# Euroopa Liidu L 194/2007

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 194 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 50. köide26. juuli 2007 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 194

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

50. köide26. juuli 2007

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 879/2007, 25. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 880/2007, 25. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2133/2001 (millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid ja -laed teraviljasektoris ja sätestatakse nende haldamine) ühenduse tariifikvoodi osas, mis hõlmab teatavaid CN-koodi 230990 alla kuuluvaid loomasöödana kasutatavaid tooteid | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 881/2007, 25. juuli 2007, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 9.–20. juuli 2007 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 5 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 879/2007, 25. juuli 2007, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 880/2007, 25. juuli 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2133/2001 (millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid ja -laed teraviljasektoris ja sätestatakse nende haldamine) ühenduse tariifikvoodi osas, mis hõlmab teatavaid CN-koodi 230990 alla kuuluvaid loomasöödana kasutatavaid tooteid

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 881/2007, 25. juuli 2007, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 9.–20. juuli 2007 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

5

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2007/527/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 25. juuli 2007, millega lubatakse Bulgaarial ja Rumeenial teha erand nõukogu direktiivist 1999/105/EÜ (metsapaljundusmaterjali turustamise kohta) seoses varudega, mis on kogutud 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3541 all) | 9 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2007/527/EÜ

*

Komisjoni otsus, 25. juuli 2007, millega lubatakse Bulgaarial ja Rumeenial teha erand nõukogu direktiivist 1999/105/EÜ (metsapaljundusmaterjali turustamise kohta) seoses varudega, mis on kogutud 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 3541 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3541 all)

9

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu ühismeede 2007/528/ÜVJP, 23. juuli 2007, ülemääraseid kahjustusi tekitavate või valimatu toimega tavarelvade kasutamise keelustamist ja piiramist käsitleva konventsiooni toetamise kohta Euroopa julgeolekustrateegia raames | 11 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu ühismeede 2007/528/ÜVJP, 23. juuli 2007, ülemääraseid kahjustusi tekitavate või valimatu toimega tavarelvade kasutamise keelustamist ja piiramist käsitleva konventsiooni toetamise kohta Euroopa julgeolekustrateegia raames

11

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 26.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 194/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 879/2007,

25. juuli 2007,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. juulil 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 756/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 41).

1

---

LISA

Komisjoni 25. juuli 2007. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | TR | 90,5 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | TR | 95,7 |
| ZZ | 95,7 |
| 0709 90 70 | TR | 87,5 |
| ZZ | 87,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,0 |
| UY | 64,7 |
| ZA | 66,7 |
| ZZ | 65,1 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 159,8 |
| MA | 217,2 |
| TR | 174,0 |
| ZZ | 178,0 |
| 0808 10 80 | AR | 87,8 |
| BR | 90,0 |
| CA | 101,7 |
| CL | 94,2 |
| CN | 79,1 |
| NZ | 102,0 |
| US | 105,8 |
| UY | 36,3 |
| ZA | 102,6 |
| ZZ | 88,8 |
| 0808 20 50 | AR | 60,7 |
| CL | 80,0 |
| NZ | 119,1 |
| TR | 140,9 |
| ZA | 105,6 |
| ZZ | 101,3 |
| 0809 10 00 | TR | 174,2 |
| ZZ | 174,2 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 288,1 |
| US | 300,1 |
| ZZ | 304,1 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 151,5 |
| ZZ | 151,5 |
| 0809 40 05 | IL | 73,7 |
| ZZ | 73,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

TR

90,5

ZZ

90,5

0707 00 05

TR

95,7

ZZ

95,7

0709 90 70

TR

87,5

ZZ

87,5

0805 50 10

AR

64,0

UY

64,7

ZA

66,7

ZZ

65,1

0806 10 10

BR

161,0

EG

159,8

MA

217,2

TR

174,0

ZZ

178,0

0808 10 80

AR

87,8

BR

90,0

CA

101,7

CL

94,2

CN

79,1

NZ

102,0

US

105,8

UY

36,3

ZA

102,6

ZZ

88,8

0808 20 50

AR

60,7

CL

80,0

NZ

119,1

TR

140,9

ZA

105,6

ZZ

101,3

0809 10 00

TR

174,2

ZZ

174,2

0809 20 95

CA

324,1

TR

288,1

US

300,1

ZZ

304,1

0809 30 10, 0809 30 90

TR

151,5

ZZ

151,5

0809 40 05

IL

73,7

ZZ

73,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 26.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 194/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 194/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 880/2007,

