# Uradni list L 196/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 196 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5028. julij 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 196

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5028. julij 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 895/2007 z dne 27. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 896/2007 z dne 27. julija 2007 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz dihidromircenola s poreklom iz Indije | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 897/2007 z dne 27. julija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1623/2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov | 20 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 898/2007 z dne 27. julija 2007 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 glede omejitev ulova za staleže papaline v vodah ES con ICES IIa in IV | 22 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 899/2007 z dne 27. julija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prilagoditvijo oznak ZN za nekatere snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, in zmesi, ki vsebujejo snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, zaradi upoštevanja sprememb kombinirane nomenklature, določene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 | 24 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 900/2007 z dne 27. julija 2007 o stalnem javnem razpisu do konca tržnega leta 2007/2008 za določitev izvoznih nadomestil za beli sladkor | 26 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 901/2007 z dne 27. julija 2007 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 31 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 902/2007 z dne 27. julija 2007 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 33 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 903/2007 z dne 27. julija 2007 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 35 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 904/2007 z dne 27. julija 2007 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 37 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 905/2007 z dne 27. julija 2007 o določanju najnižje prodajne cene masla za 68. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999 | 39 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 895/2007 z dne 27. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 896/2007 z dne 27. julija 2007 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz dihidromircenola s poreklom iz Indije

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 897/2007 z dne 27. julija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 1623/2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov

20

*

Uredba Komisije (ES) št. 898/2007 z dne 27. julija 2007 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 glede omejitev ulova za staleže papaline v vodah ES con ICES IIa in IV

22

*

Uredba Komisije (ES) št. 899/2007 z dne 27. julija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prilagoditvijo oznak ZN za nekatere snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, in zmesi, ki vsebujejo snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, zaradi upoštevanja sprememb kombinirane nomenklature, določene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87

24

*

Uredba Komisije (ES) št. 900/2007 z dne 27. julija 2007 o stalnem javnem razpisu do konca tržnega leta 2007/2008 za določitev izvoznih nadomestil za beli sladkor

26

*

Uredba Komisije (ES) št. 901/2007 z dne 27. julija 2007 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

31

*

Uredba Komisije (ES) št. 902/2007 z dne 27. julija 2007 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

33

*

Uredba Komisije (ES) št. 903/2007 z dne 27. julija 2007 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

35

*

Uredba Komisije (ES) št. 904/2007 z dne 27. julija 2007 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

37

Uredba Komisije (ES) št. 905/2007 z dne 27. julija 2007 o določanju najnižje prodajne cene masla za 68. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999

39

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/534/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. septembra 2006 v zvezi s postopkom po členu 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Zadeva št. COMP/F/38.456 – Bitumen (NL))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4090) | 40 |
| | | 2007/535/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 27. julija 2007 o zaključku protisubvencijskega postopka glede uvoza dihidromircenola s poreklom iz Indije | 45 |
| | | Evropska centralna banka |
| | | 2007/536/ES |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 20. julija 2007 o spremembi Smernice ECB/2006/28 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve (ECB/2007/6) | 46 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/534/ES

*

Odločba Komisije z dne 13. septembra 2006 v zvezi s postopkom po členu 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Zadeva št. COMP/F/38.456 – Bitumen (NL))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4090)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4090)

40

2007/535/ES

*

Sklep Komisije z dne 27. julija 2007 o zaključku protisubvencijskega postopka glede uvoza dihidromircenola s poreklom iz Indije

45

Evropska centralna banka

2007/536/ES

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 20. julija 2007 o spremembi Smernice ECB/2006/28 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve (ECB/2007/6)

(ECB/2007/6)

46

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | | 2007/537/SZVP |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora DARFUR/6/2007 z dne 18. julija 2007 o imenovanju vojaškega svetovalca posebnega predstavnika Evropske unije za Sudan | 48 |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU |
| | | 2007/538/ES |
| | * | Sklep upravnega odbora Europola z dne 18. julija 2007 o sprejemu pogojev in postopkov, ki jih določa Europol v zvezi s prilagajanjem zneskov, navedenih v Dodatku k Sklepu upravnega odbora Europola z dne 16. novembra 1999 o dajatvah, ki se uporabljajo za plače in nagrade, izplačane osebju Europola, v korist Europola | 49 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

2007/537/SZVP

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora DARFUR/6/2007 z dne 18. julija 2007 o imenovanju vojaškega svetovalca posebnega predstavnika Evropske unije za Sudan

48

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

2007/538/ES

*

Sklep upravnega odbora Europola z dne 18. julija 2007 o sprejemu pogojev in postopkov, ki jih določa Europol v zvezi s prilagajanjem zneskov, navedenih v Dodatku k Sklepu upravnega odbora Europola z dne 16. novembra 1999 o dajatvah, ki se uporabljajo za plače in nagrade, izplačane osebju Europola, v korist Europola

49

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 895/2007

z dne 27. julija 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 756/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 41).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 27. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | TR | 90,5 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | TR | 124,3 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0805 50 10 | AR | 62,0 |
| UY | 54,4 |
| ZA | 60,1 |
| ZZ | 58,8 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 160,0 |
| MA | 144,4 |
| TR | 178,8 |
| ZZ | 161,1 |
| 0808 10 80 | AR | 94,8 |
| AU | 160,4 |
| BR | 89,4 |
| CL | 98,7 |
| CN | 100,6 |
| NZ | 105,2 |
| US | 106,2 |
| ZA | 101,5 |
| ZZ | 107,1 |
| 0808 20 50 | AR | 84,6 |
| CL | 76,9 |
| NZ | 80,2 |
| TR | 137,4 |
| ZA | 117,4 |
| ZZ | 99,3 |
| 0809 10 00 | TR | 172,4 |
| ZZ | 172,4 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 283,0 |
| US | 326,2 |
| ZZ | 311,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 155,2 |
| ZZ | 155,2 |
| 0809 40 05 | IL | 73,8 |
| ZZ | 73,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

TR

90,5

ZZ

90,5

0707 00 05

TR

124,3

ZZ

124,3

0709 90 70

TR

87,5

ZZ

87,5

0805 50 10

AR

62,0

UY

54,4

ZA

60,1

ZZ

58,8

0806 10 10

BR

161,0

EG

160,0

MA

144,4

TR

178,8

ZZ

161,1

0808 10 80

AR

94,8

AU

160,4

BR

89,4

CL

98,7

CN

100,6

NZ

105,2

US

106,2

ZA

101,5

ZZ

107,1

0808 20 50

AR

84,6

CL

76,9

NZ

80,2

TR

137,4

ZA

117,4

ZZ

99,3

0809 10 00

TR

172,4

ZZ

172,4

0809 20 95

CA

324,1

TR

283,0

US

326,2

ZZ

311,1

0809 30 10, 0809 30 90

TR

155,2

ZZ

155,2

0809 40 05

IL

73,8

ZZ

73,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 896/2007

z dne 27. julija 2007

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz dihidromircenola s poreklom iz Indije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek postopka

| (1) | Komisija je 11. novembra 2006 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza dihidromircenola s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 11. novembra 2006 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza dihidromircenola s poreklom iz Indije.

| (2) | Protidampinški postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki sta jo 29. septembra 2006 vložila proizvajalca Skupnosti Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. in Sensient Fragrances S.A. („pritožnika“), ki predstavljata glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje dihidromircenola Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaz o dampingu v zvezi z navedenim izdelkom in posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki sta jo 29. septembra 2006 vložila proizvajalca Skupnosti Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. in Sensient Fragrances S.A. („pritožnika“), ki predstavljata glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje dihidromircenola Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaz o dampingu v zvezi z navedenim izdelkom in posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

1.2   Zainteresirane stranke in preveritveni obiski

| (3) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce v Skupnosti, proizvajalce izvoznike v Indiji, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, njihova združenja in predstavnike Indije. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce v Skupnosti, proizvajalce izvoznike v Indiji, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, njihova združenja in predstavnike Indije. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (4) | Zaradi očitno velikega števila indijskih proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov v Skupnost je bilo za določitev dampinga in škode v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi indijski proizvajalci izvozniki in uvozniki v Skupnosti pozvani, naj se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006, kot je navedeno v obvestilu o začetku. Vendar sta se javila le dva indijska proizvajalca izvoznika in dva uvoznika ter predložila zahtevane informacije za vzorčenje v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi očitno velikega števila indijskih proizvajalcev izvoznikov in uvoznikov v Skupnost je bilo za določitev dampinga in škode v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi indijski proizvajalci izvozniki in uvozniki v Skupnosti pozvani, naj se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom v obdobju od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006, kot je navedeno v obvestilu o začetku. Vendar sta se javila le dva indijska proizvajalca izvoznika in dva uvoznika ter predložila zahtevane informacije za vzorčenje v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno.

| (5) | Komisija je vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim strankam, ki so to zahtevale, poslala vprašalnike v rokih, določenih v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim strankam, ki so to zahtevale, poslala vprašalnike v rokih, določenih v obvestilu o začetku.

| (6) | Izpolnjene vprašalnike je prejela od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov, štirih proizvajalcev Skupnosti podobnega izdelka, dveh uvoznikov, ki nista povezana s proizvajalci izvozniki, in od enega uporabnika v Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Izpolnjene vprašalnike je prejela od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov, štirih proizvajalcev Skupnosti podobnega izdelka, dveh uvoznikov, ki nista povezana s proizvajalci izvozniki, in od enega uporabnika v Skupnosti.

| (7) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za začasno določitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti







  — | Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Granada, Španija, |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za začasno določitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci Skupnosti

—

Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Granada, Španija,

| — | Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Sevilla), Španija, |
| --- | --- |

—

Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Sevilla), Španija,

| — | Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Murcia, Španija. |
| --- | --- |

—

Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Murcia, Španija.

| (b) | Proizvajalca izvoznika v Indiji







  — | Neeru Enterprises, Rampur, |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalca izvoznika v Indiji

—

Neeru Enterprises, Rampur,

| — | Privi Organics Limited, Mumbai. |
| --- | --- |

—

Privi Organics Limited, Mumbai.

1.3   Obdobje preiskave

| (8) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2003 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(8)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2005 do 30. septembra 2006 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2003 do konca OP („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (9) | Zadevni izdelek je dihidromircenol s čistočo 93 mas. % ali več s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“), običajno uvrščen pod oznako KN ex 2905 22 90. |
| --- | --- |

(9)

Zadevni izdelek je dihidromircenol s čistočo 93 mas. % ali več s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“), običajno uvrščen pod oznako KN ex 2905 22 90.

| (10) | Zadevni izdelek je brezbarvna do bledo rumena tekočina z močnim, svežim, citronki podobnim, cvetlično-limoninim, sladkim vonjem brez ali z malo podtona terpentina, topna v parafinskem olju in alkoholu, vendar ne vodotopna. Spada v družino acikličnih terpenskih alkoholov. Njegovo kemijsko ime je 2,6-dimetilokt-7-en-2-ol (CAS RN 18479-58-8). |
| --- | --- |

(10)

Zadevni izdelek je brezbarvna do bledo rumena tekočina z močnim, svežim, citronki podobnim, cvetlično-limoninim, sladkim vonjem brez ali z malo podtona terpentina, topna v parafinskem olju in alkoholu, vendar ne vodotopna. Spada v družino acikličnih terpenskih alkoholov. Njegovo kemijsko ime je 2,6-dimetilokt-7-en-2-ol (CAS RN 18479-58-8).

| (11) | Zadevni izdelek se uporablja zlasti za čistilna sredstva, dišave v milu ter kot intenzivni osnovni ton v parfumih z vonjem po limoni in citronki. |
| --- | --- |

(11)

Zadevni izdelek se uporablja zlasti za čistilna sredstva, dišave v milu ter kot intenzivni osnovni ton v parfumih z vonjem po limoni in citronki.

2.2   Podobni izdelek

| (12) | Zadevni izdelek in dihidromircenol, ki se proizvajata in prodajata na domačem trgu v Indiji, ter dihidromircenol, ki ga v Skupnosti proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, imajo enake osnovne kemijske in tehnične lastnosti ter končno uporabo. Zato se začasno šteje, da so ti izdelki enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Zadevni izdelek in dihidromircenol, ki se proizvajata in prodajata na domačem trgu v Indiji, ter dihidromircenol, ki ga v Skupnosti proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, imajo enake osnovne kemijske in tehnične lastnosti ter končno uporabo. Zato se začasno šteje, da so ti izdelki enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

3.1   Normalna vrednost

| (13) | Za določitev normalne vrednosti je Komisija najprej preučila, ali je bila celotna domača prodaja obeh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov podobnega izdelka reprezentativna glede na njun celotni izvoz v Skupnost. Skladno s členom 2(2) osnovne uredbe je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna samo za eno od sodelujočih družb, saj je obseg domače prodaje te družbe presegel 5 % njenega celotnega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. |
| --- | --- |

(13)

Za določitev normalne vrednosti je Komisija najprej preučila, ali je bila celotna domača prodaja obeh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov podobnega izdelka reprezentativna glede na njun celotni izvoz v Skupnost. Skladno s členom 2(2) osnovne uredbe je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna samo za eno od sodelujočih družb, saj je obseg domače prodaje te družbe presegel 5 % njenega celotnega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost.

| (14) | Komisija je nato za to družbo na podlagi čistosti opredelila tiste vrste podobnega izdelka, ki so se prodajale na domačem trgu in so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, ki so se izvažale v Skupnost. Za vsako od teh vrst je bilo preučeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje te vrste v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste, ki se je izvažala v Skupnost. To je veljalo za vse domače vrste, primerljive z vrstami, ki so se izvažale v Skupnost. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je nato za to družbo na podlagi čistosti opredelila tiste vrste podobnega izdelka, ki so se prodajale na domačem trgu in so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, ki so se izvažale v Skupnost. Za vsako od teh vrst je bilo preučeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje te vrste v OP predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste, ki se je izvažala v Skupnost. To je veljalo za vse domače vrste, primerljive z vrstami, ki so se izvažale v Skupnost.

| (15) | Komisija je nato preučila, ali se za domačo prodajo vsake vrste zadevnega izdelka, ki se je prodajal na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da se je izvajala v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je naredila tako, da je določila delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam za vsako izvoženo vrsto izdelka. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je nato preučila, ali se za domačo prodajo vsake vrste zadevnega izdelka, ki se je prodajal na domačem trgu v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da se je izvajala v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je naredila tako, da je določila delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam za vsako izvoženo vrsto izdelka.

| (16) | Ker je bilo za vse vrste izdelka na domačem trgu več kot 80 % izdelkov prodanih po neto prodajni ceni, ki je enaka ali višja od izračunanih stroškov proizvodnje, in ker je hkrati tehtana povprečna prodajna cena enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je bila normalna vrednost za posamezno vrsto izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(16)

Ker je bilo za vse vrste izdelka na domačem trgu več kot 80 % izdelkov prodanih po neto prodajni ceni, ki je enaka ali višja od izračunanih stroškov proizvodnje, in ker je hkrati tehtana povprečna prodajna cena enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je bila normalna vrednost za posamezno vrsto izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.

| (17) | Za proizvajalca izvoznika, čigar domača prodaja podobnega izdelka v OP ni bila reprezentativna (glej uvodno izjavo 13), je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe določena na podlagi domačih cen v običajnem poteku trgovine drugega proizvajalca izvoznika (glej uvodne izjave 14 do 16). |
| --- | --- |

(17)

Za proizvajalca izvoznika, čigar domača prodaja podobnega izdelka v OP ni bila reprezentativna (glej uvodno izjavo 13), je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe določena na podlagi domačih cen v običajnem poteku trgovine drugega proizvajalca izvoznika (glej uvodne izjave 14 do 16).

3.2   Izvozna cena

| (18) | Celotna prodaja sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bila izvedena neposredno nepovezanim strankam v Skupnosti. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena te prodaje določena na podlagi cen, ki so jih te neodvisne stranke v Skupnosti dejansko plačale ali jih plačujejo. |
| --- | --- |

(18)

Celotna prodaja sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je bila izvedena neposredno nepovezanim strankam v Skupnosti. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena te prodaje določena na podlagi cen, ki so jih te neodvisne stranke v Skupnosti dejansko plačale ali jih plačujejo.

3.3   Primerjava

| (19) | Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je bila opravljena na podlagi cene franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, ki vplivajo na primerljivost cen. Popravki za razlike v stroških prevoza, čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in tozadevnih stroških, popustih, rabatih, provizijah, stroških kredita in uvoznih dajatvah so bili odobreni, kjer je bilo to možno in upravičeno. |
| --- | --- |

(19)

Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je bila opravljena na podlagi cene franko tovarna. Za zagotovitev poštene primerjave so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, ki vplivajo na primerljivost cen. Popravki za razlike v stroških prevoza, čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in tozadevnih stroških, popustih, rabatih, provizijah, stroških kredita in uvoznih dajatvah so bili odobreni, kjer je bilo to možno in upravičeno.

3.4   Stopnje dampinga

| (20) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe sta bili stopnji dampinga za oba sodelujoča proizvajalca izvoznika določeni na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno glede na vrsto izdelka, kakor je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe sta bili stopnji dampinga za oba sodelujoča proizvajalca izvoznika določeni na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno glede na vrsto izdelka, kakor je določeno zgoraj.

| (21) | Na podlagi tega sta začasni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednji:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur | 3,3 % |
| Privi Organics Limited, Mumbai | 7,5 % |

(21)

Na podlagi tega sta začasni stopnji dampinga, izraženi kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednji:

Družba

Začasna stopnja dampinga

Neeru Enterprises, Rampur

3,3 %

Privi Organics Limited, Mumbai

7,5 %

| (22) | Za tiste proizvajalce izvoznike, ki niso sodelovali, je bila stopnja dampinga določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je bila najprej določena raven sodelovanja. Primerjava med podatki Eurostata o uvozu s poreklom iz Indije in podatki o obsegu izvoza v Skupnost, ki sta jih predložila sodelujoča proizvajalca izvoznika, je pokazala, da je bila raven sodelovanja visoka (več kot 80 %). Zato in ker ni bilo drugih podatkov, da je bil damping ostalih družb na nižji stopnji, se je zdelo primerno določiti stopnjo dampinga za družbe, ki v preiskavi niso sodelovale, v višini najvišje stopnje dampinga, ugotovljene za sodelujoči družbi. Ta pristop je v skladu z ustaljeno prakso institucij Skupnosti in se je zdel nujen, da se nesodelovanje ne bi spodbujalo. Zato je bila preostala stopnja dampinga izračunana na stopnji 7,5 %. |
| --- | --- |

(22)

Za tiste proizvajalce izvoznike, ki niso sodelovali, je bila stopnja dampinga določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zato je bila najprej določena raven sodelovanja. Primerjava med podatki Eurostata o uvozu s poreklom iz Indije in podatki o obsegu izvoza v Skupnost, ki sta jih predložila sodelujoča proizvajalca izvoznika, je pokazala, da je bila raven sodelovanja visoka (več kot 80 %). Zato in ker ni bilo drugih podatkov, da je bil damping ostalih družb na nižji stopnji, se je zdelo primerno določiti stopnjo dampinga za družbe, ki v preiskavi niso sodelovale, v višini najvišje stopnje dampinga, ugotovljene za sodelujoči družbi. Ta pristop je v skladu z ustaljeno prakso institucij Skupnosti in se je zdel nujen, da se nesodelovanje ne bi spodbujalo. Zato je bila preostala stopnja dampinga izračunana na stopnji 7,5 %.

4.   ŠKODA

4.1   Proizvodnja Skupnosti in industrija Skupnosti

| (23) | V Skupnosti proizvaja podoben izdelek pet proizvajalcev. Za njihovo proizvodnjo se zato šteje, da predstavlja celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(23)

V Skupnosti proizvaja podoben izdelek pet proizvajalcev. Za njihovo proizvodnjo se zato šteje, da predstavlja celotno proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (24) | Štirje od teh petih proizvajalcev so izpolnili vprašalnik. Vendar pa eden od njih ni izrazito podprl pritožbe, tj., o njej se ni opredelil. Zato ta družba ni bila upoštevana kot del industrije Skupnosti in posledično analize škode. Kljub temu se je stanje te družbe upoštevalo in preučilo kot drug dejavnik škode pod točko 5 „Vzročna zveza“. |
| --- | --- |

(24)

Štirje od teh petih proizvajalcev so izpolnili vprašalnik. Vendar pa eden od njih ni izrazito podprl pritožbe, tj., o njej se ni opredelil. Zato ta družba ni bila upoštevana kot del industrije Skupnosti in posledično analize škode. Kljub temu se je stanje te družbe upoštevalo in preučilo kot drug dejavnik škode pod točko 5 „Vzročna zveza“.

| (25) | Preostali trije sodelujoči proizvajalci predstavljalo več kot 40 % celotne proizvodnje podobnega izdelka Skupnosti. Opozorimo naj, da je eden od njih v OP uvozil znatno količino dihidromircenola iz Indije. Vendar pa uvoz ni bil njegova glavna dejavnost, saj naj bi bil le odziv na vdor dampinškega uvoza, ki je znatno znižal cene, zlasti ker je želel izboljšati svoje finančno stanje in obdržati svojo proizvodnjo podobnega izdelka. Zato tega proizvajalca ni bilo primerno izključiti iz opredelitve industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(25)

Preostali trije sodelujoči proizvajalci predstavljalo več kot 40 % celotne proizvodnje podobnega izdelka Skupnosti. Opozorimo naj, da je eden od njih v OP uvozil znatno količino dihidromircenola iz Indije. Vendar pa uvoz ni bil njegova glavna dejavnost, saj naj bi bil le odziv na vdor dampinškega uvoza, ki je znatno znižal cene, zlasti ker je želel izboljšati svoje finančno stanje in obdržati svojo proizvodnjo podobnega izdelka. Zato tega proizvajalca ni bilo primerno izključiti iz opredelitve industrije Skupnosti.

| (26) | Na podlagi tega se šteje, da predstavljajo trije proizvajalci Skupnosti iz uvodne izjave 25 industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. V nadaljnjem besedilu bodo imenovani „industrija Skupnosti“. |
| --- | --- |

(26)

Na podlagi tega se šteje, da predstavljajo trije proizvajalci Skupnosti iz uvodne izjave 25 industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. V nadaljnjem besedilu bodo imenovani „industrija Skupnosti“.

