# Europeiska unionens L 196/2007

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 196 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 50 årgången28 juli 2007 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 196

Svensk utgåva

Lagstiftning

50 årgången28 juli 2007

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 895/2007 av den 27 juli 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 896/2007 av den 27 juli 2007 om införande av en preliminär antidumpningstull beträffande import av dihydromyrcenol med ursprung i Indien | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 897/2007 av den 27 juli 2007 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1623/2000 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, vad beträffar marknadsmekanismerna | 20 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 898/2007 av den 27 juli 2007 om ändring av rådets förordning (EG) nr 41/2007 när det gäller fångstbegränsningar för bestånden av skarpsill i EG-vatten i ICES-områdena IIa och IV | 22 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 899/2007 av den 27 juli 2007 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 angående anpassning av KN-nummer för vissa ämnen som bryter ned ozonskiktet och blandningar som innehåller sådana ämnen i syfte att ta hänsyn till ändringar av Kombinerade nomenklaturen i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 | 24 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 900/2007 av den 27 juli 2007 om en stående anbudsinfordran till och med utgången av regleringsåret 2007/2008 för fastställande av exportbidrag för vitsocker | 26 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 901/2007 av den 27 juli 2007 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 31 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 902/2007 av den 27 juli 2007 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 33 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 903/2007 av den 27 juli 2007 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 35 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 904/2007 av den 27 juli 2007 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 37 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 905/2007 av den 27 juli 2007 om fastställande av det lägsta försäljningspriset på smör inom den 68:e enskilda anbudsinfordran som utlysts inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2771/1999 | 39 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 895/2007 av den 27 juli 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 896/2007 av den 27 juli 2007 om införande av en preliminär antidumpningstull beträffande import av dihydromyrcenol med ursprung i Indien

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 897/2007 av den 27 juli 2007 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1623/2000 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, vad beträffar marknadsmekanismerna

20

*

Kommissionens förordning (EG) nr 898/2007 av den 27 juli 2007 om ändring av rådets förordning (EG) nr 41/2007 när det gäller fångstbegränsningar för bestånden av skarpsill i EG-vatten i ICES-områdena IIa och IV

22

*

Kommissionens förordning (EG) nr 899/2007 av den 27 juli 2007 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 angående anpassning av KN-nummer för vissa ämnen som bryter ned ozonskiktet och blandningar som innehåller sådana ämnen i syfte att ta hänsyn till ändringar av Kombinerade nomenklaturen i rådets förordning (EEG) nr 2658/87

24

*

Kommissionens förordning (EG) nr 900/2007 av den 27 juli 2007 om en stående anbudsinfordran till och med utgången av regleringsåret 2007/2008 för fastställande av exportbidrag för vitsocker

26

*

Kommissionens förordning (EG) nr 901/2007 av den 27 juli 2007 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

31

*

Kommissionens förordning (EG) nr 902/2007 av den 27 juli 2007 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

33

*

Kommissionens förordning (EG) nr 903/2007 av den 27 juli 2007 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

35

*

Kommissionens förordning (EG) nr 904/2007 av den 27 juli 2007 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

37

Kommissionens förordning (EG) nr 905/2007 av den 27 juli 2007 om fastställande av det lägsta försäljningspriset på smör inom den 68:e enskilda anbudsinfordran som utlysts inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2771/1999

39

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2007/534/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 13 september 2006 om ett förfarande enligt artikel 81 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Ärende nr COMP/F/38.456 – Bitumen [Nederländerna])
  [delgivet med nr K(2006) 4090] | 40 |
| | | 2007/535/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 27 juli 2007 om avslutande av antisubventionsförfarandet beträffande import av dihydromyrcenol med ursprung i Indien | 45 |
| | | Europeiska centralbanken |
| | | 2007/536/EG |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje av den 20 juli 2007 om ändring av riktlinje ECB/2006/28 om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar (ECB/2007/6) | 46 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2007/534/EG

*

Kommissionens beslut av den 13 september 2006 om ett förfarande enligt artikel 81 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Ärende nr COMP/F/38.456 – Bitumen [Nederländerna])
  [delgivet med nr K(2006) 4090]

[delgivet med nr K(2006) 4090]

40

2007/535/EG

*

Kommissionens beslut av den 27 juli 2007 om avslutande av antisubventionsförfarandet beträffande import av dihydromyrcenol med ursprung i Indien

45

Europeiska centralbanken

2007/536/EG

*

Europeiska centralbankens riktlinje av den 20 juli 2007 om ändring av riktlinje ECB/2006/28 om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar (ECB/2007/6)

(ECB/2007/6)

46

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | | 2007/537/GUSP |
| | * | Beslut DARFUR/6/2007 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 18 juli 2007 om utnämning av en militär rådgivare till Europeiska unionens särskilda representant för Sudan | 48 |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING VI I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | | 2007/538/EG |
| | * | Beslut fattat av Europols styrelse den 18 juli 2007 om godkännande av de villkor och förfaranden som föreskrivs av Europol om justering av beloppen i bilagan till styrelsens beslut av den 16 november 1999 om skatter på löner och arvoden som betalas till Europols personal till förmån för Europol | 49 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

2007/537/GUSP

*

Beslut DARFUR/6/2007 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 18 juli 2007 om utnämning av en militär rådgivare till Europeiska unionens särskilda representant för Sudan

48

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING VI I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

2007/538/EG

*

Beslut fattat av Europols styrelse den 18 juli 2007 om godkännande av de villkor och förfaranden som föreskrivs av Europol om justering av beloppen i bilagan till styrelsens beslut av den 16 november 1999 om skatter på löner och arvoden som betalas till Europols personal till förmån för Europol

49

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som skall offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 895/2007

av den 27 juli 2007

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 756/2007 (EUT L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 27 juli 2007 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | TR | 90,5 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | TR | 124,3 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0805 50 10 | AR | 62,0 |
| UY | 54,4 |
| ZA | 60,1 |
| ZZ | 58,8 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 160,0 |
| MA | 144,4 |
| TR | 178,8 |
| ZZ | 161,1 |
| 0808 10 80 | AR | 94,8 |
| AU | 160,4 |
| BR | 89,4 |
| CL | 98,7 |
| CN | 100,6 |
| NZ | 105,2 |
| US | 106,2 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0808 20 50 | AR | 84,6 |
| CL | 76,9 |
| NZ | 80,2 |
| TR | 137,4 |
| ZA | 117,4 |
| ZZ | 99,3 |
| 0809 10 00 | TR | 172,4 |
| ZZ | 172,4 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 283,0 |
| US | 326,2 |
| ZZ | 311,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 155,2 |
| ZZ | 155,2 |
| 0809 40 05 | IL | 73,8 |
| ZZ | 73,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

TR

90,5

ZZ

90,5

0707 00 05

TR

124,3

ZZ

124,3

0709 90 70

TR

87,5

ZZ

87,5

0805 50 10

AR

62,0

UY

54,4

ZA

60,1

ZZ

58,8

0806 10 10

BR

161,0

EG

160,0

MA

144,4

TR

178,8

ZZ

161,1

0808 10 80

AR

94,8

AU

160,4

BR

89,4

CL

98,7

CN

100,6

NZ

105,2

US

106,2

ZA

101,5

ZZ

107,1

0808 20 50

AR

84,6

CL

76,9

NZ

80,2

TR

137,4

ZA

117,4

ZZ

99,3

0809 10 00

TR

172,4

ZZ

172,4

0809 20 95

CA

324,1

TR

283,0

US

326,2

ZZ

311,1

0809 30 10, 0809 30 90

TR

155,2

ZZ

155,2

0809 40 05

IL

73,8

ZZ

73,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 896/2007

av den 27 juli 2007

om införande av en preliminär antidumpningstull beträffande import av dihydromyrcenol med ursprung i Indien

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 7,

efter att ha hört rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande av förfarandet

| (1) | Den 11 november 2006 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import till gemenskapen av dihydromyrcenol med ursprung i Indien. |
| --- | --- |

(1)

Den 11 november 2006 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import till gemenskapen av dihydromyrcenol med ursprung i Indien.

| (2) | Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål som lämnades in den 29 september 2006 av följande gemenskapsproducenter: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. och Sensient Fragrances S.A. (nedan kallade ”de klagande”), som tillsammans står för en betydande andel (i detta fall över 25 %) av gemenskapens totala produktion av dihydromyrcenol. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och om därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleds. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål som lämnades in den 29 september 2006 av följande gemenskapsproducenter: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. och Sensient Fragrances S.A. (nedan kallade ”de klagande”), som tillsammans står för en betydande andel (i detta fall över 25 %) av gemenskapens totala produktion av dihydromyrcenol. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och om därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleds.

1.2   Berörda parter och kontrollbesök

| (3) | Kommissionen lämnade en officiell underrättelse om att en undersökning inletts till de klagande, andra kända producenter i gemenskapen, exporterande producenter i Indien, importörer, de användare som den visste var berörda och deras intresseorganisationer samt företrädarna för Indien. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen lämnade en officiell underrättelse om att en undersökning inletts till de klagande, andra kända producenter i gemenskapen, exporterande producenter i Indien, importörer, de användare som den visste var berörda och deras intresseorganisationer samt företrädarna för Indien. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

| (4) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande producenter i Indien och importörer till gemenskapen förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanade den alla indiska exporterande producenter och alla importörer i gemenskapen att ge sig till känna och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet rörande den berörda produkten under perioden 1 oktober 2005–30 september 2006, enligt vad anges i tillkännagivandet om inledande. Endast två indiska exporterande producenter och två importörer av den berörda produkten i gemenskapen gav sig emellertid till känna och lämnade de begärda uppgifterna för stickprovsförfarandet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande producenter i Indien och importörer till gemenskapen förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanade den alla indiska exporterande producenter och alla importörer i gemenskapen att ge sig till känna och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet rörande den berörda produkten under perioden 1 oktober 2005–30 september 2006, enligt vad anges i tillkännagivandet om inledande. Endast två indiska exporterande producenter och två importörer av den berörda produkten i gemenskapen gav sig emellertid till känna och lämnade de begärda uppgifterna för stickprovsförfarandet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

| (5) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (6) | Besvarade frågeformulär mottogs från två indiska exporterande producenter, fyra producenter av den likadana produkten i gemenskapen, två importörer som inte var närstående de exporterande producenterna och en användare i gemenskapen. |
| --- | --- |

(6)

Besvarade frågeformulär mottogs från två indiska exporterande producenter, fyra producenter av den likadana produkten i gemenskapen, två importörer som inte var närstående de exporterande producenterna och en användare i gemenskapen.

| (7) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse samt genomförde kontroller på plats hos följande företag:






  a) | Gemenskapsproducenter







  — | Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Granada, Spanien. |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse samt genomförde kontroller på plats hos följande företag:

a)

Gemenskapsproducenter

—

Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Granada, Spanien.

| — | Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Sevilla), Spanien. |
| --- | --- |

—

Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Sevilla), Spanien.

| — | Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Murcia, Spanien. |
| --- | --- |

—

Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Murcia, Spanien.

| b) | Exporterande producenter i Indien







  — | Neeru Enterprises, Rampur. |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande producenter i Indien

—

Neeru Enterprises, Rampur.

| — | Privi Organics Limited, Mumbai. |
| --- | --- |

—

Privi Organics Limited, Mumbai.

1.3   Undersökningsperiod

| (8) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2005 till och med den 30 september 2006 (nedan kallad ”undersökningsperioden”, ”UP” i tabeller). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2003 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(8)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2005 till och med den 30 september 2006 (nedan kallad ”undersökningsperioden”, ”UP” i tabeller). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2003 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (9) | Den berörda produkten är dihydromyrcenol med en renhetsgrad av minst 93 viktprocent, med ursprung i Indien (nedan kallad ”den berörda produkten”), som vanligen klassificieras enligt KN-nummer ex 2905 22 90. |
| --- | --- |

(9)

Den berörda produkten är dihydromyrcenol med en renhetsgrad av minst 93 viktprocent, med ursprung i Indien (nedan kallad ”den berörda produkten”), som vanligen klassificieras enligt KN-nummer ex 2905 22 90.

| (10) | Produkten är en färglös till blekgul vätska som har en stark limeliknande söt citrusdoft med föga eller ingen terpenartad underton och som är löslig i paraffinolja och alkolhol och olöslig i vatten. Den tillhör familjen acykliska terpenalkoholer. Det kemiska namnet är 2,6-dimetylokt-7-en-2-ol (CAS RN 18479-58-8). |
| --- | --- |

(10)

Produkten är en färglös till blekgul vätska som har en stark limeliknande söt citrusdoft med föga eller ingen terpenartad underton och som är löslig i paraffinolja och alkolhol och olöslig i vatten. Den tillhör familjen acykliska terpenalkoholer. Det kemiska namnet är 2,6-dimetylokt-7-en-2-ol (CAS RN 18479-58-8).

| (11) | Produkten används oftast i tvättmedel, doftämnen i tvålar och som en stark underton i parfymer med citrus- och limedoft. |
| --- | --- |

(11)

Produkten används oftast i tvättmedel, doftämnen i tvålar och som en stark underton i parfymer med citrus- och limedoft.

2.2   Likadan produkt

| (12) | Den berörda produkten och dihydromyrcenol som produceras och säljs på den inhemska marknaden i Indien samt dihydromyrcenol som produceras och säljs i gemenskapen av gemenskapsindustrin befanns ha samma grundläggande kemiska och tekniska egenskaper och slutanvändningsområden. Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

Den berörda produkten och dihydromyrcenol som produceras och säljs på den inhemska marknaden i Indien samt dihydromyrcenol som produceras och säljs i gemenskapen av gemenskapsindustrin befanns ha samma grundläggande kemiska och tekniska egenskaper och slutanvändningsområden. Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Normalvärde

| (13) | Vid beräkningen av normalvärdet fastställde kommissionen först, för var och en av de två samarbetsvilliga exporterande producenterna, huruvida dess sammanlagda försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. Försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten konstaterades vara representativ i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen för bara ett av de samarbetsvilliga företagen, eftersom detta företags försäljningsvolym på hemmamarknaden utgjorde mer än 5 % av dess totala exportförsäljning till gemenskapen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(13)

Vid beräkningen av normalvärdet fastställde kommissionen först, för var och en av de två samarbetsvilliga exporterande producenterna, huruvida dess sammanlagda försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. Försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten konstaterades vara representativ i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen för bara ett av de samarbetsvilliga företagen, eftersom detta företags försäljningsvolym på hemmamarknaden utgjorde mer än 5 % av dess totala exportförsäljning till gemenskapen av den berörda produkten.

| (14) | Kommissionen fastställde därefter för detta företag, på grundval av renhetsgrad, vilka typer av den likadana produkten som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till gemenskapen. För var och en av dessa produkttyper fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningen av denna produkttyp på hemmamarknaden under undersökningsperioden utgjorde minst 5 % av den sammanlagda försäljningen på export till gemenskapen av den jämförbara produkttypen. Så var fallet för alla inhemska typer som var jämförbara med de typer som exporteras till gemenskapen. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen fastställde därefter för detta företag, på grundval av renhetsgrad, vilka typer av den likadana produkten som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till gemenskapen. För var och en av dessa produkttyper fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningen av denna produkttyp på hemmamarknaden under undersökningsperioden utgjorde minst 5 % av den sammanlagda försäljningen på export till gemenskapen av den jämförbara produkttypen. Så var fallet för alla inhemska typer som var jämförbara med de typer som exporteras till gemenskapen.

| (15) | Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten, som såldes i representativa kvantiteter på denna marknad, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder av varje exporterad produkttyp fastställdes. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten, som såldes i representativa kvantiteter på denna marknad, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta skedde genom att andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder av varje exporterad produkttyp fastställdes.

| (16) | Eftersom mer än 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden betingade ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade produktionskostnaden för alla produkttyper, och eftersom det vägda genomsnittliga försäljningspriset samtidigt var detsamma som eller högre än produktionskostnaden, beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning av den berörda produkttypen på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom mer än 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden betingade ett nettopris som motsvarade eller översteg den beräknade produktionskostnaden för alla produkttyper, och eftersom det vägda genomsnittliga försäljningspriset samtidigt var detsamma som eller högre än produktionskostnaden, beräknades normalvärdet som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning av den berörda produkttypen på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte.

| (17) | För den exporterande producent vars försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden inte var representativ under undersökningsperioden (se skäl 13) fastställdes normalvärdet på grundval av den andra exporterande producentens inhemska priser vid normal handel (se skälen 14–16) i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

För den exporterande producent vars försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden inte var representativ under undersökningsperioden (se skäl 13) fastställdes normalvärdet på grundval av den andra exporterande producentens inhemska priser vid normal handel (se skälen 14–16) i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen.

3.2   Exportpris

| (18) | All försäljning från de samarbetsvilliga exporterande producenterna skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen. För denna försäljning fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av dessa oberoende kunder i gemenskapen. |
| --- | --- |

(18)

All försäljning från de samarbetsvilliga exporterande producenterna skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen. För denna försäljning fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av dessa oberoende kunder i gemenskapen.

3.3   Jämförelse

| (19) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. För att kunna göra en rättvis jämförelse togs det i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. I de fall där det var tillämpligt och motiverat togs hänsyn till olikheter i fråga om transportkostnader, sjöfrakt- och försäkringskostnader, hanteringskostnader, lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, provisioner, kreditkostnader samt importavgifter. |
| --- | --- |

(19)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. För att kunna göra en rättvis jämförelse togs det i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. I de fall där det var tillämpligt och motiverat togs hänsyn till olikheter i fråga om transportkostnader, sjöfrakt- och försäkringskostnader, hanteringskostnader, lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, provisioner, kreditkostnader samt importavgifter.

3.4   Dumpningsmarginaler

| (20) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de två samarbetsvilliga exporterande producenterna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp, fastställt enligt ovan. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna för de två samarbetsvilliga exporterande producenterna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp, fastställt enligt ovan.

| (21) | De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns före tull är följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur | 3,3 % |
| Privi Organics Limited, Mumbai | 7,5 % |

(21)

De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns före tull är följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Neeru Enterprises, Rampur

3,3 %

Privi Organics Limited, Mumbai

7,5 %

| (22) | För de exporterande producenter som inte samarbetade fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Först fastställdes graden av samarbetsvilja. En jämförelse mellan Eurostats uppgifter om importen från Indien och importvolymen till gemenskapen enligt de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande producenterna visade att samarbetsviljan var hög (över 80 %). Eftersom det inte heller fanns något som tydde på att de icke samarbetande företagen dumpade till en lägre nivå, ansågs det lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de återstående företagen, dvs. de som inte samarbetat i undersökningen, till samma nivå som den högre dumpningsmarginal som konstaterats för de två samarbetsvilliga företagen. Detta tillvägagångssätt överensstämmer med gemenskapsinstitutionernas rådande praxis och ansågs även vara nödvändigt för att inte uppmuntra till bristande samarbete. Den övriga dumpningsmarginalen fastställdes således till 7,5 %. |
| --- | --- |

(22)

För de exporterande producenter som inte samarbetade fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Först fastställdes graden av samarbetsvilja. En jämförelse mellan Eurostats uppgifter om importen från Indien och importvolymen till gemenskapen enligt de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande producenterna visade att samarbetsviljan var hög (över 80 %). Eftersom det inte heller fanns något som tydde på att de icke samarbetande företagen dumpade till en lägre nivå, ansågs det lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de återstående företagen, dvs. de som inte samarbetat i undersökningen, till samma nivå som den högre dumpningsmarginal som konstaterats för de två samarbetsvilliga företagen. Detta tillvägagångssätt överensstämmer med gemenskapsinstitutionernas rådande praxis och ansågs även vara nödvändigt för att inte uppmuntra till bristande samarbete. Den övriga dumpningsmarginalen fastställdes således till 7,5 %.

4.   SKADA

4.1   Produktion i gemenskapen och gemenskapsindustrin

| (23) | Inom gemenskapen produceras den likadana produkten av fem producenter. Dessa fem producenters produktionsvolym anses därför utgöra gemenskapens sammanlagda produktion enligt artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(23)

Inom gemenskapen produceras den likadana produkten av fem producenter. Dessa fem producenters produktionsvolym anses därför utgöra gemenskapens sammanlagda produktion enligt artikel 4.1 i grundförordningen.

| (24) | Fyra av de fem producenterna besvarade frågeformuläret. Ett av de företag som besvarade frågeformuläret stödde dock inte uttryckligen klagomålet, dvs. tog inte ställning till det. Det företaget kunde således inte ingå i gemenskapsindustrin och omfattas därför inte av skadeanalysen. Företagets situation beaktades dock och undersöktes som ytterligare en skadevållande faktor i del 5 – Orsakssamband |
| --- | --- |

(24)

Fyra av de fem producenterna besvarade frågeformuläret. Ett av de företag som besvarade frågeformuläret stödde dock inte uttryckligen klagomålet, dvs. tog inte ställning till det. Det företaget kunde således inte ingå i gemenskapsindustrin och omfattas därför inte av skadeanalysen. Företagets situation beaktades dock och undersöktes som ytterligare en skadevållande faktor i del 5 – Orsakssamband

| (25) | De tre återstående företagen svarar för mer än 40 % av gemenskapens sammanlagda produktion av den likadana produkten. Det noteras att ett av dessa företag importerade avsevärda kvantiteter dihydromyrcenol från Indien under undersökningsperioden. Import ingick dock inte i företagets kärnverksamhet, och denna import ansågs vara en reaktion mot inflödet av dumpad import som pressade ned priserna betydligt och särskilt syfta till att förbättra företagets ekonomiska situation och se till att den egna produktionen av den likadana produkten var livskraftig även i fortsättningen. Det ansågs därför inte lämpligt att utesluta denna producent från definitionen av gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(25)

De tre återstående företagen svarar för mer än 40 % av gemenskapens sammanlagda produktion av den likadana produkten. Det noteras att ett av dessa företag importerade avsevärda kvantiteter dihydromyrcenol från Indien under undersökningsperioden. Import ingick dock inte i företagets kärnverksamhet, och denna import ansågs vara en reaktion mot inflödet av dumpad import som pressade ned priserna betydligt och särskilt syfta till att förbättra företagets ekonomiska situation och se till att den egna produktionen av den likadana produkten var livskraftig även i fortsättningen. Det ansågs därför inte lämpligt att utesluta denna producent från definitionen av gemenskapsindustrin.

| (26) | På denna grundval anses de tre gemenskapsproducenter som det hänvisas till i skäl 25 utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De kallas nedan ”gemenskapsindustrin”. |
| --- | --- |

(26)

På denna grundval anses de tre gemenskapsproducenter som det hänvisas till i skäl 25 utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De kallas nedan ”gemenskapsindustrin”.

