivo, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja.

1.   Program se provodi prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe. U programima rada navodi se, ako je primjenjivo, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja.

2.   Komisija provedbenim aktom donosi programe rada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22. ove Uredbe.

2.   
  Europska komisija predstavlja okvirni vremenski raspored programa rada koji sadrži dodijeljena sredstva i prioritete tih programa za čitavo programsko razdoblje.

3.
     Komisija provedbenim aktom donosi programe rada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 22. ove Uredbe.

Obrazloženje

Obrazloženje

Sredstva koja se u okviru VFO-a dodijele CEF-u trebaju ostati u okviru CEF-a.

Amandman 28.

Amandman 28.

Članak 23.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 24. ove Uredbe: | Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 24. ove Uredbe: |
| (a) | o izmjeni dijela I. Priloga u pogledu pokazatelja i o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 24. ove Uredbe:

Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 24. ove Uredbe:

(a)

o izmjeni dijela I. Priloga u pogledu pokazatelja i o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju;

| (a) | o izmjeni dijela I. Priloga u pogledu pokazatelja i o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju; |
| --- | --- |

(a)

o izmjeni dijela I. Priloga u pogledu pokazatelja i o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju;

| (b) | o izmjeni dijela II. Priloga u pogledu okvirnih postotaka proračunskih sredstava dodijeljenih svakom posebnom cilju iz članka 3. točke (a) podtočke i.; |
| --- | --- |

(b)

o izmjeni dijela II. Priloga u pogledu okvirnih postotaka proračunskih sredstava dodijeljenih svakom posebnom cilju iz članka 3. točke (a) podtočke i.;

| (b) | o izmjeni dijela II. Priloga u pogledu okvirnih postotaka proračunskih sredstava dodijeljenih svakom posebnom cilju iz članka 3. točke (a) podtočke i.; |
| --- | --- |

(b)

o izmjeni dijela II. Priloga u pogledu okvirnih postotaka proračunskih sredstava dodijeljenih svakom posebnom cilju iz članka 3. točke (a) podtočke i.;

| (c) | o izmjeni dijela III. Priloga u pogledu definicije koridora osnovne prometne mreže i prethodno identificiranih dionica te prethodno identificiranih dionica u sveobuhvatnoj mreži; |
| --- | --- |

(c)

o izmjeni dijela III. Priloga u pogledu definicije koridora osnovne prometne mreže i prethodno identificiranih dionica te prethodno identificiranih dionica u sveobuhvatnoj mreži;

| (c) | o izmjeni dijela III. Priloga u pogledu definicije koridora osnovne prometne mreže i prethodno identificiranih dionica te prethodno identificiranih dionica u sveobuhvatnoj mreži; |
| --- | --- |

(c)

o izmjeni dijela III. Priloga u pogledu definicije koridora osnovne prometne mreže i prethodno identificiranih dionica te prethodno identificiranih dionica u sveobuhvatnoj mreži;

| (d) | o izmjeni dijela IV. Priloga u pogledu identifikacije prekograničnih projekata u području obnovljive energije; |
| --- | --- |

(d)

o izmjeni dijela IV. Priloga u pogledu identifikacije prekograničnih projekata u području obnovljive energije;

| (d) | o izmjeni dijela IV. Priloga u pogledu identifikacije prekograničnih projekata u području obnovljive energije; |
| --- | --- |

(d)

o izmjeni dijela IV. Priloga u pogledu identifikacije prekograničnih projekata u području obnovljive energije;

| (e) | o izmjeni dijela V. Priloga u pogledu identifikacije projekata digitalne povezivosti od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(e)

o izmjeni dijela V. Priloga u pogledu identifikacije projekata digitalne povezivosti od zajedničkog interesa.

| (e) | o izmjeni tehničkih specifikacija za infrastrukturu s civilno-vojnom dvojnom namjenom koje je definiralo Vijeće te o utvrđivanju i izmjeni popisa prioritetnih projekata prilagodbe za civilno-vojnu dvojnu namjenu. |
| --- | --- |

(e)

o izmjeni tehničkih specifikacija za infrastrukturu s civilno-vojnom dvojnom namjenom koje je definiralo Vijeće te o utvrđivanju i izmjeni popisa prioritetnih projekata prilagodbe za civilno-vojnu dvojnu namjenu.

o izmjeni tehničkih specifikacija za infrastrukturu s civilno-vojnom dvojnom namjenom koje je definiralo Vijeće te o utvrđivanju i izmjeni popisa prioritetnih projekata prilagodbe za civilno-vojnu dvojnu namjenu.

| (f) | o izmjeni dijela V. Priloga u pogledu identifikacije projekata digitalne povezivosti od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(f)

(f)

o izmjeni dijela V. Priloga u pogledu identifikacije projekata digitalne povezivosti od zajedničkog interesa.

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014

(COM(2018) 438 final) – 2. dio

Amandman 29.

Amandman 29.

Prilog, Dio III. Tablica 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| koridor osnovne mreže „Atlantski koridor”
  trasiranje | koridor osnovne mreže „Atlantski koridor”
  trasiranje |
| Gijón – León – Valladolid | Gijón – León –
  Palencia –
  Valladolid |
| A Coruña – Vigo – Orense – León | A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada – Astorga
   – León –
  Palencia – Venta de Baños |
| Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao | Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  („baskijski Y”) |
| | Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz




  Bordeaux
   –
  Toulouse |
| Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba | Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| Sines/Lisabon – Madrid – Valladolid | Sines/Lisabon – Madrid – Valladolid |
| Lisabon – Aveiro – Leixões/Porto – Douro river | Lisabon – Aveiro – Leixões/Porto – Douro river |
| Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariz – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg | Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariz – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Pariz |
| Saint Nazaire – Nantes – Tours | Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

koridor osnovne mreže „Atlantski koridor”

trasiranje

koridor osnovne mreže „Atlantski koridor”

trasiranje

Gijón – León – Valladolid

Gijón – León –
  Palencia –
  Valladolid

Palencia –

A Coruña – Vigo – Orense – León

A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada – Astorga
   – León –
  Palencia – Venta de Baños

Ponferrada – Astorga

Palencia – Venta de Baños

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  („baskijski Y”)

(„baskijski Y”)

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux
   –
  Toulouse

Bordeaux

Toulouse

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines/Lisabon – Madrid – Valladolid

Sines/Lisabon – Madrid – Valladolid

Lisabon – Aveiro – Leixões/Porto – Douro river

Lisabon – Aveiro – Leixões/Porto – Douro river

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariz – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariz – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Pariz

Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Pariz

Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –

Obrazloženje

Obrazloženje

Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije imat će brojne posljedice među koje se ubraja i značajan učinak na uključivanje Irske u mrežu koridora osnovne mreže TEN-T, jer ona sada isključivo ovisi o vezama preko Ujedinjene Kraljevine. Pomorske veze prema lukama koridora osnovne mreže „Atlantski koridor” i određene luke sveobuhvatne mreže također bi trebalo uvrstiti u kartu koridora. Uključivanje veze između sredozemnog koridora i atlantskog koridora u prioritetne koridore osnovne mreže može osnažiti socioekonomsku uspješnost tih dvaju koridora, tako što će se na taj način omogućiti razvoj infrastrukture i njezino korištenje. Time bi se također pružila prilika za povezivanje sredozemnih i atlantskih luka uzduž pravca Bordeaux – Toulouse – Narbonne. Osim toga, prijedlog je dio važnog jugozapadnog projekta za uvođenje dviju pruga za velike brzine koje bi dijelile zajedničku trasu od Bordeauxa prema Španjolskoj.

Trasa Zaragoza – Pamplona – „baskijski Y” ima smisla, jer bi povezala atlantski i mediteranski koridor te omogućila pristup luci u Bilbau. Francuska bi trebala ponovno osposobiti vezu Bordeaux – Dax – Vitoria, kako zbog putnika tako i radi uklanjanja uskih grla u teretnom prometu (Irun – Hendaia, varijanta Bordeaux).

Uključivanje mogućih enklava i logističkih platformi od velikog strateškog interesa ili s potencijalom za budućnost, koje su smještene u rubnim regijama te i dalje imaju brojne potrebe u pogledu osnovne infrastrukture radi poboljšanja njihove pristupačnosti i povezanosti, osobito s lukama.

Amandman 30.

Amandman 30.

Prilog, Dio III. Tablica 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| koridor osnovne mreže „Mediteranski koridor”
  trasiranje | koridor osnovne mreže „Mediteranski koridor”
  trasiranje |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona | Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto/
  Tarragona |
| | Madrid – Albacete – Valencia |
| Sevilla – Bobadilla – Murcia | Sevilla – Bobadilla –
  Almería
   – Murcia |
| Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona | Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona |
| Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venecija – Ravenna/Trst/Kopar – Ljubljana – Budimpešta | Tarragona/
  Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venecija – Ravenna/Trst/Kopar – Ljubljana – Budimpešta |
| | Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio— Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo




  Toulouse
   –
  Narbonne |
| Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budimpešta – granica s Ukrajinom | Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budimpešta – granica s Ukrajinom |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

koridor osnovne mreže „Mediteranski koridor”

trasiranje

koridor osnovne mreže „Mediteranski koridor”

trasiranje

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto/
  Tarragona

Sagunto/

Madrid – Albacete – Valencia

Madrid – Albacete – Valencia

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Sevilla – Bobadilla –
  Almería
   – Murcia

Almería

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venecija – Ravenna/Trst/Kopar – Ljubljana – Budimpešta

Tarragona/
  Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venecija – Ravenna/Trst/Kopar – Ljubljana – Budimpešta

Palma de Mallorca

Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio— Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo

Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio— Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo

Toulouse
   –
  Narbonne

Toulouse

Narbonne

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budimpešta – granica s Ukrajinom

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budimpešta – granica s Ukrajinom

Obrazloženje

Obrazloženje

Uključivanje veze između sredozemnog koridora i atlantskog koridora u prioritetne koridore osnovne mreže može osnažiti socioekonomsku uspješnost tih dvaju koridora, tako što će se na taj način omogućiti razvoj infrastrukture i njezino korištenje. Time bi se također pružila prilika za povezivanje sredozemnih i atlantskih luka uzduž pravca Bordeaux – Toulouse – Narbonne.

Amandman 31.

Amandman 31.

Prilog, Dio III. Tablica 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| koridor osnovne mreže „Sjeverno more – Sredozemlje” | koridor osnovne mreže „Sjeverno more – Sredozemlje” |
| trasiranje | trasiranje |
| Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork | Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork |
| | Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam




  Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariz |
| Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham | Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham |
| Birmingham – Felixstowe/London/Southampton | Birmingham – Felixstowe/London/Southampton |
| London – Lille – Brussel/Bruxelles | London – Lille – Brussel/Bruxelles |
| Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Bruxelles – Luxembourg | Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Bruxelles – Luxembourg |
| Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille | Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille |
| Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel | Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel |
| Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariz | Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariz |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

koridor osnovne mreže „Sjeverno more – Sredozemlje”

koridor osnovne mreže „Sjeverno more – Sredozemlje”

trasiranje

trasiranje

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam

Dublin – Cork – Calais – Zeebruge – Antwerpen – Rotterdam

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariz

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariz

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Birmingham – Felixstowe/London/Southampton

Birmingham – Felixstowe/London/Southampton

London – Lille – Brussel/Bruxelles

London – Lille – Brussel/Bruxelles

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Bruxelles – Luxembourg

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Bruxelles – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariz

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariz

Obrazloženje

Obrazloženje

U ovom se amandmanu preuzima prijedlog Europske komisije o izmjeni Uredbe o CEF-u, u slučaju povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a bez postignutog sporazuma, uključujući luke sveobuhvatne i osnovne mreže.

Amandman 32.

Amandman 32.

Prilog, Dio III. Tablica 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| koridor osnovne mreže „Skandinavsko-mediteranski koridor” | koridor osnovne mreže „Skandinavsko-mediteranski koridor” |
| trasiranje | trasiranje |
| granica s Rumunjskom – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö | granica s Rumunjskom – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö |
| Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm | Narvik/Oulu – Luleå – Umeå
  – Gävle –
  Stockholm – Örebro |
| | Stockholm – Örebro – Oslo |
| Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg | Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg |
| Malmö – Kopenhagen – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn | Malmö – Kopenhagen – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn |
| Kopenhagen – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover | Kopenhagen – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover |
| Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg | Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg |
| Rostock – Berlin – Leipzig – München | Rostock – Berlin – Leipzig – München |
| Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenza | Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze |
| Livorno/La Spezia – Firenza – Rim – Napulj – Bari – Taranto – Valletta | Livorno/La Spezia – Firenza – Rim – Napulj – Bari – Taranto – Valletta |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

koridor osnovne mreže „Skandinavsko-mediteranski koridor”

koridor osnovne mreže „Skandinavsko-mediteranski koridor”

trasiranje

trasiranje

granica s Rumunjskom – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö

granica s Rumunjskom – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå
  – Gävle –
  Stockholm – Örebro

– Gävle –

– Örebro

Stockholm – Örebro – Oslo

Stockholm – Örebro – Oslo

Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg

Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg

Malmö – Kopenhagen – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Malmö – Kopenhagen – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Kopenhagen – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Kopenhagen – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berlin – Leipzig – München

Rostock – Berlin – Leipzig – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenza

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenza – Rim – Napulj – Bari – Taranto – Valletta

Livorno/La Spezia – Firenza – Rim – Napulj – Bari – Taranto – Valletta

Amandman 33.

Amandman 33.

Prilog, Dio III. točka 2. prethodno identificirane dionice u sveobuhvatnoj mreži

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Prekogranične dionice sveobuhvatne mreže iz članka 9. stavka 2. točke (a) podtočke ii. ove Uredbe uključuju sljedeće dionice: | Prekogranične dionice sveobuhvatne mreže iz članka 9. stavka 2. točke (a) podtočke ii. ove Uredbe
  kao i postojeće prekogranične željezničke veze i veze koje nedostaju na unutarnjim granicama EU-a
  uključuju sljedeće dionice: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Prekogranične dionice sveobuhvatne mreže iz članka 9. stavka 2. točke (a) podtočke ii. ove Uredbe uključuju sljedeće dionice:

Prekogranične dionice sveobuhvatne mreže iz članka 9. stavka 2. točke (a) podtočke ii. ove Uredbe
  kao i postojeće prekogranične željezničke veze i veze koje nedostaju na unutarnjim granicama EU-a
  uključuju sljedeće dionice:

kao i postojeće prekogranične željezničke veze i veze koje nedostaju na unutarnjim granicama EU-a

Obrazloženje

Obrazloženje

Ovim se dodavanjem omogućuje povezivanje koridora mreže TEN-T koji zasad formalno nisu dio sveobuhvatne mreže (npr. „veze koje nedostaju”).

Amandman 34.

Amandman 34.

Prilog, Dio V.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1. | Gigabitska povezivost za socioekonomske pokretače |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.

Gigabitska povezivost za socioekonomske pokretače

| 1. | Gigabitska povezivost za socioekonomske pokretače |
| --- | --- |

1.

Gigabitska povezivost za socioekonomske pokretače

(...)

(...)

| — | gigabitskoj povezivosti za obrazovne i istraživačke centre u kontekstu nastojanja da se u obrazovnim sustavima smanji digitalni jaz i uvode inovacije radi poboljšanja ishoda učenja, povećanja jednakosti i poboljšanja učinkovitosti. |
| --- | --- |

—

gigabitskoj povezivosti za obrazovne i istraživačke centre u kontekstu nastojanja da se u obrazovnim sustavima smanji digitalni jaz i uvode inovacije radi poboljšanja ishoda učenja, povećanja jednakosti i poboljšanja učinkovitosti.

| — | gigabitskoj povezivosti za obrazovne i istraživačke centre u kontekstu nastojanja da se u obrazovnim sustavima smanji digitalni jaz i uvode inovacije radi poboljšanja ishoda učenja, povećanja jednakosti i poboljšanja učinkovitosti. |
| --- | --- |

—

gigabitskoj povezivosti za obrazovne i istraživačke centre u kontekstu nastojanja da se u obrazovnim sustavima smanji digitalni jaz i uvode inovacije radi poboljšanja ishoda učenja, povećanja jednakosti i poboljšanja učinkovitosti.

| — | gigabitskoj povezivosti uz sustave širokopojasne veze velike brzine unutar najudaljenijih regija i između tih regija i pripadajućih država članica, osobito postavljanjem podmorskih kabela i osiguravanjem njihove zalihosti. |
| --- | --- |

—

gigabitskoj povezivosti uz sustave širokopojasne veze velike brzine unutar najudaljenijih regija i između tih regija i pripadajućih država članica, osobito postavljanjem podmorskih kabela i osiguravanjem njihove zalihosti.

gigabitskoj povezivosti uz sustave širokopojasne veze velike brzine unutar najudaljenijih regija i između tih regija i pripadajućih država članica, osobito postavljanjem podmorskih kabela i osiguravanjem njihove zalihosti.

Obrazloženje

Obrazloženje

Važno je osigurati da mjere za razvoj infrastrukture za digitalnu povezanost u najudaljenijim regijama imaju prioritet.

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1316/2013 s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije

(COM (2018) 568 final) – 1. dio

Amandman 35.

Amandman 35.

Uvodna izjava 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Kako bi se izbjeglo da se koridor osnovne mreže Sjeverno more – Sredozemlje razdvoji na dva različita i nepovezana dijela te kako bi se osigurala povezanost Irske s kontinentalnom Europom, koridor osnovne mreže Sjeverno more – Sredozemlje trebao bi uključivati pomorske veze između irskih strateških luka i strateških luka Belgije i Nizozemske. | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kako bi se izbjeglo da se koridor osnovne mreže Sjeverno more – Sredozemlje razdvoji na dva različita i nepovezana dijela te kako bi se osigurala povezanost Irske s kontinentalnom Europom, koridor osnovne mreže Sjeverno more – Sredozemlje trebao bi uključivati pomorske veze između irskih strateških luka i strateških luka Belgije i Nizozemske.

Kako bi se izbjeglo da se koridor osnovne mreže Sjeverno more – Sredozemlje razdvoji na dva različita i nepovezana dijela te kako bi se osigurala povezanost Irske s kontinentalnom Europom, koridor osnovne mreže Sjeverno more – Sredozemlje trebao bi uključivati pomorske veze između irskih strateških luka i strateških luka Belgije i Nizozemske.

Obrazloženje

Obrazloženje

Nekoliko francuskih luka (Le Havre, Dunkerque, Calais) luke su osnovne mreže uključene u Atlantski koridor i koridor Sjeverno more – Sredozemlje. Nema razloga da ih se isključi.

Amandman 36.

Amandman 36.

Prilog

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U dijelu I. točki 2. Priloga I. („Koridori osnovne mreže”) u odjeljku „Koridor Sjeverno more – Baltik” nakon retka „Belfast – Baile Àtha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork”
  umeće se sljedeći redak
  : | U dijelu I. točki 2. Priloga I. („Koridori osnovne mreže”) u odjeljku „Koridor Sjeverno more – Baltik” nakon retka „Belfast – Baile Àtha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork”
  umeću se sljedeći reci
  : |
| „Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam”. | „Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork –
  Calais/Dunkerque –
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam |
| | Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariz”
  .


  U dijelu I. točki 2. Priloga I. („Koridori osnovne mreže”) u odjeljku „Atlantski koridor” nakon retka „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariz – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” umeće se sljedeći redak:





  „Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Pariz”.





  U dijelu I. točki 2. Priloga I. („Koridori osnovne mreže”) u odjeljku „Atlantski koridor” redak „Saint Nazaire – Nantes – Tours” mijenja se kako slijedi:





  „Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours”. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U dijelu I. točki 2. Priloga I. („Koridori osnovne mreže”) u odjeljku „Koridor Sjeverno more – Baltik” nakon retka „Belfast – Baile Àtha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork”
  umeće se sljedeći redak
  :

umeće se sljedeći redak

U dijelu I. točki 2. Priloga I. („Koridori osnovne mreže”) u odjeljku „Koridor Sjeverno more – Baltik” nakon retka „Belfast – Baile Àtha Cliath/Dublin – Corcaigh/Cork”
  umeću se sljedeći reci
  :

umeću se sljedeći reci

„Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam”.

„Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork –
  Calais/Dunkerque –
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam

Calais/Dunkerque –

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariz”
  .

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariz”

U dijelu I. točki 2. Priloga I. („Koridori osnovne mreže”) u odjeljku „Atlantski koridor” nakon retka „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariz – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” umeće se sljedeći redak:

U dijelu I. točki 2. Priloga I. („Koridori osnovne mreže”) u odjeljku „Atlantski koridor” nakon retka „Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariz – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” umeće se sljedeći redak:

„Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Pariz”.

U dijelu I. točki 2. Priloga I. („Koridori osnovne mreže”) u odjeljku „Atlantski koridor” redak „Saint Nazaire – Nantes – Tours” mijenja se kako slijedi:

U dijelu I. točki 2. Priloga I. („Koridori osnovne mreže”) u odjeljku „Atlantski koridor” redak „Saint Nazaire – Nantes – Tours” mijenja se kako slijedi:

„Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours”.

Obrazloženje

Obrazloženje

Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a imat će brojne posljedice, među ostalim znatan utjecaj na uključivanje Irske u mrežu koridora osnovne mreže TEN-T. Pomorske veze prema lukama osnovne mreže trebalo bi uključiti u kartu koridora.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

II.

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće preporuke

Opće preporuke

| 1. | podsjeća na to da je europska politika za sigurnu, modernu, održivu i učinkovitu infrastrukturu u području prometa, energije i telekomunikacija koja se temelji na transeuropskim mrežama (TEN) ključna za jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije svih regija Unije, uključujući i najudaljenije, rubne i otočne regije, kao i regije suočene s demografskim izazovima, te doprinosi dobrom funkcioniranju unutarnjeg tržišta, a važna je i za postizanje ciljeva brojnih drugih politika Unije, posebice politike na području klime i okoliša; |
| --- | --- |

1.

podsjeća na to da je europska politika za sigurnu, modernu, održivu i učinkovitu infrastrukturu u području prometa, energije i telekomunikacija koja se temelji na transeuropskim mrežama (TEN) ključna za jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije svih regija Unije, uključujući i najudaljenije, rubne i otočne regije, kao i regije suočene s demografskim izazovima, te doprinosi dobrom funkcioniranju unutarnjeg tržišta, a važna je i za postizanje ciljeva brojnih drugih politika Unije, posebice politike na području klime i okoliša;

| 2. | primjećuje da su još od usvajanja Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) 2013. godine i dalje aktualne određene primjedbe koje je OR iznio u vezi s tim instrumentom, posebice u svom mišljenju 1531/2017 „Budućnost Instrumenta za povezivanje Europe za promet” usvojenom 10. listopada 2017.; |
| --- | --- |

2.

primjećuje da su još od usvajanja Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) 2013. godine i dalje aktualne određene primjedbe koje je OR iznio u vezi s tim instrumentom, posebice u svom mišljenju 1531/2017 „Budućnost Instrumenta za povezivanje Europe za promet” usvojenom 10. listopada 2017.;

| 3. | smatra da se glas gradova i regija koji su zaduženi za politike upravljanja i razvoja mobilnosti i javnog prijevoza na njihovom području mora pažljivo saslušati; |
| --- | --- |

3.

smatra da se glas gradova i regija koji su zaduženi za politike upravljanja i razvoja mobilnosti i javnog prijevoza na njihovom području mora pažljivo saslušati;

| 4. | potvrđuje da je prijedlog Komisije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. Glavni je cilj prijedloga ostvariti transeuropsku prometnu mrežu. Zbog toga je Europska unija najbolja razina za provedbu; |
| --- | --- |

4.

potvrđuje da je prijedlog Komisije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. Glavni je cilj prijedloga ostvariti transeuropsku prometnu mrežu. Zbog toga je Europska unija najbolja razina za provedbu;

| 5. | skreće pozornost na to da je u 2017. 72 % Europljana živjelo u urbanim područjima. Za te osobe pristup sigurnim, učinkovitim i održivim gradskim prometnim sredstvima od temeljne je važnosti. CEF može poduprijeti tranziciju i smanjiti zagušenje, onečišćenje i broj nesreća povezanih s cestovnim prometom. Bolje povezivanje različitih načina prijevoza i osiguravanje nesmetanog putovanja u gradskim područjima presudno je za ostvarivanje osnovne mreže do 2030. i sveobuhvatne mreže do 2050. Prednost se treba dati naporima u području multimodalnosti gradskog prijevoza; |
| --- | --- |

5.

skreće pozornost na to da je u 2017. 72 % Europljana živjelo u urbanim područjima. Za te osobe pristup sigurnim, učinkovitim i održivim gradskim prometnim sredstvima od temeljne je važnosti. CEF može poduprijeti tranziciju i smanjiti zagušenje, onečišćenje i broj nesreća povezanih s cestovnim prometom. Bolje povezivanje različitih načina prijevoza i osiguravanje nesmetanog putovanja u gradskim područjima presudno je za ostvarivanje osnovne mreže do 2030. i sveobuhvatne mreže do 2050. Prednost se treba dati naporima u području multimodalnosti gradskog prijevoza;

| 6. | podsjeća na to da u Europskoj uniji postoji znatna morska i riječna infrastruktura koja je stara i koju je potrebno modernizirati i razviti. Te dvije vrste prometa dio su rješenja za problem zagušenja cesta i za nužnu dekarbonizaciju prometnog sektora; |
| --- | --- |

6.

podsjeća na to da u Europskoj uniji postoji znatna morska i riječna infrastruktura koja je stara i koju je potrebno modernizirati i razviti. Te dvije vrste prometa dio su rješenja za problem zagušenja cesta i za nužnu dekarbonizaciju prometnog sektora;

| 7. | uviđa da promet uzrokuje gotovo 50 % emisija stakleničkih plinova u Europi. Riječ je o jedinom sektoru koji od 1990. nije uspio smanjiti svoje emisije. Klimatske promjene, onečišćenje zraka i zagušenje izravno utječu na gradove i regije. Također, treba poduzeti ambiciozne i hitne mjere za dekarbonizaciju prometnog sektora; |
| --- | --- |

7.

uviđa da promet uzrokuje gotovo 50 % emisija stakleničkih plinova u Europi. Riječ je o jedinom sektoru koji od 1990. nije uspio smanjiti svoje emisije. Klimatske promjene, onečišćenje zraka i zagušenje izravno utječu na gradove i regije. Također, treba poduzeti ambiciozne i hitne mjere za dekarbonizaciju prometnog sektora;

| 8. | podsjeća na to da je CEF potrebno prilagoditi ambicioznim ciljevima Unije kada je riječ o izgradnji prometne infrastrukture. Konkretno, Uredbom o mreži TEN-T utvrđuje se da će se osnovna mreža ostvariti do 2030.; napominje da treba pomno pratiti potrebe svih regija i poduzeti mjere kako bi se osiguralo da održe korak s inovacijama u infrastrukturi; |
| --- | --- |

8.

podsjeća na to da je CEF potrebno prilagoditi ambicioznim ciljevima Unije kada je riječ o izgradnji prometne infrastrukture. Konkretno, Uredbom o mreži TEN-T utvrđuje se da će se osnovna mreža ostvariti do 2030.; napominje da treba pomno pratiti potrebe svih regija i poduzeti mjere kako bi se osiguralo da održe korak s inovacijama u infrastrukturi;

| 9. | predlaže da se potiču prekogranični projekti, i to posebice dajući prednost lakšim uključivanjem EGTS-ova ili instrumenta kojim se žele ukloniti pravne i administrativne prepreke u prekograničnom kontekstu koji je Europska komisija predložila za razdoblje 2021. – 2027. Konkretno, kada je riječ o svim pozivima na projekte CEF-a, EGTS-ovi bi trebali biti prihvatljivi subjekti, ne dovodeći u pitanje nadležnosti koje su im dodijeljene; |
| --- | --- |

9.

predlaže da se potiču prekogranični projekti, i to posebice dajući prednost lakšim uključivanjem EGTS-ova ili instrumenta kojim se žele ukloniti pravne i administrativne prepreke u prekograničnom kontekstu koji je Europska komisija predložila za razdoblje 2021. – 2027. Konkretno, kada je riječ o svim pozivima na projekte CEF-a, EGTS-ovi bi trebali biti prihvatljivi subjekti, ne dovodeći u pitanje nadležnosti koje su im dodijeljene;

| 10. | pozdravlja prijedlog Europske komisije o produljenju i izmjeni Instrumenta za povezivanje Europe; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja prijedlog Europske komisije o produljenju i izmjeni Instrumenta za povezivanje Europe;

| 11. | pozdravlja to što se u prijedlogu uzimaju u obzir posebna obilježja najudaljenijih regija, kao i potreba za osiguravanjem sredstava namijenjenih prijevozu u okviru CEF-a, koji bi također trebalo proširiti na energetski i digitalni sektor; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja to što se u prijedlogu uzimaju u obzir posebna obilježja najudaljenijih regija, kao i potreba za osiguravanjem sredstava namijenjenih prijevozu u okviru CEF-a, koji bi također trebalo proširiti na energetski i digitalni sektor;

| 12. | skreće pozornost na to da bi se odgovarajućim financiranjem CEF-a mogla otvoriti nova radna mjesta i podržati rast, a Unija bi mogla postati svjetski predvodnik u području istraživanja i inovacija kao i dekarbonizacije gospodarstva; |
| --- | --- |

12.

skreće pozornost na to da bi se odgovarajućim financiranjem CEF-a mogla otvoriti nova radna mjesta i podržati rast, a Unija bi mogla postati svjetski predvodnik u području istraživanja i inovacija kao i dekarbonizacije gospodarstva;

| 13. | pozdravlja napore uložene u pojednostavljenje pravila i procesa. Nijedan nositelj projekata ne bi trebao odustati od podnošenja zahtjeva za financiranje; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja napore uložene u pojednostavljenje pravila i procesa. Nijedan nositelj projekata ne bi trebao odustati od podnošenja zahtjeva za financiranje;

| 14. | prima na znanje prijedlog Komisije o uvođenju cilja da se infrastruktura mreže TEN-T prilagodi za civilno-vojnu dvojnu namjenu te predlaže da se utvrde pravila za postizanje tog cilja, no izražava žaljenje zbog toga što prijedlog nije detaljniji; |
| --- | --- |

14.

prima na znanje prijedlog Komisije o uvođenju cilja da se infrastruktura mreže TEN-T prilagodi za civilno-vojnu dvojnu namjenu te predlaže da se utvrde pravila za postizanje tog cilja, no izražava žaljenje zbog toga što prijedlog nije detaljniji;

| 15. | poziva na to da se u okviru CEF-a veća pozornost posveti socijalnoj, gospodarskoj i teritorijalnoj koheziji. |
| --- | --- |

15.

poziva na to da se u okviru CEF-a veća pozornost posveti socijalnoj, gospodarskoj i teritorijalnoj koheziji.

Bruxelles, 10. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 623

1

(1)  COM(2017) 623

1

(1)  COM(2016) 587

1

(1)  COM(2016) 587

1

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/196 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/196

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Prava i vrijednosti

(2018/C 461/16)

| Glavni izvjestitelj: | François DECOSTER (FR/ALDE), potpredsjednik Vijeća regije Hauts-de-France |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | COM(2018) 383 final |

Glavni izvjestitelj:

François DECOSTER (FR/ALDE), potpredsjednik Vijeća regije Hauts-de-France

Referentni dokument:

COM(2018) 383 final

I.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Amandman 1.

Naslov

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Prava i vrijednosti | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Prava, vrijednosti i građanstvo |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Prava i vrijednosti

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Prava, vrijednosti i građanstvo

Obrazloženje

Naziv programa treba biti u skladu s njegovim ciljevima i mjerama. Dio programa koji se odnosi na građanstvo od ključne je važnosti te stoga tu riječ treba dodati u naslov programa.

Amandman 2.

Uvodna izjava (4)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Programom Prava
  i
  vrijednosti („Program”) trebao bi se omogućiti razvoj sinergija radi rješavanja izazova koji su zajednički promicanju i zaštiti vrijednosti te radi postizanja konkretnih rezultata na terenu. To bi se trebalo postići nadovezivanjem na pozitivna iskustva stečena provedbom prethodnih programa. Time će se omogućiti potpuno iskorištavanje potencijala sinergija kako bi se pružila učinkovitija podrška obuhvaćenim područjima politike i kako bi se povećao njihov potencijal dopiranja do građana. Kako bi program bio djelotvoran, njime se mora obuhvatiti posebna narav različitih politika, njihovih različitih ciljnih skupina i posebnih potreba tih skupina s pomoću prilagođenih pristupa. | Programom Prava, vrijednosti
  i građanstvo
  („Program”) trebao bi se omogućiti razvoj sinergija radi rješavanja izazova koji su zajednički promicanju i zaštiti vrijednosti te radi postizanja konkretnih rezultata na terenu. To bi se trebalo postići nadovezivanjem na pozitivna iskustva stečena provedbom prethodnih programa
  i razvijanjem novih inovativnih mjera
  . Time će se omogućiti potpuno iskorištavanje potencijala sinergija kako bi se pružila učinkovitija podrška obuhvaćenim područjima politike i kako bi se povećao njihov potencijal dopiranja do građana. Kako bi program bio djelotvoran, njime se mora obuhvatiti posebna narav različitih politika, njihovih različitih ciljnih skupina i posebnih potreba tih skupina s pomoću prilagođenih pristupa. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Programom Prava
  i
  vrijednosti („Program”) trebao bi se omogućiti razvoj sinergija radi rješavanja izazova koji su zajednički promicanju i zaštiti vrijednosti te radi postizanja konkretnih rezultata na terenu. To bi se trebalo postići nadovezivanjem na pozitivna iskustva stečena provedbom prethodnih programa. Time će se omogućiti potpuno iskorištavanje potencijala sinergija kako bi se pružila učinkovitija podrška obuhvaćenim područjima politike i kako bi se povećao njihov potencijal dopiranja do građana. Kako bi program bio djelotvoran, njime se mora obuhvatiti posebna narav različitih politika, njihovih različitih ciljnih skupina i posebnih potreba tih skupina s pomoću prilagođenih pristupa.