4.2   Določitev ustreznega trga Skupnosti

| (27) | Za ugotovitev, ali je industrija Skupnosti utrpela škodo, ter določitev potrošnje in različnih gospodarskih kazalnikov, povezanih s stanjem industrije Skupnosti, je bilo preučeno, ali in v kakšni meri je potrebno pri analizi upoštevati nadaljnjo uporabo proizvodnje podobnega izdelka industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(27)

Za ugotovitev, ali je industrija Skupnosti utrpela škodo, ter določitev potrošnje in različnih gospodarskih kazalnikov, povezanih s stanjem industrije Skupnosti, je bilo preučeno, ali in v kakšni meri je potrebno pri analizi upoštevati nadaljnjo uporabo proizvodnje podobnega izdelka industrije Skupnosti.

| (28) | Dihidromircenol se uporablja kot vmesni izdelek za proizvodnjo derivatov, kot sta tetrahidromircenol in mircetol, ali za proizvodnjo dišav. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je industrija Skupnosti uporabljala določene količine dihidromircenola (približno 10 % celotne proizvodnje) za interno uporabo, in sicer za zgoraj navedene namene. Zato se je dihidromircenol prenašal znotraj družbe brez računa in ni vstopil na prosti trg, saj ga je proizvajalec uporabljal za svojo nadaljnjo predelavo ali sestavine. Taka uporaba se šteje za lastno uporabo. |
| --- | --- |

(28)

Dihidromircenol se uporablja kot vmesni izdelek za proizvodnjo derivatov, kot sta tetrahidromircenol in mircetol, ali za proizvodnjo dišav. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je industrija Skupnosti uporabljala določene količine dihidromircenola (približno 10 % celotne proizvodnje) za interno uporabo, in sicer za zgoraj navedene namene. Zato se je dihidromircenol prenašal znotraj družbe brez računa in ni vstopil na prosti trg, saj ga je proizvajalec uporabljal za svojo nadaljnjo predelavo ali sestavine. Taka uporaba se šteje za lastno uporabo.

| (29) | Industrija Skupnosti je dihidromircenol prodajala tudi povezanim strankam v Skupnosti in v tretjih državah za nadaljnjo prodajo ali za njihovo lastno uporabo. Vendar je bilo v preiskavi ugotovljeno, da te prodaje ni mogoče šteti za lastno, tj. prodajo na zaprtem trgu, ker so se izdelki prodajali po tržnih cenah, kupci pa so lahko prosto izbrali dobavitelja. Zato je treba to prodajo šteti za prodajo na prostem trgu. |
| --- | --- |

(29)

Industrija Skupnosti je dihidromircenol prodajala tudi povezanim strankam v Skupnosti in v tretjih državah za nadaljnjo prodajo ali za njihovo lastno uporabo. Vendar je bilo v preiskavi ugotovljeno, da te prodaje ni mogoče šteti za lastno, tj. prodajo na zaprtem trgu, ker so se izdelki prodajali po tržnih cenah, kupci pa so lahko prosto izbrali dobavitelja. Zato je treba to prodajo šteti za prodajo na prostem trgu.

| (30) | Razlikovanje med zaprtim in prostim trgom je pomembno za analizo škode, ker izdelki za lastno uporabo, tj. v tem primeru interno uporabo s strani proizvajalcev, niso izpostavljeni neposredni konkurenci z uvozom. Nasprotno pa so izdelki za prodajo na prostem trgu neposredno izpostavljeni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(30)

Razlikovanje med zaprtim in prostim trgom je pomembno za analizo škode, ker izdelki za lastno uporabo, tj. v tem primeru interno uporabo s strani proizvajalcev, niso izpostavljeni neposredni konkurenci z uvozom. Nasprotno pa so izdelki za prodajo na prostem trgu neposredno izpostavljeni konkurenci z uvozom zadevnega izdelka.

| (31) | Za ugotovitev čim bolj realnega stanja industrije Skupnosti so bili podatki zbrani in analizirani za vse dejavnosti, povezane z dihidromircenolom, pozneje se je tudi ugotovilo, ali je bila proizvodnja namenjena za lastno uporabo ali prosti trg. |
| --- | --- |

(31)

Za ugotovitev čim bolj realnega stanja industrije Skupnosti so bili podatki zbrani in analizirani za vse dejavnosti, povezane z dihidromircenolom, pozneje se je tudi ugotovilo, ali je bila proizvodnja namenjena za lastno uporabo ali prosti trg.

| (32) | Ugotovljeno je bilo, da se morata smiselna analiza in ocena osredotočiti na stanje, ki prevladuje na prostem trgu, glede naslednjih gospodarskih kazalnikov v zvezi z industrijo Skupnosti: obsega prodaje in prodajne cene na trgu Skupnosti, tržnega deleža, rasti, dobičkonosnosti, donosnosti naložb, denarnega toka, obsega izvoza in cene. |
| --- | --- |

(32)

Ugotovljeno je bilo, da se morata smiselna analiza in ocena osredotočiti na stanje, ki prevladuje na prostem trgu, glede naslednjih gospodarskih kazalnikov v zvezi z industrijo Skupnosti: obsega prodaje in prodajne cene na trgu Skupnosti, tržnega deleža, rasti, dobičkonosnosti, donosnosti naložb, denarnega toka, obsega izvoza in cene.

| (33) | Glede drugih gospodarskih kazalnikov pa je bilo s preiskavo ugotovljeno, da jih je mogoče smiselno preučiti le glede na celotno dejavnost. Proizvodnja (za zaprti in prosti trg), zmogljivost, proizvodna zmogljivost, naložbe, zaloge, zaposlenost, produktivnost, plače in zmožnost zbiranja kapitala so dejansko odvisni od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali je proizvodnja namenjena lastni uporabi ali se prodaja na prostem trgu. |
| --- | --- |

(33)

Glede drugih gospodarskih kazalnikov pa je bilo s preiskavo ugotovljeno, da jih je mogoče smiselno preučiti le glede na celotno dejavnost. Proizvodnja (za zaprti in prosti trg), zmogljivost, proizvodna zmogljivost, naložbe, zaloge, zaposlenost, produktivnost, plače in zmožnost zbiranja kapitala so dejansko odvisni od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali je proizvodnja namenjena lastni uporabi ali se prodaja na prostem trgu.

| (34) | Nazadnje je treba opozoriti, da se je razvoj lastne uporabe s strani industrije Skupnosti preučil kot drugi dejavnik pod točko 5 „Vzročna zveza“ za ugotovitev, ali bi lahko vplivala na njeno stanje. |
| --- | --- |

(34)

Nazadnje je treba opozoriti, da se je razvoj lastne uporabe s strani industrije Skupnosti preučil kot drugi dejavnik pod točko 5 „Vzročna zveza“ za ugotovitev, ali bi lahko vplivala na njeno stanje.

4.3   Potrošnja Skupnosti

| (35) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega proizvodnje proizvajalcev Skupnosti za prosto prodajo na trgu Skupnosti in za njihovo lastno uporabo ter podatkov Eurostata o obsega uvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(35)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi obsega proizvodnje proizvajalcev Skupnosti za prosto prodajo na trgu Skupnosti in za njihovo lastno uporabo ter podatkov Eurostata o obsega uvoza v Skupnost.

| (36) | V zvezi s slednjimi podatki je treba opozoriti, da so lahko v to statistiko poleg dihidromircenola vključeni tudi drugi izdelki, ker je dihidromircenol uvrščen pod oznako ex KN. Zato so se podatki Eurostata primerjali z tržnimi informacijami industrije Skupnosti. Tako je bil uvoz iz Japonske izključen, saj se je zanj štelo, da ne vključuje dihidromircenola, ker na Japonskem ni poznane proizvodnje tega izdelka. Statistika Eurostata za uvoz iz drugih tretjih držav, razen Japonske, se je zdela dovolj natančna (tj., ni vključevala znatnega obsega drugih izdelkov poleg dihidromircenola, ki bi močno izkrivil sliko stanja), zato ti podatki za analizo škode in vzročne zveze niso bili prilagojeni. |
| --- | --- |

(36)

V zvezi s slednjimi podatki je treba opozoriti, da so lahko v to statistiko poleg dihidromircenola vključeni tudi drugi izdelki, ker je dihidromircenol uvrščen pod oznako ex KN. Zato so se podatki Eurostata primerjali z tržnimi informacijami industrije Skupnosti. Tako je bil uvoz iz Japonske izključen, saj se je zanj štelo, da ne vključuje dihidromircenola, ker na Japonskem ni poznane proizvodnje tega izdelka. Statistika Eurostata za uvoz iz drugih tretjih držav, razen Japonske, se je zdela dovolj natančna (tj., ni vključevala znatnega obsega drugih izdelkov poleg dihidromircenola, ki bi močno izkrivil sliko stanja), zato ti podatki za analizo škode in vzročne zveze niso bili prilagojeni.

| (37) | V prvi polovici obravnavanega obdobja je bil trg dihidromircenola Skupnosti dokaj stabilen. Povečevati se je začel leta 2005, v OP pa je dosegel za 23 % višjo raven kot leta 2003, tj. približno 4 400 000 kg. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (kg) | 3 586 447 | 3 571 795 | 3 819 904 | 4 409 093 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 100 | 107 | 123 |
| Vir: preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik, informacije drugih proizvajalcev Skupnosti, podatki Eurostata. |

(37)

V prvi polovici obravnavanega obdobja je bil trg dihidromircenola Skupnosti dokaj stabilen. Povečevati se je začel leta 2005, v OP pa je dosegel za 23 % višjo raven kot leta 2003, tj. približno 4 400 000 kg.

2003

2004

2005

OP

Potrošnja (kg)

3 586 447

3 571 795

3 819 904

4 409 093

Indeks: 2003 = 100

100

100

107

123

Vir: preverjeni odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik, informacije drugih proizvajalcev Skupnosti, podatki Eurostata.

4.4   Uvoz iz zadevne države

4.4.1   Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države

| (38) | Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost se je leta 2004 dramatično povečal, in sicer za več kot 1 600 %. Leta 2005 se je skoraj podvojil, v OP se je večanje upočasnilo in se ustavilo na 2 963 % višji ravni kot na začetku obravnavanega obdobja, tj. približno 760 000 kg v OP v primerjavi s približno 25 000 kg leta 2003. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (kg) | 24 900 | 430 600 | 751 800 | 762 600 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 1 729 | 3 019 | 3 063 |
| Vir: podatki Eurostata. |

(38)

Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost se je leta 2004 dramatično povečal, in sicer za več kot 1 600 %. Leta 2005 se je skoraj podvojil, v OP se je večanje upočasnilo in se ustavilo na 2 963 % višji ravni kot na začetku obravnavanega obdobja, tj. približno 760 000 kg v OP v primerjavi s približno 25 000 kg leta 2003.

2003

2004

2005

OP

Uvoz (kg)

24 900

430 600

751 800

762 600

Indeks: 2003 = 100

100

1 729

3 019

3 063

Vir: podatki Eurostata.

| (39) | Povprečna uvozna cena se je leta 2004 znižala za skoraj 20 %, leta 2005 se je zvišala na svojo prvotno raven, v OP pa se je zvišala za 11 %. Kot je razvidno iz uvodnih izjav 41 in 42, so bile v OP uvozne cene znatno pod cenami industrije Skupnosti. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna uvozna cena (EUR/kg) | 3,45 | 2,79 | 3,45 | 3,81 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 81 | 100 | 111 |
| Vir: podatki Eurostata. |

(39)

Povprečna uvozna cena se je leta 2004 znižala za skoraj 20 %, leta 2005 se je zvišala na svojo prvotno raven, v OP pa se je zvišala za 11 %. Kot je razvidno iz uvodnih izjav 41 in 42, so bile v OP uvozne cene znatno pod cenami industrije Skupnosti.

2003

2004

2005

OP

Povprečna uvozna cena (EUR/kg)

3,45

2,79

3,45

3,81

Indeks: 2003 = 100

100

81

100

111

Vir: podatki Eurostata.

| (40) | Tržni delež dampinškega uvoza iz Indije se je v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 17 odstotnih točk, tj. z 0,7 % leta 2003 na 17,3 % v OP. Leta 2004 je bil hkrati z zgoraj navedenim povečanjem obsega uvoza in stabilno potrošnjo Skupnosti dosežen znatni tržni delež. V absolutnem smislu so indijski izvozniki v OP kljub povečanju prodaje svoj tržni delež zmanjšali za 2,4 odstotne točke. Ob upoštevanju dejstva, da se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala le za 23 %, je očitno, da se je dampinški uvoz iz Indije na trg Skupnosti v tem obdobju povečal veliko bolj. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež | 0,7 % | 12,1 % | 19,7 % | 17,3 % |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 1 736 | 2 835 | 2 491 |
| Vir: podatki Eurostata. |

(40)

Tržni delež dampinškega uvoza iz Indije se je v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 17 odstotnih točk, tj. z 0,7 % leta 2003 na 17,3 % v OP. Leta 2004 je bil hkrati z zgoraj navedenim povečanjem obsega uvoza in stabilno potrošnjo Skupnosti dosežen znatni tržni delež. V absolutnem smislu so indijski izvozniki v OP kljub povečanju prodaje svoj tržni delež zmanjšali za 2,4 odstotne točke. Ob upoštevanju dejstva, da se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala le za 23 %, je očitno, da se je dampinški uvoz iz Indije na trg Skupnosti v tem obdobju povečal veliko bolj.

2003

2004

2005

OP

Tržni delež

0,7 %

12,1 %

19,7 %

17,3 %

Indeks: 2003 = 100

100

1 736

2 835

2 491

Vir: podatki Eurostata.

4.4.2   Nelojalno nižanje cen

| (41) | Za analizo nelojalnega nižanja cen je bila narejena primerjava uvoznih cen sodelujočih proizvajalcev izvoznikov s cenami industrije Skupnosti na podlagi tehtanega povprečja neposredno primerljivih vrst izdelka (glede na čistost) v OP. Cene industrije Skupnosti so bile prilagojene na ravni franko tovarna in primerjane z uvoznimi cenami CIF meja Skupnosti plus carinska dajatev. Cene so se primerjale za transakcije na isti ravni trgovine po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku popustov in rabatov. |
| --- | --- |

(41)

Za analizo nelojalnega nižanja cen je bila narejena primerjava uvoznih cen sodelujočih proizvajalcev izvoznikov s cenami industrije Skupnosti na podlagi tehtanega povprečja neposredno primerljivih vrst izdelka (glede na čistost) v OP. Cene industrije Skupnosti so bile prilagojene na ravni franko tovarna in primerjane z uvoznimi cenami CIF meja Skupnosti plus carinska dajatev. Cene so se primerjale za transakcije na isti ravni trgovine po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku popustov in rabatov.

| (42) | Na podlagi cen sodelujočih proizvajalcev izvoznikov sta stopnji nelojalnega nižanja cen, izraženi kot odstotek cen industrije Skupnosti, znašali 5,8 % in 7,4 %. |
| --- | --- |

(42)

Na podlagi cen sodelujočih proizvajalcev izvoznikov sta stopnji nelojalnega nižanja cen, izraženi kot odstotek cen industrije Skupnosti, znašali 5,8 % in 7,4 %.

4.5   Stanje industrije Skupnosti

| (43) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe preučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki zadevajo stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe preučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki zadevajo stanje industrije Skupnosti.

| (44) | Opozorimo naj, da je bilo treba pri analizi škode upoštevati lastno uporabo podobnega izdelka s strani industrije Skupnosti. Nekateri kazalniki škode so se torej preučili ob upoštevanju prevladujočega stanja na prostem trgu, druge pa je bilo smiselno preučiti le glede na celotno dejavnost (glej uvodne izjave 27 do 34). |
| --- | --- |

(44)

Opozorimo naj, da je bilo treba pri analizi škode upoštevati lastno uporabo podobnega izdelka s strani industrije Skupnosti. Nekateri kazalniki škode so se torej preučili ob upoštevanju prevladujočega stanja na prostem trgu, druge pa je bilo smiselno preučiti le glede na celotno dejavnost (glej uvodne izjave 27 do 34).

(a)   Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (45) | Proizvodnja industrije Skupnosti podobnega izdelka se je v obravnavnem obdobju povečala za 6 %. Stabilna je ostala zlasti leta 2004, leta 2005 se je nekoliko povečala, in sicer za 2 %, v OP pa še za dodatne 4 odstotne točke. Ker je proizvodna zmogljivost ostala stabilna, se je hkrati s povečanjem obsega proizvodnje njena izkoriščenost nekoliko izboljšala. V OP je bilo izkoriščenih 73 % zmogljivosti. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (kg) | 2 212 266 | 2 210 328 | 2 265 113 | 2 350 588 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 100 | 102 | 106 |
| Zmogljivost (kg) | 3 210 000 | 3 210 000 | 3 210 000 | 3 210 000 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 69 % | 69 % | 71 % | 73 % |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 100 | 102 | 106 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(45)

Proizvodnja industrije Skupnosti podobnega izdelka se je v obravnavnem obdobju povečala za 6 %. Stabilna je ostala zlasti leta 2004, leta 2005 se je nekoliko povečala, in sicer za 2 %, v OP pa še za dodatne 4 odstotne točke. Ker je proizvodna zmogljivost ostala stabilna, se je hkrati s povečanjem obsega proizvodnje njena izkoriščenost nekoliko izboljšala. V OP je bilo izkoriščenih 73 % zmogljivosti.

2003

2004

2005

OP

Proizvodnja (kg)

2 212 266

2 210 328

2 265 113

2 350 588

Indeks: 2003 = 100

100

100

102

106

Zmogljivost (kg)

3 210 000

3 210 000

3 210 000

3 210 000

Indeks: 2003 = 100

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti

69 %

69 %

71 %

73 %

Indeks: 2003 = 100

100

100

102

106

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

(b)   Zaloge

| (46) | Med letom 2003 in OP so se zaloge na splošno povečale. Višek iz leta 2004 sovpada z nenadnim zmanjšanjem prodaje, navedene v uvodni izjavi 47. V OP je bila raven zalog za 8 % višja kot leta 2003. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (kg) | 118 204 | 222 907 | 166 724 | 127 440 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 189 | 141 | 108 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(46)

Med letom 2003 in OP so se zaloge na splošno povečale. Višek iz leta 2004 sovpada z nenadnim zmanjšanjem prodaje, navedene v uvodni izjavi 47. V OP je bila raven zalog za 8 % višja kot leta 2003.

2003

2004

2005

OP

Zaloge (kg)

118 204

222 907

166 724

127 440

Indeks: 2003 = 100

100

189

141

108

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

(c)   Obseg prodaje, prodajna cena in tržni delež

| (47) | Prodaja lastne proizvodnje industrije Skupnosti na prostem trgu v Skupnosti se je leta 2004 nenadoma zmanjšala za 7 %. Leta 2005 se je rahlo izboljšala in dosegla raven nekoliko nad prvotno ravnjo ter se v OP povečala za 19 odstotnih točk. Glede na povečano potrošnjo leta 2005 in v OP (glej uvodno izjavo 37) pa industrija Skupnosti ni okrepila svojega položaja na trgu. Nasprotno, svoj tržni delež je le komaj ohranila. Povprečne prodajne cene proizvodnje Skupnosti so odražale razvoj trga. Leta 2004 so se dramatično znižale, tj. za 22 %, leta 2005 so se znižale še za 10 odstotnih točk in ostale v OP bolj ali manj stabilne. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja v ES (kg) | 1 233 633 | 1 147 959 | 1 274 430 | 1 506 740 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 93 | 103 | 122 |
| Tržni delež | 34,4 % | 32,1 % | 33,4 % | 34,2 % |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 93 | 97 | 99 |
| Prodajna cena (EUR/kg) | 4,55 | 3,55 | 3,09 | 3,15 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 78 | 68 | 69 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(47)

Prodaja lastne proizvodnje industrije Skupnosti na prostem trgu v Skupnosti se je leta 2004 nenadoma zmanjšala za 7 %. Leta 2005 se je rahlo izboljšala in dosegla raven nekoliko nad prvotno ravnjo ter se v OP povečala za 19 odstotnih točk. Glede na povečano potrošnjo leta 2005 in v OP (glej uvodno izjavo 37) pa industrija Skupnosti ni okrepila svojega položaja na trgu. Nasprotno, svoj tržni delež je le komaj ohranila. Povprečne prodajne cene proizvodnje Skupnosti so odražale razvoj trga. Leta 2004 so se dramatično znižale, tj. za 22 %, leta 2005 so se znižale še za 10 odstotnih točk in ostale v OP bolj ali manj stabilne.

2003

2004

2005

OP

Prodaja v ES (kg)

1 233 633

1 147 959

1 274 430

1 506 740

Indeks: 2003 = 100

100

93

103

122

Tržni delež

34,4 %

32,1 %

33,4 %

34,2 %

Indeks: 2003 = 100

100

93

97

99

Prodajna cena (EUR/kg)

4,55

3,55

3,09

3,15

Indeks: 2003 = 100

100

78

68

69

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

(d)   Dobičkonosnost

| (48) | Dobičkonosnost industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju dramatično poslabšala. Industrija Skupnosti je s proizvodnjo podobnega izdelka, namenjenega prodaji na prostem trgu, po 12,3-odstotnem dobičku iz leta 2003 začela leta 2004 ustvarjati velike izgube, istočasno pa se je, kot je navedeno zgoraj, zmanjšal obseg prodaje, cene pa so se znižale. Leta 2005 so se izgube podvojile, v OP so bile izgube industrije Skupnosti že skoraj 17-odstotne. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stopnja dobička pred obdavčitvijo | 12,3 % | –7,5 % | –15,8 % | –16,9 % |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | –60 | – 128 | – 137 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(48)

Dobičkonosnost industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju dramatično poslabšala. Industrija Skupnosti je s proizvodnjo podobnega izdelka, namenjenega prodaji na prostem trgu, po 12,3-odstotnem dobičku iz leta 2003 začela leta 2004 ustvarjati velike izgube, istočasno pa se je, kot je navedeno zgoraj, zmanjšal obseg prodaje, cene pa so se znižale. Leta 2005 so se izgube podvojile, v OP so bile izgube industrije Skupnosti že skoraj 17-odstotne.

2003

2004

2005

OP

Stopnja dobička pred obdavčitvijo

12,3 %

–7,5 %

–15,8 %

–16,9 %

Indeks: 2003 = 100

100

–60

– 128

– 137

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

(e)   Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (49) | V obravnavanem obdobju so se naložbe znatno zmanjšale, v OP so dosegle le 7 % ravni iz leta 2003, kar kaže na to, da industrija že obratuje z moderno opremo. Kot kaže preglednica v uvodni izjavi 45, se v proizvodno zmogljivost ni vlagalo, čeprav se je pričakovala ohranitev pozitivnega trenda na trgu dihidromircenola. Donosnost naložb, izražena v neto dobičkih/izgubah industrije Skupnosti, in neto knjigovodska vrednost njenih naložb sta se razvijali v skladu z naložbami in stopnjami dobička/izgub. Zlasti se je zmanjšala donosnost naložb, in sicer s 13,7 % leta 2003 na – 26,9 % v OP. Znatno se je zmanjšal tudi denarni tok industrije Skupnosti. Namesto dotoka denarja v višini približno 1 300 000 EUR leta 2003 je denar v OP začel odtekati, in sicer za več kot 60 000 EUR. Vsi ti kazalniki jasno potrjujejo nezmožnost zbiranja kapitala industrije Skupnosti. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (EUR) | 221 210 | 44 605 | 23 435 | 16 481 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 20 | 11 | 7 |
| Donosnost naložb | 13,7 % | –7,1 % | –17,3 % | –26,9 % |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | –52 | – 127 | – 197 |
| Denarni tok (EUR) | 1 328 345 | –48 093 | 164 355 | –61 724 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | –4 | 12 | –5 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(49)

V obravnavanem obdobju so se naložbe znatno zmanjšale, v OP so dosegle le 7 % ravni iz leta 2003, kar kaže na to, da industrija že obratuje z moderno opremo. Kot kaže preglednica v uvodni izjavi 45, se v proizvodno zmogljivost ni vlagalo, čeprav se je pričakovala ohranitev pozitivnega trenda na trgu dihidromircenola. Donosnost naložb, izražena v neto dobičkih/izgubah industrije Skupnosti, in neto knjigovodska vrednost njenih naložb sta se razvijali v skladu z naložbami in stopnjami dobička/izgub. Zlasti se je zmanjšala donosnost naložb, in sicer s 13,7 % leta 2003 na – 26,9 % v OP. Znatno se je zmanjšal tudi denarni tok industrije Skupnosti. Namesto dotoka denarja v višini približno 1 300 000 EUR leta 2003 je denar v OP začel odtekati, in sicer za več kot 60 000 EUR. Vsi ti kazalniki jasno potrjujejo nezmožnost zbiranja kapitala industrije Skupnosti.

2003

2004

2005

OP

Naložbe (EUR)

221 210

44 605

23 435

16 481

Indeks: 2003 = 100

100

20

11

7

Donosnost naložb

13,7 %

–7,1 %

–17,3 %

–26,9 %

Indeks: 2003 = 100

100

–52

– 127

– 197

Denarni tok (EUR)

1 328 345

–48 093

164 355

–61 724

Indeks: 2003 = 100

100

–4

12

–5

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

(f)   Rast

| (50) | Industrija Skupnosti je obdržala svoj tržni delež po cenah, ki so povzročale znatne izgube, ki jih je med drugim spremljal odliv denarja. Zato se sklene, da industrija Skupnosti ni imela koristi od rasti na trgu. |
| --- | --- |

(50)

Industrija Skupnosti je obdržala svoj tržni delež po cenah, ki so povzročale znatne izgube, ki jih je med drugim spremljal odliv denarja. Zato se sklene, da industrija Skupnosti ni imela koristi od rasti na trgu.

(g)   Zaposlenost, produktivnost in plače

| (51) | Število zaposlenih v industriji Skupnosti, ki se ukvarjajo s proizvodnjo podobnega izdelka, se je kljub povečani proizvodnji zmanjšalo (glej uvodno izjavo 45). V OP je bila zaposlenost 15 % nižja kot leta 2003. Kljub temu so se celotni stroški dela povečali. Leta 2004 so se povečali za 13 %, leta 2005 ostali več ali manj stabilni in se v OP nekoliko zmanjšali, in sicer na za 6 % višjo raven kot leta 2003. Dejansko so se povprečni stroški dela v obravnavanem obdobju povečali za 24 %. Razlog za to povečanje je bila inflacija (približno 3 % v letih 2004 in 2005 v Španiji) in sprememba strukture zaposlenih (večji delež kvalificirane delovne sile). Produktivnost, izražena v proizvodnji na delavca na leto, se je med letom 2003 in OP povečala za 24 %. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost | 44,2 | 43,7 | 39,8 | 37,7 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 99 | 90 | 85 |
| Stroški dela (EUR) | 1 401 693 | 1 580 371 | 1 554 698 | 1 480 157 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 113 | 111 | 106 |
| Povprečni stroški dela (EUR) | 31 741 | 36 206 | 39 033 | 39 282 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 114 | 123 | 124 |
| Produktivnost (kg na zaposlenega) | 64 329 | 65 588 | 72 904 | 79 546 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 102 | 113 | 124 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(51)

Število zaposlenih v industriji Skupnosti, ki se ukvarjajo s proizvodnjo podobnega izdelka, se je kljub povečani proizvodnji zmanjšalo (glej uvodno izjavo 45). V OP je bila zaposlenost 15 % nižja kot leta 2003. Kljub temu so se celotni stroški dela povečali. Leta 2004 so se povečali za 13 %, leta 2005 ostali več ali manj stabilni in se v OP nekoliko zmanjšali, in sicer na za 6 % višjo raven kot leta 2003. Dejansko so se povprečni stroški dela v obravnavanem obdobju povečali za 24 %. Razlog za to povečanje je bila inflacija (približno 3 % v letih 2004 in 2005 v Španiji) in sprememba strukture zaposlenih (večji delež kvalificirane delovne sile). Produktivnost, izražena v proizvodnji na delavca na leto, se je med letom 2003 in OP povečala za 24 %.