4.2   Fastställande av relevant gemenskapsmarknad

| (27) | För att avgöra om gemenskapsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrins situation, undersöktes om och i vilken utsträckning man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som produceras av gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(27)

För att avgöra om gemenskapsindustrin lidit skada och för att fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrins situation, undersöktes om och i vilken utsträckning man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som produceras av gemenskapsindustrin.

| (28) | Dihydromyrcenol används som insatsvara vid produktion av derivat som tetrahydromyrcenol och myrcetol, eller vid sammansättning av dofter. Vid undersökningen konstaterades det att gemenskapsindustrin använde en vissa mängd dihydromyrcenol internt för dessa ändamål (ca 10 % av den totala produktionsvolymen). Det innebar att dihydromyrcenol helt enkelt överfördes utan faktura inom samma företag. Produkten nådde alltså inte ut på den öppna marknaden, eftersom den användes av producenten för vidare bearbetning och/eller sammansättning. Detta kallas företagsintern användning. |
| --- | --- |

(28)

Dihydromyrcenol används som insatsvara vid produktion av derivat som tetrahydromyrcenol och myrcetol, eller vid sammansättning av dofter. Vid undersökningen konstaterades det att gemenskapsindustrin använde en vissa mängd dihydromyrcenol internt för dessa ändamål (ca 10 % av den totala produktionsvolymen). Det innebar att dihydromyrcenol helt enkelt överfördes utan faktura inom samma företag. Produkten nådde alltså inte ut på den öppna marknaden, eftersom den användes av producenten för vidare bearbetning och/eller sammansättning. Detta kallas företagsintern användning.

| (29) | Gemenskapsindustrin sålde också dihydromyrcenol till närstående parter inom gemenskapen och i tredjeländer för återförsäljning eller användning av dessa parter. Vid undersökningen slogs det dock fast att denna försäljning inte kan betraktas som företagsintern, dvs. försäljning på den företagsinterna marknaden, eftersom den skedde till marknadspris och köparna fritt kunde välja leverantör. Det bör därför betraktas som försäljning på den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(29)

Gemenskapsindustrin sålde också dihydromyrcenol till närstående parter inom gemenskapen och i tredjeländer för återförsäljning eller användning av dessa parter. Vid undersökningen slogs det dock fast att denna försäljning inte kan betraktas som företagsintern, dvs. försäljning på den företagsinterna marknaden, eftersom den skedde till marknadspris och köparna fritt kunde välja leverantör. Det bör därför betraktas som försäljning på den öppna marknaden.

| (30) | Den åtskillnad som görs mellan försäljning på den företagsinterna marknaden och försäljning på den öppna marknaden är relevant för skadeanalysen eftersom de produkter som är avsedda för företagsintern användning (dvs. i detta fall företagsintern användning av producenterna själva) inte är utsatta för direkt konkurrens med importade produkter. Produktionen för den öppna marknaden ansågs däremot konkurrera direkt med importen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(30)

Den åtskillnad som görs mellan försäljning på den företagsinterna marknaden och försäljning på den öppna marknaden är relevant för skadeanalysen eftersom de produkter som är avsedda för företagsintern användning (dvs. i detta fall företagsintern användning av producenterna själva) inte är utsatta för direkt konkurrens med importade produkter. Produktionen för den öppna marknaden ansågs däremot konkurrera direkt med importen av den berörda produkten.

| (31) | För att ge en så fullständig bild som möjligt av gemenskapsindustrins situation samlades uppgifter om all verksamhet som rör dihydromyrcenol in och analyserades, och det fastställdes senare om produktionen var avsedd för den företagsinterna marknaden eller för den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(31)

För att ge en så fullständig bild som möjligt av gemenskapsindustrins situation samlades uppgifter om all verksamhet som rör dihydromyrcenol in och analyserades, och det fastställdes senare om produktionen var avsedd för den företagsinterna marknaden eller för den öppna marknaden.

| (32) | När det gäller följande ekonomiska indikatorer för gemenskapsindustrin slogs det fast att man för att kunna göra en meningsfull analys och utvärdering måste inrikta sig på situationen på den öppna marknaden: försäljningsvolym och försäljningspriser på gemenskapsmarknaden, marknadsandel, tillväxt, lönsamhet, avkastning på investeringarna, kassaflöde samt exportvolym och exportpriser. |
| --- | --- |

(32)

När det gäller följande ekonomiska indikatorer för gemenskapsindustrin slogs det fast att man för att kunna göra en meningsfull analys och utvärdering måste inrikta sig på situationen på den öppna marknaden: försäljningsvolym och försäljningspriser på gemenskapsmarknaden, marknadsandel, tillväxt, lönsamhet, avkastning på investeringarna, kassaflöde samt exportvolym och exportpriser.

| (33) | När det gäller övriga ekonomiska indikatorer konstaterades dock att dessa kan bedömas på ett rimligt sätt endast om hela verksamheten beaktas. Produktionen (för såväl den företagsinterna som den öppna marknaden), kapaciteten, kapacitetsutnyttjandet, investeringarna, lagernivåerna, sysselsättningen, produktiviteten, lönerna och kapitalanskaffningsförmågan bestäms av verksamheten som helhet, oavsett om produkterna säljs på den företagsinterna eller den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller övriga ekonomiska indikatorer konstaterades dock att dessa kan bedömas på ett rimligt sätt endast om hela verksamheten beaktas. Produktionen (för såväl den företagsinterna som den öppna marknaden), kapaciteten, kapacitetsutnyttjandet, investeringarna, lagernivåerna, sysselsättningen, produktiviteten, lönerna och kapitalanskaffningsförmågan bestäms av verksamheten som helhet, oavsett om produkterna säljs på den företagsinterna eller den öppna marknaden.

| (34) | Det noterades också att den företagsinterna användningens utveckling inom gemenskapsindustrin undersöktes som en ytterligare skadevållande faktor i del 5 – Orsakssamband för att fastställa om den kunde ha påverkat situationen. |
| --- | --- |

(34)

Det noterades också att den företagsinterna användningens utveckling inom gemenskapsindustrin undersöktes som en ytterligare skadevållande faktor i del 5 – Orsakssamband för att fastställa om den kunde ha påverkat situationen.

4.3   Förbrukningen i gemenskapen

| (35) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsproducenternas egen produktion för den öppna marknaden inom gemenskapen respektive för den företagsinterna marknaden samt uppgifter om importvolymen till gemenskapen från Eurostat. |
| --- | --- |

(35)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsproducenternas egen produktion för den öppna marknaden inom gemenskapen respektive för den företagsinterna marknaden samt uppgifter om importvolymen till gemenskapen från Eurostat.

| (36) | Statistiken kan dock omfatta även andra produkter än dihydromyrcenol, eftersom dihydromyrcenol klassificeras enligt ett ex KN-nummer. Uppgifterna från Eurostat jämfördes därför med marknadsinformation hämtad från gemenskapsindustrin. Importen från Japan uteslöts således, eftersom den ansågs bestå helt av andra produkter än dihydromyrcenol och eftersom den produkten såvitt det är känt inte produceras i Japan. När det gäller importen från andra tredjeländer än Japan verkade statistiken från Eurostat vara ganska korrekt (dvs. ansågs inte inkludera andra produkter än dihydromyrcenol i betydande utsträckning, vilket skulle ge en snedvriden bild) och därför gjordes inga justeringar av dessa uppgifter vid skadeanalysen eller analysen av orsakssamband. |
| --- | --- |

(36)

Statistiken kan dock omfatta även andra produkter än dihydromyrcenol, eftersom dihydromyrcenol klassificeras enligt ett ex KN-nummer. Uppgifterna från Eurostat jämfördes därför med marknadsinformation hämtad från gemenskapsindustrin. Importen från Japan uteslöts således, eftersom den ansågs bestå helt av andra produkter än dihydromyrcenol och eftersom den produkten såvitt det är känt inte produceras i Japan. När det gäller importen från andra tredjeländer än Japan verkade statistiken från Eurostat vara ganska korrekt (dvs. ansågs inte inkludera andra produkter än dihydromyrcenol i betydande utsträckning, vilket skulle ge en snedvriden bild) och därför gjordes inga justeringar av dessa uppgifter vid skadeanalysen eller analysen av orsakssamband.

| (37) | Under den första hälften av skadeundersökningsperioden var gemenskapsmarknaden för dihydromyrcenol relativt stabil. Den började växa under 2005 och nådde under undersökningsperioden en nivå som var 23 % högre än 2003, dvs. omkring 4 400 000 kg. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning (i kg) | 3 586 447 | 3 571 795 | 3 819 904 | 4 409 093 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 100 | 107 | 123 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret från gemenskapsindustrin, uppgifter från andra gemenskapsproducenter och Eurostat. |

(37)

Under den första hälften av skadeundersökningsperioden var gemenskapsmarknaden för dihydromyrcenol relativt stabil. Den började växa under 2005 och nådde under undersökningsperioden en nivå som var 23 % högre än 2003, dvs. omkring 4 400 000 kg.

2003

2004

2005

UP

Förbrukning (i kg)

3 586 447

3 571 795

3 819 904

4 409 093

Index: 2003 = 100

100

100

107

123

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret från gemenskapsindustrin, uppgifter från andra gemenskapsproducenter och Eurostat.

4.4   Import från det berörda landet

4.4.1   Volym, pris och marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet

| (38) | Den dumpade importen av den berörda produkten till gemenskapen ökade dramatiskt under 2004, med över 1 600 %. Importen nästan fördubblades under 2005, varefter den ökade i långsammare takt under undersökningsperioden och nådde en nivå som var 2 963 % högre än i början av skadeundersökningsperioden, dvs. omkring 760 000 kg under undersökningsperioden jämfört med 25 000 kg under 2003. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (i kg) | 24 900 | 430 600 | 751 800 | 762 600 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 1 729 | 3 019 | 3 063 |
| Källa: Eurostat. |

(38)

Den dumpade importen av den berörda produkten till gemenskapen ökade dramatiskt under 2004, med över 1 600 %. Importen nästan fördubblades under 2005, varefter den ökade i långsammare takt under undersökningsperioden och nådde en nivå som var 2 963 % högre än i början av skadeundersökningsperioden, dvs. omkring 760 000 kg under undersökningsperioden jämfört med 25 000 kg under 2003.

2003

2004

2005

UP

Import (i kg)

24 900

430 600

751 800

762 600

Index: 2003 = 100

100

1 729

3 019

3 063

Källa: Eurostat.

| (39) | Det genomsnittliga importpriset minskade med nära 20 % 2004 och ökade till den ursprungliga nivån 2005 och ökade med 11 % under undersökningsperioden. Som framgår av skälen 41 och 42 låg importpriserna betydligt lägre än gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt importpris (euro/kg) | 3,45 | 2,79 | 3,45 | 3,81 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 81 | 100 | 111 |
| Källa: Eurostat. |

(39)

Det genomsnittliga importpriset minskade med nära 20 % 2004 och ökade till den ursprungliga nivån 2005 och ökade med 11 % under undersökningsperioden. Som framgår av skälen 41 och 42 låg importpriserna betydligt lägre än gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden.

2003

2004

2005

UP

Genomsnittligt importpris (euro/kg)

3,45

2,79

3,45

3,81

Index: 2003 = 100

100

81

100

111

Källa: Eurostat.

| (40) | Den dumpade indiska importens marknadsandel ökade med nästan 17 procenenheter under skadeundersökningsperioden, dvs. från 0,7 % 2003 till 17,3 % under undersökningsperioden. Marknadsandelen ökade betydligt under 2004, i linje med den kraftigt ökade importen och den stabila förbrukningen i gemenskapen. Under undersökningsperioden minskade de indiska exportörernas marknadsandel med 2,4 procentenheter i absoluta tal, trots att försäljningsvolymen ökade. Eftersom förbrukningen i gemenskapen ökade med endast 23 % under skadeundersökningsperioden är det dock tydligt att den dumpade importen från Indien till gemenskapsmarknaden ökade i mycket större utsträckning under den perioden. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel | 0,7 % | 12,1 % | 19,7 % | 17,3 % |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 1 736 | 2 835 | 2 491 |
| Källa: Eurostat. |

(40)

Den dumpade indiska importens marknadsandel ökade med nästan 17 procenenheter under skadeundersökningsperioden, dvs. från 0,7 % 2003 till 17,3 % under undersökningsperioden. Marknadsandelen ökade betydligt under 2004, i linje med den kraftigt ökade importen och den stabila förbrukningen i gemenskapen. Under undersökningsperioden minskade de indiska exportörernas marknadsandel med 2,4 procentenheter i absoluta tal, trots att försäljningsvolymen ökade. Eftersom förbrukningen i gemenskapen ökade med endast 23 % under skadeundersökningsperioden är det dock tydligt att den dumpade importen från Indien till gemenskapsmarknaden ökade i mycket större utsträckning under den perioden.

2003

2004

2005

UP

Marknadsandel

0,7 %

12,1 %

19,7 %

17,3 %

Index: 2003 = 100

100

1 736

2 835

2 491

Källa: Eurostat.

4.4.2   Prisunderskridande

| (41) | För att beräkna prisunderskridandet jämfördes de samarbetsvilliga exporterande producenternas importpriser med gemenskapsindustrins priser på grundval av viktade genomsnitt för direkt jämförbara produkttyper (efter renhetsgrad) under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif vid gemenskapens gräns och efter tull. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag. |
| --- | --- |

(41)

För att beräkna prisunderskridandet jämfördes de samarbetsvilliga exporterande producenternas importpriser med gemenskapsindustrins priser på grundval av viktade genomsnitt för direkt jämförbara produkttyper (efter renhetsgrad) under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif vid gemenskapens gräns och efter tull. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag.

| (42) | På grundval av de samarbetsvilliga exporterande producenternas priser uppgår de konstaterade marginalerna för prisunderskridande, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser, till 5,8 % respektive 7,4 %. |
| --- | --- |

(42)

På grundval av de samarbetsvilliga exporterande producenternas priser uppgår de konstaterade marginalerna för prisunderskridande, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser, till 5,8 % respektive 7,4 %.

4.5   Gemenskapsindustrins situation

| (43) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(43)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.

| (44) | Det bör påpekas att förekomsten av företagsintern användning av den likadana produkten inom gemenskapsindustrin måste beaktas vid skadeanalysen. Vissa skadeindikatorer undersöktes därför med avseende på situationen på den öppna marknaden, medan andra kunde undersökas på ett meningsfullt sätt endast genom att hela verksamheten beaktades (se skälen 27–34). |
| --- | --- |

(44)

Det bör påpekas att förekomsten av företagsintern användning av den likadana produkten inom gemenskapsindustrin måste beaktas vid skadeanalysen. Vissa skadeindikatorer undersöktes därför med avseende på situationen på den öppna marknaden, medan andra kunde undersökas på ett meningsfullt sätt endast genom att hela verksamheten beaktades (se skälen 27–34).

a)   Produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (45) | Gemenskapsindustrins produktion av den likadana produkten ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Produktionen var stabil under 2004 och ökade med 2 % 2005 och med ytterligare 4 procentenheter under undersökningsperioden. Eftersom produktionskapaciteten var stabil ökade kapacitetsutnyttjandet något i linje med den ökade produktionen. Under undersökningsperioden var kapacitetsutnyttjandet 73 %. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (i kg) | 2 212 266 | 2 210 328 | 2 265 113 | 2 350 588 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 100 | 102 | 106 |
| Kapacitet (i kg) | 3 210 000 | 3 210 000 | 3 210 000 | 3 210 000 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande | 69 % | 69 % | 71 % | 73 % |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 100 | 102 | 106 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

(45)

Gemenskapsindustrins produktion av den likadana produkten ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden. Produktionen var stabil under 2004 och ökade med 2 % 2005 och med ytterligare 4 procentenheter under undersökningsperioden. Eftersom produktionskapaciteten var stabil ökade kapacitetsutnyttjandet något i linje med den ökade produktionen. Under undersökningsperioden var kapacitetsutnyttjandet 73 %.

2003

2004

2005

UP

Produktion (i kg)

2 212 266

2 210 328

2 265 113

2 350 588

Index: 2003 = 100

100

100

102

106

Kapacitet (i kg)

3 210 000

3 210 000

3 210 000

3 210 000

Index: 2003 = 100

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande

69 %

69 %

71 %

73 %

Index: 2003 = 100

100

100

102

106

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

b)   Lager

| (46) | Lagren ökade generellt mellan 2003 och undersökningsperioden. Den topp som nåddes 2004 sammanfaller med en plötslig minskning av försäljningen (se skäl 47). Under undersökningsperioden var lagernivån 8 % högre än 2003. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (i kg) | 118 204 | 222 907 | 166 724 | 127 440 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 189 | 141 | 108 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

(46)

Lagren ökade generellt mellan 2003 och undersökningsperioden. Den topp som nåddes 2004 sammanfaller med en plötslig minskning av försäljningen (se skäl 47). Under undersökningsperioden var lagernivån 8 % högre än 2003.

2003

2004

2005

UP

Lager (i kg)

118 204

222 907

166 724

127 440

Index: 2003 = 100

100

189

141

108

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

c)   Försäljningsvolym, försäljningspriser och marknadsandel

| (47) | Försäljningen av gemenskapsindustrins egen produktion på den öppna marknaden i gemenskapen minskade plötsligt med 7 % 2004. En återhämtning skedde 2005 då försäljningen ökade till en nivå något över den ursprungliga, och under undersökningsperioden ökade den med 19 procentenheter. Med tanke på den ökade förbrukningen 2005 och under undersökningsperioden (se skäl 37) stärkte gemenskapsindustrin dock inte sin ställning på marknaden. Tvärtemot lyckades gemenskapsindustrin knappt behålla sin marknadsandel. De genomsnittliga försäljningspriserna på gemenskapens produktion avspeglade utvecklingen på marknaden. Priserna föll kraftigt 2004 (med 22 %) och minskade med ytterligare 10 procentenheter 2005 och var sedan ganska stabila under undersökningsperioden. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning i gemenskapen (i kg) | 1 233 633 | 1 147 959 | 1 274 430 | 1 506 740 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 93 | 103 | 122 |
| Marknadsandel | 34,4 % | 32,1 % | 33,4 % | 34,2 % |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 93 | 97 | 99 |
| Försäljningspris (euro/kg) | 4,55 | 3,55 | 3,09 | 3,15 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 78 | 68 | 69 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

(47)

Försäljningen av gemenskapsindustrins egen produktion på den öppna marknaden i gemenskapen minskade plötsligt med 7 % 2004. En återhämtning skedde 2005 då försäljningen ökade till en nivå något över den ursprungliga, och under undersökningsperioden ökade den med 19 procentenheter. Med tanke på den ökade förbrukningen 2005 och under undersökningsperioden (se skäl 37) stärkte gemenskapsindustrin dock inte sin ställning på marknaden. Tvärtemot lyckades gemenskapsindustrin knappt behålla sin marknadsandel. De genomsnittliga försäljningspriserna på gemenskapens produktion avspeglade utvecklingen på marknaden. Priserna föll kraftigt 2004 (med 22 %) och minskade med ytterligare 10 procentenheter 2005 och var sedan ganska stabila under undersökningsperioden.

2003

2004

2005

UP

Försäljning i gemenskapen (i kg)

1 233 633

1 147 959

1 274 430

1 506 740

Index: 2003 = 100

100

93

103

122

Marknadsandel

34,4 %

32,1 %

33,4 %

34,2 %

Index: 2003 = 100

100

93

97

99

Försäljningspris (euro/kg)

4,55

3,55

3,09

3,15

Index: 2003 = 100

100

78

68

69

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

d)   Lönsamhet

| (48) | Gemenskapsindustrins lönsamhet minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden. En vinst på 12,3 % 2003 vändes till betydande förluster för gemenskapsindustrins produktion av den likadana produkten för försäljning på den öppna marknaden 2004, vilket överensstämmer med försäljningsminskningen och de sänkta priserna. Gemenskapsindustrins förlustmarginal fördubblades under 2005 och låg på nära 17 % under undersökningsperioden. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinstmarginal före skatt | 12,3 % | –7,5 % | –15,8 % | –16,9 % |
| Index: 2003 = 100 | 100 | –60 | – 128 | – 137 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

(48)

Gemenskapsindustrins lönsamhet minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden. En vinst på 12,3 % 2003 vändes till betydande förluster för gemenskapsindustrins produktion av den likadana produkten för försäljning på den öppna marknaden 2004, vilket överensstämmer med försäljningsminskningen och de sänkta priserna. Gemenskapsindustrins förlustmarginal fördubblades under 2005 och låg på nära 17 % under undersökningsperioden.

2003

2004

2005

UP

Vinstmarginal före skatt

12,3 %

–7,5 %

–15,8 %

–16,9 %

Index: 2003 = 100

100

–60

– 128

– 137

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

e)   Investeringar, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

| (49) | Investeringarna minskade betydligt under skadeundersökningsperioden och låg under undersökningsperioden på bara 7 % av 2003 års nivå, vilket avspeglar det faktum att industrin redan använder modern utrustning. Som framgår av skäl 45 gjordes inga investeringar i produktionskapacitet, trots att marknaden för dihydromyrcenol förväntades fortsätta att öka. Avkastningen på investeringar, uttryckt som förhållandet mellan gemenskapsindustrins nettovinst/nettoförlust och investeringarnas nettobokföringsvärde, utvecklades i linje med investeringarna och vinst-/förlustmarginalerna. Den minskade från 13,7 % 2003 till – 26,9 % under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins kassaflöde minskade också i betydande utsträckning. Ett kassinflöde på ca 1 300 000 euro 2003 vändes till ett kassautflöde på drygt 60 000 euro under undersökningsperioden. Alla dessa indikatorer visar tydligt gemenskapsindustrins oförmåga att anskaffa kapital. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (euro) | 221 210 | 44 605 | 23 435 | 16 481 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 20 | 11 | 7 |
| Avkastning på investeringar | 13,7 % | –7,1 % | –17,3 % | –26,9 % |
| Index: 2003 = 100 | 100 | –52 | – 127 | – 197 |
| Kassaflöde (i euro) | 1 328 345 | –48 093 | 164 355 | –61 724 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | –4 | 12 | –5 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

(49)

Investeringarna minskade betydligt under skadeundersökningsperioden och låg under undersökningsperioden på bara 7 % av 2003 års nivå, vilket avspeglar det faktum att industrin redan använder modern utrustning. Som framgår av skäl 45 gjordes inga investeringar i produktionskapacitet, trots att marknaden för dihydromyrcenol förväntades fortsätta att öka. Avkastningen på investeringar, uttryckt som förhållandet mellan gemenskapsindustrins nettovinst/nettoförlust och investeringarnas nettobokföringsvärde, utvecklades i linje med investeringarna och vinst-/förlustmarginalerna. Den minskade från 13,7 % 2003 till – 26,9 % under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins kassaflöde minskade också i betydande utsträckning. Ett kassinflöde på ca 1 300 000 euro 2003 vändes till ett kassautflöde på drygt 60 000 euro under undersökningsperioden. Alla dessa indikatorer visar tydligt gemenskapsindustrins oförmåga att anskaffa kapital.

2003

2004

2005

UP

Investeringar (euro)

221 210

44 605

23 435

16 481

Index: 2003 = 100

100

20

11

7

Avkastning på investeringar

13,7 %

–7,1 %

–17,3 %

–26,9 %

Index: 2003 = 100

100

–52

– 127

– 197

Kassaflöde (i euro)

1 328 345

–48 093

164 355

–61 724

Index: 2003 = 100

100

–4

12

–5

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

f)   Tillväxt

| (50) | Gemenskapsindustrin bibehöll sin marknadsandel till priset av betydande förluster och detta följdes bl.a. av ett kassautflöde. Gemenskapsindustrin kunde alltså inte dra nytta av marknadens tillväxt. |
| --- | --- |

(50)

Gemenskapsindustrin bibehöll sin marknadsandel till priset av betydande förluster och detta följdes bl.a. av ett kassautflöde. Gemenskapsindustrin kunde alltså inte dra nytta av marknadens tillväxt.

g)   Sysselsättning, produktivitet och löner

| (51) | Antalet anställda i gemenskapsindustrin som arbetar med den likadana produkten minskade trots ökad produktion (se skäl 45). Under undersökningsperioden var sysselsättningen 15 % lägre än 2003. Den totala arbetskraftskostnaden ökade dock. Arbetskraftskostnaden ökade med 13 % 2004, var ganska stabil under 2005 och minskade sedan något under undersökningsperioden till en nivå som var 6 % högre än 2003. Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden ökade med 24 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen berodde på inflationen (ca 3 % 2004 och 2005 i Spanien) och förändringar i sysselsättningsstrukturen (en högre andel kvalificerad arbetskraft). Produktiviteten uttryckt som produktion per anställd och år ökade med 24 % mellan 2003 och undersökningsperioden. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning | 44,2 | 43,7 | 39,8 | 37,7 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 99 | 90 | 85 |
| Arbetskraftskostnad (i euro) | 1 401 693 | 1 580 371 | 1 554 698 | 1 480 157 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 113 | 111 | 106 |
| Arbetskraftskostnad (i euro) | 31 741 | 36 206 | 39 033 | 39 282 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 114 | 123 | 124 |
| Produktivitet (kg per anställd) | 64 329 | 65 588 | 72 904 | 79 546 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 102 | 113 | 124 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

(51)

Antalet anställda i gemenskapsindustrin som arbetar med den likadana produkten minskade trots ökad produktion (se skäl 45). Under undersökningsperioden var sysselsättningen 15 % lägre än 2003. Den totala arbetskraftskostnaden ökade dock. Arbetskraftskostnaden ökade med 13 % 2004, var ganska stabil under 2005 och minskade sedan något under undersökningsperioden till en nivå som var 6 % högre än 2003. Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden ökade med 24 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen berodde på inflationen (ca 3 % 2004 och 2005 i Spanien) och förändringar i sysselsättningsstrukturen (en högre andel kvalificerad arbetskraft). Produktiviteten uttryckt som produktion per anställd och år ökade med 24 % mellan 2003 och undersökningsperioden.