Programom Prava, vrijednosti
  i građanstvo
  („Program”) trebao bi se omogućiti razvoj sinergija radi rješavanja izazova koji su zajednički promicanju i zaštiti vrijednosti te radi postizanja konkretnih rezultata na terenu. To bi se trebalo postići nadovezivanjem na pozitivna iskustva stečena provedbom prethodnih programa
  i razvijanjem novih inovativnih mjera
  . Time će se omogućiti potpuno iskorištavanje potencijala sinergija kako bi se pružila učinkovitija podrška obuhvaćenim područjima politike i kako bi se povećao njihov potencijal dopiranja do građana. Kako bi program bio djelotvoran, njime se mora obuhvatiti posebna narav različitih politika, njihovih različitih ciljnih skupina i posebnih potreba tih skupina s pomoću prilagođenih pristupa.

Obrazloženje

Ne treba se oslanjati samo na postojeće, već valja razvijati i nove mjere kojima se potiču razmjena dobrih praksi i informacija te moguće sinergije. To se može ostvariti, primjerice, uvođenjem programa razmjene i mobilnosti za lokalno i regionalno izabrane predstavnike ili postavljanjem „europskih dopisnika” u svim europskim lokalnim i regionalnim vlastima.

Amandman 3.

Uvodna izjava (5)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Kako bi se Europska unija približila svojim građanima potreban je niz koordiniranih djelovanja. Okupljanje građana u projektima bratimljenja gradova ili mreža gradova i potpora organizacijama civilnog društva u područjima obuhvaćenima Programom pridonijet će povećanju uključenosti građana u društvo i konačno njihovom uključivanju u demokratski život Unije. Istodobno se podupiranjem aktivnosti kojima se promiče uzajamno razumijevanje, raznolikost, dijalog i poštovanje drugih potiče osjećaj zajedništva i europskog identiteta na temelju zajedničkog razumijevanja europskih vrijednosti te europske kulture, povijesti i baštine. Promicanje snažnijeg osjećaja pripadnosti Uniji i vrijednosti Unije osobito je važno među građanima najudaljenijih regija EU-a zbog njihove udaljenosti od kontinentalne Europe. | Kako bi se Europska unija približila svojim građanima potreban je niz koordiniranih djelovanja. Okupljanje građana u projektima bratimljenja gradova ili mreža gradova
  ili projektima koji podrazumijevaju prekograničnu suradnju
  i potpora organizacijama civilnog društva
  i lokalnim i regionalnim vlastima
  u područjima obuhvaćenima Programom
  te obuka i informiranje lokalno i regionalno izabranih predstavnika koji djeluju kao multiplikatori
  , pridonijet će povećanju uključenosti građana u društvo i konačno njihovom uključivanju u demokratski život Unije. Istodobno se podupiranjem aktivnosti kojima se promiče uzajamno razumijevanje, raznolikost, dijalog i poštovanje drugih potiče osjećaj zajedništva i europskog identiteta na temelju zajedničkog razumijevanja europskih vrijednosti te europske kulture, povijesti i baštine. Promicanje snažnijeg osjećaja pripadnosti Uniji i vrijednosti Unije osobito je važno među građanima najudaljenijih regija EU-a zbog njihove udaljenosti od kontinentalne Europe. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kako bi se Europska unija približila svojim građanima potreban je niz koordiniranih djelovanja. Okupljanje građana u projektima bratimljenja gradova ili mreža gradova i potpora organizacijama civilnog društva u područjima obuhvaćenima Programom pridonijet će povećanju uključenosti građana u društvo i konačno njihovom uključivanju u demokratski život Unije. Istodobno se podupiranjem aktivnosti kojima se promiče uzajamno razumijevanje, raznolikost, dijalog i poštovanje drugih potiče osjećaj zajedništva i europskog identiteta na temelju zajedničkog razumijevanja europskih vrijednosti te europske kulture, povijesti i baštine. Promicanje snažnijeg osjećaja pripadnosti Uniji i vrijednosti Unije osobito je važno među građanima najudaljenijih regija EU-a zbog njihove udaljenosti od kontinentalne Europe.

Kako bi se Europska unija približila svojim građanima potreban je niz koordiniranih djelovanja. Okupljanje građana u projektima bratimljenja gradova ili mreža gradova
  ili projektima koji podrazumijevaju prekograničnu suradnju
  i potpora organizacijama civilnog društva
  i lokalnim i regionalnim vlastima
  u područjima obuhvaćenima Programom
  te obuka i informiranje lokalno i regionalno izabranih predstavnika koji djeluju kao multiplikatori
  , pridonijet će povećanju uključenosti građana u društvo i konačno njihovom uključivanju u demokratski život Unije. Istodobno se podupiranjem aktivnosti kojima se promiče uzajamno razumijevanje, raznolikost, dijalog i poštovanje drugih potiče osjećaj zajedništva i europskog identiteta na temelju zajedničkog razumijevanja europskih vrijednosti te europske kulture, povijesti i baštine. Promicanje snažnijeg osjećaja pripadnosti Uniji i vrijednosti Unije osobito je važno među građanima najudaljenijih regija EU-a zbog njihove udaljenosti od kontinentalne Europe.

Obrazloženje

U programu „Prava i vrijednosti” treba uzeti u obzir i projekte prekogranične suradnje jer doprinose osjećaju pripadnosti, jačanju europskog identiteta i nadilaženju nacionalnih razlika. Lokalne i regionalne vlasti imaju i ključnu ulogu u povećanju uključenosti građana i moraju im se dodjeljivati sredstva, posebno u području prava građana i njihovog sudjelovanja. Program osposobljavanja i informiranja lokalno i regionalno izabranih predstavnika bio bi izvrstan instrument koji bi lokalnim i regionalnim vlastima pomogao da daju svoj doprinos u tom smislu.

Amandman 4.

Uvodna izjava (6)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Aktivnosti sjećanja i
  kritičko promišljanje o
  europskom povijesnom pamćenju nužni su za upoznavanje građana sa zajedničkom prošlošću, koja je temelj zajedničke budućnosti, moralne svrhe i zajedničkih vrijednosti. U obzir bi se trebala uzeti i važnost povijesnih, kulturalnih i međukulturalnih aspekata, kao i veze između sjećanja i stvaranja europskog identiteta i osjećaja zajedništva. | Aktivnosti sjećanja
  , kritičko promišljanje
  i
  proslave posvećene
  europskom povijesnom pamćenju
  i zajedničkim vrijednostima
  nužni su za upoznavanje građana sa zajedničkom prošlošću
  i vrijednostima
  , koje su temelj zajedničke budućnosti
  , uzajamnog povjerenja
  , moralne svrhe i zajedničkih vrijednosti. U obzir bi se trebala uzeti i važnost povijesnih, kulturalnih i međukulturalnih aspekata, kao i
  lokalnih i nacionalnih događaja, te
  veze između sjećanja i stvaranja europskog identiteta i osjećaja zajedništva. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Aktivnosti sjećanja i
  kritičko promišljanje o
  europskom povijesnom pamćenju nužni su za upoznavanje građana sa zajedničkom prošlošću, koja je temelj zajedničke budućnosti, moralne svrhe i zajedničkih vrijednosti. U obzir bi se trebala uzeti i važnost povijesnih, kulturalnih i međukulturalnih aspekata, kao i veze između sjećanja i stvaranja europskog identiteta i osjećaja zajedništva.

Aktivnosti sjećanja
  , kritičko promišljanje
  i
  proslave posvećene
  europskom povijesnom pamćenju
  i zajedničkim vrijednostima
  nužni su za upoznavanje građana sa zajedničkom prošlošću
  i vrijednostima
  , koje su temelj zajedničke budućnosti
  , uzajamnog povjerenja
  , moralne svrhe i zajedničkih vrijednosti. U obzir bi se trebala uzeti i važnost povijesnih, kulturalnih i međukulturalnih aspekata, kao i
  lokalnih i nacionalnih događaja, te
  veze između sjećanja i stvaranja europskog identiteta i osjećaja zajedništva.

Obrazloženje

Proslave, kao i sjećanje, doprinose stvaranju zajedničke budućnosti i europskog identiteta, koji se mora temeljiti na uzajamnom povjerenju. Osjećaj pripadnosti Europi može se povećati, primjerice, obilježavanjem međunarodnih dana ili događanja lokalnijeg karaktera.

Amandman 5.

Uvodna izjava (7)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Isto tako, građani bi trebali bolje poznavati svoja prava koja proizlaze iz građanstva Unije i trebali bi se osjećati ugodno dok borave, studiraju, rade i volontiraju u drugoj državi članici te bi trebali osjećati da mogu uživati u svim tim pravima i ostvariti ih, kao i imati povjerenje u jednak pristup, u potpuno ostvarivanje i zaštitu svojih prava bez ikakve diskriminacije i bez obzira na to gdje se u Uniji nalaze. Civilno je društvo potrebno podupirati u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije. | Isto tako, građani bi trebali bolje poznavati svoja prava koja proizlaze iz građanstva Unije i trebali bi se osjećati ugodno dok borave, studiraju, rade i volontiraju u drugoj državi članici te bi trebali osjećati da mogu uživati u svim tim pravima i ostvariti ih, kao i imati povjerenje u jednak pristup, u potpuno ostvarivanje i zaštitu svojih prava bez ikakve diskriminacije i bez obzira na to gdje se u Uniji nalaze. Civilno je društvo potrebno podupirati u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije.
  Lokalne i regionalne vlasti i njihova predstavnička udruženja koji djeluju u okviru programa „Prava i vrijednosti” treba podržati, i to posebno radi promicanja prava građana i građanskog sudjelovanja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Isto tako, građani bi trebali bolje poznavati svoja prava koja proizlaze iz građanstva Unije i trebali bi se osjećati ugodno dok borave, studiraju, rade i volontiraju u drugoj državi članici te bi trebali osjećati da mogu uživati u svim tim pravima i ostvariti ih, kao i imati povjerenje u jednak pristup, u potpuno ostvarivanje i zaštitu svojih prava bez ikakve diskriminacije i bez obzira na to gdje se u Uniji nalaze. Civilno je društvo potrebno podupirati u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije.

Isto tako, građani bi trebali bolje poznavati svoja prava koja proizlaze iz građanstva Unije i trebali bi se osjećati ugodno dok borave, studiraju, rade i volontiraju u drugoj državi članici te bi trebali osjećati da mogu uživati u svim tim pravima i ostvariti ih, kao i imati povjerenje u jednak pristup, u potpuno ostvarivanje i zaštitu svojih prava bez ikakve diskriminacije i bez obzira na to gdje se u Uniji nalaze. Civilno je društvo potrebno podupirati u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije.
  Lokalne i regionalne vlasti i njihova predstavnička udruženja koji djeluju u okviru programa „Prava i vrijednosti” treba podržati, i to posebno radi promicanja prava građana i građanskog sudjelovanja.

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti korisnici su sredstava ovog programa i imaju važnu ulogu, posebice u poticanju sudjelovanja građana EU-a i zaštiti njihovih prava. Udruženja lokalnih i regionalnih vlasti imala su veliku ulogu u širenju programa te i dalje u njemu sudjeluju.

Amandman 6.

Uvodna izjava (15)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a Program bi u svim svojim aktivnostima trebao podržavati rodno osviještenu politiku i integriranje ciljeva nediskriminacije. | U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a Program bi u svim svojim aktivnostima trebao podržavati rodno osviještenu politiku i integriranje ciljeva nediskriminacije.
  Odredbama programa trebalo bi predvidjeti posebne uvjete i mjere kako bi se osiguralo poštovanje i primjena normi u pogledu rodne jednakosti i borbe protiv svih oblika diskriminacije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a Program bi u svim svojim aktivnostima trebao podržavati rodno osviještenu politiku i integriranje ciljeva nediskriminacije.

U skladu s člancima 8. i 10. UFEU-a Program bi u svim svojim aktivnostima trebao podržavati rodno osviještenu politiku i integriranje ciljeva nediskriminacije.
  Odredbama programa trebalo bi predvidjeti posebne uvjete i mjere kako bi se osiguralo poštovanje i primjena normi u pogledu rodne jednakosti i borbe protiv svih oblika diskriminacije.

Obrazloženje

Program i njegov akcijski plan trebali bi sadržati posebne odredbe za postizanje ciljeva rodne jednakosti i borbe protiv diskriminacije. To se, primjerice, može postići kampanjama za podizanje svijesti u kojima bi sudjelovao jednak broj muškaraca i žena i u kojima bi se osiguralo sudjelovanje predstavnika osjetljivih manjina.

Amandman 7.

Uvodna izjava (18)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Neovisna tijela za ljudska prava i organizacije civilnog društva imaju ključnu ulogu u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije, uključujući Povelju EU-a o temeljnim pravima. Kao što je navedeno u Rezoluciji Europskog parlamenta od 18. travnja 2018., odgovarajuća financijska potpora ključna je za razvoj poticajnog i održivog okruženja za organizacije civilnog društva kako bi mogle ojačati svoju ulogu i obavljati svoje zadaće neovisno i djelotvorno. Financijskim bi se sredstvima EU-a stoga trebalo pridonijeti – dopunjavanjem aktivnosti na nacionalnoj razini – potpori, osnaživanju i izgradnji kapaciteta organizacija civilnog društva aktivnih u promicanju ljudskih prava, čijim se aktivnostima olakšava strateška provedba prava na temelju prava EU-a i Povelje EU-a o temeljnim pravima, uključujući putem aktivnosti zagovaranja i nadzora, kao i promicanju, zaštiti i podizanju razine osviještenosti o zajedničkim vrijednostima Unije na nacionalnoj razini. | Neovisna tijela za ljudska prava i organizacije civilnog društva imaju ključnu ulogu u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije, uključujući Povelju EU-a o temeljnim pravima. Kao što je navedeno u Rezoluciji Europskog parlamenta od 18. travnja 2018., odgovarajuća
  i dovoljna
  financijska potpora ključna je za razvoj poticajnog i održivog okruženja za organizacije civilnog društva kako bi mogle ojačati svoju ulogu i obavljati svoje zadaće neovisno i djelotvorno. Financijskim bi se sredstvima EU-a stoga trebalo pridonijeti – dopunjavanjem aktivnosti na nacionalnoj razini – potpori, osnaživanju i izgradnji kapaciteta organizacija civilnog društva aktivnih u promicanju ljudskih prava, čijim se aktivnostima olakšava strateška provedba prava na temelju prava EU-a i Povelje EU-a o temeljnim pravima, uključujući putem aktivnosti zagovaranja i nadzora, kao i promicanju, zaštiti i podizanju razine osviještenosti o zajedničkim vrijednostima Unije na nacionalnoj razini. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Neovisna tijela za ljudska prava i organizacije civilnog društva imaju ključnu ulogu u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije, uključujući Povelju EU-a o temeljnim pravima. Kao što je navedeno u Rezoluciji Europskog parlamenta od 18. travnja 2018., odgovarajuća financijska potpora ključna je za razvoj poticajnog i održivog okruženja za organizacije civilnog društva kako bi mogle ojačati svoju ulogu i obavljati svoje zadaće neovisno i djelotvorno. Financijskim bi se sredstvima EU-a stoga trebalo pridonijeti – dopunjavanjem aktivnosti na nacionalnoj razini – potpori, osnaživanju i izgradnji kapaciteta organizacija civilnog društva aktivnih u promicanju ljudskih prava, čijim se aktivnostima olakšava strateška provedba prava na temelju prava EU-a i Povelje EU-a o temeljnim pravima, uključujući putem aktivnosti zagovaranja i nadzora, kao i promicanju, zaštiti i podizanju razine osviještenosti o zajedničkim vrijednostima Unije na nacionalnoj razini.

Neovisna tijela za ljudska prava i organizacije civilnog društva imaju ključnu ulogu u promicanju i zaštiti zajedničkih vrijednosti EU-a iz članka 2. UEU-a i podizanju razine osviještenosti o njima te u doprinosu stvarnom uživanju prava zajamčenih na temelju zakonodavstva Unije, uključujući Povelju EU-a o temeljnim pravima. Kao što je navedeno u Rezoluciji Europskog parlamenta od 18. travnja 2018., odgovarajuća
  i dovoljna
  financijska potpora ključna je za razvoj poticajnog i održivog okruženja za organizacije civilnog društva kako bi mogle ojačati svoju ulogu i obavljati svoje zadaće neovisno i djelotvorno. Financijskim bi se sredstvima EU-a stoga trebalo pridonijeti – dopunjavanjem aktivnosti na nacionalnoj razini – potpori, osnaživanju i izgradnji kapaciteta organizacija civilnog društva aktivnih u promicanju ljudskih prava, čijim se aktivnostima olakšava strateška provedba prava na temelju prava EU-a i Povelje EU-a o temeljnim pravima, uključujući putem aktivnosti zagovaranja i nadzora, kao i promicanju, zaštiti i podizanju razine osviještenosti o zajedničkim vrijednostima Unije na nacionalnoj razini.

Obrazloženje

Da bi se izbjegle frustracije i potakle inicijative dionika, važno je predvidjeti proračun koji će omogućiti potporu za najveći mogući broj podnesenih projekata.

Amandman 8.

Uvodna izjava (21)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije potrebno je osigurati europsku dodanu vrijednost svih provedenih djelovanja te njihovu komplementarnost s aktivnostima država članica, a potrebno je težiti dosljednosti, komplementarnosti i sinergijama s programima financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno unutar Fonda za pravosuđe, prava i vrijednosti i stoga s programom Pravosuđe, kao i programom Kreativna Europa i programom Erasmus+, kako bi se ostvario potencijal kulturnih hibrida u području kulture, medija, umjetnosti, obrazovanja i kreativnosti. Potrebno je stvoriti sinergije s drugim europskim programima financiranja, posebno u području zapošljavanja, unutarnjeg tržišta, poduzetništva, mladih, zdravlja, građanstva, pravosuđa, migracija, sigurnosti, istraživanja, inovacija, tehnologije, industrije, kohezije, turizma, vanjskih odnosa, trgovine i razvoja. | Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije potrebno je osigurati europsku dodanu vrijednost svih provedenih djelovanja te njihovu komplementarnost s aktivnostima
  država članica te lokalnih i regionalnih vlasti, u skladu s načelom supsidijarnosti
  , a potrebno je težiti dosljednosti, komplementarnosti i sinergijama s programima financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno unutar Fonda za pravosuđe, prava i vrijednosti i stoga s programom Pravosuđe, kao i programom Kreativna Europa i programom Erasmus+, kako bi se ostvario potencijal kulturnih hibrida u području kulture, medija, umjetnosti, obrazovanja i kreativnosti. Potrebno je stvoriti sinergije s drugim europskim programima financiranja, posebno u području zapošljavanja, unutarnjeg tržišta, poduzetništva, mladih, zdravlja, građanstva, pravosuđa, migracija, sigurnosti, istraživanja, inovacija, tehnologije, industrije, kohezije, turizma, vanjskih odnosa, trgovine i razvoja
  te poticati razvoj novih sinergija provedbom inovativnih međusektorskih mjera
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije potrebno je osigurati europsku dodanu vrijednost svih provedenih djelovanja te njihovu komplementarnost s aktivnostima država članica, a potrebno je težiti dosljednosti, komplementarnosti i sinergijama s programima financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno unutar Fonda za pravosuđe, prava i vrijednosti i stoga s programom Pravosuđe, kao i programom Kreativna Europa i programom Erasmus+, kako bi se ostvario potencijal kulturnih hibrida u području kulture, medija, umjetnosti, obrazovanja i kreativnosti. Potrebno je stvoriti sinergije s drugim europskim programima financiranja, posebno u području zapošljavanja, unutarnjeg tržišta, poduzetništva, mladih, zdravlja, građanstva, pravosuđa, migracija, sigurnosti, istraživanja, inovacija, tehnologije, industrije, kohezije, turizma, vanjskih odnosa, trgovine i razvoja.

Kako bi se osigurala učinkovita dodjela sredstava iz općeg proračuna Unije potrebno je osigurati europsku dodanu vrijednost svih provedenih djelovanja te njihovu komplementarnost s aktivnostima
  država članica te lokalnih i regionalnih vlasti, u skladu s načelom supsidijarnosti
  , a potrebno je težiti dosljednosti, komplementarnosti i sinergijama s programima financiranja kojima se podupiru međusobno usko povezana područja politike, posebno unutar Fonda za pravosuđe, prava i vrijednosti i stoga s programom Pravosuđe, kao i programom Kreativna Europa i programom Erasmus+, kako bi se ostvario potencijal kulturnih hibrida u području kulture, medija, umjetnosti, obrazovanja i kreativnosti. Potrebno je stvoriti sinergije s drugim europskim programima financiranja, posebno u području zapošljavanja, unutarnjeg tržišta, poduzetništva, mladih, zdravlja, građanstva, pravosuđa, migracija, sigurnosti, istraživanja, inovacija, tehnologije, industrije, kohezije, turizma, vanjskih odnosa, trgovine i razvoja
  te poticati razvoj novih sinergija provedbom inovativnih međusektorskih mjera
  .

Obrazloženje

Budući da lokalne i regionalne vlasti također aktivno djeluju, države i Europska unija trebaju voditi računa o njihovom djelovanju kako bi se osigurala opća usklađenost, komplementarnost i sinergija.

Radna skupina za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije”10. srpnja 2018. donijela je zaključke u kojima preporučuje novi pristup „aktivne supsidijarnosti”, kojim će se zakonodavstvu EU-a osigurati dodana vrijednost u korist građana i koji će u državama članicama dovesti do većeg preuzimanja odgovornosti za odluke EU-a.

Treba ustrajati na poduzimanju novih inovativnih mjera kojima se potiče osjećaj europskog identiteta i sudjelovanje građana, uključujući uspostavljanje programa Erasmus za lokalno i regionalno izabrane predstavnike ili mreže „europskih dopisnika” po uzoru na Austriju.

Amandman 9.

Uvodna izjava (24)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Vrste financiranja i načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. | Vrste financiranja i načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
| | Mjerama se što je više moguće treba ograničiti administrativno opterećenje podnositelja zahtjeva i osigurati pristup sredstvima za sve organizacije koje bi mogle podnijeti zahtjev. Trebalo bi uvesti dvoetapni postupak prijave, koji bi se sastojao od kratkog nacrta projekta u kojem bi se predstavili razlozi njegove prihvatljivosti i cjelovite prijave u slučaju izglednog financiranja. Kad god je to izvedivo, prijave treba prihvaćati u elektroničkom obliku. Podnositelji zahtjeva moraju imati pristup nacionalnoj kontaktnoj točki koja će im pružiti potporu, odgovoriti na sve njihove upite o postupku prijave i provjeriti, prije slanja prijave, je li ona potpuna. EU će učiniti sve što je u njegovoj moći da svim potencijalnim korisnicima pruži informacije o mogućnostima financiranja kako bi osigurao uključenost raznovrsnih organizacija iz raznih država članica i partnerskih zemalja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Vrste financiranja i načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

Vrste financiranja i načini provedbe predviđeni ovom Uredbom trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

Mjerama se što je više moguće treba ograničiti administrativno opterećenje podnositelja zahtjeva i osigurati pristup sredstvima za sve organizacije koje bi mogle podnijeti zahtjev. Trebalo bi uvesti dvoetapni postupak prijave, koji bi se sastojao od kratkog nacrta projekta u kojem bi se predstavili razlozi njegove prihvatljivosti i cjelovite prijave u slučaju izglednog financiranja. Kad god je to izvedivo, prijave treba prihvaćati u elektroničkom obliku. Podnositelji zahtjeva moraju imati pristup nacionalnoj kontaktnoj točki koja će im pružiti potporu, odgovoriti na sve njihove upite o postupku prijave i provjeriti, prije slanja prijave, je li ona potpuna. EU će učiniti sve što je u njegovoj moći da svim potencijalnim korisnicima pruži informacije o mogućnostima financiranja kako bi osigurao uključenost raznovrsnih organizacija iz raznih država članica i partnerskih zemalja.

Obrazloženje

Pojednostavljenje postupka prijave od ključne je važnosti, osobito za one koji se prijavljuju prvi put te manje zajednice i neprofitne organizacije. Važno je na najbolji način pružiti što više informacija o mogućnostima koje se nude svim lokalnim i regionalnim vlastima i potencijalno zainteresiranim drugim dionicima i time izbjeći da koristi imaju samo povlašteni partneri EU-a ili najbolje informirane organizacije. Europski dopisnici od velike su važnosti i u tekstu Europske komisije ih treba naglasiti.

Amandman 10.

Uvodna izjava (28)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Imajući na umu važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s Unijinom obvezom provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovim ciljevima održivog razvoja, ovaj će Program pridonijeti uključivanju klimatskih pitanja i ostvarivanju općeg cilja podupiranja klimatskih ciljeva s 25 % proračunskih rashoda EU-a. Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja. | Imajući na umu važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s Unijinom obvezom provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovim ciljevima održivog razvoja,
  kao i to da se zajedničkim mjerama koje se u tim područjima poduzimaju na različitim razinama može razviti osjećaj građanstva i pripadnosti
  , ovaj će Program pridonijeti uključivanju klimatskih pitanja i ostvarivanju općeg cilja podupiranja klimatskih ciljeva s 25 % proračunskih rashoda EU-a. Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja
  , a postojeće lokalne inicijative će se podržati
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Imajući na umu važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s Unijinom obvezom provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovim ciljevima održivog razvoja, ovaj će Program pridonijeti uključivanju klimatskih pitanja i ostvarivanju općeg cilja podupiranja klimatskih ciljeva s 25 % proračunskih rashoda EU-a. Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja.

Imajući na umu važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s Unijinom obvezom provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovim ciljevima održivog razvoja,
  kao i to da se zajedničkim mjerama koje se u tim područjima poduzimaju na različitim razinama može razviti osjećaj građanstva i pripadnosti
  , ovaj će Program pridonijeti uključivanju klimatskih pitanja i ostvarivanju općeg cilja podupiranja klimatskih ciljeva s 25 % proračunskih rashoda EU-a. Relevantne će se aktivnosti utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja
  , a postojeće lokalne inicijative će se podržati
  .

Obrazloženje

Mjere koje se poduzimaju u vezi s klimatskim promjenama i ostvarenjem širih UN-ovih ciljeva održivog razvoja izravno su povezane sa stvaranjem uključivog društva i jačaju osjećaj građanstva i pripadnosti. Građane treba informirati o međunarodnim klimatskim izazovima, ali ih i uključiti u zajedničko djelovanje. To se može naglasiti u zakonodavstvu, tim više što sinergije između programa „Prava i vrijednosti” i borbe protiv klimatskih promjena nisu dovoljno objašnjene.

Umjesto osmišljavanja novih mjera, EU treba podržati one već postojeće; informativne kampanje i kampanje za podizanje svijesti često se provode na lokalnoj razini.

Amandman 11.

Uvodna izjava (29)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje tako da se pritom izbjegnu prekomjerni propisi i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Programa na terenu. | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje tako da se pritom izbjegnu prekomjerni propisi i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Programa na terenu
  u suradnji s relevantnim lokalnim i regionalnim vlastima i u skladu s načelom aktivne supsidijarnosti
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje tako da se pritom izbjegnu prekomjerni propisi i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Programa na terenu.

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje tako da se pritom izbjegnu prekomjerni propisi i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Programa na terenu
  u suradnji s relevantnim lokalnim i regionalnim vlastima i u skladu s načelom aktivne supsidijarnosti
  .

Obrazloženje

Radna skupina za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije”10. srpnja 2018. donijela je zaključke u kojima preporučuje novi pristup „aktivne supsidijarnosti”, kojim će se zakonodavstvu EU-a osigurati dodana vrijednost u korist građana i koji će u državama članicama dovesti do većeg preuzimanja odgovornosti za odluke EU-a.

Amandman 12.

Poglavlje I. članak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Ovom se Uredbom utvrđuje program Prava
  i
  vrijednosti (dalje u tekstu „Program”). | Ovom se Uredbom utvrđuje program Prava, vrijednosti
  i građanstvo
  (dalje u tekstu „Program”). |
| Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja. | Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Ovom se Uredbom utvrđuje program Prava
  i
  vrijednosti (dalje u tekstu „Program”).

Ovom se Uredbom utvrđuje program Prava, vrijednosti
  i građanstvo
  (dalje u tekstu „Program”).

Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Obrazloženje

Naziv programa treba biti u skladu s njegovim ciljevima i mjerama. Dio programa koji se odnosi na građanstvo od ključne je važnosti te stoga tu riječ treba dodati u naslov programa.

Amandman 13.

Poglavlje I. članak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Opći je cilj Programa očuvanje i promicanje prava i vrijednosti kako su utvrđeni u Ugovorima EU-a, uključujući podupiranjem organizacija civilnog društva, radi očuvanja otvorenih, demokratskih i uključivih društava. | 1.   Opći je cilj Programa očuvanje i promicanje prava i vrijednosti kako su utvrđeni u Ugovorima EU-a, uključujući podupiranjem organizacija civilnog društva,
  lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih predstavnika,
  radi očuvanja otvorenih, demokratskih i uključivih društava. |
| 2.   U okviru općeg cilja utvrđenog u stavku 1. Program ima sljedeće posebne ciljeve koji odgovaraju sljedećim potprogramima: | 2.   U okviru općeg cilja utvrđenog u stavku 1. Program ima sljedeće posebne ciljeve koji odgovaraju sljedećim potprogramima: |
| (a) | promicanje jednakosti i prava (potprogram Jednakost i prava); |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Opći je cilj Programa očuvanje i promicanje prava i vrijednosti kako su utvrđeni u Ugovorima EU-a, uključujući podupiranjem organizacija civilnog društva, radi očuvanja otvorenih, demokratskih i uključivih društava.

1.   Opći je cilj Programa očuvanje i promicanje prava i vrijednosti kako su utvrđeni u Ugovorima EU-a, uključujući podupiranjem organizacija civilnog društva,
  lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih predstavnika,
  radi očuvanja otvorenih, demokratskih i uključivih društava.

2.   U okviru općeg cilja utvrđenog u stavku 1. Program ima sljedeće posebne ciljeve koji odgovaraju sljedećim potprogramima:

2.   U okviru općeg cilja utvrđenog u stavku 1. Program ima sljedeće posebne ciljeve koji odgovaraju sljedećim potprogramima:

(a)

promicanje jednakosti i prava (potprogram Jednakost i prava);

| (a) | promicanje jednakosti i prava (potprogram Jednakost i prava); |
| --- | --- |

(a)

promicanje jednakosti i prava (potprogram Jednakost i prava);

| (b) | promicanje uključivanja građana i njihova sudjelovanja u demokratskom životu Unije (potprogram Uključivanje i sudjelovanje građana); |
| --- | --- |

(b)

promicanje uključivanja građana i njihova sudjelovanja u demokratskom životu Unije (potprogram Uključivanje i sudjelovanje građana);

| (b) | promicanje uključivanja građana i njihova sudjelovanja u demokratskom životu Unije (potprogram Uključivanje i sudjelovanje građana); |
| --- | --- |

(b)

promicanje uključivanja građana i njihova sudjelovanja u demokratskom životu Unije (potprogram Uključivanje i sudjelovanje građana);

| (c) | suzbijanje nasilja (potprogram Daphne). |
| --- | --- |

(c)

suzbijanje nasilja (potprogram Daphne).

| (c) | suzbijanje nasilja (potprogram Daphne). |
| --- | --- |

(c)

suzbijanje nasilja (potprogram Daphne).

Obrazloženje

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti korisnici su sredstava ovog programa i imaju važnu ulogu, posebice u poticanju sudjelovanja građana EU-a i zaštiti njihovih prava. Udruženja lokalnih i regionalnih vlasti imala su veliku ulogu u širenju programa i dalje u njemu sudjeluju.

Amandman 14.

Amandman 14.

Poglavlje I. članak 4. točka (b) i nova točka (c)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (b) | [...] promicanje građanskog i demokratskog sudjelovanja omogućavajući građanima i predstavničkim udrugama da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(b)

[...] promicanje građanskog i demokratskog sudjelovanja omogućavajući građanima i predstavničkim udrugama da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije;

| (b) | [...] promicanje građanskog i demokratskog sudjelovanja na
  nacionalnoj i europskoj razini
  omogućavajući građanima i predstavničkim udrugama da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja
  na podnacionalnoj i nacionalnoj razini te razini
  Unije; |
| --- | --- |

(b)

[...] promicanje građanskog i demokratskog sudjelovanja na
  nacionalnoj i europskoj razini
  omogućavajući građanima i predstavničkim udrugama da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja
  na podnacionalnoj i nacionalnoj razini te razini
  Unije;

nacionalnoj i europskoj razini

na podnacionalnoj i nacionalnoj razini te razini

| (c) | razvijanje novih inovativnih mjera, posebice usmjerenih na lokalno i regionalno izabrane predstavnike te dužnosnike i druge zaposlenike lokalnih i regionalnih tijela, uz, primjerice, razvoj programa mobilnosti, osposobljavanja i razmjene namijenjenih lokalno i regionalno izabranim predstavnicima te uspostavu mreže „općinskih savjetnika” zaduženih za europska pitanja po uzoru na austrijski model, koji bi prikupljali informacije o europskim aktualnostima i služili kao sučelje između građana i Europske unije. |
| --- | --- |

(c)

(c)

razvijanje novih inovativnih mjera, posebice usmjerenih na lokalno i regionalno izabrane predstavnike te dužnosnike i druge zaposlenike lokalnih i regionalnih tijela, uz, primjerice, razvoj programa mobilnosti, osposobljavanja i razmjene namijenjenih lokalno i regionalno izabranim predstavnicima te uspostavu mreže „općinskih savjetnika” zaduženih za europska pitanja po uzoru na austrijski model, koji bi prikupljali informacije o europskim aktualnostima i služili kao sučelje između građana i Europske unije.

razvijanje novih inovativnih mjera, posebice usmjerenih na lokalno i regionalno izabrane predstavnike te dužnosnike i druge zaposlenike lokalnih i regionalnih tijela, uz, primjerice, razvoj programa mobilnosti, osposobljavanja i razmjene namijenjenih lokalno i regionalno izabranim predstavnicima te uspostavu mreže „općinskih savjetnika” zaduženih za europska pitanja po uzoru na austrijski model, koji bi prikupljali informacije o europskim aktualnostima i služili kao sučelje između građana i Europske unije.