2003

2004

2005

OP

Zaposlenost

44,2

43,7

39,8

37,7

Indeks: 2003 = 100

100

99

90

85

Stroški dela (EUR)

1 401 693

1 580 371

1 554 698

1 480 157

Indeks: 2003 = 100

100

113

111

106

Povprečni stroški dela (EUR)

31 741

36 206

39 033

39 282

Indeks: 2003 = 100

100

114

123

124

Produktivnost (kg na zaposlenega)

64 329

65 588

72 904

79 546

Indeks: 2003 = 100

100

102

113

124

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

(h)   Stopnja dampinga, okrevanje od preteklega dampinga ali subvencioniranja

| (52) | Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti se glede na obseg in ceno dampinškega uvoza iz zadevnih držav ne more šteti kot zanemarljiv. |
| --- | --- |

(52)

Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti se glede na obseg in ceno dampinškega uvoza iz zadevnih držav ne more šteti kot zanemarljiv.

| (53) | Poleg tega ni pokazateljev o tem, da bi si industrija Skupnosti v OP opomogla od preteklega dampinga ali subvencioniranja. |
| --- | --- |

(53)

Poleg tega ni pokazateljev o tem, da bi si industrija Skupnosti v OP opomogla od preteklega dampinga ali subvencioniranja.

4.6   Sklepne ugotovitve o škodi

| (54) | Med obravnavanim obdobjem se je poceni dampinški uvoz iz Indije dramatično povečal. Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka se je med letom 2003 in OP povečal za skoraj 3 000 %. Tržni delež pa je v OP znašal več kot 17 % trga dihidromircenola Skupnosti, leta 2003 pa denimo le 0,7 %. |
| --- | --- |

(54)

Med obravnavanim obdobjem se je poceni dampinški uvoz iz Indije dramatično povečal. Obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka se je med letom 2003 in OP povečal za skoraj 3 000 %. Tržni delež pa je v OP znašal več kot 17 % trga dihidromircenola Skupnosti, leta 2003 pa denimo le 0,7 %.

| (55) | Kljub povečanju potrošnje dihidromircenola za 23 % v obravnavanem obdobju je industriji Skupnosti v OP uspelo ohraniti le delež, ki ga je imela na trgu Skupnosti leta 2003, zlasti zaradi povečanja prodaje svoje proizvodnje leta 2005 in v OP. Kot je pokazala analiza gospodarskih kazalnikov industrije Skupnosti, pa je bilo to mogoče doseči le po ceni, ki je povzročila velike izgube, zmanjšanje donosnosti naložb in odliv denarja. Škoda se je izrazila zlasti v znatnem znižanju cen industrije Skupnosti, kar je neposredno in zelo negativno vplivalo na finančno stanje teh družb. Zlasti cene industrije Skupnosti so se znižale s 4,55 EUR iz leta 2003 na 3,15 EUR v OP. Tega znižanja pa ni spremljalo ustrezno znižanje proizvodnih stroškov. Zato je začela industrija Skupnosti leta 2004 ustvarjati izgube, njene izgube od prodaje dihidromircenola na trgu Skupnosti so se še naprej večale leta 2005 in v OP, ko je prihodek od prodaje komaj pokril stalne stroške industrije Skupnosti. Dolgoročno je tako stanje nedvomno nevzdržno. |
| --- | --- |

(55)

Kljub povečanju potrošnje dihidromircenola za 23 % v obravnavanem obdobju je industriji Skupnosti v OP uspelo ohraniti le delež, ki ga je imela na trgu Skupnosti leta 2003, zlasti zaradi povečanja prodaje svoje proizvodnje leta 2005 in v OP. Kot je pokazala analiza gospodarskih kazalnikov industrije Skupnosti, pa je bilo to mogoče doseči le po ceni, ki je povzročila velike izgube, zmanjšanje donosnosti naložb in odliv denarja. Škoda se je izrazila zlasti v znatnem znižanju cen industrije Skupnosti, kar je neposredno in zelo negativno vplivalo na finančno stanje teh družb. Zlasti cene industrije Skupnosti so se znižale s 4,55 EUR iz leta 2003 na 3,15 EUR v OP. Tega znižanja pa ni spremljalo ustrezno znižanje proizvodnih stroškov. Zato je začela industrija Skupnosti leta 2004 ustvarjati izgube, njene izgube od prodaje dihidromircenola na trgu Skupnosti so se še naprej večale leta 2005 in v OP, ko je prihodek od prodaje komaj pokril stalne stroške industrije Skupnosti. Dolgoročno je tako stanje nedvomno nevzdržno.

| (56) | Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov se začasno sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

5.1   Uvod

| (57) | V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je Komisija preučila, ali je znatno škodo industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz zadevnega izdelka. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Skupnosti, da škode, ki bi jo morda povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisali dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(57)

V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je Komisija preučila, ali je znatno škodo industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz zadevnega izdelka. Poleg dampinškega uvoza so bili preučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Skupnosti, da škode, ki bi jo morda povzročili ti drugi dejavniki, ne bi pripisali dampinškemu uvozu.

5.2   Učinki dampinškega uvoza

| (58) | Najprej je treba opozoriti, da je preiskava pokazala, da iz Indije uvoženi dihidromircenol neposredno konkurira dihidromircenolu, ki ga proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, ker ima enake kemijske lastnosti, je zamenljiv in se prodaja in kupuje prek istih distribucijskih kanalov. |
| --- | --- |

(58)

Najprej je treba opozoriti, da je preiskava pokazala, da iz Indije uvoženi dihidromircenol neposredno konkurira dihidromircenolu, ki ga proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, ker ima enake kemijske lastnosti, je zamenljiv in se prodaja in kupuje prek istih distribucijskih kanalov.

| (59) | Znatno povečanje obsega dampinškega uvoza iz zadevne države (skoraj 3 000 %) in njegovega tržnega deleža na trgu Skupnosti (za skoraj 17 odstotnih točk) je sovpadlo s poslabšanjem finančnega stanja industrije Skupnosti. Poslabšanje je med drugim zajelo tudi znižanje cen industrije Skupnosti, ki je v istem obdobju povzročilo slabše finančne rezultate. Dampinški uvoz je znatno nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, zato se lahko sklene, da je povzročil pritisk na cene, zaradi česar se je poslabšalo finančno stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(59)

Znatno povečanje obsega dampinškega uvoza iz zadevne države (skoraj 3 000 %) in njegovega tržnega deleža na trgu Skupnosti (za skoraj 17 odstotnih točk) je sovpadlo s poslabšanjem finančnega stanja industrije Skupnosti. Poslabšanje je med drugim zajelo tudi znižanje cen industrije Skupnosti, ki je v istem obdobju povzročilo slabše finančne rezultate. Dampinški uvoz je znatno nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, zato se lahko sklene, da je povzročil pritisk na cene, zaradi česar se je poslabšalo finančno stanje industrije Skupnosti.

| (60) | Ena stranka je trdila, da so številni proizvajalci zadevnega izdelka v Indiji ustavili proizvodnjo tega izdelka in tako zmanjšali proizvodno zmogljivost zadevnega izdelka v Indiji. Ta stranka je trdila, da zato uvoz iz Indije ne ogroža proizvajalcev Skupnosti. V zvezi s tem je preiskava potrdila, da so nekateri proizvajalci, navedeni v pritožbi iz uvodne izjave 2, v OP opustili proizvodnjo dihidromircenola. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bile ustvarjene nove zmogljivosti. Leta 2005 se je pojavil vsaj en novi indijski proizvajalec dihidromircenola. To trditev je zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(60)

Ena stranka je trdila, da so številni proizvajalci zadevnega izdelka v Indiji ustavili proizvodnjo tega izdelka in tako zmanjšali proizvodno zmogljivost zadevnega izdelka v Indiji. Ta stranka je trdila, da zato uvoz iz Indije ne ogroža proizvajalcev Skupnosti. V zvezi s tem je preiskava potrdila, da so nekateri proizvajalci, navedeni v pritožbi iz uvodne izjave 2, v OP opustili proizvodnjo dihidromircenola. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bile ustvarjene nove zmogljivosti. Leta 2005 se je pojavil vsaj en novi indijski proizvajalec dihidromircenola. To trditev je zato treba zavrniti.

| (61) | Glede na jasno ugotovljeno časovno sovpadanje povečanja dampinškega uvoza po cenah, ki so znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, z znižanjem cene industrije Skupnosti in slabšim finančnim stanjem se začasno sklene, da je bil dampinški uvoz odločilen za škodo, povzročeno industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(61)

Glede na jasno ugotovljeno časovno sovpadanje povečanja dampinškega uvoza po cenah, ki so znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, z znižanjem cene industrije Skupnosti in slabšim finančnim stanjem se začasno sklene, da je bil dampinški uvoz odločilen za škodo, povzročeno industriji Skupnosti.

5.3   Učinki drugih dejavnikov

5.3.1   Poslovanje drugih proizvajalcev Skupnosti

| (62) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 23 do 26, je v Skupnosti pet proizvajalcev podobnega izdelka, za dva izmed njih se ne šteje, da predstavljata industrijo Skupnosti. Razvoj obsega prodaje in tržnega deleža teh dveh družb je preučen v nadaljevanju. Dejanskih podatkov zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti. Zato so navedeni samo indeksi. |
| --- | --- |

(62)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 23 do 26, je v Skupnosti pet proizvajalcev podobnega izdelka, za dva izmed njih se ne šteje, da predstavljata industrijo Skupnosti. Razvoj obsega prodaje in tržnega deleža teh dveh družb je preučen v nadaljevanju. Dejanskih podatkov zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti. Zato so navedeni samo indeksi.

| (63) | Prodaja dihidromircenola v Skupnosti, ki ga proizvajajo drugi proizvajalci Skupnosti, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %. Zadevni tržni delež se je zmanjšal še znatno bolj, in sicer za 28 %, saj se je trg v istem obdobju povečal. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja ES (kg)
  Indeks: 2003 = 100 | 100 | 89 | 88 | 88 |
| Tržni delež
  Indeks: 2003 = 100 | 100 | 90 | 83 | 72 |
| Vir: informacije drugih proizvajalcev Skupnosti. |

(63)

Prodaja dihidromircenola v Skupnosti, ki ga proizvajajo drugi proizvajalci Skupnosti, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %. Zadevni tržni delež se je zmanjšal še znatno bolj, in sicer za 28 %, saj se je trg v istem obdobju povečal.

2003

2004

2005

OP

Prodaja ES (kg)

Indeks: 2003 = 100

100

89

88

88

Tržni delež

Indeks: 2003 = 100

100

90

83

72

Vir: informacije drugih proizvajalcev Skupnosti.

| (64) | Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da proizvodnja teh drugih dveh proizvajalcev Skupnosti industriji Skupnosti ni povzročila nobene škode. |
| --- | --- |

(64)

Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da proizvodnja teh drugih dveh proizvajalcev Skupnosti industriji Skupnosti ni povzročila nobene škode.

5.3.2   Lastna uporaba industrije Skupnosti

| (65) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 27 do 34, vključujejo dejavnosti industrije Skupnosti v zvezi s podobnim izdelkom med drugim lastno uporabo tega izdelka za proizvodnjo derivatov in/ali kot sestavino za parfume. V navedenih uvodnih izjavah je tudi pojasnjeno, da se je zdelo primerno lastno uporabo industrije Skupnosti izključiti iz analize kazalnikov škode (kjer je bilo to smiselno) in jo preučiti v okviru drugih dejavnikov, tj. drugih možnih vzrokov škode, povzročene industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(65)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 27 do 34, vključujejo dejavnosti industrije Skupnosti v zvezi s podobnim izdelkom med drugim lastno uporabo tega izdelka za proizvodnjo derivatov in/ali kot sestavino za parfume. V navedenih uvodnih izjavah je tudi pojasnjeno, da se je zdelo primerno lastno uporabo industrije Skupnosti izključiti iz analize kazalnikov škode (kjer je bilo to smiselno) in jo preučiti v okviru drugih dejavnikov, tj. drugih možnih vzrokov škode, povzročene industriji Skupnosti.

| (66) | Lastna uporaba industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšala. Zlasti se je zmanjšala leta 2004, in sicer za 14 %, in za dodatnih 14 odstotnih točk leta 2005, v OP pa se je povečala za približno 240 000 kg, kar pa je vendarle 5 % manj kot leta 2003. V relativnem smislu je lastna uporaba predstavljala približno 10 % celotnega obsega proizvodnje, razen leta 2005, ko se je zmanjšala na 8 %. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lastna uporaba (kg) | 249 809 | 215 100 | 179 954 | 236 323 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 86 | 72 | 95 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(66)

Lastna uporaba industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju nekoliko zmanjšala. Zlasti se je zmanjšala leta 2004, in sicer za 14 %, in za dodatnih 14 odstotnih točk leta 2005, v OP pa se je povečala za približno 240 000 kg, kar pa je vendarle 5 % manj kot leta 2003. V relativnem smislu je lastna uporaba predstavljala približno 10 % celotnega obsega proizvodnje, razen leta 2005, ko se je zmanjšala na 8 %.

2003

2004

2005

OP

Lastna uporaba (kg)

249 809

215 100

179 954

236 323

Indeks: 2003 = 100

100

86

72

95

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

| (67) | Glede na zgoraj navedeno in ob upoštevanju, da predstavlja lastna uporaba le približno 10 % proizvodnje industrije Skupnosti, se začasno sklene, da njen razvoj ni mogel trajno povzročiti znatne škode industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(67)

Glede na zgoraj navedeno in ob upoštevanju, da predstavlja lastna uporaba le približno 10 % proizvodnje industrije Skupnosti, se začasno sklene, da njen razvoj ni mogel trajno povzročiti znatne škode industriji Skupnosti.

5.3.3   Izvoz industrije Skupnosti

| (68) | Obseg izvoza industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju nekoliko izboljšal. Leta 2004 se je povečal za 8 %, leta 2005 pa še za dodatnih 12 odstotnih točk, nato se je v OP zmanjšal na raven, ki je bila 4 % višja kot leta 2003. Cene na enoto so se med letom 2003 in OP znižale za 26 %, kar kaže tudi spodnja preglednica. Vendar je treba opozoriti, da se je izvozna cena znižala za manj kot prodajna cena v Skupnosti in je v absolutnem smislu ostala znatno višja kot slednja. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz proizvodnje ES
  (enote) | 743 445 | 803 219 | 890 242 | 774 802 |
| Indeks 2003 = 100 | 100 | 108 | 120 | 104 |
| Izvozna cena
  (EUR/enoto) | 4,55 | 4,05 | 3,57 | 3,36 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 89 | 79 | 74 |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik. |

(68)

Obseg izvoza industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju nekoliko izboljšal. Leta 2004 se je povečal za 8 %, leta 2005 pa še za dodatnih 12 odstotnih točk, nato se je v OP zmanjšal na raven, ki je bila 4 % višja kot leta 2003. Cene na enoto so se med letom 2003 in OP znižale za 26 %, kar kaže tudi spodnja preglednica. Vendar je treba opozoriti, da se je izvozna cena znižala za manj kot prodajna cena v Skupnosti in je v absolutnem smislu ostala znatno višja kot slednja.

2003

2004

2005

OP

Izvoz proizvodnje ES

(enote)

743 445

803 219

890 242

774 802

Indeks 2003 = 100

100

108

120

104

Izvozna cena

(EUR/enoto)

4,55

4,05

3,57

3,36

Indeks: 2003 = 100

100

89

79

74

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnik.

| (69) | Zato se lahko začasno sklene, da izvoz industrije Skupnosti ni veliko prispeval k znatni škodi. |
| --- | --- |

(69)

Zato se lahko začasno sklene, da izvoz industrije Skupnosti ni veliko prispeval k znatni škodi.

5.3.4   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (70) | Poleg indijskega uvoza je bil preučen tudi uvoz iz drugih tretjih držav. Treba je opozoriti, da podatki Eurostata o uvozu iz Japonske zaradi razlogov iz uvodne izjave 36 niso bili upoštevani. Za namen te preiskave drugih prilagoditev podatkov Eurostata ni bilo. |
| --- | --- |

(70)

Poleg indijskega uvoza je bil preučen tudi uvoz iz drugih tretjih držav. Treba je opozoriti, da podatki Eurostata o uvozu iz Japonske zaradi razlogov iz uvodne izjave 36 niso bili upoštevani. Za namen te preiskave drugih prilagoditev podatkov Eurostata ni bilo.

| (71) | Kot je razvidno iz spodnje preglednice, se je obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju zmanjšal. Po zmanjšanju v letih 2004 in 2005 se je v OP obseg uvoza povečal na raven, ki je bila za 4 % nižja kot leta 2003. Tak razvoj jasno sovpada z zvišanjem cen tega uvoza v letih 2004 in 2005 in njihovim posledičnim padcem v OP. V absolutnem smislu je raven cene uvoza iz drugih tretjih držav v celotnem zadevnem obdobju ostala znatno nad ravnjo cene uvoza iz Indije (glej uvodno izjavo 39). Ustrezni delež uvoza iz drugih tretjih držav na trgu Skupnosti se je razvijal v skladu s svojim obsegom in povečanjem trga; med letom 2003 in OP se je zmanjšal za 22 %. | 2003 | 2004 | 2005 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (kg) | 935 800 | 756 200 | 606 700 | 895 100 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 81 | 65 | 96 |
| Povprečna uvozna cena (EUR/kg) | 4,04 | 4,79 | 4,75 | 4,08 |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 119 | 118 | 101 |
| Tržni delež | 26 % | 21 % | 16 % | 20 % |
| Indeks: 2003 = 100 | 100 | 81 | 61 | 78 |
| Vir: podatki Eurostata. |

(71)

Kot je razvidno iz spodnje preglednice, se je obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju zmanjšal. Po zmanjšanju v letih 2004 in 2005 se je v OP obseg uvoza povečal na raven, ki je bila za 4 % nižja kot leta 2003. Tak razvoj jasno sovpada z zvišanjem cen tega uvoza v letih 2004 in 2005 in njihovim posledičnim padcem v OP. V absolutnem smislu je raven cene uvoza iz drugih tretjih držav v celotnem zadevnem obdobju ostala znatno nad ravnjo cene uvoza iz Indije (glej uvodno izjavo 39). Ustrezni delež uvoza iz drugih tretjih držav na trgu Skupnosti se je razvijal v skladu s svojim obsegom in povečanjem trga; med letom 2003 in OP se je zmanjšal za 22 %.

2003

2004

2005

OP

Uvoz (kg)

935 800

756 200

606 700

895 100

Indeks: 2003 = 100

100

81

65

96

Povprečna uvozna cena (EUR/kg)

4,04

4,79

4,75

4,08

Indeks: 2003 = 100

100

119

118

101

Tržni delež

26 %

21 %

16 %

20 %

Indeks: 2003 = 100

100

81

61

78

Vir: podatki Eurostata.

| (72) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da uvoz iz tretjih držav, brez Indije, industriji Skupnosti ni povzročil nobene škode. |
| --- | --- |

(72)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da uvoz iz tretjih držav, brez Indije, industriji Skupnosti ni povzročil nobene škode.

5.3.5   Samopovzročena škoda

| (73) | Ena stranka je trdila, da si je industrija Skupnosti škodo povzročila sama, ker so vložniki odvisni od uvoza glavnih surovin, ki se uporabljajo pri proizvodnji podobnega izdelka, in torej niso konkurenčni drugim proizvajalcem v Skupnosti ali celo na svetu. S preiskavo pa niso bile ugotovljene nobene bistvene razlike v virih in cenah glavnih surovin, ki jih uporabljajo in plačujejo pritožniki in drugi proizvajalci Skupnosti ali celo sodelujoči indijski proizvajalci in ki bi lahko opravičile zgornje trditve. To trditev je zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(73)

Ena stranka je trdila, da si je industrija Skupnosti škodo povzročila sama, ker so vložniki odvisni od uvoza glavnih surovin, ki se uporabljajo pri proizvodnji podobnega izdelka, in torej niso konkurenčni drugim proizvajalcem v Skupnosti ali celo na svetu. S preiskavo pa niso bile ugotovljene nobene bistvene razlike v virih in cenah glavnih surovin, ki jih uporabljajo in plačujejo pritožniki in drugi proizvajalci Skupnosti ali celo sodelujoči indijski proizvajalci in ki bi lahko opravičile zgornje trditve. To trditev je zato treba zavrniti.

5.4   Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi

| (74) | Potrjeno je, da je dampinški uvoz iz zadevne države industriji Skupnosti povzročil znatno škodo, ki se je zlasti izrazila z znižanjem prodajnih cen na enoto, ki so povzročile znatno poslabšanje finančnega stanja. Čeprav sta morda lastna uporaba in izvoz v določeni meri prispevala k poslabšanju stanja industrije Skupnosti, pa njun razvoj ni mogel prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(74)

Potrjeno je, da je dampinški uvoz iz zadevne države industriji Skupnosti povzročil znatno škodo, ki se je zlasti izrazila z znižanjem prodajnih cen na enoto, ki so povzročile znatno poslabšanje finančnega stanja. Čeprav sta morda lastna uporaba in izvoz v določeni meri prispevala k poslabšanju stanja industrije Skupnosti, pa njun razvoj ni mogel prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (75) | Glede na zgornjo analizo, ki je ustrezno razlikovala in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se potrdi, da ti drugi dejavniki kot taki niso spremenili dejstva, da je ocenjeno škodo povzročil dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(75)

Glede na zgornjo analizo, ki je ustrezno razlikovala in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se potrdi, da ti drugi dejavniki kot taki niso spremenili dejstva, da je ocenjeno škodo povzročil dampinški uvoz.

| (76) | Zato se začasno sklene, da je dampinški uvoz s poreklom iz zadevne države povzročil znatno škodo industrije Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(76)

Zato se začasno sklene, da je dampinški uvoz s poreklom iz zadevne države povzročil znatno škodo industrije Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

6.   INTERES SKUPNOSTI

6.1   Splošne opombe

| (77) | Komisija je preučila, ali kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. Zato in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe se je na podlagi vseh predloženih dokazov obravnaval vpliv možnih ukrepov na vse stranke, vključene v ta postopek, in posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(77)

Komisija je preučila, ali kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. Zato in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe se je na podlagi vseh predloženih dokazov obravnaval vpliv možnih ukrepov na vse stranke, vključene v ta postopek, in posledice nesprejetja ukrepov.

