# Euroopa Liidu L 181/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 181 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide11. juuli 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 181

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide11. juuli 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 805/2007, 10. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 806/2007, 10. juuli 2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine sealihasektoris | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 807/2007, 10. juuli 2007, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2092/91 (põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta) II lisa | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 808/2007, 10. juuli 2007, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse makrelli püük ICESi püügipiirkondades VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, püügipiirkonna Vb EÜ vetes, püügipiirkondade IIa, XII ja XIV rahvusvahelistes vetes | 12 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 805/2007, 10. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 806/2007, 10. juuli 2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine sealihasektoris

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 807/2007, 10. juuli 2007, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2092/91 (põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta) II lisa

10

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 808/2007, 10. juuli 2007, millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse makrelli püük ICESi püügipiirkondades VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, püügipiirkonna Vb EÜ vetes, püügipiirkondade IIa, XII ja XIV rahvusvahelistes vetes

12

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/484/ÜVJP, 10. juuli 2007, millega pikendatakse ühismeetme 2006/439/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu edasist osalemist Gruusia/Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis, kehtivust | 14 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2007/484/ÜVJP, 10. juuli 2007, millega pikendatakse ühismeetme 2006/439/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu edasist osalemist Gruusia/Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis, kehtivust

14

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsuse nr 1904/2006/EÜ (millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust) parandus | 15 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsuse nr 1904/2006/EÜ (millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust) parandus

15

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 11.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 805/2007,

10. juuli 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 10. juuli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 48,1 |
| TR | 83,4 |
| XS | 23,6 |
| ZZ | 51,7 |
| 0707 00 05 | JO | 151,2 |
| TR | 114,6 |
| ZZ | 132,9 |
| 0709 90 70 | IL | 42,1 |
| TR | 90,1 |
| ZZ | 66,1 |
| 0805 50 10 | AR | 68,4 |
| UY | 59,2 |
| ZA | 56,7 |
| ZZ | 61,4 |
| 0808 10 80 | AR | 77,4 |
| BR | 88,2 |
| CL | 93,8 |
| CN | 102,3 |
| NZ | 102,9 |
| US | 105,9 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 90,3 |
| 0808 20 50 | AR | 86,4 |
| CL | 95,0 |
| CN | 59,8 |
| NZ | 99,0 |
| ZA | 114,0 |
| ZZ | 90,8 |
| 0809 10 00 | TR | 194,3 |
| ZZ | 194,3 |
| 0809 20 95 | TR | 283,2 |
| US | 484,1 |
| ZZ | 383,7 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 129,4 |
| ZZ | 129,4 |
| 0809 40 05 | IL | 131,5 |
| ZZ | 131,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

48,1

TR

83,4

XS

23,6

ZZ

51,7

0707 00 05

JO

151,2

TR

114,6

ZZ

132,9

0709 90 70

IL

42,1

TR

90,1

ZZ

66,1

0805 50 10

AR

68,4

UY

59,2

ZA

56,7

ZZ

61,4

0808 10 80

AR

77,4

BR

88,2

CL

93,8

CN

102,3

NZ

102,9

US

105,9

UY

60,7

ZA

91,4

ZZ

90,3

0808 20 50

AR

86,4

CL

95,0

CN

59,8

NZ

99,0

ZA

114,0

ZZ

90,8

0809 10 00

TR

194,3

ZZ

194,3

0809 20 95

TR

283,2

US

484,1

ZZ

383,7

0809 30 10, 0809 30 90

TR

129,4

ZZ

129,4

0809 40 05

IL

131,5

ZZ

131,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 11.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 806/2007,

10. juuli 2007,

millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine sealihasektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2759/75 sealihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames kohustus komisjon avama teatavate sealihasektori toodete tariifikvoodid. Seetõttu tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad nende kvootide haldamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames kohustus komisjon avama teatavate sealihasektori toodete tariifikvoodid. Seetõttu tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad nende kvootide haldamiseks.

| (2) | Komisjoni 18. augusti 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1458/2003, millega avatakse sealihasektori tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (2) on korduvalt oluliselt muudetud ning tuleks teha täiendavaid muudatusi. Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1458/2003 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 18. augusti 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1458/2003, millega avatakse sealihasektori tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (2) on korduvalt oluliselt muudetud ning tuleks teha täiendavaid muudatusi. Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 1458/2003 kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.

| (3) | Kui käesoleva määrusega ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (3) ning komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi). (4) |
| --- | --- |

(3)

Kui käesoleva määrusega ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse komisjoni 9. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1291/2000, millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad, (3) ning komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006 (millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi). (4)

| (4) | Korrapärase impordi tagamiseks tuleks kvoodi kehtivusaeg, mis jääb 1. juuli ja järgmise aasta 30. juuni vahele, jagada mitmeks alaperioodiks. Igal juhul piiratakse määruse (EÜ) nr 1301/2006 kohaselt litsentside kehtivust kvoodi kehtivusaja viimase päevaga. |
| --- | --- |

(4)

Korrapärase impordi tagamiseks tuleks kvoodi kehtivusaeg, mis jääb 1. juuli ja järgmise aasta 30. juuni vahele, jagada mitmeks alaperioodiks. Igal juhul piiratakse määruse (EÜ) nr 1301/2006 kohaselt litsentside kehtivust kvoodi kehtivusaja viimase päevaga.

| (5) | Tariifikvootide haldamine peaks põhinema impordilitsentsidel. Selleks tuleb ette näha taotluste esitamise üksikasjalik kord ning andmed, mida taotlused ja litsentsid peavad sisaldama. |
| --- | --- |

(5)

Tariifikvootide haldamine peaks põhinema impordilitsentsidel. Selleks tuleb ette näha taotluste esitamise üksikasjalik kord ning andmed, mida taotlused ja litsentsid peavad sisaldama.

| (6) | Pidades silmas sealihasektori süsteemis sisalduvat spekulatsiooniohtu, tuleks ettevõtjatele sätestada selged tingimused tariifikvootidesüsteemile juurdepääsuks. |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas sealihasektori süsteemis sisalduvat spekulatsiooniohtu, tuleks ettevõtjatele sätestada selged tingimused tariifikvootidesüsteemile juurdepääsuks.

| (7) | Tariifikvoodi nõuetekohase haldamise tagamiseks tuleks impordilitsentside puhul sätestada tagatis 20 eurot 100 kg kohta. |
| --- | --- |

(7)

Tariifikvoodi nõuetekohase haldamise tagamiseks tuleks impordilitsentside puhul sätestada tagatis 20 eurot 100 kg kohta.

| (8) | Ettevõtjate huvides peaks komisjon määrama kindlaks taotlemata kogused, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 4 lisatakse järgmise alaperioodi kvootidele. |
| --- | --- |

(8)

Ettevõtjate huvides peaks komisjon määrama kindlaks taotlemata kogused, mis vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 4 lisatakse järgmise alaperioodi kvootidele.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   I lisas osutatud tariifikvoodid avatakse I lisas osutatud CN-koodide alla kuuluvate sealihasektori toodete importimiseks.

Tariifikvoodid avatakse aastaseks perioodiks, mis kestab 1. juulist järgmise aasta 30. juunini.

2.   Toodete kogus, mille puhul võib kasutada lõikes 1 osutatud kvoote, kohaldatav tollimaks, järjekorranumbrid ja vastava rühma numbrid on sätestatud I lisas.

3.   Käesoleva määruse kohaldamisel on CN-koodide ex 0203 19 55 ja ex 0203 29 55 alla kuuluvatel I lisa rühmades G2 ja G3 osutatud toodetel järgmine tähendus:

a)   „kondita seljatükid”– seljatükid ja nende jaotustükid ilma sisefileeta, koos nahaaluse rasva ja kamaraga või ilma nendeta;

b)   „sisefilee”– trimmitud või trimmimata jaotustükid, mis sisaldavad liha lihastest muscumus major psoas ja musculus minor psoas, koos peaga või ilma.

Artikkel 2

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse määruseid (EÜ) nr 1291/2000 ja (EÜ) nr 1301/2006.

Artikkel 3

Iga järjekorranumbri kohta kvoodi aastaseks kehtivusajaks kinnitatud kogus jaotatakse neljaks alaperioodiks:

| a) | 25 % 1. juulist kuni 30. septembrini; |
| --- | --- |

a)

25 % 1. juulist kuni 30. septembrini;

| b) | 25 % 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini; |
| --- | --- |

b)

25 % 1. oktoobrist kuni 31. detsembrini;

| c) | 25 % 1. jaanuarist kuni 31. märtsini; |
| --- | --- |

c)

25 % 1. jaanuarist kuni 31. märtsini;

| d) | 25 % 1. aprillist kuni 30. juunini. |
| --- | --- |

d)

25 % 1. aprillist kuni 30. juunini.

Artikkel 4

1.   Selleks et kohaldada määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklit 5, peab impordilitsentsi taotleja esmakordsel litsentsi taotlemisel aastase tariifikvoodi kehtivusajaks tõendama, et ta on importinud või eksportinud vähemalt 50 tonni määruse (EMÜ) nr 2759/75 artiklis 1 osutatud tooteid eespool nimetatud artiklis 5 osutatud mõlema perioodi vältel.

2.   Litsentsitaotluses võib nimetada ainult üht käesoleva määruse I lisas esitatud järjekorranumbrit. Taotlus võib hõlmata mitut eri CN-koodi alla kuuluvat toodet. Sel juhul märgitakse CN-koodid ja nende kirjeldused vastavalt litsentsitaotluse ja litsentsi lahtritesse 16 ja 15.

Litsentsitaotlus peab hõlmama vähemalt 20 tonni ja kõige rohkem 20 % asjakohase kvoodi saadaolevast kogusest käsitletaval ajavahemikul.

3.   Litsentsitaotlustesse ja litsentsidele tehakse järgmised kanded:

| a) | lahtrisse 8 märgitakse päritoluriik; |
| --- | --- |

a)

lahtrisse 8 märgitakse päritoluriik;

| b) | lahtrisse 20 tehakse üks II lisa A osas loetletud kannetest. |
| --- | --- |

b)

lahtrisse 20 tehakse üks II lisa A osas loetletud kannetest.