Obrazloženje

Obrazloženje

Sudjelovanje građana često počinje na lokalnoj razini, ako se oni u svom svakodnevnom životu susreću s problemima u pogledu obrazovanja svoje djece ili mobilnosti. Program treba podržati sudjelovanje građana na lokalnoj razini jer je to prvi korak ka sudjelovanju na višoj (nacionalnoj ili europskoj) razini. Kampanje za podizanje svijesti na lokalnoj razini mogu biti povezane sa sudjelovanjem građana na europskoj razini.

U ovom trenutku su mogućnosti za sudjelovanje građana u rješavanju europskih pitanja i dalje ograničene i ne funkcioniraju optimalno. Kako bi se izbjegle frustracije ili obeshrabrenje, treba razviti mogućnosti izjašnjavanja na svim razinama, uključujući i lokalnu.

Za poticanje sudjelovanja građana nužni su lokalno i regionalno izabrani predstavnici, dužnosnici i drugi zaposlenici lokalnih i regionalnih tijela koji su prošli osposobljavanje o pitanjima i politikama povezanima s EU-om i koji posjeduju potpune informacije o aktualnim europskim temama. Oni mogu poslužiti kao sučelje između građana i EU-a koje će građane informirati i odgovarati na njihova pitanja. Time bi se pridonijelo ponovnom povezivanju EU-a s građanima, potaknuo interes građana za europske teme i odgovorilo na pitanja građana uz istodobno poticanje njihovog sudjelovanja i osjećaja pripadnosti.

Amandman 15.

Amandman 15.

Poglavlje I. članak 6. stavci 1. i 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi [
  641 705 000
  ] EUR u tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi [
  1 100 000 000
  ] EUR u tekućim cijenama. |
| 2.   U okviru iznosa navedenog u stavku 1. sljedeći se okvirni iznos dodjeljuje sljedećem cilju: | 2.   U okviru iznosa navedenog u stavku 1. sljedeći se okvirni iznos dodjeljuje sljedećem cilju: |
| (a) | [
  408 705 000
  ] EUR za posebne ciljeve iz članka 2 stavka 2. točke (a) i članka 2. stavka 2. točke (c); |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi [
  641 705 000
  ] EUR u tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi [
  1 100 000 000
  ] EUR u tekućim cijenama.

2.   U okviru iznosa navedenog u stavku 1. sljedeći se okvirni iznos dodjeljuje sljedećem cilju:

2.   U okviru iznosa navedenog u stavku 1. sljedeći se okvirni iznos dodjeljuje sljedećem cilju:

(a)

[
  408 705 000
  ] EUR za posebne ciljeve iz članka 2 stavka 2. točke (a) i članka 2. stavka 2. točke (c);

408 705 000

| (a) | [
  450 000 000
  ] EUR za posebne ciljeve iz članka 2 stavka 2. točke (a) i članka 2. stavka 2. točke (c); |
| --- | --- |

(a)

[
  450 000 000
  ] EUR za posebne ciljeve iz članka 2 stavka 2. točke (a) i članka 2. stavka 2. točke (c);

450 000 000

| (b) | [
  233 000 000
  ] EUR za posebni cilj iz članka 2. stavka 2. točke (b). |
| --- | --- |

(b)

[
  233 000 000
  ] EUR za posebni cilj iz članka 2. stavka 2. točke (b).

233 000 000

| (b) | [
  650 000 000
  ] EUR za posebni cilj iz članka 2. stavka 2. točke (b). |
| --- | --- |

(b)

[
  650 000 000
  ] EUR za posebni cilj iz članka 2. stavka 2. točke (b).

650 000 000

Obrazloženje

Obrazloženje

Treba povećati ukupni proračun za instrumenta Prava i vrijednosti zbog golemih izazova s kojima se EU suočava kao zajednica vrijednosti utemeljena na pravima.

Amandman 16.

Amandman 16.

Poglavlje III. članak 16. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću. | 5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
  U skladu sa sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva, građani i drugi dionici u roku od četiri tjedna mogu dati svoje mišljenje o nacrtu teksta delegiranog akta. S Europskim gospodarskim i socijalnim odborom i Odborom regija mora se savjetovati o nacrtu teksta jer su oni upoznati s iskustvima nevladinih organizacija te lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi programa. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
  U skladu sa sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva, građani i drugi dionici u roku od četiri tjedna mogu dati svoje mišljenje o nacrtu teksta delegiranog akta. S Europskim gospodarskim i socijalnim odborom i Odborom regija mora se savjetovati o nacrtu teksta jer su oni upoznati s iskustvima nevladinih organizacija te lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi programa.

Obrazloženje

Obrazloženje

S obzirom na stručnost i na radne odnose s civilnim društvom i lokalnim i regionalnim vlastima, mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora i Europskog odbora regija od ključne je važnosti za delegirane akte programa. U obzir treba uzeti iskustva koja su NVO-i i lokalne i regionalne vlasti stekle u provedbi mjera, posebice uz pomoć mišljenja EGSO-a i OR-a.

Amandman 17.

Amandman 17.

Poglavlje IV. članak 18. stavak 2. i novi stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i priopćavanja u pogledu Programa, njegovih djelovanja i rezultata. Financijska sredstva dodijeljena Programu troše se i na institucijsko priopćavanje političkih prioriteta Unije ako se oni odnose na ciljeve navedene u članku 2. | 2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i priopćavanja u pogledu Programa, njegovih djelovanja i rezultata
  , i to posebice putem mreže informativnih centara Europe Direct.
  Financijska sredstva dodijeljena Programu troše se i na institucijsko priopćavanje političkih prioriteta Unije ako se oni odnose na ciljeve navedene u članku 2. |
| | 3.   
  EU će učiniti sve što je u njegovoj moći da svim potencijalnim korisnicima pruži informacije o mogućnostima financiranja kako bi osigurao uključenost raznovrsnih organizacija iz raznih država članica i partnerskih zemalja. Podnositelji zahtjeva imat će pristup kontaktnoj točki koja će im pružiti potporu, odgovoriti na sve upite o postupku prijave i provjeriti, prije nego što svoju prijavu pošalju, je li ona potpuna. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i priopćavanja u pogledu Programa, njegovih djelovanja i rezultata. Financijska sredstva dodijeljena Programu troše se i na institucijsko priopćavanje političkih prioriteta Unije ako se oni odnose na ciljeve navedene u članku 2.

2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i priopćavanja u pogledu Programa, njegovih djelovanja i rezultata
  , i to posebice putem mreže informativnih centara Europe Direct.
  Financijska sredstva dodijeljena Programu troše se i na institucijsko priopćavanje političkih prioriteta Unije ako se oni odnose na ciljeve navedene u članku 2.

3.   
  EU će učiniti sve što je u njegovoj moći da svim potencijalnim korisnicima pruži informacije o mogućnostima financiranja kako bi osigurao uključenost raznovrsnih organizacija iz raznih država članica i partnerskih zemalja. Podnositelji zahtjeva imat će pristup kontaktnoj točki koja će im pružiti potporu, odgovoriti na sve upite o postupku prijave i provjeriti, prije nego što svoju prijavu pošalju, je li ona potpuna.

Obrazloženje

Obrazloženje

Važno je na najbolji način pružiti što više informacija o mogućnostima koje se nude svim lokalnim i regionalnim vlastima i drugim potencijalno zainteresiranim dionicima i time izbjeći da koristi imaju samo povlašteni partneri EU-a ili najbolje informirane organizacije. Europski dopisnici od velike su važnosti i u tekstu Europske komisije ih treba naglasiti. Mreža informacijskih centara Europe Direct učinkovita je i lokalno umrežena. Informativno i komunikacijsko djelovanje putem tih centara omogućava postizanje rezultata bez povećanja troškova.

Amandman 18.

Amandman 18.

Prilog I. točka (g)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (g) | okupljanja Europljana različitih državljanstava i kultura dajući im mogućnost da sudjeluju u aktivnostima bratimljenja gradova; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(g)

okupljanja Europljana različitih državljanstava i kultura dajući im mogućnost da sudjeluju u aktivnostima bratimljenja gradova;

| (g) | okupljanja Europljana različitih državljanstava i kultura dajući im mogućnost da sudjeluju u aktivnostima bratimljenja gradova
  i ruralnih zajednica kao i u projektima koji podrazumijevaju prekograničnu suradnju
  ; |
| --- | --- |

(g)

okupljanja Europljana različitih državljanstava i kultura dajući im mogućnost da sudjeluju u aktivnostima bratimljenja gradova
  i ruralnih zajednica kao i u projektima koji podrazumijevaju prekograničnu suradnju
  ;

i ruralnih zajednica kao i u projektima koji podrazumijevaju prekograničnu suradnju

Obrazloženje

Obrazloženje

U programu „Prava i vrijednosti” treba uzeti u obzir i projekte prekogranične suradnje jer doprinose osjećaju pripadnosti, jačanju europskog identiteta i nadilaženju nacionalnih razlika.

Amandman 19.

Amandman 19.

Prilog I. točka (h)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (h) | poticanja i olakšavanja aktivnog sudjelovanja u stvaranju demokratičnije Unije, kao i jačanja svijesti o pravima i vrijednostima pružanjem potpore organizacijama civilnog društva; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(h)

poticanja i olakšavanja aktivnog sudjelovanja u stvaranju demokratičnije Unije, kao i jačanja svijesti o pravima i vrijednostima pružanjem potpore organizacijama civilnog društva;

| (h) | poticanja i olakšavanja aktivnog sudjelovanja u stvaranju demokratičnije Unije, kao i jačanja svijesti o pravima i vrijednostima pružanjem potpore organizacijama civilnog društva
  , lokalnim i regionalnim vlastima te njihovim predstavničkim udruženjima
  ; |
| --- | --- |

(h)

poticanja i olakšavanja aktivnog sudjelovanja u stvaranju demokratičnije Unije, kao i jačanja svijesti o pravima i vrijednostima pružanjem potpore organizacijama civilnog društva
  , lokalnim i regionalnim vlastima te njihovim predstavničkim udruženjima
  ;

, lokalnim i regionalnim vlastima te njihovim predstavničkim udruženjima

Obrazloženje

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti korisnici su sredstava ovog programa i imaju važnu ulogu, posebice u poticanju sudjelovanja građana EU-a i zaštiti njihovih prava. Udruženja lokalnih i regionalnih vlasti imala su veliku ulogu u širenju programa te i dalje u njemu sudjeluju.

Amandman 20.

Amandman 20.

Prilog I. točka (j)

| Prijedlog Komisije | Amandman |
| --- | --- |
| (j) | razvoja kapaciteta europskih mreža radi promicanja i daljnjeg razvoja prava, ciljeva politike i strategija Unije, kao i organizacija civilnog društva aktivnih u područjima obuhvaćenima Programom; |

Prijedlog Komisije

Amandman

(j)

razvoja kapaciteta europskih mreža radi promicanja i daljnjeg razvoja prava, ciljeva politike i strategija Unije, kao i organizacija civilnog društva aktivnih u područjima obuhvaćenima Programom;

| (j) | razvoja kapaciteta europskih mreža
  uz pomoć višegodišnjih bespovratnih sredstava za poslovanje
  radi promicanja i daljnjeg razvoja prava Unije
  i jačanja kritičkih rasprava koje se odozgo prema gore vode o
  ciljev
  im
  a politike i strategija
  ma
  , kao i organizacija civilnog društva
  , lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih predstavničkih udruženja
  aktivnih u područjima obuhvaćenima Programom; |
| --- | --- |

(j)

razvoja kapaciteta europskih mreža
  uz pomoć višegodišnjih bespovratnih sredstava za poslovanje
  radi promicanja i daljnjeg razvoja prava Unije
  i jačanja kritičkih rasprava koje se odozgo prema gore vode o
  ciljev
  im
  a politike i strategija
  ma
  , kao i organizacija civilnog društva
  , lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih predstavničkih udruženja
  aktivnih u područjima obuhvaćenima Programom;

uz pomoć višegodišnjih bespovratnih sredstava za poslovanje

i jačanja kritičkih rasprava koje se odozgo prema gore vode o

im

ma

, lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih predstavničkih udruženja

Obrazloženje

Obrazloženje

Civilno društvo izuzetno je važno, no lokalne i regionalne vlasti i njihove predstavničke udruge na lokalnoj i regionalnoj razini imaju ključnu ulogu u postizanju općih ciljeva programa, a posebice u okviru posebnih ciljeva iz članka 2. stavka 2.

Amandman 21.

Amandman 21.

Prilog I. točka (l)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (l) | nove inovativne mjere posebice namijenjene lokalno i regionalno izabranim predstavnicima, kao i dužnosnicima i drugim zaposlenicima lokalnih i regionalnih tijela, uz, primjerice, razvoj programa mobilnosti, osposobljavanja i razmjene za lokalno i regionalno izabranih predstavnika te uspostavu europskih dopisnika po uzoru na austrijski model, koji bi primali informacije o europskim aktualnostima i služili kao sučelje između građana i Europske unije. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(l)

(l)

nove inovativne mjere posebice namijenjene lokalno i regionalno izabranim predstavnicima, kao i dužnosnicima i drugim zaposlenicima lokalnih i regionalnih tijela, uz, primjerice, razvoj programa mobilnosti, osposobljavanja i razmjene za lokalno i regionalno izabranih predstavnika te uspostavu europskih dopisnika po uzoru na austrijski model, koji bi primali informacije o europskim aktualnostima i služili kao sučelje između građana i Europske unije.

nove inovativne mjere posebice namijenjene lokalno i regionalno izabranim predstavnicima, kao i dužnosnicima i drugim zaposlenicima lokalnih i regionalnih tijela, uz, primjerice, razvoj programa mobilnosti, osposobljavanja i razmjene za lokalno i regionalno izabranih predstavnika te uspostavu europskih dopisnika po uzoru na austrijski model, koji bi primali informacije o europskim aktualnostima i služili kao sučelje između građana i Europske unije.

Obrazloženje

Obrazloženje

Za poticanje sudjelovanja građana nužni su lokalno i regionalno izabrani predstavnici, dužnosnici i drugi zaposlenici lokalnih i regionalnih tijela koji su prošli osposobljavanje o pitanjima i politikama povezanima s EU-om i koji posjeduju potpune informacije o aktualnim europskim temama. Oni mogu poslužiti kao sučelje između građana i EU-a koje će građane informirati i odgovarati na njihova pitanja. Time bi se pridonijelo ponovnom povezivanju EU-a s građanima, potaknuo interes građana za europske teme i odgovorilo na pitanja građana uz istodobno poticanje njihovog sudjelovanja i osjećaja pripadnosti.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja Prijedlog Europske komisije o VFO-u koji sadrži poglavlje II. o ulaganju u ljudski kapital, socijalnu koheziju i vrijednosti; podsjeća na to da je OR taj koncept već predložio u svom izvješću o Erasmusu za lokalno i regionalno izabrane predstavnike; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja Prijedlog Europske komisije o VFO-u koji sadrži poglavlje II. o ulaganju u ljudski kapital, socijalnu koheziju i vrijednosti; podsjeća na to da je OR taj koncept već predložio u svom izvješću o Erasmusu za lokalno i regionalno izabrane predstavnike;

| 2. | pozdravlja Prijedlog uredbe za uspostavu programa „Prava i vrijednosti”, čija su tri cilja od najveće važnosti za sve razine vlasti i u skladu su s mišljenjima koje je OR već iznio u raznim izvješćima i svom programu rada; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja Prijedlog uredbe za uspostavu programa „Prava i vrijednosti”, čija su tri cilja od najveće važnosti za sve razine vlasti i u skladu su s mišljenjima koje je OR već iznio u raznim izvješćima i svom programu rada;

| 3. | ipak, izražava žaljenje zbog toga što se u imenu fonda ne spominje riječ „građanstvo” premda je taj pojam u središtu mjera koje dionici trebaju provesti, i to posebice, kako se ističe u tekstu Komisije, u kontekstu nedostatka povjerenja u državama članicama, između njih i prema Europi i sve izraženijeg ekstremizma; |
| --- | --- |

3.

ipak, izražava žaljenje zbog toga što se u imenu fonda ne spominje riječ „građanstvo” premda je taj pojam u središtu mjera koje dionici trebaju provesti, i to posebice, kako se ističe u tekstu Komisije, u kontekstu nedostatka povjerenja u državama članicama, između njih i prema Europi i sve izraženijeg ekstremizma;

| 4. | u potpunosti podržava i dijeli ciljeve Komisije u pogledu borbe protiv nasilja te promicanja europskih prava bez diskriminacije (posebice u odnosu na osobe s invaliditetom), rodne jednakosti i prava na privatnost. Izražava želju da se uvedu posebne mjere za ostvarenje rodne jednakosti i za borbu protiv diskriminacije i rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

4.

u potpunosti podržava i dijeli ciljeve Komisije u pogledu borbe protiv nasilja te promicanja europskih prava bez diskriminacije (posebice u odnosu na osobe s invaliditetom), rodne jednakosti i prava na privatnost. Izražava želju da se uvedu posebne mjere za ostvarenje rodne jednakosti i za borbu protiv diskriminacije i rodno uvjetovanog nasilja;

| 5. | pozdravlja prijedlog Komisije da se programi „Prava i vrijednosti” i „Pravosuđe” objedine u zajednički fond, čime bi se omogućilo pojednostavljenje postupaka te povećanje njihove vidljivosti i dopuštene proračunske fleksibilnosti među programima; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja prijedlog Komisije da se programi „Prava i vrijednosti” i „Pravosuđe” objedine u zajednički fond, čime bi se omogućilo pojednostavljenje postupaka te povećanje njihove vidljivosti i dopuštene proračunske fleksibilnosti među programima;

| 6. | pozdravlja novi pravni temelj koji je odabrala Komisija i u tom kontekstu ističe nužnost primjene načela „aktivne supsidijarnosti” definiranog u konačnom izvješću Radne skupine za supsidijarnost; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja novi pravni temelj koji je odabrala Komisija i u tom kontekstu ističe nužnost primjene načela „aktivne supsidijarnosti” definiranog u konačnom izvješću Radne skupine za supsidijarnost;

| 7. | uviđa da su prijedlozi Komisije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

7.

uviđa da su prijedlozi Komisije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 8. | izražava žaljenje zbog toga što iznosi izdvojeni za ovaj fond nisu povećani s obzirom na broj zahtjeva i potrebu da se učini više; stoga traži da se ukupna omotnica za program „Prava i vrijednosti” poveća na 1,1 milijardu EUR, od čega bi se 513 milijuna (jedan euro po građaninu EU-a) trebalo izdvojiti za bratimljenje gradova, umrežavanje građana i njihovih lokalnih i regionalnih vlasti te uvođenje novih inovativnih mjera namijenjenih lokalnim i regionalnim izabranim predstavnicima; |
| --- | --- |

8.

izražava žaljenje zbog toga što iznosi izdvojeni za ovaj fond nisu povećani s obzirom na broj zahtjeva i potrebu da se učini više; stoga traži da se ukupna omotnica za program „Prava i vrijednosti” poveća na 1,1 milijardu EUR, od čega bi se 513 milijuna (jedan euro po građaninu EU-a) trebalo izdvojiti za bratimljenje gradova, umrežavanje građana i njihovih lokalnih i regionalnih vlasti te uvođenje novih inovativnih mjera namijenjenih lokalnim i regionalnim izabranim predstavnicima;

| 9. | želi da se uspostavi učinkovita komunikacija kako bi se osiguralo da svi potencijalni podnositelji zahtjeva budu obaviješteni o mogućnostima financiranja. Lokalne i regionalne vlasti treba izravno obavještavati o mjerama za koje se mogu prijaviti, posebno u pogledu sudjelovanja građana. U tom pogledu od koristi može biti rad koji u tom području već obavljaju centri koji djeluju u sklopu mreže „Europe Direct” Europske komisije; |
| --- | --- |

9.

želi da se uspostavi učinkovita komunikacija kako bi se osiguralo da svi potencijalni podnositelji zahtjeva budu obaviješteni o mogućnostima financiranja. Lokalne i regionalne vlasti treba izravno obavještavati o mjerama za koje se mogu prijaviti, posebno u pogledu sudjelovanja građana. U tom pogledu od koristi može biti rad koji u tom području već obavljaju centri koji djeluju u sklopu mreže „Europe Direct” Europske komisije;

| 10. | podsjeća na to da se europske institucije smatraju otuđenima i tehnokratskima, dok su lokalne i regionalne vlasti, a time i njihovi lokalno i regionalno izabrani predstavnici, i dalje bliski građanima i da ih stoga izravno i učinkovito povezuju s EU-om; |
| --- | --- |

10.

podsjeća na to da se europske institucije smatraju otuđenima i tehnokratskima, dok su lokalne i regionalne vlasti, a time i njihovi lokalno i regionalno izabrani predstavnici, i dalje bliski građanima i da ih stoga izravno i učinkovito povezuju s EU-om;

| 11. | ističe da je važno pojasniti tko upravlja EU-om te poziva Uniju da ojača ulogu Europske komisije, svog nadnacionalnog izvršnog tijela, što mora podrazumijevati jaču demokratsku kontrolu i nadzor; |
| --- | --- |

11.

ističe da je važno pojasniti tko upravlja EU-om te poziva Uniju da ojača ulogu Europske komisije, svog nadnacionalnog izvršnog tijela, što mora podrazumijevati jaču demokratsku kontrolu i nadzor;

| 12. | smatra da će razvoj sinergija i uspostava novih inovativnih alata biti od ključne važnosti za povećanje vidljivosti i učinkovitosti tih programa i njihovo bolje praćenje te da bi stoga osposobljavanje i obavještavanje lokalno i regionalno izabranih predstavnika moglo imati ključnu ulogu; |
| --- | --- |

12.

smatra da će razvoj sinergija i uspostava novih inovativnih alata biti od ključne važnosti za povećanje vidljivosti i učinkovitosti tih programa i njihovo bolje praćenje te da bi stoga osposobljavanje i obavještavanje lokalno i regionalno izabranih predstavnika moglo imati ključnu ulogu;

| 13. | poziva na to da se u okviru programa vodi računa i o projektima prekogranične suradnje jer potiču suradnju između regija i organizacija različitih država članica i u tom smislu jačaju zajednički osjećaj europskog identiteta; |
| --- | --- |

13.

poziva na to da se u okviru programa vodi računa i o projektima prekogranične suradnje jer potiču suradnju između regija i organizacija različitih država članica i u tom smislu jačaju zajednički osjećaj europskog identiteta;

| 14. | traži da se novi inovativni oblici djelovanja uvrste u potprogram „Uključivanje i sudjelovanje građana”, a posebice oni usmjereni prema lokalno i regionalno izabranim predstavnicima, primjerice razvojem programa za osposobljavanje i mobilnost lokalno i regionalno izabranih predstavnika kao što je opisano u izvješću OR-a usvojenom u veljači 2018.; |
| --- | --- |

14.

traži da se novi inovativni oblici djelovanja uvrste u potprogram „Uključivanje i sudjelovanje građana”, a posebice oni usmjereni prema lokalno i regionalno izabranim predstavnicima, primjerice razvojem programa za osposobljavanje i mobilnost lokalno i regionalno izabranih predstavnika kao što je opisano u izvješću OR-a usvojenom u veljači 2018.;

| 15. | također poziva europske institucije da u suradnji s državama članicama promiču uspostavu mreže „europskih dopisnika”, po uzoru na postojeći austrijski model, kako bi lokalno izabrani predstavnici bili obaviješteni o aktualnim europskim zbivanjima i kako bi im se omogućilo da na najbolji mogući način odgovore na očekivanja građana, čime bi se doprinijelo borbi protiv nezainteresiranosti građana za europska pitanja; |
| --- | --- |

15.

također poziva europske institucije da u suradnji s državama članicama promiču uspostavu mreže „europskih dopisnika”, po uzoru na postojeći austrijski model, kako bi lokalno izabrani predstavnici bili obaviješteni o aktualnim europskim zbivanjima i kako bi im se omogućilo da na najbolji mogući način odgovore na očekivanja građana, čime bi se doprinijelo borbi protiv nezainteresiranosti građana za europska pitanja;

| 16. | smatra da je angažman različitih dionika ključan za ostvarenje utvrđenih ciljeva programa. OR želi da se prednost da višerazinskom pristupu jer se mnoge aktivnosti predviđene programom definiraju i provode na lokalnoj i regionalnoj razini, a lokalne i regionalne vlasti mogu biti korisnici sredstava programa; |
| --- | --- |

16.

smatra da je angažman različitih dionika ključan za ostvarenje utvrđenih ciljeva programa. OR želi da se prednost da višerazinskom pristupu jer se mnoge aktivnosti predviđene programom definiraju i provode na lokalnoj i regionalnoj razini, a lokalne i regionalne vlasti mogu biti korisnici sredstava programa;

| 17. | ističe da, iako su kampanje informiranja i podizanja svijesti od ključne važnosti, one same po sebi nisu dovoljne za osiguranje većeg sudjelovanja građana pa treba razviti učinkovite instrumente koji će to omogućiti. Europske građanske inicijative primjer su instrumenta sudjelovanja na europskoj razini, a OR je u svom izvješću usvojenom u ožujku 2018. dao nekoliko preporuka za njihovo poboljšanje; |
| --- | --- |

17.

ističe da, iako su kampanje informiranja i podizanja svijesti od ključne važnosti, one same po sebi nisu dovoljne za osiguranje većeg sudjelovanja građana pa treba razviti učinkovite instrumente koji će to omogućiti. Europske građanske inicijative primjer su instrumenta sudjelovanja na europskoj razini, a OR je u svom izvješću usvojenom u ožujku 2018. dao nekoliko preporuka za njihovo poboljšanje;

| 18. | također smatra da se te informacijske kampanje moraju usredotočiti na prilike koje se pružaju na lokalnoj razini jer se upravo na toj razini građani mogu početi aktivno uključivati u rješavanje pitanja koja izravno utječu na njihovu svakodnevicu; |
| --- | --- |

18.

također smatra da se te informacijske kampanje moraju usredotočiti na prilike koje se pružaju na lokalnoj razini jer se upravo na toj razini građani mogu početi aktivno uključivati u rješavanje pitanja koja izravno utječu na njihovu svakodnevicu;

| 19. | zajedno sa svim lokalnim i regionalnim vlastima, sudjelovat će u promicanju prava građana te njihovog uključivanja i sudjelovanja kako bi se podigla svijest o važnim europskim pitanjima i pojačao osjećaj pripadnosti Europi. OR je već proveo mjere koje podržavaju ciljeve programa: primjerice, zahvaljujući programu „Promišljanje o Europi” organizirano je više od 180 rasprava diljem Europe. To pokazuje da brojni građani žele izraziti svoje mišljenje o europskim pitanjima i angažirati se u njihovu rješavanju. |
| --- | --- |

19.

zajedno sa svim lokalnim i regionalnim vlastima, sudjelovat će u promicanju prava građana te njihovog uključivanja i sudjelovanja kako bi se podigla svijest o važnim europskim pitanjima i pojačao osjećaj pripadnosti Europi. OR je već proveo mjere koje podržavaju ciljeve programa: primjerice, zahvaljujući programu „Promišljanje o Europi” organizirano je više od 180 rasprava diljem Europe. To pokazuje da brojni građani žele izraziti svoje mišljenje o europskim pitanjima i angažirati se u njihovu rješavanju.

Bruxelles, 10. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/210

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Prijedlog direktive o plastičnim predmetima za jednokratnu upotrebu

(2018/C 461/17)

| Glavni izvjestitelj: | Sirpa HERTELL (FI/EPP), članica Gradskog vijeća Espooa |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš
  COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD) |

Glavni izvjestitelj:

Sirpa HERTELL (FI/EPP), članica Gradskog vijeća Espooa

Referentni dokument/i:

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš

COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD)

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Pozivanje 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1., | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1.
  i članak 114. u vezi s ambalažom kako je definirana u članku 3. stavku 1. Direktive 94/62/EZ, |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1.,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1.
  i članak 114. u vezi s ambalažom kako je definirana u članku 3. stavku 1. Direktive 94/62/EZ,

Obrazloženje

Ovaj amandman odnosi se na prvu rečenicu uvodne izjave. Njegov je cilj pojasniti pravni status plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji se smatraju ambalažom u predloženoj Direktivi u odnosu na donesenu Direktivu o ambalaži i ambalažnom otpadu.

Amandman 2.

Uvodna izjava (11)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (11) | Za određene plastične proizvode za jednokratnu upotrebu i dalje nisu na raspolaganju odgovarajuće i održivije alternative te se očekuje da će se potrošnja većine takvih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu povećati. Kako bi se taj trend preokrenuo i promicala nastojanja za pronalazak održivijih rješenja, od država članica trebalo bi zahtijevati da poduzmu potrebne mjere kojima bi se postiglo znatno smanjenje potrošnje tih proizvoda, a da se pri tom ne dovedu u pitanje higijena ili zdravstvena ispravnost hrane, dobre higijenske prakse, dobre proizvođačke prakse, obavješćivanje potrošača ili zahtjevi u pogledu sljedivosti koji su utvrđeni u zakonodavstvu Unije o hrani. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(11)

Za određene plastične proizvode za jednokratnu upotrebu i dalje nisu na raspolaganju odgovarajuće i održivije alternative te se očekuje da će se potrošnja većine takvih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu povećati. Kako bi se taj trend preokrenuo i promicala nastojanja za pronalazak održivijih rješenja, od država članica trebalo bi zahtijevati da poduzmu potrebne mjere kojima bi se postiglo znatno smanjenje potrošnje tih proizvoda, a da se pri tom ne dovedu u pitanje higijena ili zdravstvena ispravnost hrane, dobre higijenske prakse, dobre proizvođačke prakse, obavješćivanje potrošača ili zahtjevi u pogledu sljedivosti koji su utvrđeni u zakonodavstvu Unije o hrani.

| (11) | Za određene plastične proizvode za jednokratnu upotrebu i dalje nisu na raspolaganju odgovarajuće i održivije alternative te se očekuje da će se potrošnja većine takvih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu povećati. Kako bi se taj trend preokrenuo i promicala nastojanja za pronalazak održivijih rješenja, od država članica trebalo bi zahtijevati da,
  ne dovodeći u pitanje članak 18. Direktive 94/62/EZ
  , poduzmu potrebne mjere kojima bi se postiglo znatno smanjenje potrošnje tih proizvoda, a da se pri tom također ne dovedu u pitanje higijena ili zdravstvena ispravnost hrane, dobre higijenske prakse, dobre proizvođačke prakse, obavješćivanje potrošača ili zahtjevi u pogledu sljedivosti koji su utvrđeni u zakonodavstvu Unije o hrani.
  Prije donošenja takvih mjera, od država članica trebalo bi zahtijevati da provedu procjenu socijalnog, gospodarskog i okolišnog učinka kako bi se osiguralo da su mjere razmjerne i nediskriminirajuće. |
| --- | --- |

(11)

Za određene plastične proizvode za jednokratnu upotrebu i dalje nisu na raspolaganju odgovarajuće i održivije alternative te se očekuje da će se potrošnja većine takvih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu povećati. Kako bi se taj trend preokrenuo i promicala nastojanja za pronalazak održivijih rješenja, od država članica trebalo bi zahtijevati da,
  ne dovodeći u pitanje članak 18. Direktive 94/62/EZ
  , poduzmu potrebne mjere kojima bi se postiglo znatno smanjenje potrošnje tih proizvoda, a da se pri tom također ne dovedu u pitanje higijena ili zdravstvena ispravnost hrane, dobre higijenske prakse, dobre proizvođačke prakse, obavješćivanje potrošača ili zahtjevi u pogledu sljedivosti koji su utvrđeni u zakonodavstvu Unije o hrani.
  Prije donošenja takvih mjera, od država članica trebalo bi zahtijevati da provedu procjenu socijalnog, gospodarskog i okolišnog učinka kako bi se osiguralo da su mjere razmjerne i nediskriminirajuće.

Obrazloženje

Ovim se amandmanom želi osigurati da mjere provedene na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini budu razmjerne, nediskriminirajuće i u skladu s postojećim zakonima EU-a, uključujući Direktivu 2008/98/EZ i Direktivu 94/62/EZ.

Amandman 3.

Članak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Cilj je ove Direktive spriječiti i smanjiti utjecaj određenih plastičnih proizvoda na okoliš, posebno vodn
  i
  okoliš,
  i
  na zdravlje ljudi te promicati prelazak na kružno gospodarstvo s inovativnim poslovnim modelima, proizvodima i materijalima te time pridonijeti i učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. | Cilj je ove Direktive spriječiti i smanjiti utjecaj otpada od određenih plastičnih proizvoda na okoliš
  općenito
  , a posebno
  prijenos plastičnog otpada do bilo kakvog
  vodnog okoliša,
  uključujući slatku vodu i plitko more, kao i
  na zdravlje ljudi
  ili na morsku floru i faunu
  te promicati prelazak na kružno gospodarstvo s inovativnim poslovnim modelima, proizvodima i materijalima te time pridonijeti i učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Cilj je ove Direktive spriječiti i smanjiti utjecaj određenih plastičnih proizvoda na okoliš, posebno vodn
  i
  okoliš,
  i
  na zdravlje ljudi te promicati prelazak na kružno gospodarstvo s inovativnim poslovnim modelima, proizvodima i materijalima te time pridonijeti i učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

Cilj je ove Direktive spriječiti i smanjiti utjecaj otpada od određenih plastičnih proizvoda na okoliš
  općenito
  , a posebno
  prijenos plastičnog otpada do bilo kakvog
  vodnog okoliša,
  uključujući slatku vodu i plitko more, kao i
  na zdravlje ljudi
  ili na morsku floru i faunu
  te promicati prelazak na kružno gospodarstvo s inovativnim poslovnim modelima, proizvodima i materijalima te time pridonijeti i učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

Obrazloženje

Prisutnost plastičnog otpada nedavno je prijavljena ne samo u morskim okolišima već i u slatkim vodama, uključujući rijeke i jezera, i to u svim vrstama okoliša: od ledenjaka na vrhu planina do izvora ili rijeka. To jasno pokazuje da se plastični otpad u prirodi širi putem brojnih raznih mehanizama, od kojih mnogi nisu dobro shvaćeni.