6.2   Interes industrije Skupnosti

| (78) | Analiza škode je jasno pokazala, da je industrija Skupnosti utrpela škodo zaradi dampinškega uvoza. Veliko povečanje dampinškega uvoza v zadnjih letih je povzročilo znatno znižanje cen. Industrija Skupnosti mora prodajati po cenah, ki komaj pokrijejo stalne stroške, če želi ohraniti svoj položaj na trgu in obseg prodaje na prostem trgu, ki je odločilen za stroške proizvodnje. |
| --- | --- |

(78)

Analiza škode je jasno pokazala, da je industrija Skupnosti utrpela škodo zaradi dampinškega uvoza. Veliko povečanje dampinškega uvoza v zadnjih letih je povzročilo znatno znižanje cen. Industrija Skupnosti mora prodajati po cenah, ki komaj pokrijejo stalne stroške, če želi ohraniti svoj položaj na trgu in obseg prodaje na prostem trgu, ki je odločilen za stroške proizvodnje.

| (79) | Zato se industrija Skupnosti brez uvedbe ukrepov dolgoročno ne bi mogla obdržati. Čeprav je neposredna zaposlenost pri proizvodnji dihidromircenola skromna, pa bi neuvedba ukrepov zelo negativno vplivala na geografsko regijo v Španiji, kjer je zgoščena večina proizvodnje. V primeru uvedbe ukrepov in ponovne vzpostavitve nedampinške ravni bi lahko industrija Skupnosti izkoristila svojo primerjalno prednost in konkurirala po poštenih tržnih pogojih. Pričakuje se, da bi se obseg prodaje industrije Skupnosti povečal in industrija Skupnosti bi imela tako korist od ekonomije obsega. Pričakuje se tudi, da bo industrija Skupnosti izkoristila popustitev cenovnega pritiska, ki ga je povzročil dampinški uvoz, in nekoliko dvignila svoje nizke prodajne cene, ker bodo ukrepi odpravili nelojalno nižanje cen, ugotovljeno v OP. Pričakovani pozitivni učinki ukrepov bi industriji Skupnosti omogočili, da izboljša svoje kritično finančno stanje. |
| --- | --- |

(79)

Zato se industrija Skupnosti brez uvedbe ukrepov dolgoročno ne bi mogla obdržati. Čeprav je neposredna zaposlenost pri proizvodnji dihidromircenola skromna, pa bi neuvedba ukrepov zelo negativno vplivala na geografsko regijo v Španiji, kjer je zgoščena večina proizvodnje. V primeru uvedbe ukrepov in ponovne vzpostavitve nedampinške ravni bi lahko industrija Skupnosti izkoristila svojo primerjalno prednost in konkurirala po poštenih tržnih pogojih. Pričakuje se, da bi se obseg prodaje industrije Skupnosti povečal in industrija Skupnosti bi imela tako korist od ekonomije obsega. Pričakuje se tudi, da bo industrija Skupnosti izkoristila popustitev cenovnega pritiska, ki ga je povzročil dampinški uvoz, in nekoliko dvignila svoje nizke prodajne cene, ker bodo ukrepi odpravili nelojalno nižanje cen, ugotovljeno v OP. Pričakovani pozitivni učinki ukrepov bi industriji Skupnosti omogočili, da izboljša svoje kritično finančno stanje.

| (80) | Zato je uvedba ukrepov vsekakor v interesu Skupnosti. Neuvedba ukrepov lahko povzroči opustitev ali celo zaprtje proizvodnje dihidromircenola v Skupnosti. |
| --- | --- |

(80)

Zato je uvedba ukrepov vsekakor v interesu Skupnosti. Neuvedba ukrepov lahko povzroči opustitev ali celo zaprtje proizvodnje dihidromircenola v Skupnosti.

6.3   Interes uporabnikov in potrošnikov

| (81) | Združenja potrošnikov se niso javila Komisiji ali predložila kakršnih koli informacij v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. Zato in ker se dihidromircenol uporablja le kot surovina ali sestavina pri proizvodnji drugih vmesnih ali končni izdelkov (glej uvodni izjavi 11 in 28), je bil analiziran le vpliv ukrepov na uporabnike. Dihidromircenol se običajno uporablja za čistilna sredstva, kot dišava v milu in nekaterih parfumih. Zadevni sektor so torej proizvajalci pralnih in čistilnih sredstev, kozmetike ter izdelkov za osebno nego. Komisija je poslala vprašalnike 13 znanim uporabnikom dihidromircenola Skupnosti in štirim združenjem proizvajalcev arom in dišav. Med drugim je zahtevala mnenje o tem, ali bi bila uvedba protidampinških ukrepov v interesu Skupnosti in kako bi ti ukrepi nanje vplivali. |
| --- | --- |

(81)

Združenja potrošnikov se niso javila Komisiji ali predložila kakršnih koli informacij v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe. Zato in ker se dihidromircenol uporablja le kot surovina ali sestavina pri proizvodnji drugih vmesnih ali končni izdelkov (glej uvodni izjavi 11 in 28), je bil analiziran le vpliv ukrepov na uporabnike. Dihidromircenol se običajno uporablja za čistilna sredstva, kot dišava v milu in nekaterih parfumih. Zadevni sektor so torej proizvajalci pralnih in čistilnih sredstev, kozmetike ter izdelkov za osebno nego. Komisija je poslala vprašalnike 13 znanim uporabnikom dihidromircenola Skupnosti in štirim združenjem proizvajalcev arom in dišav. Med drugim je zahtevala mnenje o tem, ali bi bila uvedba protidampinških ukrepov v interesu Skupnosti in kako bi ti ukrepi nanje vplivali.

| (82) | Izpolnjen vprašalnik je poslal proizvajalec različnih pralnih in čistilnih sredstev ter izdelkov za osebno nego. Poudaril je, da predstavlja izdelek v preiskavi le zanemarljiv delež njegove celotne vmesne in končne uporabe. Poleg tega ta družba ni uporabljala dihidromircenola s poreklom iz Indije, zato ni mogla predložiti popolnih informacij. Kljub temu je ta uporabnik domneval, da bi lahko uvedba ukrepov povzročila pomanjkanje dobave in zvišanje cen, kar bi lahko dolgoročno povzročilo cenovne spremembe sestavin za parfume. Drugi uporabnik pa je Komisijo obvestil, da ne uporablja dihidromircenola s poreklom iz Indije. Ta družba ni predložila mnenja o učinkih morebitne uvedbe ukrepov. Tudi združenja niso poslala nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(82)

Izpolnjen vprašalnik je poslal proizvajalec različnih pralnih in čistilnih sredstev ter izdelkov za osebno nego. Poudaril je, da predstavlja izdelek v preiskavi le zanemarljiv delež njegove celotne vmesne in končne uporabe. Poleg tega ta družba ni uporabljala dihidromircenola s poreklom iz Indije, zato ni mogla predložiti popolnih informacij. Kljub temu je ta uporabnik domneval, da bi lahko uvedba ukrepov povzročila pomanjkanje dobave in zvišanje cen, kar bi lahko dolgoročno povzročilo cenovne spremembe sestavin za parfume. Drugi uporabnik pa je Komisijo obvestil, da ne uporablja dihidromircenola s poreklom iz Indije. Ta družba ni predložila mnenja o učinkih morebitne uvedbe ukrepov. Tudi združenja niso poslala nobenih pripomb.

| (83) | Glede na prejete pripombe je bilo v preiskavi ugotovljeno, da ni razumno pričakovati nobenega pomanjkanja dobave dihidromircenola, ker je bila izkoriščenost zmogljivosti v OP samo 73-odstotna (glej uvodno izjavo 45). Dihidromircenol se poleg v Indiji proizvaja še v številnih drugih tretjih državah. Glede na ugotovljeno zmerno stopnjo dampinga tudi ni pričakovati znatnega zvišanja cen. Zato in ob upoštevanju majhnega vpliva dihidromircenola na stroške proizvodnje v nadaljnjem proizvodnem procesu se začasno sklene, da uvedba protidampinških ukrepov po vsej verjetnosti ne bo znatno vplivala na stanje uporabnikov v Skupnosti. |
| --- | --- |

(83)

Glede na prejete pripombe je bilo v preiskavi ugotovljeno, da ni razumno pričakovati nobenega pomanjkanja dobave dihidromircenola, ker je bila izkoriščenost zmogljivosti v OP samo 73-odstotna (glej uvodno izjavo 45). Dihidromircenol se poleg v Indiji proizvaja še v številnih drugih tretjih državah. Glede na ugotovljeno zmerno stopnjo dampinga tudi ni pričakovati znatnega zvišanja cen. Zato in ob upoštevanju majhnega vpliva dihidromircenola na stroške proizvodnje v nadaljnjem proizvodnem procesu se začasno sklene, da uvedba protidampinških ukrepov po vsej verjetnosti ne bo znatno vplivala na stanje uporabnikov v Skupnosti.

6.4   Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev v Skupnosti

| (84) | Komisija je vzpostavila stik s sedemindvajsetimi znanimi uvozniki/trgovci zadevnega izdelka. Trije izmed njih so Komisijo obvestili, da dihidromircenola ne uvažajo iz Indije. Le dva uvoznika, ki nista povezana z proizvajalci izvozniki, sta izpolnila vprašalnik. Eden je navedel, da je v OP prenehal uvažati iz Indije, kjer se je njegov dobavitelj odločil prodajati izključno prek nekaterih drugih distributerjev. Ta uvoznik ni predložil mnenja o možnem učinku ukrepov, ker ga to očitno ni več zadevalo. Prodaja drugega sodelujočega uvoznika zadevnega izdelka v Skupnosti je predstavljala manj kot 20 % njegovega skupnega prometa, njegov tržni delež celotnega uvoza zadevnega izdelka iz Indije pa je bil majhen. Ta družba ni predložila posebnih pripomb glede verjetnega učinka morebitnih ukrepov na njihovo poslovanje. Navedla je samo, da bi kakršni koli ukrepi indijske proizvajalce spodbudili, da se novim razmeram prilagodijo z izboljšanjem svoje učinkovitosti, proizvajalci Skupnosti pa bi lahko zaradi zaščite ohranili neučinkovito proizvodnjo in ne bi bili prisiljeni v prestrukturiranje. V zvezi s tem je treba opozoriti, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 79, da bi protidampinški ukrepi, v nasprotju z zgornjimi trditvami, industriji Skupnosti omogočili povečati obseg prodaje in izboljšati njeno kritično finančno stanje, torej bi ustvarili možnost za izboljšanje učinkovitosti proizvodnje. To utemeljitev je zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(84)

Komisija je vzpostavila stik s sedemindvajsetimi znanimi uvozniki/trgovci zadevnega izdelka. Trije izmed njih so Komisijo obvestili, da dihidromircenola ne uvažajo iz Indije. Le dva uvoznika, ki nista povezana z proizvajalci izvozniki, sta izpolnila vprašalnik. Eden je navedel, da je v OP prenehal uvažati iz Indije, kjer se je njegov dobavitelj odločil prodajati izključno prek nekaterih drugih distributerjev. Ta uvoznik ni predložil mnenja o možnem učinku ukrepov, ker ga to očitno ni več zadevalo. Prodaja drugega sodelujočega uvoznika zadevnega izdelka v Skupnosti je predstavljala manj kot 20 % njegovega skupnega prometa, njegov tržni delež celotnega uvoza zadevnega izdelka iz Indije pa je bil majhen. Ta družba ni predložila posebnih pripomb glede verjetnega učinka morebitnih ukrepov na njihovo poslovanje. Navedla je samo, da bi kakršni koli ukrepi indijske proizvajalce spodbudili, da se novim razmeram prilagodijo z izboljšanjem svoje učinkovitosti, proizvajalci Skupnosti pa bi lahko zaradi zaščite ohranili neučinkovito proizvodnjo in ne bi bili prisiljeni v prestrukturiranje. V zvezi s tem je treba opozoriti, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 79, da bi protidampinški ukrepi, v nasprotju z zgornjimi trditvami, industriji Skupnosti omogočili povečati obseg prodaje in izboljšati njeno kritično finančno stanje, torej bi ustvarili možnost za izboljšanje učinkovitosti proizvodnje. To utemeljitev je zato treba zavrniti.

| (85) | Glede na zgoraj navedeno in ob upoštevanju zlasti nizke ravni sodelovanja nepovezanih uvoznikov/trgovcev v Skupnosti se začasno sklene, da protidampinški ukrepi ne bi odločilno negativno vplivali na njihovo stanje. |
| --- | --- |

(85)

Glede na zgoraj navedeno in ob upoštevanju zlasti nizke ravni sodelovanja nepovezanih uvoznikov/trgovcev v Skupnosti se začasno sklene, da protidampinški ukrepi ne bi odločilno negativno vplivali na njihovo stanje.

6.5   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (86) | Zgornja analiza je pokazala, da je uvedba ukrepov v interesu Skupnosti, saj je pričakovati, da bodo navedeni ukrepi omejili visoko stopnjo uvoza po dampinških cenah in odpravili nelojalno nižanje cen tega uvoza, ki dokazano znatno negativno vpliva na finančno stanje industrije Skupnosti. Po pričakovanjih bi imeli tudi drugi proizvajalci Skupnosti koristi od navedenih ukrepov. |
| --- | --- |

(86)

Zgornja analiza je pokazala, da je uvedba ukrepov v interesu Skupnosti, saj je pričakovati, da bodo navedeni ukrepi omejili visoko stopnjo uvoza po dampinških cenah in odpravili nelojalno nižanje cen tega uvoza, ki dokazano znatno negativno vpliva na finančno stanje industrije Skupnosti. Po pričakovanjih bi imeli tudi drugi proizvajalci Skupnosti koristi od navedenih ukrepov.

| (87) | Analiza je tudi pokazala, da protidampinški ukrepi po vsej verjetnosti ne bi znatno vplivali na uporabnike. |
| --- | --- |

(87)

Analiza je tudi pokazala, da protidampinški ukrepi po vsej verjetnosti ne bi znatno vplivali na uporabnike.

| (88) | Zaradi nizke ravni sodelovanja nepovezanih uvoznikov/trgovcev zadevnega izdelka v Skupnosti ni bilo mogoče opraviti temeljite analize njihovih interesov. Vendar se lahko sklene, da se za sodelovanje v preiskavi niso odločili, ker uvedba ukrepov za uvoz dihidromircenola s poreklom iz Indije ne bi znatno vplivala na njihovo dejavnost. |
| --- | --- |

(88)

Zaradi nizke ravni sodelovanja nepovezanih uvoznikov/trgovcev zadevnega izdelka v Skupnosti ni bilo mogoče opraviti temeljite analize njihovih interesov. Vendar se lahko sklene, da se za sodelovanje v preiskavi niso odločili, ker uvedba ukrepov za uvoz dihidromircenola s poreklom iz Indije ne bi znatno vplivala na njihovo dejavnost.

| (89) | Na splošno se šteje, da bi uvedba ukrepov, tj. odprava škodljivega dampinga, industriji Skupnosti omogočila, da izboljša svoje finančno stanje in ohrani svoje dejavnosti in da morebitni negativni učinki ukrepov na nekatere druge gospodarske subjekte v Skupnosti niso nesorazmerni glede na koristi učinkov za industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(89)

Na splošno se šteje, da bi uvedba ukrepov, tj. odprava škodljivega dampinga, industriji Skupnosti omogočila, da izboljša svoje finančno stanje in ohrani svoje dejavnosti in da morebitni negativni učinki ukrepov na nekatere druge gospodarske subjekte v Skupnosti niso nesorazmerni glede na koristi učinkov za industrijo Skupnosti.

| (90) | Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov, da uvedba protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(90)

Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da ni utemeljenih razlogov, da uvedba protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti.

7.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (91) | Glede na začasne sklepe v zvezi z dampingom, posledično škodo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka iz Indije, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(91)

Glede na začasne sklepe v zvezi z dampingom, posledično škodo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka iz Indije, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti.

7.1   Stopnja odprave škode

| (92) | Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. Glede izračuna zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(92)

Stopnja začasnih protidampinških ukrepov mora zadostovati za odpravo škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, ne da bi presegla ugotovljene stopnje dampinga. Glede izračuna zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da bi morali ukrepi industriji Skupnosti omogočati, da pokrije svoje stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza.

| (93) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo predhodno ugotovljeno, da se 5-odstotna stopnja dobička od prometa lahko šteje kot ustrezna stopnja, ki bi jo industrija Skupnosti lahko dosegla ob odsotnosti škodljivega dampinga. Leta 2003, tj. pred začetkom dampinškega uvoza iz Indije, je industrija Skupnosti dosegla dobiček v višini 12,3 % za prodajo podobnega izdelka na prostem trgu (glej uvodno izjavo 48). Vendar se je zdelo ustrezno to dobičkonosnost prilagoditi za upoštevanje dejstva, da se je trg Skupnosti in svetovni trg dihidromircenola povečal, da so bile vzpostavljene nove zmogljivosti in da se je posledično splošna raven cene – ne glede na dampinški uvoz – nekoliko znižala, stroški proizvodnje na enoto pa so ostali več ali manj enaki. Torej dobiček v višini 12 % ob odsotnosti dampinškega uvoza ni bil sprejemljiv, v tem primeru se je zdela primernejša 5-odstotna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(93)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo predhodno ugotovljeno, da se 5-odstotna stopnja dobička od prometa lahko šteje kot ustrezna stopnja, ki bi jo industrija Skupnosti lahko dosegla ob odsotnosti škodljivega dampinga. Leta 2003, tj. pred začetkom dampinškega uvoza iz Indije, je industrija Skupnosti dosegla dobiček v višini 12,3 % za prodajo podobnega izdelka na prostem trgu (glej uvodno izjavo 48). Vendar se je zdelo ustrezno to dobičkonosnost prilagoditi za upoštevanje dejstva, da se je trg Skupnosti in svetovni trg dihidromircenola povečal, da so bile vzpostavljene nove zmogljivosti in da se je posledično splošna raven cene – ne glede na dampinški uvoz – nekoliko znižala, stroški proizvodnje na enoto pa so ostali več ali manj enaki. Torej dobiček v višini 12 % ob odsotnosti dampinškega uvoza ni bil sprejemljiv, v tem primeru se je zdela primernejša 5-odstotna stopnja dobička.

| (94) | Potrebno povišanje cene je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, določeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. Te razlike so bile za oba sodelujoča proizvajalca izvoznika nad ugotovljenimi stopnjami dampinga. |
| --- | --- |

(94)

Potrebno povišanje cene je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, določeno pri izračunu nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. Te razlike so bile za oba sodelujoča proizvajalca izvoznika nad ugotovljenimi stopnjami dampinga.

7.2   Začasni ukrepi

| (95) | Glede na že navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za sodelujoče proizvajalce izvoznike uvesti začasno protidampinško dajatev na ravni ugotovljene stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(95)

Glede na že navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za sodelujoče proizvajalce izvoznike uvesti začasno protidampinško dajatev na ravni ugotovljene stopnje dampinga.

| (96) | Opozorimo naj, da je bila raven sodelovanja visoka, zato se je zdelo primerno določiti dajatev za preostale družbe, ki niso sodelovale v preiskavi, na ravni najvišje dajatve, uvedene za sodelujoče družbe (glej uvodno izjavo 22). Zato je preostala dajatev določena v višini 7,5 %. |
| --- | --- |

(96)

Opozorimo naj, da je bila raven sodelovanja visoka, zato se je zdelo primerno določiti dajatev za preostale družbe, ki niso sodelovale v preiskavi, na ravni najvišje dajatve, uvedene za sodelujoče družbe (glej uvodno izjavo 22). Zato je preostala dajatev določena v višini 7,5 %.

| (97) | Glede na zgoraj navedeno je stopnja začasne protidampinške dajatve naslednja:






  Proizvajalec | Predlagana protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur | 3,3 % |
| Vse druge družbe (vključno z družbo Privi Organics Limited, Mumbai) | 7,5 % |

(97)

Glede na zgoraj navedeno je stopnja začasne protidampinške dajatve naslednja:

Proizvajalec

Predlagana protidampinška dajatev

Neeru Enterprises, Rampur

3,3 %

Vse druge družbe (vključno z družbo Privi Organics Limited, Mumbai)

7,5 %

| (98) | Stopnja protidampinške dajatve za posamezno družbo iz te uredbe je bila določena na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odraža stanje te družbe, ugotovljeno med navedeno preiskavo. Ta stopnja dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporablja izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja ta družba, tj. posebej navedena pravna oseba. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, te stopnje ne morejo koristiti in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(98)

Stopnja protidampinške dajatve za posamezno družbo iz te uredbe je bila določena na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odraža stanje te družbe, ugotovljeno med navedeno preiskavo. Ta stopnja dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporablja izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvaja ta družba, tj. posebej navedena pravna oseba. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, te stopnje ne morejo koristiti in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (99) | Vsak zahtevek za uporabo te stopnje protidampinške dajatve za posamezno družbo (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo prilagodila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(99)

Vsak zahtevek za uporabo te stopnje protidampinške dajatve za posamezno družbo (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, ki je povezana s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom Uredbo ustrezno spremenila, tako da bo prilagodila seznam družb, za katere veljajo individualne stopnje dajatev.

| (100) | Za zagotovitev pravilnega izvrševanja protidampinške dajatve je treba preostalo dajatev uporabljati ne samo za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Skupnost. Vendar pa so slednji v primeru, da izpolnjujejo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, pozvani, da predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, če želijo, da se njihovo stanje preuči posamezno. |
| --- | --- |

(100)

Za zagotovitev pravilnega izvrševanja protidampinške dajatve je treba preostalo dajatev uporabljati ne samo za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Skupnost. Vendar pa so slednji v primeru, da izpolnjujejo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, pozvani, da predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, če želijo, da se njihovo stanje preuči posamezno.

8.   KONČNA DOLOČBA

| (101) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev iz te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev dajatev potrebno ponovno preučiti – |
| --- | --- |

(101)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, določenem v obvestilu o začetku, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev iz te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev dajatev potrebno ponovno preučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz dihidromircenola s čistočo 93 mas. % ali več, ki se uvršča pod oznako KN ex 2905 22 90 (oznaka TARIC 2905229010), s poreklom iz Indije.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajata v nadaljevanju navedeni družbi, je naslednja:

| Proizvajalec | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Neeru Enterprises, Rampur, Indija | 3,3 % | A827 |
| Vse druge družbe | 7,5 % | A999 |

Proizvajalec

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Neeru Enterprises, Rampur, Indija

3,3 %

A827

Vse druge družbe

7,5 %

A999

3.   Sprostitev izdelka, navedenega v odstavku 1, v prost promet v Skupnosti je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zadevne stranke predložijo pripombe glede uporabe te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2007

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 275, 11.11.2006, str. 25.

2

---

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 897/2007

z dne 27. julija 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 1623/2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1) in zlasti členov 33 in 36 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Drugi pododstavek člena 13(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1623/2000 (2) določa v okviru sheme pomoči za mošt, ki je namenjen za obogatitev vin, odstopanje za mošt s poreklom iz vinorodnih območij, razen območij CIII (a) in CIII (b), ki poteče ob koncu tržnega leta 2006/2007. V pričakovanju bolj korenitih sprememb za to shemo pomoči ob reformi skupne ureditve trga za vino, ki je predvidena za tržno leto 2008/2009, je treba določiti podaljšanje tega odstopanja do konca leta 2007/2008. |
| --- | --- |

(1)

Drugi pododstavek člena 13(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1623/2000 (2) določa v okviru sheme pomoči za mošt, ki je namenjen za obogatitev vin, odstopanje za mošt s poreklom iz vinorodnih območij, razen območij CIII (a) in CIII (b), ki poteče ob koncu tržnega leta 2006/2007. V pričakovanju bolj korenitih sprememb za to shemo pomoči ob reformi skupne ureditve trga za vino, ki je predvidena za tržno leto 2008/2009, je treba določiti podaljšanje tega odstopanja do konca leta 2007/2008.

| (2) | Četrti pododstavek člena 52(1) Uredbe (ES) št. 1623/2000 določa za tržna leta od 2001/2002 do 2006/2007 odstopanje od sistema destilacije za vina, pridelana iz grozdja, ki je istočasno razvrščen kot sorta vinske trte in kot sorta, namenjena za izdelavo žganja, destiliranega iz vina z označbo porekla. Odstopanje zadeva količino, ki ustreza „običajno proizvedeni količini“. V pričakovanju bolj korenitih sprememb sistema ob reformi skupne ureditve trga za vino, ki je predvidena za tržno leto 2008/2009, je treba določiti podaljšanje tega odstopanja do konca leta 2007/2008. |
| --- | --- |

(2)

Četrti pododstavek člena 52(1) Uredbe (ES) št. 1623/2000 določa za tržna leta od 2001/2002 do 2006/2007 odstopanje od sistema destilacije za vina, pridelana iz grozdja, ki je istočasno razvrščen kot sorta vinske trte in kot sorta, namenjena za izdelavo žganja, destiliranega iz vina z označbo porekla. Odstopanje zadeva količino, ki ustreza „običajno proizvedeni količini“. V pričakovanju bolj korenitih sprememb sistema ob reformi skupne ureditve trga za vino, ki je predvidena za tržno leto 2008/2009, je treba določiti podaljšanje tega odstopanja do konca leta 2007/2008.

| (3) | Prvi pododstavek člena 63a(2) Uredbe (ES) št. 1623/2000 določa odstotek proizvodnje, ki ga je lahko vsak proizvajalec destiliral iz vinskega destilata v pitni alkohol. Treba je določiti ta odstotek za vinsko leto 2007/2008. |
| --- | --- |

(3)

Prvi pododstavek člena 63a(2) Uredbe (ES) št. 1623/2000 določa odstotek proizvodnje, ki ga je lahko vsak proizvajalec destiliral iz vinskega destilata v pitni alkohol. Treba je določiti ta odstotek za vinsko leto 2007/2008.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1623/2000 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1623/2000 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ker se naslednje vinsko leto začne 1. avgusta 2007, je treba to uredbo uporabljati od tega datuma. |
| --- | --- |

(5)

Ker se naslednje vinsko leto začne 1. avgusta 2007, je treba to uredbo uporabljati od tega datuma.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljanega odbora za vino – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljanega odbora za vino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1623/2000 se spremeni:

| 1. | V drugem pododstavku člena 13(1) se navedba „2003/2004 do 2006/2007“ nadomesti z „2003/2004 do 2007/2008“. |
| --- | --- |

1.