Litsentside lahtrisse 24 tehakse üks II lisa B osas loetletud kannetest.

Artikkel 5

1.   Litsentsitaotluse võib esitada üksnes igale artiklis 3 osutatud alaperioodile eelneva kuu esimese seitsme päeva jooksul.

2.   Litsentsitaotlusega koos esitatakse tagatis 20 eurot 100 kilogrammi kohta.

3.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 6 lõikest 1 võib iga taotleja esitada mitu impordilitsentsi taotlust sama järjekorranumbriga toodetele, kui need tooted pärinevad eri riikidest. Taotlused, iga päritoluriigi kohta üks, tuleb liikmesriigi pädevale asutusele esitada koos. Neid käsitletakse ühe taotlusena, arvestades käesoleva määruse artikli 4 lõike 2 teises lõigus nimetatud maksimummäära.

4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt kolmandal tööpäeval pärast taotluste esitamistähtaja lõppu iga tooterühma kohta taotletud kogused kilogrammides.

5.   Litsentsid antakse välja alates seitsmendast tööpäevast ja hiljemalt üheteistkümnendal tööpäeval pärast lõikes 4 osutatud teatamistähtaja lõppu.

6.   Vajadusel määrab komisjon kindlaks kogused, mille kohta taotlusi ei esitatud ja need liidetakse automaatselt järgmise alaperioodi kvootidele.

Artikkel 6

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile enne iga kvoodi alaperioodi esimese kuu lõppu vastavalt eespool nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 punktile b kogused (kilogrammides), mille kohta on litsents välja antud.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile enne igale aastasele kvoodi kehtivusajale järgneva neljanda kuu lõppu iga järjekorranumbri puhul käesoleva määruse alusel asjaomase ajavahemiku jooksul tegelikult vabasse ringlusse antud kogused kilogrammides.

3.   Erandina määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 11 lõike 1 teisest lõigust teatavad liikmesriigid komisjonile kogused kilogrammides, mille kohta välja antud litsentsi ei kasutatud või kasutati osaliselt, esimesel korral koos viimase alaperioodi taotlusega ja teistkordselt enne igale aastasele ajavahemikule järgneva neljanda kuu lõppu.

Artikkel 7

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1291/2000 artiklist 23 kehtivad impordilitsentsid 150 päeva alates selle alaperioodi esimesest päevast, mille kohta need välja anti.

2.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 9 lõike 1 kohaldamist, on litsentsidest või sertifikaatidest tulenevaid õigusi võimalik üle kanda ainult sellistele litsentsiomanikele, kes vastavad määruse (EÜ) nr 1301/2006 artiklis 5 ja käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

Artikkel 8

Määrus (EÜ) nr 1458/2003 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid tuleb lugeda III lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2007

Komisjoni nimel

Komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  ELT L 208, 19.8.2003, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1191/2006 (ELT L 215, 5.8.2006, lk 3).

2

(3)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2006 (ELT L 365, 21.12.2006, lk 52).

3

(4)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 289/2007 (ELT L 78, 17.3.2007, lk 17).

4

---

I LISA

| Jrk-nr | Rühma number | CN-koodid | Toote kirjeldus | Kohaldatav tollimaks
  (eurot tonni kohta) | Kogus tonnides
  (toote mass) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.4038 | G2 | ex 0203 19 55
  ex 0203 29 55 | Kondita seljatükid ja tagaosad, värsked, jahutatud või külmutatud | 250 | 35 265 |
| 09.4039 | G3 | ex 0203 19 55
  ex 0203 29 55 | Sisefilee, värske, jahutatud või külmutatud | 300 | 5 000 |
| 09.4071 | G4 | 1601 00 91 | Vorstid, kuiv- või määrdevorstid, kuumtöötlemata | 747 | 3 002 |
| 1601 00 99 | Muu | 502 |
| 09.4072 | G5 | 1602 41 10 | Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid | 784 | 6 161 |
| 1602 42 10 | 646 |
| 1602 49 11 | 784 |
| 1602 49 13 | 646 |
| 1602 49 15 | 646 |
| 1602 49 19 | 428 |
| 1602 49 30 | 375 |
| 1602 49 50 | 271 |
| 09.4073 | G6 | 0203 11 10
  0203 21 10 | Rümbad ja poolrümbad, värsked, jahutatud või külmutatud | 268 | 15 067 |
| 09.4074 | G7 | 0203 12 11 | Jaotustükid, värsked, jahutatud või külmutatud, kondiga ja kondita, v.a eraldi pakitud sisefilee | 389 | 5 535 |
| 0203 12 19 | 300 |
| 0203 19 11 | 300 |
| 0203 19 13 | 434 |
| 0203 19 15 | 233 |
| ex 0203 19 55 | 434 |
| 0203 19 59 | 434 |
| 0203 22 11 | 389 |
| 0203 22 19 | 300 |
| 0203 29 11 | 300 |
| 0203 29 13 | 434 |
| 0203 29 15 | 233 |
| ex 0203 29 55 | 434 |
| 0203 29 59 | 434 |

Jrk-nr

Rühma number

CN-koodid

Toote kirjeldus

Kohaldatav tollimaks

(eurot tonni kohta)

Kogus tonnides

(toote mass)

09.4038

G2

ex 0203 19 55

ex 0203 29 55

Kondita seljatükid ja tagaosad, värsked, jahutatud või külmutatud

250

35 265

09.4039

G3

ex 0203 19 55

ex 0203 29 55

Sisefilee, värske, jahutatud või külmutatud

300

5 000

09.4071

G4

1601 00 91

Vorstid, kuiv- või määrdevorstid, kuumtöötlemata

747

3 002

1601 00 99

Muu

502

09.4072

G5

1602 41 10

Muud lihast, rupsist või verest tooted või konservid

784

6 161

1602 42 10

646

1602 49 11

784

1602 49 13

646

1602 49 15

646

1602 49 19

428

1602 49 30

375

1602 49 50

271

09.4073

G6

0203 11 10

0203 21 10

Rümbad ja poolrümbad, värsked, jahutatud või külmutatud

268

15 067

09.4074

G7

0203 12 11

Jaotustükid, värsked, jahutatud või külmutatud, kondiga ja kondita, v.a eraldi pakitud sisefilee

389

5 535

0203 12 19

300

0203 19 11

300

0203 19 13

434

0203 19 15

233

ex 0203 19 55

434

0203 19 59

434

0203 22 11

389

0203 22 19

300

0203 29 11

300

0203 29 13

434

0203 29 15

233

ex 0203 29 55

434

0203 29 59

434

---

II LISA

A   OSA

Artikli 4 lõike 3 esimese lõigu punktis b osutatud kanded

| bulgaaria keeles | : | Регламент (ЕО) No 806/2007. |
| --- | --- | --- |
| hispaania keeles | : | Reglamento (CE) no 806/2007. |
| tšehhi keeles | : | Nařízení (ES) č. 806/2007. |
| taani keeles | : | Forordning (EF) nr. 806/2007. |
| saksa keeles | : | Verordnung (EG) Nr. 806/2007. |
| eesti keeles | : | Määrus (EÜ) nr 806/2007. |
| kreeka keeles | : | Kανονισμός (ΕΚ) αριθ. 806/2007. |
| inglise keeles | : | Regulation (EC) No 806/2007. |
| prantsuse keeles | : | Règlement (CE) no 806/2007. |
| itaalia keeles | : | Regolamento (CE) n. 806/2007. |
| läti keeles | : | Regula (EK) Nr. 806/2007. |
| leedu keeles | : | Reglamentas (EB) Nr. 806/2007. |
| ungari keeles | : | 806/2007/EK rendelet. |
| malta keeles | : | Ir-Regolament (KE) Nru 806/2007. |
| hollandi keeles | : | Verordening (EG) nr. 806/2007. |
| poola keeles | : | Rozporządzenie (WE) nr 806/2007. |
| portugali keeles | : | Regulamento (CE) n.o 806/2007. |
| rumeenia keeles | : | Regulamentul (CE) nr. 806/2007. |
| slovaki keeles | : | Nariadenie (ES) č. 806/2007. |
| sloveeni keeles | : | Uredba (ES) št. 806/2007. |
| soome keeles | : | Asetus (EY) N:o 806/2007. |
| rootsi keeles | : | Förordning (EG) nr 806/2007. |

bulgaaria keeles

:

Регламент (ЕО) No 806/2007.

hispaania keeles

:

Reglamento (CE) no 806/2007.

tšehhi keeles

:

Nařízení (ES) č. 806/2007.

taani keeles

:

Forordning (EF) nr. 806/2007.

saksa keeles

:

Verordnung (EG) Nr. 806/2007.

eesti keeles

:

Määrus (EÜ) nr 806/2007.

kreeka keeles

:

Kανονισμός (ΕΚ) αριθ. 806/2007.

inglise keeles

:

Regulation (EC) No 806/2007.

prantsuse keeles

:

Règlement (CE) no 806/2007.

itaalia keeles

:

Regolamento (CE) n. 806/2007.

läti keeles

:

Regula (EK) Nr. 806/2007.

leedu keeles

:

Reglamentas (EB) Nr. 806/2007.

ungari keeles

:

806/2007/EK rendelet.

malta keeles

:

Ir-Regolament (KE) Nru 806/2007.

hollandi keeles

:

Verordening (EG) nr. 806/2007.

poola keeles

:

Rozporządzenie (WE) nr 806/2007.

portugali keeles

:

Regulamento (CE) n.o 806/2007.

rumeenia keeles

:

Regulamentul (CE) nr. 806/2007.

slovaki keeles

:

Nariadenie (ES) č. 806/2007.

sloveeni keeles

:

Uredba (ES) št. 806/2007.

soome keeles

:

Asetus (EY) N:o 806/2007.

rootsi keeles

:

Förordning (EG) nr 806/2007.