2003

2004

2005

UP

Sysselsättning

44,2

43,7

39,8

37,7

Index: 2003 = 100

100

99

90

85

Arbetskraftskostnad (i euro)

1 401 693

1 580 371

1 554 698

1 480 157

Index: 2003 = 100

100

113

111

106

Arbetskraftskostnad (i euro)

31 741

36 206

39 033

39 282

Index: 2003 = 100

100

114

123

124

Produktivitet (kg per anställd)

64 329

65 588

72 904

79 546

Index: 2003 = 100

100

102

113

124

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

h)   Dumpningens storlek samt återhämtning från tidigare dumpning eller subventionering

| (52) | Med hänsyn till volymerna av och priserna på den dumpade importen från det berörda landet kan verkan av på gemenskapsindustrin av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(52)

Med hänsyn till volymerna av och priserna på den dumpade importen från det berörda landet kan verkan av på gemenskapsindustrin av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek inte anses vara försumbar.

| (53) | Det fanns inga tecken på att gemenskapsindustrin under undersökningsperioden höll på att återhämta sig från verkningarna på gemenskapsindustrin av tidigare dumpning eller subventionering. |
| --- | --- |

(53)

Det fanns inga tecken på att gemenskapsindustrin under undersökningsperioden höll på att återhämta sig från verkningarna på gemenskapsindustrin av tidigare dumpning eller subventionering.

4.6   Slutsats om skada

| (54) | Under skadeundersökningsperioden ökade den dumpade lågprisimporten från Indien dramatiskt. Den dumpade importen av den berörda produkten ökade med nära 3 000 % mellan 2003 och undersökningsperioden. Dess andel av gemenskapsmarknaden för dihydromyrcenol under undersökningsperioden var 17 %, jämfört med bara 0,7 % 2003. |
| --- | --- |

(54)

Under skadeundersökningsperioden ökade den dumpade lågprisimporten från Indien dramatiskt. Den dumpade importen av den berörda produkten ökade med nära 3 000 % mellan 2003 och undersökningsperioden. Dess andel av gemenskapsmarknaden för dihydromyrcenol under undersökningsperioden var 17 %, jämfört med bara 0,7 % 2003.

| (55) | Trots att förbrukningen av dihydromyrcenol i gemenskapen ökade med 23 % under skadeundersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin under undersökningsperioden bara uppnå samma marknadsandel på gemenskapsmarknaden som 2003, vilket berodde på att försäljningen av dess produktion ökade 2005 och under undersökningsperioden. Som analysen av de ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrin visar skedde detta dock till priset av kraftiga förluster, minskade investeringar och kassautflöde. Skadan innebar i synnerhet att gemenskapsindustrins priser föll, vilket fick direkta negativa konsekvenser för företagens ekonomiska situation. Gemenskapsindustrins priser minskade från 4,55 euro 2003 till 3,15 euro under undersökningsperioden. Denna minskning åtföljdes inte av minskade produktionskostnader. Gemenskapsindustrin började därför gå med förlust 2004, och dess förluster från försäljningen av dihydromyrcenol på gemenskapsmarknaden ökade ytterligare 2005 och under undersökningsperioden, då försäljningsintäkterna knappt täckte gemenskapsindustrins fasta kostnader. En sådan situation är givetvis inte hållbar i längden. |
| --- | --- |

(55)

Trots att förbrukningen av dihydromyrcenol i gemenskapen ökade med 23 % under skadeundersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin under undersökningsperioden bara uppnå samma marknadsandel på gemenskapsmarknaden som 2003, vilket berodde på att försäljningen av dess produktion ökade 2005 och under undersökningsperioden. Som analysen av de ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrin visar skedde detta dock till priset av kraftiga förluster, minskade investeringar och kassautflöde. Skadan innebar i synnerhet att gemenskapsindustrins priser föll, vilket fick direkta negativa konsekvenser för företagens ekonomiska situation. Gemenskapsindustrins priser minskade från 4,55 euro 2003 till 3,15 euro under undersökningsperioden. Denna minskning åtföljdes inte av minskade produktionskostnader. Gemenskapsindustrin började därför gå med förlust 2004, och dess förluster från försäljningen av dihydromyrcenol på gemenskapsmarknaden ökade ytterligare 2005 och under undersökningsperioden, då försäljningsintäkterna knappt täckte gemenskapsindustrins fasta kostnader. En sådan situation är givetvis inte hållbar i längden.

| (56) | Med hänsyn till alla dessa faktorer drar kommissionen preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(56)

Med hänsyn till alla dessa faktorer drar kommissionen preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

5.1   Inledning

| (57) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen av den berörda produkten. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(57)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen av den berörda produkten. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.

5.2   Verkningar av den dumpade importen

| (58) | Det bör först och främst påpekas att undersökningen visade att importen av dihydromyrcenol från Indien direkt konkurrerar med dihydromyrcenol som produceras och säljs av gemenskapsindustrin, eftersom produkterna har samma grundläggande kemiska egenskaper, är utbytbara och distribueras via samma distributionskanaler. |
| --- | --- |

(58)

Det bör först och främst påpekas att undersökningen visade att importen av dihydromyrcenol från Indien direkt konkurrerar med dihydromyrcenol som produceras och säljs av gemenskapsindustrin, eftersom produkterna har samma grundläggande kemiska egenskaper, är utbytbara och distribueras via samma distributionskanaler.

| (59) | Samtidigt som det skedde en betydande ökning av den dumpade importen från det berörda landet (med nästan 3 000 %) och dess andel av gemenskapsmarknaden (med nästan 17 procentenheter) försämrades gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Det innebar bl.a. att gemenskapsindustrins priser föll, vilken ledde till sämre ekonomiska resultat under samma period. Den dumpade importen underskred gemenskapsindustrins priser med betydande marginaler, varför man rimligen kan dra slutsatsen att den orsakade den prissänkning som ledde till försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(59)

Samtidigt som det skedde en betydande ökning av den dumpade importen från det berörda landet (med nästan 3 000 %) och dess andel av gemenskapsmarknaden (med nästan 17 procentenheter) försämrades gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Det innebar bl.a. att gemenskapsindustrins priser föll, vilken ledde till sämre ekonomiska resultat under samma period. Den dumpade importen underskred gemenskapsindustrins priser med betydande marginaler, varför man rimligen kan dra slutsatsen att den orsakade den prissänkning som ledde till försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

| (60) | En part framhöll att flera producenter i Indien har upphört att producera den berörda produkten och därigenom minskat produktionskapaciteten för den berörda produkten i Indien. Samma part ansåg att importen från Indien därför inte riskerar att vålla gemenskapsproducenterna någon skada. Undersökningen bekräftade också att vissa av de producenter som nämns i klagomålet och i skäl 2 hade upphört att producera dihydromyrcenol under undersökningsperioden. Det konstaterades dock att ny kapacitet hade tillkommit. Indien fick minst en ny producent av dihydromyrcenol under 2005. Påståendet bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(60)

En part framhöll att flera producenter i Indien har upphört att producera den berörda produkten och därigenom minskat produktionskapaciteten för den berörda produkten i Indien. Samma part ansåg att importen från Indien därför inte riskerar att vålla gemenskapsproducenterna någon skada. Undersökningen bekräftade också att vissa av de producenter som nämns i klagomålet och i skäl 2 hade upphört att producera dihydromyrcenol under undersökningsperioden. Det konstaterades dock att ny kapacitet hade tillkommit. Indien fick minst en ny producent av dihydromyrcenol under 2005. Påståendet bör därför avvisas.

| (61) | Mot bakgrund av det klart fastställda tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan det stora inflödet av dumpad import till priser som väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser och å andra sidan gemenskapsindustrins sänkta priser och försämrade ekonomiska situation, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen spelade en avgörande roll för den skadevållande situationen för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(61)

Mot bakgrund av det klart fastställda tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan det stora inflödet av dumpad import till priser som väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser och å andra sidan gemenskapsindustrins sänkta priser och försämrade ekonomiska situation, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen spelade en avgörande roll för den skadevållande situationen för gemenskapsindustrin.

5.3   Verkningar av andra faktorer

5.3.1   Andra gemenskapsproducenters resultat

| (62) | Som anges i skälen 23–26 finns det fem producenter av den likadana produkten i gemenskapen. Två av dessa anses inte ingå i gemenskapsindustrin. Nedan analyseras hur de två företagens försäljningsvolym och marknadsandelar har utvecklats. Av sekretesskäl kan de faktiska siffrorna inte redovisas. Därför visas endast uppgifter i indexerad form. |
| --- | --- |

(62)

Som anges i skälen 23–26 finns det fem producenter av den likadana produkten i gemenskapen. Två av dessa anses inte ingå i gemenskapsindustrin. Nedan analyseras hur de två företagens försäljningsvolym och marknadsandelar har utvecklats. Av sekretesskäl kan de faktiska siffrorna inte redovisas. Därför visas endast uppgifter i indexerad form.

| (63) | Försäljningen i gemenskapen av dihydromyrcenol som produceras av andra gemenskapsproducenter minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen minskade till och med mer, med 28 %, eftersom marknaden expanderade under samma period. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning i gemenskapen (i kg)
  Index: 2003 = 100 | 100 | 89 | 88 | 88 |
| Marknadsandel
  Index: 2003 = 100 | 100 | 90 | 83 | 72 |
| Källa: Uppgifter från andra gemenskapsproducenter. |

(63)

Försäljningen i gemenskapen av dihydromyrcenol som produceras av andra gemenskapsproducenter minskade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen minskade till och med mer, med 28 %, eftersom marknaden expanderade under samma period.

2003

2004

2005

UP

Försäljning i gemenskapen (i kg)

Index: 2003 = 100

100

89

88

88

Marknadsandel

Index: 2003 = 100

100

90

83

72

Källa: Uppgifter från andra gemenskapsproducenter.

| (64) | Med tanke på detta dras preliminärt slutsatsen att de två andra gemenskapsproducenternas resultat inte vållade gemenskapsindustrin någon skada. |
| --- | --- |

(64)

Med tanke på detta dras preliminärt slutsatsen att de två andra gemenskapsproducenternas resultat inte vållade gemenskapsindustrin någon skada.

5.3.2   Gemenskapsindustrins företagsinterna användning

| (65) | Som anges i skälen 27–34 innefattar gemenskapsindustrins verksamhet när det gäller den likadana produkten bl.a. företagsintern användning av produkten för produktion av derivat och/eller parfymoljor. Som förklaras vidare i de nämnda skälen ansågs det lämpligt att undanta gemenskapsindustrins företagsinterna användning från analysen av skadefaktorer (där det är meningsfullt att göra detta) och att undersöka denna i samband med andra faktorer, t.ex. andra tänkbara orsaker till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(65)

Som anges i skälen 27–34 innefattar gemenskapsindustrins verksamhet när det gäller den likadana produkten bl.a. företagsintern användning av produkten för produktion av derivat och/eller parfymoljor. Som förklaras vidare i de nämnda skälen ansågs det lämpligt att undanta gemenskapsindustrins företagsinterna användning från analysen av skadefaktorer (där det är meningsfullt att göra detta) och att undersöka denna i samband med andra faktorer, t.ex. andra tänkbara orsaker till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (66) | Gemenskapsindustrins företagsinterna användning minskade något under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 14 % 2004 och med ytterligare 14 procentenheter 2005, varefter den under undersökningsperioden ökade till ca 240 000 kg, vilket dock är 5 % mindre än 2003. Relativt sett utgjorde den företagsinterna användningen ca 10 % av den totala produktionsvolymen, förutom 2005 då den minskade till 8 %. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Företagsintern användning (i kg) | 249 809 | 215 100 | 179 954 | 236 323 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 86 | 72 | 95 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

(66)

Gemenskapsindustrins företagsinterna användning minskade något under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 14 % 2004 och med ytterligare 14 procentenheter 2005, varefter den under undersökningsperioden ökade till ca 240 000 kg, vilket dock är 5 % mindre än 2003. Relativt sett utgjorde den företagsinterna användningen ca 10 % av den totala produktionsvolymen, förutom 2005 då den minskade till 8 %.

2003

2004

2005

UP

Företagsintern användning (i kg)

249 809

215 100

179 954

236 323

Index: 2003 = 100

100

86

72

95

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

| (67) | Med tanke på detta och eftersom den företagsinterna användningen bara står för ca 10 % av gemenskapsindustrins produktion dras preliminärt slutsatsen att den företagsinterna användningens utveckling inte kunde ha bidragit i betydande utsträckning till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(67)

Med tanke på detta och eftersom den företagsinterna användningen bara står för ca 10 % av gemenskapsindustrins produktion dras preliminärt slutsatsen att den företagsinterna användningens utveckling inte kunde ha bidragit i betydande utsträckning till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

5.3.3   Gemenskapsindustrins exportresultat

| (68) | Gemenskapsindustrins export ökade något under skadeundersökningsperioden. Exporten ökade med 8 % 2004 och med ytterligare 12 procentenheter 2005, varefter den under undersökningsperioden minskade till en nivå som var 4 % högre än 2003. Priset per enhet minskade med 26 % mellan 2003 och undersökningsperioden (se tabellen nedan). Det bör dock noteras att försäljningspriset vid export inte minskade lika mycket som försäljningspriset i gemenskapen och att det i absoluta tal var betydligt högre än det sistnämnda. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportförsäljning av EU:s produktion
  (enheter) | 743 445 | 803 219 | 890 242 | 774 802 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 108 | 120 | 104 |
| Försäljningspris vid export (euro/enhet) | 4,55 | 4,05 | 3,57 | 3,36 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 89 | 79 | 74 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret. |

(68)

Gemenskapsindustrins export ökade något under skadeundersökningsperioden. Exporten ökade med 8 % 2004 och med ytterligare 12 procentenheter 2005, varefter den under undersökningsperioden minskade till en nivå som var 4 % högre än 2003. Priset per enhet minskade med 26 % mellan 2003 och undersökningsperioden (se tabellen nedan). Det bör dock noteras att försäljningspriset vid export inte minskade lika mycket som försäljningspriset i gemenskapen och att det i absoluta tal var betydligt högre än det sistnämnda.

2003

2004

2005

UP

Exportförsäljning av EU:s produktion

(enheter)

743 445

803 219

890 242

774 802

Index: 2003 = 100

100

108

120

104

Försäljningspris vid export (euro/enhet)

4,55

4,05

3,57

3,36

Index: 2003 = 100

100

89

79

74

Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.

| (69) | Man kan därför preliminärt dra slutsatsen att gemenskapsindustrins exportresultat inte i någon betydande utsträckning bidrog till den väsentliga skada som den vållades. |
| --- | --- |

(69)

Man kan därför preliminärt dra slutsatsen att gemenskapsindustrins exportresultat inte i någon betydande utsträckning bidrog till den väsentliga skada som den vållades.

5.3.4   Import från andra tredjeländer

| (70) | Även importen från andra tredjeländer än Indien granskades. Av de orsaker som anges i skäl 36 beaktades inte de uppgifter om importen från Japan som lämnats av Eurostat. Inga andra justeringar gjordes av uppgifterna från Eurostat inom denna undersökning. |
| --- | --- |

(70)

Även importen från andra tredjeländer än Indien granskades. Av de orsaker som anges i skäl 36 beaktades inte de uppgifter om importen från Japan som lämnats av Eurostat. Inga andra justeringar gjordes av uppgifterna från Eurostat inom denna undersökning.

| (71) | Som framgår av tabellen nedan minskade importen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Efter en nedgång 2004 och 2005 ökade importen under undersökningsperioden till en nivå som var 4 % lägre än 2003. Denna utveckling sammanföll i tiden med en prisökning på importen 2004 och 2005 och en senare prisminskning under undersökningsperioden. I absoluta tal låg priset på importen från andra tredjeländer betydligt högre än priset på importen från Indien under hela skadeundersökningsperioden (se skäl 39). Den motsvarande andelen för importen från andra tredjeländer på gemenskapsmarknaden utvecklades i linje med volymerna och marknadens tillväxt. Denna andel minskade med 22 % mellan 2003 och undersökningsperioden. | 2003 | 2004 | 2005 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (i kg) | 935 800 | 756 200 | 606 700 | 895 100 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 81 | 65 | 96 |
| Genomsnittligt importpris (euro/kg) | 4,04 | 4,79 | 4,75 | 4,08 |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 119 | 118 | 101 |
| Marknadsandel | 26 % | 21 % | 16 % | 20 % |
| Index: 2003 = 100 | 100 | 81 | 61 | 78 |
| Källa: Eurostat. |

(71)

Som framgår av tabellen nedan minskade importen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Efter en nedgång 2004 och 2005 ökade importen under undersökningsperioden till en nivå som var 4 % lägre än 2003. Denna utveckling sammanföll i tiden med en prisökning på importen 2004 och 2005 och en senare prisminskning under undersökningsperioden. I absoluta tal låg priset på importen från andra tredjeländer betydligt högre än priset på importen från Indien under hela skadeundersökningsperioden (se skäl 39). Den motsvarande andelen för importen från andra tredjeländer på gemenskapsmarknaden utvecklades i linje med volymerna och marknadens tillväxt. Denna andel minskade med 22 % mellan 2003 och undersökningsperioden.

2003

2004

2005

UP

Import (i kg)

935 800

756 200

606 700

895 100

Index: 2003 = 100

100

81

65

96

Genomsnittligt importpris (euro/kg)

4,04

4,79

4,75

4,08

Index: 2003 = 100

100

119

118

101

Marknadsandel

26 %

21 %

16 %

20 %

Index: 2003 = 100

100

81

61

78

Källa: Eurostat.

| (72) | Med tanke på detta dras preliminärt slutsatsen att importen från andra tredjeländer än Indien inte vållade gemenskapsindustrin någon skada. |
| --- | --- |

(72)

Med tanke på detta dras preliminärt slutsatsen att importen från andra tredjeländer än Indien inte vållade gemenskapsindustrin någon skada.

5.3.5   Skadan är självförvållad

| (73) | En part hävdade att skadan var självförvållad eftersom de klagande är beroende av import av de huvudsakliga råvarorna vid produktion av den likadana produkten och därför inte kan konkurrera med andra producenter i gemenskapen eller på det globala planet. Undersökningen har inte visat på några betydande skillnader i fråga om källor och priser när det gäller de huvudsakliga råvaror som används och köps in av de klagande och övriga gemenskapsproducenter, eller av de samarbetsvilliga indiska producenterna, som skulle kunna stödja dessa påståenden. Påståendet bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(73)

En part hävdade att skadan var självförvållad eftersom de klagande är beroende av import av de huvudsakliga råvarorna vid produktion av den likadana produkten och därför inte kan konkurrera med andra producenter i gemenskapen eller på det globala planet. Undersökningen har inte visat på några betydande skillnader i fråga om källor och priser när det gäller de huvudsakliga råvaror som används och köps in av de klagande och övriga gemenskapsproducenter, eller av de samarbetsvilliga indiska producenterna, som skulle kunna stödja dessa påståenden. Påståendet bör därför avvisas.

5.4   Slutsats om orsakssamband

| (74) | Det bekräftas avslutningsvis att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin har vållats och som framför allt utmärks av en nedgång i försäljningspriset per enhet, vilket i sin tur lett till en försämrad ekonomisk situation, vållades av den dumpade importen från det berörda landet. Även om den företagsinterna användningen och exportresultatet i viss utsträckning kan ha bidragit till gemenskapsindustrins försämrade resultat är dessa faktorer inte så viktiga att de bryter orsakssamband mellan den dumpade importen och den skadevållande situationen för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(74)

Det bekräftas avslutningsvis att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin har vållats och som framför allt utmärks av en nedgång i försäljningspriset per enhet, vilket i sin tur lett till en försämrad ekonomisk situation, vållades av den dumpade importen från det berörda landet. Även om den företagsinterna användningen och exportresultatet i viss utsträckning kan ha bidragit till gemenskapsindustrins försämrade resultat är dessa faktorer inte så viktiga att de bryter orsakssamband mellan den dumpade importen och den skadevållande situationen för gemenskapsindustrin.

| (75) | Med hänsyn till analysen ovan, som tydligt klarlagt och gjort åtskillnad mellan verkningarna av alla andra kända faktorer för gemenskapsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, bekräftas det att dessa andra faktorer inte i sig ändrar slutsatsen att den skada som konstaterats måste tillskrivas den dumpade importen. |
| --- | --- |

(75)

Med hänsyn till analysen ovan, som tydligt klarlagt och gjort åtskillnad mellan verkningarna av alla andra kända faktorer för gemenskapsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, bekräftas det att dessa andra faktorer inte i sig ändrar slutsatsen att den skada som konstaterats måste tillskrivas den dumpade importen.

| (76) | Kommissionen drar följaktligen den preliminära slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i det berörda landet har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen drar följaktligen den preliminära slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i det berörda landet har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen.

6.   GEMENSKAPENS INTRESSE

6.1   Allmänna anmärkningar

| (77) | Kommissionen undersökte huruvida det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägde kommissionen på grundval av all inlämnad bevisning vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för de parter som berörs av detta förfarande samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen undersökte huruvida det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägde kommissionen på grundval av all inlämnad bevisning vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för de parter som berörs av detta förfarande samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs.

6.2   Gemenskapsindustrins intresse

| (78) | Skadeanalysen har tydligt visat att den dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin skada. Den kraftigt ökade dumpade importen under de senaste åren ledde till ett starkt pristryck nedåt. Gemenskapsindustrin tvingas sälja till priser som knappt täcker de fasta kostnaderna för att behålla sin ställning på marknaden och sin försäljningsvolym på den öppna marknaden, vilket är avgörande för produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

(78)

Skadeanalysen har tydligt visat att den dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin skada. Den kraftigt ökade dumpade importen under de senaste åren ledde till ett starkt pristryck nedåt. Gemenskapsindustrin tvingas sälja till priser som knappt täcker de fasta kostnaderna för att behålla sin ställning på marknaden och sin försäljningsvolym på den öppna marknaden, vilket är avgörande för produktionskostnaderna.

| (79) | Utan åtgärder skulle gemenskapsindustrins situation inte vara hållbar på längre sikt. Även om den direkta sysselsättningen inom produktion av dihydromyrcenol inte är särskilt stor, skulle de negativa konsekvenserna främst drabba ett visst område i Spanien där den största delen av gemenskapsproduktionen sker. Om åtgärder införs och prisnivån för importen återställs till icke dumpad nivå kommer gemenskapsindustrin att kunna konkurrera på rättvisa handelsvillkor, på grundval av en verklig komparativ fördel. Gemenskapsindustrins försäljningsvolym förväntas då öka, samtidigt som gemenskapsindustrin därigenom kan dra nytta av skalekonomier. Gemenskapsindustrin kommer också sannolikt att utnyttja det ökade prisutrymmet för att ta ut något högre försäljningspriser, eftersom åtgärderna undanröjer prisunderskridandet under undersökningsperioden. Dessa förväntade positiva effekter av åtgärderna ger också gemenskapsindustrin möjlighet att förbättra sin kritiska ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(79)

Utan åtgärder skulle gemenskapsindustrins situation inte vara hållbar på längre sikt. Även om den direkta sysselsättningen inom produktion av dihydromyrcenol inte är särskilt stor, skulle de negativa konsekvenserna främst drabba ett visst område i Spanien där den största delen av gemenskapsproduktionen sker. Om åtgärder införs och prisnivån för importen återställs till icke dumpad nivå kommer gemenskapsindustrin att kunna konkurrera på rättvisa handelsvillkor, på grundval av en verklig komparativ fördel. Gemenskapsindustrins försäljningsvolym förväntas då öka, samtidigt som gemenskapsindustrin därigenom kan dra nytta av skalekonomier. Gemenskapsindustrin kommer också sannolikt att utnyttja det ökade prisutrymmet för att ta ut något högre försäljningspriser, eftersom åtgärderna undanröjer prisunderskridandet under undersökningsperioden. Dessa förväntade positiva effekter av åtgärderna ger också gemenskapsindustrin möjlighet att förbättra sin kritiska ekonomiska situation.

| (80) | Det är därför tydligt att det är i gemenskapsindustrins intresse att införa åtgärder. Om man inte inför åtgärder skulle detta kunna leda till att produktionen av dihydromyrcenol upphör eller till och med till att anläggningar läggs ned i gemenskapen. |
| --- | --- |

(80)

Det är därför tydligt att det är i gemenskapsindustrins intresse att införa åtgärder. Om man inte inför åtgärder skulle detta kunna leda till att produktionen av dihydromyrcenol upphör eller till och med till att anläggningar läggs ned i gemenskapen.