V drugem pododstavku člena 13(1) se navedba „2003/2004 do 2006/2007“ nadomesti z „2003/2004 do 2007/2008“.

| 2. | V četrtem pododstavku člena 52(1) se navedba „2001/2002 do 2006/2007“ nadomesti z „2001/2002 do 2007/2008“. |
| --- | --- |

2.

V četrtem pododstavku člena 52(1) se navedba „2001/2002 do 2006/2007“ nadomesti z „2001/2002 do 2007/2008“.

| 3. | V prvem pododstavku člena 63a(2) se zadnji stavek nadomesti z naslednjim:
  „Za vinska leta 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007 in 2007/2008 je navedeni odstotek določen na 25 %“. |
| --- | --- |

3.

V prvem pododstavku člena 63a(2) se zadnji stavek nadomesti z naslednjim:

„Za vinska leta 2004/2005, 2005/2006, 2006/2007 in 2007/2008 je navedeni odstotek določen na 25 %“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. avgusta 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 194, 31.7.2000, str. 45. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2016/2006 (UL L 384, 29.12.2006, str. 38).

2

---

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 898/2007

z dne 27. julija 2007

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 glede omejitev ulova za staleže papaline v vodah ES con ICES IIa in IV

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 41/2007 z dne 21. decembra 2006 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2007 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (1), in zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Predhodne omejitve ulova za papalino v vodah ES con ICES IIa in IV so določene v Prilogi IA k Uredbi (ES) št. 41/2007. |
| --- | --- |

(1)

Predhodne omejitve ulova za papalino v vodah ES con ICES IIa in IV so določene v Prilogi IA k Uredbi (ES) št. 41/2007.

| (2) | V skladu s členom 5(5) navedene uredbe lahko Komisija ponovno preuči omejitve ulova ob upoštevanju znanstvenih podatkov, pridobljenih v prvi polovici leta 2007. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 5(5) navedene uredbe lahko Komisija ponovno preuči omejitve ulova ob upoštevanju znanstvenih podatkov, pridobljenih v prvi polovici leta 2007.

| (3) | Ob upoštevanju znanstvenih podatkov, pridobljenih v prvi polovici leta 2007, je treba zmanjšati omejitve ulova za papalino v zadevnih conah. |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju znanstvenih podatkov, pridobljenih v prvi polovici leta 2007, je treba zmanjšati omejitve ulova za papalino v zadevnih conah.

| (4) | Prilogo IA k Uredbi (ES) št. 41/2007 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Prilogo IA k Uredbi (ES) št. 41/2007 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Papalina je kratkoživa vrsta, zaradi tega je treba omejitve ulova začeti izvajati čim prej, da se preprečijo zamude, ki bi lahko povzročile prelov staleža. |
| --- | --- |

(5)

Papalina je kratkoživa vrsta, zaradi tega je treba omejitve ulova začeti izvajati čim prej, da se preprečijo zamude, ki bi lahko povzročile prelov staleža.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga IA k Uredbi (ES) št. 41/2007 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2007

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 15, 20.1.2007, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 754/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 26).

1

---

PRILOGA

Priloga IA k Uredbi (ES) št. 41/2007 se spremeni:

Vpis v zvezi s staležem papaline v vodah ES con IIa in IV se nadomesti z naslednjim:

| „Vrsta | : | Papalina

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

„Vrsta

:

Papalina

Sprattus sprattus

| Cona | : | vode ES con IIa in IV
  SPR/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Cona

:

vode ES con IIa in IV

SPR/2AC4-C

Belgija

1 917

Previdnostni TAC.

Uporablja se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96 se uporablja.

Danska

151 705

Nemčija

1 917

Francija

1 917

Nizozemska

1 917

Švedska

1 330 (1)

Združeno kraljestvo

6 325

ES

167 028

Norveška

18 812 (2)

Ferski otoki

9 160 (3)
   (4)
   (5)

TAC

195 000

---

(1)  Vključno s peščenko.

1

(2)  Lahko se lovi le v vodah ES cone ICES IV.

2

(3)  Ta količina se lahko lovi v coni ICES IV in coni VIa severno od 56° 30′ S. Morebitni prilov sinje ugotice se všteva v kvoto za sinjo ugotico v conah ICES VIa, VIb in VII.

3

(4)  1 832 ton se lahko nalovi kot sled pri ribolovu, ki uporablja mreže z velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 32 mm. Če se kvota 1 832 ton sleda izčrpa, so vse vrste ribolova, ki uporablja mreže z velikostjo mrežnega očesa, manjšo od 32 mm, prepovedane.

4

(5)  Ulovi, opravljeni v okviru nadzornega ribolova, ki ustrezajo 2 % opravljenega napora držav članic in do 2 500 ton, se lahko lovijo kot prava peščenka.“

5

---

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 899/2007

z dne 27. julija 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prilagoditvijo oznak ZN za nekatere snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, in zmesi, ki vsebujejo snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, zaradi upoštevanja sprememb kombinirane nomenklature, določene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (1), in zlasti člena 6(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V kombinirani nomenklaturi za leto 2007 iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1549/2006 (3), so bile za nekatere proizvode spremenjene oznake kombinirane nomenklature (oznake KN). Priloga IV k Uredbi (ES) št. 2037/2000 v zvezi s snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč, in zmesmi, ki vsebujejo snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, se nanaša na nekatere izmed navedenih oznak KN. Zato je treba to prilogo prilagoditi. Zaradi številnih sprememb in večje jasnosti je treba prilogo v celoti zamenjati. |
| --- | --- |

(1)

V kombinirani nomenklaturi za leto 2007 iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1549/2006 (3), so bile za nekatere proizvode spremenjene oznake kombinirane nomenklature (oznake KN). Priloga IV k Uredbi (ES) št. 2037/2000 v zvezi s snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč, in zmesmi, ki vsebujejo snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, se nanaša na nekatere izmed navedenih oznak KN. Zato je treba to prilogo prilagoditi. Zaradi številnih sprememb in večje jasnosti je treba prilogo v celoti zamenjati.

| (2) | Uredbo (ES) št. 2037/2000 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo (ES) št. 2037/2000 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (3) | Ker je Uredba (ES) št. 1549/2006 začela veljati 1. januarja 2007, se mora tudi ta uredba uporabljati od istega datuma. |
| --- | --- |

(3)

Ker je Uredba (ES) št. 1549/2006 začela veljati 1. januarja 2007, se mora tudi ta uredba uporabljati od istega datuma.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga IV k Uredbi (ES) št. 2037/2000 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2007

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 244, 29.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 733/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 1).

2

(3)  UL L 301, 31.10.2006, str. 1.

3

---

PRILOGA

„PRILOGA IV

Skupine, oznake kombinirane nomenklature (1) in poimenovanja za snovi iz prilog I in III

| Skupina | Oznaka KN | Poimenovanje |
| --- | --- | --- |
| Skupina I | 2903 41 00 | Triklorofluorometan |
| 2903 42 00 | Diklorodifluorometan |
| 2903 43 00 | Triklorotrifluoroetani |
| 2903 44 10 | Diklorotetrafluoroetani |
| 2903 44 90 | Kloropentafluoroetan |
| Skupina II | 2903 45 10 | Klorotrifluorometan |
| 2903 45 15 | Pentaklorofluoroetan |
| 2903 45 20 | Tetraklorodifluoroetani |
| 2903 45 25 | Heptaklorofluoropropani |
| 2903 45 30 | Heksaklorodifluoropropani |
| 2903 45 35 | Pentaklorotrifluoropropani |
| 2903 45 40 | Tetraklorotetrafluoropropani |
| 2903 45 45 | Trikloropentafluoropropani |
| 2903 45 50 | Dikloroheksafluoropropani |
| 2903 45 55 | Kloroheptafluoropropani |
| Skupina III | 2903 46 10 | Bromoklorodifluorometan |
| 2903 46 20 | Bromotrifluorometan |
| 2903 46 90 | Dibromtetrafluoroetani |
| Skupina IV | 2903 14 00 | Ogljikov tetraklorid |
| Skupina V | 2903 19 10 | 1,1,1,-trikloroetan (metil kloroform) |
| Skupina VI | 2903 39 11 | Bromometan (metil bromid) |
| Skupina VII | 2903 49 30 | Hidrobromofluorometani, -etani ali -propani |
| Skupina VIII | 2903 49 10 | Hidroklorofluorometani, -etani ali -propani |
| Skupina IX | ex 2903 49 80 | Bromoklorometan |
| Zmesi | 3824 71 00 | Zmesi, ki vsebujejo klorofluoroogljikovodike (CFC), ki vsebujejo ali ne vsebujejo delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov (HCFC), perfluoriranih ogljikovodikov (PFC) ali fluoriranih ogljikovodikov (HFC). |
| 3824 72 00 | Zmesi, ki vsebujejo bromoklorodifluorometan, bromotrifluorometan ali dibromtetrafluoroetane. |
| 3824 73 00 | Zmesi, ki vsebujejo delno halogenirane bromofluoroogljikovodike (HBFC). |
| 3824 74 00 | Zmesi, ki vsebujejo delno halogenirane klorofluoroogljikovodike (HCFC), ki vsebujejo ali ne vsebujejo perfluoriranih ogljikovodikov (PFC) ali fluoriranih ogljikovodikov (HFC), a ne vsebujejo klorofluoroogljikovodikov (CFC). |
| 3824 75 00 | Zmesi, ki vsebujejo ogljikov tetraklorid. |
| 3824 76 00 | Zmesi, ki vsebujejo 1,1,1-trikloroetan (metil kloroform). |
| 3824 77 00 | Zmesi, ki vsebujejo bromometan (metil bromid) ali bromoklorometan. |

Skupina

Oznaka KN

Poimenovanje

Skupina I

2903 41 00

Triklorofluorometan

2903 42 00

Diklorodifluorometan

2903 43 00

Triklorotrifluoroetani

2903 44 10

Diklorotetrafluoroetani

2903 44 90

Kloropentafluoroetan

Skupina II

2903 45 10

Klorotrifluorometan

2903 45 15

Pentaklorofluoroetan

2903 45 20

Tetraklorodifluoroetani

2903 45 25

Heptaklorofluoropropani

2903 45 30

Heksaklorodifluoropropani

2903 45 35

Pentaklorotrifluoropropani

2903 45 40

Tetraklorotetrafluoropropani

2903 45 45

Trikloropentafluoropropani

2903 45 50

Dikloroheksafluoropropani

2903 45 55

Kloroheptafluoropropani

Skupina III

2903 46 10

Bromoklorodifluorometan

2903 46 20

Bromotrifluorometan

2903 46 90

Dibromtetrafluoroetani

Skupina IV

2903 14 00

Ogljikov tetraklorid

Skupina V

2903 19 10

1,1,1,-trikloroetan (metil kloroform)

Skupina VI

2903 39 11

Bromometan (metil bromid)

Skupina VII

2903 49 30

Hidrobromofluorometani, -etani ali -propani

Skupina VIII

2903 49 10

Hidroklorofluorometani, -etani ali -propani

Skupina IX

ex 2903 49 80

Bromoklorometan

Zmesi

3824 71 00

Zmesi, ki vsebujejo klorofluoroogljikovodike (CFC), ki vsebujejo ali ne vsebujejo delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov (HCFC), perfluoriranih ogljikovodikov (PFC) ali fluoriranih ogljikovodikov (HFC).

3824 72 00

Zmesi, ki vsebujejo bromoklorodifluorometan, bromotrifluorometan ali dibromtetrafluoroetane.

3824 73 00

Zmesi, ki vsebujejo delno halogenirane bromofluoroogljikovodike (HBFC).

3824 74 00

Zmesi, ki vsebujejo delno halogenirane klorofluoroogljikovodike (HCFC), ki vsebujejo ali ne vsebujejo perfluoriranih ogljikovodikov (PFC) ali fluoriranih ogljikovodikov (HFC), a ne vsebujejo klorofluoroogljikovodikov (CFC).

3824 75 00

Zmesi, ki vsebujejo ogljikov tetraklorid.

3824 76 00

Zmesi, ki vsebujejo 1,1,1-trikloroetan (metil kloroform).

3824 77 00

Zmesi, ki vsebujejo bromometan (metil bromid) ali bromoklorometan.

---

(1)  ‚Ex‘ pred oznako pomeni, da se pod tarifno podštevilko lahko uvrstijo tudi druge snovi poleg navedenih v stolpcu ‚Poimenovanje‘.“

1

---

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/26

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 900/2007

z dne 27. julija 2007

o stalnem javnem razpisu do konca tržnega leta 2007/2008 za določitev izvoznih nadomestil za beli sladkor

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1) in zlasti člena 23(4) ter člena 40(1)(g) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ob upoštevanju stanja na trgu sladkorja v Skupnosti in na svetovnem trgu je očitno smiselno objaviti stalni javni razpis za izvoz belega sladkorja do konca tržnega leta 2007/2008, ki ob upoštevanju možnih nihanj svetovnih cen odpira možnost določitve izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(1)

Ob upoštevanju stanja na trgu sladkorja v Skupnosti in na svetovnem trgu je očitno smiselno objaviti stalni javni razpis za izvoz belega sladkorja do konca tržnega leta 2007/2008, ki ob upoštevanju možnih nihanj svetovnih cen odpira možnost določitve izvoznih nadomestil.

| (2) | Treba je uporabiti splošna pravila postopka javnega razpisa za določitev izvoznih nadomestil za sladkor, določena v členu 32 Uredbe (ES) št. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Treba je uporabiti splošna pravila postopka javnega razpisa za določitev izvoznih nadomestil za sladkor, določena v členu 32 Uredbe (ES) št. 318/2006.

| (3) | Da bi se izognili kakršnim koli zlorabam pri ponovnem uvozu ali ponovnem vnosu proizvodov iz sektorja sladkorja, za katera so bila izplačana izvozna nadomestila, v Skupnost, se za celotno skupino držav Zahodnega Balkana ne bo odobrilo izvozno nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se izognili kakršnim koli zlorabam pri ponovnem uvozu ali ponovnem vnosu proizvodov iz sektorja sladkorja, za katera so bila izplačana izvozna nadomestila, v Skupnost, se za celotno skupino držav Zahodnega Balkana ne bo odobrilo izvozno nadomestilo.

| (4) | V skladu s členoma 32 in 33 Uredbe (ES) št. 318/2006 se lahko določijo izvozna nadomestila, ki krijejo razliko v konkurenci med izvozom Skupnosti in tretjimi državami. Izvoz Skupnosti v nekatere bližnje namembne države in v tretje države, ki proizvodom iz Skupnosti priznavajo preferencialni uvozni režim, je trenutno v posebno ugodnem konkurenčnem položaju. Zato je treba izvozna nadomestila za navedene namembne države ukiniti. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členoma 32 in 33 Uredbe (ES) št. 318/2006 se lahko določijo izvozna nadomestila, ki krijejo razliko v konkurenci med izvozom Skupnosti in tretjimi državami. Izvoz Skupnosti v nekatere bližnje namembne države in v tretje države, ki proizvodom iz Skupnosti priznavajo preferencialni uvozni režim, je trenutno v posebno ugodnem konkurenčnem položaju. Zato je treba izvozna nadomestila za navedene namembne države ukiniti.

| (5) | Ob upoštevanju posebnosti postopka je treba določiti ustrezne določbe glede izvoznih dovoljenj, izdanih zaradi stalnega javnega razpisa, zlasti glede roka za izdajo dovoljenj, obdobja njihove veljavnosti, zneska varščine in količine, za katero se v dovoljenju določi izvozna obveznost. Vendar morajo določbe Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (2) ter določbe Uredbe Komisije (EGS) št. 120/89 z dne 19. januarja 1989 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo izvoznih prelevmanov in dajatev za kmetijske proizvode (3) ostati veljavne. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju posebnosti postopka je treba določiti ustrezne določbe glede izvoznih dovoljenj, izdanih zaradi stalnega javnega razpisa, zlasti glede roka za izdajo dovoljenj, obdobja njihove veljavnosti, zneska varščine in količine, za katero se v dovoljenju določi izvozna obveznost. Vendar morajo določbe Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (2) ter določbe Uredbe Komisije (EGS) št. 120/89 z dne 19. januarja 1989 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo izvoznih prelevmanov in dajatev za kmetijske proizvode (3) ostati veljavne.

| (6) | Določbe te uredbe nadomeščajo, kar zadeva delne javne razpise za mesec avgust 2007, določbe Uredbe Komisije (ES) št. 958/2006 o stalnem javnem razpisu v okviru tržnega leta 2006/2007 za določitev prelevmanov in/ali povračil pri izvozu belega sladkorja (4). Navedeno uredbo je zato treba zaradi preglednosti in pravne jasnosti s 1. avgustom 2007 razveljaviti. |
| --- | --- |

(6)

Določbe te uredbe nadomeščajo, kar zadeva delne javne razpise za mesec avgust 2007, določbe Uredbe Komisije (ES) št. 958/2006 o stalnem javnem razpisu v okviru tržnega leta 2006/2007 za določitev prelevmanov in/ali povračil pri izvozu belega sladkorja (4). Navedeno uredbo je zato treba zaradi preglednosti in pravne jasnosti s 1. avgustom 2007 razveljaviti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Izvede se stalni javni razpis za določitev izvoznih nadomestil za beli sladkor pod oznako KN 1701 99 10 za vse namembne države z izjemo Andore, Gibraltarja, Ceute, Melille, Svetega sedeža (Vatikanska mestna država), Lihtenštajna, občin Livigno in Campione d'Italia, Heligolanda, Grenlandije, Ferskih otokov, območij Cipra, v katerih Vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora, Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije (5), Črne gore in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije. V obdobju veljavnosti tega stalnega razpisa se izvedejo delni razpisi.

2.   Stalni javni razpis je odprt do 25. septembra 2008.

Člen 2

1.   Obvestilo o javnem razpisu se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Na tej podlagi države članice sestavijo obvestilo o javnem razpisu, ki ga lahko objavijo ali objavo naročijo drugje.

2.   Obvestilo o javnem razpisu vsebuje zlasti razpisne pogoje.

3.   Obvestilo o javnem razpisu se lahko v obdobju veljavnosti stalnega razpisa spremeni. Spremeni se, če se v tem obdobju veljavnosti spremenijo razpisni pogoji.

Člen 3

1.   Obdobje za predložitev ponudb za prvi delni javni razpis:

| (a) | se začne 1. avgusta 2007; |
| --- | --- |

(a)

se začne 1. avgusta 2007;

| (b) | se izteče 9. avgusta 2007 ob 10.00 uri po bruseljskem času. |
| --- | --- |

(b)

se izteče 9. avgusta 2007 ob 10.00 uri po bruseljskem času.

2.   Obdobje za predložitev ponudb za drugega in nato vsakega od naslednjih delnih javnih razpisov:

| (a) | se začne prvi delovni dan, ki sledi dnevu izteka obdobja za prejšnji delni javni razpis; |
| --- | --- |

(a)

se začne prvi delovni dan, ki sledi dnevu izteka obdobja za prejšnji delni javni razpis;

| (b) | se izteče na naslednje datume ob 10.00 uri po bruseljskem času:






  — | 30. avgusta 2007, |
| --- | --- | --- |

(b)

se izteče na naslednje datume ob 10.00 uri po bruseljskem času:

—

30. avgusta 2007,

| — | 13. in 27. septembra 2007, |
| --- | --- |

—

13. in 27. septembra 2007,

| — | 11. in 25. oktobra 2007, |
| --- | --- |

—

11. in 25. oktobra 2007,

| — | 8. in 22. novembra 2007, |
| --- | --- |

—

8. in 22. novembra 2007,

| — | 6. in 20. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

6. in 20. decembra 2007,

| — | 10. in 31. januarja 2008, |
| --- | --- |

—

10. in 31. januarja 2008,

| — | 14. in 28. februarja 2008, |
| --- | --- |

—

14. in 28. februarja 2008,

| — | 13. in 27. marca 2008, |
| --- | --- |

—

13. in 27. marca 2008,

| — | 10. in 24. aprila 2008, |
| --- | --- |

—

10. in 24. aprila 2008,

| — | 8. in 29. maja 2008, |
| --- | --- |

—

8. in 29. maja 2008,

| — | 12. in 26. junija 2008, |
| --- | --- |

—

12. in 26. junija 2008,

| — | 10. in 24. julija 2008, |
| --- | --- |

—

10. in 24. julija 2008,

| — | 7. in 28. avgusta 2008, |
| --- | --- |

—

7. in 28. avgusta 2008,

| — | 11. in 25. septembra 2008. |
| --- | --- |

—

11. in 25. septembra 2008.

Člen 4

1.   Ponudbe v zvezi z razpisnim postopkom se naslovijo na pristojni organ v državi članici po telefaksu ali elektronski pošti, če pristojni organ sprejema te oblike pošiljanja.

Pristojni organi države članice lahko zahtevajo, da se elektronskim ponudbam priloži napredni elektronski podpis v smislu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/93/ES (6).

2.   Ponudba je veljavna le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | Ponudba vsebuje:






  (i) | oznako razpisa (št. 1/2007) in delnega razpisa; |
| --- | --- | --- |

(a)

Ponudba vsebuje:

(i)

oznako razpisa (št. 1/2007) in delnega razpisa;

| (ii) | ime in naslov ponudnika ter njegovo davčno številko; |
| --- | --- |

(ii)

ime in naslov ponudnika ter njegovo davčno številko;

| (iii) | količino belega sladkorja za izvoz; |
| --- | --- |

(iii)

količino belega sladkorja za izvoz;

| (iv) | znesek izvoznega nadomestila na 100 kilogramov belega sladkorja, izraženo v eurih na tri decimalke natančno; |
| --- | --- |

(iv)

znesek izvoznega nadomestila na 100 kilogramov belega sladkorja, izraženo v eurih na tri decimalke natančno;

| (v) | znesek pologa varščine v skladu s členom 5(1) za količino sladkorja iz točke (iii), izraženega v valuti države članice, kjer je ponudba predložena; |
| --- | --- |

(v)

znesek pologa varščine v skladu s členom 5(1) za količino sladkorja iz točke (iii), izraženega v valuti države članice, kjer je ponudba predložena;

| (b) | pred iztekom roka za predložitev ponudb se predloži dokazilo, da je ponudnik položil varščino, navedeno v ponudbi; |
| --- | --- |

(b)

pred iztekom roka za predložitev ponudb se predloži dokazilo, da je ponudnik položil varščino, navedeno v ponudbi;

| (c) | najmanjša količina za izvoz je 250 ton belega sladkorja; |
| --- | --- |

(c)

najmanjša količina za izvoz je 250 ton belega sladkorja;

| (d) | ponudba vsebuje izjavo ponudnika, s katero se v primeru, da bo njegova ponudba izbrana, zavezuje v roku, navedenem v drugem pododstavku člena 11(2), zaprositi za izvozno dovoljenje ali dovoljenja za količine belega sladkorja za izvoz; |
| --- | --- |

(d)

ponudba vsebuje izjavo ponudnika, s katero se v primeru, da bo njegova ponudba izbrana, zavezuje v roku, navedenem v drugem pododstavku člena 11(2), zaprositi za izvozno dovoljenje ali dovoljenja za količine belega sladkorja za izvoz;

| (e) | ponudba vsebuje izjavo ponudnika, ki potrjuje, da je beli sladkor za izvoz z oznako KN 1701 99 10 poštene tržne kakovosti; |
| --- | --- |

(e)

ponudba vsebuje izjavo ponudnika, ki potrjuje, da je beli sladkor za izvoz z oznako KN 1701 99 10 poštene tržne kakovosti;

| (f) | ponudba vsebuje izjavo ponudnika, s katero se v primeru, da bo njegova ponudba izbrana, zavezuje:






  (i) | dopolniti varščino s plačilom zneska iz člena 12(3), kadar izvozna obveznost, ki izhaja iz izvoznega dovoljenja iz člena 11(2), ni bila izpolnjena; |
| --- | --- | --- |

(f)

ponudba vsebuje izjavo ponudnika, s katero se v primeru, da bo njegova ponudba izbrana, zavezuje:

(i)

dopolniti varščino s plačilom zneska iz člena 12(3), kadar izvozna obveznost, ki izhaja iz izvoznega dovoljenja iz člena 11(2), ni bila izpolnjena;

| (ii) | v tridesetih dneh po dnevu preteka veljavnosti izvoznega dovoljenja obvestiti organ, ki je izdal zadevno dovoljenje, o količini ali količinah, za katere izvozno dovoljenje ni bilo uporabljeno. |
| --- | --- |

(ii)

v tridesetih dneh po dnevu preteka veljavnosti izvoznega dovoljenja obvestiti organ, ki je izdal zadevno dovoljenje, o količini ali količinah, za katere izvozno dovoljenje ni bilo uporabljeno.