B   OSA

Artikli 4 lõike 3 teises lõigus osutatud kanded

| bulgaaria keeles | : | намаляване на общата митническа тарифа съгласно предвиденото в Регламент (ЕО) No 806/2007. |
| --- | --- | --- |
| hispaania keeles | : | reducción del arancel aduanero común prevista en el Reglamento (CE) no 806/2007. |
| tšehhi keeles | : | snížení společné celní sazby tak, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 806/2007. |
| taani keeles | : | toldnedsættelse som fastsat i forordning (EF) nr. 806/2007. |
| saksa keeles | : | Ermäßigung des Zollsatzes nach dem GZT gemäß Verordnung (EG) Nr. 806/2007. |
| eesti keeles | : | ühise tollitariifistiku maksumäära alandamine vastavalt määrusele (EÜ) nr 806/2007. |
| kreeka keeles | : | Μείωση του δασμού του κοινού δασμολογίου, όπως προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 806/2007. |
| inglise keeles | : | reduction of the common customs tariff pursuant to Regulation (EC) No 806/2007. |
| prantsuse keeles | : | réduction du tarif douanier commun comme prévu au règlement (CE) no 806/2007. |
| itaalia keeles | : | riduzione del dazio della tariffa doganale comune a norma del regolamento (CE) n. 806/2007. |
| läti keeles | : | Regulā (EK) Nr. 806/2007 paredzētais vienotā muitas tarifa samazinājums. |
| leedu keeles | : | bendrojo muito tarifo muito sumažinimai, nustatyti Reglamente (EB) Nr. 806/2007. |
| ungari keeles | : | a közös vámtarifában szereplő vámtétel csökkentése a 806/2007/EK rendelet szerint. |
| malta keeles | : | tnaqqis tat-tariffa doganali komuni kif jipprovdi r-Regolament (KE) Nru 806/2007. |
| hollandi keeles | : | Verlaging van het gemeenschappelijke douanetarief overeenkomstig Verordening (EG) nr. 806/2007. |
| poola keeles | : | Cła WTC obniżone jak przewidziano w rozporządzeniu (WE) nr 806/2007. |
| portugali keeles | : | redução da Pauta Aduaneira Comum como previsto no Regulamento (CE) n.o 806/2007. |
| rumeenia keeles | : | reducerea tarifului vamal comun astfel cum este prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 806/2007. |
| slovaki keeles | : | Zníženie spoločnej colnej sadzby, ako sa ustanovuje v nariadení (ES) č. 806/2007. |
| sloveeni keeles | : | znižanje skupne carinske tarife v skladu z Uredbo (ES) št. 806/2007. |
| soome keeles | : | Asetuksessa (EY) N:o 806/2007 säädetty yhteisen tullitariffin alennus. |
| rootsi keeles | : | nedsättning av den gemensamma tulltaxan i enlighet med förordning (EG) nr 806/2007. |

bulgaaria keeles

:

намаляване на общата митническа тарифа съгласно предвиденото в Регламент (ЕО) No 806/2007.

hispaania keeles

:

reducción del arancel aduanero común prevista en el Reglamento (CE) no 806/2007.

tšehhi keeles

:

snížení společné celní sazby tak, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 806/2007.

taani keeles

:

toldnedsættelse som fastsat i forordning (EF) nr. 806/2007.

saksa keeles

:

Ermäßigung des Zollsatzes nach dem GZT gemäß Verordnung (EG) Nr. 806/2007.

eesti keeles

:

ühise tollitariifistiku maksumäära alandamine vastavalt määrusele (EÜ) nr 806/2007.

kreeka keeles

:

Μείωση του δασμού του κοινού δασμολογίου, όπως προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 806/2007.

inglise keeles

:

reduction of the common customs tariff pursuant to Regulation (EC) No 806/2007.

prantsuse keeles

:

réduction du tarif douanier commun comme prévu au règlement (CE) no 806/2007.

itaalia keeles

:

riduzione del dazio della tariffa doganale comune a norma del regolamento (CE) n. 806/2007.

läti keeles

:

Regulā (EK) Nr. 806/2007 paredzētais vienotā muitas tarifa samazinājums.

leedu keeles

:

bendrojo muito tarifo muito sumažinimai, nustatyti Reglamente (EB) Nr. 806/2007.

ungari keeles

:

a közös vámtarifában szereplő vámtétel csökkentése a 806/2007/EK rendelet szerint.

malta keeles

:

tnaqqis tat-tariffa doganali komuni kif jipprovdi r-Regolament (KE) Nru 806/2007.

hollandi keeles

:

Verlaging van het gemeenschappelijke douanetarief overeenkomstig Verordening (EG) nr. 806/2007.

poola keeles

:

Cła WTC obniżone jak przewidziano w rozporządzeniu (WE) nr 806/2007.

portugali keeles

:

redução da Pauta Aduaneira Comum como previsto no Regulamento (CE) n.o 806/2007.

rumeenia keeles

:

reducerea tarifului vamal comun astfel cum este prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 806/2007.

slovaki keeles

:

Zníženie spoločnej colnej sadzby, ako sa ustanovuje v nariadení (ES) č. 806/2007.

sloveeni keeles

:

znižanje skupne carinske tarife v skladu z Uredbo (ES) št. 806/2007.

soome keeles

:

Asetuksessa (EY) N:o 806/2007 säädetty yhteisen tullitariffin alennus.

rootsi keeles

:

nedsättning av den gemensamma tulltaxan i enlighet med förordning (EG) nr 806/2007.

---

III LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 1458/2003 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 1 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt a | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt b | Artikli 4 lõige 2 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt c | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt d | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikli 4 lõike 1 punkt e | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikli 5 lõike 1 esimene lõik | Artikli 5 lõige 1 |
| Artikli 5 lõike 1 teine lõik | — |
| Artikli 5 lõike 2 esimene lõik | — |
| Artikli 5 lõike 2 teine lõik | Artikli 5 lõige 3 |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikli 5 lõige 3 |
| Artikli 5 lõige 4 | Artikli 5 lõige 2 |
| Artikli 5 lõike 5 esimene lõik | Artikli 5 lõige 4 |
| Artikli 5 lõike 5 teine lõik | — |
| Artikli 5 lõige 6 | — |
| Artikli 5 lõige 7 | — |
| Artikli 5 lõige 8 | Artikli 5 lõige 6 |
| Artikli 5 lõige 9 | Artikli 5 lõige 5 |
| Artikli 5 lõige 10 | — |
| Artikli 5 lõike 11 esimene lõik | Artikli 6 lõige 2 |
| Artikli 5 lõike 11 teine lõik | — |
| Artikli 6 esimene lõik | Artikli 7 lõige 1 |
| Artikli 6 teine lõik | — |
| Artikli 7 esimene lõik | Artikkel 2 |
| Artikli 7 teine lõik | — |
| Artikkel 8 | — |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| I lisa | I lisa |
| IIa lisa | II lisa A osa |
| IIb lisa | II lisa B osa |
| III lisa | — |
| IV lisa | — |
| V lisa | — |
| VI lisa | — |

Määrus (EÜ) nr 1458/2003

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 1

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikli 4 lõike 1 punkt a

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõike 1 punkt b

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõike 1 punkt c

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõike 1 punkt d

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõike 1 punkt e

Artikli 4 lõige 3

Artikli 5 lõike 1 esimene lõik

Artikli 5 lõige 1

Artikli 5 lõike 1 teine lõik

—

Artikli 5 lõike 2 esimene lõik

—

Artikli 5 lõike 2 teine lõik

Artikli 5 lõige 3

Artikli 5 lõige 3

Artikli 5 lõige 3

Artikli 5 lõige 4

Artikli 5 lõige 2

Artikli 5 lõike 5 esimene lõik

Artikli 5 lõige 4

Artikli 5 lõike 5 teine lõik

—

Artikli 5 lõige 6

—

Artikli 5 lõige 7

—

Artikli 5 lõige 8

Artikli 5 lõige 6

Artikli 5 lõige 9

Artikli 5 lõige 5

Artikli 5 lõige 10

—

Artikli 5 lõike 11 esimene lõik

Artikli 6 lõige 2

Artikli 5 lõike 11 teine lõik

—

Artikli 6 esimene lõik

Artikli 7 lõige 1

Artikli 6 teine lõik

—

Artikli 7 esimene lõik

Artikkel 2

Artikli 7 teine lõik

—

Artikkel 8

—

Artikkel 9

Artikkel 9

I lisa

I lisa

IIa lisa

II lisa A osa

IIb lisa

II lisa B osa

III lisa

—

IV lisa

—

V lisa

—

VI lisa

—

---

| 11.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 807/2007,

10. juuli 2007,

millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2092/91 (põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta) II lisa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1991. aasta määrust (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta, (1) eriti selle artikli 13 teist taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2092/91 II lisa B osas sätestatud luba kasutada mahepõllumajanduses metaldehüüdi kaotas kehtivuse 31. märtsil 2006. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2092/91 II lisa B osas sätestatud luba kasutada mahepõllumajanduses metaldehüüdi kaotas kehtivuse 31. märtsil 2006.

| (2) | Mitmed liikmesriigid on teatanud, et nende territooriumil tegutsevatel mahetootjatel puudub elujõuline alternatiiv metaldehüüdi kasutamisele molluskite tõrjeks teatavate põllukultuuride puhul. |
| --- | --- |

(2)

Mitmed liikmesriigid on teatanud, et nende territooriumil tegutsevatel mahetootjatel puudub elujõuline alternatiiv metaldehüüdi kasutamisele molluskite tõrjeks teatavate põllukultuuride puhul.

| (3) | Seetõttu peetakse vajalikuks lubada piiratud ajaks metaldehüüdi kasutamist, kuni selguvad molluskite tõrje uusi meetodeid käsitlevate teadusuuringute tulemused ning suureneb asendusainete kättesaadavus. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu peetakse vajalikuks lubada piiratud ajaks metaldehüüdi kasutamist, kuni selguvad molluskite tõrje uusi meetodeid käsitlevate teadusuuringute tulemused ning suureneb asendusainete kättesaadavus.

| (4) | Seetõttu tuleks määruse (EMÜ) nr 2092/91 II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määruse (EMÜ) nr 2092/91 II lisa vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2092/91 artikli 14 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2092/91 artikli 14 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2092/91 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 394/2007 (ELT L 98, 13.4.2007, lk 3).