Površinsko otjecanje voda u gradskim područjima, kišnica i voda nastala otapanjem snijega nisu na odgovarajući način uključeni u Prijedlog. Površinsko otjecanje voda u gradskim područjima predstavlja sve veći problem jer globalno zagrijavanje dovodi do izuzetno obilnih kiša. U sjevernim područjima bacanje snijega u more i jezera također je jedan od uzroka pojave plastike u vodnim sustavima.

Europa ima nekoliko osjetljivih vodnih ekosustava, kao što su rijeke i jezera, te naročito dva vrlo osjetljiva morska ekosustava, odnosno Baltičko i Sredozemno more.

Amandman 4.

Članak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Ova se Direktiva primjenjuje na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u Prilogu te na ribolovni alat koji sadržava plastiku. | Ova se Direktiva primjenjuje na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu
  , a naročito one
  koji su navedeni u Prilogu
  , ili općenito na svaki drugi nerazgradivi plastični predmet za jednokratnu upotrebu koji je iz bilo kojeg razloga ostavljen u okolišu,
  te na ribolovni alat koji sadržava plastiku. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Ova se Direktiva primjenjuje na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u Prilogu te na ribolovni alat koji sadržava plastiku.

Ova se Direktiva primjenjuje na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu
  , a naročito one
  koji su navedeni u Prilogu
  , ili općenito na svaki drugi nerazgradivi plastični predmet za jednokratnu upotrebu koji je iz bilo kojeg razloga ostavljen u okolišu,
  te na ribolovni alat koji sadržava plastiku.

Obrazloženje

Iznimno je važno razumjeti da uz nerazgradive fosilne polimere, postoji i fosilna biorazgradiva plastika, kao i nerazgradiva plastika dobivena od bioloških sirovina. Otpad nastaje od nerazgradivih materijala ostavljenih u okolišu iz bilo kojeg razloga. Glavno rješenje trebalo bi biti prikupljanje svog materijala za jednokratnu uporabu i njegovo recikliranje mehaničkim, kemijskim ili biotehnološkim sredstvima. Proizvodi moraju biti osmišljeni na način koji to omogućuje. Ako nije obuhvaćena sustavom za prikupljanje, plastika za jednokratnu upotrebu uvijek potencijalno može postati otpad u vodnim sustavima.

Ribolovni alat uglavnom se upotrebljava u vodnom okolišu i može ga se slučajno izgubiti čak i kad ga se pravilno koristi.

Ovim se prijedlogom pitanje plastičnog morskog otpada rješava samo djelomično. Ribarske flote saniraju otpad, ali pomorski promet i rekreativno brodarenje u europskim morima potrebno je pomno kontrolirati i regulirati kako bi se spriječilo odbacivanje otpada u more i osiguralo odgovarajuće gospodarenje otpadom na kopnu. Sredozemno i Baltičko more naročito su važni zbog turizma te im je potrebno osigurati posebnu zaštitu.

Amandman 5.

Članak 3. stavak (3) (novi nakon članka 3. stavka (2))

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (3)
     
  plastični proizvodi za jednokratnu uporabu, koji se često nazivaju potrošnom plastikom, proizvodi su koji su namijenjeni samo jednom korištenju tijekom ograničenog vijeka trajanja, te se mogu dezintegrirati u brojne zasebne komponente i uključuju proizvode namijenjene samo jednom korištenju prije nego se bace ili recikliraju; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(3)
     
  plastični proizvodi za jednokratnu uporabu, koji se često nazivaju potrošnom plastikom, proizvodi su koji su namijenjeni samo jednom korištenju tijekom ograničenog vijeka trajanja, te se mogu dezintegrirati u brojne zasebne komponente i uključuju proizvode namijenjene samo jednom korištenju prije nego se bace ili recikliraju;

Obrazloženje

Obrazloženje

Mnogi plastični materijali koji se dugo upotrebljavaju jednokratne su upotrebe, primjerice medicinski uređaji ili toplinska izolacija zgrada, stoga se preporučuje da se koristi pojam „potrošna plastika” i istodobno definira očekivani životni vijek proizvoda; ili proizvodi koji se mogu dezintegrirati poput igračaka, poklopaca itd.

Amandman 6.

Amandman 6.

Članak 3. stavak (15) (novi nakon članka 3. stavka (14))

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (15)
     
  plastika razgradiva u vodnom okolišu, biorazgradivi modificirani prirodni polimeri i sintetički polimeri ne definiraju se kao „plastika”. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(15)
     
  plastika razgradiva u vodnom okolišu, biorazgradivi modificirani prirodni polimeri i sintetički polimeri ne definiraju se kao „plastika”.

Obrazloženje

Obrazloženje

Plastični materijali vrlo se različito ponašaju u okolišu. Prirodni polimeri uvijek su biorazgradivi, dok su određeni sintetički polimeri također biorazgradivi. U skladu s normom ASTM D6002, biorazgradiva plastika je plastika koja se može biološki razgraditi u kompostu tako da se materijal više ne može vidjeti i da se razgradio u ugljikov dioksid, vodu, anorganske spojeve i biomasu brzinom kojom se razgrađuju materijali za koje se zna da se mogu kompostirati.

Amandman 7.

Amandman 7.

Članak 4. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi do... [šest godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive] na svojem državnom području postigle znatno smanjenje potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga. | 1.   
  Bez dovođenja u pitanje članka 18. Direktive 94/62/EZ
  , države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi do... [šest godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive] na svojem državnom području postigle znatno smanjenje potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga. |
| Te mjere mogu uključivati nacionalne ciljne vrijednosti za smanjenje potrošnje, mjere kojima se osigurava da se na mjestu prodaje krajnjem potrošaču stave na raspolaganje alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti, ekonomske instrumente kao što su osiguravanje da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu ne daju besplatno krajnjem potrošaču na mjestu prodaje. Te se mjere mogu razlikovati ovisno o utjecaju koji proizvodi iz prvog podstavka imaju na okoliš. | Te mjere
  , razmjerne i nediskriminirajuće,
  mogu uključivati nacionalne ciljne vrijednosti za smanjenje potrošnje, mjere kojima se osigurava da se na mjestu prodaje krajnjem potrošaču stave na raspolaganje alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti, ekonomske instrumente kao što su osiguravanje da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu ne daju besplatno krajnjem potrošaču na mjestu prodaje. Te se mjere mogu razlikovati ovisno o utjecaju koji proizvodi iz prvog podstavka imaju na okoliš. |
| | Državama članicama ili njihovim lokalnim i regionalnim vlastima trebalo bi biti omogućeno da ograniče upotrebu dodatnih plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu, uz one navedene u dijelu A Priloga, na svom teritoriju iz određenih razloga u dobro utvrđenim ograničenim područjima, kako bi zaštitile najosjetljivije ekosustave, posebne biotipove poput prirodnih rezervata, arhipelaga, riječnih delti ili prirodnog okoliša Arktika. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi do... [šest godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive] na svojem državnom području postigle znatno smanjenje potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga.

1.   
  Bez dovođenja u pitanje članka 18. Direktive 94/62/EZ
  , države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi do... [šest godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive] na svojem državnom području postigle znatno smanjenje potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga.

Te mjere mogu uključivati nacionalne ciljne vrijednosti za smanjenje potrošnje, mjere kojima se osigurava da se na mjestu prodaje krajnjem potrošaču stave na raspolaganje alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti, ekonomske instrumente kao što su osiguravanje da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu ne daju besplatno krajnjem potrošaču na mjestu prodaje. Te se mjere mogu razlikovati ovisno o utjecaju koji proizvodi iz prvog podstavka imaju na okoliš.

Te mjere
  , razmjerne i nediskriminirajuće,
  mogu uključivati nacionalne ciljne vrijednosti za smanjenje potrošnje, mjere kojima se osigurava da se na mjestu prodaje krajnjem potrošaču stave na raspolaganje alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti, ekonomske instrumente kao što su osiguravanje da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu ne daju besplatno krajnjem potrošaču na mjestu prodaje. Te se mjere mogu razlikovati ovisno o utjecaju koji proizvodi iz prvog podstavka imaju na okoliš.

, razmjerne i nediskriminirajuće,

Državama članicama ili njihovim lokalnim i regionalnim vlastima trebalo bi biti omogućeno da ograniče upotrebu dodatnih plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu, uz one navedene u dijelu A Priloga, na svom teritoriju iz određenih razloga u dobro utvrđenim ograničenim područjima, kako bi zaštitile najosjetljivije ekosustave, posebne biotipove poput prirodnih rezervata, arhipelaga, riječnih delti ili prirodnog okoliša Arktika.

Državama članicama ili njihovim lokalnim i regionalnim vlastima trebalo bi biti omogućeno da ograniče upotrebu dodatnih plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu, uz one navedene u dijelu A Priloga, na svom teritoriju iz određenih razloga u dobro utvrđenim ograničenim područjima, kako bi zaštitile najosjetljivije ekosustave, posebne biotipove poput prirodnih rezervata, arhipelaga, riječnih delti ili prirodnog okoliša Arktika.

Obrazloženje

Obrazloženje

Prioritetni je cilj broj 1 Sedmog programa djelovanja Unije za okoliš do 2020. „zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije”. To je od presudne važnosti u većini osjetljivih ekosustava, uključujući one koji su staništa posebnih biotipova i povezanih ekosustava, močvarna područja i plitke vode, planinska područja i prirodni nordijski okoliš, a naročito arktički okoliš.

Upućivanjem na članak 18. Direktive o ambalaži i ambalažnom otpadu 94/62/EZ trebala bi se osigurati dosljednost između već donesene direktive i ovog prijedloga. Mjere koje usvajaju države članice trebale bi biti razmjerne i nediskriminirajuće.

Amandman 8.

Amandman 8.

Članak 4. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi do... [šest godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive] na svojem državnom području postigle znatno smanjenje potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga. | 1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi do... [šest godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive] na svojem državnom području postigle znatno smanjenje potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga. |
| Te mjere mogu uključivati nacionalne ciljne vrijednosti za smanjenje potrošnje, mjere kojima se osigurava da se na mjestu prodaje krajnjem potrošaču stave na raspolaganje alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti, ekonomske instrumente kao što su osiguravanje da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu ne daju besplatno krajnjem potrošaču na mjestu prodaje. Te se mjere mogu razlikovati ovisno o utjecaju koji proizvodi iz prvog podstavka imaju na okoliš. | Te mjere mogu uključivati nacionalne ciljne vrijednosti za smanjenje potrošnje, mjere kojima se osigurava da se na mjestu prodaje krajnjem potrošaču stave na raspolaganje alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti, ekonomske instrumente kao što su osiguravanje da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu ne daju besplatno krajnjem potrošaču na mjestu prodaje. Te se mjere mogu razlikovati ovisno o utjecaju koji proizvodi iz prvog podstavka imaju na okoliš. |
| | Države članice trebale bi aktivno poticati inovacije i ulaganja u cilju iznalaženja rješenja kružnog modela za podupiranje potencijala za rast u turizmu i plavom gospodarstvu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi do... [šest godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive] na svojem državnom području postigle znatno smanjenje potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga.

1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi do... [šest godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive] na svojem državnom području postigle znatno smanjenje potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga.

Te mjere mogu uključivati nacionalne ciljne vrijednosti za smanjenje potrošnje, mjere kojima se osigurava da se na mjestu prodaje krajnjem potrošaču stave na raspolaganje alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti, ekonomske instrumente kao što su osiguravanje da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu ne daju besplatno krajnjem potrošaču na mjestu prodaje. Te se mjere mogu razlikovati ovisno o utjecaju koji proizvodi iz prvog podstavka imaju na okoliš.

Te mjere mogu uključivati nacionalne ciljne vrijednosti za smanjenje potrošnje, mjere kojima se osigurava da se na mjestu prodaje krajnjem potrošaču stave na raspolaganje alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti, ekonomske instrumente kao što su osiguravanje da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu ne daju besplatno krajnjem potrošaču na mjestu prodaje. Te se mjere mogu razlikovati ovisno o utjecaju koji proizvodi iz prvog podstavka imaju na okoliš.

Države članice trebale bi aktivno poticati inovacije i ulaganja u cilju iznalaženja rješenja kružnog modela za podupiranje potencijala za rast u turizmu i plavom gospodarstvu.

Države članice trebale bi aktivno poticati inovacije i ulaganja u cilju iznalaženja rješenja kružnog modela za podupiranje potencijala za rast u turizmu i plavom gospodarstvu.

Obrazloženje

Obrazloženje

Rješavanje problema otpada od plastike za jednokratnu upotrebu, i recikliranje plastike općenito, dio su strategije za plastiku predviđene za poticanje inovacija i ulaganja u rješenja kružnog modela, što uključuje EU-ovo financiranje istraživanja u okviru programa Obzor 2020. i europskih strukturnih i investicijskih fondova. Međutim, istraživanje i razvoj su nedostatni: postoji izravna potreba za financiranjem pilotnih i oglednih projekata.

U strategiji za najudaljenije regije iz 2017. priznaje se njihov potencijal za rast na području turizma i plavog gospodarstva, kao i kružnog gospodarstva. To vrijedi za sve europske pomorske regije, a trebalo bi uključivati i područja velikih jezera.

Amandman 9.

Amandman 9.

Članak 9.

Članak 9.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da do 2025. godine 90 %, izraženo u smislu mase, otpadnih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu F Priloga koji su u određenoj godini stavljene na tržište bude prikupljeno u okviru odvojenog prikupljanja. Da bi ostvarile taj cilj države članice mogu, među ostalim: | Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da do 2025. godine 90 %, izraženo u smislu mase, otpadnih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu F Priloga koji su u određenoj godini stavljene na tržište bude prikupljeno u okviru odvojenog prikupljanja. Da bi ostvarile taj cilj države članice mogu, među ostalim: |
| (a) | uspostaviti sustave povratnih naknada ili |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da do 2025. godine 90 %, izraženo u smislu mase, otpadnih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu F Priloga koji su u određenoj godini stavljene na tržište bude prikupljeno u okviru odvojenog prikupljanja. Da bi ostvarile taj cilj države članice mogu, među ostalim:

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da do 2025. godine 90 %, izraženo u smislu mase, otpadnih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu F Priloga koji su u određenoj godini stavljene na tržište bude prikupljeno u okviru odvojenog prikupljanja. Da bi ostvarile taj cilj države članice mogu, među ostalim:

(a)

uspostaviti sustave povratnih naknada ili

| (a) | uspostaviti sustave povratnih naknada,
  uz razmatranje mogućnosti koordinacije ili usklađivanja takvih programa na razini EU-a,
  ili |
| --- | --- |

(a)

uspostaviti sustave povratnih naknada,
  uz razmatranje mogućnosti koordinacije ili usklađivanja takvih programa na razini EU-a,
  ili

uz razmatranje mogućnosti koordinacije ili usklađivanja takvih programa na razini EU-a,

| (b) | odrediti posebne ciljne vrijednosti za prikupljanje za relevantne sustave proširene odgovornosti proizvođača. |
| --- | --- |

(b)

odrediti posebne ciljne vrijednosti za prikupljanje za relevantne sustave proširene odgovornosti proizvođača.

| (b) | odrediti posebne ciljne vrijednosti za prikupljanje za relevantne sustave proširene odgovornosti proizvođača,
  uključujući, po potrebi, poticaje za premašivanje ciljeva ili |
| --- | --- |

(b)

odrediti posebne ciljne vrijednosti za prikupljanje za relevantne sustave proširene odgovornosti proizvođača,
  uključujući, po potrebi, poticaje za premašivanje ciljeva ili

uključujući, po potrebi, poticaje za premašivanje ciljeva ili

| (c) | u skladu s hijerarhijom otpada, kemijskom obradom reciklirati dio plastičnog otpada kako bi se proizveli polimeri, monomeri ili drugi kemijski proizvodi ili energija kroz kontrolirano izgaranje. |
| --- | --- |

(c)

(c)

u skladu s hijerarhijom otpada, kemijskom obradom reciklirati dio plastičnog otpada kako bi se proizveli polimeri, monomeri ili drugi kemijski proizvodi ili energija kroz kontrolirano izgaranje.

u skladu s hijerarhijom otpada, kemijskom obradom reciklirati dio plastičnog otpada kako bi se proizveli polimeri, monomeri ili drugi kemijski proizvodi ili energija kroz kontrolirano izgaranje.

Kontrolirano izgaranje bolja je opcija kada se plastika ne može uz razumne troškove oporabiti na nijedan drugi način, odnosno kada recikliranje uzrokuje veću emisiju ugljičnog dioksida nego izgaranje.

Kontrolirano izgaranje bolja je opcija kada se plastika ne može uz razumne troškove oporabiti na nijedan drugi način, odnosno kada recikliranje uzrokuje veću emisiju ugljičnog dioksida nego izgaranje.

Obrazloženje

Obrazloženje

Novi sustavi povratnih naknada mogli bi biti važan korak u rješavanju tog problema, no kad je to moguće trebali bi biti koordinirani na razini EU-a.

Sustav ciljnih vrijednosti za odvojeno prikupljanje uvijek bi trebao uključivati posebne bonuse za regije ili lokalne vlasti koje žele otići korak dalje od utvrđenih ciljeva, kako bi se izbjeglo to da utvrđivanje ciljeva koči najnaprednije.

Međutim, u određenim je slučajevima nužno kemijskom obradom reciklirati dio plastičnog otpada kako bi se proizveli polimeri, monomeri ili drugi kemijski proizvodi ili energija putem kontroliranog izgaranja.

Amandman 10.

Amandman 10.

Članak 10.

Članak 10.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice poduzimaju mjere za obavješćivanje potrošača plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu G Priloga i ribolovnog alata koji sadržava plastiku o sljedećem: | Države članice
  u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima
  poduzimaju
  potrebne
  mjere za obavješćivanje potrošača plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu G Priloga i ribolovnog alata koji sadržava plastiku o sljedećem: |
| a) | dostupnim sustavima za ponovnu upotrebu i mogućnostima gospodarenja otpadom za te proizvode i ribolovni alat koji sadržava plastiku, kao i o najboljim praksama dobroga gospodarenja otpadom koje se provode u skladu s člankom 13. Direktive 2008/98/EZ; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice poduzimaju mjere za obavješćivanje potrošača plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu G Priloga i ribolovnog alata koji sadržava plastiku o sljedećem:

Države članice
  u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima
  poduzimaju
  potrebne
  mjere za obavješćivanje potrošača plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu G Priloga i ribolovnog alata koji sadržava plastiku o sljedećem:

u suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima

potrebne

a)

dostupnim sustavima za ponovnu upotrebu i mogućnostima gospodarenja otpadom za te proizvode i ribolovni alat koji sadržava plastiku, kao i o najboljim praksama dobroga gospodarenja otpadom koje se provode u skladu s člankom 13. Direktive 2008/98/EZ;

| a) | dostupnim sustavima za ponovnu upotrebu i mogućnostima gospodarenja otpadom za te proizvode i ribolovni alat koji sadržava plastiku, kao i o najboljim praksama dobroga gospodarenja otpadom koje se provode u skladu s člankom 13. Direktive 2008/98/EZ; |
| --- | --- |

a)

dostupnim sustavima za ponovnu upotrebu i mogućnostima gospodarenja otpadom za te proizvode i ribolovni alat koji sadržava plastiku, kao i o najboljim praksama dobroga gospodarenja otpadom koje se provode u skladu s člankom 13. Direktive 2008/98/EZ;

| b) | posljedicama za okoliš, posebno morski okoliš, koje nastaju zbog bacanja otpada u okoliš i drugih neprimjerenih načina odlaganja tih proizvoda i ribolovnog alata koji sadržava plastiku u otpad. |
| --- | --- |

b)

posljedicama za okoliš, posebno morski okoliš, koje nastaju zbog bacanja otpada u okoliš i drugih neprimjerenih načina odlaganja tih proizvoda i ribolovnog alata koji sadržava plastiku u otpad.

| b) | posljedicama za okoliš, posebno morski okoliš, koje nastaju zbog bacanja otpada u okoliš i drugih neprimjerenih načina odlaganja tih proizvoda i ribolovnog alata koji sadržava plastiku u otpad. |
| --- | --- |

b)

posljedicama za okoliš, posebno morski okoliš, koje nastaju zbog bacanja otpada u okoliš i drugih neprimjerenih načina odlaganja tih proizvoda i ribolovnog alata koji sadržava plastiku u otpad.

Obrazloženje

Obrazloženje

Važnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u prikupljanju otpada i gospodarenju njime treba uzeti u obzir kada je riječ o mjerama za podizanje svijesti u suradnji s državama članicama.

Amandman 11.

Amandman 11.

Članak 11.

Članak 11.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Svaka država članica osigurava da mjere koje poduzima za prenošenje i provedbu ove Direktive budu sastavni dio programa mjera uspostavljenih u skladu s člankom 13. Direktive 2008/56/EZ za one države članice koje imaju morske vode, programa mjera uspostavljenih u skladu s člankom 11. Direktive 2000/60/EZ, programa gospodarenja otpadom i sprečavanja nastanka otpada uspostavljenih u skladu s člancima 28. i 29. Direktive 2008/98/EZ i planova za prihvat otpada i rukovanje njime koji su uspostavljeni u skladu s pravom Unije za gospodarenje otpadom s brodova te da budu usklađene s navedenim programima i planovima. | Svaka država članica osigurava da mjere koje poduzima za prenošenje i provedbu ove Direktive budu sastavni dio programa mjera uspostavljenih u skladu s člankom 13. Direktive 2008/56/EZ za one države članice koje imaju morske vode, programa mjera uspostavljenih u skladu s člankom 11. Direktive 2000/60/EZ, programa gospodarenja otpadom i sprečavanja nastanka otpada uspostavljenih u skladu s člancima 28. i 29. Direktive 2008/98/EZ i planova za prihvat otpada i rukovanje njime koji su uspostavljeni u skladu s pravom Unije za gospodarenje otpadom s brodova te da budu usklađene s navedenim programima i planovima. |
| Mjere koje države članice poduzimaju za prenošenje i provedbu članaka od 4. do 9. moraju biti u skladu s pravom Unije u području hrane kako bi se osiguralo da higijena i zdravstvena ispravnost hrane nisu dovedeni u pitanje. | Mjere koje države članice poduzimaju za prenošenje i provedbu članaka od 4. do 9. moraju biti u skladu s pravom Unije u području
  zaštite potrošača i
  hrane kako bi se osiguralo da higijena i zdravstvena ispravnost hrane te
  sigurnost potrošača
  nisu dovedeni u pitanje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Svaka država članica osigurava da mjere koje poduzima za prenošenje i provedbu ove Direktive budu sastavni dio programa mjera uspostavljenih u skladu s člankom 13. Direktive 2008/56/EZ za one države članice koje imaju morske vode, programa mjera uspostavljenih u skladu s člankom 11. Direktive 2000/60/EZ, programa gospodarenja otpadom i sprečavanja nastanka otpada uspostavljenih u skladu s člancima 28. i 29. Direktive 2008/98/EZ i planova za prihvat otpada i rukovanje njime koji su uspostavljeni u skladu s pravom Unije za gospodarenje otpadom s brodova te da budu usklađene s navedenim programima i planovima.

Svaka država članica osigurava da mjere koje poduzima za prenošenje i provedbu ove Direktive budu sastavni dio programa mjera uspostavljenih u skladu s člankom 13. Direktive 2008/56/EZ za one države članice koje imaju morske vode, programa mjera uspostavljenih u skladu s člankom 11. Direktive 2000/60/EZ, programa gospodarenja otpadom i sprečavanja nastanka otpada uspostavljenih u skladu s člancima 28. i 29. Direktive 2008/98/EZ i planova za prihvat otpada i rukovanje njime koji su uspostavljeni u skladu s pravom Unije za gospodarenje otpadom s brodova te da budu usklađene s navedenim programima i planovima.

Mjere koje države članice poduzimaju za prenošenje i provedbu članaka od 4. do 9. moraju biti u skladu s pravom Unije u području hrane kako bi se osiguralo da higijena i zdravstvena ispravnost hrane nisu dovedeni u pitanje.

Mjere koje države članice poduzimaju za prenošenje i provedbu članaka od 4. do 9. moraju biti u skladu s pravom Unije u području
  zaštite potrošača i
  hrane kako bi se osiguralo da higijena i zdravstvena ispravnost hrane te
  sigurnost potrošača
  nisu dovedeni u pitanje.

zaštite potrošača i

sigurnost potrošača

Obrazloženje

Obrazloženje

Važno je osigurati da funkcionalnost ambalaže i ključna uloga koju ona igra u osiguravanju visokih standarda higijene i zdravstvene ispravnosti hrane, javnog zdravlja i zaštite potrošača nisu dovedene u pitanje.

Amandman 12.

Amandman 12.

Članak 15. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| 2.   Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru izvješće o glavnim nalazima evaluacije provedene u skladu sa stavkom 1. | 2.   Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću
  , Odboru regija
  i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru izvješće o glavnim nalazima evaluacije provedene u skladu sa stavkom 1. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

2.   Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru izvješće o glavnim nalazima evaluacije provedene u skladu sa stavkom 1.

2.   Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću
  , Odboru regija
  i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru izvješće o glavnim nalazima evaluacije provedene u skladu sa stavkom 1.

Obrazloženje

Obrazloženje

Predmetna direktiva od iznimne je važnosti za lokalne i regionalne vlasti, posebice za njihovu ulogu u prikupljanju otpada i gospodarenju njime. Odbor regija potrebno je uključiti u postupak evaluacije i revizije.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Opće napomene

Opće napomene

| 1. | naglašava da je plastika u svojim brojnim primjenama od ključne važnosti za moderno društvo i da se njezina sigurnost i učinkovitost poboljšavaju. Istodobno, problemi koje uzrokuje plastični otpad postali su vrlo očiti i potrebni su odlučni napori da se taj problem riješi; |
| --- | --- |

1.

naglašava da je plastika u svojim brojnim primjenama od ključne važnosti za moderno društvo i da se njezina sigurnost i učinkovitost poboljšavaju. Istodobno, problemi koje uzrokuje plastični otpad postali su vrlo očiti i potrebni su odlučni napori da se taj problem riješi;

| 2. | pozdravlja prijedlog Europske komisije o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš, ali napominje da je njegovo područje primjene prilično usko. Umjesto popisivanja ograničenog broja plastičnih predmeta koji se nalaze na morskoj obali i njihove zabrane, u dugoročnoj perspektivi neophodan je sveobuhvatniji pristup, kao što je predviđeno u strategijama EU-a za plastiku i kružno gospodarstvo, kako bi se promicale temeljne promjene nužne za rješavanje tog problema koji se odnosi na sve vrste okoliša, pri čemu je potrebna i opća politička usklađenost s paketom za kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja prijedlog Europske komisije o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš, ali napominje da je njegovo područje primjene prilično usko. Umjesto popisivanja ograničenog broja plastičnih predmeta koji se nalaze na morskoj obali i njihove zabrane, u dugoročnoj perspektivi neophodan je sveobuhvatniji pristup, kao što je predviđeno u strategijama EU-a za plastiku i kružno gospodarstvo, kako bi se promicale temeljne promjene nužne za rješavanje tog problema koji se odnosi na sve vrste okoliša, pri čemu je potrebna i opća politička usklađenost s paketom za kružno gospodarstvo;

| 3. | u tom kontekstu, poziva Europsku komisiju da predstavi sveobuhvatnu procjenu učinka u kojoj bi jasno istaknula socijalne, gospodarske i okolišne posljedice predloženih mjera; |
| --- | --- |

3.

u tom kontekstu, poziva Europsku komisiju da predstavi sveobuhvatnu procjenu učinka u kojoj bi jasno istaknula socijalne, gospodarske i okolišne posljedice predloženih mjera;

| 4. | poziva na dodatno pojašnjenje definicija „plastika” i „plastični proizvodi za jednokratnu uporabu”, a naročito potonje, koja se odnosi na proizvod koji je u cijelosti ili djelomično izrađen od plastike. Preporučuje se korištenje definicije Međunarodne unije za čistu i primijenjenu kemiju (IUPAC); |
| --- | --- |

4.

poziva na dodatno pojašnjenje definicija „plastika” i „plastični proizvodi za jednokratnu uporabu”, a naročito potonje, koja se odnosi na proizvod koji je u cijelosti ili djelomično izrađen od plastike. Preporučuje se korištenje definicije Međunarodne unije za čistu i primijenjenu kemiju (IUPAC);

| 5. | napominje da je europskim zakonodavstvom zabranjeno odlaganje plastičnog otpada na odlagališta otpada. Međutim, ako se nove tehnologije i rute recikliranja plastike ubrzo ne razviju, postoji opasnost da će zbog zabrane doći do povećanja prijevoza plastičnog otpada u treće zemlje u kojima bi slabije razvijeni sustavi gospodarenja otpadom i neodgovarajući pogoni za recikliranje plastike mogli dovesti do povećanja količine plastičnog otpada u moru; |
| --- | --- |

5.

napominje da je europskim zakonodavstvom zabranjeno odlaganje plastičnog otpada na odlagališta otpada. Međutim, ako se nove tehnologije i rute recikliranja plastike ubrzo ne razviju, postoji opasnost da će zbog zabrane doći do povećanja prijevoza plastičnog otpada u treće zemlje u kojima bi slabije razvijeni sustavi gospodarenja otpadom i neodgovarajući pogoni za recikliranje plastike mogli dovesti do povećanja količine plastičnog otpada u moru;

| 6. | naglašava da strategija EU-a za plastiku već uključuje posebne mjere za mikroplastiku, koje su također povezane s plastičnim otpadom; |
| --- | --- |

6.

naglašava da strategija EU-a za plastiku već uključuje posebne mjere za mikroplastiku, koje su također povezane s plastičnim otpadom;

| 7. | ponovno poziva na to da se smanje svi vidovi plastičnog otpada radi zaštite ne samo morskog okoliša već i ekosustava općenito. Od presudne je važnosti povećati stopu oporabe i recikliranja plastike, u skladu s hijerarhijom otpada; |
| --- | --- |

7.

ponovno poziva na to da se smanje svi vidovi plastičnog otpada radi zaštite ne samo morskog okoliša već i ekosustava općenito. Od presudne je važnosti povećati stopu oporabe i recikliranja plastike, u skladu s hijerarhijom otpada;

Dosljednost s postojećom politikom

Dosljednost s postojećom politikom

| 8. | naglašava da plastika ima više primjena kojima se ograničavaju i sprečavaju drugi gubici, npr. u pakiranju hrane radi smanjenja gubitka kvalitativne i kvantitativne nutritivne vrijednosti; |
| --- | --- |

8.

naglašava da plastika ima više primjena kojima se ograničavaju i sprečavaju drugi gubici, npr. u pakiranju hrane radi smanjenja gubitka kvalitativne i kvantitativne nutritivne vrijednosti;

| 9. | napominje da se u politici EU-a u vezi s plastikom predlaže korištenje biorazgradive plastike kao alternative mehaničkom i kemijskom recikliranju kad ta vrsta plastike rješava probleme povezane s onečišćenjem. U tu bi se svrhu kao alternativno rješenje sve više trebao upotrebljavati karton; |
| --- | --- |

9.

napominje da se u politici EU-a u vezi s plastikom predlaže korištenje biorazgradive plastike kao alternative mehaničkom i kemijskom recikliranju kad ta vrsta plastike rješava probleme povezane s onečišćenjem. U tu bi se svrhu kao alternativno rješenje sve više trebao upotrebljavati karton;

| 10. | napominje da se Okvirnom direktivom EU-a o pomorskoj strategiji od država članica zahtijeva postizanje dobrog stanja okoliša njihovih morskih voda do 2020. Zahtjevi su posebno strogi za osjetljive ekosustave, kao što su plitki i nordijski vodni sustav, zbog osjetljivosti tih prirodnih okoliša i njihova sporog oporavka od stresa. Tu je direktivu potrebno proširiti kako bi se odnosila na cjelokupni vodni ekosustav; |
| --- | --- |

10.

napominje da se Okvirnom direktivom EU-a o pomorskoj strategiji od država članica zahtijeva postizanje dobrog stanja okoliša njihovih morskih voda do 2020. Zahtjevi su posebno strogi za osjetljive ekosustave, kao što su plitki i nordijski vodni sustav, zbog osjetljivosti tih prirodnih okoliša i njihova sporog oporavka od stresa. Tu je direktivu potrebno proširiti kako bi se odnosila na cjelokupni vodni ekosustav;

| 11. | ističe da u skladu s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda moderna postrojenja za pročišćavanje vode učinkovito prikupljaju makroplastične štetne tvari te poziva na dosljednu primjenu te tehnologije u cijeloj Europi. Istodobno, kad je posrijedi malč proizveden iz mulja dobivenog od pročišćavanja otpadnih voda, postoji rizik da on sadrži mikroplastični otpad. Trebalo bi razviti više načina frakcioniranja plastičnog otpada iz umjetnog malča; |
| --- | --- |

11.

ističe da u skladu s Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda moderna postrojenja za pročišćavanje vode učinkovito prikupljaju makroplastične štetne tvari te poziva na dosljednu primjenu te tehnologije u cijeloj Europi. Istodobno, kad je posrijedi malč proizveden iz mulja dobivenog od pročišćavanja otpadnih voda, postoji rizik da on sadrži mikroplastični otpad. Trebalo bi razviti više načina frakcioniranja plastičnog otpada iz umjetnog malča;

| 12. | uvjeren je da bi se u Prijedlogu trebali uzeti u obzir i površinsko otjecanje voda u gradskim područjima, odvodnja kišnice i otopljeni snijeg. Uz globalno zagrijavanje koje dovodi do izuzetno obilnih kiša, bacanje snijega u mora i jezera trebalo bi zabraniti; |
| --- | --- |

12.