3.   Ponudba, ki ni predložena v skladu z odstavkoma 1 in 2 ali vsebuje pogoje, ki niso navedeni v tem javnem razpisu, se ne upošteva.

4.   Ponudbe, ki je bila predložena, ni mogoče umakniti.

5.   Ponudba lahko vsebuje navedbo, da velja za predloženo le, če je izpolnjen eden ali oba naslednja pogoja:

| (a) | odločitev o največjem izvoznem nadomestilu mora biti sprejeta na dan izteka roka za predložitev zadevnih ponudb; |
| --- | --- |

(a)

odločitev o največjem izvoznem nadomestilu mora biti sprejeta na dan izteka roka za predložitev zadevnih ponudb;

| (b) | dodelitev v okviru javnega razpisa se mora nanašati na celotno ali na določen del ponujene količine. |
| --- | --- |

(b)

dodelitev v okviru javnega razpisa se mora nanašati na celotno ali na določen del ponujene količine.

Člen 5

1.   Vsak ponudnik položi varščino v višini 11 EUR za 100 kilogramov belega sladkorja za izvoz v okviru tega javnega razpisa.

Brez poseganja v člen 12(3) ta varščina za izbrane ponudnike predstavlja jamstvo izvoznega dovoljenja od predložitve prošnje iz člena 11(2).

2.   Ponudnik lahko varščino iz odstavka 1 položi v gotovini ali v obliki varščine, ki jo da ustanova, katera izpolnjuje merila države članice, v kateri je ponudba predložena.

3.   Varščina iz odstavka 1 se sprosti:

| (a) | z vidika neuspešnih ponudnikov, za količino, ki po ponudbi ni bila dodeljena; |
| --- | --- |

(a)

z vidika neuspešnih ponudnikov, za količino, ki po ponudbi ni bila dodeljena;

| (b) | z vidika izbranih ponudnikov, ki niso zaprosili za zadevno izvozno dovoljenje v roku iz drugega pododstavka člena 11(2), v višini 10 EUR za 100 kilogramov belega sladkorja; |
| --- | --- |

(b)

z vidika izbranih ponudnikov, ki niso zaprosili za zadevno izvozno dovoljenje v roku iz drugega pododstavka člena 11(2), v višini 10 EUR za 100 kilogramov belega sladkorja;

| (c) | z vidika izbranih ponudnikov, za količino, za katero so v smislu točke (b) člena 31 in točke (b)(i) člena 32(1) Uredbe (ES) št. 1291/2000 izpolnili izvozno obveznost, ki izhaja iz dovoljenja iz člena 11(2) te uredbe, pod pogoji iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1291/2000. |
| --- | --- |

(c)

z vidika izbranih ponudnikov, za količino, za katero so v smislu točke (b) člena 31 in točke (b)(i) člena 32(1) Uredbe (ES) št. 1291/2000 izpolnili izvozno obveznost, ki izhaja iz dovoljenja iz člena 11(2) te uredbe, pod pogoji iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1291/2000.

V primeru iz točke (b) prvega pododstavka se delež varščine, ki se lahko sprosti, po potrebi zmanjša za razliko med najvišjim zneskom izvoznega nadomestila, določenim za zadevni delni javni razpis, in najvišjim zneskom izvoznega nadomestila, določenim za naslednji delni javni razpis, kadar je zadnji znesek višji od prvega.

Razen v primeru višje sile se del varščine ali varščina, ki se ne sprosti, zaseže za količino sladkorja, za katero niso bile izpolnjene ustrezne obveznosti.

4.   V primeru višje sile pristojni organ zadevne države članice sprejme potrebne ukrepe za sprostitev varščine, upoštevajoč razloge, na katere se sklicuje zainteresirana stran.

Člen 6

1.   Ocenjevanje ponudb ni javno in ga opravi zadevni pristojni organ. Osebe, navzoče pri preučitvi ponudb, so obvezane, da v zvezi s tem ne razkrijejo nobenih podatkov.

2.   Ponudbe, predložene v skladu z določbami te uredbe, so prenesene, če so upravičene, anonimno in morajo preko posrednika držav članic prispeti na Komisijo najpozneje eno uro in 30 minut po izteku roka za tedensko predložitev ponudb, kot je predvideno v obvestilu o javnem razpisu.

Če ni prispela nobena ponudba, države članice v istem roku o tem obvestijo Komisijo.

Člen 7

1.   Po pregledu prejetih ponudb se lahko določi največja količina za delni javni razpis.

2.   Odloči se lahko, da se za določeni del delnega javnega razpisa ne izbere ponudnika.

Člen 8

1.   Če se Komisija odloči izbrati ponudnika za delni javni razpis, v skladu s postopkom iz člena 39(2) Uredbe (ES) št. 318/2006 določi najvišji znesek izvoznega nadomestila. Ta znesek se določi zlasti ob upoštevanju stanja in predvidenega razvoja na trgu sladkorja v Skupnosti in na svetovnem trgu.

2.   Brez poseganja v uporabo člena 9 je izbran tisti ponudnik ali ponudniki, katerih ponudba ustreza stopnji največjega izvoznega nadomestila ali nižji stopnji.

Člen 9

1.   Če je bila za delni javni razpis določena največja količina, je izbran tisti ponudnik, katerega ponudba vsebuje najnižje nadomestilo. Če največja količina ni popolnoma porabljena s to ponudbo, se izbira ponudnike do porabe zgoraj navedene količine glede na višino izvoznega nadomestila, začenši od najnižjega.

2.   V primeru, da bi postopek izbire ponudnika iz odstavka 1 ob upoštevanju določene ponudbe povzročil presežek največje količine, se izbere zadevnega ponudnika samo za preostali znesek v okviru največje količine. Ponudbe, ki navajajo enako nadomestilo in ki bi, če bi bila sprejeta skupna količina, ki jo predstavljajo, povzročile presežek največje količine, se upoštevajo glede na naslednja pravila:

| (a) | z razdeljevanjem med zadevne ponudnike v sorazmerju do celotne količine, navedene v vsaki od ponudb; |
| --- | --- |

(a)

z razdeljevanjem med zadevne ponudnike v sorazmerju do celotne količine, navedene v vsaki od ponudb;

| (b) | z dodeljevanjem, do največje tonaže, ki jo je treba določiti; |
| --- | --- |

(b)

z dodeljevanjem, do največje tonaže, ki jo je treba določiti;

| (c) | z žrebom. |
| --- | --- |

(c)

z žrebom.

Člen 10

1.   Pristojni organ zadevne države članice takoj obvesti vse ponudnike o rezultatu njihovega sodelovanja na javnem razpisu. Poleg tega ta organ pošlje izbranim ponudnikom izjavo o dodelitvi.

2.   V izjavi o dodelitvi posla se navedejo vsaj:

| (a) | oznaka javnega razpisa, na katerega se ponudba nanaša; |
| --- | --- |

(a)

oznaka javnega razpisa, na katerega se ponudba nanaša;

| (b) | količina belega sladkorja za izvoz; |
| --- | --- |

(b)

količina belega sladkorja za izvoz;

| (c) | znesek izvoznega nadomestila, izražen v eurih, ki se dodeli za izvoz na 100 kilogramov belega sladkorja za količino iz točke (b). |
| --- | --- |

(c)

znesek izvoznega nadomestila, izražen v eurih, ki se dodeli za izvoz na 100 kilogramov belega sladkorja za količino iz točke (b).

Člen 11

1.   Izbrani ponudnik ima pod pogoji iz odstavka 2 pravico do izdaje izvoznega dovoljenja za dodeljeno količino, v katerem je navedeno izvozno nadomestilo iz ponudbe.

2.   Izbrani ponudnik v skladu z zadevnimi določbami Uredbe (ES) št. 1291/2000 vloži prošnjo za izvozno dovoljenje za količino, ki mu je bila dodeljena. Ta prošnja se ne da preklicati ne glede na člen 12 Uredbe (EGS) št. 120/89.

Prošnja se vloži najpozneje na enega od naslednjih datumov:

| (a) | zadnji delovni dan pred delnim javnim razpisom, predvidenim za naslednji teden; |
| --- | --- |

(a)

zadnji delovni dan pred delnim javnim razpisom, predvidenim za naslednji teden;

| (b) | zadnji delovni dan naslednjega tedna, kadar delni javni razpis ni predviden v teku navedenega tedna. |
| --- | --- |

(b)

zadnji delovni dan naslednjega tedna, kadar delni javni razpis ni predviden v teku navedenega tedna.

3.   Izbrani ponudnik izvozi količino, navedeno v ponudbi, če te obveznosti ne izpolni, pa plača znesek iz člena 12(3).

4.   Pravice in obveznosti iz odstavkov 1, 2 in 3 niso prenosljive.

Člen 12

1.   Za določanje roka veljavnosti dovoljenj se uporablja člen 23(1) Uredbe št. 1291/2000.

2.   Izvozna dovoljenja, izdana v povezavi z delnim javnim razpisom, veljajo od dneva izdaje do konca petega koledarskega meseca po mesecu, v katerem je potekal ta delni javni razpis.

3.   Razen v primeru višje sile imetnik dovoljenja poravna pri pristojnemu organu določen znesek za količino, za katero ni bila izpolnjena obveznost izvoza, ki izhaja iz izvoznega dovoljenja iz člena 11(2), če je varščina iz člena 5(1) nižja od razlike med izvoznim nadomestilom iz člena 33(2)(a) Uredbe (ES) št. 318/2006 v veljavi zadnji dan veljavnosti dovoljenja in nadomestilom, označenim v navedenem dovoljenju.

Znesek za plačilo iz prvega pododstavka je enak razliki med razliko iz prvega pododstavka in varščino iz člena 5(1).

Člen 13

Uredba (ES) št. 958/2006 se razveljavi z veljavnostjo od 1. avgusta 2007.

Člen 14

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 24/2007 (UL L 69, 9.3.2007, str. 3).

1

(2)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2006 (UL L 365, 21.12.2006, str. 52).

2

(3)  UL L 16, 20.1.1989, str. 19. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1847/2006 (UL L 355, 15.12.2006, str. 21).

3

(4)  UL L 175, 29.6.2006, str. 49. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 203/2007 (UL L 61, 28.2.2007, str. 2).

4

(5)  Vključno s Kosovom, pod pokroviteljstvom Združenih narodov, na podlagi resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

5

(6)  UL L 13, 19.1.2000, str. 12.

6

---

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/31

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 901/2007

z dne 27. julija 2007

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87, z dne 23. julija 1987, o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1), zlasti člena 9(1)(a) uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v prilogi k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 preglednice. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 preglednice.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, z dne 12. oktobra 1992, o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, z dne 12. oktobra 1992, o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe.

| (5) | Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v okviru roka, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v okviru roka, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, se uvršča v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 preglednice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in ki niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2007

Za Komisijo

Danuta HÜBNER

Članica Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z uredbo (ES) št. 733/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Proizvod, ki ga sestavljajo narezani, fermentirani in posušeni listi ter vršički rastline rooibos (Aspalathus linearis), poznane tudi kot „rdeči grm“.
  Po spravilu se zeleni listi in vršički rastline narežejo na koščke, ki merijo v dolžino 2 do 5 mm. Ti se nato zmeljejo, fermentirajo in posušijo.
  Proizvod se uporablja zlasti za pripravo poparkov. | 1212 99 70 | Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 1212, 1212 99 in 1212 99 70.
  Uvrstitev pod tarifno številko 1211 je izključena, saj se proizvod ne uporablja predvsem za namene, navedene v besedilu te tarifne številke („... ki se uporablja predvsem v parfumeriji, farmaciji ali za insekticidne, fungicidne ali podobne namene“).
  Zato je treba proizvod uvrstiti pod tarifno številko 1212 kot drugi rastlinski proizvod, ki se uporablja predvsem za človeško prehrano in ni naveden ali zajet na drugem mestu. |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Proizvod, ki ga sestavljajo narezani, fermentirani in posušeni listi ter vršički rastline rooibos (Aspalathus linearis), poznane tudi kot „rdeči grm“.

Po spravilu se zeleni listi in vršički rastline narežejo na koščke, ki merijo v dolžino 2 do 5 mm. Ti se nato zmeljejo, fermentirajo in posušijo.

Proizvod se uporablja zlasti za pripravo poparkov.

1212 99 70

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 1212, 1212 99 in 1212 99 70.

Uvrstitev pod tarifno številko 1211 je izključena, saj se proizvod ne uporablja predvsem za namene, navedene v besedilu te tarifne številke („... ki se uporablja predvsem v parfumeriji, farmaciji ali za insekticidne, fungicidne ali podobne namene“).

Zato je treba proizvod uvrstiti pod tarifno številko 1212 kot drugi rastlinski proizvod, ki se uporablja predvsem za človeško prehrano in ni naveden ali zajet na drugem mestu.

---

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/33

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 902/2007

z dne 27. julija 2007

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v Prilogi k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 preglednice. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 preglednice.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe.

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, se uvršča v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 preglednice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in ki niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2007

Za Komisijo

Danuta HÜBNER

Članica Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 733/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Cele glavice česna (Allium sativum), s temperaturo med 0 °C in – 5 °C, vendar ne v celoti zamrznjene. | 0703 20 00 | Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 0703 in 0703 20 00.
  Izdelek je izključen iz tarifne oznake 0710, saj ni „zamrznjen“ v smislu poglavja 7 (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k poglavju 7, Splošno, tretji odstavek).
  Izdelek se zato uvrsti pod tarifno oznako 0703 kot ohlajeni česen. |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Cele glavice česna (Allium sativum), s temperaturo med 0 °C in – 5 °C, vendar ne v celoti zamrznjene.

0703 20 00

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 0703 in 0703 20 00.

Izdelek je izključen iz tarifne oznake 0710, saj ni „zamrznjen“ v smislu poglavja 7 (glej tudi pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k poglavju 7, Splošno, tretji odstavek).

Izdelek se zato uvrsti pod tarifno oznako 0703 kot ohlajeni česen.

---

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/35

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 903/2007

z dne 27. julija 2007

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v Prilogi k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 preglednice. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 preglednice.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe.

| (5) | Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v okviru roka, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v okviru roka, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, se uvršča v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 preglednice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in ki niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2007

Za Komisijo

Franco FRATTINI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 733/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ravni lističi z merami 32 × 21 mm, z naslednjimi sestavinami (masni odstotki):






  natrijev alginat | 24–32 |
| maltodekstrin | 20–28 |
| arome | 5–15 |
| voda | 5–15 |
| karagenan | 5–15 |
| mikrokristalna celuloza | 4–10 |
| glicerin | 4–10 |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Ravni lističi z merami 32 × 21 mm, z naslednjimi sestavinami (masni odstotki):

natrijev alginat

24–32

maltodekstrin

20–28

arome

5–15

voda

5–15

karagenan

5–15

mikrokristalna celuloza

4–10

glicerin

4–10

lecitin, aspartam, natrijev saharin, acesulfame K, neohesperidin DC, barvilo E102, barvilo E133.

Proizvod se trži kot „lističi za osvežitev daha“, ki se raztopijo na jeziku.

2106 90 98

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 2106, 2106 90 in 2106 90 98.

Proizvod se ne more uvrstiti pod tarifno oznako 3306 kot preparat za ustno higieno, saj ne vsebuje nobenih posebnih sestavin, ki se uporabljajo za čiščenje ustne votline.

Proizvod je treba uvrstiti kot preparat za prehrano ljudi v smislu tarifne številke 2106, ker vsebuje snovi s hranilno vrednostjo (pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 2106, prvi odstavek, A; drugi odstavek, B, 9).

---

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/37

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 904/2007

z dne 27. julija 2007

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v Prilogi k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 preglednice. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3 preglednice.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe.

| (5) | Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v okviru roka, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v okviru roka, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, se uvršča v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 preglednice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in ki niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2007

Za Komisijo

Franco FRATTINI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 733/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 1).

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Sir vrste „pasta filata“, v blokih, pridobljen z dodajanjem sirišča in termofilnih bakterij (npr. Streptococcus thermophilus) v mleko. Sirotka se loči po usirjenju. Sirnina se nato segreje na približno 80 °C. Sledi gnetenje in raztegovanje, dokler ne nastane vlaknasta tekstura. Proizvod se nato razreže na kose v zahtevani velikosti oz. količini (1 do 3 kg) in posoli.
  Sir se zavije v vrečke za zorenje, po končani proizvodnji pa se za en do dva tedna skladišči pri nizki temperaturi (2 do 4 °C).
  Sestava sira ( v masnih odstotkih):






  suha snov | 54,2 |
| skupna maščoba | 23,3 |
| vsebnost maščobe v suhi snovi | 43,0 |
| vsebnost vode v nemaščobni snovi | 59,7 |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Sir vrste „pasta filata“, v blokih, pridobljen z dodajanjem sirišča in termofilnih bakterij (npr. Streptococcus thermophilus) v mleko. Sirotka se loči po usirjenju. Sirnina se nato segreje na približno 80 °C. Sledi gnetenje in raztegovanje, dokler ne nastane vlaknasta tekstura. Proizvod se nato razreže na kose v zahtevani velikosti oz. količini (1 do 3 kg) in posoli.

Sir se zavije v vrečke za zorenje, po končani proizvodnji pa se za en do dva tedna skladišči pri nizki temperaturi (2 do 4 °C).

Sestava sira ( v masnih odstotkih):

suha snov

54,2

skupna maščoba

23,3

vsebnost maščobe v suhi snovi

43,0

vsebnost vode v nemaščobni snovi

59,7

Sir ima blag, maslen in nekoliko slan okus. Med drugim se uporablja kot sir za pice.

0406 10 20

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 0406, 0406 10 in 0406 10 20.

Proizvod ima objektivne značilnosti in lastnosti svežega sira, zlasti glede sestave, videza in okusa, in se lahko zaužije kmalu potem, ko je proizveden (pojasnjevalne opombe harmoniziranega sistema k tarifni številki 0406, prvi odstavek, točka 1).

Zato se ne more biti uvrstiti pod tarifno podštevilko KN 0406 90, ki se nanaša na „druge sire“, ki niso navedeni pri predhodnih tarifnih podštevilkah.

---

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/39

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 905/2007

z dne 27. julija 2007

o določanju najnižje prodajne cene masla za 68. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 10(c),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Intervencijske agencije so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine mleka, ki so ga imele na zalogi. |
| --- | --- |

(1)

Intervencijske agencije so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine mleka, ki so ga imele na zalogi.

| (2) | Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 2771/1999 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 2771/1999 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena. |
| --- | --- |

(3)

V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 68. posamični razpis na podlagi Uredbe (ES) št. 2771/1999, v skladu s katerim je rok za oddajo ponudb potekel 24. julija 2007, se najnižja prodajna cena za maslo določi na 200,00 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. julija 2007.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 688/2007 (UL L 159, 20.6.2007, str. 36).

2

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/40

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. septembra 2006

v zvezi s postopkom po členu 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti

(Zadeva št. COMP/F/38.456 – Bitumen (NL))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 4090)

(Besedila v angleškem, francoskem, nemškem in nizozemskem jeziku so edina verodostojna)

(2007/534/ES)

1.   POVZETEK KRŠITVE

| (1) | Naslovniki te odločbe so sodelovali pri enotni in dolgotrajni kršitvi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je vključevala določanje cen v zvezi z bitumnom za tlakovanje cest na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(1)

Naslovniki te odločbe so sodelovali pri enotni in dolgotrajni kršitvi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je vključevala določanje cen v zvezi z bitumnom za tlakovanje cest na Nizozemskem.

1.1.   Sektor tlakovanja cest z Bitumnom

| (2) | Bitumen je stranski proizvod pri proizvodnji goriva. Običajno se proizvede med destilacijo specifičnih težkih surovih olj. Različna surova olja in rafinerijske konfiguracije ustvarijo različne vrste bitumna, ki ga je mogoče nadalje spreminjati z dodajanjem polimerov, da bi povečali učinkovitost. Bitumen se uporablja predvsem v proizvodnji asfalta, kjer služi kot vezivno sredstvo, ki veže druge materiale. Preostanek proizvodnje bitumna se uporabi za različne industrijske namene. |
| --- | --- |

(2)

Bitumen je stranski proizvod pri proizvodnji goriva. Običajno se proizvede med destilacijo specifičnih težkih surovih olj. Različna surova olja in rafinerijske konfiguracije ustvarijo različne vrste bitumna, ki ga je mogoče nadalje spreminjati z dodajanjem polimerov, da bi povečali učinkovitost. Bitumen se uporablja predvsem v proizvodnji asfalta, kjer služi kot vezivno sredstvo, ki veže druge materiale. Preostanek proizvodnje bitumna se uporabi za različne industrijske namene.

| (3) | Proizvod, ki je predmet te odločbe, je ves bitumen, ki se uporablja za izgradnjo cest in podobne namene. Imenujejo ga tudi cestogradbeni bitumen (v angleščini pa tudi „penetration bitumen“ ali „pen-grade bitumen“). Naveden bo kot bitumen za tlakovanje cest. |
| --- | --- |

(3)

Proizvod, ki je predmet te odločbe, je ves bitumen, ki se uporablja za izgradnjo cest in podobne namene. Imenujejo ga tudi cestogradbeni bitumen (v angleščini pa tudi „penetration bitumen“ ali „pen-grade bitumen“). Naveden bo kot bitumen za tlakovanje cest.

| (4) | Preiskava je pokazala, da je kartel zajemal ozemlje Nizozemske. Obseg je ocenjen na približno 62 milijonov EUR v letu 2001, ki je bilo zadnje polno leto kršitve. Posebna značilnost ureditev je, da do dogovarjanja ni prišlo samo med prodajalci, kot je običajno, temveč med prodajalci in kupci skupaj. V kartelu je sodelovalo osem od devetih dobaviteljev bitumna za tlakovanje cest in šest (zdaj pet) največjih družb za gradnjo cest. |
| --- | --- |

(4)

Preiskava je pokazala, da je kartel zajemal ozemlje Nizozemske. Obseg je ocenjen na približno 62 milijonov EUR v letu 2001, ki je bilo zadnje polno leto kršitve. Posebna značilnost ureditev je, da do dogovarjanja ni prišlo samo med prodajalci, kot je običajno, temveč med prodajalci in kupci skupaj. V kartelu je sodelovalo osem od devetih dobaviteljev bitumna za tlakovanje cest in šest (zdaj pet) največjih družb za gradnjo cest.

| (5) | Spodaj navedeni naslovniki so sodelovali v enotni in dolgotrajni kršitvi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je zajemala celotno ozemlje Nizozemske, glavne značilnosti pa so bile, da so se dobavitelji in kupci skupaj dogovarjali o cenah in rabatih za zadevni proizvod. |
| --- | --- |

(5)

Spodaj navedeni naslovniki so sodelovali v enotni in dolgotrajni kršitvi člena 81 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je zajemala celotno ozemlje Nizozemske, glavne značilnosti pa so bile, da so se dobavitelji in kupci skupaj dogovarjali o cenah in rabatih za zadevni proizvod.