1

---

LISA

Määruse (EMÜ) nr 2092/91 II lisa B jao punkti 1 („Taimekaitsevahendid”) tabeli III („Ainult lõksudes ja/või püünistes kasutatavad ained”) kandes „Metaldehüüd” asendatakse kuupäev 31. märts 2006 kuupäevaga 31. märts 2008.

---

| 11.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 808/2007,

10. juuli 2007,

millega Hispaania lipu all sõitvatel laevadel keelatakse makrelli püük ICESi püügipiirkondades VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, püügipiirkonna Vb EÜ vetes, püügipiirkondade IIa, XII ja XIV rahvusvahelistes vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002 aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993 aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsember 2006 aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsember 2006 aasta määruses (EÜ) nr 41/2007, millega määratakse 2007. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2007. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2007. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2007. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealuste laevade püütud sellist kalavaru on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2007

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), viimati parandatud väljaandes ELT L 36, 8.2.2007, lk 6).

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2007, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 444/2007 (ELT L 106, 24.4.2007, lk 22).

3

---

LISA

| Nr | 18 |
| --- | --- |
| Liikemesriik | Hispaania |
| Kalavaru | MAC/2CX14- |
| Liik | Makrell (Scomber scombrus) |
| Piirkond | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe; Vb EÜ veed; IIa, XII ja XIV rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 13.6.2007 |

Nr

18

Liikemesriik

Hispaania

Kalavaru

MAC/2CX14-

Liik

Makrell (Scomber scombrus)

Piirkond

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe; Vb EÜ veed; IIa, XII ja XIV rahvusvahelised veed

Kuupäev

13.6.2007

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 11.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/14 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/14

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/484/ÜVJP,

10. juuli 2007,

millega pikendatakse ühismeetme 2006/439/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu edasist osalemist Gruusia/Lõuna-Osseetia konflikti lahendamise protsessis, kehtivust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. juunil 2006 vastu ühismeetme 2006/439/ÜVJP, (1) mille kehtivus lõpeb 30. juunil 2007. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. juunil 2006 vastu ühismeetme 2006/439/ÜVJP, (1) mille kehtivus lõpeb 30. juunil 2007.

| (2) | OSCE Gruusia missiooni hinnangu ning Euroopa Liidu Lõuna-Kaukaasia eriesindaja ja komisjoni soovituste alusel tuleks ELi osalemist jätkata kuni 2007. aasta lõpuni, |
| --- | --- |

(2)

OSCE Gruusia missiooni hinnangu ning Euroopa Liidu Lõuna-Kaukaasia eriesindaja ja komisjoni soovituste alusel tuleks ELi osalemist jätkata kuni 2007. aasta lõpuni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeetme 2006/439/ÜVJP kehtivust pikendatakse 31. detsembrini 2007.

Artikkel 2

Ühismeetme 2006/439/ÜVJP artiklis 4 ettenähtud lähtesumma katab kulud, mis on seotud ajavahemikuga 1. juulist 2006 kuni 31. detsembrini 2007.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 10. juuli 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  ELT L 174, 28.6.2006, lk 9.

1

---

Parandused

| 11.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 181/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 181/15

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsuse nr 1904/2006/EÜ (millega kehtestatakse ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust) parandus

Otsuse tekst asendatakse järgmisega:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1904/2006/EÜ,

12. detsember 2006,

millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 151 ja 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepinguga kehtestatakse liidu kodakondsus, mis täiendab vastavate liikmesriikide kodakondsust. See on oluline element Euroopa integratsiooni tugevdamisel ja kindlustamisel. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepinguga kehtestatakse liidu kodakondsus, mis täiendab vastavate liikmesriikide kodakondsust. See on oluline element Euroopa integratsiooni tugevdamisel ja kindlustamisel.

| (2) | Ühendus peaks kodanikke täies ulatuses teadvustama nende Euroopa kodakondsusest, samuti selle eelistest ning õigustest ja kohustustest, mida tuleb subsidiaarsust arvesse võttes sidususe huvides edendada. |
| --- | --- |

(2)

Ühendus peaks kodanikke täies ulatuses teadvustama nende Euroopa kodakondsusest, samuti selle eelistest ning õigustest ja kohustustest, mida tuleb subsidiaarsust arvesse võttes sidususe huvides edendada.

| (3) | Eriti kiiresti on Euroopa kodanikele vaja nende Euroopa Liidu kodakondsust teadvustada seoses Euroopa Ülemkogu 16 ja 17. juuni 2005. aasta Brüsseli kohtumisel algatatud laialdase aruteluga Euroopa tuleviku üle. Seepärast peaks programm „Kodanike Euroopa” täiendama teisi samalaadseid algatusi, kuid mitte neid dubleerima. |
| --- | --- |

(3)

Eriti kiiresti on Euroopa kodanikele vaja nende Euroopa Liidu kodakondsust teadvustada seoses Euroopa Ülemkogu 16 ja 17. juuni 2005. aasta Brüsseli kohtumisel algatatud laialdase aruteluga Euroopa tuleviku üle. Seepärast peaks programm „Kodanike Euroopa” täiendama teisi samalaadseid algatusi, kuid mitte neid dubleerima.

| (4) | Selleks, et kodanikud saaksid täielikult toetada Euroopa integratsiooni, tuleks panna rohkem rõhku nende ühistele väärtustele, ajaloole ja kultuurile, mis on võtmeelemendid nende kuulumisel vabaduse, demokraatia ning inimõiguste, kultuurilise mitmekesisuse, sallivuse ja solidaarsuse austamise põhimõtetele tuginevasse, 7. detsembril 2000 välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (4) kooskõlas olevasse ühiskonda. |
| --- | --- |

(4)

Selleks, et kodanikud saaksid täielikult toetada Euroopa integratsiooni, tuleks panna rohkem rõhku nende ühistele väärtustele, ajaloole ja kultuurile, mis on võtmeelemendid nende kuulumisel vabaduse, demokraatia ning inimõiguste, kultuurilise mitmekesisuse, sallivuse ja solidaarsuse austamise põhimõtetele tuginevasse, 7. detsembril 2000 välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (4) kooskõlas olevasse ühiskonda.

| (5) | Kodanikuaktiivsuse innustamine ei ole võtmeelement mitte ainult rassismi-, ksenofoobia- ja sallimatusevastase võitluse, vaid ka ühtekuuluvuse ja demokraatia arengu tugevdamisel. |
| --- | --- |

(5)

Kodanikuaktiivsuse innustamine ei ole võtmeelement mitte ainult rassismi-, ksenofoobia- ja sallimatusevastase võitluse, vaid ka ühtekuuluvuse ja demokraatia arengu tugevdamisel.

| (6) | ELi informatsiooni- ja kommunikatsioonistrateegia kontekstis peaks olema tagatud vastavate meetmete laialdane levik ja suur mõju. |
| --- | --- |

(6)

ELi informatsiooni- ja kommunikatsioonistrateegia kontekstis peaks olema tagatud vastavate meetmete laialdane levik ja suur mõju.

| (7) | Selleks, et tuua Euroopa oma kodanikele lähemale ning võimaldada neil täielikult osaleda üha tihedamalt kokku kasvava Euroopa ülesehitamises, tuleb jõuda osalevate riikide kõigi kodanikeni ja seadusjärgsete elanikeni ning kaasata nad riikidevahelisse vahetusse ja koostöösse, andes panuse ühiste Euroopa ideaalide juurde kuulumise tunde arendamisse. |
| --- | --- |

(7)

Selleks, et tuua Euroopa oma kodanikele lähemale ning võimaldada neil täielikult osaleda üha tihedamalt kokku kasvava Euroopa ülesehitamises, tuleb jõuda osalevate riikide kõigi kodanikeni ja seadusjärgsete elanikeni ning kaasata nad riikidevahelisse vahetusse ja koostöösse, andes panuse ühiste Euroopa ideaalide juurde kuulumise tunde arendamisse.

| (8) | Euroopa Parlament leidis oma 1988. aastal vastu võetud resolutsioonis, et on soovitav rohkem pingutada, et tugevdada kontakte eri liikmesriikide kodanike vahel, ning märkis, et Euroopa Liidu eritoetus eri liikmesriikide kohalike omavalitsuste vaheliste mestimisprojektide väljatöötamiseks on ratsionaalne ja soovitav. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlament leidis oma 1988. aastal vastu võetud resolutsioonis, et on soovitav rohkem pingutada, et tugevdada kontakte eri liikmesriikide kodanike vahel, ning märkis, et Euroopa Liidu eritoetus eri liikmesriikide kohalike omavalitsuste vaheliste mestimisprojektide väljatöötamiseks on ratsionaalne ja soovitav.

| (9) | Euroopa Ülemkogu on mitmel puhul tunnistanud vajadust viia Euroopa Liit ja selle institutsioonid liikmesriikide kodanikele lähemale. Ülemkogu on innustanud liidu institutsioone pidama ja soodustama avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi organiseerunud kodanikuühiskonnaga ning seega edendama kodanike osalemist avalikus elus ja otsuste tegemisel, rõhutades samal ajal põhiväärtusi, mida Euroopa kodanikud jagavad. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Ülemkogu on mitmel puhul tunnistanud vajadust viia Euroopa Liit ja selle institutsioonid liikmesriikide kodanikele lähemale. Ülemkogu on innustanud liidu institutsioone pidama ja soodustama avatud, läbipaistvat ja korrapärast dialoogi organiseerunud kodanikuühiskonnaga ning seega edendama kodanike osalemist avalikus elus ja otsuste tegemisel, rõhutades samal ajal põhiväärtusi, mida Euroopa kodanikud jagavad.

| (10) | Nõukogu kehtestas oma 26. jaanuari 2004. aasta otsuses 2004/100/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus), (5) tegevuskava, mis on kinnitanud vajadust edendada jätkuvat dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja kohalike omavalitsustega ning toetada kodanike aktiivset kaasamist. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu kehtestas oma 26. jaanuari 2004. aasta otsuses 2004/100/EÜ, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus), (5) tegevuskava, mis on kinnitanud vajadust edendada jätkuvat dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja kohalike omavalitsustega ning toetada kodanike aktiivset kaasamist.