6.3   Användares och konsumenters intresse

| (81) | Inga konsumentorganisationer har gett sig till känna eller lämnat upplysningar i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. Med anledning av detta och med tanke på att dihydromyrcenol används endast som råvara eller insatsvara vid produktionen av andra mellanprodukter och slutprodukter (se skälen 11 och 28), har analysen begränsats till åtgärdernas konsekvenser för användarna. Produkten används oftast i tvättmedel, doftämnen i tvålar och vissa parfymer. De berörda sektorerna är således sektorerna för tvätt- och hushållsprodukter samt skönhetsvårds- och kroppsvårdsprodukter. Frågeformulär skickades till 13 kända gemenskapsanvändare av dihydromyrcenol och till fyra intresseorganisationer för företag som producerar smakämnen och doftämnen. Kommissionen begärde bl.a. att få deras synpunkter på om införandet av antidumpningsåtgärder skulle ligga i gemenskapens intresse och hur dessa åtgärder skulle påverka dem. |
| --- | --- |

(81)

Inga konsumentorganisationer har gett sig till känna eller lämnat upplysningar i enlighet med artikel 21.2 i grundförordningen. Med anledning av detta och med tanke på att dihydromyrcenol används endast som råvara eller insatsvara vid produktionen av andra mellanprodukter och slutprodukter (se skälen 11 och 28), har analysen begränsats till åtgärdernas konsekvenser för användarna. Produkten används oftast i tvättmedel, doftämnen i tvålar och vissa parfymer. De berörda sektorerna är således sektorerna för tvätt- och hushållsprodukter samt skönhetsvårds- och kroppsvårdsprodukter. Frågeformulär skickades till 13 kända gemenskapsanvändare av dihydromyrcenol och till fyra intresseorganisationer för företag som producerar smakämnen och doftämnen. Kommissionen begärde bl.a. att få deras synpunkter på om införandet av antidumpningsåtgärder skulle ligga i gemenskapens intresse och hur dessa åtgärder skulle påverka dem.

| (82) | Ett frågaformulär mottogs från ett företag som producerar en rad olika tvätt-, hushålls- och kroppsvårdsprodukter. Producenten framhöll att den produkt som ingår i undersökningen står endast för en marginell del av dess mellanprodukter och slutprodukter. Företaget använde heller inte dihydromyrcenol med ursprung i Indien och kunde därför inte tillhandahålla fullständig information. Företaget antog dock att införandet av åtgärder skulle kunna leda till en bristsituation och stigande priser, vilket på lång sikt kunde leda till prisdrivna förändringar när det gäller parfymers sammansättning. En annan användare kontaktade kommissionen och uppgav att man inte använde dihydromyrcenol med ursprung i Indien. Företaget kommenterade inte följderna av eventuella åtgärder. Inga synpunkter inkom från intresseorganisationer. |
| --- | --- |

(82)

Ett frågaformulär mottogs från ett företag som producerar en rad olika tvätt-, hushålls- och kroppsvårdsprodukter. Producenten framhöll att den produkt som ingår i undersökningen står endast för en marginell del av dess mellanprodukter och slutprodukter. Företaget använde heller inte dihydromyrcenol med ursprung i Indien och kunde därför inte tillhandahålla fullständig information. Företaget antog dock att införandet av åtgärder skulle kunna leda till en bristsituation och stigande priser, vilket på lång sikt kunde leda till prisdrivna förändringar när det gäller parfymers sammansättning. En annan användare kontaktade kommissionen och uppgav att man inte använde dihydromyrcenol med ursprung i Indien. Företaget kommenterade inte följderna av eventuella åtgärder. Inga synpunkter inkom från intresseorganisationer.

| (83) | Beträffande de inlämnade synpunkterna konstaterades i undersökningen att någon brist på dihydromyrcenol sannolikt inte kan förväntas, eftersom gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande endast var 73 % under undersökningsperioden (se skäl 45). Dihydromyrcenol produceras i flera andra tredjeländer utöver Indien. Med tanke på den måttliga dumpningsmarginalen förväntas heller inga betydande prishöjningar. Med anledning av detta och med tanke på den marginella effekt dihydromyrcenol har på kostnaden för produkter i senare led, dras preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder sannolikt inte får några betydande konsekvenser för användarnas situation i gemenskapen. |
| --- | --- |

(83)

Beträffande de inlämnade synpunkterna konstaterades i undersökningen att någon brist på dihydromyrcenol sannolikt inte kan förväntas, eftersom gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande endast var 73 % under undersökningsperioden (se skäl 45). Dihydromyrcenol produceras i flera andra tredjeländer utöver Indien. Med tanke på den måttliga dumpningsmarginalen förväntas heller inga betydande prishöjningar. Med anledning av detta och med tanke på den marginella effekt dihydromyrcenol har på kostnaden för produkter i senare led, dras preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder sannolikt inte får några betydande konsekvenser för användarnas situation i gemenskapen.

6.4   Intresset hos icke-närstående importörer och handlare i gemenskapen

| (84) | Kommissionen kontaktade 27 kända importörer/handlare av den berörda produkten i gemenskapen. Tre av företagen uppgav att de inte importerade dihydromyrcenol från Indien. Endast två importörer som inte var de exporterande producenterna närstående besvarade frågeformuläret. Ett av företagen uppgav att det hade slutat importera från Indien under undersökningsperioden, eftersom dess leverantör hade beslutat att sälja enbart via vissa andra distributörer. Den importören kommenterade inte de sannolika konsekvenserna av åtgärderna eftersom företaget inte längre berördes av detta. För den andra samarbetsvilliga importören utgjorde gemenskapsförsäljningen av den berörda produkten mindre än 20 % av den totala omsättningen, och dess andel av den sammanlagda importen av den berörda produkten från Indien var ganska marginell. Företaget kommenterade inte vilka konsekvenser eventuella åtgärder skulle kunna få för den egna affärsverksamheten. Man uppgav bara att eventuella åtgärder skulle uppmuntra de indiska producenterna att anpassa sig genom att förbättra effektiviteten, medan gemenskapsproducenterna tack vare det skydd som åtgärderna ger skulle kunna bibehålla sin ineffektiva produktion och inte tvingas omstrukturera. Som visas i skäl 79 skulle antidumpningsåtgärder, tvärtemot dessa påståenden, göra det möjligt för gemenskapsindustrin att öka försäljningsvolymen och förbättra det kritiska ekonomiska läget och därigenom skapa utrymme för ökad effektivitet i produktionen. Argumentet bör därför avvisas. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen kontaktade 27 kända importörer/handlare av den berörda produkten i gemenskapen. Tre av företagen uppgav att de inte importerade dihydromyrcenol från Indien. Endast två importörer som inte var de exporterande producenterna närstående besvarade frågeformuläret. Ett av företagen uppgav att det hade slutat importera från Indien under undersökningsperioden, eftersom dess leverantör hade beslutat att sälja enbart via vissa andra distributörer. Den importören kommenterade inte de sannolika konsekvenserna av åtgärderna eftersom företaget inte längre berördes av detta. För den andra samarbetsvilliga importören utgjorde gemenskapsförsäljningen av den berörda produkten mindre än 20 % av den totala omsättningen, och dess andel av den sammanlagda importen av den berörda produkten från Indien var ganska marginell. Företaget kommenterade inte vilka konsekvenser eventuella åtgärder skulle kunna få för den egna affärsverksamheten. Man uppgav bara att eventuella åtgärder skulle uppmuntra de indiska producenterna att anpassa sig genom att förbättra effektiviteten, medan gemenskapsproducenterna tack vare det skydd som åtgärderna ger skulle kunna bibehålla sin ineffektiva produktion och inte tvingas omstrukturera. Som visas i skäl 79 skulle antidumpningsåtgärder, tvärtemot dessa påståenden, göra det möjligt för gemenskapsindustrin att öka försäljningsvolymen och förbättra det kritiska ekonomiska läget och därigenom skapa utrymme för ökad effektivitet i produktionen. Argumentet bör därför avvisas.

| (85) | Med anledning av detta och särskilt med tanke på i synnerhet den bristande samarbetsviljan bland icke närstående importörer/handlare i gemenskapen dras preliminärt slutsatsen att antidumpningsåtgärder inte skulle få någon avgörande negativ inverkan på deras situation. |
| --- | --- |

(85)

Med anledning av detta och särskilt med tanke på i synnerhet den bristande samarbetsviljan bland icke närstående importörer/handlare i gemenskapen dras preliminärt slutsatsen att antidumpningsåtgärder inte skulle få någon avgörande negativ inverkan på deras situation.

6.5   Slutsats om gemenskapens intresse

| (86) | Analysen i det föregående har visat att det ligger i gemenskapsindustrins intresse att åtgärder införs, eftersom åtgärderna väntas hålla tillbaka den omfattande importen till dumpade priser och undanröja prisunderskridandet genom denna import, som visat sig ha avsevärda negativa verkningar för gemenskapsindustrins situation. Övriga producenter i gemenskapen förväntas också gagnas av åtgärderna. |
| --- | --- |

(86)

Analysen i det föregående har visat att det ligger i gemenskapsindustrins intresse att åtgärder införs, eftersom åtgärderna väntas hålla tillbaka den omfattande importen till dumpade priser och undanröja prisunderskridandet genom denna import, som visat sig ha avsevärda negativa verkningar för gemenskapsindustrins situation. Övriga producenter i gemenskapen förväntas också gagnas av åtgärderna.

| (87) | Analysen visade också att användarna troligen inte påverkas nämnvärt av eventuella anti-dumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(87)

Analysen visade också att användarna troligen inte påverkas nämnvärt av eventuella anti-dumpningsåtgärder.

| (88) | Eftersom samarbetsviljan var så låg bland icke närstående importörer/handlare av den berörda produkten i gemenskapen var det inte möjligt att göra en ingående analys av deras intressen. Det konstaterades dock att dessa företag valde att inte delta i undersökningen eftersom deras verksamhet inte skulle påverkas i någon betydande utsträckning om antidumpningstullar införs på importen av dihydromyrcenol från Indien. |
| --- | --- |

(88)

Eftersom samarbetsviljan var så låg bland icke närstående importörer/handlare av den berörda produkten i gemenskapen var det inte möjligt att göra en ingående analys av deras intressen. Det konstaterades dock att dessa företag valde att inte delta i undersökningen eftersom deras verksamhet inte skulle påverkas i någon betydande utsträckning om antidumpningstullar införs på importen av dihydromyrcenol från Indien.

| (89) | Därför dras slutsatsen att införande av åtgärder, dvs. avlägsnande av skadevållande dumpning, skulle ge gemenskapsindustrin möjlighet att förbättra sin ekonomiska situation och fortsätta sin verksamhet och att de negativa effekter som åtgärderna kan få för vissa andra ekonomiska aktörer i gemenskapen inte är oproportionerliga i jämförelse med de goda effekterna för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(89)

Därför dras slutsatsen att införande av åtgärder, dvs. avlägsnande av skadevållande dumpning, skulle ge gemenskapsindustrin möjlighet att förbättra sin ekonomiska situation och fortsätta sin verksamhet och att de negativa effekter som åtgärderna kan få för vissa andra ekonomiska aktörer i gemenskapen inte är oproportionerliga i jämförelse med de goda effekterna för gemenskapsindustrin.

| (90) | På grundval av ovannämnda dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl av gemenskapsintresse för att inte införa anti-dumpningsåtgärder i detta fall. |
| --- | --- |

(90)

På grundval av ovannämnda dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl av gemenskapsintresse för att inte införa anti-dumpningsåtgärder i detta fall.

7.   PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (91) | Mot bakgrund av de preliminära slutsatserna beträffande dumpning, skada och gemenskapens intresse bör preliminära åtgärder införas på importen av den berörda produkten från Indien för att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(91)

Mot bakgrund av de preliminära slutsatserna beträffande dumpning, skada och gemenskapens intresse bör preliminära åtgärder införas på importen av den berörda produkten från Indien för att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

7.1   Nivå för undanröjande av skada

| (92) | De preliminära antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållar gemenskapsindustrin. Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en sådan vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. |
| --- | --- |

(92)

De preliminära antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållar gemenskapsindustrin. Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en sådan vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import.

| (93) | På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det preliminärt att en vinstmarginal på 5 % av omsättningen kunde betraktas som den nivå som gemenskapsindustrin kunde förväntas uppnå om skadevållande dumpning inte förekom. 2003, dvs. före den kraftiga ökningen av den dumpade importen från Indien, hade gemenskapsindustrin en vinst på 12,3 % på försäljningen av den likadana produkten på den öppna marknaden (se skäl 48). Det ansågs dock lämpligt att justera lönsamheten för att ta hänsyn till att gemenskapsmarknaden och världsmarknaden för dihydromyrcenol har vuxit och ny kapacitet har tillkommit, vilket har lett till att priserna generellt har minskat något oavsett förekomsten av dumpad import, medan produktionskostnaden per enhet varit i stort sett oförändrad. En vinst på ca 12 % utan någon dumpad import föreföll därför inte rimlig; med tanke på den aktuella situationen borde vinstmarginalen istället ligga kring 5 %. |
| --- | --- |

(93)

På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det preliminärt att en vinstmarginal på 5 % av omsättningen kunde betraktas som den nivå som gemenskapsindustrin kunde förväntas uppnå om skadevållande dumpning inte förekom. 2003, dvs. före den kraftiga ökningen av den dumpade importen från Indien, hade gemenskapsindustrin en vinst på 12,3 % på försäljningen av den likadana produkten på den öppna marknaden (se skäl 48). Det ansågs dock lämpligt att justera lönsamheten för att ta hänsyn till att gemenskapsmarknaden och världsmarknaden för dihydromyrcenol har vuxit och ny kapacitet har tillkommit, vilket har lett till att priserna generellt har minskat något oavsett förekomsten av dumpad import, medan produktionskostnaden per enhet varit i stort sett oförändrad. En vinst på ca 12 % utan någon dumpad import föreföll därför inte rimlig; med tanke på den aktuella situationen borde vinstmarginalen istället ligga kring 5 %.

| (94) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för gemenskapsindustrins produkter vid försäljning på gemenskapsmarknaden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif. Dessa skillnader överskred för de båda samarbetsvilliga exporterande producenterna de konstaterade dumpningsmarginalerna. |
| --- | --- |

(94)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för gemenskapsindustrins produkter vid försäljning på gemenskapsmarknaden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif. Dessa skillnader överskred för de båda samarbetsvilliga exporterande producenterna de konstaterade dumpningsmarginalerna.

7.2   Preliminära åtgärder

| (95) | Med tanke på detta och enligt artikel 7.2 i grundförordningen ansågs det att en preliminär antidumpningstull för de samarbetsvilliga exporterande producenterna skulle införas på en nivå som motsvarar de konstaterade dumpningsmarginalerna. |
| --- | --- |

(95)

Med tanke på detta och enligt artikel 7.2 i grundförordningen ansågs det att en preliminär antidumpningstull för de samarbetsvilliga exporterande producenterna skulle införas på en nivå som motsvarar de konstaterade dumpningsmarginalerna.

| (96) | Eftersom samarbetsviljan var hög ansågs det lämpligt att fastställa tullen för de övriga företagen, som inte hade samarbetat i undersökningen, till den högre tull som införs för de samarbetande företagen (se skäl 22). Tullen för övriga företag fastställs därför till 7,5 %. |
| --- | --- |

(96)

Eftersom samarbetsviljan var hög ansågs det lämpligt att fastställa tullen för de övriga företagen, som inte hade samarbetat i undersökningen, till den högre tull som införs för de samarbetande företagen (se skäl 22). Tullen för övriga företag fastställs därför till 7,5 %.

| (97) | På grundval av ovannämnda bör en preliminär antidumpningstull införas enligt följande:






  Producent | Föreslagen antidumpningstull |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur | 3,3 % |
| Alla övriga företag (inbegripet Privi Organics Limited, Mumbai) | 7,5 % |

(97)

På grundval av ovannämnda bör en preliminär antidumpningstull införas enligt följande:

Producent

Föreslagen antidumpningstull

Neeru Enterprises, Rampur

3,3 %

Alla övriga företag (inbegripet Privi Organics Limited, Mumbai)

7,5 %

| (98) | Den individuella antidumpningstullen för företag som anges i denna förordning fastställdes på grundval av slutsatserna i den nu aktuella undersökningen. Den återspeglar därför den situation som konstaterats under denna undersökning för detta företag. Denna tullsats (i motsats till den landsomfattande tullen för ”alla övriga företag”) är uteslutande tillämplig på import av produkter med ursprung i Indien som har producerats av det företag, dvs. den specifika rättsliga enhet, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående det uttryckligen nämnda företaget, kan inte omfattas av denna tullsats utan skall omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(98)

Den individuella antidumpningstullen för företag som anges i denna förordning fastställdes på grundval av slutsatserna i den nu aktuella undersökningen. Den återspeglar därför den situation som konstaterats under denna undersökning för detta företag. Denna tullsats (i motsats till den landsomfattande tullen för ”alla övriga företag”) är uteslutande tillämplig på import av produkter med ursprung i Indien som har producerats av det företag, dvs. den specifika rättsliga enhet, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående det uttryckligen nämnda företaget, kan inte omfattas av denna tullsats utan skall omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (99) | Alla ansökningar om att få tillämpa denna individuella företagsspecifika antidumpningstullsats (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller upprättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör omgående sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet i samband med tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning med anknytning till t.ex. namnändring eller förändring av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, i sådana fall att ändra förordningen och uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(99)

Alla ansökningar om att få tillämpa denna individuella företagsspecifika antidumpningstullsats (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller upprättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör omgående sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet i samband med tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning med anknytning till t.ex. namnändring eller förändring av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, i sådana fall att ändra förordningen och uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (100) | För att se till att antidumpningstullen genomförs på korrekt sätt bör den övriga tullen tillämpas inte bara på de icke samarbetande exporterande producenterna, utan även på de producenter som inte hade någon export till gemenskapen under undersökningsperioden. De sistnämnda företagen uppmanas dock att när de uppfyller kraven i artikel 11.4 andra stycket i grundförordningen lämna in en begäran om en översyn enligt den artikeln, för en individuell granskning av företagets situation. |
| --- | --- |

(100)

För att se till att antidumpningstullen genomförs på korrekt sätt bör den övriga tullen tillämpas inte bara på de icke samarbetande exporterande producenterna, utan även på de producenter som inte hade någon export till gemenskapen under undersökningsperioden. De sistnämnda företagen uppmanas dock att när de uppfyller kraven i artikel 11.4 andra stycket i grundförordningen lämna in en begäran om en översyn enligt den artikeln, för en individuell granskning av företagets situation.

8.   SLUTBESTÄMMELSE

| (101) | Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som givit sig till känna inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förordning rörande införandet av tullar är preliminära och kan behöva omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar. |
| --- | --- |

(101)

Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som givit sig till känna inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förordning rörande införandet av tullar är preliminära och kan behöva omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull skall införas på import av dihydromyrcenol med en renhetsgrad av minst 93 %, som klassificeras enligt KN-nummer ex 2905 22 90 (Taric-nummer 2905229010), med ursprung i Indien.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsats skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull för den produkt som anges i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:

| Producent | Antidumpningstull (i %) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur, India | 3,3 % | A827 |
| Alla övriga företag | 7,5 % | A999 |

Producent

Antidumpningstull (i %)

Taric-tilläggsnummer

Neeru Enterprises, Rampur, India

3,3 %

A827

Alla övriga företag

7,5 %

A999

3.   För att den produkt som avses i punkt 1 skall få övergå till fri omsättning i gemenskapen skall det ställas en säkerhet som motsvarar det belopp som fastställts för den preliminära tullen.

4.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för dess antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

Berörda parter får enligt artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning inom en månad efter dess ikraftträdande.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 275, 11.11.2006, s. 25.

2

---

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/20

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 897/2007

av den 27 juli 2007

om ändring av rådets förordning (EG) nr 1623/2000 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, vad beträffar marknadsmekanismerna

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (1), särskilt artiklarna 33 och 36, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 13.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1623/2000 (2) föreskrivs beträffande stöd till must som används för berikning av vin ett undantag för must från vinodlingsområden utanför vinodlingsområdena CIII a och CIII b och det undantaget löper ut i slutet av vinåret 2006/2007. I väntan på den mer omfattande förändring av stödsystemet som kommer att ingå i den reform av den gemensamma organisationen av marknaden för vin under vinåret 2008/2009, är det lämpligt att förlänga undantaget fram till slutet av vinåret 2007/2008. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 13.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1623/2000 (2) föreskrivs beträffande stöd till must som används för berikning av vin ett undantag för must från vinodlingsområden utanför vinodlingsområdena CIII a och CIII b och det undantaget löper ut i slutet av vinåret 2006/2007. I väntan på den mer omfattande förändring av stödsystemet som kommer att ingå i den reform av den gemensamma organisationen av marknaden för vin under vinåret 2008/2009, är det lämpligt att förlänga undantaget fram till slutet av vinåret 2007/2008.

| (2) | I artikel 52.1 fjärde stycket i förordning (EG) nr 1623/2000 föreskrivs ett undantag från destillationsordningen för viner som framställts av druvor som klassificeras både som sorter för vinframställning och sorter för framställning av vinsprit med ursprungsbeteckning under vinåren 2001/2002 till 2006/2007. Undantaget avser den totala kvantitet som normalt används för vinframställning. I väntan på den mer omfattande förändring av systemet som kommer att ingå i den reform av den gemensamma organisationen av marknaden för vin under vinåret 2008/2009, är det lämpligt att förlänga undantaget fram till slutet av vinåret 2007/2008. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 52.1 fjärde stycket i förordning (EG) nr 1623/2000 föreskrivs ett undantag från destillationsordningen för viner som framställts av druvor som klassificeras både som sorter för vinframställning och sorter för framställning av vinsprit med ursprungsbeteckning under vinåren 2001/2002 till 2006/2007. Undantaget avser den totala kvantitet som normalt används för vinframställning. I väntan på den mer omfattande förändring av systemet som kommer att ingå i den reform av den gemensamma organisationen av marknaden för vin under vinåret 2008/2009, är det lämpligt att förlänga undantaget fram till slutet av vinåret 2007/2008.

| (3) | I artikel 63a.2 första stycket i förordning (EG) nr 1623/2000 fastställs den procentandel av produktionen som producenterna har rätt att leverera för destillation för framställning av spritdrycker. Procentandelen bör fastställas för vinåret 2007/2008. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 63a.2 första stycket i förordning (EG) nr 1623/2000 fastställs den procentandel av produktionen som producenterna har rätt att leverera för destillation för framställning av spritdrycker. Procentandelen bör fastställas för vinåret 2007/2008.

| (4) | Förordning (EG) nr 1623/2000 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1623/2000 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Eftersom det nya vinåret inleds den 1 augusti 2007 bör denna förordning tillämpas från den dagen. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom det nya vinåret inleds den 1 augusti 2007 bör denna förordning tillämpas från den dagen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för vin.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1623/2000 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 13.1 andra stycket skall ”2003/2004 till 2006/2007” ersättas med ”2003/2004 till 2007/2008”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 13.1 andra stycket skall ”2003/2004 till 2006/2007” ersättas med ”2003/2004 till 2007/2008”.

| 2. | I artikel 52.1 andra stycket skall ”2001/2002 till 2006/2007” ersättas med ”2001/2002 till 2007/2008”. |
| --- | --- |

2.