1.2.   Naslovniki in trajanje kršitve

| (6) | Podjetja, s svojimi pravnimi osebami, ki so sodelovala v kršitvi (nekatera veljajo za odgovorna kot matične družbe), so za navedena obdobja naslednja. Upoštevajte, da je za nekatera podjetja naslovnik odločbe več kot ena pravna oseba: | Dobavitelji:








  (a) | BP: BP plc. od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002, BP Nederland BV od 1. aprila 1994 do 1. januarja 2000 in BP Refining & Petrochemicals GmbH od 31. decembra 1999 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Podjetja, s svojimi pravnimi osebami, ki so sodelovala v kršitvi (nekatera veljajo za odgovorna kot matične družbe), so za navedena obdobja naslednja. Upoštevajte, da je za nekatera podjetja naslovnik odločbe več kot ena pravna oseba:

Dobavitelji:

(a)

BP: BP plc. od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002, BP Nederland BV od 1. aprila 1994 do 1. januarja 2000 in BP Refining & Petrochemicals GmbH od 31. decembra 1999 do 15. aprila 2002;

| (b) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV in Esha Port Services Amsterdam BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(b)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV in Esha Port Services Amsterdam BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002;

| (c) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002 in Sideron Industrial Development od 1. januarja 2000 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(c)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002 in Sideron Industrial Development od 1. januarja 2000 do 15. aprila 2002;

| (d) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd. in Kuwait Petroleum (Nederland) BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(d)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd. in Kuwait Petroleum (Nederland) BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002;

| (e) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum in Nynäs Belgium AB od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(e)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum in Nynäs Belgium AB od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002;

| (f) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd in Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(f)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd in Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002;

| (g) | Total: Total Nederland NV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002 in Total SA od 1. novembra 1999 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(g)

Total: Total Nederland NV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002 in Total SA od 1. novembra 1999 do 15. aprila 2002;

| (h) | Wintershall: Wintershall AG od 1. aprila 1994 do 31. decembra 1999. |
| --- | --- |

(h)

Wintershall: Wintershall AG od 1. aprila 1994 do 31. decembra 1999.

| | Kupci:








  (i) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV in Ballast Nedam Infra BV od 21. junija 1996 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- | --- |

Kupci:

(i)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV in Ballast Nedam Infra BV od 21. junija 1996 do 15. aprila 2002;

| (j) | BAM: BAM NBM Wegenbouw BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002 in Koninklijke BAM Groep NV od 1. novembra 2000 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(j)

BAM: BAM NBM Wegenbouw BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002 in Koninklijke BAM Groep NV od 1. novembra 2000 do 15. aprila 2002;

| (k) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002, Dura Vermeer Groep NV od 13. novembra 1998 do 15. aprila 2002 in Dura Vermeer Infra BV od 1. julija 2000 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(k)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002, Dura Vermeer Groep NV od 13. novembra 1998 do 15. aprila 2002 in Dura Vermeer Infra BV od 1. julija 2000 do 15. aprila 2002;

| (l) | HBG: HBG Civiel BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(l)

HBG: HBG Civiel BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002;

| (m) | Heijmans: Heijmans NV in Heijmans Infrastructuur BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(m)

Heijmans: Heijmans NV in Heijmans Infrastructuur BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002;

| (n) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV in Koninklijke Wegenbouw Stevin BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002. |
| --- | --- |

(n)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV in Koninklijke Wegenbouw Stevin BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002.

1.3.   Delovanje kartela

| (7) | Nedovoljeno dogovarjanje je mogoče opredeliti kot določanje cen bitumna za tlakovanje cest na Nizozemskem med dobavitelji, glavnimi kupci ter med temi dobavitelji in kupci. |
| --- | --- |

(7)

Nedovoljeno dogovarjanje je mogoče opredeliti kot določanje cen bitumna za tlakovanje cest na Nizozemskem med dobavitelji, glavnimi kupci ter med temi dobavitelji in kupci.

| (8) | Dokazi o tem kartelu vključujejo obdobje med 1. aprilom 1994 in 15. aprilom 2002 ter se nanašajo večinoma na redno skupno določanje bruto cene za prodajo in nakup bitumna za tlakovanje cest, enotnega rabata na bruto cene za udeležene graditelje cest in manjšega največjega rabata na bruto cene za druge graditelje cest. |
| --- | --- |

(8)

Dokazi o tem kartelu vključujejo obdobje med 1. aprilom 1994 in 15. aprilom 2002 ter se nanašajo večinoma na redno skupno določanje bruto cene za prodajo in nakup bitumna za tlakovanje cest, enotnega rabata na bruto cene za udeležene graditelje cest in manjšega največjega rabata na bruto cene za druge graditelje cest.

| (9) | Komisija meni, da je celoten sistem pripravljalnih in skupnih sestankov, ki so imeli za posledico dogovore med skupino dobaviteljev bitumna in skupino graditeljev cest o bruto cenah in rabatih za bitumen za tlakovanje cest na Nizozemskem, del enotne skupne sheme in zato pomeni enotno kršitev člena 81 Pogodbe. |
| --- | --- |

(9)

Komisija meni, da je celoten sistem pripravljalnih in skupnih sestankov, ki so imeli za posledico dogovore med skupino dobaviteljev bitumna in skupino graditeljev cest o bruto cenah in rabatih za bitumen za tlakovanje cest na Nizozemskem, del enotne skupne sheme in zato pomeni enotno kršitev člena 81 Pogodbe.

2.   GLOBE

2.1.   Osnovni znesek

| (10) | Osnovni znesek globe se določi v skladu s težo in trajanjem kršitve. |
| --- | --- |

(10)

Osnovni znesek globe se določi v skladu s težo in trajanjem kršitve.

Teža

| (11) | Pri presoji teže kršitve Komisija upošteva naravo kršitve, njen dejanski učinek na trg, kadar ga je mogoče izmeriti, in velikost upoštevnega geografskega trga. |
| --- | --- |

(11)

Pri presoji teže kršitve Komisija upošteva naravo kršitve, njen dejanski učinek na trg, kadar ga je mogoče izmeriti, in velikost upoštevnega geografskega trga.

| (12) | Komisija glede narave kršitve zaradi dejstva, da je kršitev morala imeti učinek, in dejstva, da je zajela znaten del skupnega trga, ugotavlja, da so podjetja, na katera je ta odločba naslovljena, zagrešila zelo hudo kršitev člena 81 Pogodbe. |
| --- | --- |

(12)

Komisija glede narave kršitve zaradi dejstva, da je kršitev morala imeti učinek, in dejstva, da je zajela znaten del skupnega trga, ugotavlja, da so podjetja, na katera je ta odločba naslovljena, zagrešila zelo hudo kršitev člena 81 Pogodbe.

Diferencialno obravnavanje

| (13) | V kategoriji zelo težkih kršitev omogoča lestvica verjetnih glob podjetjem uporabo diferencialnega obravnavanja, da bi upoštevali dejansko gospodarsko zmožnost posameznih kršiteljev, da povzročijo znatno škodo konkurenci. To je, tako kot v tem primeru, primerno takrat, ko obstajajo precejšnja nesorazmerja med zadevnimi tržnimi deleži podjetij, ki sodelujejo v kršitvi. |
| --- | --- |

(13)

V kategoriji zelo težkih kršitev omogoča lestvica verjetnih glob podjetjem uporabo diferencialnega obravnavanja, da bi upoštevali dejansko gospodarsko zmožnost posameznih kršiteljev, da povzročijo znatno škodo konkurenci. To je, tako kot v tem primeru, primerno takrat, ko obstajajo precejšnja nesorazmerja med zadevnimi tržnimi deleži podjetij, ki sodelujejo v kršitvi.

| (14) | Podjetja so bila razdeljena v šest kategorij v skladu s svojo relativno pomembnostjo na zadevnem trgu v letu 2001, ki je bilo zadnje polno leto kršitve. |
| --- | --- |

(14)

Podjetja so bila razdeljena v šest kategorij v skladu s svojo relativno pomembnostjo na zadevnem trgu v letu 2001, ki je bilo zadnje polno leto kršitve.

Zadostno odvračilo

| (15) | Komisija ugotavlja, da je v tem postopku svetovni promet družb Shell, BP, Total in Kuwait Petroleum v finančnem letu 2005, ki je bilo zadnje finančno leto pred to odločbo, znašal 246, 203, 143 oziroma 37 milijard EUR. Svetovni promet vseh drugih podjetij je bil manjši od 10 milijard EUR. |
| --- | --- |

(15)

Komisija ugotavlja, da je v tem postopku svetovni promet družb Shell, BP, Total in Kuwait Petroleum v finančnem letu 2005, ki je bilo zadnje finančno leto pred to odločbo, znašal 246, 203, 143 oziroma 37 milijard EUR. Svetovni promet vseh drugih podjetij je bil manjši od 10 milijard EUR.

| (16) | Komisija meni, da glede na okoliščine primera za ta podjetja s svetovnim prometom, manjšim od 10 milijard EUR, ni potreben množitelj za zagotovitev zadostnega odvračilnega učinka glob. Komisija namerava pomnožiti le globo za Shell, BP, Total in Kuwait Petroleum s koeficientom, ki je bil prilagojen okoliščinam primera. |
| --- | --- |

(16)

Komisija meni, da glede na okoliščine primera za ta podjetja s svetovnim prometom, manjšim od 10 milijard EUR, ni potreben množitelj za zagotovitev zadostnega odvračilnega učinka glob. Komisija namerava pomnožiti le globo za Shell, BP, Total in Kuwait Petroleum s koeficientom, ki je bil prilagojen okoliščinam primera.

Trajanje

| (17) | Individualizirani množilni koeficienti se uporabljajo v skladu s trajanjem kršitve posameznega podjetja, ki segajo od 1,5 do 8 let (glej zgornji odstavek 6). |
| --- | --- |

(17)

Individualizirani množilni koeficienti se uporabljajo v skladu s trajanjem kršitve posameznega podjetja, ki segajo od 1,5 do 8 let (glej zgornji odstavek 6).

2.2.   Oteževalne in olajševalne okoliščine

Oteževalne okoliščine

| (18) | V času kršitve je Shell že bil predmet odločb Komisije o prepovedi zaradi kartelnih dejavnosti (1). Ta ponovitev kaznivega dejanja pomeni oteževalno okoliščino, ki upravičuje 50-odstotno povečanje osnovnega zneska globe, ki se naloži Shellu. |
| --- | --- |

(18)

V času kršitve je Shell že bil predmet odločb Komisije o prepovedi zaradi kartelnih dejavnosti (1). Ta ponovitev kaznivega dejanja pomeni oteževalno okoliščino, ki upravičuje 50-odstotno povečanje osnovnega zneska globe, ki se naloži Shellu.

| (19) | KWS je med inšpekcijskimi pregledi zavrnil sodelovanje v preiskavi, zaradi česar so se morali inšpektorji za pomoč obrniti na nacionalni organ za konkurenco in policijo. Komisija meni, da to oviranje pomeni oteževalno okoliščino, ki upravičuje 10-odstotno povečanje osnovnega zneska globe, ki se naloži KWS. |
| --- | --- |

(19)

KWS je med inšpekcijskimi pregledi zavrnil sodelovanje v preiskavi, zaradi česar so se morali inšpektorji za pomoč obrniti na nacionalni organ za konkurenco in policijo. Komisija meni, da to oviranje pomeni oteževalno okoliščino, ki upravičuje 10-odstotno povečanje osnovnega zneska globe, ki se naloži KWS.

| (20) | Shell v skupini dobaviteljev bitumna in KWS v skupini kupcev bitumna sta še posebej odgovorna za svojo vlogo pri spodbujanju in vodenju kartela. Bila sta gibali delovanja kartela. Ta vloga upravičuje 50-odstotno povečanje osnovnega zneska globe, ki se naloži Shellu in KWS. |
| --- | --- |

(20)

Shell v skupini dobaviteljev bitumna in KWS v skupini kupcev bitumna sta še posebej odgovorna za svojo vlogo pri spodbujanju in vodenju kartela. Bila sta gibali delovanja kartela. Ta vloga upravičuje 50-odstotno povečanje osnovnega zneska globe, ki se naloži Shellu in KWS.

2.3.   Uporaba 10-odstotne omejitve prometa

| (21) | Člen 23(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (2) določa, da globa, naložena posameznemu podjetju, ne sme presegati 10 % njegovega prometa. Ta prag se uporabi za globe, izračunane za družbi Esha (Esha Holding BV, Smid & Hollander BV in Esha Port Services Amsterdam BV) in Klöckner Bitumen BV. |
| --- | --- |

(21)

Člen 23(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (2) določa, da globa, naložena posameznemu podjetju, ne sme presegati 10 % njegovega prometa. Ta prag se uporabi za globe, izračunane za družbi Esha (Esha Holding BV, Smid & Hollander BV in Esha Port Services Amsterdam BV) in Klöckner Bitumen BV.

2.4.   Uporaba obvestila o prizanesljivosti iz leta 2002

Imuniteta

| (22) | BP je bilo prvo podjetje, ki je Komisijo obvestilo o obstoju kartela za bitumen na Nizozemskem in Komisija je družbi BP podelila pogojno imuniteto pred globami v skladu s točko 15 obvestila. BP je ves čas Komisijinega upravnega postopka sodeloval v celoti, stalno in hitro. BP je prekinil sodelovanje v domnevni kršitvi najpozneje ob predložitvi dokazov v skladu z obvestilom o prizanesljivosti in ni naredil nobenih korakov v smeri spodbujanja drugih podjetij k sodelovanju v kršitvi. Zato je BP upravičen do popolne imunitete pred globami. |
| --- | --- |

(22)

BP je bilo prvo podjetje, ki je Komisijo obvestilo o obstoju kartela za bitumen na Nizozemskem in Komisija je družbi BP podelila pogojno imuniteto pred globami v skladu s točko 15 obvestila. BP je ves čas Komisijinega upravnega postopka sodeloval v celoti, stalno in hitro. BP je prekinil sodelovanje v domnevni kršitvi najpozneje ob predložitvi dokazov v skladu z obvestilom o prizanesljivosti in ni naredil nobenih korakov v smeri spodbujanja drugih podjetij k sodelovanju v kršitvi. Zato je BP upravičen do popolne imunitete pred globami.

Točka 23(b), prva alinea (zmanjšanje za 30–50 %)

| (23) | Kuwait Petroleum je bilo naslednje podjetje, ki se je obrnilo na Komisijo v skladu z obvestilom o prizanesljivosti, in prvo podjetje, ki je izpolnilo zahteve iz točke 21 obvestila. Dokazi, ki jih je predložil Kuwait Petroleum, so po svoji naravi okrepili zmožnost Komisije, da dokaže zadevna dejstva, zato so pomenili dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija takrat imela. Ta dodana vrednost je bila pomembna, saj je okrepila obstoječe informacije in, skupaj z informacijami, ki jih je Komisija že imela, podprla Komisijo pri dokazovanju kršitve. Upoštevati je treba, da BP ni bil redni udeleženec posvetovalnih srečanj za bitumen s kupci in da je bil Kuwait Petroleum prvi, ki je zagotovil neposredne dokaze o tem osrednjem elementu delovanja kartela. Zato v skladu s točko 23 obvestila o prizanesljivosti Kuwait Petroleum izpolnjuje pogoje za zmanjšanje globe med 30 in 50 %. |
| --- | --- |

(23)

Kuwait Petroleum je bilo naslednje podjetje, ki se je obrnilo na Komisijo v skladu z obvestilom o prizanesljivosti, in prvo podjetje, ki je izpolnilo zahteve iz točke 21 obvestila. Dokazi, ki jih je predložil Kuwait Petroleum, so po svoji naravi okrepili zmožnost Komisije, da dokaže zadevna dejstva, zato so pomenili dodano vrednost glede na dokaze, ki jih je Komisija takrat imela. Ta dodana vrednost je bila pomembna, saj je okrepila obstoječe informacije in, skupaj z informacijami, ki jih je Komisija že imela, podprla Komisijo pri dokazovanju kršitve. Upoštevati je treba, da BP ni bil redni udeleženec posvetovalnih srečanj za bitumen s kupci in da je bil Kuwait Petroleum prvi, ki je zagotovil neposredne dokaze o tem osrednjem elementu delovanja kartela. Zato v skladu s točko 23 obvestila o prizanesljivosti Kuwait Petroleum izpolnjuje pogoje za zmanjšanje globe med 30 in 50 %.

| (24) | Za točen znesek zmanjšanja globe, ki bo naložena Kuwait Petroleumu, je treba upoštevati, da so prošnja za prizanesljivost Kuwait Petroleuma in po tem predloženi dokazi s svojo stopnjo natančnosti okrepili zmožnost Komisije, da dokaže zadevna dejstva. Vendar pa je treba tudi upoštevati, da je bila prošnja vložena več kot enajst mesecev po tem, ko je Komisija opravila inšpekcijske preglede, in šele po tem, ko je Komisija strankam poslala zahtevo po informacijah, v kateri je spraševala po podrobnih dejanskih informacijah o dogodkih. Poleg tega Komisija obravnava kot resno dejstvo, da so bile nekatere pomembne izjave Kuwait Petroleuma v zvezi z domnevnim sodelovanjem ExxonMobila v kartelu kasneje preoblikovane in jih ni bilo mogoče uporabiti kot dokaz proti temu podjetju. Komisija ugotavlja, da je Kuwait Petroleum upravičen do 30-odstotnega znižanja globe, ki bi mu bila sicer naložena. |
| --- | --- |

(24)

Za točen znesek zmanjšanja globe, ki bo naložena Kuwait Petroleumu, je treba upoštevati, da so prošnja za prizanesljivost Kuwait Petroleuma in po tem predloženi dokazi s svojo stopnjo natančnosti okrepili zmožnost Komisije, da dokaže zadevna dejstva. Vendar pa je treba tudi upoštevati, da je bila prošnja vložena več kot enajst mesecev po tem, ko je Komisija opravila inšpekcijske preglede, in šele po tem, ko je Komisija strankam poslala zahtevo po informacijah, v kateri je spraševala po podrobnih dejanskih informacijah o dogodkih. Poleg tega Komisija obravnava kot resno dejstvo, da so bile nekatere pomembne izjave Kuwait Petroleuma v zvezi z domnevnim sodelovanjem ExxonMobila v kartelu kasneje preoblikovane in jih ni bilo mogoče uporabiti kot dokaz proti temu podjetju. Komisija ugotavlja, da je Kuwait Petroleum upravičen do 30-odstotnega znižanja globe, ki bi mu bila sicer naložena.

Druge prošnje za prizanesljivost

| (25) | Tudi Shell je vložil prošnjo v skladu s poglavjem B obvestila o prizanesljivosti, vendar zaradi pomanjkanja znatne dodane vrednosti ni predlagana nobena nagrada. |
| --- | --- |

(25)

Tudi Shell je vložil prošnjo v skladu s poglavjem B obvestila o prizanesljivosti, vendar zaradi pomanjkanja znatne dodane vrednosti ni predlagana nobena nagrada.

| (26) | Tudi Nynäs in Total trdita, da sta Komisiji prostovoljno zagotovila informacije, s katerimi sta obremenila sama sebe. Vendar pa Komisija meni, da zagotovljene informacije ne pomenijo znatne dodane vrednosti, na podlagi katere bi Komisija dodelila znižanje kazni. |
| --- | --- |

(26)

Tudi Nynäs in Total trdita, da sta Komisiji prostovoljno zagotovila informacije, s katerimi sta obremenila sama sebe. Vendar pa Komisija meni, da zagotovljene informacije ne pomenijo znatne dodane vrednosti, na podlagi katere bi Komisija dodelila znižanje kazni.

| (27) | Wintershall trdi, da bi moral biti zajet v prošnji BP za imuniteto. Vendar pa Wintershall še vedno obstaja kot podjetje, ki je ločeno od BP, tisti, ki se je odločil zaprositi za imuniteto pri Komisiji, pa ni bil Wintershall, temveč BP. |
| --- | --- |

(27)

Wintershall trdi, da bi moral biti zajet v prošnji BP za imuniteto. Vendar pa Wintershall še vedno obstaja kot podjetje, ki je ločeno od BP, tisti, ki se je odločil zaprositi za imuniteto pri Komisiji, pa ni bil Wintershall, temveč BP.

3.   SKLEP

| (28) | Naslednja podjetja so kršila člen 81 Pogodbe, tako da so za navedena obdobja za prodaje in nakupe bitumna za tlakovanje cest na Nizozemskem redno skupaj določala bruto ceno, enotni rabat na bruto ceno za sodelujoče graditelje cest in nižji maksimalni rabat na bruto ceno za druge graditelje cest:






  (a) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV in Ballast Nedam Infra BV od 21. junija 1996 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- | --- |

(28)

Naslednja podjetja so kršila člen 81 Pogodbe, tako da so za navedena obdobja za prodaje in nakupe bitumna za tlakovanje cest na Nizozemskem redno skupaj določala bruto ceno, enotni rabat na bruto ceno za sodelujoče graditelje cest in nižji maksimalni rabat na bruto ceno za druge graditelje cest:

(a)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV in Ballast Nedam Infra BV od 21. junija 1996 do 15. aprila 2002;

| (b) | BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002 in Koninklijke BAM Groep NV od 1. novembra 2000 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(b)

BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002 in Koninklijke BAM Groep NV od 1. novembra 2000 do 15. aprila 2002;

| (c) | BP: BP plc. od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002, BP Nederland BV od 1. aprila 1994 do 1. januarja 2000 in BP Refining & Petrochemicals GmbH od 31. decembra 1999 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(c)

BP: BP plc. od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002, BP Nederland BV od 1. aprila 1994 do 1. januarja 2000 in BP Refining & Petrochemicals GmbH od 31. decembra 1999 do 15. aprila 2002;

| (d) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002, Dura Vermeer Groep NV od 13. novembra 1998 do 15. aprila 2002 in Dura Vermeer Infra BV od 30. junija 2000 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(d)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002, Dura Vermeer Groep NV od 13. novembra 1998 do 15. aprila 2002 in Dura Vermeer Infra BV od 30. junija 2000 do 15. aprila 2002;

| (e) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV in Esha Port Services Amsterdam BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(e)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV in Esha Port Services Amsterdam BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002;

| (f) | HBG: HBG Civiel BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(f)

HBG: HBG Civiel BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002;

| (g) | Heijmans: Heijmans NV in Heijmans Infrastructuur BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(g)

Heijmans: Heijmans NV in Heijmans Infrastructuur BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002;

| (h) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002 in Sideron Industrial Development BV od 1. januarja 2000 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(h)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002 in Sideron Industrial Development BV od 1. januarja 2000 do 15. aprila 2002;

| (i) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd. in Kuwait Petroleum (Nederland) BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(i)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd. in Kuwait Petroleum (Nederland) BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002;

| (j) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV in Koninklijke Wegenbouw Stevin BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(j)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV in Koninklijke Wegenbouw Stevin BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002;

| (k) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum in Nynäs Belgium AB od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(k)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum in Nynäs Belgium AB od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002;

| (l) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd in Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(l)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd in Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002;

| (m) | Total: Total Nederland NV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002 in Total SA od 1. novembra 1999 do 15. aprila 2002; |
| --- | --- |

(m)

Total: Total Nederland NV od 1. aprila 1994 do 15. aprila 2002 in Total SA od 1. novembra 1999 do 15. aprila 2002;

| (n) | Wintershall AG od 1. aprila 1994 do 31. decembra 1999. |
| --- | --- |

(n)

Wintershall AG od 1. aprila 1994 do 31. decembra 1999.

| (29) | Za kršitve, navedene v prejšnjem odstavku, so naložene naslednje globe:






  (a) | Ballast Nedam: Ballast Nedam NV in Ballast Nedam Infra BV, skupno in solidarno: 4,65 milijona EUR; |
| --- | --- | --- |

(29)

Za kršitve, navedene v prejšnjem odstavku, so naložene naslednje globe:

(a)

Ballast Nedam: Ballast Nedam NV in Ballast Nedam Infra BV, skupno in solidarno: 4,65 milijona EUR;

| (b) | BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV: 13,5 milijona EUR, od katerih je Koninklijke BAM Groep NV skupno in solidarno odgovoren za 9 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(b)

BAM NBM: BAM NBM Wegenbouw BV: 13,5 milijona EUR, od katerih je Koninklijke BAM Groep NV skupno in solidarno odgovoren za 9 milijonov EUR;

| (c) | BP: BP plc: 0 milijonov EUR, od katerih je BP Nederland BV skupno in solidarno odgovoren za 0 milijonov EUR, BP Refining & Chemicals GmbH pa skupno in solidarno odgovoren za 0 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(c)

BP: BP plc: 0 milijonov EUR, od katerih je BP Nederland BV skupno in solidarno odgovoren za 0 milijonov EUR, BP Refining & Chemicals GmbH pa skupno in solidarno odgovoren za 0 milijonov EUR;

| (d) | Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV: 5,4 milijona EUR, od katerih je Dura Vermeer Groep NV skupno in solidarno odgovoren za 3,9 milijona EUR, Dura Vermeer Infra BV pa skupno in solidarno odgovoren za 3,45 milijona EUR; |
| --- | --- |

(d)

Dura Vermeer: Vermeer Infrastructuur BV: 5,4 milijona EUR, od katerih je Dura Vermeer Groep NV skupno in solidarno odgovoren za 3,9 milijona EUR, Dura Vermeer Infra BV pa skupno in solidarno odgovoren za 3,45 milijona EUR;

| (e) | Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV in Esha Port Services Amsterdam BV, skupno in solidarno; 11,5 milijona EUR; |
| --- | --- |

(e)

Esha: Esha Holding BV, Smid & Hollander BV in Esha Port Services Amsterdam BV, skupno in solidarno; 11,5 milijona EUR;

| (f) | HBG: HBG Civiel BV: 7,2 milijona EUR; |
| --- | --- |

(f)

HBG: HBG Civiel BV: 7,2 milijona EUR;

| (g) | Heijmans: Heijmans NV in Heijmans Infrastructuur BV, skupno in solidarno: 17,1 milijona EUR; |
| --- | --- |

(g)

Heijmans: Heijmans NV in Heijmans Infrastructuur BV, skupno in solidarno: 17,1 milijona EUR;

| (h) | Klöckner: Klöckner Bitumen BV: 10 milijonov EUR, od katerih je Sideron Industrial Development BV skupno in solidarno odgovoren za 9 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(h)

Klöckner: Klöckner Bitumen BV: 10 milijonov EUR, od katerih je Sideron Industrial Development BV skupno in solidarno odgovoren za 9 milijonov EUR;

| (i) | Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd. in Kuwait Petroleum (Nederland) BV skupno in solidarno; 16,632 milijona EUR; |
| --- | --- |

(i)

Kuwait Petroleum: Kuwait Petroleum Corporation, Kuwait Petroleum International Ltd. in Kuwait Petroleum (Nederland) BV skupno in solidarno; 16,632 milijona EUR;

| (j) | KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV in Koninklijke Wegenbouw Stevin BV, skupno in solidarno: 27,36 milijona EUR; |
| --- | --- |

(j)

KWS: Koninklijke Volker Wessels Stevin NV in Koninklijke Wegenbouw Stevin BV, skupno in solidarno: 27,36 milijona EUR;

| (k) | Nynäs: AB Nynäs Petroleum in Nynäs Belgium AB, skupno in solidarno: 13,5 milijona EUR; |
| --- | --- |

(k)

Nynäs: AB Nynäs Petroleum in Nynäs Belgium AB, skupno in solidarno: 13,5 milijona EUR;

| (l) | Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd in Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV, skupno in solidarno: 108 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(l)

Shell: Shell Petroleum NV, The Shell Transport and Trading Company Ltd in Shell Nederland Verkoopmaatschappij BV, skupno in solidarno: 108 milijonov EUR;

| (m) | Total: Total Nederland NV: 20,25 milijonov EUR, od katerih je Total SA skupno in solidarno odgovoren za 13,5 milijona EUR; |
| --- | --- |

(m)

Total: Total Nederland NV: 20,25 milijonov EUR, od katerih je Total SA skupno in solidarno odgovoren za 13,5 milijona EUR;

| (n) | Wintershall AG: 11,625 milijona EUR. |
| --- | --- |

(n)

Wintershall AG: 11,625 milijona EUR.

| (30) | Zgoraj našteta podjetja morajo takoj prenehati s kršitvami, navedenimi v odstavku 28, če tega doslej še niso storila. Vzdržijo se ponovitve katerega koli delovanja ali ravnanja, opisanega v odstavku 28, in katerega koli delovanja ali ravnanja z enakim ali podobnim ciljem oziroma učinkom. |
| --- | --- |

(30)

Zgoraj našteta podjetja morajo takoj prenehati s kršitvami, navedenimi v odstavku 28, če tega doslej še niso storila. Vzdržijo se ponovitve katerega koli delovanja ali ravnanja, opisanega v odstavku 28, in katerega koli delovanja ali ravnanja z enakim ali podobnim ciljem oziroma učinkom.

| (31) | Različica besedila odločbe, ki ni zaupna, bo na voljo v verodostojnih jezikih primera na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslovu: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html |
| --- | --- |

(31)

Različica besedila odločbe, ki ni zaupna, bo na voljo v verodostojnih jezikih primera na spletni strani Generalnega direktorata za konkurenco na naslovu: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

---

(1)  Odločba Komisije 86/398/EGS z dne 23. aprila 1986 v zvezi s postopkom po členu 85 Pogodbe (IV/31.149 – Polipropilen, UL L 230, 18.8.1986, str. 1) in Odločba Komisije 94/599/ES z dne 27. julija 1994 v zvezi s postopkom po členu 85 Pogodbe EGS (IV/31865 – PVC II, UL L 239, 14.9.1994, str. 14).