25. juuli 2007,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2133/2001 (millega avatakse teatavad ühenduse tariifikvoodid ja -laed teraviljasektoris ja sätestatakse nende haldamine) ühenduse tariifikvoodi osas, mis hõlmab teatavaid CN-koodi 2309 90 alla kuuluvaid loomasöödana kasutatavaid tooteid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. veebruari 2007. aasta otsust 2007/444/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kokkuleppe (GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 kohaste läbirääkimiste lõpuleviimise kohta) sõlmimist, (1) eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. veebruari 2007. aasta määruses (EÜ) nr 733/2007, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise kokkuleppe (GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 kohaste läbirääkimiste lõpuleviimise kohta) rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa, (3) on ette nähtud CN-koodi 2309 90 alla kuuluvate teatavate loomasöödana kasutatavate toodete imporditariifikvoot ja 7protsendiline väärtuseline tollimaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. veebruari 2007. aasta määruses (EÜ) nr 733/2007, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelise kokkuleppe (GATT 1994 XXIV artikli lõike 6 kohaste läbirääkimiste lõpuleviimise kohta) rakendamist ning millega muudetakse ja täiendatakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) I lisa, (3) on ette nähtud CN-koodi 2309 90 alla kuuluvate teatavate loomasöödana kasutatavate toodete imporditariifikvoot ja 7protsendiline väärtuseline tollimaks.

| (2) | Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (4) koondati halduseeskirjad, mida kohaldatakse tollideklaratsioonide esitamise ajalise järjestuse põhjal kasutatavate tariifikvootide suhtes ning sooduskorra alusel toimuva impordi järelevalve suhtes. Selleks et hallata uut tariifikvooti samalaadsete kvootidega kooskõlastatult, peab seda haldama sama korra alusel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (4) koondati halduseeskirjad, mida kohaldatakse tollideklaratsioonide esitamise ajalise järjestuse põhjal kasutatavate tariifikvootide suhtes ning sooduskorra alusel toimuva impordi järelevalve suhtes. Selleks et hallata uut tariifikvooti samalaadsete kvootidega kooskõlastatult, peab seda haldama sama korra alusel.

| (3) | Seetõttu tuleks komisjoni määrust (EÜ) nr 2133/2001 (5) vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks komisjoni määrust (EÜ) nr 2133/2001 (5) vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2133/2001 II lisale lisatakse järgmine rida:

| „09.0070 | 2309 90 31
  2309 90 41
  2309 90 51
  2309 90 95
  2309 90 99 | Loomasöödana kasutatavad tooted | 2 700 | 7 % väärtuseline tollimaks | Kõik kolmandad riigid (erga omnes)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„09.0070

2309 90 31

2309 90 41

2309 90 51

2309 90 95

2309 90 99

Loomasöödana kasutatavad tooted

2 700

7 % väärtuseline tollimaks

Kõik kolmandad riigid (erga omnes)”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 169, 29.6.2007, lk 53.

1

(2)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6).

2

(3)  ELT L 169, 29.6.2007, lk 1.

3

(4)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 214/2007 (ELT L 62, 1.3.2007, lk 6).

4

(5)  EÜT L 287, 31.10.2001, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1996/2006 (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1).

5

---

| 26.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 194/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 194/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 881/2007,

25. juuli 2007,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 9.–20. juuli 2007 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ajavahemikus 9.–20. juuli 2007 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 või komisjoni 13. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1832/2006 (milles sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega) (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbri 09.4346 (2006–2007) jaoks saada oleva kogusega või ületab seda. |
| --- | --- |

(1)

Ajavahemikus 9.–20. juuli 2007 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 või komisjoni 13. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1832/2006 (milles sätestatakse suhkrusektori üleminekumeetmed seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega) (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbri 09.4346 (2006–2007) jaoks saada oleva kogusega või ületab seda.

| (2) | Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud ajavahemikus 9.–20. juuli 2007 vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 4 lõikele 2 või määruse (EÜ) nr 1832/2006 artiklile 5, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2007

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1. Määrust on muudetu määrusega (EÜ) nr 2006/2006 (ELT L 379, 28.12.2006, lk 95).