| (11) | Riikidevahelise ja valdkondadeülese mõõtmega kodanikuprojektid on olulised vahendid, et jõuda kodanikeni ning edendada Euroopa-teadvust, Euroopa poliitilist integratsiooni, sotsiaalset kaasatust ja vastastikust mõistmist. |
| --- | --- |

(11)

Riikidevahelise ja valdkondadeülese mõõtmega kodanikuprojektid on olulised vahendid, et jõuda kodanikeni ning edendada Euroopa-teadvust, Euroopa poliitilist integratsiooni, sotsiaalset kaasatust ja vastastikust mõistmist.

| (12) | Euroopa, riikide ja kohaliku tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonid on olulised kodanike aktiivseks osalemiseks ühiskonnas ning aitavad elavdada avaliku elu kõiki aspekte. Nad on ka vahendajateks Euroopa ja tema kodanike vahel. Seepärast tuleks soodustada ja innustada nende riikidevahelist koostööd. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa, riikide ja kohaliku tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonid on olulised kodanike aktiivseks osalemiseks ühiskonnas ning aitavad elavdada avaliku elu kõiki aspekte. Nad on ka vahendajateks Euroopa ja tema kodanike vahel. Seepärast tuleks soodustada ja innustada nende riikidevahelist koostööd.

| (13) | Euroopa poliitika uurimisorganisatsioonid võivad anda ideid ja mõtteid Euroopa tasandil mõttevahetuse pidamiseks. Seetõttu on ka soovitatav ühenduslülina Euroopa institutsioonide ja kodanike vahel toetada meetmeid, mis väljendavad nende pühendumust Euroopa identiteedi ja kodakondsuse loomisele ning kehtestada selleks läbipaistvate kriteeriumidega menetlused info- ja vahetusvõrgustike edendamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa poliitika uurimisorganisatsioonid võivad anda ideid ja mõtteid Euroopa tasandil mõttevahetuse pidamiseks. Seetõttu on ka soovitatav ühenduslülina Euroopa institutsioonide ja kodanike vahel toetada meetmeid, mis väljendavad nende pühendumust Euroopa identiteedi ja kodakondsuse loomisele ning kehtestada selleks läbipaistvate kriteeriumidega menetlused info- ja vahetusvõrgustike edendamiseks.

| (14) | Samuti on oluline jätkata tegevust, mille Euroopa Liit algatas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsuse nr 792/2004/EÜ raames, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil kultuuri valdkonnas tegutsevate asutuste edendamiseks, (6) et säilitada ja mälestada peamisi küüditamistega seotud objekte ja arhiive; sellega saab hoida teadlikkust teise maailmasõja koguulatusest ja traagilistest tagajärgedest ning soodustada üldist ajaloo mäletamist, et jätta minevik seljataha ja ehitada tulevikku. |
| --- | --- |

(14)

Samuti on oluline jätkata tegevust, mille Euroopa Liit algatas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsuse nr 792/2004/EÜ raames, millega luuakse ühenduse tegevusprogramm Euroopa tasandil kultuuri valdkonnas tegutsevate asutuste edendamiseks, (6) et säilitada ja mälestada peamisi küüditamistega seotud objekte ja arhiive; sellega saab hoida teadlikkust teise maailmasõja koguulatusest ja traagilistest tagajärgedest ning soodustada üldist ajaloo mäletamist, et jätta minevik seljataha ja ehitada tulevikku.

| (15) | Euroopa Ülemkogu 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice'i kohtumisel vastu võetud avalduses spordi kohta märgiti, et „kuigi ühendusel ei ole selles valdkonnas otseseid volitusi, peab ta asutamislepingu erinevate sätete alusel tegutsemisel arvesse võtma spordile omaseid sotsiaalseid, hariduslikke ja kultuurilisi funktsioone.” |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Ülemkogu 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice'i kohtumisel vastu võetud avalduses spordi kohta märgiti, et „kuigi ühendusel ei ole selles valdkonnas otseseid volitusi, peab ta asutamislepingu erinevate sätete alusel tegutsemisel arvesse võtma spordile omaseid sotsiaalseid, hariduslikke ja kultuurilisi funktsioone.”

| (16) | Erilist tähelepanu tuleks pöörata kõigi liikmesriikide kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud integreerimisele riikidevahelistesse projektidesse ja tegevustesse. |
| --- | --- |

(16)

Erilist tähelepanu tuleks pöörata kõigi liikmesriikide kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud integreerimisele riikidevahelistesse projektidesse ja tegevustesse.

| (17) | Kandidaatriigid ja EFTA riigid, mis on EMP lepingu osapooled, on tunnustatud kui ühenduse programmide võimalikud osalejad vastavalt nende riikidega sõlmitud lepingutele. |
| --- | --- |

(17)

Kandidaatriigid ja EFTA riigid, mis on EMP lepingu osapooled, on tunnustatud kui ühenduse programmide võimalikud osalejad vastavalt nende riikidega sõlmitud lepingutele.

| (18) | Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2003. aasta Thessaloniki kohtumisel võeti vastu „Lääne-Balkani riikide arengukava: Euroopa integratsiooni poole liikudes”, milles kutsutakse Lääne-Balkani riike osalema ühenduse programmides ja ametites; seepärast tuleks Lääne-Balkani riike tunnustada kui võimalikke osalejaid ühenduse programmides. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2003. aasta Thessaloniki kohtumisel võeti vastu „Lääne-Balkani riikide arengukava: Euroopa integratsiooni poole liikudes”, milles kutsutakse Lääne-Balkani riike osalema ühenduse programmides ja ametites; seepärast tuleks Lääne-Balkani riike tunnustada kui võimalikke osalejaid ühenduse programmides.

| (19) | Programmi tuleks koostöös komisjoni ja liikmesriikidega korrapäraselt seirata ja sõltumatult hinnata, et võimaldada meetmete korrakohaseks rakendamiseks vajalikku kohandamist. |
| --- | --- |

(19)

Programmi tuleks koostöös komisjoni ja liikmesriikidega korrapäraselt seirata ja sõltumatult hinnata, et võimaldada meetmete korrakohaseks rakendamiseks vajalikku kohandamist.

| (20) | Programmi seire ja hindamise menetlustes tuleks kasutada konkreetseid, mõõdetavaid, saavutatavaid, asjakohaseid ja tähtajalisi eesmärke ja näitajaid. |
| --- | --- |

(20)

Programmi seire ja hindamise menetlustes tuleks kasutada konkreetseid, mõõdetavaid, saavutatavaid, asjakohaseid ja tähtajalisi eesmärke ja näitajaid.

| (21) | Ühenduse finantshuve kaitsvaid määrusi – nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (7) (edaspidi „finantsmäärus”), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (8) – tuleb kohaldada, arvestades eelarvevahendite lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, selliste juhtude arvu piirangut, mille puhul komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja juhtimise eest, ning vahendite hulga ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse nõutavat proportsionaalsust. |
| --- | --- |

(21)

Ühenduse finantshuve kaitsvaid määrusi – nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (7) (edaspidi „finantsmäärus”), ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (8) – tuleb kohaldada, arvestades eelarvevahendite lihtsuse ja järjepidevuse põhimõtteid, selliste juhtude arvu piirangut, mille puhul komisjon võtab otsese vastutuse nende rakendamise ja juhtimise eest, ning vahendite hulga ja nende kasutamisega seotud halduskoormuse nõutavat proportsionaalsust.

| (22) | Tuleks võtta ka asjakohased meetmed, et hoida ära eeskirjade eiramisi ja pettust ning saada tagasi kaotatud või valesti makstud või kasutatud vahendid. |
| --- | --- |

(22)

Tuleks võtta ka asjakohased meetmed, et hoida ära eeskirjade eiramisi ja pettust ning saada tagasi kaotatud või valesti makstud või kasutatud vahendid.

| (23) | Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet järgides võib programmi elluviimist lihtsustada, kasutades selleks üldsummas rahastamist ja lähtudes kas programmis osalejatele määratud toetusest või ühenduse toetusest programmi haldamiseks riiklikul tasandil loodud struktuuridele. |
| --- | --- |

(23)

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtet järgides võib programmi elluviimist lihtsustada, kasutades selleks üldsummas rahastamist ja lähtudes kas programmis osalejatele määratud toetusest või ühenduse toetusest programmi haldamiseks riiklikul tasandil loodud struktuuridele.

| (24) | Otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevale institutsioonile iga-aastases eelarveprotsessis peamiseks juhiseks 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (9) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(24)

Otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks rahastamispakett, mis on eelarvepädevale institutsioonile iga-aastases eelarveprotsessis peamiseks juhiseks 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (9) punkti 37 tähenduses.

| (25) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei saa liikmesriigid täiel määral saavutada, ja need on programmi tegevuste ja meetmete riikidevahelise ja mitmepoolse laadi tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(25)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei saa liikmesriigid täiel määral saavutada, ja need on programmi tegevuste ja meetmete riikidevahelise ja mitmepoolse laadi tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (26) | Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (10) |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (10)

| (27) | Üleminekumeetmed enne 31. detsembrit 2006 algatatud meetmete kontrollimiseks tuleks võtta vastu vastavalt otsusele 2004/100/EÜ, |
| --- | --- |

(27)

Üleminekumeetmed enne 31. detsembrit 2006 algatatud meetmete kontrollimiseks tuleks võtta vastu vastavalt otsusele 2004/100/EÜ,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Programmi sisu ja reguleerimisala

1.   Käesoleva otsusega kehtestatakse programm „Kodanike Euroopa” (edaspidi „programm”) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2013.