uvjeren je da bi se u Prijedlogu trebali uzeti u obzir i površinsko otjecanje voda u gradskim područjima, odvodnja kišnice i otopljeni snijeg. Uz globalno zagrijavanje koje dovodi do izuzetno obilnih kiša, bacanje snijega u mora i jezera trebalo bi zabraniti;

| 13. | ističe da se u predmetnom prijedlogu bavi samo dijelom problema koje uzrokuje plastični morski otpad. Pomorski promet i rekreativno brodarenje u europskim morima potrebno je pomno kontrolirati i regulirati kako bi se spriječilo odbacivanje otpada u more te osigurati gospodarenje otpadom na kopnu, naročito na Sredozemnom i Baltičkom moru; |
| --- | --- |

13.

ističe da se u predmetnom prijedlogu bavi samo dijelom problema koje uzrokuje plastični morski otpad. Pomorski promet i rekreativno brodarenje u europskim morima potrebno je pomno kontrolirati i regulirati kako bi se spriječilo odbacivanje otpada u more te osigurati gospodarenje otpadom na kopnu, naročito na Sredozemnom i Baltičkom moru;

Supsidijarnost (u slučaju neisključive nadležnosti) i proporcionalnost

Supsidijarnost (u slučaju neisključive nadležnosti) i proporcionalnost

| 14. | napominje da je problem onečišćenja plastikom i otpada u moru prekogranične prirode te ga stoga ne mogu izolirano rješavati države članice koje dijele mora i vodne putove. Iz tog razloga, ali i zbog potrebe da se izbjegne rascjepkanost jedinstvenog tržišta, OR smatra da predmetni prijedlog predstavlja istinsku dodanu vrijednost na razini EU-a i da je u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

14.

napominje da je problem onečišćenja plastikom i otpada u moru prekogranične prirode te ga stoga ne mogu izolirano rješavati države članice koje dijele mora i vodne putove. Iz tog razloga, ali i zbog potrebe da se izbjegne rascjepkanost jedinstvenog tržišta, OR smatra da predmetni prijedlog predstavlja istinsku dodanu vrijednost na razini EU-a i da je u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 15. | ističe da se taj problem treba rješavati na samom izvoru i to smanjenjem količine otpada od nerazgradive plastike koji ulazi u gospodarstvo. U slučajevima kada je problem ipak potrebno riješiti u kasnijoj fazi, primjerice kada regionalna i općinska postrojenja za pročišćavanje vode filtriranjem moraju ukloniti mikroplastiku, lokalne i regionalne vlasti trebale bi imati pravo na povrat svih nastalih troškova, koje trebaju snositi proizvođači; |
| --- | --- |

15.

ističe da se taj problem treba rješavati na samom izvoru i to smanjenjem količine otpada od nerazgradive plastike koji ulazi u gospodarstvo. U slučajevima kada je problem ipak potrebno riješiti u kasnijoj fazi, primjerice kada regionalna i općinska postrojenja za pročišćavanje vode filtriranjem moraju ukloniti mikroplastiku, lokalne i regionalne vlasti trebale bi imati pravo na povrat svih nastalih troškova, koje trebaju snositi proizvođači;

| 16. | uvjeren je da bi recikliranje plastičnog otpada trebalo organizirati u blizini mjesta gdje se otpad odlaže kako bi se izbjegao prijevoz; |
| --- | --- |

16.

uvjeren je da bi recikliranje plastičnog otpada trebalo organizirati u blizini mjesta gdje se otpad odlaže kako bi se izbjegao prijevoz;

| 17. | poziva na promjene u dizajnu proizvoda i prelazak na održivije vrste plastike i nadomjeske za plastiku. Zbog rizika fragmentacije tržišta države članice trebale bi se dogovoriti o jedinstvenom sustavu za povrat plastične ambalaže, naročito one za pakiranje tekućina. Kad je riječ o čepovima i poklopcima za plastične spremnike za napitke, bilo bi preporučljivo koristiti materijale od vlakana koji se mogu reciklirati. Kad je riječ o proizvodima za jednokratnu upotrebu, osobito proizvodima za osobnu higijenu, EU bi trebao promicati biorazgradive alternative; |
| --- | --- |

17.

poziva na promjene u dizajnu proizvoda i prelazak na održivije vrste plastike i nadomjeske za plastiku. Zbog rizika fragmentacije tržišta države članice trebale bi se dogovoriti o jedinstvenom sustavu za povrat plastične ambalaže, naročito one za pakiranje tekućina. Kad je riječ o čepovima i poklopcima za plastične spremnike za napitke, bilo bi preporučljivo koristiti materijale od vlakana koji se mogu reciklirati. Kad je riječ o proizvodima za jednokratnu upotrebu, osobito proizvodima za osobnu higijenu, EU bi trebao promicati biorazgradive alternative;

| 18. | podržava primjenu načela „onečišćivač plaća”, uključujući za ribolovni alat, i naglašava potrebu za uvođenjem novih rješenja za ekološki sigurni ribolovni alat, uključujući cjenovno pristupačne biorazgradive alternative, te, kada je to moguće, opremanje mreža tehnologijama za praćenje i uspostavljanje digitalnog sustava izvješćivanja o izgubljenom alatu; |
| --- | --- |

18.

podržava primjenu načela „onečišćivač plaća”, uključujući za ribolovni alat, i naglašava potrebu za uvođenjem novih rješenja za ekološki sigurni ribolovni alat, uključujući cjenovno pristupačne biorazgradive alternative, te, kada je to moguće, opremanje mreža tehnologijama za praćenje i uspostavljanje digitalnog sustava izvješćivanja o izgubljenom alatu;

| 19. | imajući u vidu razlike između država članica i razlike u organizaciji gospodarenja otpadom, ističe da je potrebna veća fleksibilnost u pogledu najprikladnijih metoda za postupanje u vezi sa svom plastikom koja se ne može reciklirati. Potrebno je razviti sustav prikupljanja otpada koji bi prihvaćao sve vrste plastičnog otpada proizvedenog tijekom komercijalnih aktivnosti na moru ili prikupljenog u morskom okolišu kako bi se spriječilo odlaganje otpada na otvorenom moru; |
| --- | --- |

19.

imajući u vidu razlike između država članica i razlike u organizaciji gospodarenja otpadom, ističe da je potrebna veća fleksibilnost u pogledu najprikladnijih metoda za postupanje u vezi sa svom plastikom koja se ne može reciklirati. Potrebno je razviti sustav prikupljanja otpada koji bi prihvaćao sve vrste plastičnog otpada proizvedenog tijekom komercijalnih aktivnosti na moru ili prikupljenog u morskom okolišu kako bi se spriječilo odlaganje otpada na otvorenom moru;

Predložene mjere

Predložene mjere

| 20. | podržava četiri opcije ili scenarija predstavljene u predmetnom dokumentu. Informativne kampanje, dobrovoljne akcije i označivanje mogli bi povećati osviještenost i na taj način utjecati na ponašanje potrošača. Postavlja se pitanje jesu li samo te mjere dovoljne da se ponašanje ljudi doista dugoročno promijeni, što je bit problema; |
| --- | --- |

20.

podržava četiri opcije ili scenarija predstavljene u predmetnom dokumentu. Informativne kampanje, dobrovoljne akcije i označivanje mogli bi povećati osviještenost i na taj način utjecati na ponašanje potrošača. Postavlja se pitanje jesu li samo te mjere dovoljne da se ponašanje ljudi doista dugoročno promijeni, što je bit problema;

| 21. | predlaže da se razmotre sljedeće mjere:






  a. | zahtjevi u pogledu označivanja važni su za informiranje potrošača o odgovarajućim metodama odlaganja otpada ili o metodama odlaganja koje treba izbjegavati (posebno kad je riječ o vlaknastim proizvodima za jednokratnu upotrebu kao što su vlažne maramice), ali potrebna je aktivna potpora za razvijanje ekološki održivih alternativa, kao što su biorazgradivi netkani proizvodi; |
| --- | --- | --- |

21.

predlaže da se razmotre sljedeće mjere:

a.

zahtjevi u pogledu označivanja važni su za informiranje potrošača o odgovarajućim metodama odlaganja otpada ili o metodama odlaganja koje treba izbjegavati (posebno kad je riječ o vlaknastim proizvodima za jednokratnu upotrebu kao što su vlažne maramice), ali potrebna je aktivna potpora za razvijanje ekološki održivih alternativa, kao što su biorazgradivi netkani proizvodi;

| b. | ograničenja na stavljanje na tržište plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu za koje postoje lako dostupne alternative trebala bi biti znatno veća nego što je predloženo i trebala bi obuhvaćati veći broj predmeta za jednokratnu upotrebu nego, primjerice, slamke; |
| --- | --- |

b.

ograničenja na stavljanje na tržište plastičnih proizvoda za jednokratnu uporabu za koje postoje lako dostupne alternative trebala bi biti znatno veća nego što je predloženo i trebala bi obuhvaćati veći broj predmeta za jednokratnu upotrebu nego, primjerice, slamke;

| c. | potrebno je povećati opće ciljne vrijednosti za smanjenje korištenja, naročito ambalaže za serviranje hrane (ambalaža koja se koristi za brzu hranu, npr. čaše za napitke, spremnici za hranu), uz preporuke za alternativne proizvode koji se mogu reciklirati i koji su biorazgradivi, a državama članicama treba omogućiti donošenje vlastitih mjera za postizanje smanjenja; |
| --- | --- |

c.

potrebno je povećati opće ciljne vrijednosti za smanjenje korištenja, naročito ambalaže za serviranje hrane (ambalaža koja se koristi za brzu hranu, npr. čaše za napitke, spremnici za hranu), uz preporuke za alternativne proizvode koji se mogu reciklirati i koji su biorazgradivi, a državama članicama treba omogućiti donošenje vlastitih mjera za postizanje smanjenja;

| d. | moglo bi se ponuditi da trgovci preuzmu obvezu za maksimalno smanjenje prodaje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu kao alternativa proširenoj odgovornosti proizvođača u slučaju svih proizvoda koji nisu obuhvaćeni tržišnim ograničenjem; |
| --- | --- |

d.

moglo bi se ponuditi da trgovci preuzmu obvezu za maksimalno smanjenje prodaje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu kao alternativa proširenoj odgovornosti proizvođača u slučaju svih proizvoda koji nisu obuhvaćeni tržišnim ograničenjem;

| e. | kad je upotreba plastike nužna u primarnoj proizvodnji hrane (npr. ribolovni alat i poljoprivredna folija), potrebno je osigurati nova tehnološka rješenja za prikupljanje materijala nakon svakog korištenja i ponuditi financijske poticaje za recikliranje i ponovnu uporabu; |
| --- | --- |

e.

kad je upotreba plastike nužna u primarnoj proizvodnji hrane (npr. ribolovni alat i poljoprivredna folija), potrebno je osigurati nova tehnološka rješenja za prikupljanje materijala nakon svakog korištenja i ponuditi financijske poticaje za recikliranje i ponovnu uporabu;

| f. | mjere na području dizajna proizvoda trebalo bi proširiti i na dizajn usluga, kao što je to već slučaj u nekoliko država članica (npr. boce za piće s čepovima spojenima s bocom); |
| --- | --- |

f.

mjere na području dizajna proizvoda trebalo bi proširiti i na dizajn usluga, kao što je to već slučaj u nekoliko država članica (npr. boce za piće s čepovima spojenima s bocom);

| 22. | poziva na to da se Direktiva o ambalaži i ambalažnom otpadu, u kojoj su propisani ciljevi smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica za nošenje, uključujući vrlo lagane plastične vrećice za nošenje, proširi na sve lagane materijale za ambalažu proizvedene od nerazgradivih materijala; |
| --- | --- |

22.

poziva na to da se Direktiva o ambalaži i ambalažnom otpadu, u kojoj su propisani ciljevi smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica za nošenje, uključujući vrlo lagane plastične vrećice za nošenje, proširi na sve lagane materijale za ambalažu proizvedene od nerazgradivih materijala;

| 23. | predlaže da se ribolovni alat unajmljuje od zasebnog trgovačkog društva koje bi bilo odgovorno za prikupljanje i recikliranje materijala. Mogle bi se razviti tehničke mjere za otkrivanje i pronalaženje izgubljenog ribolovnog alata; |
| --- | --- |

23.

predlaže da se ribolovni alat unajmljuje od zasebnog trgovačkog društva koje bi bilo odgovorno za prikupljanje i recikliranje materijala. Mogle bi se razviti tehničke mjere za otkrivanje i pronalaženje izgubljenog ribolovnog alata;

| 24. | prodajna ambalaža s polimerskom unutarnjom oblogom koja se ne puni na prodajnom mjestu, kao što je ambalaža za mlijeko, ne bi trebala biti obuhvaćena definicijom plastike za jednokratnu uporabu; |
| --- | --- |

24.

prodajna ambalaža s polimerskom unutarnjom oblogom koja se ne puni na prodajnom mjestu, kao što je ambalaža za mlijeko, ne bi trebala biti obuhvaćena definicijom plastike za jednokratnu uporabu;

Primjerenost propisa i pojednostavljenje

Primjerenost propisa i pojednostavljenje

| 25. | poziva na poticaje i mjere potpore za više od 50 000 MSP-ova u sektoru plastike kako bi se razvili proizvodi koji bi mogli zamijeniti nerazgradivu plastiku za jednokratnu uporabu. Važno je olakšati ulazak na tržište novim alternativnim materijalima i alternativnim dizajnima proizvoda putem programa za inovacije i investicijske potpore za modifikaciju procesa; |
| --- | --- |

25.

poziva na poticaje i mjere potpore za više od 50 000 MSP-ova u sektoru plastike kako bi se razvili proizvodi koji bi mogli zamijeniti nerazgradivu plastiku za jednokratnu uporabu. Važno je olakšati ulazak na tržište novim alternativnim materijalima i alternativnim dizajnima proizvoda putem programa za inovacije i investicijske potpore za modifikaciju procesa;

| 26. | smatra da bi se trebali promicati dobrovoljni sporazumi trgovaca u cilju ograničavanja prodaje plastike za jednokratnu upotrebu, pod uvjetom da se njihova provedba i učinkovitost mogu pratiti na odgovarajući način; |
| --- | --- |

26.

smatra da bi se trebali promicati dobrovoljni sporazumi trgovaca u cilju ograničavanja prodaje plastike za jednokratnu upotrebu, pod uvjetom da se njihova provedba i učinkovitost mogu pratiti na odgovarajući način;

| 27. | smatra da su nužna tržišna ograničenja za plastične proizvode za jednokratnu upotrebu koji se uvoze u EU; |
| --- | --- |

27.

smatra da su nužna tržišna ograničenja za plastične proizvode za jednokratnu upotrebu koji se uvoze u EU;

Proračunske implikacije

Proračunske implikacije

| 28. | naglašava da bi se poticaji, potpora za razvoj i jačanje kontrole, kao i aktivnosti za čišćenje plastičnog otpada od proizvoda za jednokratnu upotrebu, trebali financirati iz poreza na uvoz i proizvodnju plastičnih materijala za jednokratnu upotrebu. |
| --- | --- |

28.

naglašava da bi se poticaji, potpora za razvoj i jačanje kontrole, kao i aktivnosti za čišćenje plastičnog otpada od proizvoda za jednokratnu upotrebu, trebali financirati iz poreza na uvoz i proizvodnju plastičnih materijala za jednokratnu upotrebu.

Bruxelles, 10. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/220 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/220

---

Mišljenje Europskog odbora regija: Čiste luke, čista mora – lučki uređaji za prihvat isporuke brodskog otpada

(2018/C 461/18)

| Izvjestitelj: | Spyros SPYRIDON (EL/EPP), član Vijeća općine Poros |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o lučkim uređajima za prihvat isporuke brodskog otpada, stavljanju izvan snage Direktive 2000/59/EZ i izmjenama Direktive 2009/16/EZ i Direktive 2010/65/EU
  COM(2018) 33 final |

Izvjestitelj:

Spyros SPYRIDON (EL/EPP), član Vijeća općine Poros

Referentni dokument/i:

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o lučkim uređajima za prihvat isporuke brodskog otpada, stavljanju izvan snage Direktive 2000/59/EZ i izmjenama Direktive 2009/16/EZ i Direktive 2010/65/EU

COM(2018) 33 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Članak 5. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice ocjenjuju i odobravaju plan prihvata otpada i rukovanja otpadom, prate njegovu provedbu i osiguravaju njegovo ponovno odobrenje najmanje svak
  e tri
  godin
  e
  nakon odobrenja ili ponovnog odobrenja te nakon što nastupi znatnija promjena u radu luke. Promjene će uključivati, ali neće biti ograničene na, strukturne promjene u prometu do luke, razvoj nove infrastrukture, promjene u potražnji i stavljanju na raspolaganje lučkih uređaja za prihvat te nove tehnike za postupanje s otpadom na brodu. | Države članice ocjenjuju i odobravaju plan prihvata otpada i rukovanja otpadom, prate njegovu provedbu i osiguravaju njegovo ponovno odobrenje najmanje svak
  ih pet
  godin
  a
  nakon odobrenja ili ponovnog odobrenja te nakon što nastupi znatnija promjena u radu luke. Promjene će uključivati, ali neće biti ograničene na, strukturne promjene u prometu do luke, razvoj nove infrastrukture, promjene u potražnji i stavljanju na raspolaganje lučkih uređaja za prihvat te nove tehnike za postupanje s otpadom na brodu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice ocjenjuju i odobravaju plan prihvata otpada i rukovanja otpadom, prate njegovu provedbu i osiguravaju njegovo ponovno odobrenje najmanje svak
  e tri
  godin
  e
  nakon odobrenja ili ponovnog odobrenja te nakon što nastupi znatnija promjena u radu luke. Promjene će uključivati, ali neće biti ograničene na, strukturne promjene u prometu do luke, razvoj nove infrastrukture, promjene u potražnji i stavljanju na raspolaganje lučkih uređaja za prihvat te nove tehnike za postupanje s otpadom na brodu.

Države članice ocjenjuju i odobravaju plan prihvata otpada i rukovanja otpadom, prate njegovu provedbu i osiguravaju njegovo ponovno odobrenje najmanje svak
  ih pet
  godin
  a
  nakon odobrenja ili ponovnog odobrenja te nakon što nastupi znatnija promjena u radu luke. Promjene će uključivati, ali neće biti ograničene na, strukturne promjene u prometu do luke, razvoj nove infrastrukture, promjene u potražnji i stavljanju na raspolaganje lučkih uređaja za prihvat te nove tehnike za postupanje s otpadom na brodu.

Obrazloženje

Produljenjem razdoblja revizije lučkim će se vlastima pomoći da bolje procjenjuju učinkovitost plana koji se primjenjuje. Preostaje mogućnost ranije prilagodbe i revizije u slučaju značajnih promjena. Ovaj je amandman u skladu s tekućim raspravama u Parlamentu i Vijeću.

Amandman 2.

Članak 7. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Podaci iz stavka 2. čuvaju se
  na brodu
  najmanje dvije godine te se na zahtjev predočuju nadležnim tijelima države članice. | Podaci iz stavka 2. čuvaju se
  za potrebe uvida
  najmanje dvije godine te se na zahtjev predočuju nadležnim tijelima države članice. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Podaci iz stavka 2. čuvaju se
  na brodu
  najmanje dvije godine te se na zahtjev predočuju nadležnim tijelima države članice.

Podaci iz stavka 2. čuvaju se
  za potrebe uvida
  najmanje dvije godine te se na zahtjev predočuju nadležnim tijelima države članice.

Obrazloženje

EU treba izbjegavati stvaranje nepotrebnih birokratskih prepreka. Računi koji se izdaju brodu mogu se čuvati u elektroničkom skeniranom obliku na brodu.

Amandman 3.

Članak 8. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Naknade se mogu razlikovati, između ostalog, u odnosu na kategoriju, vrstu i veličinu broda i vrstu prometa koju brod obavlja, kao i u odnosu na usluge koje se pružaju izvan redovnog radnog vremena luke. | Naknade se mogu razlikovati, između ostalog, u odnosu na kategoriju, vrstu i veličinu broda i vrstu
  djelatnosti i
  prometa koju brod obavlja, kao i u odnosu na usluge koje se pružaju izvan redovnog radnog vremena luke. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Naknade se mogu razlikovati, između ostalog, u odnosu na kategoriju, vrstu i veličinu broda i vrstu prometa koju brod obavlja, kao i u odnosu na usluge koje se pružaju izvan redovnog radnog vremena luke.

Naknade se mogu razlikovati, između ostalog, u odnosu na kategoriju, vrstu i veličinu broda i vrstu
  djelatnosti i
  prometa koju brod obavlja, kao i u odnosu na usluge koje se pružaju izvan redovnog radnog vremena luke.

Obrazloženje

Amandmanom se olakšava uvođenje izuzeća za pomorski promet na kraćim relacijama (npr. za ro-ro brodove). Ti brodovi redovito pristaju u istim lukama, ali za razliku od onih koji plove na redovnim linijama, nemaju nužno točno određenu rutu. I pod postojećim režimom i pod onim koji se ovdje razmatra nemoguće je praviti jasnu razliku između naknada.

Prijedlogom su obuhvaćena i pomoćna plovila koja obavljaju djelatnosti unutar luka.

Amandman 4.

Članak 8. stavak 6.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Kako bi se osigurale pravične, transparentne i nediskriminirajuće naknade te kako bi one odražavale troškove uređaja i usluga koji su stavljeni na raspolaganje i, ako je to primjereno, koji se upotrebljavaju, iznos naknada i osnova na kojoj su one izračunane stavljaju se na raspolaganje korisnicima luka. | Kako bi se osigurale pravične, transparentne i nediskriminirajuće naknade te kako bi one odražavale troškove uređaja i usluga koji su stavljeni na raspolaganje i, ako je to primjereno, koji se upotrebljavaju –
  uključujući, u skladu s odredbama primjenjivima na usluge od općeg gospodarskog interesa, naknade koje ne mogu premašivati nastale troškove i razumnu dobit bez prekomjerne kompenzacije
   – iznos naknada i osnova na kojoj su one izračunane stavljaju se na raspolaganje korisnicima luka. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kako bi se osigurale pravične, transparentne i nediskriminirajuće naknade te kako bi one odražavale troškove uređaja i usluga koji su stavljeni na raspolaganje i, ako je to primjereno, koji se upotrebljavaju, iznos naknada i osnova na kojoj su one izračunane stavljaju se na raspolaganje korisnicima luka.

Kako bi se osigurale pravične, transparentne i nediskriminirajuće naknade te kako bi one odražavale troškove uređaja i usluga koji su stavljeni na raspolaganje i, ako je to primjereno, koji se upotrebljavaju –
  uključujući, u skladu s odredbama primjenjivima na usluge od općeg gospodarskog interesa, naknade koje ne mogu premašivati nastale troškove i razumnu dobit bez prekomjerne kompenzacije
   – iznos naknada i osnova na kojoj su one izračunane stavljaju se na raspolaganje korisnicima luka.

Obrazloženje

Amandmanom se u potpunosti pojašnjava da
  je
  djelatnost prihvata otpada i gospodarenja otpadom, koja je obvezna i za luke i za brodove, uslug
  a
  od općeg gospodarskog interesa. Odredbom se naglašava okolišna dimenzija djelatnosti.

Amandman 5.

Članak 12. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice uspostavljaju inspekcijske postupke za ribarske brodove s bruto tonažom manjom od 100 tona, kao i za plovila za razonodu s bruto tonažom manjom od 100 tona kako bi se osigurala sukladnost s primjenjivim zahtjevima ove Direktive. | Države članice uspostavljaju
  pojednostavljene
  inspekcijske postupke za ribarske brodove s bruto tonažom manjom od 100 tona, kao i za plovila za razonodu s bruto tonažom manjom od 100 tona kako bi se osigurala sukladnost s primjenjivim zahtjevima ove Direktive
  i s načelom proporcionalnosti
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice uspostavljaju inspekcijske postupke za ribarske brodove s bruto tonažom manjom od 100 tona, kao i za plovila za razonodu s bruto tonažom manjom od 100 tona kako bi se osigurala sukladnost s primjenjivim zahtjevima ove Direktive.

Države članice uspostavljaju
  pojednostavljene
  inspekcijske postupke za ribarske brodove s bruto tonažom manjom od 100 tona, kao i za plovila za razonodu s bruto tonažom manjom od 100 tona kako bi se osigurala sukladnost s primjenjivim zahtjevima ove Direktive
  i s načelom proporcionalnosti
  .

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Pomorske djelatnosti kao sastavni dio kružnog gospodarstva

| 1. | pozdravlja komunikaciju i strategiju Komisije o kružnom gospodarstvu. Promicanje javne i korporativne ekološke svijesti i provedba posebnih politika za smanjenje otpada i za ponovnu uporabu proizvoda i materijala pridonijet će održivom razvoju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stoga pozdravlja to što je ova direktiva uvrštena u strategiju za kružno gospodarstvo. Iako je onečišćenje mora prije svega posljedica aktivnosti na kopnu, ne smijemo zanemariti činjenicu da je ono također rezultat ljudskih aktivnosti na moru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno ističe da se konvencijom MARPOL uspostavlja okvir za gospodarenje otpadom koji proizvode brodovi, ali da ta konvencija ne uključuju provedbene mehanizme. Ovom se direktivom europsko zakonodavstvo usklađuje s obvezama koje proizlaze iz međunarodnih ugovora, ali se također pojašnjavaju i praktični, pravni i gospodarski podaci i obveze koji se odnose na pristup brodova lukama EU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava žaljenje zbog toga što su države članice do sada tumačile odredbe postojeće direktive na različit način, što je dovodilo do nejasnoća za korisnike, lučke vlasti i prihvatne objekte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da se novi izazov sastoji u tome da se stvore poticaji za dostavu otpada u luke, a da se pritom nerazmjerna financijska opterećenja ne prebacuju na brodove ili da se ne uvedu pretjerano složeni administrativni postupci; |
| --- | --- |

5.

| 6. | slaže se s prijedlogom Komisije za dobro gospodarenje brodskim otpadom na obali, što predstavlja važan korak prema ostvarivanju ciljeva zaštite okoliša; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da je hitno potrebno smanjiti proizvodnju plastičnog otpada i promicati kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | stoga naglašava da je promicanje kružnog gospodarstva na brodovima od iznimne važnosti. To će poslužiti kao poziv posadi, a i putnicima, da se osposobe za sortiranje i ispravno skladištenje otpada. Osposobljavanje i odvojeno prikupljanje početni su koraci za ponovnu uporabu proizvoda koji podrazumijevaju troškove, što se treba uzeti u obzir u određivanju cijena lučkih usluga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kako bi se poboljšalo gospodarenje brodskim otpadom i promicalo kružno gospodarstvo, važno je da se brodarskim društvima omogući da odabiru poduzeća koja će biti zadužena za prihvat otpada iz kataloga društava certificiranih u tu svrhu; |
| --- | --- |

9.

Važna regionalna dimenzija direktive

| 10. | novu će direktivu morati provoditi više od 700 luka u EU-u. U njih godišnje pristaje oko 750 000 brodova iz svih država članica. Ti brodovi proizvedu između pet i sedam milijuna tona masnih ostataka i više od milijun tona krutog otpada godišnje, što je pitanje koje se mora riješiti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe mogući učinak nove direktive na regionalne luke, posebno u najudaljenijim regijama i područjima koja graniče s lukama trećih zemalja koje neće biti obuhvaćene tom direktivom. Na primjer, trošak razvoja potrebne infrastrukture, plaćanje obvezne naknade i obvezna isporuka otpada povećat će administrativne troškove, koji će se pak prenijeti na korisnike, što će utjecati na konkurentnost, posebno u slučaju regionalnih luka; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da bi sloboda svake države članice u osmišljavanju sustava za ubiranje naknada mogla dovesti do regionalne diskriminacije u pogledu odgovornosti za prihvat otpada i sudjelovanja u troškovima infrastrukture i upravljanja, pa bi Unija stoga trebala strogo kontrolirati način izračuna naknada koje će predložiti svaka država članica; |
| --- | --- |

12.

| 13. | također je zabrinut zbog toga što će direktiva, ako se provede u lukama EU-a, bez poduzimanja sličnih mjera u vezi s lukama trećih zemalja, posebno u morskim bazenima, imati samo ograničen okolišni učinak; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra izrazito pozitivnim to što je Komisija istaknula regionalnu dimenziju upravljanja otpadom u lukama, počevši od članka 5. predložene direktive. Time se omogućuje da države članice, kao i lokalne i regionalne vlasti i korisnici luka, izrade planove za dostavu i obradu otpada uz primjerenu uključenost svake luke, u skladu s lokalnim mogućnostima i potrebama, a omogućuje se i šire regionalno planiranje bez isključivanja potencijalnih prekograničnih partnerstava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | iz navedenih financijskih i okolišnih razloga predlaže da se poduzmu napori u vidu poticaja, nagrada i opsežnijih programa suradnje u sferi gospodarenja otpadom kako bi se područje primjene direktive proširilo na sve luke u morskim bazenima i okolnim područjima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja diversifikaciju programa, u kojima bi se trebalo detaljno odražavati stanje i mogućnosti svake luke, ovisno o vrsti prometa koja se u njoj odvija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da u skladu s načelom supsidijarnosti lučke uprave i dalje moraju imati potrebnu fleksibilnost u određivanju lučkih pristojbi i naknada te poziva te uprave da ulože sve moguće napore kako bi se osiguralo da se naknade izračunavaju uz punu transparentnost i proporcionalnost, sukladno odredbama direktive; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podržava petogodišnji rok za reviziju programa prihvata i gospodarenja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | očekuje da će predložena direktiva imati pozitivan učinak na istraživački rad u području gospodarenja otpadom i na konkurentnost europskih regija u pogledu turizma i kvalitete života; |
| --- | --- |

19.

Veća jasnoća postupaka pozitivan je korak

| 20. | naglašava da bi se i ostaci iz sustava za čišćenje ispušnih plinova trebali propisno zbrinjavati i da ne bi smjeli završiti u moru. Stoga poziva Komisiju da osmisli smjernice za pravilno postupanje s tim ostacima, a države članice zatim trebaju istražiti mogućnosti obrade takve vrste ostatka u lukama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uviđa da je sektor ribarstva i izvor i žrtva morskog otpada. Kako bi se riješio problem pasivno ulovljenog otpada, uspješno su pokrenute lokalne inicijative kao što je „Fishing for litter”, u okviru koje se pasivno ulovljeni otpad može besplatno odlagati – čak i ako luka primjenjuje izravnu naknadu za isporuku otpada. Iako pozdravlja uvođenje sustava „bez posebne naknade”, OR naglašava da bi se pasivno ulovljeni otpad – koji je, ako se reciklira, potencijalni izvor prihoda za lučko tijelo za prihvat brodskog otpada – i dalje trebao isporučivati besplatno, neovisno o količini, kako bi se osiguralo neometano odvijanje procesa prikupljanja i prijevoza otpada do postrojenja za recikliranje. To bi značilo da ribarsko plovilo koje je samo pasivno ulovilo otpad za isporuku ne bi trebalo biti obvezno platiti naknadu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | stoga predlaže da se razmotri mogućnost uvrštavanja ostataka iz sustava za čišćenje ispušnih plinova u otpad čija je isporuka obuhvaćena jednokratnom naknadom, osobito u slučaju regija koje podliježu sustavu zaštite okoliša i kontrole emisija, kao što je baltička regija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da bi se uvođenjem jedinstvene naknade pružio snažan poticaj za isporuku otpada. Napominje, međutim, da nisu poduzete nikakve mjere da se smanji proizvodnja otpada na izvoru, što je u suprotnosti s načelom „onečišćivač plaća”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da se izračun jednokratne naknade možda neće moći temeljiti na predviđanjima stvarnih zahtjeva poduzeća koja se bave prihvatom te da će naknade možda biti teško utvrditi na transparentan način; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da postupci prihvata u lučkim objektima moraju biti brzi i učinkoviti kako bi se izbjegla nepotrebna kašnjenja i dodatni troškovi za brodove; |
| --- | --- |

25.

| 26. | predlaže da se uvedu jasne odredbe na temelju kojih će brodarske kompanije s popisa certificiranih poduzeća odabirati jedno ili više društava zaduženih za prihvat i obradu otpada, ovisno o vrsti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja namjeru definiranja pojma „zelenog broda” kao korak koji bi mogao dovesti do smanjenja naknada te koji je u skladu s načelom „onečišćivač plaća”; Međutim, poziva da se rasprave o „zelenim brodovima” i njihovoj definiciji odvijaju na međunarodnoj, a ne na europskoj razini; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća da manjak nadzora ili pretjerano visoke naknade mogu dovesti do bacanja otpada u more sa štetnim posljedicama na okolne regije i morske ekosustave, i to ne samo u okolišnom nego i u gospodarskom smislu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da lučke aktivnosti same po sebi nanose štetu prirodnom okolišu. Nadležnim tijelima stoga treba potpuno jasno dati na znanje da prihvat i obrada brodskog otpada, koji predstavljaju zajedničku obvezu brodova i luka, ne smiju služiti lukama kao djelatnost za ostvarenje dobiti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost uvođenja smanjenih naknada za plovila koja obavljaju pomorski prijevoz na kratkim udaljenostima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje da su materijali koji se mogu reciklirati vlasništvo broda te da njihova prerada može biti unosna i komercijalno iskoristiva. Taj važni aspekt mora se odražavati u naknadama za isporuku otpada prikupljenog na moru i dobivenih materijala koji se mogu reciklirati; |
| --- | --- |

31.

| 32. | istodobno poziva nadležna tijela i operatere na daljnji razvoj sustava za iskorištavanje morskog otpada, čime će se aktivno pridonositi kružnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da u suradnji s Međunarodnom pomorskom organizacijom dodatno pojasni značenje izraza „dostatni kapacitet za skladištenje” kako bi se ograničilo diskrecijsko pravo luka da same tumače taj izraz te kako bi se smanjila posljedična nesigurnost za potrošače; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na uvođenje vremenskog ograničenja za brzi dovršetak digitalizacije postupaka obavješćivanja te kontrole i standardizacije potrebne dokumentacije za sve luke; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da će redovito informiranje operatera brodova i lučkih uprava o mogućim sankcijama u slučaju povrede obveza znatno pridonijeti transparentnosti, kao i usklađenosti s novim režimom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | stoga poziva države članice da po mogućnosti uspostave jedinstveni okvir sankcija kako bi se spriječilo nepošteno tržišno natjecanje i spekulativni odabir luka; |
| --- | --- |

36.

| 37. | potvrđuje da je prijedlog Komisije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti kada je posrijedi provedba pravila EU-a o lučkim uređajima za prihvat isporuke brodskog otpada; |
| --- | --- |

37.