2

(3)  ELT L 354, 14.12.2006, lk 8.

3

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 0 | Saavutatud |
| 09.4334 | Kongo Demokraatlik Vabariik | 0 | Saavutatud |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Saavutatud |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Keenia | 0 | Saavutatud |
| 09.4340 | Madagaskar | 0 | Saavutatud |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambiik | 0 | Saavutatud |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 100 | Saavutatud |
| 09.4347 | Tansaania | 0 | Saavutatud |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 0 | Saavutatud |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Côte d’Ivoire

0

Saavutatud

09.4334

Kongo Demokraatlik Vabariik

0

Saavutatud

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Saavutatud

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Keenia

0

Saavutatud

09.4340

Madagaskar

0

Saavutatud

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambiik

0

Saavutatud

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

100

Saavutatud

09.4347

Tansaania

0

Saavutatud

09.4348

Trinidad ja Tobago

0

Saavutatud

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV jaotis

Turustusaasta 2007/2008

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Demokraatlik Vabariik | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Saavutatud |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Keenia | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambiik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 100 | |
| 09.4347 | Tansaania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Kongo Demokraatlik Vabariik

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Saavutatud

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Keenia

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambiik

100

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

100

09.4347

Tansaania

100

09.4348

Trinidad ja Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Lisasuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 V jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | 100 | |
| 09.4316 | AKV protokollile alla kirjutanud riigid | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4315

India

100

09.4316

AKV protokollile alla kirjutanud riigid

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VI jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austraalia | 0 | Saavutatud |
| 09.4318 | Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| 09.4319 | Kuuba | 0 | Saavutatud |
| 09.4320 | Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4317

Austraalia

0

Saavutatud

09.4318

Brasiilia

0

Saavutatud

09.4319

Kuuba

0

Saavutatud

09.4320

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

Balkani suhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VII jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albaania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegoviina | 0 | Saavutatud |
| 09.4326 | Serbia, Montenegro ja Kosovo | 100 | |
| 09.4327 | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 100 | |
| 09.4328 | Horvaatia | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4324

Albaania

100

09.4325

Bosnia ja Hertsegoviina

0

Saavutatud

09.4326

Serbia, Montenegro ja Kosovo

100

09.4327

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

100

09.4328

Horvaatia

100

Erakorraline ja tööstuslik suhkruimport

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VIII jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Liik | Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest | Limite |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Erakorraline | — | |
| 09.4390 | Tööstuslik | 100 | |

Järjekorranumber

Liik

Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest

Limite

09.4380

Erakorraline

—

09.4390

Tööstuslik

100

Suhkruimport Bulgaaria ja Rumeenia jaoks avatud tariifsete üleminekukvootide alusel

Määruse (EÜ) nr 1832/2006 1. peatüki 2. jagu

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Liik | Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgaaria | 0 | Saavutatud |
| 09.4366 | Rumeenia | 0 | Saavutatud |

Järjekorranumber

Liik

Ajavahemik 9.7.2007-20.7.2007: protsent taotletud kogusest

Piirmäär

09.4365

Bulgaaria

0

Saavutatud

09.4366

Rumeenia

0

Saavutatud

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 26.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 194/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 194/9

---

KOMISJONI OTSUS,

25. juuli 2007,

millega lubatakse Bulgaarial ja Rumeenial teha erand nõukogu direktiivist 1999/105/EÜ (metsapaljundusmaterjali turustamise kohta) seoses varudega, mis on kogutud 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 3541 all)

(2007/527/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 42,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artiklile 42 võib komisjon võtta üleminekumeetmeid, kui need üleminekumeetmed on vajalikud, et lihtsustada üleminekut uutes liikmesriikides kehtivalt korralt ühenduse veterinaar- ja fütosanitaareeskirjade kohaldamisest tulenevale korrale. Kõnealuste eeskirjade hulka kuuluvad metsapaljundusmaterjali turustamisega seotud eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti artiklile 42 võib komisjon võtta üleminekumeetmeid, kui need üleminekumeetmed on vajalikud, et lihtsustada üleminekut uutes liikmesriikides kehtivalt korralt ühenduse veterinaar- ja fütosanitaareeskirjade kohaldamisest tulenevale korrale. Kõnealuste eeskirjade hulka kuuluvad metsapaljundusmaterjali turustamisega seotud eeskirjad.