2.   Programm aitab saavutada järgmisi üldeesmärke:

| a) | anda kodanikele võimalus tegutseda koos ja osaleda üha tihedamalt kokku kasvava sellise Euroopa ehitamisel, mis on demokraatlik ja orienteeritud maailmale, mida ühendab ja rikastab selle kultuuriline mitmekesisus, ning seega arendada Euroopa Liidu kodakondsust; |
| --- | --- |

a)

anda kodanikele võimalus tegutseda koos ja osaleda üha tihedamalt kokku kasvava sellise Euroopa ehitamisel, mis on demokraatlik ja orienteeritud maailmale, mida ühendab ja rikastab selle kultuuriline mitmekesisus, ning seega arendada Euroopa Liidu kodakondsust;

| b) | arendada Euroopa identiteeti, mis põhineb ühistel väärtustel, ajalool ja kultuuril; |
| --- | --- |

b)

arendada Euroopa identiteeti, mis põhineb ühistel väärtustel, ajalool ja kultuuril;

| c) | aidata kaasa sellele, et kodanikud tunnetaksid Euroopa Liitu omasena; |
| --- | --- |

c)

aidata kaasa sellele, et kodanikud tunnetaksid Euroopa Liitu omasena;

| d) | parandada sallivust ja vastastikust mõistmist Euroopa kodanike vahel, austades ja edendades kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning aidates samal ajal kaasa kultuuridevahelisele dialoogile. |
| --- | --- |

d)

parandada sallivust ja vastastikust mõistmist Euroopa kodanike vahel, austades ja edendades kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning aidates samal ajal kaasa kultuuridevahelisele dialoogile.

Artikkel 2

Programmi erieesmärgid

Programmil on järgmised erieesmärgid, mis vastavad asutamislepingu põhieesmärkidele ja mis viiakse ellu riikidevaheliselt:

| a) | viia kokku inimesi kohalikest kogukondadest üle Euroopa, et jagada ja vahetada kogemusi, arvamusi ja väärtusi, õppida ajaloost ning valmistuda tulevikuks; |
| --- | --- |

a)

viia kokku inimesi kohalikest kogukondadest üle Euroopa, et jagada ja vahetada kogemusi, arvamusi ja väärtusi, õppida ajaloost ning valmistuda tulevikuks;

| b) | edendada Euroopa kodakondsuse ja demokraatiaga, jagatud väärtuste, ühise ajaloo ja kultuuriga seotud tegevust, mõttevahetust ja arutelu Euroopa tasandil kodanikuühiskonna organisatsioonide koostöö kaudu; |
| --- | --- |

b)

edendada Euroopa kodakondsuse ja demokraatiaga, jagatud väärtuste, ühise ajaloo ja kultuuriga seotud tegevust, mõttevahetust ja arutelu Euroopa tasandil kodanikuühiskonna organisatsioonide koostöö kaudu;

| c) | tuua Euroopa oma kodanikele lähemale, edendades euroopalikke väärtusi ja saavutusi, hoides samas mälestust Euroopa minevikust; |
| --- | --- |

c)

tuua Euroopa oma kodanikele lähemale, edendades euroopalikke väärtusi ja saavutusi, hoides samas mälestust Euroopa minevikust;

| d) | soodustada kõigi osalevate riikide kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelist suhtlust, aidates kaasa kultuuridevahelisele dialoogile ja rõhutada nii Euroopa mitmekesisust kui ka ühtsust, pöörates erilist tähelepanu tegevustele, mille eesmärk on tugevdada sidet enne 2004. aasta 30. aprilli Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide ja pärast seda kuupäeva ühinenud liikmesriikide kodanike vahel. |
| --- | --- |

d)

soodustada kõigi osalevate riikide kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelist suhtlust, aidates kaasa kultuuridevahelisele dialoogile ja rõhutada nii Euroopa mitmekesisust kui ka ühtsust, pöörates erilist tähelepanu tegevustele, mille eesmärk on tugevdada sidet enne 2004. aasta 30. aprilli Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide ja pärast seda kuupäeva ühinenud liikmesriikide kodanike vahel.

Artikkel 3

Meetmed

1.   Programmi eesmärkide poole püüdlemiseks toetatakse järgmisi meetmeid, mille üksikasjad on esitatud lisa I osas:

| a) | „Aktiivsed Euroopa kodanikud”, mis hõlmab:






  — | sõpruslinnu; |
| --- | --- | --- |

a)

„Aktiivsed Euroopa kodanikud”, mis hõlmab:

—

sõpruslinnu;

| — | kodanike projekte ja toetusmeetmeid; |
| --- | --- |

—

kodanike projekte ja toetusmeetmeid;

| b) | „Aktiivne kodanikuühiskond Euroopas”, mis hõlmab:






  — | struktuuriabi Euroopa poliitika uurimisorganisatsioonidele (ekspertrühmad); |
| --- | --- | --- |

b)

„Aktiivne kodanikuühiskond Euroopas”, mis hõlmab:

—

struktuuriabi Euroopa poliitika uurimisorganisatsioonidele (ekspertrühmad);

| — | struktuuriabi kodanikuühiskonna organisatsioonidele Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

—

struktuuriabi kodanikuühiskonna organisatsioonidele Euroopa tasandil;

| — | toetust kodanikuühiskonna organisatsioonide algatatud projektidele; |
| --- | --- |

—

toetust kodanikuühiskonna organisatsioonide algatatud projektidele;

| c) | „Üheskoos Euroopa heaks”, mis hõlmab:






  — | avalikkuse teravdatud tähelepanu all olevaid üritusi nagu mälestuse jäädvustamised, auhindade jagamine, kunstisündmused, üleeuroopalised konverentsid; |
| --- | --- | --- |

c)

„Üheskoos Euroopa heaks”, mis hõlmab:

—

avalikkuse teravdatud tähelepanu all olevaid üritusi nagu mälestuse jäädvustamised, auhindade jagamine, kunstisündmused, üleeuroopalised konverentsid;

| — | uuringuid, vaatlusi ja arvamusküsitlusi; |
| --- | --- |

—

uuringuid, vaatlusi ja arvamusküsitlusi;

| — | teavitamis- ja teabelevitamisvahendeid; |
| --- | --- |

—

teavitamis- ja teabelevitamisvahendeid;

| d) | „Euroopa mäletab”, mis hõlmab:






  — | küüditamistega seotud peamiste objektide ja arhiivide säilitamist ning ohvrite mälestamist. |
| --- | --- | --- |

d)

„Euroopa mäletab”, mis hõlmab:

—

küüditamistega seotud peamiste objektide ja arhiivide säilitamist ning ohvrite mälestamist.

2.   Iga meetme puhul võidakse pidada esmatähtsaks kõigi liikmesriikide kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud integreerimist, nagu on sätestatud artikli 2 punktis d esitatud erieesmärgis.

Artikkel 4

Ühenduse meetmete vorm

1.   Ühenduse meetmeteks võivad olla toetused või riigihankelepingud.

2.   Ühenduse toetusi võib anda eri vormides, nt tegevustoetused, meetmetoetused, stipendiumid, auhinnad.

3.   Riigihankelepingud hõlmavad teenuste ostmist, nt ürituste korraldamine, uuringud ja teadustöö, teavitamis- ja teabelevitamisvahendid, järelevalve ja hindamine.

4.   Ühenduse toetuse saamise tingimustele vastamiseks peavad toetusesaajad vastama lisa II osas sätestatud nõuetele.

Artikkel 5

Programmis osalemine

Programmis võivad osaleda järgmised riigid (edaspidi „osalevad riigid”):

| a) | liikmesriigid; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid;

| b) | EFTA riigid, kes on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised kooskõlas nimetatud lepingu sätetega; |
| --- | --- |

b)

EFTA riigid, kes on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalised kooskõlas nimetatud lepingu sätetega;

| c) | kandidaatriigid, kes saavad abi ühinemiseelse strateegia raames, kooskõlas üldpõhimõtete ja üldtingimustega, mis on ette nähtud raamlepingutes nende riikide osalemiseks ühenduse programmides; |
| --- | --- |

c)

kandidaatriigid, kes saavad abi ühinemiseelse strateegia raames, kooskõlas üldpõhimõtete ja üldtingimustega, mis on ette nähtud raamlepingutes nende riikide osalemiseks ühenduse programmides;

| d) | Lääne-Balkani riigid kooskõlas korraga, mis kehtestatakse nende riikide puhul nende ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevate raamlepingute alusel. |
| --- | --- |

d)

Lääne-Balkani riigid kooskõlas korraga, mis kehtestatakse nende riikide puhul nende ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtteid käsitlevate raamlepingute alusel.

Artikkel 6

Juurdepääs programmile

Programmis võivad osaleda kõik sidusrühmad, kes edendavad Euroopa kodanikuaktiivsust, eelkõige kohalikud omavalitsused ja organisatsioonid, Euroopa poliitika uurimisorganisatsioonid (ekspertrühmad), kodanike rühmitused ja muud kodanikuühiskonna organisatsioonid.

Artikkel 7

Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega

Programmiga võib hõlmata Euroopa kodanikuaktiivsuse alaseid ühiseid ja uuenduslikke tegevusi koos asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Euroopa Nõukogu ja UNESCO, ühiste panuste alusel ja kooskõlas finantsmäärusega ning iga institutsiooni või organisatsiooni erinevate eeskirjadega.

Artikkel 8

Rakendusmeetmed

1.   Komisjon võtab programmi rakendamiseks vajalikud meetmed vastu kooskõlas lisa sätetega.

2.   Artikli 9 lõikes 2 osutatud korras võetakse vastu järgmised meetmed:

| a) | programmi rakenduskord, sealhulgas aasta tööplaan, valikukriteeriumid ja valikumenetlused; |
| --- | --- |

a)

programmi rakenduskord, sealhulgas aasta tööplaan, valikukriteeriumid ja valikumenetlused;

| b) | programmi erinevate meetmete omavaheline üldine tasakaalustamine; |
| --- | --- |

b)

programmi erinevate meetmete omavaheline üldine tasakaalustamine;

| c) | programmi järelevalve ja hindamise kord; |
| --- | --- |

c)

programmi järelevalve ja hindamise kord;

| d) | rahaline toetus (summa, kestus, jaotus ja toetuse saajad), mille ühendus annab kõigi tegevustoetuste ja mitmeaastaste mestimiskokkulepete rahastamiseks meetme 1 raames ning avalikkuse teravdatud tähelepanu all olevatele üritustele meetme 3 raames. |
| --- | --- |

d)

rahaline toetus (summa, kestus, jaotus ja toetuse saajad), mille ühendus annab kõigi tegevustoetuste ja mitmeaastaste mestimiskokkulepete rahastamiseks meetme 1 raames ning avalikkuse teravdatud tähelepanu all olevatele üritustele meetme 3 raames.