Bruxelles, 10. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/225 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/225

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Procjena rizika u prehrambenom lancu

(2018/C 461/19)

| Glavni izvjestitelj: | Miloslav REPASKÝ (SK/EA), zastupnik u regionalnom parlamentu Prešovske samoupravne pokrajine |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Procjena rizika u prehrambenom lancu
  COM(2018) 179 final |

Glavni izvjestitelj:

Miloslav REPASKÝ (SK/EA), zastupnik u regionalnom parlamentu Prešovske samoupravne pokrajine

Referentni dokument:

Procjena rizika u prehrambenom lancu

COM(2018) 179 final

I.   PREPORUKE ZA IZMJENE

Amandman 1.

Uvodna izjava (4) Prijedloga uredbe

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Stoga je potrebno osigurati sveobuhvatan i stalan proces obavješćivanja o rizicima tijekom cijele analize rizika u koji su uključene osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom na razini Unije i nacionalnoj razini. Taj bi se proces trebao kombinirati s otvorenim dijalogom svih zainteresiranih strana kako bi se osigural
  a
  usklađenost i dosljednost unutar procesa analize rizika. | Stoga je potrebno osigurati sveobuhvatan i stalan proces obavješćivanja o rizicima tijekom cijele analize rizika u koji su uključene osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom na razini Unije i nacionalnoj razini. Taj bi se proces trebao kombinirati s otvorenim dijalogom svih zainteresiranih strana
  , uključujući potrošače i njihove organizacije,
  kako bi se osigural
  i postupanje u skladu s javnim interesom,
  usklađenost i dosljednost unutar procesa analize rizika. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Stoga je potrebno osigurati sveobuhvatan i stalan proces obavješćivanja o rizicima tijekom cijele analize rizika u koji su uključene osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom na razini Unije i nacionalnoj razini. Taj bi se proces trebao kombinirati s otvorenim dijalogom svih zainteresiranih strana kako bi se osigural
  a
  usklađenost i dosljednost unutar procesa analize rizika.

Stoga je potrebno osigurati sveobuhvatan i stalan proces obavješćivanja o rizicima tijekom cijele analize rizika u koji su uključene osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom na razini Unije i nacionalnoj razini. Taj bi se proces trebao kombinirati s otvorenim dijalogom svih zainteresiranih strana
  , uključujući potrošače i njihove organizacije,
  kako bi se osigural
  i postupanje u skladu s javnim interesom,
  usklađenost i dosljednost unutar procesa analize rizika.

Amandman 2.

Uvodna izjava (8) Prijedloga uredbe

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (8) | Tim općim planom trebalo bi utvrditi ključne čimbenike koje treba uzeti u obzir pri razmatranju mjera obavješćivanja o rizicima, kao što su različite razine rizika, vrsta rizika i mogući učinak na javno zdravlje, koga i što rizik izravno i neizravno pogađa, razine izloženosti riziku, mogućnost kontrole rizika i drugi čimbenici koji utječu na percepciju rizika, uključujući stupanj hitnosti, kao i mjerodavni zakonodavni okvir i relevantni kontekst tržišta. Općim planom trebalo bi također utvrditi instrumente i kanale koji će se koristiti te bi trebalo uspostaviti odgovarajuće mehanizme za osiguranje usklađenog obavješćivanja o riziku. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(8)

Tim općim planom trebalo bi utvrditi ključne čimbenike koje treba uzeti u obzir pri razmatranju mjera obavješćivanja o rizicima, kao što su različite razine rizika, vrsta rizika i mogući učinak na javno zdravlje, koga i što rizik izravno i neizravno pogađa, razine izloženosti riziku, mogućnost kontrole rizika i drugi čimbenici koji utječu na percepciju rizika, uključujući stupanj hitnosti, kao i mjerodavni zakonodavni okvir i relevantni kontekst tržišta. Općim planom trebalo bi također utvrditi instrumente i kanale koji će se koristiti te bi trebalo uspostaviti odgovarajuće mehanizme za osiguranje usklađenog obavješćivanja o riziku.

| (8) | Tim općim planom trebalo bi utvrditi ključne čimbenike koje treba uzeti u obzir pri razmatranju mjera obavješćivanja o rizicima, kao što su različite razine rizika, vrsta rizika i mogući učinak na javno zdravlje, koga i što rizik izravno i neizravno pogađa, razine izloženosti riziku, mogućnost kontrole rizika i drugi čimbenici koji utječu na percepciju rizika, uključujući stupanj hitnosti,
  neizvjesnosti utvrđene prilikom procjene rizika,
  kao i mjerodavni zakonodavni okvir i relevantni kontekst tržišta. Općim planom trebalo bi također utvrditi instrumente i kanale koji će se koristiti te bi trebalo uspostaviti odgovarajuće mehanizme za osiguranje usklađenog obavješćivanja o riziku
  na svim razinama uprave, uključujući regionalnu i lokalnu razinu
  . |
| --- | --- |

(8)

Tim općim planom trebalo bi utvrditi ključne čimbenike koje treba uzeti u obzir pri razmatranju mjera obavješćivanja o rizicima, kao što su različite razine rizika, vrsta rizika i mogući učinak na javno zdravlje, koga i što rizik izravno i neizravno pogađa, razine izloženosti riziku, mogućnost kontrole rizika i drugi čimbenici koji utječu na percepciju rizika, uključujući stupanj hitnosti,
  neizvjesnosti utvrđene prilikom procjene rizika,
  kao i mjerodavni zakonodavni okvir i relevantni kontekst tržišta. Općim planom trebalo bi također utvrditi instrumente i kanale koji će se koristiti te bi trebalo uspostaviti odgovarajuće mehanizme za osiguranje usklađenog obavješćivanja o riziku
  na svim razinama uprave, uključujući regionalnu i lokalnu razinu
  .

Obrazloženje

Znatan dio europskog zakonodavstva provode lokalne i regionalne vlasti, zbog čega je ključno da ta tijela na odgovarajući način budu uključena u provedbu komunikacijske strategije te da se osigura dosljednost te strategije.

Amandman 3.

Novi članak 8.a Uredbe (EZ) br. 178/2002

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Ciljevi obavješćivanja o riziku | Ciljevi obavješćivanja o riziku |
| Uzimajući u obzir uloge osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom, obavješćivanje o rizicima ima sljedeće ciljeve: | Uzimajući u obzir uloge osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom, obavješćivanje o rizicima ima sljedeće ciljeve: |
| (a) | promicanje svijesti i razumijevanja o konkretnim pitanjima koja su predmet razmatranja tijekom cijelog procesa analize rizika; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Ciljevi obavješćivanja o riziku

Ciljevi obavješćivanja o riziku

Uzimajući u obzir uloge osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom, obavješćivanje o rizicima ima sljedeće ciljeve:

Uzimajući u obzir uloge osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom, obavješćivanje o rizicima ima sljedeće ciljeve:

(a)

promicanje svijesti i razumijevanja o konkretnim pitanjima koja su predmet razmatranja tijekom cijelog procesa analize rizika;

| (a) | promicanje svijesti i razumijevanja o konkretnim pitanjima koja su predmet razmatranja tijekom cijelog procesa analize rizika; |
| --- | --- |

(a)

promicanje svijesti i razumijevanja o konkretnim pitanjima koja su predmet razmatranja tijekom cijelog procesa analize rizika;

| (b) | promicanje konzistentnosti i transparentnosti pri formuliranju preporuka za upravljanje rizicima; |
| --- | --- |

(b)

promicanje konzistentnosti i transparentnosti pri formuliranju preporuka za upravljanje rizicima;

| (b) | promicanje konzistentnosti i transparentnosti pri formuliranju preporuka za upravljanje rizicima
  radi postizanja visoke razine zaštite prirode, zdravlja ljudi, životinja i okoliša
  ; |
| --- | --- |

(b)

promicanje konzistentnosti i transparentnosti pri formuliranju preporuka za upravljanje rizicima
  radi postizanja visoke razine zaštite prirode, zdravlja ljudi, životinja i okoliša
  ;

| (c) | pružanje solidne osnove za shvaćanje odluka u pogledu upravljanja rizicima; |
| --- | --- |

(c)

pružanje solidne osnove za shvaćanje odluka u pogledu upravljanja rizicima;

| (c) | pružanje solidne osnove za shvaćanje odluka u pogledu upravljanja rizicima; |
| --- | --- |

(c)

pružanje solidne osnove za shvaćanje odluka u pogledu upravljanja rizicima;

| (d) | poticanje razumijevanja procesa analize rizika u javnosti kako bi se pojačalo povjerenje u njezin ishod; |
| --- | --- |

(d)

poticanje razumijevanja procesa analize rizika u javnosti kako bi se pojačalo povjerenje u njezin ishod;

| (d) | poticanje razumijevanja procesa analize rizika u javnosti kako bi se pojačalo povjerenje u njezin ishod; |
| --- | --- |

(d)

poticanje razumijevanja procesa analize rizika u javnosti kako bi se pojačalo povjerenje u njezin ishod;

| (e) | promicanje primjerenog uključivanja svih zainteresiranih strana; |
| --- | --- |

(e)

promicanje primjerenog uključivanja svih zainteresiranih strana;

| (e) | osvještavanje javnosti o konceptima opasnosti i rizika te osiguravanje prihvaćanja raznih kompromisa između rizika i koristi; |
| --- | --- |

(e)

osvještavanje javnosti o konceptima opasnosti i rizika te osiguravanje prihvaćanja raznih kompromisa između rizika i koristi;

| (f) | osiguravanje primjerene razmjene informacija sa zainteresiranim stranama u pogledu rizika povezanih s poljoprivredno-prehrambenim lancem. |
| --- | --- |

(f)

osiguravanje primjerene razmjene informacija sa zainteresiranim stranama u pogledu rizika povezanih s poljoprivredno-prehrambenim lancem.

| (f) | promicanje primjerenog uključivanja svih zainteresiranih strana
  i jačanje odnosa i poštovanja među njima
  te |
| --- | --- |

(f)

promicanje primjerenog uključivanja svih zainteresiranih strana
  i jačanje odnosa i poštovanja među njima
  te

| (g) | osiguravanje primjerene razmjene informacija sa zainteresiranim stranama u pogledu rizika povezanih s poljoprivredno-prehrambenim lancem. |
| --- | --- |

(g)

osiguravanje primjerene razmjene informacija sa zainteresiranim stranama u pogledu rizika povezanih s poljoprivredno-prehrambenim lancem.

Obrazloženje

S obzirom na različite pristupe razumijevanju koncepata opasnosti i rizika u državama članicama i s tim povezanu raspravu između tvoraca politika, pripadnika akademske zajednice, regulatora i predstavnika industrije, treba istaknuti da je važno podizati razinu javne svijesti o tim konceptima i osigurati da javnost razumije i prihvati kompromise između rizika i koristi.

Amandman 4.

Novi članak 8.c Uredbe (EZ) br. 178/2002

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Opći plan obavješćivanja o rizicima | Opći plan obavješćivanja o rizicima |
| 1.   U bliskoj suradnji s Agencijom i državama članicama te nakon odgovarajućeg javnog savjetovanja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 57.a kojima se utvrđuje opći plan obavješćivanja o rizicima povezanima s poljoprivredno-prehrambenim lancem uzimajući u obzir relevantne ciljeve i opća načela utvrđena člancima 8.a i 8.b. | 1.   U bliskoj suradnji s Agencijom i državama članicama te nakon odgovarajućeg javnog savjetovanja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 57.a kojima se utvrđuje opći plan obavješćivanja o rizicima povezanima s poljoprivredno-prehrambenim lancem uzimajući u obzir relevantne ciljeve i opća načela utvrđena člancima 8.a i 8.b. |
| 2.   Opći plan obavješćivanja o rizicima promiče integrirani okvir obavješćivanja o rizicima kojega su se na usklađen i sustavan način dužne pridržavati i osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom i na razini Unije i na nacionalnoj razini. Njime se: | 2.   Opći plan obavješćivanja o rizicima promiče integrirani okvir obavješćivanja o rizicima kojega su se na usklađen i sustavan način dužne pridržavati i osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom i na razini Unije i na nacionalnoj
  , regionalnoj i lokalnoj
  razini. Njime se: |
| (a) | utvrđuju ključni čimbenici koje treba uzeti u obzir pri razmatranju koja je vrsta i koja je razina obavješćivanja o riziku potrebna; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Opći plan obavješćivanja o rizicima

Opći plan obavješćivanja o rizicima

1.   U bliskoj suradnji s Agencijom i državama članicama te nakon odgovarajućeg javnog savjetovanja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 57.a kojima se utvrđuje opći plan obavješćivanja o rizicima povezanima s poljoprivredno-prehrambenim lancem uzimajući u obzir relevantne ciljeve i opća načela utvrđena člancima 8.a i 8.b.

1.   U bliskoj suradnji s Agencijom i državama članicama te nakon odgovarajućeg javnog savjetovanja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 57.a kojima se utvrđuje opći plan obavješćivanja o rizicima povezanima s poljoprivredno-prehrambenim lancem uzimajući u obzir relevantne ciljeve i opća načela utvrđena člancima 8.a i 8.b.

2.   Opći plan obavješćivanja o rizicima promiče integrirani okvir obavješćivanja o rizicima kojega su se na usklađen i sustavan način dužne pridržavati i osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom i na razini Unije i na nacionalnoj razini. Njime se:

2.   Opći plan obavješćivanja o rizicima promiče integrirani okvir obavješćivanja o rizicima kojega su se na usklađen i sustavan način dužne pridržavati i osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom i na razini Unije i na nacionalnoj
  , regionalnoj i lokalnoj
  razini. Njime se:

(a)

utvrđuju ključni čimbenici koje treba uzeti u obzir pri razmatranju koja je vrsta i koja je razina obavješćivanja o riziku potrebna;

| (a) | utvrđuju ključni čimbenici koje treba uzeti u obzir pri razmatranju koja je vrsta i koja je razina obavješćivanja o riziku potrebna; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuju ključni čimbenici koje treba uzeti u obzir pri razmatranju koja je vrsta i koja je razina obavješćivanja o riziku potrebna;

| (b) | utvrđuju primjereni glavni instrumenti i kanali koji će se upotrebljavati u svrhu obavješćivanja o riziku, uzimajući u obzir potrebe relevantnih skupina ciljne publike; |
| --- | --- |

(b)

utvrđuju primjereni glavni instrumenti i kanali koji će se upotrebljavati u svrhu obavješćivanja o riziku, uzimajući u obzir potrebe relevantnih skupina ciljne publike;

| (b) | utvrđuju primjereni glavni instrumenti i kanali koji će se upotrebljavati u svrhu obavješćivanja o riziku, uzimajući u obzir potrebe relevantnih skupina ciljne publike; |
| --- | --- |

(b)

utvrđuju primjereni glavni instrumenti i kanali koji će se upotrebljavati u svrhu obavješćivanja o riziku, uzimajući u obzir potrebe relevantnih skupina ciljne publike;

| (c) | utvrđuju primjereni mehanizmi za povećanje usklađenosti obavješćivanja o riziku među osobama koje procjenjuju rizik i osobama koje upravljaju rizikom i osigurava otvorena komunikacija među svim zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

(c)

utvrđuju primjereni mehanizmi za povećanje usklađenosti obavješćivanja o riziku među osobama koje procjenjuju rizik i osobama koje upravljaju rizikom i osigurava otvorena komunikacija među svim zainteresiranim stranama.

| (c) | utvrđuju primjereni mehanizmi za povećanje usklađenosti obavješćivanja o riziku među osobama koje procjenjuju rizik i osobama koje upravljaju rizikom i osigurava otvorena komunikacija među svim zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

(c)

utvrđuju primjereni mehanizmi za povećanje usklađenosti obavješćivanja o riziku među osobama koje procjenjuju rizik i osobama koje upravljaju rizikom i osigurava otvorena komunikacija među svim zainteresiranim stranama.

3.   Komisija donosi opći plan obavješćivanja o rizicima u roku od [dvije godine od dana primjene ove Uredbe] i ažurira ga uzimajući u obzir tehnički i znanstveni napredak i stečena iskustva.”;

3.   Komisija donosi opći plan obavješćivanja o rizicima u roku od [dvije godine od dana primjene ove Uredbe] i ažurira ga uzimajući u obzir tehnički i znanstveni napredak i stečena iskustva.”;

Obrazloženje

Obrazloženje

Kao i za amandman 1.

Amandman 5.

Amandman 5.

Članak 39. stavak 2. podstavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| „Članak 39. | „Članak 39. |
| Povjerljivost | Povjerljivost |
| [...] | [...] |
| (1) | metoda, i druge tehničke i industrijske specifikacije koje se odnose na tu metodu, koja se koristi pri proizvodnji onoga što je predmet zahtjeva za znanstveni rezultat, uključujući znanstveno mišljenje; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

„Članak 39.

„Članak 39.

Povjerljivost

Povjerljivost

[...]

[...]

(1)

metoda, i druge tehničke i industrijske specifikacije koje se odnose na tu metodu, koja se koristi pri proizvodnji onoga što je predmet zahtjeva za znanstveni rezultat, uključujući znanstveno mišljenje;

| (1) | metoda, i druge tehničke i industrijske specifikacije koje se odnose na tu metodu, koja se koristi pri proizvodnji onoga što je predmet zahtjeva za znanstveni rezultat, uključujući znanstveno mišljenje
  , pod uvjetom da podnositelj zahtjeva dokaže da takva metoda nema štetne posljedice za zdravlje i okoliš
  ; |
| --- | --- |

(1)

metoda, i druge tehničke i industrijske specifikacije koje se odnose na tu metodu, koja se koristi pri proizvodnji onoga što je predmet zahtjeva za znanstveni rezultat, uključujući znanstveno mišljenje
  , pod uvjetom da podnositelj zahtjeva dokaže da takva metoda nema štetne posljedice za zdravlje i okoliš
  ;

, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva dokaže da takva metoda nema štetne posljedice za zdravlje i okoliš

[...]

[...]

Obrazloženje

Obrazloženje

Cilj je amandmana staviti veći naglasak na zaštitu zdravlja i okoliša.

Amandman 6.

Amandman 6.

Članak 39. stavak 4. točka (b)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| „Članak 39. | „Članak 39. |
| Povjerljivost | Povjerljivost |
| [...] | [...] |
| 4.   Bez obzira na stavke 2. i 3., sljedeće informacije ipak se moraju objaviti: | 4.   Bez obzira na stavke 2. i 3., sljedeće informacije ipak se moraju objaviti: |
| [...] | [...] |
| (b) | informacije koje su dio zaključaka u okviru znanstvenih rezultata, uključujući znanstvena mišljenja, koje je donijela Agencija i koji se odnose na
  predvidive
  posljedice za zdravlje.”; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

„Članak 39.

„Članak 39.

Povjerljivost

Povjerljivost

[...]

[...]

4.   Bez obzira na stavke 2. i 3., sljedeće informacije ipak se moraju objaviti:

4.   Bez obzira na stavke 2. i 3., sljedeće informacije ipak se moraju objaviti:

[...]

[...]

(b)

informacije koje su dio zaključaka u okviru znanstvenih rezultata, uključujući znanstvena mišljenja, koje je donijela Agencija i koji se odnose na
  predvidive
  posljedice za zdravlje.”;

predvidive

| (b) | informacije koje su dio zaključaka u okviru znanstvenih rezultata, uključujući znanstvena mišljenja, koje je donijela Agencija i koji se odnose na
  potencijalne
  posljedice za zdravlje
  ljudi ili životinja ili za okoliš
  .”; |
| --- | --- |

(b)

informacije koje su dio zaključaka u okviru znanstvenih rezultata, uključujući znanstvena mišljenja, koje je donijela Agencija i koji se odnose na
  potencijalne
  posljedice za zdravlje
  ljudi ili životinja ili za okoliš
  .”;

potencijalne

ljudi ili životinja ili za okoliš

Obrazloženje

Obrazloženje

Cilj je amandmana staviti veći naglasak na zaštitu zdravlja i okoliša.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Kontekst

Kontekst

| 1. | pozdravlja inicijativu Komisije čiji je cilj povećati transparentnost i održivost europskog postupka procjene rizika u prehrambenom lancu kao korak u pravom smjeru kojim se pojašnjavaju pravila o transparentnosti, posebno s obzirom na znanstvene studije kojima se EFSA služi za procjenu rizika, poboljšava upravljanje EFSA-om, podupire znanstvena suradnja između država članica i EFSA-e i njihovo uključivanje u znanstveni rad EFSA-e te razvija sveobuhvatna i učinkovita komunikacijska strategija u području rizika; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja inicijativu Komisije čiji je cilj povećati transparentnost i održivost europskog postupka procjene rizika u prehrambenom lancu kao korak u pravom smjeru kojim se pojašnjavaju pravila o transparentnosti, posebno s obzirom na znanstvene studije kojima se EFSA služi za procjenu rizika, poboljšava upravljanje EFSA-om, podupire znanstvena suradnja između država članica i EFSA-e i njihovo uključivanje u znanstveni rad EFSA-e te razvija sveobuhvatna i učinkovita komunikacijska strategija u području rizika;

| 2. | smatra da ta inicijativa predstavlja korak u pravom smjeru, ali da i dalje postoje sumnje u vezi s pitanjem hoće li predložene izmjene omogućiti neovisnu znanstvenu provjeru studija i podataka koji se koriste u procjenama rizika reguliranih proizvoda i tvari s obzirom na postojeći pravni okvir o zaštiti podataka i pravila o povjerljivosti; |
| --- | --- |

2.

smatra da ta inicijativa predstavlja korak u pravom smjeru, ali da i dalje postoje sumnje u vezi s pitanjem hoće li predložene izmjene omogućiti neovisnu znanstvenu provjeru studija i podataka koji se koriste u procjenama rizika reguliranih proizvoda i tvari s obzirom na postojeći pravni okvir o zaštiti podataka i pravila o povjerljivosti;

| 3. | napominje da je predmetni zakonodavni prijedlog odgovor na zaključke provjere prikladnosti Uredbe (EZ) br. 178/2002 o propisima o hrani (1), koju je provela Komisija, kao i na europsku građansku inicijativu „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida”, te da se njime izmjenjuje nekoliko zakonodavnih akata koji se odnose na pojedine sektore; |
| --- | --- |

3.

napominje da je predmetni zakonodavni prijedlog odgovor na zaključke provjere prikladnosti Uredbe (EZ) br. 178/2002 o propisima o hrani (1

| 4. | ističe da je provjera prikladnosti Uredbe (EZ) br. 178/2002 pokazala da građani traže transparentniji postupak procjene rizika u području propisa o hrani, kao i transparentniji postupak odlučivanja zasnovan na procjeni rizika. Zaključci provjere prikladnosti ukazuju i na druga područja u kojima je potrebna promjena, a to je upravljanje EFSA-om (negativni signali u vezi s njezinom sposobnošću održavanja visoke kvalitete i neovisnosti znanstvenih studija i potreba za jačanjem suradnje sa svim državama članicama), kao i općenito nedostatak komunikacije o riziku; |
| --- | --- |

4.

ističe da je provjera prikladnosti Uredbe (EZ) br. 178/2002 pokazala da građani traže transparentniji postupak procjene rizika u području propisa o hrani, kao i transparentniji postupak odlučivanja zasnovan na procjeni rizika. Zaključci provjere prikladnosti ukazuju i na druga područja u kojima je potrebna promjena, a to je upravljanje EFSA-om (negativni signali u vezi s njezinom sposobnošću održavanja visoke kvalitete i neovisnosti znanstvenih studija i potreba za jačanjem suradnje sa svim državama članicama), kao i općenito nedostatak komunikacije o riziku;

| 5. | ističe da procjenu rizika na razini EU-a provodi EFSA, koja je uspostavljena Uredbom o općim propisima o hrani. EFSA je neovisno znanstveno tijelo koje na zahtjev Komisije, država članica i Europskog parlamenta te na vlastitu inicijativu provodi stručne procjene aspekata koji se odnose na sigurnost hrane i hrane za životinje u EU-u. Te procjene rizika provode se odvojeno od upravljanja rizicima, za što je uglavnom nadležna Europska komisija; |
| --- | --- |

5.

ističe da procjenu rizika na razini EU-a provodi EFSA, koja je uspostavljena Uredbom o općim propisima o hrani. EFSA je neovisno znanstveno tijelo koje na zahtjev Komisije, država članica i Europskog parlamenta te na vlastitu inicijativu provodi stručne procjene aspekata koji se odnose na sigurnost hrane i hrane za životinje u EU-u. Te procjene rizika provode se odvojeno od upravljanja rizicima, za što je uglavnom nadležna Europska komisija;

Transparentnost, neovisnost i pouzdanost europskog postupka procjene rizika

Transparentnost, neovisnost i pouzdanost europskog postupka procjene rizika

| 6. | naglašava činjenicu da građani i drugi dionici izražavaju zabrinutost u pogledu transparentnosti i neovisnosti studija i podataka koje izrađuje industrija, a kojima se EFSA služi pri procjeni rizika u kontekstu postupaka odobrenja reguliranih proizvoda ili tvari; |
| --- | --- |

6.

naglašava činjenicu da građani i drugi dionici izražavaju zabrinutost u pogledu transparentnosti i neovisnosti studija i podataka koje izrađuje industrija, a kojima se EFSA služi pri procjeni rizika u kontekstu postupaka odobrenja reguliranih proizvoda ili tvari;

| 7. | potvrđuje da je prijedlog Komisije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

7.

potvrđuje da je prijedlog Komisije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 8. | napominje da u skladu sa sadašnjim postupkom odobrenja podnositelj zahtjeva (industrija) izravno naručuje studiju koja se prilaže uz zahtjev. Taj je koncept temelji na zamisli da se javna financijska sredstva ne bi smjela upotrebljavati za naručivanje studija kojima će se u konačnici pomoći industriji da stavi proizvod na tržište; |
| --- | --- |

8.

napominje da u skladu sa sadašnjim postupkom odobrenja podnositelj zahtjeva (industrija) izravno naručuje studiju koja se prilaže uz zahtjev. Taj je koncept temelji na zamisli da se javna financijska sredstva ne bi smjela upotrebljavati za naručivanje studija kojima će se u konačnici pomoći industriji da stavi proizvod na tržište;

| 9. | ističe da zbog toga pravom intelektualnog vlasništva nad studijama i njihovim sadržajem koji se upotrebljavaju u procjenama rizika raspolaže industrija, zbog čega možda nije osigurana neovisnost znanstvenog preispitivanja uzimajući u obzir tekst novog stavka 1.a članka 38. Uredbe o općim propisima o hrani, u kojem se navodi sljedeće: „Otkrivanje informacija iz stavka 1.c javnosti ne smatra se eksplicitnim ili implicitnim dopuštenjem ili dozvolom da se relevantni podaci i informacije i njihov sadržaj koriste, reproduciraju ili iskorištavaju na bilo koji drugi način”; |
| --- | --- |

9.

ističe da zbog toga pravom intelektualnog vlasništva nad studijama i njihovim sadržajem koji se upotrebljavaju u procjenama rizika raspolaže industrija, zbog čega možda nije osigurana neovisnost znanstvenog preispitivanja uzimajući u obzir tekst novog stavka 1.a članka 38. Uredbe o općim propisima o hrani, u kojem se navodi sljedeće: „Otkrivanje informacija iz stavka 1.c javnosti ne smatra se eksplicitnim ili implicitnim dopuštenjem ili dozvolom da se relevantni podaci i informacije i njihov sadržaj koriste, reproduciraju ili iskorištavaju na bilo koji drugi način”;

| 10. | napominje da ako neovisni istraživači ne budu mogli objavljivati svoje zaključke, neće biti motivirani za preispitivanje rezultata studija kojima se EFSA služi pri procjeni rizika; |
| --- | --- |

10.

napominje da ako neovisni istraživači ne budu mogli objavljivati svoje zaključke, neće biti motivirani za preispitivanje rezultata studija kojima se EFSA služi pri procjeni rizika;

| 11. | napominje da će neovisni istraživači moći donositi sud o valjanosti analiza i reproducirati zaključke studija ili dolaziti do dodatnih spoznaja isključivo ako budu imali pristup ne samo podacima nego i softveru korištenom za dobivanje rezultata. Stoga bi bilo vrlo korisno pojasniti stajalište Komisije i EFSA-e u pogledu pristupa vlasničkom softveru koji se koristi u sponzoriranim studijama, pored ostalog i s obzirom na proklamirani cilj EFSA-e da omogući reproduciranje svojih znanstvenih rezultata; |
| --- | --- |

11.

napominje da će neovisni istraživači moći donositi sud o valjanosti analiza i reproducirati zaključke studija ili dolaziti do dodatnih spoznaja isključivo ako budu imali pristup ne samo podacima nego i softveru korištenom za dobivanje rezultata. Stoga bi bilo vrlo korisno pojasniti stajalište Komisije i EFSA-e u pogledu pristupa vlasničkom softveru koji se koristi u sponzoriranim studijama, pored ostalog i s obzirom na proklamirani cilj EFSA-e da omogući reproduciranje svojih znanstvenih rezultata;

| 12. | također napominje kako je iskustvo pokazalo da javni pristup informacijama i podacima, koji bi omogućio provjeru točnosti procjene sigurnosti tvari, nije uvijek jednostavan te može iziskivati intervenciju sudskih tijela EU-a (2); |
| --- | --- |

12.

također napominje kako je iskustvo pokazalo da javni pristup informacijama i podacima, koji bi omogućio provjeru točnosti procjene sigurnosti tvari, nije uvijek jednostavan te može iziskivati intervenciju sudskih tijela EU-a (2

| 13. | s tim u vezi napominje da članak 12. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije omogućuje proaktivno objavljivanje, štoviše potiče ga; smatra da bi sva znanstvena savjetodavna tijela EU-a trebala primjenjivati pravila EU-a o javnom pristupu informacijama na dosljedan način, a dosljedna bi trebala biti i njihova proaktivna politika objavljivanja kako bi se zajamčila predvidljivost; |
| --- | --- |

13.

s tim u vezi napominje da članak 12. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije omogućuje proaktivno objavljivanje, štoviše potiče ga; smatra da bi sva znanstvena savjetodavna tijela EU-a trebala primjenjivati pravila EU-a o javnom pristupu informacijama na dosljedan način, a dosljedna bi trebala biti i njihova proaktivna politika objavljivanja kako bi se zajamčila predvidljivost;

| 14. | u tom kontekstu napominje da je Europska agencija za lijekove, u okviru svoje politike br. 0070 usmjerene na omogućivanje javnog nadzora i primjenu novih znanja u budućem istraživačkom radu u interesu javnog zdravlja (3), 2016. godine objavila smjernice za proaktivnu politiku Agencije u području objavljivanja kliničkih podataka; |
| --- | --- |

14.

u tom kontekstu napominje da je Europska agencija za lijekove, u okviru svoje politike br. 0070 usmjerene na omogućivanje javnog nadzora i primjenu novih znanja u budućem istraživačkom radu u interesu javnog zdravlja (3

| 15. | podupire prijedlog o uvođenju registra svih studija kojim će upravljati EFSA, čime bi se trebalo otežati tendenciozno objavljivanje rezultata znanstvenih studija i uskraćivanje važnih sigurnosnih podataka; napominje da za klinička ispitivanja već postoji takav registar na razini EU-a (4); |
| --- | --- |

15.

podupire prijedlog o uvođenju registra svih studija kojim će upravljati EFSA, čime bi se trebalo otežati tendenciozno objavljivanje rezultata znanstvenih studija i uskraćivanje važnih sigurnosnih podataka; napominje da za klinička ispitivanja već postoji takav registar na razini EU-a (4

| 16. | kad je riječ o procjenjivanju povjerljivosti podataka, smatra da je važno postići usklađenost te da stoga prijenos te obveze na države članice nije najbolje rješenje. O povjerljivosti podataka trebala bi odlučivati EFSA, čime bi se osigurao ujednačen pristup procjeni zahtjeva u vezi s tim osjetljivim pitanjem; |
| --- | --- |

16.

kad je riječ o procjenjivanju povjerljivosti podataka, smatra da je važno postići usklađenost te da stoga prijenos te obveze na države članice nije najbolje rješenje. O povjerljivosti podataka trebala bi odlučivati EFSA, čime bi se osigurao ujednačen pristup procjeni zahtjeva u vezi s tim osjetljivim pitanjem;