I artikel 52.1 andra stycket skall ”2001/2002 till 2006/2007” ersättas med ”2001/2002 till 2007/2008”.

| 3. | I artikel 63a.2 första stycket skall sista meningen ersättas med följande:
  ”För vinåren 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007 och 2007/2008 skall procentandelen vara 25 %.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 63a.2 första stycket skall sista meningen ersättas med följande:

”För vinåren 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007 och 2007/2008 skall procentandelen vara 25 %.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 augusti 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EGT L 194, 31.7.2000, s. 45. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2016/2006 (EUT L 384, 29.12.2006, s. 38).

2

---

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 898/2007

av den 27 juli 2007

om ändring av rådets förordning (EG) nr 41/2007 när det gäller fångstbegränsningar för bestånden av skarpsill i EG-vatten i ICES-områdena IIa och IV

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (1), särskilt artikel 5.5, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga IA till förordning (EG) nr 41/2007 fastställs preliminära fångstbegränsningar för skarpsill i EG-vatten i ICES-områdena IIa och IV. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga IA till förordning (EG) nr 41/2007 fastställs preliminära fångstbegränsningar för skarpsill i EG-vatten i ICES-områdena IIa och IV.

| (2) | Enligt artikel 5.5 i den förordningen får kommissionen se över fångstbegränsningarna mot bakgrund av vetenskapliga uppgifter insamlade under första halvåret 2007. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5.5 i den förordningen får kommissionen se över fångstbegränsningarna mot bakgrund av vetenskapliga uppgifter insamlade under första halvåret 2007.

| (3) | De uppgifter som samlats in under första halvåret 2007 visar att fångstbegränsningarna för skarpsill i de aktuella områdena bör justeras. |
| --- | --- |

(3)

De uppgifter som samlats in under första halvåret 2007 visar att fångstbegränsningarna för skarpsill i de aktuella områdena bör justeras.

| (4) | Bilaga IA till förordning (EG) nr 41/2007 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga IA till förordning (EG) nr 41/2007 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Skarpsill är en kortlivad art. För att undvika förseningar som skulle kunna leda till att beståndet överfiskas, bör fångstbegränsningarna börja tillämpas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(5)

Skarpsill är en kortlivad art. För att undvika förseningar som skulle kunna leda till att beståndet överfiskas, bör fångstbegränsningarna börja tillämpas så snart som möjligt.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IA till förordning (EG) nr 41/2007 skall ändras på det sätt som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 15, 20.1.2007, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 754/2007 (EUT L 172, 30.6.2007, s. 26).

1

---

BILAGA

Bilaga IA till förordning (EG) nr 41/2007 skall ändras på följande sätt:

Uppgifterna beträffande bestånden av skarpsill i EG-vatten i ICES-områdena IIa och IV skall ersättas med följande:

| ”Art | : | Skarpsill

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

”Art

:

Skarpsill

Sprattus sprattus

| Zon | : | EG-vatten i IIa och IV
  SPR/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Zon

:

EG-vatten i IIa och IV

SPR/2AC4-C

Belgien

1 917

Försiktighets-TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 skall inte tillämpas.

Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 skall tillämpas.

Danmark

151 705

Tyskland

1 917

Frankrike

1 917

Nederländerna

1 917

Sverige

1 330 (1)

Förenade kungariket

6 325

EG

167 028

Norge

18 812 (2)

Färöarna

9 160 (3)
   (4)
   (5)

TAC

195 000

---

(1)  Inklusive tobisfiskar.

1

(2)  Får fiskas endast i EG-vatten i ICES-område IV.

2

(3)  Denna kvantitet får fiskas i ICES-område IV och område VIa norr om 56° 30′ N. Eventuell bifångst av blåvitling skall räknas av från kvoten för blåvitling i ICES-områdena VIa, VIb och VII.

3

(4)  1 832 ton får fångas som sill som tas i fisken med nät med en maskstorlek på mindre än 32 mm. Om kvoten på 1 832 ton sill töms ut är allt fiske med nät med en maskstorlek på mindre än 32 mm förbjudet.

4

(5)  Fångster som tas vid övervakningsfiske motsvarande 2 % av ansträngningen och upp till högst 2 500 ton får bestå av tobisfiskar.”

5

---

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 899/2007

av den 27 juli 2007

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 angående anpassning av KN-nummer för vissa ämnen som bryter ned ozonskiktet och blandningar som innehåller sådana ämnen i syfte att ta hänsyn till ändringar av Kombinerade nomenklaturen i rådets förordning (EEG) nr 2658/87

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1), särskilt artikel 6.5, och

av följande skäl:

| (1) | I Kombinerade nomenklaturen för 2007, som fastställs i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (2), ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1549/2006 (3), har KN-numren för vissa produkter ändrats. I bilaga IV till förordning (EG) nr 2037/2000 angående ämnen som bryter ned ozonskiktet och blandningar som innehåller sådana ämnen anges några av de KN-numren. Den bilagan måste därför anpassas. Eftersom det krävs många ändringar, bör bilagan av tydlighetsskäl ersättas i sin helhet. |
| --- | --- |

(1)

I Kombinerade nomenklaturen för 2007, som fastställs i rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (2), ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1549/2006 (3), har KN-numren för vissa produkter ändrats. I bilaga IV till förordning (EG) nr 2037/2000 angående ämnen som bryter ned ozonskiktet och blandningar som innehåller sådana ämnen anges några av de KN-numren. Den bilagan måste därför anpassas. Eftersom det krävs många ändringar, bör bilagan av tydlighetsskäl ersättas i sin helhet.

| (2) | Förordning (EG) nr 2037/2000 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EG) nr 2037/2000 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | Eftersom förordning (EG) nr 1549/2006 trädde i kraft den 1 januari 2007 bör den här förordningen också tillämpas från och med den dagen. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom förordning (EG) nr 1549/2006 trädde i kraft den 1 januari 2007 bör den här förordningen också tillämpas från och med den dagen.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EG) nr 2037/2000. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EG) nr 2037/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IV till förordning (EG) nr 2037/2000 skall ersättas med texten i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 244, 29.9.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 733/2007 (EUT L 169, 29.6.2007, s. 1).

2

(3)  EUT L 301, 31.10.2006, s. 1.

3

---

BILAGA

”BILAGA IV

Grupper, KN-Nummer (1) och beskrivningar avseende de ämnen som tas upp i Bilagorna I och III

| Grupp | KN-nr | Varuslag |
| --- | --- | --- |
| Grupp I | 2903 41 00 | Triklorfluormetan |
| 2903 42 00 | Diklordifluormetan |
| 2903 43 00 | Triklortrifluoretaner |
| 2903 44 10 | Diklortetrafluoretaner |
| 2903 44 90 | Klorpentafluoretan |
| Grupp II | 2903 45 10 | Klortrifluormetan |
| 2903 45 15 | Pentaklorfluoretan |
| 2903 45 20 | Tetraklordifluoretaner |
| 2903 45 25 | Heptaklorfluorpropaner |
| 2903 45 30 | Hexaklordifluorpropaner |
| 2903 45 35 | Pentaklortrifluorpropaner |
| 2903 45 40 | Tetraklortetrafluorpropaner |
| 2903 45 45 | Triklorpentafluorpropaner |
| 2903 45 50 | Diklorhexafluorpropaner |
| 2903 45 55 | Klorheptafluorpropaner |
| Grupp III | 2903 46 10 | Bromklordifluormetan |
| 2903 46 20 | Bromtrifluormetan |
| 2903 46 90 | Dibromtetrafluoretaner |
| Grupp IV | 2903 14 00 | Tetraklormetan (koltetraklorid) |
| Grupp V | 2903 19 10 | 1,1,1-Trikloretan (metylkloroform) |
| Grupp VI | 2903 39 11 | Brommetan (metylbromid) |
| Grupp VII | 2903 49 30 | Hydrobromfluormetaner, -etaner eller -propaner |
| Grupp VIII | 2903 49 10 | Hydroklorfluormetaner, -etaner eller -propaner |
| Grupp IX | ex 2903 49 80 | Bromklormetan |
| Blandningar | 3824 71 00 | Blandningar innehållande klorfluorkarboner (CFC), även innehållande klorfluorkolväten (HCFC), perfluorkarboner (PFC) eller fluorkolväten (HFC) |
| 3824 72 00 | Blandningar innehållande bromklordifluormetan, bromtrifluormetan eller dibromtetrafluoretaner |
| 3824 73 00 | Blandningar innehållande bromfluorkolväten (HBFC) |
| 3824 74 00 | Blandningar innehållande klorfluorkolväten (HCFC), även innehållande perfluorkarboner (PFC) eller fluorkolväten (HFC), men inte klorfluorkarboner (CFC) |
| 3824 75 00 | Blandningar innehållande koltetraklorid |
| 3824 76 00 | Blandningar innehållande 1,1,1-trikloretan (metylkloroform) |
| 3824 77 00 | Blandningar innehållande brommetan (metylbromid) eller bromklormetan |

Grupp

KN-nr

Varuslag

Grupp I

2903 41 00

Triklorfluormetan

2903 42 00

Diklordifluormetan

2903 43 00

Triklortrifluoretaner

2903 44 10

Diklortetrafluoretaner

2903 44 90

Klorpentafluoretan

Grupp II

2903 45 10

Klortrifluormetan

2903 45 15

Pentaklorfluoretan

2903 45 20

Tetraklordifluoretaner

2903 45 25

Heptaklorfluorpropaner

2903 45 30

Hexaklordifluorpropaner

2903 45 35

Pentaklortrifluorpropaner

2903 45 40

Tetraklortetrafluorpropaner

2903 45 45

Triklorpentafluorpropaner

2903 45 50

Diklorhexafluorpropaner

2903 45 55

Klorheptafluorpropaner

Grupp III

2903 46 10

Bromklordifluormetan

2903 46 20

Bromtrifluormetan

2903 46 90

Dibromtetrafluoretaner

Grupp IV

2903 14 00

Tetraklormetan (koltetraklorid)

Grupp V

2903 19 10

1,1,1-Trikloretan (metylkloroform)

Grupp VI

2903 39 11

Brommetan (metylbromid)

Grupp VII

2903 49 30

Hydrobromfluormetaner, -etaner eller -propaner

Grupp VIII

2903 49 10

Hydroklorfluormetaner, -etaner eller -propaner

Grupp IX

ex 2903 49 80

Bromklormetan

Blandningar

3824 71 00

Blandningar innehållande klorfluorkarboner (CFC), även innehållande klorfluorkolväten (HCFC), perfluorkarboner (PFC) eller fluorkolväten (HFC)

3824 72 00

Blandningar innehållande bromklordifluormetan, bromtrifluormetan eller dibromtetrafluoretaner

3824 73 00

Blandningar innehållande bromfluorkolväten (HBFC)

3824 74 00

Blandningar innehållande klorfluorkolväten (HCFC), även innehållande perfluorkarboner (PFC) eller fluorkolväten (HFC), men inte klorfluorkarboner (CFC)

3824 75 00

Blandningar innehållande koltetraklorid

3824 76 00

Blandningar innehållande 1,1,1-trikloretan (metylkloroform)

3824 77 00

Blandningar innehållande brommetan (metylbromid) eller bromklormetan

---

(1)  Om det står ’ex’ före ett KN-nummer kan även andra ämnen än de som anges i kolumnen ’Varuslag’ omfattas av den underrubriken.”

1

---

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/26

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 900/2007

av den 27 juli 2007

om en stående anbudsinfordran till och med utgången av regleringsåret 2007/2008 för fastställande av exportbidrag för vitsocker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artiklarna 23.4 och 40.1 g, och

av följande skäl:

| (1) | Med tanke på situationen på marknaden för socker i gemenskapen och i världen, bör det öppnas en stående anbudsinfordran för export av vitsocker till och med utgången av regleringsåret 2007/08, vilken skall göra det möjligt att fastställa exportbidrag även om det skulle förekomma fluktuationer i fråga om världsmarknadspriserna på socker. |
| --- | --- |

(1)

Med tanke på situationen på marknaden för socker i gemenskapen och i världen, bör det öppnas en stående anbudsinfordran för export av vitsocker till och med utgången av regleringsåret 2007/08, vilken skall göra det möjligt att fastställa exportbidrag även om det skulle förekomma fluktuationer i fråga om världsmarknadspriserna på socker.

| (2) | De allmänna bestämmelser för anbudsförfarande för fastställande av exportbidrag för socker som fastställs i artikel 32 i förordning (EG) nr 318/2006 bör tillämpas. |
| --- | --- |

(2)

De allmänna bestämmelser för anbudsförfarande för fastställande av exportbidrag för socker som fastställs i artikel 32 i förordning (EG) nr 318/2006 bör tillämpas.

| (3) | För att undvika missbruk i form av återimport eller återinförsel till gemenskapen av produkter från sockersektorn för vilka exportbidrag har betalats ut, bör inget exportbidrag fastställas för länderna på Västbalkan. |
| --- | --- |

(3)

För att undvika missbruk i form av återimport eller återinförsel till gemenskapen av produkter från sockersektorn för vilka exportbidrag har betalats ut, bör inget exportbidrag fastställas för länderna på Västbalkan.

| (4) | I enlighet med artiklarna 32 och 33 i förordning (EG) nr 318/2006 får det fastställas exportbidrag för att utjämna skillnaden i fråga om konkurrenskraft mellan gemenskapens export och tredjeländers export. Gemenskapens export till vissa närliggande destinationer och till tredjeländer som beviljar gemenskapsprodukter förmånsbehandling vid import har för närvarande en särskilt gynnsam konkurrensposition. Exportbidragen till dessa destinationer bör därför avskaffas. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artiklarna 32 och 33 i förordning (EG) nr 318/2006 får det fastställas exportbidrag för att utjämna skillnaden i fråga om konkurrenskraft mellan gemenskapens export och tredjeländers export. Gemenskapens export till vissa närliggande destinationer och till tredjeländer som beviljar gemenskapsprodukter förmånsbehandling vid import har för närvarande en särskilt gynnsam konkurrensposition. Exportbidragen till dessa destinationer bör därför avskaffas.

| (5) | Med tanke på förfarandets specifika karaktär förefaller det nödvändigt att fastställa lämpliga bestämmelser för de exportlicenser som utfärdas enligt den stående anbudsinfordran, särskilt när det gäller fristen för utfärdandet, giltighetstiden, säkerhetsbeloppet samt den kvantitet som omfattas av exportkrav enligt licensen. Bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (2) och i kommissionens förordning (EEG) nr 120/89 av den 19 januari 1989 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för exportpålagor på jordbruksprodukter (3) bör emellertid fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på förfarandets specifika karaktär förefaller det nödvändigt att fastställa lämpliga bestämmelser för de exportlicenser som utfärdas enligt den stående anbudsinfordran, särskilt när det gäller fristen för utfärdandet, giltighetstiden, säkerhetsbeloppet samt den kvantitet som omfattas av exportkrav enligt licensen. Bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (2) och i kommissionens förordning (EEG) nr 120/89 av den 19 januari 1989 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för exportpålagor på jordbruksprodukter (3) bör emellertid fortsätta att gälla.

| (6) | Bestämmelserna i den här förordningen ersätter, när det gäller delanbudsinfordringarna från och med augusti månad 2007, bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 958/2006 av den 28 juni 2006 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2006/07 för fastställande av exportbidrag för vitsocker (4). För öppenhetens skull och för att skapa ett entydigt rättsläge, bör nämnda förordning därför upphöra att gälla från och med den 1 augusti 2007. |
| --- | --- |

(6)

Bestämmelserna i den här förordningen ersätter, när det gäller delanbudsinfordringarna från och med augusti månad 2007, bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 958/2006 av den 28 juni 2006 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2006/07 för fastställande av exportbidrag för vitsocker (4). För öppenhetens skull och för att skapa ett entydigt rättsläge, bör nämnda förordning därför upphöra att gälla från och med den 1 augusti 2007.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En stående anbudsinfordran skall inledas för fastställande av bidrag vid export av vitsocker enligt KN-nummer 1701 99 10 för samtliga destinationer med undantag av Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Heliga stolen (Vatikanstaten), Liechtenstein, kommunerna Livigno och Campione d'Italia, Helgoland, Grönland, Färöarna, de områden i Cypern där Republiken Cyperns regering inte utövar den faktiska kontrollen, Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien (5), Montenegro och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Under denna stående anbudsinfordrans giltighetstid skall delanbudsinfordringar inledas.

2.   Den stående anbudsinfordran skall vara öppen fram till och med den 25 september 2008.

Artikel 2

1.   Meddelandet om anbudsinfordran skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. På grundval av detta skall medlemsstaterna sedan sammanställa ett meddelande om anbudsinfordran som de får offentliggöra eller låta offentliggöra någon annanstans.

2.   I meddelandet skall särskilt villkoren för anbudsinfordran anges.

3.   Meddelandet får ändras under den stående anbudsinfordrans giltighetstid. Det skall ändras om villkoren för anbudsinfordran ändras under giltighetstiden.

Artikel 3

1.   Tidsfristen för inlämnande av anbud för den första delanbudsinfordran

| a) | inleds den 1 augusti 2007, och |
| --- | --- |

a)

inleds den 1 augusti 2007, och

| b) | löper ut den 9 augusti 2007 klockan 10.00, lokal tid i Bryssel. |
| --- | --- |

b)

löper ut den 9 augusti 2007 klockan 10.00, lokal tid i Bryssel.

2.   För påföljande delanbudsinfordringar får anbud lämnas in

| a) | från och med den första arbetsdagen efter det att tidsfristen för den föregående delanbudsinfordran löpt ut |
| --- | --- |

a)

från och med den första arbetsdagen efter det att tidsfristen för den föregående delanbudsinfordran löpt ut

| b) | fram till och med följande datum klockan 10.00, lokal tid i Bryssel:






  — | 30 augusti 2007, |
| --- | --- | --- |

b)

fram till och med följande datum klockan 10.00, lokal tid i Bryssel:

—

30 augusti 2007,

| — | 13 och 27 september 2007, |
| --- | --- |

—

13 och 27 september 2007,

| — | 11 och 25 oktober 2007, |
| --- | --- |

—

11 och 25 oktober 2007,

| — | 8 och 22 november 2007, |
| --- | --- |

—

8 och 22 november 2007,

| — | 6 och 20 december 2007, |
| --- | --- |

—

6 och 20 december 2007,

| — | 10 och 31 januari 2008, |
| --- | --- |

—

10 och 31 januari 2008,

| — | 14 och 28 februari 2008, |
| --- | --- |

—

14 och 28 februari 2008,

| — | 13 och 27 mars 2008, |
| --- | --- |

—

13 och 27 mars 2008,

| — | 10 och 24 april 2008, |
| --- | --- |

—

10 och 24 april 2008,

| — | 8 och 29 maj 2008, |
| --- | --- |

—

8 och 29 maj 2008,

| — | 12 och 26 juni 2008, |
| --- | --- |

—

12 och 26 juni 2008,

| — | 10 och 24 juli 2008, |
| --- | --- |

—

10 och 24 juli 2008,

| — | 7 och 28 augusti 2008 |
| --- | --- |

—

7 och 28 augusti 2008

| — | 11 och 25 september 2008. |
| --- | --- |

—

11 och 25 september 2008.

Artikel 4

1.   Anbud i denna anbudsinfordran skall sändas till det behöriga organet i en medlemsstat per fax eller e-post, under förutsättning att det behöriga organet godtar dessa former av sändning.

Medlemsstatens behöriga myndigheter får kräva att elektroniska anbud är försedda med en sådan avancerad elektronisk signatur som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/93/EG (6).

2.   Ett anbud är giltigt endast om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Anbudet innehåller följande uppgifter:






  i) | Det förfarande som anbudet och delanbudsförfarandet hänvisar till (nr 1/2007). |
| --- | --- | --- |

a)

Anbudet innehåller följande uppgifter:

i)

Det förfarande som anbudet och delanbudsförfarandet hänvisar till (nr 1/2007).

| ii) | Anbudsgivarens namn, adress och momsnummer. |
| --- | --- |

ii)

Anbudsgivarens namn, adress och momsnummer.

| iii) | Den kvantitet vitsocker som skall exporteras. |
| --- | --- |

iii)

Den kvantitet vitsocker som skall exporteras.

| iv) | Exportbidragsbeloppet per 100 kg vitsocker, uttryckt i euro med tre decimaler. |
| --- | --- |

iv)

Exportbidragsbeloppet per 100 kg vitsocker, uttryckt i euro med tre decimaler.

| v) | Det belopp som i enlighet med artikel 5.1 skall ställas som säkerhet för den kvantitet socker som avses i led iii, uttryckt i den medlemsstats valuta där anbudet lämnas in. |
| --- | --- |

v)

Det belopp som i enlighet med artikel 5.1 skall ställas som säkerhet för den kvantitet socker som avses i led iii, uttryckt i den medlemsstats valuta där anbudet lämnas in.

| b) | Bevis om att anbudsgivaren har ställt den säkerhet som anges i anbudet läggs fram före utgången av tidsfristen för inlämnande av anbud. |
| --- | --- |

b)

Bevis om att anbudsgivaren har ställt den säkerhet som anges i anbudet läggs fram före utgången av tidsfristen för inlämnande av anbud.

| c) | Den kvantitet som skall exporteras uppgår till minst 250 ton vitsocker. |
| --- | --- |

c)

Den kvantitet som skall exporteras uppgår till minst 250 ton vitsocker.

| d) | Anbudet innehåller en förklaring från anbudsgivaren där denne, om anbudet antas, förbinder sig att inom den tidsfrist som anges i artikel 11.2 andra stycket ansöka om exportlicens(er) för de kvantiteter vitsocker som skall exporteras. |
| --- | --- |

d)

Anbudet innehåller en förklaring från anbudsgivaren där denne, om anbudet antas, förbinder sig att inom den tidsfrist som anges i artikel 11.2 andra stycket ansöka om exportlicens(er) för de kvantiteter vitsocker som skall exporteras.

| e) | Anbudet innehåller en försäkran från anbudsgivaren som intygar att den vara som skall exporteras är vitsocker av sund, god och marknadsmässig kvalitet som omfattas av KN-nummer 1701 99 10. |
| --- | --- |

e)

Anbudet innehåller en försäkran från anbudsgivaren som intygar att den vara som skall exporteras är vitsocker av sund, god och marknadsmässig kvalitet som omfattas av KN-nummer 1701 99 10.

| f) | Anbudet innehåller en förklaring från anbudsgivaren att denne, om anbudet antas, förbinder sig






  i) | att komplettera säkerheten genom att betala det belopp som anges i artikel 12.3, om den skyldighet att exportera som följer av den exportlicens som avses i artikel 11.2 inte fullgörs, |
| --- | --- | --- |

f)

Anbudet innehåller en förklaring från anbudsgivaren att denne, om anbudet antas, förbinder sig

i)

att komplettera säkerheten genom att betala det belopp som anges i artikel 12.3, om den skyldighet att exportera som följer av den exportlicens som avses i artikel 11.2 inte fullgörs,

| ii) | att inom 30 dagar efter det att exportlicensen har upphört att gälla informera det organ som utfärdade exportlicensen om den kvantitet eller de kvantiteter för vilka licensen inte har utnyttjats. |
| --- | --- |

ii)

att inom 30 dagar efter det att exportlicensen har upphört att gälla informera det organ som utfärdade exportlicensen om den kvantitet eller de kvantiteter för vilka licensen inte har utnyttjats.

3.   Ett anbud som inte lämnas i enlighet med bestämmelserna i punkterna 1 och 2 eller som innehåller andra villkor än de som anges i denna anbudsinfordran skall inte tas emot.

4.   Ett inlämnat anbud får inte dras tillbaka.

5.   Det får i anbudet anges att det endast skall betraktas som inlämnat om ett av följande villkor, eller båda, är uppfyllda:

| a) | Ett beslut om det maximala exportbidragsbeloppet fattas den dag då tidsfristen för inlämnande av de aktuella anbuden löper ut. |
| --- | --- |

a)

Ett beslut om det maximala exportbidragsbeloppet fattas den dag då tidsfristen för inlämnande av de aktuella anbuden löper ut.

| b) | Tilldelningen avser hela eller en viss del av den kvantitet som erbjuds. |
| --- | --- |

b)

Tilldelningen avser hela eller en viss del av den kvantitet som erbjuds.