(2)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1419/2006 (UL L 269, 28.9.2006, str. 1).

---

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/45

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 27. julija 2007

o zaključku protisubvencijskega postopka glede uvoza dihidromircenola s poreklom iz Indije

(2007/535/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 14 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 11. novembra 2006 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protisubvencijskega postopka glede uvoza dihidromircenola s čistočo 93 mas. % ali več s poreklom iz Indije, običajno uvrščenega pod oznako KN ex 2905 22 90. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 11. novembra 2006 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), napovedala začetek protisubvencijskega postopka glede uvoza dihidromircenola s čistočo 93 mas. % ali več s poreklom iz Indije, običajno uvrščenega pod oznako KN ex 2905 22 90.

| (2) | Protisubvencijski postopek je bil uveden v skladu s členom 10 osnovne uredbe na podlagi pritožbe, ki sta jo 29. septembra vložila proizvajalca Skupnosti Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. in Sensient Fragrances S.A. („pritožnika“), ki predstavljata glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje dihidromircenola Skupnosti. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o subvencioniranju zadevnega izdelka in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Protisubvencijski postopek je bil uveden v skladu s členom 10 osnovne uredbe na podlagi pritožbe, ki sta jo 29. septembra vložila proizvajalca Skupnosti Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. in Sensient Fragrances S.A. („pritožnika“), ki predstavljata glavni delež, v tem primeru več kot 25 % celotne proizvodnje dihidromircenola Skupnosti. Pritožba je vsebovala prima facie dokaze o subvencioniranju zadevnega izdelka in o posledični znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

| (3) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila indijske organe, proizvajalce izvoznike v Indiji, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, njihova združenja ter pritožnike. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, ki je naveden v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila indijske organe, proizvajalce izvoznike v Indiji, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, njihova združenja ter pritožnike. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, ki je naveden v obvestilu o začetku.

B.   UMIK PRITOŽBE

| (4) | S pismom Komisiji z dne 25. maja 2007 so pritožniki uradno umaknili svojo pritožbo. |
| --- | --- |

(4)

S pismom Komisiji z dne 25. maja 2007 so pritožniki uradno umaknili svojo pritožbo.

| (5) | V skladu s členom 14(1) osnovne uredbe se lahko postopek zaključi, če je pritožba umaknjena, razen če to ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 14(1) osnovne uredbe se lahko postopek zaključi, če je pritožba umaknjena, razen če to ni v interesu Skupnosti.

| (6) | Komisija je menila, da je treba sedanji postopek zaključiti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da to ne bi bilo v interesu Skupnosti. Zainteresirane stranke so bile o tem obveščene in imele so možnost predložiti pripombe. Predložene niso bile nobene pripombe. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je menila, da je treba sedanji postopek zaključiti, saj v preiskavi ni bilo ugotovljeno, da to ne bi bilo v interesu Skupnosti. Zainteresirane stranke so bile o tem obveščene in imele so možnost predložiti pripombe. Predložene niso bile nobene pripombe.

| (7) | Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da bi bilo treba protisubvencijski postopek glede uvoza dihidromircenola s poreklom iz Indije zaključiti brez uvedbe izravnalnih ukrepov – |
| --- | --- |

(7)

Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da bi bilo treba protisubvencijski postopek glede uvoza dihidromircenola s poreklom iz Indije zaključiti brez uvedbe izravnalnih ukrepov –

SKLENILA:

Edini člen

Protisubvencijski postopek glede uvoza dihidromircenola s čistočo 93 mas. % ali več, ki se uvršča pod oznako KN ex 2905 22 90, s poreklom iz Indije se zaključi.

V Bruslju, 27. julija 2007

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL C 275, 11.11.2006, str. 29.

2

---

Evropska centralna banka

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/46

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 20. julija 2007

o spremembi Smernice ECB/2006/28 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve

(ECB/2007/6)

(2007/536/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretje alinee člena 105(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke in zlasti tretje alinee člena 3.1 ter členov 12.1 in 30.6 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena 30.1 Statuta nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, ki so sprejele euro, oskrbijo z deviznimi rezervami Evropsko centralno banko (ECB), ki je polno upravičena imeti in upravljati devizne rezerve, prenesene nanjo. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena 30.1 Statuta nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, ki so sprejele euro, oskrbijo z deviznimi rezervami Evropsko centralno banko (ECB), ki je polno upravičena imeti in upravljati devizne rezerve, prenesene nanjo.

| (2) | Na podlagi členov 9.2 in 12.1 Statuta lahko ECB opravlja nekatere svoje dejavnosti prek NCB in lahko NCB naloži opravljanje nekaterih svojih poslov. V skladu s tem ECB meni, da bi nanjo prenesene devizne rezerve morale upravljati NCB kot njene zastopnice. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi členov 9.2 in 12.1 Statuta lahko ECB opravlja nekatere svoje dejavnosti prek NCB in lahko NCB naloži opravljanje nekaterih svojih poslov. V skladu s tem ECB meni, da bi nanjo prenesene devizne rezerve morale upravljati NCB kot njene zastopnice.

| (3) | V skladu s Smernico ECB/2006/28 z dne 21. decembra 2006 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve (1), mora vsaka NCB sodelujoče države članice kot zastopnica ECB opravljati posle, ki vključujejo devizne rezerve ECB, ob uporabi pravne dokumentacije, določene v navedeni smernici. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s Smernico ECB/2006/28 z dne 21. decembra 2006 o upravljanju deviznih rezerv Evropske centralne banke s strani nacionalnih centralnih bank in o pravni dokumentaciji za posle, ki vključujejo te rezerve (1), mora vsaka NCB sodelujoče države članice kot zastopnica ECB opravljati posle, ki vključujejo devizne rezerve ECB, ob uporabi pravne dokumentacije, določene v navedeni smernici.

| (4) | Opredelitev pojma „evropske jurisdikcije“ v Smernici ECB/2006/28 je treba spremeniti zaradi nadaljnjih vstopov držav članic v EMU. |
| --- | --- |

(4)

Opredelitev pojma „evropske jurisdikcije“ v Smernici ECB/2006/28 je treba spremeniti zaradi nadaljnjih vstopov držav članic v EMU.

| (5) | Z namenom, da se na seznam primernih instrumentov vključi nov instrument, povezan z obrestnimi zamenjavami, ki izpolnjujejo pogoje za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se sklepajo izven organiziranega trga (OTC), kadar je izpostavljenost, ki presega določeno mejno vrednost, zavarovana, je treba Smernico ECB/2006/28 nadalje spremeniti, da bo obrestne zamenjave mogoče dokumentirati kot posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se sklepajo izven organiziranega trga (OTC) – |
| --- | --- |

(5)

Z namenom, da se na seznam primernih instrumentov vključi nov instrument, povezan z obrestnimi zamenjavami, ki izpolnjujejo pogoje za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se sklepajo izven organiziranega trga (OTC), kadar je izpostavljenost, ki presega določeno mejno vrednost, zavarovana, je treba Smernico ECB/2006/28 nadalje spremeniti, da bo obrestne zamenjave mogoče dokumentirati kot posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se sklepajo izven organiziranega trga (OTC) –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Smernica ECB/2006/28 se spremeni, kot sledi:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „V tej smernici:






  — | ‚evropske jurisdikcije‘ pomenijo jurisdikcije vseh držav članic, ki so sprejele euro v skladu s Pogodbo, ter Dansko, Švedsko, Švico in Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales), |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„V tej smernici:

—

‚evropske jurisdikcije‘ pomenijo jurisdikcije vseh držav članic, ki so sprejele euro v skladu s Pogodbo, ter Dansko, Švedsko, Švico in Združeno kraljestvo (samo Anglija in Wales),

| — | ‚sodelujoča NCB‘ pomeni NCB države članice, ki je sprejela euro.“ |
| --- | --- |

—

‚sodelujoča NCB‘ pomeni NCB države članice, ki je sprejela euro.“

| 2. | Člen 3(1) in (2) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Vsi posli, ki vključujejo devizne rezerve ECB, se izvajajo ob uporabi standardne pravne dokumentacije, kakor jo zahteva ta člen. Vendar se lahko Izvršilni odbor odloči, da v zvezi z državo članico, ki sprejema euro, uporabi standardni sporazum, določen v Prilogi I, točka 1(c) ali 2(c), in ne sporazum, določen v Prilogi I, točka 1(a) ali 2(a), k tej smernici, če v zvezi z uporabo navedenega standardnega sporazuma v navedeni državi članici ni na voljo pravne ocene v obliki in z vsebino, ki sta sprejemljivi za ECB. Izvršilni odbor nemudoma obvesti Svet ECB o kakršni koli odločitvi, sprejeti na podlagi te določbe.
  2.   Zavarovani posli, ki vključujejo devizne rezerve ECB ter zajemajo pogodbe o povratnem nakupu, pogodbe o povratni prodaji, dogovore o nakupu/povratni prodaji in dogovore o prodaji/povratnem nakupu, ter vsi posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se sklepajo izven organiziranega trga (OTC) in vključujejo devizne rezerve ECB, se dokumentirajo v skladu s standardnimi sporazumi iz Priloge I, in to v takšni obliki, kot jo ECB vsakokrat odobri ali spremeni.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 3(1) in (2) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsi posli, ki vključujejo devizne rezerve ECB, se izvajajo ob uporabi standardne pravne dokumentacije, kakor jo zahteva ta člen. Vendar se lahko Izvršilni odbor odloči, da v zvezi z državo članico, ki sprejema euro, uporabi standardni sporazum, določen v Prilogi I, točka 1(c) ali 2(c), in ne sporazum, določen v Prilogi I, točka 1(a) ali 2(a), k tej smernici, če v zvezi z uporabo navedenega standardnega sporazuma v navedeni državi članici ni na voljo pravne ocene v obliki in z vsebino, ki sta sprejemljivi za ECB. Izvršilni odbor nemudoma obvesti Svet ECB o kakršni koli odločitvi, sprejeti na podlagi te določbe.

2.   Zavarovani posli, ki vključujejo devizne rezerve ECB ter zajemajo pogodbe o povratnem nakupu, pogodbe o povratni prodaji, dogovore o nakupu/povratni prodaji in dogovore o prodaji/povratnem nakupu, ter vsi posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se sklepajo izven organiziranega trga (OTC) in vključujejo devizne rezerve ECB, se dokumentirajo v skladu s standardnimi sporazumi iz Priloge I, in to v takšni obliki, kot jo ECB vsakokrat odobri ali spremeni.“

| 3. | Priloga I, točka 2, se nadomesti z naslednjim:






  „2. | Vsi posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se sklepajo izven organiziranega trga (OTC) in vključujejo devizne rezerve ECB (vključno z obrestnimi zamenjavami, kadar je izpostavljenost krita z zavarovanjem), morajo biti dokumentirani z naslednjimi standardnimi sporazumi, in to v obliki, kot jo ECB vsakokrat odobri ali spremeni:






  (a) | Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli evropske jurisdikcije; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Priloga I, točka 2, se nadomesti z naslednjim:

„2.

Vsi posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se sklepajo izven organiziranega trga (OTC) in vključujejo devizne rezerve ECB (vključno z obrestnimi zamenjavami, kadar je izpostavljenost krita z zavarovanjem), morajo biti dokumentirani z naslednjimi standardnimi sporazumi, in to v obliki, kot jo ECB vsakokrat odobri ali spremeni:

(a)

Okvirni sporazum FBE za finančne transakcije (izdaja 2004) za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere koli evropske jurisdikcije;

| (b) | ‚1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, New York law version)‘ za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem pravu ali pravu zveznih držav Združenih držav Amerike; in |
| --- | --- |

(b)

‚1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, New York law version)‘ za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po zveznem pravu ali pravu zveznih držav Združenih držav Amerike; in

| (c) | ‚1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, English law version)‘ za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere izmed jurisdikcij, ki niso navedene v pododstavku (a) ali (b).“ |
| --- | --- |

(c)

‚1992 International Swaps and Derivatives Association Master Agreement (Multicurrency – cross-border, English law version)‘ za posle z nasprotnimi strankami, organiziranimi ali ustanovljenimi po pravu katere izmed jurisdikcij, ki niso navedene v pododstavku (a) ali (b).“

Člen 2

Ta smernica začne veljati 27. julija 2007.

Člen 3

Ta smernica je naslovljena na NCB držav članic, ki so sprejele euro.

V Frankfurtu na Majni, 20. julija 2007

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL C 17, 28.1.2007, str. 5.

1

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/48

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA DARFUR/6/2007

z dne 18. julija 2007

o imenovanju vojaškega svetovalca posebnega predstavnika Evropske unije za Sudan

(2007/537/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 25(3) Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/557/SZVP z dne 18. julija 2005 o civilno-vojaškem podpornem ukrepu Evropske unije za misije Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (1) ter zlasti člena 4 Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 19. aprila 2007 sprejel Sklep 2007/238/SZVP (2) o imenovanju g. Torbena BRYLLA za novega posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Sudan. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 19. aprila 2007 sprejel Sklep 2007/238/SZVP (2) o imenovanju g. Torbena BRYLLA za novega posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za Sudan.

| (2) | PPEU za Sudan med drugim skrbi za usklajevanje in povezanost prispevkov Unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (AMIS). V skladu s členom 5(2) Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP celica EU za usklajevanje v Adis Abebi (ACC), ki jo sestavljajo politični, vojaški in policijski svetovalec, po pooblastilu PPEU opravlja vsakodnevno usklajevanje z vsemi pristojnimi akterji EU ter s Centrom za upravno kontrolo in upravljanje v okviru strukture poveljevanja Afriške unije z namenom zagotavljanja dosledne in pravočasne pomoči EU AMIS. |
| --- | --- |

(2)

PPEU za Sudan med drugim skrbi za usklajevanje in povezanost prispevkov Unije za misijo Afriške unije v regiji Darfur v Sudanu (AMIS). V skladu s členom 5(2) Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP celica EU za usklajevanje v Adis Abebi (ACC), ki jo sestavljajo politični, vojaški in policijski svetovalec, po pooblastilu PPEU opravlja vsakodnevno usklajevanje z vsemi pristojnimi akterji EU ter s Centrom za upravno kontrolo in upravljanje v okviru strukture poveljevanja Afriške unije z namenom zagotavljanja dosledne in pravočasne pomoči EU AMIS.

| (3) | Svet je v skladu s členom 4 Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor za imenovanje vojaškega svetovalca PPEU na predlog generalnega sekretarja/visokega predstavnika (GS/VP), ki temelji na priporočilu PPEU. |
| --- | --- |

(3)

Svet je v skladu s členom 4 Skupnega ukrepa 2005/557/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor za imenovanje vojaškega svetovalca PPEU na predlog generalnega sekretarja/visokega predstavnika (GS/VP), ki temelji na priporočilu PPEU.

| (4) | GS/VP je po priporočilu PPEU predlagal, da se za novega vojaškega svetovalca PPEU imenuje polkovnik Michel BILLARD. |
| --- | --- |

(4)

GS/VP je po priporočilu PPEU predlagal, da se za novega vojaškega svetovalca PPEU imenuje polkovnik Michel BILLARD.

| (5) | V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo – |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo –

SKLENIL:

Člen 1

Polkovnik Michel BILLARD se imenuje za vojaškega svetovalca PPEU za Sudan.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati 24. julija 2007.

V Bruslju, 18. julija 2007

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

C. DURRANT PAIS

---

(1)  UL L 188, 20.7.2005, str. 46. Skupni ukrep, kakor je bil spremenjen s Skupnim ukrepom 2007/245/SZVP (UL L 106, 24.4.2007, str. 65).

1

(2)  UL L 103, 20.4.2007, str. 52.

2

---

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

| 28.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 196/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 196/49

---

SKLEP UPRAVNEGA ODBORA EUROPOLA

z dne 18. julija 2007

o sprejemu pogojev in postopkov, ki jih določa Europol v zvezi s prilagajanjem zneskov, navedenih v Dodatku k Sklepu upravnega odbora Europola z dne 16. novembra 1999 o dajatvah, ki se uporabljajo za plače in nagrade, izplačane osebju Europola, v korist Europola

(2007/538/ES)

UPRAVNI ODBOR EUROPOLA JE –

ob upoštevanju Protokola o privilegijih in imunitetah Europola, članov njegovih organov, namestnikov direktorja in uslužbencev Europola (1), sestavljenega na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji in člena 41(3) Konvencije o Europolu, ter zlasti njegovega člena 10,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 12. junija 2007 sklenil prilagoditi plače in nagrade za uslužbence Europola za 1,5 % z retroaktivnim učinkom od 1. julija 2006. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 12. junija 2007 sklenil prilagoditi plače in nagrade za uslužbence Europola za 1,5 % z retroaktivnim učinkom od 1. julija 2006.

| (2) | Upravni odbor je 18. julija 2007 sklenil, da se zneski, navedeni v členu 4 Dodatka k Sklepu upravnega odbora z dne 16. novembra 1999 (2), zvišajo za isti odstotek in veljajo od istega datuma, kot je bilo določeno z odločbo Sveta z dne 12. junija 2007, omenjeno pod točko 1. |
| --- | --- |

(2)

Upravni odbor je 18. julija 2007 sklenil, da se zneski, navedeni v členu 4 Dodatka k Sklepu upravnega odbora z dne 16. novembra 1999 (2), zvišajo za isti odstotek in veljajo od istega datuma, kot je bilo določeno z odločbo Sveta z dne 12. junija 2007, omenjeno pod točko 1.

| (3) | V skladu z istim sklepom upravnega odbora z dne 18. julija 2007 se tako določeni zneski objavijo v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

V skladu z istim sklepom upravnega odbora z dne 18. julija 2007 se tako določeni zneski objavijo v Uradnem listu Evropske unije –

SKLENIL:

Člen 1

Z učinkom od 1. julija 2006:

| 1. | Znesek, omenjen v prvem stavku člena 4 Dodatka k Sklepu upravnega odbora Europola z dne 16. novembra 1999, se nadomesti s 113,68 EUR. |
| --- | --- |

1.

Znesek, omenjen v prvem stavku člena 4 Dodatka k Sklepu upravnega odbora Europola z dne 16. novembra 1999, se nadomesti s 113,68 EUR.

| 2. | Zneski v eurih iz tabele, ki je vključena v člen 4 Dodatka k Sklepu upravnega odbora Europola z dne 16. novembra 1999, se nadomestijo kot sledi: | 8 % k zneskom med 113,68 EUR in 2 002,41 EUR |
| --- | --- | --- |

2.

Zneski v eurih iz tabele, ki je vključena v člen 4 Dodatka k Sklepu upravnega odbora Europola z dne 16. novembra 1999, se nadomestijo kot sledi:

8 % k zneskom med 113,68 EUR in 2 002,41 EUR

| | 10 % k zneskom med 2 002,42 EUR in 2 758,01 EUR |
| --- | --- |

10 % k zneskom med 2 002,42 EUR in 2 758,01 EUR

| | 12,5 % k zneskom med 2 758,02 EUR in 3 160,83 EUR |
| --- | --- |

12,5 % k zneskom med 2 758,02 EUR in 3 160,83 EUR

| | 15 % k zneskom med 3 160,84 EUR in 3 589,60 EUR |
| --- | --- |

15 % k zneskom med 3 160,84 EUR in 3 589,60 EUR

| | 17,5 % k zneskom med 3 589,61 EUR in 3 992,45 EUR |
| --- | --- |

17,5 % k zneskom med 3 589,61 EUR in 3 992,45 EUR

| | 20 % k zneskom med 3 992,46 EUR in 4 382,91 EUR |
| --- | --- |

20 % k zneskom med 3 992,46 EUR in 4 382,91 EUR

| | 22,5 % k zneskom med 4 382,92 EUR in 4 785,73 EUR |
| --- | --- |

22,5 % k zneskom med 4 382,92 EUR in 4 785,73 EUR

| | 25 % k zneskom med 4 785,74 EUR in 5 176,21 EUR |
| --- | --- |

25 % k zneskom med 4 785,74 EUR in 5 176,21 EUR

| | 27,5 % k zneskom med 5 176,22 EUR in 5 579,03 EUR |
| --- | --- |

27,5 % k zneskom med 5 176,22 EUR in 5 579,03 EUR

| | 30 % k zneskom med 5 579,04 EUR in 5 969,51 EUR |
| --- | --- |

30 % k zneskom med 5 579,04 EUR in 5 969,51 EUR

| | 32,5 % k zneskom med 5 969,52 EUR in 6 372,33 EUR |
| --- | --- |

32,5 % k zneskom med 5 969,52 EUR in 6 372,33 EUR

| | 35 % k zneskom med 6 372,34 EUR in 6 763,42 EUR |
| --- | --- |

35 % k zneskom med 6 372,34 EUR in 6 763,42 EUR

| | 40 % k zneskom med 6 763,43 EUR in 7 166,26 EUR |
| --- | --- |

40 % k zneskom med 6 763,43 EUR in 7 166,26 EUR

| | 45 % k zneskom nad 7 166,27 EUR. |
| --- | --- |

45 % k zneskom nad 7 166,27 EUR.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Sklep začne veljati dan po njegovem sprejetju.

V Haagu, 18. julija 2007

Jaime FERNANDES

Predsednik upravnega odbora

---

(1)  UL C 221, 19.7.1997, str. 2.

1

(2)  UL C 65, 28.2.2001, str. 8.

2

---