Održivost europskog postupka procjene rizika i upravljanje EFSA-om

Održivost europskog postupka procjene rizika i upravljanje EFSA-om

| 17. | pozdravlja činjenicu da je jedan od ciljeva predmetnog zakonodavnog prijedloga poboljšati upravljanje EFSA-om, ojačati znanstvenu suradnju između država članica i EFSA-e te intenzivirati sudjelovanje država članica u znanstvenom radu EFSA-e; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja činjenicu da je jedan od ciljeva predmetnog zakonodavnog prijedloga poboljšati upravljanje EFSA-om, ojačati znanstvenu suradnju između država članica i EFSA-e te intenzivirati sudjelovanje država članica u znanstvenom radu EFSA-e;

| 18. | pozdravlja znatno povećanje proračuna EFSA-e, što će toj agenciji omogućiti obavljanje novododijeljenih zadaća poput naručivanja verifikacijskih studija u iznimnim okolnostima, ali istodobno ističe da se EFSA-i mora zajamčiti dovoljno sredstava kako bi svoje osnovne zadaće mogla obavljati bez ograničenja; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja znatno povećanje proračuna EFSA-e, što će toj agenciji omogućiti obavljanje novododijeljenih zadaća poput naručivanja verifikacijskih studija u iznimnim okolnostima, ali istodobno ističe da se EFSA-i mora zajamčiti dovoljno sredstava kako bi svoje osnovne zadaće mogla obavljati bez ograničenja;

| 19. | pozdravlja usklađivanje sastava Upravnog vijeća EFSA-e i postupka za vanjsku procjenu EFSA-e sa zajedničkim pristupom utvrđenim u prilogu međuinstitucionalnoj zajedničkoj izjavi o decentraliziranim agencijama Unije iz 2012.; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja usklađivanje sastava Upravnog vijeća EFSA-e i postupka za vanjsku procjenu EFSA-e sa zajedničkim pristupom utvrđenim u prilogu međuinstitucionalnoj zajedničkoj izjavi o decentraliziranim agencijama Unije iz 2012.;

| 20. | napominje da Upravno vijeće EFSA-e trenutačno ima 14 izabranih članova, ali bi taj broj na temelju Prijedloga trebao porasti na 35. Svaka država članica imenuje vlastitog predstavnika i njegova zamjenika, čime bi se trebala osigurati veća uključenost država članica u upravljanje EFSA-om. Komisija imenuje dva člana, a Europski parlament jednog predstavnika; četiri člana zastupat će interese civilnog društva i prehrambenog lanca; |
| --- | --- |

20.

napominje da Upravno vijeće EFSA-e trenutačno ima 14 izabranih članova, ali bi taj broj na temelju Prijedloga trebao porasti na 35. Svaka država članica imenuje vlastitog predstavnika i njegova zamjenika, čime bi se trebala osigurati veća uključenost država članica u upravljanje EFSA-om. Komisija imenuje dva člana, a Europski parlament jednog predstavnika; četiri člana zastupat će interese civilnog društva i prehrambenog lanca;

| 21. | ukazuje na to da se u slučaju neodgovarajućih kadrovskih kapaciteta, uglavnom iz manjih država članica (bit će potrebno imenovati do 12 nacionalnih stručnjaka po državi članici), Prijedlogom dopušta mogućnost da se u znanstvene panele EFSA-e imenuju stručnjaci iz drugih država članica, što će pak narušiti željenu ravnotežu u suradnji sa svim državama članicama; |
| --- | --- |

21.

ukazuje na to da se u slučaju neodgovarajućih kadrovskih kapaciteta, uglavnom iz manjih država članica (bit će potrebno imenovati do 12 nacionalnih stručnjaka po državi članici), Prijedlogom dopušta mogućnost da se u znanstvene panele EFSA-e imenuju stručnjaci iz drugih država članica, što će pak narušiti željenu ravnotežu u suradnji sa svim državama članicama;

Bolja komunikacija o riziku

Bolja komunikacija o riziku

| 22. | pozdravlja činjenicu da se u okviru općeg plana obavješćivanja o rizicima iz Prijedloga Komisije uzima u obzir percepcija rizika te s tim u vezi ističe da je iznimno važno podizati svijest javnosti o konceptima kao što su „opasnost” ili „rizik”; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja činjenicu da se u okviru općeg plana obavješćivanja o rizicima iz Prijedloga Komisije uzima u obzir percepcija rizika te s tim u vezi ističe da je iznimno važno podizati svijest javnosti o konceptima kao što su „opasnost” ili „rizik”;

| 23. | napominje da unatoč jedinstvenim načelima za ocjenjivanje i odobravanje reguliranih proizvoda postoje očite nedosljednosti među državama članicama u vezi s reguliranjem određenih tvari koje mogu proizaći iz različitih pristupa konceptima opasnosti i rizika te različitog stupnja društvene prihvaćenosti određenog rizika; |
| --- | --- |

23.

napominje da unatoč jedinstvenim načelima za ocjenjivanje i odobravanje reguliranih proizvoda postoje očite nedosljednosti među državama članicama u vezi s reguliranjem određenih tvari koje mogu proizaći iz različitih pristupa konceptima opasnosti i rizika te različitog stupnja društvene prihvaćenosti određenog rizika;

| 24. | ukazuje na opći pad povjerenja u tvorce politika u Europi i ističe da je povjerenje građana jedna od najvažnijih varijabli za objašnjavanje javne percepcije rizika (5). Javnost koja ima povjerenja u tvorce politika ili regulatorna tijela procjenjuje da je rizik manji u odnosu na javnost koja nema povjerenja u njih; |
| --- | --- |

24.

ukazuje na opći pad povjerenja u tvorce politika u Europi i ističe da je povjerenje građana jedna od najvažnijih varijabli za objašnjavanje javne percepcije rizika (5

| 25. | stoga podržava ideju o jačanju povjerenja građana i dionika u transparentnost i održivost europskog pristupa sigurnosti hrane, posebno u vezi s procjenom rizika, te istodobno tvrdi da je za učinkovitost strategije obavješćivanja o rizicima potrebno surađivati s građanima na proaktivan i produktivan način i osigurati da oni razumiju i prihvate razne kompromise između rizika i koristi; |
| --- | --- |

25.

stoga podržava ideju o jačanju povjerenja građana i dionika u transparentnost i održivost europskog pristupa sigurnosti hrane, posebno u vezi s procjenom rizika, te istodobno tvrdi da je za učinkovitost strategije obavješćivanja o rizicima potrebno surađivati s građanima na proaktivan i produktivan način i osigurati da oni razumiju i prihvate razne kompromise između rizika i koristi;

| 26. | naglašava da europska strategija obavješćivanja o rizicima mora biti uključiva i osigurati da sve razine vlasti, počevši od razine središnje države pa sve do lokalne i regionalne razine, kao i ostali relevantni dionici, budu na odgovarajući način uključeni u osiguravanje dosljednosti strategije obavješćivanja o rizicima, koja će se baviti rizicima povezanima s prehrambenim lancem; |
| --- | --- |

26.

naglašava da europska strategija obavješćivanja o rizicima mora biti uključiva i osigurati da sve razine vlasti, počevši od razine središnje države pa sve do lokalne i regionalne razine, kao i ostali relevantni dionici, budu na odgovarajući način uključeni u osiguravanje dosljednosti strategije obavješćivanja o rizicima, koja će se baviti rizicima povezanima s prehrambenim lancem;

| 27. | ističe da se, na temelju analize i dosadašnjih rasprava o Prijedlogu, mora voditi računa o očekivanom povećanju administrativnog opterećenja, većim zahtjevima u vezi sa sudjelovanjem nacionalnih stručnjaka u Upravnom vijeću EFSA-e i njihovim aktivnostima u znanstvenim panelima EFSA-e, mogućem političkom utjecaju na imenovanje nacionalnih stručnjaka, što bi utjecalo na neovisnost EFSA-e, kao i o znatnim financijskim posljedicama za sve države članice zbog znatnog povećanja proračuna EFSA-e te s obzirom na očekivane proračunske posljedice Brexita. |
| --- | --- |

27.

ističe da se, na temelju analize i dosadašnjih rasprava o Prijedlogu, mora voditi računa o očekivanom povećanju administrativnog opterećenja, većim zahtjevima u vezi sa sudjelovanjem nacionalnih stručnjaka u Upravnom vijeću EFSA-e i njihovim aktivnostima u znanstvenim panelima EFSA-e, mogućem političkom utjecaju na imenovanje nacionalnih stručnjaka, što bi utjecalo na neovisnost EFSA-e, kao i o znatnim financijskim posljedicama za sve države članice zbog znatnog povećanja proračuna EFSA-e te s obzirom na očekivane proračunske posljedice Brexita.

Bruxelles, 10. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane.

1

(2)  Hautala i drugi / EFSA (predmet T-329/17), akt kojim je postupak pokrenut podnesen 24. svibnja 2017.

2

(3)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2014/10/WC500174796.pdf

3

(4)  European Clinical Trials Database (EudraCT) managed by the Europska baza podataka o kliničkim ispitivanjima (EudraCT), kojom upravlja Europska agencija za lijekove.

4

(5)  Na temelju istraživanja koje su proveli Ragnar Löfstedt i drugi znanstvenici u području obavješćivanja o riziku i upravljanja rizikom.

5

---

| 21.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 461/232 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 461/232

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Nove pogodnosti za potrošače

(2018/C 461/20)

| Glavni izvjestitelj: | Samuel AZZOPARDI (MT/EPP), član Vijeća općine Rabat/Victoria, Gozo |
| --- | --- |
| Referentni dokumenti: | Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o udružnim tužbama za zaštitu kolektivnih interesa potrošača i stavljanju izvan snage Direktive 2009/22/EZ,
  COM(2018) 184 final
  Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993., Direktive 98/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu boljeg izvršavanja i modernizacije pravila EU-a o zaštiti potrošača,
  COM(2018) 185 final
  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Nove pogodnosti za potrošače,
  COM(2018) 183 final |

Glavni izvjestitelj:

Samuel AZZOPARDI (MT/EPP), član Vijeća općine Rabat/Victoria, Gozo

Referentni dokumenti:

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o udružnim tužbama za zaštitu kolektivnih interesa potrošača i stavljanju izvan snage Direktive 2009/22/EZ,

COM(2018) 184 final

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993., Direktive 98/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu boljeg izvršavanja i modernizacije pravila EU-a o zaštiti potrošača,

COM(2018) 185 final

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Nove pogodnosti za potrošače,

COM(2018) 183 final

I.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o udružnim tužbama za zaštitu kolektivnih interesa potrošača i stavljanju izvan snage Direktive 2009/22/EZ

(COM/2018/0184 final – 2018/089 (COD))

Amandman 1.

Poglavlje 2. članak 6. stavak 1. – izmijeniti kako slijedi

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Za potrebe članka 5. stavka 3. države članice dužne su zajamčiti da su kvalificirani subjekti ovlašteni za pokretanje udružnih tužbi u svrhu ishođenja naloga za pravnu zaštitu kojim se trgovac obvezuje da, među ostalim, osigura naknadu, popravak, zamjenu, smanjenje cijene, raskid ugovora ili povrat plaćene cijene, kako je prikladno. Država članica može zahtijevati ovlaštenje zahvaćenih pojedinačnih potrošača prije
  donošenja deklaratorne odluke ili
  izdavanja naloga za pravnu zaštitu. | Za potrebe članka 5. stavka 3. države članice dužne su zajamčiti da su kvalificirani subjekti ovlašteni za pokretanje udružnih tužbi u svrhu ishođenja naloga za pravnu zaštitu kojim se trgovac obvezuje da, među ostalim, osigura naknadu, popravak, zamjenu, smanjenje cijene, raskid ugovora ili povrat plaćene cijene, kako je prikladno. Država članica može zahtijevati ovlaštenje zahvaćenih pojedinačnih potrošača prije izdavanja naloga za pravnu zaštitu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Za potrebe članka 5. stavka 3. države članice dužne su zajamčiti da su kvalificirani subjekti ovlašteni za pokretanje udružnih tužbi u svrhu ishođenja naloga za pravnu zaštitu kojim se trgovac obvezuje da, među ostalim, osigura naknadu, popravak, zamjenu, smanjenje cijene, raskid ugovora ili povrat plaćene cijene, kako je prikladno. Država članica može zahtijevati ovlaštenje zahvaćenih pojedinačnih potrošača prije
  donošenja deklaratorne odluke ili
  izdavanja naloga za pravnu zaštitu.

Za potrebe članka 5. stavka 3. države članice dužne su zajamčiti da su kvalificirani subjekti ovlašteni za pokretanje udružnih tužbi u svrhu ishođenja naloga za pravnu zaštitu kojim se trgovac obvezuje da, među ostalim, osigura naknadu, popravak, zamjenu, smanjenje cijene, raskid ugovora ili povrat plaćene cijene, kako je prikladno. Država članica može zahtijevati ovlaštenje zahvaćenih pojedinačnih potrošača prije izdavanja naloga za pravnu zaštitu.

Obrazloženje

Ovlaštenje pojedinačnih potrošača treba se zahtijevati samo kada kvalificirani subjekt zahtijeva nalog za pravnu zaštitu. U slučaju deklaratorne odluke kojom se utvrđuje povreda, ne treba se zahtijevati ovlaštenje potrošača. To je u skladu s člankom 5. stavkom 2., u kojem se navodi: „Kako bi tražili donošenje sudskih naloga, [uključujući, stoga, sudski nalog kojim se utvrđuje da praksa predstavlja kršenje zakona] kvalificirani subjekti ne moraju ishoditi ovlaštenje zahvaćenih pojedinačnih potrošača ili dostaviti dokaz o stvarnom gubitku ili šteti koju je pretrpio dotični potrošač ili o namjeri ili nemaru trgovca”.

Amandman 2.

Poglavlje 3. članak 18. stavak 2. – izbrisati stavak

Praćenje i evaluacija

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Najkasnije godinu dana nakon stupanja na snagu ove Direktive Komisija procjenjuje nudi li se pravilima o zaštiti prava putnika u zračnom i željezničkom prometu razina zaštite usporediva s pravima potrošača pruženima u skladu s ovom Direktivom. Ako je to tako, Komisija namjerava donijeti odgovarajuće prijedloge, koji se mogu osobito sastojati od uklanjanja akata iz točaka 10. i 15. Priloga I. iz područja primjene ove Direktive, kako je definirano u članku 2. | |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Najkasnije godinu dana nakon stupanja na snagu ove Direktive Komisija procjenjuje nudi li se pravilima o zaštiti prava putnika u zračnom i željezničkom prometu razina zaštite usporediva s pravima potrošača pruženima u skladu s ovom Direktivom. Ako je to tako, Komisija namjerava donijeti odgovarajuće prijedloge, koji se mogu osobito sastojati od uklanjanja akata iz točaka 10. i 15. Priloga I. iz područja primjene ove Direktive, kako je definirano u članku 2.

Obrazloženje

Ključno je zadržati široko područje primjene Prijedloga, uključujući prava putnika.

Amandman 3.

PRILOG I. – izmijeniti kako slijedi

POPIS ODREDBI PRAVA UNIJE IZ ČLANKA 2. STAVKA 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| | (60) | Direktiva 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (SL L 143, 30.4.2004., str. 56.) |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

[...]

[...]

(60)

Obrazloženje

Područje primjene Direktive treba proširiti radi postizanja stvarnog utjecaja u područjima gdje dolazi do masovne štete kako bi se pokrile sve prakse koje su nepovoljne za potrošače i za građane.

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993., Direktive 98/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu boljeg izvršavanja i modernizacije pravila EU-a o zaštiti potrošača

(COM(2018) 185 final – 2018/0090(COD))

Amandman 4.

Uvodna izjava 2. – dodati novu točku

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Sve veća digitalizacija mijenja temelje našeg postojanja. U digitalnom dobu dolazi do golemih pomaka u moći među pojedincima, vladama i poduzećima. Međutim, tehnički napredak uvijek mora ostati u službi čovječanstva u digitalnom dobu.




  Oblikovanje digitalnog svijeta mora biti zadaća i na europskoj razini tako da Europska unija može uspješno očuvati slobodu, pravdu i solidarnost u 21. stoljeću.




  Temeljna prava i demokratska načela u digitalnom svijetu također treba štititi vladavinom prava, obvezivanjem državnih i nedržavnih dionika na osiguravanje primjene temeljnih prava u digitalnom svijetu, čime se postavljaju temelji za vladavinu prava u digitalnom dobu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Sve veća digitalizacija mijenja temelje našeg postojanja. U digitalnom dobu dolazi do golemih pomaka u moći među pojedincima, vladama i poduzećima. Međutim, tehnički napredak uvijek mora ostati u službi čovječanstva u digitalnom dobu.

Oblikovanje digitalnog svijeta mora biti zadaća i na europskoj razini tako da Europska unija može uspješno očuvati slobodu, pravdu i solidarnost u 21. stoljeću.

Temeljna prava i demokratska načela u digitalnom svijetu također treba štititi vladavinom prava, obvezivanjem državnih i nedržavnih dionika na osiguravanje primjene temeljnih prava u digitalnom svijetu, čime se postavljaju temelji za vladavinu prava u digitalnom dobu.

Obrazloženje

Uzimajući u obzir preambulu Povelje EU-a o temeljnim digitalnim pravima (https://digitalcharta.eu/), potrebno je utvrditi posebne izazove u pogledu demokratskih, ustavnih i temeljnih prava do kojih dolazi s digitalizacijom.

Amandman 5.

Uvodna izjava 5. – dodati novu točku

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | U skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije, sloboda pružanja usluga zajamčena Ugovorima može se ograničiti zbog prevladavajućih razloga od općeg interesa, na primjer kako bi se postigla visoka razina zaštite potrošača, pod uvjetom da su ta ograničenja opravdana, proporcionalna i nužna. Države članice stoga mogu poduzeti određene mjere kako bi osigurala poštovanje svojih pravila o zaštiti potrošača koja nisu obuhvaćena područjem primjene ove Direktive. Mjere koje poduzimaju države članice radi provedbe svojeg nacionalnog režima zaštite potrošača, uključujući npr. u odnosu na oglašavanje igara na sreću, trebaju biti proporcionalne i nužne, kao što se opravdava u sudskoj praksi EU-a. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije, sloboda pružanja usluga zajamčena Ugovorima može se ograničiti zbog prevladavajućih razloga od općeg interesa, na primjer kako bi se postigla visoka razina zaštite potrošača, pod uvjetom da su ta ograničenja opravdana, proporcionalna i nužna. Države članice stoga mogu poduzeti određene mjere kako bi osigurala poštovanje svojih pravila o zaštiti potrošača koja nisu obuhvaćena područjem primjene ove Direktive. Mjere koje poduzimaju države članice radi provedbe svojeg nacionalnog režima zaštite potrošača, uključujući npr. u odnosu na oglašavanje igara na sreću, trebaju biti proporcionalne i nužne, kao što se opravdava u sudskoj praksi EU-a.

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 6.

Uvodna izjava 18. – izmijeniti

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Internetska tržišta za potrebe bi se Direktive 2011/83/EU trebala definirati slično kao u Uredbi (EU) br. 524/2013 (1)

  i Direktivi (EU) 2016/1148/

   (2). Međutim, definiciju bi trebalo ažurirati i formulirati na tehnološki neutralniji način kako bi se njome obuhvatile nove tehnologije. Stoga je, umjesto na „internetsku stranicu”, prikladno upućivati na pojam „internetsko sučelje”, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2018/302 (3). | Internetska tržišta za potrebe bi se Direktive 2011/83/EU trebala definirati slično kao u Uredbi (EU) br. 524/2013 (1). Međutim, definiciju bi trebalo ažurirati i formulirati na tehnološki neutralniji način kako bi se njome obuhvatile nove tehnologije. Stoga je, umjesto na „internetsku stranicu”, prikladno upućivati na pojam „internetsko sučelje”, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2018/302 (2).
  IT-usluge koje pružaju internetska tržišta mogu uključivati obradu transakcija, agregiranje podataka ili izradu profila korisnika. Internetske trgovine aplikacija koje omogućuju digitalnu distribuciju aplikacija ili softverskih programa trećih strana treba smatrati vrstom internetskih tržišta
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Internetska tržišta za potrebe bi se Direktive 2011/83/EU trebala definirati slično kao u Uredbi (EU) br. 524/2013 (1)

  i Direktivi (EU) 2016/1148/

   (2). Međutim, definiciju bi trebalo ažurirati i formulirati na tehnološki neutralniji način kako bi se njome obuhvatile nove tehnologije. Stoga je, umjesto na „internetsku stranicu”, prikladno upućivati na pojam „internetsko sučelje”, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2018/302 (3).

Internetska tržišta za potrebe bi se Direktive 2011/83/EU trebala definirati slično kao u Uredbi (EU) br. 524/2013 (1). Međutim, definiciju bi trebalo ažurirati i formulirati na tehnološki neutralniji način kako bi se njome obuhvatile nove tehnologije. Stoga je, umjesto na „internetsku stranicu”, prikladno upućivati na pojam „internetsko sučelje”, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2018/302 (2).
  IT-usluge koje pružaju internetska tržišta mogu uključivati obradu transakcija, agregiranje podataka ili izradu profila korisnika. Internetske trgovine aplikacija koje omogućuju digitalnu distribuciju aplikacija ili softverskih programa trećih strana treba smatrati vrstom internetskih tržišta
  .

Obrazloženje

U članku 2. stavku 4. utvrđuju se važni zahtjevi u pogledu informacija na internetskim tržištima i trebalo bi izričito uključiti trgovine aplikacija, kao u Uredbi (EU) br. 524/2013. Kako bi se izbjeglo zaobilaženje objave kriterija za utvrđivanje poretka, ne bi se trebalo upućivati na Direktivu (EU) 2016/1148.

Amandman 7.

Uvodna izjava 21. – izmijeniti

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Digitalni sadržaj i digitalne usluge često se isporučuju na internetu na temelju ugovora prema kojima potrošač trgovcu ne plaća novčani iznos nego mu dostavlja
  osobne
  podatke. Pri pružanju digitalnih usluga trgovac je tijekom trajanja ugovora stalno uključen kako bi potrošaču omogućio korištenje usluga, na primjer, izradu, obradu ili dijeljenje podataka u digitalnom obliku ili pristup takvim podacima. Primjeri su digitalnih usluga pretplatnički ugovori za platforme sa sadržajem, pohranu podatak u oblaku, elektroničku pošta, društvene medije i aplikacije u oblaku. Stalna uključenost pružatelja usluga opravdava primjenu pravila o pravu odustajanja iz Direktive 2011/83/EU, kojima se potrošaču djelotvorno omogućuje da isproba uslugu i u roku od 14 dana od sklapanja ugovora odluči hoće li je zadržati ili ne. Suprotno tome, ugovori o isporuci digitalnog sadržaja koji se ne isporučuje na materijalnom nosaču podataka odlikuju se jednokratnim djelovanjem trgovca u vidu isporuke potrošaču određenog dijela ili dijelova digitalnog sadržaja, poput konkretnih muzičkih ili videozapisa. Ta jednokratna priroda pružanja digitalnog sadržaja temelj je izuzeća od prava odustajanja prema članku 16. točki (m) Direktive 2011/83/EU, prema kojem potrošač gubi pravo odustajanja ako je izvršavanje ugovora započelo, poput preuzimanja ili strujanja konkretnog sadržaja. | Digitalni sadržaj i digitalne usluge često se isporučuju na internetu na temelju ugovora prema kojima potrošač trgovcu ne plaća novčani iznos nego mu dostavlja podatke. Pri pružanju digitalnih usluga trgovac je tijekom trajanja ugovora stalno uključen kako bi potrošaču omogućio korištenje usluga, na primjer, izradu, obradu ili dijeljenje podataka u digitalnom obliku ili pristup takvim podacima. Primjeri su digitalnih usluga pretplatnički ugovori za platforme sa sadržajem, pohranu podatak u oblaku, elektroničku pošta, društvene medije i aplikacije u oblaku. Stalna uključenost pružatelja usluga opravdava primjenu pravila o pravu odustajanja iz Direktive 2011/83/EU, kojima se potrošaču djelotvorno omogućuje da isproba uslugu i u roku od 14 dana od sklapanja ugovora odluči hoće li je zadržati ili ne. Suprotno tome, ugovori o isporuci digitalnog sadržaja koji se ne isporučuje na materijalnom nosaču podataka odlikuju se jednokratnim djelovanjem trgovca u vidu isporuke potrošaču određenog dijela ili dijelova digitalnog sadržaja, poput konkretnih muzičkih ili videozapisa. Ta jednokratna priroda pružanja digitalnog sadržaja temelj je izuzeća od prava odustajanja prema članku 16. točki (m) Direktive 2011/83/EU, prema kojem potrošač gubi pravo odustajanja ako je izvršavanje ugovora započelo, poput preuzimanja ili strujanja konkretnog sadržaja. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Digitalni sadržaj i digitalne usluge često se isporučuju na internetu na temelju ugovora prema kojima potrošač trgovcu ne plaća novčani iznos nego mu dostavlja
  osobne
  podatke. Pri pružanju digitalnih usluga trgovac je tijekom trajanja ugovora stalno uključen kako bi potrošaču omogućio korištenje usluga, na primjer, izradu, obradu ili dijeljenje podataka u digitalnom obliku ili pristup takvim podacima. Primjeri su digitalnih usluga pretplatnički ugovori za platforme sa sadržajem, pohranu podatak u oblaku, elektroničku pošta, društvene medije i aplikacije u oblaku. Stalna uključenost pružatelja usluga opravdava primjenu pravila o pravu odustajanja iz Direktive 2011/83/EU, kojima se potrošaču djelotvorno omogućuje da isproba uslugu i u roku od 14 dana od sklapanja ugovora odluči hoće li je zadržati ili ne. Suprotno tome, ugovori o isporuci digitalnog sadržaja koji se ne isporučuje na materijalnom nosaču podataka odlikuju se jednokratnim djelovanjem trgovca u vidu isporuke potrošaču određenog dijela ili dijelova digitalnog sadržaja, poput konkretnih muzičkih ili videozapisa. Ta jednokratna priroda pružanja digitalnog sadržaja temelj je izuzeća od prava odustajanja prema članku 16. točki (m) Direktive 2011/83/EU, prema kojem potrošač gubi pravo odustajanja ako je izvršavanje ugovora započelo, poput preuzimanja ili strujanja konkretnog sadržaja.

Digitalni sadržaj i digitalne usluge često se isporučuju na internetu na temelju ugovora prema kojima potrošač trgovcu ne plaća novčani iznos nego mu dostavlja podatke. Pri pružanju digitalnih usluga trgovac je tijekom trajanja ugovora stalno uključen kako bi potrošaču omogućio korištenje usluga, na primjer, izradu, obradu ili dijeljenje podataka u digitalnom obliku ili pristup takvim podacima. Primjeri su digitalnih usluga pretplatnički ugovori za platforme sa sadržajem, pohranu podatak u oblaku, elektroničku pošta, društvene medije i aplikacije u oblaku. Stalna uključenost pružatelja usluga opravdava primjenu pravila o pravu odustajanja iz Direktive 2011/83/EU, kojima se potrošaču djelotvorno omogućuje da isproba uslugu i u roku od 14 dana od sklapanja ugovora odluči hoće li je zadržati ili ne. Suprotno tome, ugovori o isporuci digitalnog sadržaja koji se ne isporučuje na materijalnom nosaču podataka odlikuju se jednokratnim djelovanjem trgovca u vidu isporuke potrošaču određenog dijela ili dijelova digitalnog sadržaja, poput konkretnih muzičkih ili videozapisa. Ta jednokratna priroda pružanja digitalnog sadržaja temelj je izuzeća od prava odustajanja prema članku 16. točki (m) Direktive 2011/83/EU, prema kojem potrošač gubi pravo odustajanja ako je izvršavanje ugovora započelo, poput preuzimanja ili strujanja konkretnog sadržaja.

Obrazloženje

Područje primjene Direktive o pravima potrošača treba proširiti izvan granica prijedloga Europske komisije i treba obuhvaćati plaćanje neosobnih podataka. Osobito neosobni podaci, kao što su neki strojno generirani podaci, imaju sve važniju ulogu kao roba.

Amandman 8.

Uvodna izjava 26. – izmijeniti

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Direktiva 2011/83/EU
  ne bi se
  trebala primjenjivati
  ni
  u situacijama u kojima trgovac prikuplja
  samo
  metapodatke, poput IP adrese, povijesti pretraživanja ili drugih informacija koje se prikupljaju i prenose, primjerice, kolačićima
  , osim ako se ta situacija smatra ugovorom prema nacionalnom pravu
  .
  Ne
  bi se
  trebala
  primjenjivati
  ni
  u situacijama u kojima je potrošač izložen oglasima isključivo radi ostvarivanja pristupa digitalnom sadržaju ili digitalnoj usluzi iako nije sklopio ugovor s trgovcem. Međutim, države članice trebale bi i dalje imati slobodu da
  prošire
  primjenu pravila iz Direktive 2011/83/EU na takve situacije ili da na drugi način urede takve situacije koje su izuzete iz područja primjene te Direktive. | Direktiva 2011/83/EU trebala
  bi se
  primjenjivati
  i
  u situacijama u kojima trgovac prikuplja metapodatke, poput IP adrese, povijesti pretraživanja ili drugih informacija koje se prikupljaju i prenose, primjerice, kolačićima.
  Trebala
  bi se primjenjivati
  i
  u situacijama u kojima je potrošač izložen oglasima isključivo radi ostvarivanja pristupa digitalnom sadržaju ili digitalnoj usluzi iako nije sklopio ugovor s trgovcem. Međutim, države članice trebale bi i dalje imati slobodu da
  zakonodavstvom ograniče
  primjenu pravila iz Direktive 2011/83/EU na takve situacije
  izričitim upućivanjem na njih u zakonskom tekstu
  ili da na drugi način urede takve situacije koje su izuzete iz područja primjene te Direktive. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Direktiva 2011/83/EU
  ne bi se
  trebala primjenjivati
  ni
  u situacijama u kojima trgovac prikuplja
  samo
  metapodatke, poput IP adrese, povijesti pretraživanja ili drugih informacija koje se prikupljaju i prenose, primjerice, kolačićima
  , osim ako se ta situacija smatra ugovorom prema nacionalnom pravu
  .
  Ne
  bi se
  trebala
  primjenjivati
  ni
  u situacijama u kojima je potrošač izložen oglasima isključivo radi ostvarivanja pristupa digitalnom sadržaju ili digitalnoj usluzi iako nije sklopio ugovor s trgovcem. Međutim, države članice trebale bi i dalje imati slobodu da
  prošire
  primjenu pravila iz Direktive 2011/83/EU na takve situacije ili da na drugi način urede takve situacije koje su izuzete iz područja primjene te Direktive.

Direktiva 2011/83/EU trebala
  bi se
  primjenjivati
  i
  u situacijama u kojima trgovac prikuplja metapodatke, poput IP adrese, povijesti pretraživanja ili drugih informacija koje se prikupljaju i prenose, primjerice, kolačićima.
  Trebala
  bi se primjenjivati
  i
  u situacijama u kojima je potrošač izložen oglasima isključivo radi ostvarivanja pristupa digitalnom sadržaju ili digitalnoj usluzi iako nije sklopio ugovor s trgovcem. Međutim, države članice trebale bi i dalje imati slobodu da
  zakonodavstvom ograniče
  primjenu pravila iz Direktive 2011/83/EU na takve situacije
  izričitim upućivanjem na njih u zakonskom tekstu
  ili da na drugi način urede takve situacije koje su izuzete iz područja primjene te Direktive.

Obrazloženje

Održiva razina zaštite potrošača u digitalnom dobu može se postići obratom odnosa pravila i iznimke u odnosu na područje primjene Direktive 2011/83/EU u slučajevima kada trgovac upotrebljava metapodatke prikupljene putem kolačića.

Amandman 9.

Uvodna izjava 27. – dodati novu točku

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Ubuduće bi se Direktivom 2011/83/EU trebao pružati okvir za provjeru odluka, usluga i proizvoda temeljenih na algoritmima ili na umjetnoj inteligenciji radi zaštite potrošača, osobito u pogledu moguće neopravdane diskriminacije, nepovoljnog položaja ili prijevare. U tu svrhu treba razviti i mehanizme kako bi se omogućilo reguliranje u slučaju sumnjivih događaja.




  Od pružatelja vrlo prodornih digitalnih komunikacijskih sustava trebalo bi se zahtijevati da omoguće prebacivanje na druge sustave bez gubitaka.




  Platforme za posredovanje, računovodstvo i usporedbu trebale bi moći povećati transparentnost svojih sustava vrednovanja, ponderiranja svojih rezultata, provizija i pokrivenosti tržišta, te poveznica između portala te gospodarskih poveznica. Potrošači bi trebali biti bolje zaštićeni od krivotvorenja, zlouporabe podataka i elementarnih rizika. Osim toga, platforme za posredovanje trebale bi na transparentan način obavijestiti korisnike jesu li njihove ponude privatne ili poslovne. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Ubuduće bi se Direktivom 2011/83/EU trebao pružati okvir za provjeru odluka, usluga i proizvoda temeljenih na algoritmima ili na umjetnoj inteligenciji radi zaštite potrošača, osobito u pogledu moguće neopravdane diskriminacije, nepovoljnog položaja ili prijevare. U tu svrhu treba razviti i mehanizme kako bi se omogućilo reguliranje u slučaju sumnjivih događaja.

Od pružatelja vrlo prodornih digitalnih komunikacijskih sustava trebalo bi se zahtijevati da omoguće prebacivanje na druge sustave bez gubitaka.

Platforme za posredovanje, računovodstvo i usporedbu trebale bi moći povećati transparentnost svojih sustava vrednovanja, ponderiranja svojih rezultata, provizija i pokrivenosti tržišta, te poveznica između portala te gospodarskih poveznica. Potrošači bi trebali biti bolje zaštićeni od krivotvorenja, zlouporabe podataka i elementarnih rizika. Osim toga, platforme za posredovanje trebale bi na transparentan način obavijestiti korisnike jesu li njihove ponude privatne ili poslovne.

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 10.