Artikel 5

1.   Varje anbudsgivare skall ställa en säkerhet om 11 euro per 100 kg vitsocker som skall exporteras enligt denna anbudsinfordran.

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 12.3 skall denna säkerhet övergå till att utgöra säkerhet för exportlicensen då den ansökan som avses i artikel 11.2 lämnas in.

2.   Den säkerhet som avses i punkt 1 får efter anbudsgivarens val ställas antingen kontant eller i form av en garanti från ett institut som uppfyller de kriterier som fastställs av den medlemsstat i vilken anbudet lämnas.

3.   Den säkerhet som avses i punkt 1 skall frisläppas enligt följande:

| a) | För anbudsgivare: för den kvantitet för vilken deras anbud inte har antagits. |
| --- | --- |

a)

För anbudsgivare: för den kvantitet för vilken deras anbud inte har antagits.

| b) | För anbudstagare som inte har ansökt om exportlicens inom den tidsfrist som avses i artikel 11.2 andra stycket: med 10 euro per 100 kg vitsocker. |
| --- | --- |

b)

För anbudstagare som inte har ansökt om exportlicens inom den tidsfrist som avses i artikel 11.2 andra stycket: med 10 euro per 100 kg vitsocker.

| c) | För anbudstagare för vilka den kvantitet för vilken de enligt artikel 31 b och artikel 32.1 b i i förordning (EG) nr 1291/2000 har fullgjort den exportskyldighet som följer av den exportlicens som avses i artikel 11.2 i den här förordningen: i enlighet med de villkor som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1291/2000. |
| --- | --- |

c)

För anbudstagare för vilka den kvantitet för vilken de enligt artikel 31 b och artikel 32.1 b i i förordning (EG) nr 1291/2000 har fullgjort den exportskyldighet som följer av den exportlicens som avses i artikel 11.2 i den här förordningen: i enlighet med de villkor som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1291/2000.

I det fall som avses i första stycket led b, skall den del av säkerheten som kan frisläppas i förekommande fall minskas med skillnaden mellan det maximala exportbidrag som fastställts för den aktuella delanbudsinfordran och det maximala exportbidrag som fastställts för nästföljande delanbudsinfordran, förutsatt att det senare beloppet är högre än det första.

Utom vid force majeure skall den del av säkerheten eller den säkerhet som inte frisläpps vara förverkad med avseende på den kvantitet socker för vilken motsvarande skyldigheter inte har uppfyllts.

4.   Vid force majeure skall den berörda medlemsstatens behöriga myndighet vidta de åtgärder för att frisläppa säkerheten som den anser nödvändiga med hänsyn till de omständigheter som den berörda parten åberopar.

Artikel 6

1.   Anbuden skall granskas i enrum av den berörda myndigheten. De personer som deltar i granskningen skall ha tystnadsplikt.

2.   Förutsatt att de är godtagbara skall de anbud som lämnas enligt bestämmelserna i den här förordningen översändas anonymt av medlemsstaterna till kommissionen och de skall inkomma till kommissionen senast en timme och trettio minuter efter utgången av tidsfristen för veckoinlämnandet av anbud enligt vad som anges i meddelandet om anbudsinfordran.

Om inga anbud har lämnats in skall medlemsstaterna informera kommissionen om detta inom samma tidsfrist.

Artikel 7

1.   Efter det att samtliga mottagna anbud har granskats får en högsta kvantitet fastställas per delanbudsinfordran.

2.   Beslut får fattas om att ingen tilldelning kommer att ske i samband med en viss delanbudsinfordran.

Artikel 8

1.   Om kommissionen beslutar att tilldelning skall ske i samband med en delanbudsinfordran, skall den fastställa det maximala exportbidragsbeloppet i enlighet med det förfarande som avses i artikel 39.2 i förordning 318/2006. Beloppet skall fastställas med hänsyn till marknadsläget och den utveckling som kan förutses på sockermarknaden i gemenskapen och i världen.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9 skall kontrakt tilldelas den eller de anbudsgivare vars anbud är lika med eller lägre än det maximala exportbidragsbeloppet.

Artikel 9

1.   När en maximal kvantitet fastställts för en delanbudsinfordran skall kontrakt tilldelas den anbudsgivare som i sitt anbud anger lägst exportbidrag. Om den maximala kvantiteten inte uttöms helt genom detta anbud, skall kontrakt tilldelas andra anbudsgivare i stigande ordning med utgångspunkt i lägsta anbudsstorlek, till dess hela nämnda kvantitet har uttömts.

2.   Om kontrakt tilldelas en bestämd anbudsgivare i enlighet med bestämmelserna i punkt 1 och detta medför att den maximala kvantiteten överskrids, skall kontraktet dock begränsas till att omfatta enbart den tillgängliga kvantiteten. Anbud där samma exportbidrag anges och där ett godkännande av hela kvantiteterna skulle leda till överskridande av maximikvantiteten, skall beaktas på något av följande sätt:

| a) | genom fördelning mellan de berörda anbudsgivarna i proportion till den totala kvantiteten i varje anbud, |
| --- | --- |

a)

genom fördelning mellan de berörda anbudsgivarna i proportion till den totala kvantiteten i varje anbud,

| b) | genom fördelning mellan de berörda anbudsgivarna, med angivande av en maximal kvantitet som fastställs för var och en av dem, eller |
| --- | --- |

b)

genom fördelning mellan de berörda anbudsgivarna, med angivande av en maximal kvantitet som fastställs för var och en av dem, eller

| c) | genom lottning. |
| --- | --- |

c)

genom lottning.

Artikel 10

1.   Den berörda medlemsstatens behöriga myndighet skall utan dröjsmål meddela samtliga anbudsgivare resultatet av anbudsförfarandet. Därutöver skall myndigheten skicka en förklaring om tilldelning till anbudsgivare vars anbud har antagits.

2.   I förklaringen om tilldelningen skall åtminstone följande anges:

| a) | Det förfarande som anbudet avser. |
| --- | --- |

a)

Det förfarande som anbudet avser.

| b) | Den kvantitet vitsocker som skall exporteras. |
| --- | --- |

b)

Den kvantitet vitsocker som skall exporteras.

| c) | Det exportbidragsbelopp, uttryckt i euro, som kommer beviljas per 100 kg vitsocker av den kvantitet som avses i led b. |
| --- | --- |

c)

Det exportbidragsbelopp, uttryckt i euro, som kommer beviljas per 100 kg vitsocker av den kvantitet som avses i led b.

Artikel 11

1.   Anbudstagaren har rätt att, på de villkor som avses i punkt 2 och för den kvantitet som tilldelats, få en exportlicens som anger det exportbidrag som avses i hans anbud.

2.   Anbudstagaren har skyldighet att, i enlighet med relevanta bestämmelser i förordning (EG) nr 1291/2000, lämna in en ansökan om exportlicens för den kvantitet som tilldelats; denna ansökan får inte dras tillbaka, genom undantag från artikel 12 i förordning (EEG) nr 120/89.

Ansökan skall lämnas in senast

| a) | den sista arbetsdagen före den dag då följande veckas delanbudsinfordran skall äga rum, |
| --- | --- |

a)

den sista arbetsdagen före den dag då följande veckas delanbudsinfordran skall äga rum,

| b) | den sista arbetsdagen följande vecka, om ingen delanbudsinfordran skall äga rum den veckan. |
| --- | --- |

b)

den sista arbetsdagen följande vecka, om ingen delanbudsinfordran skall äga rum den veckan.

3.   Anbudstagaren har skyldighet att exportera den kvantitet för vilken anbud har lämnats in och, om denna skyldighet inte uppfyllts, att betala det belopp som avses i artikel 12.3.

4.   Den rättighet och de skyldigheter som avses i punkterna 1, 2 och 3 får inte överlåtas.

Artikel 12

1.   För att fastställa licensens giltighetstid skall artikel 23.1 i förordning (EG) nr 1291/2000 tillämpas.

2.   De exportlicenser som utfärdas i samband med en delanbudsinfordran skall vara giltiga från och med dagen för utfärdandet till och med utgången av den femte månaden efter den månad då delanbudsinfordran genomfördes.

3.   Utom vid force majeure skall licensinnehavaren betala ett fastställt belopp till den behöriga myndigheten för den kvantitet för vilken den exportskyldighet som följer av exportlicensen enligt artikel 11.2 inte har uppfyllts, om den säkerhet som avses i artikel 5.1 är lägre än skillnaden mellan det exportbidrag som avses i artikel 33.2 a i förordning (EG) nr 318/2006 och som gällde licensens sista giltighetsdag och det exportbidrag som anges i nämnda licens.

Det belopp enligt första stycket som skall betalas, skall vara lika med skillnaden mellan den skillnad som avses i första stycket och den säkerhet som avses i artikel 5.1.

Artikel 13

Förordning (EG) nr 958/2006 skall upphöra att gälla med verkan från och med den 1 augusti 2007.

Artikel 14

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 247/2007 (EUT L 69, 9.3.2007, s. 3).

1

(2)  EGT L 152, 24.6.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2006 (EUT L 365, 21.12.2006, s. 52).

2

(3)  EGT L 16, 20.1.1989, s. 19. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1847/2006 (EUT L 355, 15.12.2006, s. 21).

3

(4)  EUT L 175, 29.6.2006, s. 49. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 203/2007 (EUT L 61, 28.2.2007, s. 2).

4

(5)  Inbegripet Kosovo, under Förenta nationernas ledning, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244 av den 10 juni 1999.

5

(6)  EGT L 13, 19.1.2000, s. 12.

6

---

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 901/2007

av den 27 juli 2007

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell.

| (4) | Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen( (2), under en period av tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen( (2), under en period av tre månader.

| (5) | Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(5)

Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i den bifogade tabellen skall i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i samma tabell.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter och som inte stämmer överens med de rättigheter som fastställs i denna förordning kan fortfarande åberopas enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av tre månader.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Danuta HÜBNER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 733/2007 (EGT L 169, 29.6.2007, s. 1).

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EGT L 363, 20.12.2006, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Vara bestående av de avskurna, jästa och torkade bladen och skottspetsarna av rooibosbuske (Aspalathus linearis), också känd som ”röd buske”.
  Efter skörd skärs de gröna bladen och skottspetsarna i bitar med en längd på 2–5 mm. Dessa krossas, jäses och torkas sedan.
  Varan används i huvudsak till att bereda örtteer. | 1212 99 70 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 1212, 1212 99 och 1212 99 70.
  Klassificering enligt HS-nummer 1211 är utesluten eftersom varan inte huvudsakligen används för de syften som anges i detta nummer (”... som används främst för framställning av parfymeringsmedel, för farmaceutiskt bruk eller för insektsbekämpning, svampbekämpning eller liknande ändamål”).
  Varan måste alltså klassificeras som en övrig vegetabilisk produkt som främst används som livsmedel, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans, enligt nummer 1212. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

Vara bestående av de avskurna, jästa och torkade bladen och skottspetsarna av rooibosbuske (Aspalathus linearis), också känd som ”röd buske”.

Efter skörd skärs de gröna bladen och skottspetsarna i bitar med en längd på 2–5 mm. Dessa krossas, jäses och torkas sedan.

Varan används i huvudsak till att bereda örtteer.

1212 99 70

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 1212, 1212 99 och 1212 99 70.

Klassificering enligt HS-nummer 1211 är utesluten eftersom varan inte huvudsakligen används för de syften som anges i detta nummer (”... som används främst för framställning av parfymeringsmedel, för farmaceutiskt bruk eller för insektsbekämpning, svampbekämpning eller liknande ändamål”).

Varan måste alltså klassificeras som en övrig vegetabilisk produkt som främst används som livsmedel, inte nämnd eller inbegripen någon annanstans, enligt nummer 1212.

---

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 902/2007

av den 27 juli 2007

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tilllämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tilllämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell.

| (4) | Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av tre månader.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i den bifogade tabellen skall i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i samma tabell.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter och som inte stämmer överens med de rättigheter som fastställs i denna förordning kan fortfarande åberopas enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av tre månader.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Danuta HÜBNER

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 733/2007 (EUT L 169, 29.6.2007, s. 1).

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Hela vitlökshuvuden (Allium sativum) som har en temperatur på mellan 0 °C och – 5 °C men inte är genomfrysta. | 0703 20 00 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 0703 och 0703 20 00.
  Produkten omfattas inte av nummer 0710 eftersom den inte är ”fryst” i den mening som avses i kapitel 7 (se även de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 7, Allmänna anvisningar, tredje stycket).
  Produkten skall därför klassificeras enligt nummer 0703 som kyld vitlök. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

Hela vitlökshuvuden (Allium sativum) som har en temperatur på mellan 0 °C och – 5 °C men inte är genomfrysta.

0703 20 00

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 0703 och 0703 20 00.

Produkten omfattas inte av nummer 0710 eftersom den inte är ”fryst” i den mening som avses i kapitel 7 (se även de förklarande anmärkningarna till HS, kapitel 7, Allmänna anvisningar, tredje stycket).

Produkten skall därför klassificeras enligt nummer 0703 som kyld vitlök.

---

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 903/2007

av den 27 juli 2007

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tilllämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tilllämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell.

| (4) | Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av tre månader.

| (5) | Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(5)

Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i den bifogade tabellen skall i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i samma tabell.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter och som inte stämmer överens med de rättigheter som fastställs i denna förordning kan fortfarande åberopas enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av tre månader.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Franco FRATTINI

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 733/2007 (EUT L 169, 29.6.2007, s. 1).

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varuslag | Klassificering
  (KN-nr) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Platta blad (32 mm x 21 mm) bestående av (i viktprocent):






  natriumalginat | 24-32 |
| maltodextrin | 20-28 |
| smakämnen | 5-15 |
| vatten | 5-15 |
| karragenan | 5-15 |
| mikrokristallinisk cellulosa | 4-10 |
| glycerin | 4-10 |

Varuslag

Klassificering

(KN-nr)

Motivering

(1)

(2)

(3)

Platta blad (32 mm x 21 mm) bestående av (i viktprocent):

natriumalginat

24-32

maltodextrin

20-28

smakämnen

5-15

vatten

5-15

karragenan

5-15

mikrokristallinisk cellulosa

4-10

glycerin

4-10

lecitin, aspartam, natriumsackarinat, acesulfam K, neohesperidin DC, färgämnet E102, färgämnet E133.

Produkten saluförs som ”blad för frisk andedräkt” som löses upp på tungan.

2106 90 98

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-numren 2106, 2106 90 och 2106 90 98.

Produkten kan inte klassificeras under nummer 3306 som preparat för munhygien eftersom den inte innehåller någon särskild ingrediens som hjälper till att hålla munhålan ren.

Produkten ska klassificeras som en beredning för livsmedelsändamål i den mening som avses i nummer 2106 eftersom den innehåller ämnen med näringsvärde (se även förklarande anmärkning till HS, nummer 2106 första stycket A och andra stycket B, punkt 9.

---

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 904/2007

av den 27 juli 2007

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell.

| (4) | Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av tre månader.

| (5) | Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(5)

Tullkodexkommittén har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i den bifogade tabellen skall i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i samma tabell.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter och som inte stämmer överens med de rättigheter som fastställs i denna förordning kan fortfarande åberopas enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av tre månader.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Franco FRATTINI

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 733/2007 (EUT L 169, 29.6.2007, s. 1).

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

2

---

BILAGA

| Varuslag | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| BlockostarOst i form av block av pasta filata-typ framställs genom att rennin och termofila bakterier (t.ex. Streptococcus thermophilus) tillsätts i mjölk. Vasslen tappas av när ostkornen har stelnat. Ostmassan värms därefter upp till ungefär 80 °C. Den knådas och sträcks för att få en trådig struktur. Produkten delas sedan upp i block av passande storlek (1–3 kg) och saltas.
  Osten förpackas i folie för att mogna och lagras efter tillverkningen i en till två veckor vid låg temperatur (2–4 °C).
  Osten har följande sammansättning (i viktprocent):






  Torrsubstans | 54,2 |
| Total fetthalt | 23,3 |
| Fetthalt i torrsubstansen | 43,0 |
| Vattenhalt i den fettfria torrsubstansen | 59,7 |

Varuslag

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

BlockostarOst i form av block av pasta filata-typ framställs genom att rennin och termofila bakterier (t.ex. Streptococcus thermophilus) tillsätts i mjölk. Vasslen tappas av när ostkornen har stelnat. Ostmassan värms därefter upp till ungefär 80 °C. Den knådas och sträcks för att få en trådig struktur. Produkten delas sedan upp i block av passande storlek (1–3 kg) och saltas.

Osten förpackas i folie för att mogna och lagras efter tillverkningen i en till två veckor vid låg temperatur (2–4 °C).

Osten har följande sammansättning (i viktprocent):

Torrsubstans

54,2

Total fetthalt

23,3

Fetthalt i torrsubstansen

43,0

Vattenhalt i den fettfria torrsubstansen

59,7

Osten har en mild, smörig och lätt saltad smak. Den används bl.a. som pizzaost.

0406 10 20

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen och av texten till KN-nummer 0406, 0406 10 och 0406 10 20.

Produkten har samma objektiva kännetecken och egenskaper som färsk ost, framför allt när det gäller sammansättning, utseende och smak, och kan konsumeras kort tid efter framställningen (förklarande anmärkning till HS, nummer 0406 första stycket punkt 1).

Den kan därför inte klassificeras under KN-nummer 0406 90, som hänvisar till ”annan ost” än den som omfattas av föregående KN-nummer.

---

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/39

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 905/2007

av den 27 juli 2007

om fastställande av det lägsta försäljningspriset på smör inom den 68:e enskilda anbudsinfordran som utlysts inom ramen för den stående anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2771/1999

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 10c, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 21 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2) har interventionsorganen bjudit ut vissa kvantiteter smör som de innehar till försäljning genom stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 21 i kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2) har interventionsorganen bjudit ut vissa kvantiteter smör som de innehar till försäljning genom stående anbudsinfordran.

| (2) | Mot bakgrund av de anbud som mottagits inom ramen för varje enskild anbudsinfordran måste det fastställas ett lägsta försäljningspris eller fattas ett beslut om att det inte skall tilldelas några kvantiteter, i enlighet med artikel 24a i förordning (EG) nr 2771/1999. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av de anbud som mottagits inom ramen för varje enskild anbudsinfordran måste det fastställas ett lägsta försäljningspris eller fattas ett beslut om att det inte skall tilldelas några kvantiteter, i enlighet med artikel 24a i förordning (EG) nr 2771/1999.

| (3) | På grundval av de anbud som mottagits bör det fastställas ett lägsta försäljningspris. |
| --- | --- |

(3)

På grundval av de anbud som mottagits bör det fastställas ett lägsta försäljningspris.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inom den 68:e enskilda anbudsinfordran enligt förordning (EG) nr 2771/1999, för vilken tidsfristen för inlämnande av anbud löpte ut den 24 juli 2007, skall det lägsta försäljningspriset på smör vara 200,00 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 juli 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 333, 24.12.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 688/2007 (EUT L 159, 20.6.2007, s. 36).

2

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/40

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 september 2006

om ett förfarande enligt artikel 81 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

(Ärende nr COMP/F/38.456 – Bitumen [Nederländerna])

[delgivet med nr K(2006) 4090]

(Endast de engelska, franska, nederländska och tyska texterna är giltiga)

(2007/534/EG)

1.   SAMMANFATTNING AV ÖVERTRÄDELSEN

| (1) | Mottagarna av detta beslut deltog i en enda och fortlöpande överträdelse av artikel 81 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen som bestod av fastställande av priser på vägbitumen i Nederländerna. |
| --- | --- |

(1)

Mottagarna av detta beslut deltog i en enda och fortlöpande överträdelse av artikel 81 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen som bestod av fastställande av priser på vägbitumen i Nederländerna.

1.1   Vägbitumensektorn

| (2) | Bitumen är en biprodukt som uppstår vid framställning av bränsle. Bitumen framställs vanligtvis vid destillering av särskilda tunga råoljor. Vid användning av olika sorters råoljor och raffinaderiformer framställs olika typer av bitumen, vilka ytterligare kan modifieras genom tillsats av polymerer som ökar prestandan. Bitumen används i huvudsak vid framställning av asfalt, där det används som ett bindemedel som binder samman övriga material. Resten av bitumenproduktionen används i olika industriella tillämpningar. |
| --- | --- |

(2)

Bitumen är en biprodukt som uppstår vid framställning av bränsle. Bitumen framställs vanligtvis vid destillering av särskilda tunga råoljor. Vid användning av olika sorters råoljor och raffinaderiformer framställs olika typer av bitumen, vilka ytterligare kan modifieras genom tillsats av polymerer som ökar prestandan. Bitumen används i huvudsak vid framställning av asfalt, där det används som ett bindemedel som binder samman övriga material. Resten av bitumenproduktionen används i olika industriella tillämpningar.

| (3) | Den produkt som är föremål för detta beslut är all bitumen som används för vägbyggnad och liknande tillämpningar. Den kallas också penetrationsbitumen, beläggningsbitumen eller asfaltbitumen. Den kallas nedan vägbitumen. |
| --- | --- |

(3)

Den produkt som är föremål för detta beslut är all bitumen som används för vägbyggnad och liknande tillämpningar. Den kallas också penetrationsbitumen, beläggningsbitumen eller asfaltbitumen. Den kallas nedan vägbitumen.

| (4) | Undersökningen visade att kartellen omfattade Nederländernas territorium. Storleken beräknades till cirka 62 miljoner euro 2001, det sista hela året då överträdelsen pågick. Ett särdrag när det gäller arrangemangen är att inte bara säljarna samverkade, vilket vanligtvis är fallet, utan att säljare och köpare samverkade tillsammans. Åtta av nio leverantörer av vägbitumen och de sex (numera fem) största vägbyggnadsföretagen, som köper produkten, deltog i kartellen. |
| --- | --- |

(4)

Undersökningen visade att kartellen omfattade Nederländernas territorium. Storleken beräknades till cirka 62 miljoner euro 2001, det sista hela året då överträdelsen pågick. Ett särdrag när det gäller arrangemangen är att inte bara säljarna samverkade, vilket vanligtvis är fallet, utan att säljare och köpare samverkade tillsammans. Åtta av nio leverantörer av vägbitumen och de sex (numera fem) största vägbyggnadsföretagen, som köper produkten, deltog i kartellen.

| (5) | De mottagare av beslutet som nämns nedan deltog i en enda och fortlöpande överträdelse av artikel 81 i EG-fördraget som omfattade Nederländernas territorium och som främst kännetecknades av att leverantörer och köpare kom överens om priser och rabatter för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(5)

De mottagare av beslutet som nämns nedan deltog i en enda och fortlöpande överträdelse av artikel 81 i EG-fördraget som omfattade Nederländernas territorium och som främst kännetecknades av att leverantörer och köpare kom överens om priser och rabatter för den berörda produkten.