3.   Kõik muud programmi rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu artikli 9 lõikes 3 osutatud menetluse kohaselt.

4.   Lõikes 2 nimetatud menetluse raames võib komisjon koostada juhised iga lisas nimetatud meetme jaoks, et kohandada programmi vastavalt prioriteetide mis tahes muudatustele Euroopa kodanikuaktiivsuse valdkonnas.

Artikkel 9

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.

3.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

4.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 10

Kooskõla ühenduse ja Euroopa Liidu muude vahenditega

1.   Komisjon tagab kooskõla ja vastastikuse täiendavuse käesoleva programmi ning muude ühenduse tegevusvaldkondade vahendite vahel, eelkõige hariduse, kutsehariduse, kultuuri, noorte, spordi, keskkonna, audiovisuaalse sektori ja meedia, põhiõiguste- ja vabaduste, sotsiaalse kaasatuse, soolise võrdõiguslikkuse, diskrimineerimise kõikide vormide, rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise, teadusuuringute, infoühiskonna ning ühenduse välistegevuse (eelkõige Euroopa naabruspoliitika tasandil) valdkonnas.

2.   Programmil võivad olla muude ühenduse ja Euroopa Liidu vahenditega ühised rahalised vahendid, et rakendada meetmeid, mis täidavad nii käesoleva programmi kui asjaomaste muude vahendite eesmärke.

Artikkel 11

Rahastamispakett

1.   Programmi rakendamise rahastamispaketiks artiklis 1 osutatud ajavahemikul nähakse ette 215 miljonit eurot.

2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

Artikkel 12

Finantssätted

1.   Rahaline abi antakse toetusena juriidilistele isikutele. Sõltuvalt meetme laadist ja eesmärgist võib toetusi anda ka füüsilistele isikutele.

2.   Komisjon võib anda füüsilistele või juriidilistele isikutele programmi raames teostatud meetmete või projektide eest auhindu.

3.   Vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklile 181 ning sõltuvalt meetme laadist võib lubada kindlasummalist rahastamist ja/või ühikukulu määrade kohaldamist.

4.   Võidakse lubada mitterahalist kaasfinantseerimist.

5.   Komisjon võib sõltuvalt toetusesaaja ja meetme omadustest otsustada vabastada toetusesaaja kavandatud meetme või tööprogrammi täitmiseks nõutava kutsealase pädevuse ja kvalifikatsiooni tõendamisest.

6.   Toetusesaaja poolt esitatava teabe hulka võib piirata väikeste toetuste puhul.

7.   Teatud juhtudel, nagu väikese toetuse andmise korral, ei pea toetusesaaja tõendama oma finantssuutlikkust kavandatava projekti või tööprogrammi elluviimiseks.

8.   Käesoleva programmi alusel neile asutustele antud tegevustoetusi, kes tegutsevad Euroopa Liidu üldistes huvides vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artiklile 162, ei vähendata automaatselt nende korduva andmise korral.

Artikkel 13

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettust, korruptsiooni ja muud ebaseaduslikku tegevust ennetavate meetme kohaldamisega, tõhusa kontrollimisega ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning eeskirjade eiramise tuvastamise puhul tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonidega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (11) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (12) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta. (13)

2.   Käesoleva programmi raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 nimetatud eeskirjade eiramine ühenduse õiguse sätete mis tahes rikkumist või majandustegevuses osaleja tegevusest või tegevusetusest põhjustatud lepingulise kohustuse rikkumist, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või kahjustaks liidu üldeelarvet või ühenduste täidetavaid eelarveid.

3.   Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta teeb kindlaks eeskirjade eiramise, kaasa arvatud käesoleva otsuse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu või kokkuleppe sätete eiramise, või kui ilmneb, et meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata muudetud nii, et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.

4.   Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon toetusesaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui toetusesaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5.   Iga põhjendamatu väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress finantsmääruses sätestatud tingimustel.

Artikkel 14

Järelevalve ja hindamine

1.   Komisjon tagab programmi korrapärase järelevalve. Järelevalve ja hindamiste tulemusi kasutatakse käesoleva programmi rakendamisel. Järelevalve hõlmab eelkõige lõike 3 punktides a ja c nimetatud aruannete koostamist.

Erieesmärgid võib läbi vaadata kooskõlas asutamislepingu artikliga 251.

2.   Komisjon tagab programmi korrapärase ja sõltumatu välishindamise ning annab Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru.

3.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele:

| a) | hiljemalt 31. detsembriks 2010 hindamise vahearuande programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ning rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt 31. detsembriks 2010 hindamise vahearuande programmi rakendamisel saavutatud tulemuste ning rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta;

| b) | hiljemalt 31. detsembriks 2011 teatise programmi jätkumise kohta; |
| --- | --- |

b)

hiljemalt 31. detsembriks 2011 teatise programmi jätkumise kohta;

| c) | hiljemalt 31. detsembriks 2015 järelhindamise aruande. |
| --- | --- |

c)

hiljemalt 31. detsembriks 2015 järelhindamise aruande.

Artikkel 15

Üleminekusäte

Vastavalt otsusele 2004/100/EÜ reguleerib kõnealune otsus enne 31. detsembrit 2006 võetud meetmeid kuni nende lõpuleviimiseni.

Vastavalt finantsmääruse artiklis 18 sätestatule võib programmile teha kättesaadavaks assigneeringud, mis vastavad eraldatud tuludele ebaõigesti makstud summade tagasimaksmisest otsuse 2004/100/EÜ kohaselt.

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

Strasbourg, 12. detsember 2006

Euroopa Parlamendi nimel

president

Josep BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

Mauri PEKKARINEN

LISA

I.   MEETMETE KIRJELDUS

Täiendav teave programmile juurdepääsu kohta

Artiklis 6 nimetatud kodanikuühiskonna organisatsioonide hulka võivad muu hulgas kuuluda ametiühingud, haridusasutused, vabatahtliku töö ja harrastusspordi valdkonnas tegutsevad organisatsioonid.

1. MEEDE: Aktiivsed Euroopa kodanikud

Kõnealune meede moodustab programmi selle osa, mis on spetsiaalselt suunatud kodanikke hõlmavatele tegevustele. Need tegevused kuuluvad kahe järgmise meetmeliigi alla.

Sõpruslinnad

See meede on suunatud tegevustele, mis hõlmavad või edendavad Euroopa kodanike otsekontakte nende osalemisel sõpruslinnade tegevuses. Need võivad olla ühekordsed või esmakordsed tegevused või esineda struktureeritud, mitmeaastaste, mitmepoolsete lepingutena, mis järgivad kindlaksmääratud programmi ja koosnevad mitmest tegevusest, alates kodanike kohtumistest kuni üldist huvi pakkuvatel teemadel toimuvate erikonverentside või -seminarideni (koos vastavate väljaannetega), mis korraldatakse sõpruslinnade tegevuse raames. See meede aitab aktiivselt kaasa vastastikuse tundmise ja mõistmise tugevdamisele kodanike ja kultuuride vahel.

Aastateks 2007, 2008 ja 2009 võib struktuuritoetust anda otse Euroopa Omavalitsuste ja Regioonide Nõukogule (CEMR), s.o organisatsioonile, mille eesmärk on tegutseda Euroopa üldistes huvides ja mis tegutseb sõpruslinnade valdkonnas.

Kodanike projektid ja toetusmeetmed

Kõnealuse meetmega toetatakse mitmeid riikidevahelise ja valdkonnaülese mõõtmega projekte, millesse kodanikud on otse kaasatud. Prioriteet kuulub kohaliku tasandi osalemise innustamisele suunatud projektidele. Selliste projektidega otsitakse uuenduslike lähenemisviiside kaudu võimalikke vastuseid väljaselgitatud vajadustele ning nende ulatus ja rakendusala sõltub ühiskonna arengutest. Soodustatakse uute tehnoloogiate, eriti infoühiskonna tehnoloogiate kasutamist. Need projektid ühendavad eri taustaga kodanikke, kes teevad koostööd või arutlevad ühiste Euroopa teemade üle, arendades sellega vastastikust arusaamist ning tõstes teadlikkust Euroopa integratsiooniprotsessist.

Sõpruslinnade ja kodanike projektide parandamiseks on vaja töötada välja ka toetusmeetmed parimate tavade vahetamiseks, liita kohaliku ja piirkondliku tasandi sidusrühmade (sh avaliku võimu asutuste) kogemused ning arendada näiteks koolituse kaudu uusi oskusi.

Soovituslikult kulutatakse sellele meetmele vähemalt 45 % programmi kogueelarvest.

2. MEEDE: Aktiivne kodanikuühiskond Euroopas

Struktuuriabi Euroopa poliitika uurimisorganisatsioonidele (ekspertrühmad)

Asutused, kes pakuvad uusi ideid ja mõtteid Euroopa teemadel, on olulised institutsioonide koostööpartnerid, kes suudavad anda ELi institutsioonidele sõltumatuid strateegilisi, valdkonnaüleseid soovitusi. Nad võivad läbi viia tegevusi, mis pakuvad ainet eelkõige Euroopa Liidu kodakondsuse ning Euroopa väärtuste ja kultuuri teemalisele mõttevahetusele. Kõnealuse meetme eesmärk on tugevdada selliste organisatsioonide institutsioonilist suutlikkust, mis on esindavat laadi, pakuvad tõelist Euroopa lisaväärtust, suudavad avaldada olulist mitmekordistavat mõju ning on lisaks võimelised tegema koostööd käesoleva programmi teiste toetusesaajatega. Üleeuroopaliste võrgustike tugevdamine on selle valdkonna oluline element. Toetusi võib anda mitmeaastaste tööprogrammide alusel, mis koondavad eri teemasid või tegevusi.

Aastateks 2007, 2008 ja 2009 võib struktuuritoetust anda otse ühingule Groupement d’études et de recherches Notre Europe ja instituudile Institut für Europäische Politik kui asutustele, mille eesmärk on tegutseda Euroopa üldistes huvides.