Članak 1. stavak 1. točka (a) – izmijeniti

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (1)   Članak 3. mijenja se kako slijedi: | (1)   Članak 3. mijenja se kako slijedi: |
| (a) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim: |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(1)   Članak 3. mijenja se kako slijedi:

(1)   Članak 3. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

| (a) | stavak 5. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

(a)

stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

| | „Ovom se Direktivom ne sprečavaju države članice da donose odredbe za zaštitu zakonitih interesa potrošača u pogledu agresivne ili zavaravajuće marketinške ili prodajne prakse u kontekstu nezatraženih posjeta trgovca potrošačevu domu ili komercijalnih izleta koje trgovac organizira s ciljem ili učinkom promidžbe ili prodaje proizvoda potrošačima pod uvjetom da su takve odredbe opravdane na temelju javnog poretka ili zaštite poštovanja privatnog života.”; |
| --- | --- |

„Ovom se Direktivom ne sprečavaju države članice da donose odredbe za zaštitu zakonitih interesa potrošača u pogledu agresivne ili zavaravajuće marketinške ili prodajne prakse u kontekstu nezatraženih posjeta trgovca potrošačevu domu ili komercijalnih izleta koje trgovac organizira s ciljem ili učinkom promidžbe ili prodaje proizvoda potrošačima pod uvjetom da su takve odredbe opravdane na temelju javnog poretka ili zaštite poštovanja privatnog života.”;

| | „Ovom se Direktivom ne sprečavaju države članice da donose odredbe za zaštitu zakonitih interesa potrošača u pogledu agresivne ili zavaravajuće marketinške ili prodajne prakse u kontekstu nezatraženih posjeta trgovca potrošačevu domu,
  uključujući nezatraženo oglašavanje u obliku neželjene elektroničke pošte,
  ili komercijalnih izleta koje trgovac organizira s ciljem ili učinkom promidžbe ili prodaje proizvoda potrošačima pod uvjetom da su takve odredbe opravdane na temelju javnog poretka ili zaštite poštovanja privatnog života
  ili suverenosti podataka potrošača
  .”; |
| --- | --- |

„Ovom se Direktivom ne sprečavaju države članice da donose odredbe za zaštitu zakonitih interesa potrošača u pogledu agresivne ili zavaravajuće marketinške ili prodajne prakse u kontekstu nezatraženih posjeta trgovca potrošačevu domu,
  uključujući nezatraženo oglašavanje u obliku neželjene elektroničke pošte,
  ili komercijalnih izleta koje trgovac organizira s ciljem ili učinkom promidžbe ili prodaje proizvoda potrošačima pod uvjetom da su takve odredbe opravdane na temelju javnog poretka ili zaštite poštovanja privatnog života
  ili suverenosti podataka potrošača
  .”;

uključujući nezatraženo oglašavanje u obliku neželjene elektroničke pošte,

ili suverenosti podataka potrošača

Amandman 11.

Amandman 11.

Članak 1. – Izmjene Direktive 2005/29/EZ

stavak 2. – uključiti uvjet

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (2)   U članak 6. stavak 2. umeće se sljedeća točka (c): | (2)   U članak 6. stavak 2. umeće se sljedeća točka (c): |
| „(c) | svako stavljanje na tržište nekog proizvoda uz tvrdnju da je identičan istom proizvodu koji je stavljen na tržište u nekoliko drugih država članica, a koji se pritom od njega znatno razlikuje po sastavu ili obilježjima;”. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(2)   U članak 6. stavak 2. umeće se sljedeća točka (c):

(2)   U članak 6. stavak 2. umeće se sljedeća točka (c):

„(c)

svako stavljanje na tržište nekog proizvoda uz tvrdnju da je identičan istom proizvodu koji je stavljen na tržište u nekoliko drugih država članica, a koji se pritom od njega znatno razlikuje po sastavu ili obilježjima;”.

| „(c) | svako stavljanje na tržište nekog proizvoda uz tvrdnju da je identičan istom proizvodu koji je stavljen na tržište u nekoliko drugih država članica, a koji se pritom od njega znatno razlikuje po sastavu ili obilježjima; |
| --- | --- |

„(c)

svako stavljanje na tržište nekog proizvoda uz tvrdnju da je identičan istom proizvodu koji je stavljen na tržište u nekoliko drugih država članica, a koji se pritom od njega znatno razlikuje po sastavu ili obilježjima;

pod uvjetom da se za potrebe članka 6. stavka 2. točke (c) smatra da se proizvod stavlja na tržište uz tvrdnju da je identičan ako se stavlja na tržište s istim pakiranjem i označivanjem u nekoliko država članica;”.

pod uvjetom da se za potrebe članka 6. stavka 2. točke (c) smatra da se proizvod stavlja na tržište uz tvrdnju da je identičan ako se stavlja na tržište s istim pakiranjem i označivanjem u nekoliko država članica;”.

Obrazloženje

Obrazloženje

Uključivanje tog uvjeta potrebno je radi pravne sigurnosti u pogledu toga što čini „identične” proizvode i kako bi se „dvojna kvaliteta robe” razlikovala od „oponašanja pakiranja”, pri čemu je pakiranje proizvoda identično proizvodima konkurenta.

Amandman 12.

Amandman 12.

Članak 1. – Izmjene Direktive 2005/29/EZ

stavak 4. – izmijeniti kako slijedi

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (4)   Umeće se sljedeći članak 11.a: | (4)   Umeće se sljedeći članak 11.a: |
| „Članak 11.a | „Članak 11.a |
| Pravna zaštita | Pravna zaštita |
| 1.   Osim obveze iz članka 11. da osiguraju prikladna i učinkovita sredstva za izvršavanje usklađenosti, države članice osiguravaju dostupnost ugovornih i neugovornih pravnih lijekova potrošačima koji su pretrpjeli štetu zbog nepoštene poslovne prakse kako bi se uklonile sve posljedice te nepoštene prakse u skladu s njihovim nacionalnim pravom. | 1.   Osim obveze iz članka 11. da osiguraju prikladna i učinkovita sredstva za izvršavanje usklađenosti, države članice osiguravaju dostupnost
  odgovarajućih
  ugovornih i neugovornih pravnih lijekova
  koji nemaju odvraćajući učinak
  , potrošačima koji su pretrpjeli štetu zbog nepoštene poslovne prakse kako bi se uklonile sve posljedice te nepoštene prakse u skladu s njihovim nacionalnim pravom. |
| [...]” | [...]” |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(4)   Umeće se sljedeći članak 11.a:

(4)   Umeće se sljedeći članak 11.a:

„Članak 11.a

„Članak 11.a

Pravna zaštita

Pravna zaštita

1.   Osim obveze iz članka 11. da osiguraju prikladna i učinkovita sredstva za izvršavanje usklađenosti, države članice osiguravaju dostupnost ugovornih i neugovornih pravnih lijekova potrošačima koji su pretrpjeli štetu zbog nepoštene poslovne prakse kako bi se uklonile sve posljedice te nepoštene prakse u skladu s njihovim nacionalnim pravom.

1.   Osim obveze iz članka 11. da osiguraju prikladna i učinkovita sredstva za izvršavanje usklađenosti, države članice osiguravaju dostupnost
  odgovarajućih
  ugovornih i neugovornih pravnih lijekova
  koji nemaju odvraćajući učinak
  , potrošačima koji su pretrpjeli štetu zbog nepoštene poslovne prakse kako bi se uklonile sve posljedice te nepoštene prakse u skladu s njihovim nacionalnim pravom.

[...]”

[...]”

Obrazloženje

Obrazloženje

Daljnjim kvalificiranjem pravnih lijekova u odnosu na pravodobnost i troškovnu učinkovitost osiguralo bi se da pravni lijekovi ne budu samo stavljeni na raspolaganje, nego da takvi pravni lijekovi budu dostupni pravodobno i troškovno učinkovito. Dostupnost takvih pravnih lijekova u okviru nacionalnog prava bila bi uzaludna ako se takvi pravni lijekovi ne mogu osigurati pravodobno i na troškovno učinkovit način. Potrošač je u takvoj situaciji uvijek slabija strana, a kada su potrošači suočeni sa sredstvima koja su dostupna trgovcima, nisu skloni korištenju takvim pravnim lijekovima ako su takvi pravni lijekovi, iako su dostupni, vrlo skupi.

Amandman 13.

Amandman 13.

Članak 1. – dodati novu točku

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (7) | Komercijalna praksa smatra se agresivnom ako bi se, u konkretnom slučaju, uzimajući u obzir sve činjenične okolnosti, potrošačeva sloboda odlučivanja ili sloboda posjedovanja proizvoda mogla ugroziti uznemiravanjem, uključujući u digitalnom obliku, prisilom, uključujući upotrebom fizičke sile, ili neprimjerenim uplitanjem čak i u digitalnom obliku i ako je potrošač stvarno ili će vjerojatno biti materijalno pogođen i stoga će vjerojatno donijeti poslovnu odluku koju inače ne bi donio. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(7)

(7)

Komercijalna praksa smatra se agresivnom ako bi se, u konkretnom slučaju, uzimajući u obzir sve činjenične okolnosti, potrošačeva sloboda odlučivanja ili sloboda posjedovanja proizvoda mogla ugroziti uznemiravanjem, uključujući u digitalnom obliku, prisilom, uključujući upotrebom fizičke sile, ili neprimjerenim uplitanjem čak i u digitalnom obliku i ako je potrošač stvarno ili će vjerojatno biti materijalno pogođen i stoga će vjerojatno donijeti poslovnu odluku koju inače ne bi donio.

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 14.

Amandman 14.

Članak 2. stavak 4. točka (a) – izmijeniti

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| „Članak 6.a | „Članak 6.a |
| Dodatne obveze informiranja za ugovore sklopljene na internetskim tržištima | Dodatne obveze informiranja za ugovore sklopljene na internetskim tržištima |
| Prije nego što se potrošač obveže ugovorom na daljinu ili bilo kojom odgovarajućom ponudom na internetskom tržištu, internetsko tržište pruža i sljedeće informacije: | Prije nego što se potrošač obveže ugovorom na daljinu ili bilo kojom odgovarajućom ponudom na internetskom tržištu, internetsko tržište pruža i sljedeće informacije: |
| (a) | glavne parametre na temelju kojih se utvrđuje poredak ponuda koje se potrošaču prikazuju u obliku rezultata pretraživanja na njegov upit na internetskom tržištu; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

„Članak 6.a

„Članak 6.a

Dodatne obveze informiranja za ugovore sklopljene na internetskim tržištima

Dodatne obveze informiranja za ugovore sklopljene na internetskim tržištima

Prije nego što se potrošač obveže ugovorom na daljinu ili bilo kojom odgovarajućom ponudom na internetskom tržištu, internetsko tržište pruža i sljedeće informacije:

Prije nego što se potrošač obveže ugovorom na daljinu ili bilo kojom odgovarajućom ponudom na internetskom tržištu, internetsko tržište pruža i sljedeće informacije:

(a)

glavne parametre na temelju kojih se utvrđuje poredak ponuda koje se potrošaču prikazuju u obliku rezultata pretraživanja na njegov upit na internetskom tržištu;

| (a) | glavne parametre na temelju kojih se utvrđuje poredak ponuda koje se potrošaču prikazuju u obliku rezultata pretraživanja na njegov upit na internetskom tržištu
  i razloge za posebno ponderiranje tih glavnih parametara u usporedbi s ostalim parametrima
  ; |
| --- | --- |

(a)

glavne parametre na temelju kojih se utvrđuje poredak ponuda koje se potrošaču prikazuju u obliku rezultata pretraživanja na njegov upit na internetskom tržištu
  i razloge za posebno ponderiranje tih glavnih parametara u usporedbi s ostalim parametrima
  ;

i razloge za posebno ponderiranje tih glavnih parametara u usporedbi s ostalim parametrima

Obrazloženje

Obrazloženje

Razumljivo samo po sebi.

Amandman 15.

Amandman 15.

Članak 2. stavak 7. točka (a)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (a) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:





  „3.
     
  Ako trgovac nije ponudio da sam preuzme robu, s obzirom na kupoprodajni ugovor trgovac se može suzdržati od povrata novca dok ne primi vraćenu robu.”; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(a)

(a)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.
     
  Ako trgovac nije ponudio da sam preuzme robu, s obzirom na kupoprodajni ugovor trgovac se može suzdržati od povrata novca dok ne primi vraćenu robu.”;

Obrazloženje

Obrazloženje

Pravo na odustajanje središnje je pravo potrošača u internetskoj trgovini i drugim vrstama prodaje na daljinu. Postojeći propisi o pravu na odustajanje pošteni su i uravnoteženi. Treba zadržati i pravila o načinu otplate.

Amandman 16.

Amandman 16.

Članak 2. – dodati novu točku

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Kada se elektronički sklopljenim ugovorom zahtijeva da potrošač plati ili pruži podatke, trgovac će potrošača, neposredno prije nego pošalje svoju narudžbu, jasno obavijestiti o uvjetima članka 6. stavka 1. točaka (a), (e), (o) i (p). |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kada se elektronički sklopljenim ugovorom zahtijeva da potrošač plati ili pruži podatke, trgovac će potrošača, neposredno prije nego pošalje svoju narudžbu, jasno obavijestiti o uvjetima članka 6. stavka 1. točaka (a), (e), (o) i (p).

Kada se elektronički sklopljenim ugovorom zahtijeva da potrošač plati ili pruži podatke, trgovac će potrošača, neposredno prije nego pošalje svoju narudžbu, jasno obavijestiti o uvjetima članka 6. stavka 1. točaka (a), (e), (o) i (p).

Obrazloženje

Obrazloženje

Potrošače prije sklapanja ugovora treba jasno obavijestiti o tome obrađuju li se podaci koje daju u poslovne svrhe.

Amandman 17.

Amandman 17.

Članak 2. – dodati novu točku

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Umeće se sljedeći članak 6.c: Trgovac se odriče obrade podataka koje daje potrošač tijekom trajanja razdoblja za opoziv pod uvjetom da obrada podataka nije nužna za ispunjenje ugovora. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Umeće se sljedeći članak 6.c: Trgovac se odriče obrade podataka koje daje potrošač tijekom trajanja razdoblja za opoziv pod uvjetom da obrada podataka nije nužna za ispunjenje ugovora.

Umeće se sljedeći članak 6.c: Trgovac se odriče obrade podataka koje daje potrošač tijekom trajanja razdoblja za opoziv pod uvjetom da obrada podataka nije nužna za ispunjenje ugovora.

Obrazloženje

Obrazloženje

Poduzeća više ne mogu „povući” podatke nakon što se proslijede trećim stranama. Poduzeća moraju biti obvezna ne prosljeđivati trećim stranama osobne podatke koje daju potrošači 14 dana nakon sklapanja ugovora i obrisati podatke u slučaju izjave o učinkovitom opozivu.

Amandman 18.

Amandman 18.

Članak 2. – Izmjene Direktive 2011/83/EZ

stavak 9. – izbrisati podstavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| (9)   Članak 16. mijenja se kako slijedi:






  (a) | točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | ugovora za usluge nakon što je usluga u potpunosti izvršena ako je izvršavanje započelo uz prethodni izričiti pristanak potrošača;”; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(9)   Članak 16. mijenja se kako slijedi:

(a)

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

ugovora za usluge nakon što je usluga u potpunosti izvršena ako je izvršavanje započelo uz prethodni izričiti pristanak potrošača;”;

(9)   Članak 16. mijenja se kako slijedi:

| (a) | točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | ugovora za usluge nakon što je usluga u potpunosti izvršena ako je izvršavanje započelo uz prethodni izričiti pristanak potrošača;”; |
| --- | --- | --- |

(a)

točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

ugovora za usluge nakon što je usluga u potpunosti izvršena ako je izvršavanje započelo uz prethodni izričiti pristanak potrošača;”;

| (2) | točka (m) zamjenjuje se sljedećim:






  „(m) | ugovora o isporuci digitalnog sadržaja koji se ne isporučuje na materijalnom nosaču podataka ako je izvršavanje započelo i, ako potrošač ugovorom preuzima obvezu plaćanja, uz prethodni izričiti pristanak potrošača za početak izvršavanja ugovora prije isteka roka odustajanja i njegovu potvrdu da time gubi pravo odustajanja.”; |
| --- | --- | --- |

(2)

točka (m) zamjenjuje se sljedećim:

„(m)

ugovora o isporuci digitalnog sadržaja koji se ne isporučuje na materijalnom nosaču podataka ako je izvršavanje započelo i, ako potrošač ugovorom preuzima obvezu plaćanja, uz prethodni izričiti pristanak potrošača za početak izvršavanja ugovora prije isteka roka odustajanja i njegovu potvrdu da time gubi pravo odustajanja.”;

| (2) | točka (m) zamjenjuje se sljedećim:






  „(m) | ugovora o isporuci digitalnog sadržaja koji se ne isporučuje na materijalnom nosaču podataka ako je izvršavanje započelo i, ako potrošač ugovorom preuzima obvezu plaćanja, uz prethodni izričiti pristanak potrošača za početak izvršavanja ugovora prije isteka roka odustajanja i njegovu potvrdu da time gubi pravo odustajanja.”; |
| --- | --- | --- |

(2)

točka (m) zamjenjuje se sljedećim:

„(m)

ugovora o isporuci digitalnog sadržaja koji se ne isporučuje na materijalnom nosaču podataka ako je izvršavanje započelo i, ako potrošač ugovorom preuzima obvezu plaćanja, uz prethodni izričiti pristanak potrošača za početak izvršavanja ugovora prije isteka roka odustajanja i njegovu potvrdu da time gubi pravo odustajanja.”;

| (3) | dodaje se sljedeća točka:









  „(n) | isporuke robe koju je potrošač tijekom roka za odustajanje upotrebljavao više nego što je to potrebno za utvrđivanje prirode, obilježja i funkcioniranja robe.” |
| --- | --- | --- |

(3)

(3)

dodaje se sljedeća točka:

„(n)

„(n)

isporuke robe koju je potrošač tijekom roka za odustajanje upotrebljavao više nego što je to potrebno za utvrđivanje prirode, obilježja i funkcioniranja robe.”

isporuke robe koju je potrošač tijekom roka za odustajanje upotrebljavao više nego što je to potrebno za utvrđivanje prirode, obilježja i funkcioniranja robe.”

Obrazloženje

Obrazloženje

Nema nepobitnih dokaza o zlouporabi velikih razmjera kojom bi se opravdala ta izmjena Direktive o pravima potrošača. Pravo na povrat proizvoda kupljenog putem interneta jedno je od najvažnijih prava potrošača i ne smije se oslabiti ni na koji način.

Amandman 19.

Amandman 19.

Članak 3. – Izmjene Direktive 93/13/EZ

Izmijeniti kako slijedi:

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Direktiva 93/13/EEZ mijenja se kako slijedi: | Direktiva 93/13/EEZ mijenja se kako slijedi: |
| Umeće se sljedeći članak 8.b: | Umeće se sljedeći članak 8.b: |
| „Članak 8.b | „Članak 8.b |
| [...] | [...] |
| 4.   Države članice osiguravaju da sankcije za raširene povrede i raširene povrede s dimenzijom Unije u smislu Uredbe (EU) 2017/2934 uključuju mogućnost nametanja novčanih kazna u maksimalnom iznosu od
  4 % godišnjeg
  prometa trgovca u državi članici ili predmetnim državama članicama. | 4.   Države članice osiguravaju da sankcije za raširene povrede i raširene povrede s dimenzijom Unije u smislu Uredbe (EU) 2017/2934 uključuju mogućnost nametanja novčanih kazna u maksimalnom iznosu od
  8 % prosječnog
  prometa
  koji je trgovac ostvario u prethodne tri financijske godine
  u državi članici ili predmetnim državama članicama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Direktiva 93/13/EEZ mijenja se kako slijedi:

Direktiva 93/13/EEZ mijenja se kako slijedi:

Umeće se sljedeći članak 8.b:

Umeće se sljedeći članak 8.b:

„Članak 8.b

„Članak 8.b

[...]

[...]

4.   Države članice osiguravaju da sankcije za raširene povrede i raširene povrede s dimenzijom Unije u smislu Uredbe (EU) 2017/2934 uključuju mogućnost nametanja novčanih kazna u maksimalnom iznosu od
  4 % godišnjeg
  prometa trgovca u državi članici ili predmetnim državama članicama.

4.   Države članice osiguravaju da sankcije za raširene povrede i raširene povrede s dimenzijom Unije u smislu Uredbe (EU) 2017/2934 uključuju mogućnost nametanja novčanih kazna u maksimalnom iznosu od
  8 % prosječnog
  prometa
  koji je trgovac ostvario u prethodne tri financijske godine
  u državi članici ili predmetnim državama članicama.

Obrazloženje

Obrazloženje

Nije jasno na temelju koje godine treba izračunati godišnji promet. Stoga se predlaže povećanje minimalnog iznosa novčanih kazni na 8 % prosječnog prometa koji je trgovac ostvario u prethodne tri financijske godine u predmetnoj državi članici ili državama članicama.

Amandman 20.

Amandman 20.

Članak 4. – Izmjene Direktive 98/6/EZ

Izmijeniti kako slijedi:

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Direktiva 98/6/EZ mijenja se kako slijedi: | Direktiva 98/6/EZ mijenja se kako slijedi: |
| Članak 8. zamjenjuje se sljedećim: | Članak 8. zamjenjuje se sljedećim: |
| „Članak 8. | „Članak 8. |
| [...] | [...] |
| 4.   Države članice osiguravaju da sankcije za raširene povrede i raširene povrede s dimenzijom Unije u smislu Uredbe (EU) 2017/2934 uključuju mogućnost nametanja novčanih kazna u maksimalnom iznosu od
  4 % godišnjeg
  prometa trgovca u državi članici ili predmetnim državama članicama. | 4.   Države članice osiguravaju da sankcije za raširene povrede i raširene povrede s dimenzijom Unije u smislu Uredbe (EU) 2017/2934 uključuju mogućnost nametanja novčanih kazna u maksimalnom iznosu od
  8 % prosječnog
  prometa
  koji je trgovac ostvario u prethodne tri financijske godine
  u državi članici ili predmetnim državama članicama. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Direktiva 98/6/EZ mijenja se kako slijedi:

Direktiva 98/6/EZ mijenja se kako slijedi:

Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 8. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 8.

„Članak 8.

[...]

[...]

4.   Države članice osiguravaju da sankcije za raširene povrede i raširene povrede s dimenzijom Unije u smislu Uredbe (EU) 2017/2934 uključuju mogućnost nametanja novčanih kazna u maksimalnom iznosu od
  4 % godišnjeg
  prometa trgovca u državi članici ili predmetnim državama članicama.

4.   Države članice osiguravaju da sankcije za raširene povrede i raširene povrede s dimenzijom Unije u smislu Uredbe (EU) 2017/2934 uključuju mogućnost nametanja novčanih kazna u maksimalnom iznosu od
  8 % prosječnog
  prometa
  koji je trgovac ostvario u prethodne tri financijske godine
  u državi članici ili predmetnim državama članicama.

Obrazloženje

Obrazloženje

Objašnjenje je isto kao za amandman članka 3. Direktive 93/13/EZ.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

| 1. | pozdravlja objavu dugo očekivanog Prijedloga kojim se postavlja minimalni okvir na razini EU-a za mehanizme sustava kolektivne pravne zaštite u svim državama članicama, čime bi se potrošačima mogla pružiti istinska prilika da prime pravnu zaštitu u slučaju masovne štete i kojim bi trebalo popuniti postojeću prazninu u provedbi prava potrošača EU-a; međutim, Prijedlog se smatra prvim korakom u pravom smjeru jer sadržava brojne nedostatke; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja objavu dugo očekivanog Prijedloga kojim se postavlja minimalni okvir na razini EU-a za mehanizme sustava kolektivne pravne zaštite u svim državama članicama, čime bi se potrošačima mogla pružiti istinska prilika da prime pravnu zaštitu u slučaju masovne štete i kojim bi trebalo popuniti postojeću prazninu u provedbi prava potrošača EU-a; međutim, Prijedlog se smatra prvim korakom u pravom smjeru jer sadržava brojne nedostatke;

| 2. | podupire široko područje primjene Prijedloga radi postizanja stvarnog utjecaja u područjima gdje dolazi do masovne štete kako bi se pokrile druge prakse koje su nepovoljne za potrošače i općenito za građane; |
| --- | --- |

2.

podupire široko područje primjene Prijedloga radi postizanja stvarnog utjecaja u područjima gdje dolazi do masovne štete kako bi se pokrile druge prakse koje su nepovoljne za potrošače i općenito za građane;

| 3. | potvrđuje da je prijedlog Europske komisije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

3.

potvrđuje da je prijedlog Europske komisije u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 4. | izražava žaljenje zbog toga što je aktualni Prijedlog kojim se postavlja minimalni okvir na razini EU-a za mehanizme sustava kolektivne pravne zaštite u svim državama članicama ograničen samo na potrošačke sporove |
| --- | --- |

4.

izražava žaljenje zbog toga što je aktualni Prijedlog kojim se postavlja minimalni okvir na razini EU-a za mehanizme sustava kolektivne pravne zaštite u svim državama članicama ograničen samo na potrošačke sporove

| 5. | preporučuje da se mehanizmi kolektivne pravne zaštite prošire na druge slučajeve masovne štete, uključujući slučajeve masovne štete u okolišu, štete na javnim dobrima, te s obzirom na zdravstvene i sigurnosne propise ili povrede radnih prava, kako bi se postigao lakši pristup pravdi za sve građane; |
| --- | --- |

5.

preporučuje da se mehanizmi kolektivne pravne zaštite prošire na druge slučajeve masovne štete, uključujući slučajeve masovne štete u okolišu, štete na javnim dobrima, te s obzirom na zdravstvene i sigurnosne propise ili povrede radnih prava, kako bi se postigao lakši pristup pravdi za sve građane;

| 6. | stoga poziva Europsku komisiju da razmotri kako se može proširiti pomoć tim sektorima i proširiti područje primjene Prijedloga kako bi kolektivna pravna zaštita obuhvaćala sve oblike štete počinjene povredama temeljnih prava zajamčenih pravom EU-a; |
| --- | --- |

6.

stoga poziva Europsku komisiju da razmotri kako se može proširiti pomoć tim sektorima i proširiti područje primjene Prijedloga kako bi kolektivna pravna zaštita obuhvaćala sve oblike štete počinjene povredama temeljnih prava zajamčenih pravom EU-a;

| 7. | promiče alternativno rješavanje sporova kao način da se strankama omoguće pregovori i, često, posredovanje u sporovima. Treba promicati sporazumne pregovore i posredovanje između kvalificiranih subjekata i potencijalnih tuženika prije pokretanja sudskih postupaka. Prije pokretanja dugotrajnih i skupih postupaka kolektivne pravne zaštite, postupci alternativnog rješavanja sporova, kao što su pregovori i/ili posredovanje, mogli bi se poticati kad god je to moguće kako bi se postigle sveobuhvatne i sporazumne nagodbe; |
| --- | --- |

7.

promiče alternativno rješavanje sporova kao način da se strankama omoguće pregovori i, često, posredovanje u sporovima. Treba promicati sporazumne pregovore i posredovanje između kvalificiranih subjekata i potencijalnih tuženika prije pokretanja sudskih postupaka. Prije pokretanja dugotrajnih i skupih postupaka kolektivne pravne zaštite, postupci alternativnog rješavanja sporova, kao što su pregovori i/ili posredovanje, mogli bi se poticati kad god je to moguće kako bi se postigle sveobuhvatne i sporazumne nagodbe;

| 8. | naglašava da se Direktivom uspostavlja minimalno usklađivanje, čime se ne isključuju postojeća bolja ili stroža nacionalna pravila u postojećim sustavima kolektivne pravne zaštite pa se državama članicama omogućuje da imaju više standarde i da zadrže ili uvedu druge nacionalne postupke; |
| --- | --- |

8.

naglašava da se Direktivom uspostavlja minimalno usklađivanje, čime se ne isključuju postojeća bolja ili stroža nacionalna pravila u postojećim sustavima kolektivne pravne zaštite pa se državama članicama omogućuje da imaju više standarde i da zadrže ili uvedu druge nacionalne postupke;

| 9. | protivi se mogućnosti da države članice odstupaju u slučaju složenog brojčanog iskazivanja štete. To bi značilo da potrošači u tim slučajevima moraju djelovati pojedinačno, zbog čega bi morali tražiti skupu pravnu i tehničku pomoć. To bi za pojedinačne potrošače mogla biti golema prepreka; |
| --- | --- |

9.

protivi se mogućnosti da države članice odstupaju u slučaju složenog brojčanog iskazivanja štete. To bi značilo da potrošači u tim slučajevima moraju djelovati pojedinačno, zbog čega bi morali tražiti skupu pravnu i tehničku pomoć. To bi za pojedinačne potrošače mogla biti golema prepreka;

| 10. | preporučuje da ne treba zahtijevati ovlaštenje pojedinačnih potrošača u slučaju deklaratorne odluke koju zahtijeva kvalificirani subjekt; |
| --- | --- |

10.

preporučuje da ne treba zahtijevati ovlaštenje pojedinačnih potrošača u slučaju deklaratorne odluke koju zahtijeva kvalificirani subjekt;

| 11. | skreće pozornost na činjenicu da organizacije potrošača koje se mogu imenovati kvalificiranim subjektima možda imaju ograničenu financijsku sposobnost. To se osobito odnosi na organizacije potrošača u manjim državama članicama. Nedostatak financijske sposobnosti ne bi trebao biti prepreka tome da se neka organizacija imenuje kvalificiranim subjektom; |
| --- | --- |

11.

skreće pozornost na činjenicu da organizacije potrošača koje se mogu imenovati kvalificiranim subjektima možda imaju ograničenu financijsku sposobnost. To se osobito odnosi na organizacije potrošača u manjim državama članicama. Nedostatak financijske sposobnosti ne bi trebao biti prepreka tome da se neka organizacija imenuje kvalificiranim subjektom;

| 12. | snažno podupire ažuriranje i bolju provedbu pravila EU-a u području prava potrošača |
| --- | --- |

12.

snažno podupire ažuriranje i bolju provedbu pravila EU-a u području prava potrošača

| 13. | pozdravlja predložene zahtjeve u okviru Direktive o pravima potrošača u pogledu transparentnosti ugovora sklopljenih na internetskim prodajnim platformama. Preporučuje uvođenje posljedica i pravnih lijekova ako trgovci ne ispunjavaju te zahtjeve; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja predložene zahtjeve u okviru Direktive o pravima potrošača u pogledu transparentnosti ugovora sklopljenih na internetskim prodajnim platformama. Preporučuje uvođenje posljedica i pravnih lijekova ako trgovci ne ispunjavaju te zahtjeve;

| 14. | smatra da je uz pravo na naknadu štete i pravo na raskid ugovora važno predvidjeti dodatne pravne lijekove, kao što su pravo na posebnu uslugu ili pravo na povrat. Preporučuje određivanje jasnih definicija pravnih lijekova i pojašnjenje toga što bi oni mogli obuhvaćati; |
| --- | --- |

14.

smatra da je uz pravo na naknadu štete i pravo na raskid ugovora važno predvidjeti dodatne pravne lijekove, kao što su pravo na posebnu uslugu ili pravo na povrat. Preporučuje određivanje jasnih definicija pravnih lijekova i pojašnjenje toga što bi oni mogli obuhvaćati;

| 15. | smatra da je važno da Komisija osigura da pravni lijekovi u državama članicama ne budu samo stavljeni na raspolaganje, nego da budu dostupni pravodobno i troškovno učinkovito; |
| --- | --- |

15.

smatra da je važno da Komisija osigura da pravni lijekovi u državama članicama ne budu samo stavljeni na raspolaganje, nego da budu dostupni pravodobno i troškovno učinkovito;

| 16. | smatra da je pravo odustajanja važno pravo potrošača koje se ne smije oslabiti ako nema nepobitnih dokaza o zlouporabi; |
| --- | --- |

16.

smatra da je pravo odustajanja važno pravo potrošača koje se ne smije oslabiti ako nema nepobitnih dokaza o zlouporabi;

| 17. | podupire pristup Komisije da se uvedu novčane kazne na osnovi prometa trgovca u slučaju raširenih povreda; |
| --- | --- |

17.

podupire pristup Komisije da se uvedu novčane kazne na osnovi prometa trgovca u slučaju raširenih povreda;

| 18. | međutim, smatra da minimalna novčana kazna od 4 % godišnjeg prometa trgovca za raširene povrede nije dovoljno odvraćajuća; |
| --- | --- |

18.

međutim, smatra da minimalna novčana kazna od 4 % godišnjeg prometa trgovca za raširene povrede nije dovoljno odvraćajuća;

| 19. | preporučuje povećanje minimalnog iznosa novčanih kazni na 8 % prosječnog prometa koji je trgovac ostvario u prethodne tri financijske godine u državi članici ili državama članicama; |
| --- | --- |

19.

preporučuje povećanje minimalnog iznosa novčanih kazni na 8 % prosječnog prometa koji je trgovac ostvario u prethodne tri financijske godine u državi članici ili državama članicama;

| 20. | izražava žaljenje zbog toga što u Prijedlogu nedostaju pravila o odgovornosti internetskih prodajnih platformi. Operatori internetskih platformi trebaju biti odgovorni u slučajevima kada ne obavijeste potrošača da je stvarni dobavljač robe ili usluga treća osoba ili kada ne uklone zavaravajuće informacije koje širi dobavljač koje su prijavljene operateru; |
| --- | --- |

20.

izražava žaljenje zbog toga što u Prijedlogu nedostaju pravila o odgovornosti internetskih prodajnih platformi. Operatori internetskih platformi trebaju biti odgovorni u slučajevima kada ne obavijeste potrošača da je stvarni dobavljač robe ili usluga treća osoba ili kada ne uklone zavaravajuće informacije koje širi dobavljač koje su prijavljene operateru;

| 21. | izražava žaljenje zbog nedostatka pravila o boljim i transparentnijim sustavima za povratne informacije korisnika i ocjenjivanje. |
| --- | --- |

21.

izražava žaljenje zbog nedostatka pravila o boljim i transparentnijim sustavima za povratne informacije korisnika i ocjenjivanje.

Bruxelles, 10. listopada 2018.

Predsjednik Europskog odbora regija

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Uredba (EU) br. 524/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o online rješavanju potrošačkih sporova i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (Uredba o online rješavanju potrošačkih sporova) (SL L 165 od 18.6.2013., str. 1.).

1

online

(2)  
  Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.).

2

Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.).

(3)  Uredba (EU) br. 2018/302 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. veljače 2018. o rješavanju pitanja neopravdanoga geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni uredbi (EZ) br. 2006/2004 i (EU) 2017/2394 i Direktive 2009/22/EZ (SL L 60 I, 2.3.2018., str. 1).

3

(1)  Uredba (EU) br. 524/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o online rješavanju potrošačkih sporova i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (Uredba o online rješavanju potrošačkih sporova) (SL L 165 od 18.6.2013., str. 1.).

1

online

(2)  Uredba (EU) br. 2018/302 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. veljače 2018. o rješavanju pitanja neopravdanoga geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata te o izmjeni uredbi (EZ) br. 2006/2004 i (EU) 2017/2394 i Direktive 2009/22/EZ (SL L 60 I, 2.3.2018., str. 1).

2

---