1.2   Mottagarna av beslutet och överträdelsens varaktighet

| (6) | De företag, och deras juridiska personer, som har deltagit i överträdelsen (en del av dem hålls ansvariga i egenskap av moderbolag) är följande för de perioder som anges. Observera att för vissa företag är mer än en juridisk person mottagare av beslutet: | Leverantörer:








  a) | BP: BP plc från den 1 april 1994 till den 15 april 2002, BP Nederland BV från den 1 april 1994 till den 1 januari 2000 och BP Refining & Petrochemicals GmbH från den 31 december 1999 till den 15 april 2002. |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

De företag, och deras juridiska personer, som har deltagit i överträdelsen (en del av dem hålls ansvariga i egenskap av moderbolag) är följande för de perioder som anges. Observera att för vissa företag är mer än en juridisk person mottagare av beslutet:

Leverantörer:

a)

BP: BP plc från den 1 april 1994 till den 15 april 2002, BP Nederland BV från den 1 april 1994 till den 1 januari 2000 och BP Refining & Petrochemicals GmbH från den 31 december 1999 till den 15 april 2002.

| b) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV och Esha Port Services Amsterdam BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

b)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV och Esha Port Services Amsterdam BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

| c) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002 och Sideron Industrial Development BV från den 1 januari 2000 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

c)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002 och Sideron Industrial Development BV från den 1 januari 2000 till den 15 april 2002.

| d) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd och Kuwait Petroleum (Nederland) BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

d)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd och Kuwait Petroleum (Nederland) BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

| e) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum och Nynäs Belgium AB från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

e)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum och Nynäs Belgium AB från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

| f) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport och Trading Company Ltd och Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

f)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport och Trading Company Ltd och Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

| g) | Total: Total Nederland NV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002 och Total SA från den 1 november 1999 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

g)

Total: Total Nederland NV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002 och Total SA från den 1 november 1999 till den 15 april 2002.

| h) | Wintershall: Wintershall AG från den 1 april 1994 till den 31 december 1999. |
| --- | --- |

h)

Wintershall: Wintershall AG från den 1 april 1994 till den 31 december 1999.

| | Köpare:








  i) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV och Ballast Nedam Infra BV från den 21 juni 1996 till den 15 april 2002. |
| --- | --- | --- |

Köpare:

i)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV och Ballast Nedam Infra BV från den 21 juni 1996 till den 15 april 2002.

| j) | BAM: BAM NBM Wegenbouw BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002 och Koninklijke BAM Groep NV från den 1 november 2000 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

j)

BAM: BAM NBM Wegenbouw BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002 och Koninklijke BAM Groep NV från den 1 november 2000 till den 15 april 2002.

| k) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002, Dura Vermeer Groep NV från den 13 november 1998 till den 15 april 2002 och Dura Vermeer Infra BV från den 1 juli 2000 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

k)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002, Dura Vermeer Groep NV från den 13 november 1998 till den 15 april 2002 och Dura Vermeer Infra BV från den 1 juli 2000 till den 15 april 2002.

| l) | HBG: HBG Civiel BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

l)

HBG: HBG Civiel BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

| m) | Heijmans: Heijmans NV och Heijmans Infrastructuur BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

m)

Heijmans: Heijmans NV och Heijmans Infrastructuur BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

| n) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV och Koninklijke Wegenbouw Stevin BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

n)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV och Koninklijke Wegenbouw Stevin BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

1.3   Kartellens funktion

| (7) | Företagens samverkan kan kategoriseras som fastställande av priser för vägbitumen i Nederländerna mellan leverantörerna, mellan de största köparna och mellan dessa leverantörer och köpare. |
| --- | --- |

(7)

Företagens samverkan kan kategoriseras som fastställande av priser för vägbitumen i Nederländerna mellan leverantörerna, mellan de största köparna och mellan dessa leverantörer och köpare.

| (8) | Bevisen för kartellens existens omfattar perioden mellan den 1 april 1994 och den 15 april 2002 och avser främst förfarandet att tillsammans och regelbundet fastställa bruttopriset för försäljning och köp av vägbitumen, en enhetlig rabatt på bruttopriset för deltagande vägbyggnadsföretag och en mindre maximirabatt på bruttopriset för andra vägbyggnadsföretag. |
| --- | --- |

(8)

Bevisen för kartellens existens omfattar perioden mellan den 1 april 1994 och den 15 april 2002 och avser främst förfarandet att tillsammans och regelbundet fastställa bruttopriset för försäljning och köp av vägbitumen, en enhetlig rabatt på bruttopriset för deltagande vägbyggnadsföretag och en mindre maximirabatt på bruttopriset för andra vägbyggnadsföretag.

| (9) | Kommissionen anser att hela systemet med förberedande och gemensamma möten, som utmynnat i avtal mellan gruppen av bitumenleverantörer och gruppen av vägbyggnadsföretag om bruttopriser och rabatter på vägbitumen i Nederländerna, utgör en del av en enda övergripande ordning och därför utgör en enda överträdelse av artikel 81 i fördraget. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen anser att hela systemet med förberedande och gemensamma möten, som utmynnat i avtal mellan gruppen av bitumenleverantörer och gruppen av vägbyggnadsföretag om bruttopriser och rabatter på vägbitumen i Nederländerna, utgör en del av en enda övergripande ordning och därför utgör en enda överträdelse av artikel 81 i fördraget.

2.   BÖTER

2.1   Grundbelopp

| (10) | Grundbeloppet för böterna fastställs på grundval av överträdelsens allvar och varaktighet. |
| --- | --- |

(10)

Grundbeloppet för böterna fastställs på grundval av överträdelsens allvar och varaktighet.

Allvar

| (11) | När kommissionen bedömer överträdelsens allvar tar den hänsyn till överträdelsens art, dess faktiska påverkan på marknaden i de fall där detta kan mätas, och den relevanta geografiska marknadens storlek. |
| --- | --- |

(11)

När kommissionen bedömer överträdelsens allvar tar den hänsyn till överträdelsens art, dess faktiska påverkan på marknaden i de fall där detta kan mätas, och den relevanta geografiska marknadens storlek.

| (12) | Med beaktande av överträdelsens art, det faktum att den måste ha påverkat marknaden och det faktum att den omfattade en betydande del av den gemensamma marknaden anser kommissionen att de företag som är mottagare av detta beslut har begått en mycket allvarlig överträdelse av artikel 81 i fördraget. |
| --- | --- |

(12)

Med beaktande av överträdelsens art, det faktum att den måste ha påverkat marknaden och det faktum att den omfattade en betydande del av den gemensamma marknaden anser kommissionen att de företag som är mottagare av detta beslut har begått en mycket allvarlig överträdelse av artikel 81 i fördraget.

Olika behandling

| (13) | Inom kategorin mycket allvarliga överträdelser finns en bötesskala, som gör det möjligt att behandla företagen olika och ta hänsyn till om ett företag har ekonomisk kapacitet att allvarligt skada konkurrensen. Detta är lämpligt när det, som i detta fall, finns stora skillnader mellan de överträdande företagens marknadsandelar. |
| --- | --- |

(13)

Inom kategorin mycket allvarliga överträdelser finns en bötesskala, som gör det möjligt att behandla företagen olika och ta hänsyn till om ett företag har ekonomisk kapacitet att allvarligt skada konkurrensen. Detta är lämpligt när det, som i detta fall, finns stora skillnader mellan de överträdande företagens marknadsandelar.

| (14) | Företagen har delats upp i sex kategorier enligt deras relativa vikt på den relevanta marknaden under 2001, som var det sista hela år då överträdelsen pågick. |
| --- | --- |

(14)

Företagen har delats upp i sex kategorier enligt deras relativa vikt på den relevanta marknaden under 2001, som var det sista hela år då överträdelsen pågick.

Tillräckligt avskräckande effekt

| (15) | Kommissionen konstaterar att i detta förfarande hade Shell, BP, Total och Kuwait Petroleum en global omsättning på 246 miljarder, 203 miljarder, 143 miljarder, respektive 37 miljarder euro under räkenskapsåret 2005, det senaste räkenskapsår som föregår detta beslut. Övriga företag hade globala omsättningar på mindre än 10 miljoner euro. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen konstaterar att i detta förfarande hade Shell, BP, Total och Kuwait Petroleum en global omsättning på 246 miljarder, 203 miljarder, 143 miljarder, respektive 37 miljarder euro under räkenskapsåret 2005, det senaste räkenskapsår som föregår detta beslut. Övriga företag hade globala omsättningar på mindre än 10 miljoner euro.

| (16) | Kommissionen anser med hänsyn till omständigheterna i detta ärende att ingen multiplikator är nödvändig för att garantera att böterna har en tillräckligt avskräckande effekt för dessa företag med globala omsättningar på mindre än 10 miljarder euro. Kommissionen överväger att endast multiplicera böterna för Shell, BP, Total och Kuwait Petroleum. Detta görs med en faktor som har anpassats till omständigheterna i ärendet. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen anser med hänsyn till omständigheterna i detta ärende att ingen multiplikator är nödvändig för att garantera att böterna har en tillräckligt avskräckande effekt för dessa företag med globala omsättningar på mindre än 10 miljarder euro. Kommissionen överväger att endast multiplicera böterna för Shell, BP, Total och Kuwait Petroleum. Detta görs med en faktor som har anpassats till omständigheterna i ärendet.

Varaktighet

| (17) | På varje enskilt företag tillämpas en individuell multiplikationsfaktor som bestäms av överträdelsens varaktighet. Multiplikationsfaktorn varierar mellan 1,5 och 8 år (se skäl 6). |
| --- | --- |

(17)

På varje enskilt företag tillämpas en individuell multiplikationsfaktor som bestäms av överträdelsens varaktighet. Multiplikationsfaktorn varierar mellan 1,5 och 8 år (se skäl 6).

2.2   Försvårande och förmildrande omständigheter

Försvårande omständigheter

| (18) | När överträdelsen ägde rum hade Shell redan varit föremål för tidigare kommissionsbeslut om förbud mot kartellverksamhet (1). Dessa upprepade överträdelser är en försvårande omständighet som motiverar att det grundbelopp för böter som skall åläggas Shell höjs med 50 %. |
| --- | --- |

(18)

När överträdelsen ägde rum hade Shell redan varit föremål för tidigare kommissionsbeslut om förbud mot kartellverksamhet (1). Dessa upprepade överträdelser är en försvårande omständighet som motiverar att det grundbelopp för böter som skall åläggas Shell höjs med 50 %.

| (19) | I samband med inspektionerna vägrade KWS underkasta sig inspektion, vilket föranledde inspektorerna att begära handräckning hos de nationella konkurrensmyndigheterna och polisen. Kommissionen anser att denna vägran är en försvårande omständighet som motiverar att det grundbelopp för böter som skall åläggas KWS höjs med 10 %. |
| --- | --- |

(19)

I samband med inspektionerna vägrade KWS underkasta sig inspektion, vilket föranledde inspektorerna att begära handräckning hos de nationella konkurrensmyndigheterna och polisen. Kommissionen anser att denna vägran är en försvårande omständighet som motiverar att det grundbelopp för böter som skall åläggas KWS höjs med 10 %.

| (20) | Shell, inom gruppen av bitumenleverantörer, och KWS, inom gruppen för bitumenköpare, har ett särskilt ansvar på grund av sin roll som anstiftare och ledare av kartellen. De var drivande krafter i kartellen. Detta motiverar att det grundbelopp för böter som skall åläggas Shell och KWS höjs med 50 %. |
| --- | --- |

(20)

Shell, inom gruppen av bitumenleverantörer, och KWS, inom gruppen för bitumenköpare, har ett särskilt ansvar på grund av sin roll som anstiftare och ledare av kartellen. De var drivande krafter i kartellen. Detta motiverar att det grundbelopp för böter som skall åläggas Shell och KWS höjs med 50 %.

2.3   Tillämpning av tröskelvärdet på 10 % av omsättningen

| (21) | I artikel 23.2 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (2) föreskrivs att böterna för varje företag inte får överstiga 10 % av föregående räkenskapsårs sammanlagda omsättning. Detta tröskelvärde tillämpas på böter som beräknats för Esha (Esha Holding BV, Smid & Hollander BV och Esha Port Services Amsterdam BV) och Klöckner Bitumen BV. |
| --- | --- |

(21)

I artikel 23.2 i rådets förordning (EG) nr 1/2003 (2) föreskrivs att böterna för varje företag inte får överstiga 10 % av föregående räkenskapsårs sammanlagda omsättning. Detta tröskelvärde tillämpas på böter som beräknats för Esha (Esha Holding BV, Smid & Hollander BV och Esha Port Services Amsterdam BV) och Klöckner Bitumen BV.

2.4   Tillämpning av 2002 års meddelande om förmånlig behandling

Immunitet

| (22) | BP var det första företaget som underrättade kommissionen om att det fanns en bitumenkartell i Nederländerna, och kommissionen beviljade BP villkorlig immunitet mot böter i enlighet med punkt 15 i meddelandet om förmånlig behandling. BP har snabbt och effektivt och fortlöpande samarbetat med kommissionen i alla avseenden under hela det administrativa förfarandet. BP slutade delta i den misstänkta överträdelsen senast när det lade fram bevis enligt meddelandet om förmånlig behandling och vidtog inga åtgärder för att tvinga andra företag att delta i överträdelsen. Därför uppfyller BP villkoren för fullständig befrielse från böter. |
| --- | --- |

(22)

BP var det första företaget som underrättade kommissionen om att det fanns en bitumenkartell i Nederländerna, och kommissionen beviljade BP villkorlig immunitet mot böter i enlighet med punkt 15 i meddelandet om förmånlig behandling. BP har snabbt och effektivt och fortlöpande samarbetat med kommissionen i alla avseenden under hela det administrativa förfarandet. BP slutade delta i den misstänkta överträdelsen senast när det lade fram bevis enligt meddelandet om förmånlig behandling och vidtog inga åtgärder för att tvinga andra företag att delta i överträdelsen. Därför uppfyller BP villkoren för fullständig befrielse från böter.

Punkt 23 b första strecksatsen (nedsättning med 30–50 %)

| (23) | Kuwait Petroleum var nästa företag som kontaktade kommissionen med stöd av meddelandet om förmånlig behandling och det första företag som uppfyllde villkoren i punkt 21 i meddelandet. De bevis som Kuwait Petroleum lämnade var av den arten att de ökade kommissionens möjligheter att bevisa de faktiska sakförhållandena i ärendet och därför tillförde de ett mervärde i förhållande till de bevis kommissionen hade tillgång till vid den tidpunkten. Mervärdet var betydande eftersom det bekräftade den information som fanns och tillsammans med den information kommissionen redan hade till sitt förfogande hjälpte det kommissionen att bevisa överträdelsen. Det måste tas hänsyn till att BP inte regelbundet deltog i samrådsmötena med bitumenköparna, och Kuwait Petroleum var först med att lämna direkta bevis på detta centrala inslag i kartellens funktion. I enlighet med punkt 23 i meddelandet om förmånlig behandling uppfyller Kuwait Petroleum därför villkoren för en nedsättning av böterna på mellan 30 % och 50 %. |
| --- | --- |

(23)

Kuwait Petroleum var nästa företag som kontaktade kommissionen med stöd av meddelandet om förmånlig behandling och det första företag som uppfyllde villkoren i punkt 21 i meddelandet. De bevis som Kuwait Petroleum lämnade var av den arten att de ökade kommissionens möjligheter att bevisa de faktiska sakförhållandena i ärendet och därför tillförde de ett mervärde i förhållande till de bevis kommissionen hade tillgång till vid den tidpunkten. Mervärdet var betydande eftersom det bekräftade den information som fanns och tillsammans med den information kommissionen redan hade till sitt förfogande hjälpte det kommissionen att bevisa överträdelsen. Det måste tas hänsyn till att BP inte regelbundet deltog i samrådsmötena med bitumenköparna, och Kuwait Petroleum var först med att lämna direkta bevis på detta centrala inslag i kartellens funktion. I enlighet med punkt 23 i meddelandet om förmånlig behandling uppfyller Kuwait Petroleum därför villkoren för en nedsättning av böterna på mellan 30 % och 50 %.

| (24) | Innan det fastställs exakt hur mycket Kuwait Petroleums böter skall sättas ned måste det tas hänsyn till att Kuwait Petroleums ansökan om förmånlig behandling och de bevis som lämnades därefter genom sin detaljnivå ökade kommissionens möjligheter att bevisa de faktiska sakförhållandena. Det måste emellertid också tas hänsyn till att ansökningarna gjordes mer än elva månader efter det att kommissionen utfört sina inspektioner och först efter det att kommissionen hade skickat en begäran till parterna om detaljerad information om händelserna. Dessutom anser kommissionen att det är allvarligt att en del viktiga uttalanden som Kuwait Petroleum hade gjort om ExxonMobils påstådda deltagande i kartellen senare omformulerades och därför inte kunde användas som bevis mot ExxonMobil. Kommissionens slutsats är att Kuwait Petroleum är berättigat till en nedsättning på 30 % av de böter som annars skulle ha ålagts företaget. |
| --- | --- |

(24)

Innan det fastställs exakt hur mycket Kuwait Petroleums böter skall sättas ned måste det tas hänsyn till att Kuwait Petroleums ansökan om förmånlig behandling och de bevis som lämnades därefter genom sin detaljnivå ökade kommissionens möjligheter att bevisa de faktiska sakförhållandena. Det måste emellertid också tas hänsyn till att ansökningarna gjordes mer än elva månader efter det att kommissionen utfört sina inspektioner och först efter det att kommissionen hade skickat en begäran till parterna om detaljerad information om händelserna. Dessutom anser kommissionen att det är allvarligt att en del viktiga uttalanden som Kuwait Petroleum hade gjort om ExxonMobils påstådda deltagande i kartellen senare omformulerades och därför inte kunde användas som bevis mot ExxonMobil. Kommissionens slutsats är att Kuwait Petroleum är berättigat till en nedsättning på 30 % av de böter som annars skulle ha ålagts företaget.

Andra ansökningar om förmånlig behandling

| (25) | Shell lämnade också in en ansökan enligt avsnitt B i meddelandet om förmånlig behandling, men ingen belöning föreslås eftersom ett betydande mervärde saknas. |
| --- | --- |

(25)

Shell lämnade också in en ansökan enligt avsnitt B i meddelandet om förmånlig behandling, men ingen belöning föreslås eftersom ett betydande mervärde saknas.

| (26) | Nynäs och Total hävdar också att de frivilligt har lämnat ofördelaktiga uppgifter om sig själva till kommissionen. Kommissionen anser dock inte att de uppgifterna tillför något betydande mervärde som skulle motivera en nedsättning av böterna. |
| --- | --- |

(26)

Nynäs och Total hävdar också att de frivilligt har lämnat ofördelaktiga uppgifter om sig själva till kommissionen. Kommissionen anser dock inte att de uppgifterna tillför något betydande mervärde som skulle motivera en nedsättning av böterna.

| (27) | Wintershall gör anspråk på att omfattas av BP:s ansökan om immunitet. Wintershall är emellertid fortfarande ett företag som är fristående från BP och det var BP, inte Wintershall, som beslutade att ansöka om immunitet hos kommissionen. |
| --- | --- |

(27)

Wintershall gör anspråk på att omfattas av BP:s ansökan om immunitet. Wintershall är emellertid fortfarande ett företag som är fristående från BP och det var BP, inte Wintershall, som beslutade att ansöka om immunitet hos kommissionen.

3.   BESLUT

| (28) | Följande företag överträdde artikel 81 i fördraget genom att för köp och försäljning av vägbitumen tillsammans och regelbundet under de angivna perioderna fastställa bruttopriset, en enhetlig rabatt på bruttopriset för deltagande vägbyggnadsföretag och en mindre maximirabatt på bruttopriset för andra vägbyggnadsföretag:






  a) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV och Ballast Nedam Infra BV från den 21 juni 1996 till den 15 april 2002. |
| --- | --- | --- |

(28)

Följande företag överträdde artikel 81 i fördraget genom att för köp och försäljning av vägbitumen tillsammans och regelbundet under de angivna perioderna fastställa bruttopriset, en enhetlig rabatt på bruttopriset för deltagande vägbyggnadsföretag och en mindre maximirabatt på bruttopriset för andra vägbyggnadsföretag:

a)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV och Ballast Nedam Infra BV från den 21 juni 1996 till den 15 april 2002.

| b) | BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002 och Koninklijke BAM Groep NV från den 1 november 2000 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

b)

BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002 och Koninklijke BAM Groep NV från den 1 november 2000 till den 15 april 2002.

| c) | BP: BP plc från den 1 april 1994 till den 15 april 2002, BP Nederland BV från den 1 april 1994 till den 1 januari 2000 och BP Refining & Petrochemicals GmbH från den 31 december 1999 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

c)

BP: BP plc från den 1 april 1994 till den 15 april 2002, BP Nederland BV från den 1 april 1994 till den 1 januari 2000 och BP Refining & Petrochemicals GmbH från den 31 december 1999 till den 15 april 2002.

| d) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002, Dura Vermeer Groep NV från den 13 november 1998 till den 15 april 2002 och Dura Vermeer Infra BV från den 30 juni 2000 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

d)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002, Dura Vermeer Groep NV från den 13 november 1998 till den 15 april 2002 och Dura Vermeer Infra BV från den 30 juni 2000 till den 15 april 2002.

| e) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV och Esha Port Services Amsterdam BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

e)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV och Esha Port Services Amsterdam BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

| f) | HBG: HBG Civiel BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

f)

HBG: HBG Civiel BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

| g) | Heijmans: Heijmans NV och Heijmans Infrastructuur BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

g)

Heijmans: Heijmans NV och Heijmans Infrastructuur BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

| h) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002 och Sideron Industrial Development BV från den 1 januari 2000 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

h)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002 och Sideron Industrial Development BV från den 1 januari 2000 till den 15 april 2002.

| i) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd och Kuwait Petroleum (Nederland) BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

i)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd och Kuwait Petroleum (Nederland) BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

| j) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV och Koninklijke Wegenbouw Stevin BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

j)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV och Koninklijke Wegenbouw Stevin BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

| k) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum och Nynäs Belgium AB från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

k)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum och Nynäs Belgium AB från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

| l) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport och Trading Company Ltd och Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

l)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport och Trading Company Ltd och Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002.

| m) | Total: Total Nederland NV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002 och Total SA från den 1 november 1999 till den 15 april 2002. |
| --- | --- |

m)

Total: Total Nederland NV från den 1 april 1994 till den 15 april 2002 och Total SA från den 1 november 1999 till den 15 april 2002.

| n) | Wintershall AG från den 1 april 1994 till den 31 december 1999. |
| --- | --- |

n)

Wintershall AG från den 1 april 1994 till den 31 december 1999.

| (29) | För de överträdelser som anges i föregående skäl åläggs följande böter:






  a) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV och Ballast Nedam Infra BV, solidariskt ansvariga: 4,65 miljoner euro. |
| --- | --- | --- |

(29)

För de överträdelser som anges i föregående skäl åläggs följande böter:

a)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV och Ballast Nedam Infra BV, solidariskt ansvariga: 4,65 miljoner euro.

| b) | BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV: 13,5 miljoner euro, varav Koninklijke BAM Groep NV är solidariskt ansvarig för 9 miljoner euro. |
| --- | --- |

b)

BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV: 13,5 miljoner euro, varav Koninklijke BAM Groep NV är solidariskt ansvarig för 9 miljoner euro.

| c) | BP: BP plc: 0 miljoner euro, varav BP Nederland BV är solidariskt ansvarigt för 0 miljoner euro och BP Refining & Chemicals GmbH är solidariskt ansvarigt för 0 miljoner euro. |
| --- | --- |

c)

BP: BP plc: 0 miljoner euro, varav BP Nederland BV är solidariskt ansvarigt för 0 miljoner euro och BP Refining & Chemicals GmbH är solidariskt ansvarigt för 0 miljoner euro.

| d) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV: 5,4 miljoner euro, varav Dura Vermeer Groep NV är solidariskt ansvarigt för 3,9 miljoner euro och Dura Vermeer Infra BV är solidariskt ansvarigt för 3,45 miljoner euro. |
| --- | --- |

d)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV: 5,4 miljoner euro, varav Dura Vermeer Groep NV är solidariskt ansvarigt för 3,9 miljoner euro och Dura Vermeer Infra BV är solidariskt ansvarigt för 3,45 miljoner euro.

| e) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV och Esha Port Services Amsterdam BV, solidariskt ansvariga: 11,5 miljoner euro. |
| --- | --- |

e)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV och Esha Port Services Amsterdam BV, solidariskt ansvariga: 11,5 miljoner euro.

| f) | HBG: HBG Civiel BV: 7,2 miljoner euro. |
| --- | --- |

f)

HBG: HBG Civiel BV: 7,2 miljoner euro.

| g) | Heijmans: Heijmans NV och Heijmans Infrastructuur BV, solidariskt ansvariga: 17,1 miljoner euro. |
| --- | --- |

g)

Heijmans: Heijmans NV och Heijmans Infrastructuur BV, solidariskt ansvariga: 17,1 miljoner euro.

| h) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV: 10 miljoner euro, varav Sideron Industrial Development BV är solidariskt ansvarigt för 9 miljoner euro. |
| --- | --- |

h)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV: 10 miljoner euro, varav Sideron Industrial Development BV är solidariskt ansvarigt för 9 miljoner euro.

| i) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd och Kuwait Petroleum (Nederland) BV, solidariskt ansvariga: 16,632 miljoner euro. |
| --- | --- |

i)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd och Kuwait Petroleum (Nederland) BV, solidariskt ansvariga: 16,632 miljoner euro.

| j) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV och Koninklijke Wegenbouw Stevin BV, solidariskt ansvariga: 27,36 miljoner euro. |
| --- | --- |

j)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV och Koninklijke Wegenbouw Stevin BV, solidariskt ansvariga: 27,36 miljoner euro.

| k) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum och Nynäs Belgium AB, solidariskt ansvariga: 13,5 miljoner euro. |
| --- | --- |

k)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum och Nynäs Belgium AB, solidariskt ansvariga: 13,5 miljoner euro.

| l) | Shell: Shell Petroleum NV, Shell Transport och Trading Company Ltd och Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV, solidariskt ansvariga: 108 miljoner euro. |
| --- | --- |

l)

Shell: Shell Petroleum NV, Shell Transport och Trading Company Ltd och Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV, solidariskt ansvariga: 108 miljoner euro.

| m) | Total: Total Nederland NV: 20,25 miljoner euro, varav Total SA är solidariskt ansvarigt för 13,5 miljoner euro. |
| --- | --- |

m)

Total: Total Nederland NV: 20,25 miljoner euro, varav Total SA är solidariskt ansvarigt för 13,5 miljoner euro.

| n) | Wintershall AG: 11,625 miljoner euro. |
| --- | --- |

n)

Wintershall AG: 11,625 miljoner euro.

| (30) | De ovan nämnda företagen skall omedelbart upphöra med de överträdelser som nämns i skäl 28, om så inte redan skett. De skall avhålla sig från att upprepa de åtgärder eller det agerande som anges i skäl 28 och från åtgärder och agerande som kan ha samma eller liknande syfte eller effekt. |
| --- | --- |

(30)

De ovan nämnda företagen skall omedelbart upphöra med de överträdelser som nämns i skäl 28, om så inte redan skett. De skall avhålla sig från att upprepa de åtgärder eller det agerande som anges i skäl 28 och från åtgärder och agerande som kan ha samma eller liknande syfte eller effekt.

| (31) | En icke-konfidentiell version av beslutet kommer att finnas tillgänglig på de giltiga språken i ärendet på generaldirektoratet för konkurrens webbplats: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_sv.html |
| --- | --- |

(31)

En icke-konfidentiell version av beslutet kommer att finnas tillgänglig på de giltiga språken i ärendet på generaldirektoratet för konkurrens webbplats: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_sv.html

---

(1)  Kommissionens beslut 86/398/EEG av den 23 april 1986 om ett förfarande enligt artikel 85 i EEG-fördraget (IV/31,149 – Polypropylen, EGT L 230, 18.8.1986, s. 1) och kommissionens beslut 94/599/EG av den 27 juli 1994 om ett förfarande enligt artikel 85 i EEG-fördraget (IV/31865 – PVC II, EGT L 239, 14.9.1994, s. 14).