Struktuuriabi kodanikuühiskonna organisatsioonidele Euroopa tasandil

Kodanikuühiskonna organisatsioonidel on väga oluline roll kodanike kaasamisel ühiskondlikku, haridus- ja kultuurialasesse ning poliitilisse tegevusse, mis ühtlasi tähendab nende osalemist ühiskonnas. Neid on vaja ja nad peavad suutma Euroopa tasandil tegutseda ning koostööd teha. Samuti peavad nad suutma konsulteerimise kaudu osa võtta poliitika kujundamisest. Käesolev meede annab neile võime ja stabiilsuse tegutsemiseks valdkondadeüleselt ja horisontaalselt oma liikmete ja Euroopa tasandi kodanikuühiskonna jaoks riikidevaheliste katalüsaatoritena ning aitab seega kaasa programmi eesmärkide saavutamisele. Üleeuroopaliste võrgustike ja ühingute tugevdamine on selle valdkonna oluline element. Toetusi võib anda mitmeaastaste tööprogrammide alusel, mis koondavad eri teemasid või tegevusi.

Aastateks 2007, 2008 ja 2009 võib struktuuritoetust anda otse kolmele asutusele, mille eesmärk on tegutseda Euroopa üldistes huvides: Euroopa Sotsiaalsete Valitsusväliste Organisatsioonide Platvorm, Euroopa Liikumine ning Euroopa Põgenike ja Pagulaste Nõukogu.

Toetus kodanikuühiskonna organisatsioonide algatatud projektidele

Kohaliku, piirkondliku, riikliku või Euroopa tasandi kodanikuühiskonna organisatsioonid kaasavad kodanikke või esindavad nende huve mõttevahetuse, väljaannete, propageerimise ja muude konkreetsete riikidevaheliste projektide kaudu. Kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevusse Euroopa mõõtme lisamine või sellele tuginemine võimaldab neil suurendada oma suutlikkust ning jõuda laiema publikuni. Otsene koostöö eri liikmesriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel aitab kaasa eri kultuuride ja vaatenurkade vastastikusele mõistmisele ning ühiste murede ja väärtuste äratundmisele. Kuigi see võib toimuda üksikute projektide kujul, tagab pikaajalisem lähenemine ka jätkusuutlikuma mõju ning võrgustike ja koostoime arengu.

Soovituslikult kulutatakse sellele meetmele ligikaudu 31 % programmi kogueelarvest.

3. MEEDE: Üheskoos Euroopa heaks

Avalikkuse teravdatud tähelepanu all olevad üritused

Selle meetmega toetatakse Komisjoni poolt, vajaduse korral koostöös liikmesriikide või muude asjaomaste partneritega korraldatud üritusi, mis on sisult ja haardelt ulatuslikud, leiavad eurooplastes sügavat vastukaja, aitavad neis süvendada ühtekuuluvustunnet, teadvustavad neile Euroopa Liidu ajalugu, saavutusi ja väärtusi, kaasavad neid kultuuridevahelisse dialoogi ning aitavad kaasa nende Euroopa identiteedi arendamisele.

Need üritused võivad olla ajalooliste sündmuste jäädvustamine, Euroopa saavutuste tähistamine, kunstisündmused, teatavate teemade käsitlemine üldsuse teadlikkuse tõstmiseks, üleeuroopalised konverentsid ning eriliste saavutuste eest auhindade andmine. Soodustatakse uute tehnoloogiate, eriti infoühiskonna tehnoloogiate kasutamist.

Uuringud

Selleks, et mõista paremini kodanikuaktiivsust Euroopa tasandil, viib komisjon läbi uuringuid, vaatlusi ja arvamusküsitlusi.

Teavitamis- ja teabelevitamisvahendid

Arvestades keskendumist kodanikele ja kodanikuaktiivsuse valdkonna algatuste mitmekesisusele, tuleb vastava Internetiportaali ja muude kanalite kaudu jagada põhjalikku teavet programmi eri tegevuste, muude kodakondsusega seotud Euroopa meetmete ning teiste asjakohaste algatuste kohta.

Aastateks 2007, 2008 ja 2009 võib struktuuriabi anda otse „Association Jean Monnet'le”, „Centre européen Robert Schuman'ile” and „Maisons de l'Europe'ile”, mis nii riiklikul kui Euroopa tasandil on ühendatud ja mille eesmärk on tegutseda Euroopa üldistes huvides.

Soovituslikult kulutatakse sellele meetmele ligikaudu 10 % programmi kogueelarvest.

4. MEEDE: Euroopa mäletab

Käesoleva meetme raames võib toetada selliseid projekte:

| — | mille eesmärgiks on säilitada natsistlike massiküüditamiste, endiste koonduslaagrite ja teiste suuremastaabiliste kannatus- ja hukkamispaikadega seotud peamisi objekte ja mälestusmärke ja nimetatud sündmustega seotud dokumentide arhiive ning hoida ohvrite mälestust, samuti mälestust nendest, kes äärmuslikes tingimustes päästsid inimesi holokaustist; |
| --- | --- |

—

mille eesmärgiks on säilitada natsistlike massiküüditamiste, endiste koonduslaagrite ja teiste suuremastaabiliste kannatus- ja hukkamispaikadega seotud peamisi objekte ja mälestusmärke ja nimetatud sündmustega seotud dokumentide arhiive ning hoida ohvrite mälestust, samuti mälestust nendest, kes äärmuslikes tingimustes päästsid inimesi holokaustist;

| — | või mille eesmärgiks on stalinismiga seotud massihukkamiste ja massiküüditamiste ohvrite mälestamine, ja nimetatud sündmustega seotud mälestusmärkide ja dokumentide arhiivide säilitamine. |
| --- | --- |

—

või mille eesmärgiks on stalinismiga seotud massihukkamiste ja massiküüditamiste ohvrite mälestamine, ja nimetatud sündmustega seotud mälestusmärkide ja dokumentide arhiivide säilitamine.

Soovituslikult kulutatakse sellele meetmele ligikaudu 4 % programmi kogueelarvest.

II.   PROGRAMMI JUHTIMINE

Programmi rakendamisel juhindutakse läbipaistvuse põhimõttest ja mitmesugustele organisatsioonidele ja projektidele avatuse põhimõttest. Seetõttu valitakse projekte ja tegevusi üldiselt avalike konkursikutsete kaudu. Erandid on võimalikud üksnes väga erandlikel asjaoludel ning täielikus kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 168 lõike 1 punktidega c ja d.

Programmis arendatakse kokkulepitud eesmärkidel põhineva mitmeaastase partnerluse põhimõtet, tuginedes tulemuste analüüsile, et tagada vastastikune kasu nii kodanikuühiskonnale kui Euroopa Liidule. Käesoleva programmi alusel ühekordse toetuse lepingute kaudu toimuv rahastamine võib kesta maksimaalselt 3 aastat.

Teatavate meetmete puhul võib tekkida vajadus kasutada kaudset tsentraliseeritud juhtimist rakendusasutuse või, eelkõige 1. meetme puhul, riigiasutuse poolt.

Kõiki meetmeid rakendatakse riikidevahelisel tasandil. Need soodustavad kodanike ja ideede liikuvust Euroopa Liidus.

Võrgustiku loomise aspektid ja mitmekordistavale mõjule keskendumine, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutamine, on olulised ning kajastuvad nii tegevuste laadis kui ka kaasatud organisatsioonide mitmekesisuses. Soodustatakse programmi kaasatud eri huvirühmade vahelise vastastikuse mõju ja koostoime arengut.

Programmi eelarvest võib katta ka kulutusi, mis on seotud programmi haldamiseks ja selle ja hindamistegevustega, eelkõige uuringute, kohtumiste, teabetegevusega ja teabe avaldamisega seotud tegevusega ja teabevahetuseks kasutatavate infotehnoloogiavõrkudega seotud kulutusi ning muid haldus- või tehnilise toega seonduvaid kulutusi, mida komisjon võib otsustada teha programmi haldamiseks.

Programmi üldhalduskulud peaksid olema proportsionaalsed kõnealuses programmis esitatud eesmärkidega ja soovituslikult moodustama umbes 10 % programmi kogueelarvest.

Komisjon võib vastavalt vajadusele läbi viia teavitamise, teabe avaldamise ja levitamisega seotud tegevusi, millega tagatakse programmiga toetatavate meetmete laialdane tuntus ja suur mõju.

III.   KONTROLL JA AUDITEERIMINE

Käesoleva otsuse kohaselt väljavalitud projektide jaoks kehtestatakse auditeerimise näidissüsteem.

Toetusesaaja peab tegema komisjonile kättesaadavaks kõik kuludega seotud täiendavad dokumendid viieaastaseks ajavahemikuks pärast lõppmakse kuupäeva. Toetusesaaja peab tagama, et vajaduse korral tehakse komisjonile kättesaadavaks kõik partnerite või liikmete valduses olevad täiendavad dokumendid.

Komisjon võib auditeerida toetusrahade kasutamist kas otse oma ametnike või mõne teise tema valitud kvalifitseeritud asutuse vahendusel. Auditeerimist võib teostada kogu lepingu kehtivusajal ja viie aasta jooksul pärast lõppsumma maksmise kuupäeva. Vajaduse korral võib komisjon teha auditeerimistulemuste põhjal tagastamisotsuse.

Komisjoni töötajatel ja komisjoni volitatud välistöötajatel peab olema nõuetekohane juurdepääs toetusesaaja kontorile ja kogu teabele, sealhulgas selliste auditite teostamiseks vajalikule elektroonilisele teabele.

Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on samad õigused, eelkõige juurdepääsuõigused, mis komisjonil.

---

(1)  ELT C 28, 3.2.2006, lk 29.

1

(2)  ELT C 115, 16.5.2006, lk 81.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 25. septembri 2006. aasta ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2006. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 11. detsembri 2006. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

4

(5)  ELT L 30, 4.2.2004, lk 6.

5

(6)  ELT L 138, 30.4.2004, lk 40.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1248/2006 (ELT L 227, 19.8.2006, lk 3).

8

(9)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

9

(10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

10

(11)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

11

(12)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

12

(13)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

13

---