(2)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1419/2006 (EUT L 269, 28.9.2006, s. 1).

---

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/45

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 juli 2007

om avslutande av antisubventionsförfarandet beträffande import av dihydromyrcenol med ursprung i Indien

(2007/535/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad “grundförordningen”), särskilt artikel 14,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 11 november 2006 tillkännagav kommissionen via Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat “tillkännagivande om inledande”) inledandet av ett antisubventionsförfarande beträffande import av dihydromyrcenol med en renhet på 93 viktprocent eller mer med ursprung i Indien, som vanligen klassificeras i KN-nummer ex 2905 22 90. |
| --- | --- |

(1)

Den 11 november 2006 tillkännagav kommissionen via Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat “tillkännagivande om inledande”) inledandet av ett antisubventionsförfarande beträffande import av dihydromyrcenol med en renhet på 93 viktprocent eller mer med ursprung i Indien, som vanligen klassificeras i KN-nummer ex 2905 22 90.

| (2) | Antisubventionsförfarandet inleddes enligt artikel 10 i grundförordningen efter det att ett klagomål lämnats in den 29 september 2006 av följande gemenskapstillverkare: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. och Sensient Fragances S.A. (nedan kallade “klagandena”) såsom företrädare för tillverkare som står för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av dihydromyrcenol. Klagomålet innehöll bevisning för att det förekom subventionering av nämnda produkt och för därav vållad väsentlig skada. Bevisningen ansågs vid första påseendet vara tillräcklig för att motivera att ett antisubventionsförfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Antisubventionsförfarandet inleddes enligt artikel 10 i grundförordningen efter det att ett klagomål lämnats in den 29 september 2006 av följande gemenskapstillverkare: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. och Sensient Fragances S.A. (nedan kallade “klagandena”) såsom företrädare för tillverkare som står för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av dihydromyrcenol. Klagomålet innehöll bevisning för att det förekom subventionering av nämnda produkt och för därav vållad väsentlig skada. Bevisningen ansågs vid första påseendet vara tillräcklig för att motivera att ett antisubventionsförfarande inleddes.

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Indien, de exporterande tillverkarna i Indien, importörer och användare som man visste var berörda och deras organisationer samt klagandena om att undersökningen hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt myndigheterna i Indien, de exporterande tillverkarna i Indien, importörer och användare som man visste var berörda och deras organisationer samt klagandena om att undersökningen hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

B.   ÅTERKALLANDE AV KLAGOMÅLET

| (4) | Klagandena återkallade formellt sitt klagomål genom en skrivelse till kommissionen av den 25 maj 2007. |
| --- | --- |

(4)

Klagandena återkallade formellt sitt klagomål genom en skrivelse till kommissionen av den 25 maj 2007.

| (5) | I enlighet med artikel 14.1 i grundförordningen får ett förfarande avslutas om klagomålet återkallas, utom när ett sådant avslutande står i strid med gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 14.1 i grundförordningen får ett förfarande avslutas om klagomålet återkallas, utom när ett sådant avslutande står i strid med gemenskapens intresse.

| (6) | Kommissionen ansåg att det aktuella förfarandet borde avslutas, eftersom det inte hade framkommit något nytt inom ramen för undersökningen som tydde på att ett avslutande av förfarandet skulle stå i strid med gemenskapens intresse. De berörda parterna underrättades om detta och gavs tillfälle att lämna synpunkter. Inga invändningar gjordes. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen ansåg att det aktuella förfarandet borde avslutas, eftersom det inte hade framkommit något nytt inom ramen för undersökningen som tydde på att ett avslutande av förfarandet skulle stå i strid med gemenskapens intresse. De berörda parterna underrättades om detta och gavs tillfälle att lämna synpunkter. Inga invändningar gjordes.

| (7) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att antisubventionsförfarandet beträffande import till gemenskapen av dihydromyrcenol med ursprung i Indien bör avslutas utan att några utjämningsåtgärder införs. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att antisubventionsförfarandet beträffande import till gemenskapen av dihydromyrcenol med ursprung i Indien bör avslutas utan att några utjämningsåtgärder införs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Härmed avslutas antisubventionsförfarandet beträffande import av dihydromyrcenol med en renhet på 93 viktprocent eller mer (KN-nummer ex 2905 22 90) med ursprung i Indien.

Utfärdat i Bryssel den 27 juli 2007.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUT C 275, 11.11.2006, s. 29.

2

---

Europeiska centralbanken

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/46

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 20 juli 2007

om ändring av riktlinje ECB/2006/28 om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar

(ECB/2007/6)

(2007/536/EG)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 105.2 tredje strecksatsen,

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 3.1 och artiklarna 12.1 och 30.6, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 30.1 i stadgan förses Europeiska centralbanken (ECB) av de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört euron med reservtillgångar och har obegränsad rätt att inneha och förvalta de reservtillgångar som överförts till ECB. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 30.1 i stadgan förses Europeiska centralbanken (ECB) av de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört euron med reservtillgångar och har obegränsad rätt att inneha och förvalta de reservtillgångar som överförts till ECB.

| (2) | Enligt artiklarna 9.2 och 12.1 i stadgan kan ECB utöva en del av sin verksamhet och utföra vissa av sina transaktioner genom de nationella centralbankerna. Mot bakgrund av detta anser ECB att de nationella centralbankerna bör förvalta de reservtillgångar som överförts till ECB som fullmäktig för ECB. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artiklarna 9.2 och 12.1 i stadgan kan ECB utöva en del av sin verksamhet och utföra vissa av sina transaktioner genom de nationella centralbankerna. Mot bakgrund av detta anser ECB att de nationella centralbankerna bör förvalta de reservtillgångar som överförts till ECB som fullmäktig för ECB.

| (3) | Enligt riktlinje ECB/2006/28 av den 21 december 2006 om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar (1) skall de deltagande medlemsstaternas nationella centralbanker, som befullmäktigade för ECB, genomföra transaktioner som omfattar ECB:s reservtillgångar med hjälp av den rättsliga dokumentationen som framgår av riktlinjen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt riktlinje ECB/2006/28 av den 21 december 2006 om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller sådana tillgångar (1) skall de deltagande medlemsstaternas nationella centralbanker, som befullmäktigade för ECB, genomföra transaktioner som omfattar ECB:s reservtillgångar med hjälp av den rättsliga dokumentationen som framgår av riktlinjen.

| (4) | Definitionen av ”europeiska jurisdiktioner” i riktlinje ECB/2006/28 bör ändras för att möjliggöra för medlemsstater att i framtiden delta i EMU. |
| --- | --- |

(4)

Definitionen av ”europeiska jurisdiktioner” i riktlinje ECB/2006/28 bör ändras för att möjliggöra för medlemsstater att i framtiden delta i EMU.

| (5) | För att i förteckningen över godkända instrument inkludera ett nytt instrument relaterat till räntesvappar som är kvalificerade som transaktioner med OTC-derivat där en riskexponering, som går utöver ett visst tröskelvärde säkras, bör riktlinje ECB/2006/28 därutöver ändras så att räntesvappar dokumenteras som transaktioner med OTC-derivat. |
| --- | --- |

(5)

För att i förteckningen över godkända instrument inkludera ett nytt instrument relaterat till räntesvappar som är kvalificerade som transaktioner med OTC-derivat där en riskexponering, som går utöver ett visst tröskelvärde säkras, bör riktlinje ECB/2006/28 därutöver ändras så att räntesvappar dokumenteras som transaktioner med OTC-derivat.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinje ECB/2006/28 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 skall ersättas med följande:
  ”I denna riktlinje avses med
  —   europeiska jurisdiktioner: jurisdiktionerna för alla medlemsstater som har infört euron i enlighet med fördraget samt Förenade kungariket (endast England och Wales), Danmark, Schweiz och Sverige,
  —   deltagande nationell centralbank: en nationell centralbank i en medlemsstat som har infört euron.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 skall ersättas med följande:

”I denna riktlinje avses med

—   europeiska jurisdiktioner: jurisdiktionerna för alla medlemsstater som har infört euron i enlighet med fördraget samt Förenade kungariket (endast England och Wales), Danmark, Schweiz och Sverige,

—   deltagande nationell centralbank: en nationell centralbank i en medlemsstat som har infört euron.”

| 2. | Artikel 3.1 och 3.2 skall ersättas med följande:
  ”1.   Samtliga transaktioner som omfattar ECB:s reservtillgångar skall genomföras enligt standardiserad rättslig dokumentation i enlighet med denna artikel. ECB:s direktion kan dock besluta att använda ett standardavtal som anges i bilaga I punkt 1 c eller punkt 2 c istället för de avtal som återfinns i bilaga I punkt 1 a eller punkt 2 a till denna riktlinje för en medlemsstat när denna inför euron, om ett rättsligt utlåtande över användningen av det angivna standardavtalet i den medlemsstaten inte föreligger i en sådan form och med ett sådant innehåll som ECB kan godta. ECB:s direktion skall omedelbart informera ECB-rådet om alla beslut som fattas enligt denna bestämmelse.
  2.   Transaktioner som omfattar ECB:s reservtillgångar för vilka säkerhet ställs, inklusive återköpsavtal, omvända återköpsavtal, köp- och återförsäljningsavtal, sälj- och återköpsavtal, samt samtliga transaktioner med OTC-derivat som omfattar ECB:s reservtillgångar, skall dokumenteras i enlighet med de standardavtal som anges i bilaga I, och i sådan form som kan godkännas eller ändras av ECB från gång till gång.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 3.1 och 3.2 skall ersättas med följande:

”1.   Samtliga transaktioner som omfattar ECB:s reservtillgångar skall genomföras enligt standardiserad rättslig dokumentation i enlighet med denna artikel. ECB:s direktion kan dock besluta att använda ett standardavtal som anges i bilaga I punkt 1 c eller punkt 2 c istället för de avtal som återfinns i bilaga I punkt 1 a eller punkt 2 a till denna riktlinje för en medlemsstat när denna inför euron, om ett rättsligt utlåtande över användningen av det angivna standardavtalet i den medlemsstaten inte föreligger i en sådan form och med ett sådant innehåll som ECB kan godta. ECB:s direktion skall omedelbart informera ECB-rådet om alla beslut som fattas enligt denna bestämmelse.

2.   Transaktioner som omfattar ECB:s reservtillgångar för vilka säkerhet ställs, inklusive återköpsavtal, omvända återköpsavtal, köp- och återförsäljningsavtal, sälj- och återköpsavtal, samt samtliga transaktioner med OTC-derivat som omfattar ECB:s reservtillgångar, skall dokumenteras i enlighet med de standardavtal som anges i bilaga I, och i sådan form som kan godkännas eller ändras av ECB från gång till gång.”

| 3. | Bilaga I punkt 2 skall ersättas med följande:






  ”2. | Samtliga transaktioner med OTC-derivat som omfattar ECB:s reservtillgångar (och inklusive räntesvappar där riskexponeringen säkras genom ställda säkerheter) skall dokumenteras i enlighet med följande standardavtal, i sådan form som kan godkännas eller ändras av ECB från gång till gång:






  a) | FBE:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version) för transaktioner med motparter som bildats eller registrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Bilaga I punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.

Samtliga transaktioner med OTC-derivat som omfattar ECB:s reservtillgångar (och inklusive räntesvappar där riskexponeringen säkras genom ställda säkerheter) skall dokumenteras i enlighet med följande standardavtal, i sådan form som kan godkännas eller ändras av ECB från gång till gång:

a)

FBE:s ramavtal för finansiella transaktioner (2004 års version) för transaktioner med motparter som bildats eller registrerats i enlighet med lagstiftningen i någon av de europeiska jurisdiktionerna.

| b) | 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, New York law version) för transaktioner med motparter som bildats eller registrerats enligt federal lag eller delstatslag i Förenta staterna. |
| --- | --- |

b)

1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, New York law version) för transaktioner med motparter som bildats eller registrerats enligt federal lag eller delstatslag i Förenta staterna.

| c) | 1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, English law version) för transaktioner med motparter som registrerats eller bildats i enlighet med lagstiftningen i andra jurisdiktioner än de som framgår av a) eller b).” |
| --- | --- |

c)

1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, English law version) för transaktioner med motparter som registrerats eller bildats i enlighet med lagstiftningen i andra jurisdiktioner än de som framgår av a) eller b).”

Artikel 2

Denna riktlinje träder i kraft den 27 juli 2007.

Artikel 3

Denna riktlinje riktar sig till de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört euron.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 20 juli 2007.

På ECB-rådets vägnar

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT C 17, 28.1.2007, s. 5.

1

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/48

---

BESLUT DARFUR/6/2007 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 18 juli 2007

om utnämning av en militär rådgivare till Europeiska unionens särskilda representant för Sudan

(2007/537/GUSP)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 25 tredje stycket,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2005/557/GUSP av den 18 juli 2005 om Europeiska unionens civil-militära stödåtgärd till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan och i Somalia (1), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Den 19 april 2007 antog rådet beslut 2007/238/GUSP (2) om utnämning av Torben BRYLLE till Europeiska unionens särskilda representant för Sudan. |
| --- | --- |

(1)

Den 19 april 2007 antog rådet beslut 2007/238/GUSP (2) om utnämning av Torben BRYLLE till Europeiska unionens särskilda representant för Sudan.

| (2) | Europeiska unionens särskilda representant för Sudan säkerställer bland annat samordning och enhetlighet i EU:s bidrag till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan (Amis). I enlighet med artikel 5.2 i gemensam åtgärd 2005/557/GUSP handhar en EU-samordningscell i Addis Abeba, innefattande en politisk rådgivare, en militär rådgivare och en polisrådgivare, under ledning av den särskilda representanten, den dagliga samordningen med alla berörda EU-aktörer och med det administrativa kontroll- och ledningscentrumet inom Afrikanska unionens befälsordning i Addis Abeba för att säkerställa ett enhetligt EU-stöd i rätt tidpunkt till Amis. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska unionens särskilda representant för Sudan säkerställer bland annat samordning och enhetlighet i EU:s bidrag till Afrikanska unionens uppdrag i Darfurregionen i Sudan (Amis). I enlighet med artikel 5.2 i gemensam åtgärd 2005/557/GUSP handhar en EU-samordningscell i Addis Abeba, innefattande en politisk rådgivare, en militär rådgivare och en polisrådgivare, under ledning av den särskilda representanten, den dagliga samordningen med alla berörda EU-aktörer och med det administrativa kontroll- och ledningscentrumet inom Afrikanska unionens befälsordning i Addis Abeba för att säkerställa ett enhetligt EU-stöd i rätt tidpunkt till Amis.

| (3) | Genom artikel 4 i gemensam åtgärd 2005/557/GUSP bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att utnämna den särskilda representantens militära rådgivare efter ett förslag från generalsekreteraren/den höge representanten på grundval av en rekommendation från den särskilda representanten. |
| --- | --- |

(3)

Genom artikel 4 i gemensam åtgärd 2005/557/GUSP bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik att utnämna den särskilda representantens militära rådgivare efter ett förslag från generalsekreteraren/den höge representanten på grundval av en rekommendation från den särskilda representanten.

| (4) | Efter rekommendationen från den särskilda representanten har generalsekreteraren/den höge representanten föreslagit överste Michel BILLARD som ny militär rådgivare till den särskilda representanten. |
| --- | --- |

(4)

Efter rekommendationen från den särskilda representanten har generalsekreteraren/den höge representanten föreslagit överste Michel BILLARD som ny militär rådgivare till den särskilda representanten.

| (5) | I överensstämmelse med artikel 6 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har försvarsmässiga konsekvenser. |
| --- | --- |

(5)

I överensstämmelse med artikel 6 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i arbetet med att utarbeta och genomföra sådana unionsbeslut och unionsåtgärder som har försvarsmässiga konsekvenser.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Överste Michel BILLARD utnämns härmed till militär rådgivare till EU:s särskilda representant för Sudan.

Artikel 2

Detta beslut får verkan den 24 juli 2007.

Utfärdat i Bryssel den 18 juli 2007.

För kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik

C. DURRANT PAIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 20.7.2005, s. 46. Den gemensamma åtgärden ändrad genom gemensam åtgärd 2007/245/GUSP (EUT L 106, 24.4.2007, s. 65).

1

(2)  EUT L 103, 20.4.2007, p. 52.

2

---

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING VI I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 28.7.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 196/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 196/49

---

BESLUT FATTAT AV EUROPOLS STYRELSE

den 18 juli 2007

om godkännande av de villkor och förfaranden som föreskrivs av Europol om justering av beloppen i bilagan till styrelsens beslut av den 16 november 1999 om skatter på löner och arvoden som betalas till Europols personal till förmån för Europol

(2007/538/EG)

EUROPOLS STYRELSE HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av protokollet om privilegier och immunitet för Europol, medlemmarna i organen, dess biträdande direktörer och dess tjänstemän (1), upprättat på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen och artikel 41.3 i Europolkonventionen, särskilt artikel 10, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet beslutade den 12 juni 2007 att justera Europoltjänstemännens löner och ersättningar med 1,5 % med retroaktiv verkan från den 1 juli 2006. |
| --- | --- |

(1)

Rådet beslutade den 12 juni 2007 att justera Europoltjänstemännens löner och ersättningar med 1,5 % med retroaktiv verkan från den 1 juli 2006.

| (2) | Styrelsen beslutade den 18 juli 2007 att de belopp som avses i artikel 4 i bilagan till styrelsens beslut av den 16 november 1999 (2) ökas med samma procentsats och från och med samma datum som fastställdes i rådets beslut av den 12 juni 2007 som omnämndes i punkt 1. |
| --- | --- |

(2)

Styrelsen beslutade den 18 juli 2007 att de belopp som avses i artikel 4 i bilagan till styrelsens beslut av den 16 november 1999 (2) ökas med samma procentsats och från och med samma datum som fastställdes i rådets beslut av den 12 juni 2007 som omnämndes i punkt 1.

| (3) | Enligt ovannämnda styrelsebeslut av den 18 juli 2007 ska de belopp som härigenom fastställts offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

Enligt ovannämnda styrelsebeslut av den 18 juli 2007 ska de belopp som härigenom fastställts offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande gäller från och med den 1 juli 2006:

| 1. | Det belopp som nämns i första meningen i artikel 4 i bilagan till Europols styrelses beslut av den 16 november 1999 skall ersättas med 113,68 euro. |
| --- | --- |

1.

Det belopp som nämns i första meningen i artikel 4 i bilagan till Europols styrelses beslut av den 16 november 1999 skall ersättas med 113,68 euro.

| 2. | De belopp i euro som finns i tabellen under artikel 4 i bilagan till Europols styrelses beslut av den 16 november 1999 skall ersättas med följande belopp: | 8 % på belopp mellan 113,68 och 2 002,41 euro. |
| --- | --- | --- |

2.

De belopp i euro som finns i tabellen under artikel 4 i bilagan till Europols styrelses beslut av den 16 november 1999 skall ersättas med följande belopp:

8 % på belopp mellan 113,68 och 2 002,41 euro.

| | 10 % på belopp mellan 2 002,42 och 2 758,01 euro. |
| --- | --- |

10 % på belopp mellan 2 002,42 och 2 758,01 euro.

| | 12,5 % på belopp mellan 2 758,02 och 3 160,83 euro. |
| --- | --- |

12,5 % på belopp mellan 2 758,02 och 3 160,83 euro.

| | 15 % på belopp mellan 3 160,84 och 3 589,60 euro. |
| --- | --- |

15 % på belopp mellan 3 160,84 och 3 589,60 euro.

| | 17,5 % på belopp mellan 3 589,61 och 3 992,45 euro. |
| --- | --- |

17,5 % på belopp mellan 3 589,61 och 3 992,45 euro.

| | 20 % på belopp mellan 3 992,46 och 4 382,91 euro. |
| --- | --- |

20 % på belopp mellan 3 992,46 och 4 382,91 euro.

| | 22,5 % på belopp mellan 4 382,92 och 4 785,73 euro. |
| --- | --- |

22,5 % på belopp mellan 4 382,92 och 4 785,73 euro.

| | 25 % på belopp mellan 4 785,74 och 5 176,21 euro. |
| --- | --- |

25 % på belopp mellan 4 785,74 och 5 176,21 euro.

| | 27,5 % på belopp mellan 5 176,22 och 5 579,03 euro. |
| --- | --- |

27,5 % på belopp mellan 5 176,22 och 5 579,03 euro.

| | 30 % på belopp mellan 5 579,04 och 5 969,51 euro. |
| --- | --- |

30 % på belopp mellan 5 579,04 och 5 969,51 euro.

| | 32,5 % på belopp mellan 5 969,52 och 6 372,33 euro. |
| --- | --- |

32,5 % på belopp mellan 5 969,52 och 6 372,33 euro.

| | 35 % på belopp mellan 6 372,34 och 6 763,42 euro. |
| --- | --- |

35 % på belopp mellan 6 372,34 och 6 763,42 euro.

| | 40 % på belopp mellan 6 763,43 och 7 166,26 euro. |
| --- | --- |

40 % på belopp mellan 6 763,43 och 7 166,26 euro.

| | 45 % på belopp över 7 166,27 euro. |
| --- | --- |

45 % på belopp över 7 166,27 euro.

Artikel 2

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har antagits.

Utfärdat i Haag den 18 juli 2007.

Jaime FERNANDES

Styrelseordförande

---

(1)  EGT C 221, 19.7.1997, s. 2.

1

(2)  EGT C 65, 28.2.2001, s. 8.

2

---