| (2) | Nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiiviga 1999/105/EÜ (metsapaljundusmaterjali turustamise kohta) (1) on ette nähtud, et metsapaljundusmaterjali võib turustada vaid juhul, kui kõnealuse direktiivi artikli 6 lõigete 1 ja 3 nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiiviga 1999/105/EÜ (metsapaljundusmaterjali turustamise kohta) (1) on ette nähtud, et metsapaljundusmaterjali võib turustada vaid juhul, kui kõnealuse direktiivi artikli 6 lõigete 1 ja 3 nõuded on täidetud.

| (3) | Direktiiviga 1999/105/EÜ on lubatud enne 1. jaanuari 2003 kogutud metsapaljundusmaterjali turustamine kuni varude lõppemiseni. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiviga 1999/105/EÜ on lubatud enne 1. jaanuari 2003 kogutud metsapaljundusmaterjali turustamine kuni varude lõppemiseni.

| (4) | Bulgaaria ja Rumeenia on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006 nende territooriumil toodetud metsapaljundusmaterjali varude olemasolust. Niisuguse materjali turustamine on lubatud ainult juhul, kui tehakse erand direktiivi 1999/105/EÜ sätetest. |
| --- | --- |

(4)

Bulgaaria ja Rumeenia on teavitanud komisjoni ja teisi liikmesriike ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006 nende territooriumil toodetud metsapaljundusmaterjali varude olemasolust. Niisuguse materjali turustamine on lubatud ainult juhul, kui tehakse erand direktiivi 1999/105/EÜ sätetest.

| (5) | Et võimaldada kõnealustel riikidel turustada ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006 toodetud metsapaljundusmaterjali varusid, tuleks neil 31. detsembrini 2009 lubada oma territooriumil turustada paljundusmaterjali, mis on toodetud eespool nimetatud ajavahemikus kooskõlas tootmise ajal kehtinud riiklike sätetega. |
| --- | --- |

(5)

Et võimaldada kõnealustel riikidel turustada ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006 toodetud metsapaljundusmaterjali varusid, tuleks neil 31. detsembrini 2009 lubada oma territooriumil turustada paljundusmaterjali, mis on toodetud eespool nimetatud ajavahemikus kooskõlas tootmise ajal kehtinud riiklike sätetega.

| (6) | Etikettidel ja saatedokumentidel peab olema selgelt märgitud, et sellist materjali võib turustada ainult liikmesriigis, kus see on toodetud. |
| --- | --- |

(6)

Etikettidel ja saatedokumentidel peab olema selgelt märgitud, et sellist materjali võib turustada ainult liikmesriigis, kus see on toodetud.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 1999/105/EÜ artikli 6 lõigetest 1 ja 3 lubatakse Bulgaarial ja Rumeenial kuni 31. detsembrini 2009 turustada oma territooriumil ajavahemikul 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2006 toodetud metsapaljundusmaterjali, mis ei ole toodetud kooskõlas kõnealuse direktiivi sätetega, tingimusel et see vastab tootmise ajal kehtinud riiklikele sätetele.

Sellist metsapaljundusmaterjali tohib turustada ainult selle liikmesriigi territooriumil, kus see on toodetud.

Mis tahes ametlikul või mitteametlikul etiketil või dokumendil, mis on sellise metsapaljundusmaterjali külge kinnitatud või sellega kaasas, peab olema selgelt märgitud, et kõnealune paljundusmaterjal on ette nähtud turustamiseks üksnes selle liikmesriigi territooriumil.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. juuli 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 11, 15.1.2000, lk 17.

1

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 26.7.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 194/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 194/11

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2007/528/ÜVJP,

23. juuli 2007,

ülemääraseid kahjustusi tekitavate või valimatu toimega tavarelvade kasutamise keelustamist ja piiramist käsitleva konventsiooni toetamise kohta Euroopa julgeolekustrateegia raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14 ja artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003. aastal vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles kutsutakse üles arendama välja tõhusal mitmepoolsusel põhinev rahvusvaheline kord. Ülemaailmseid ohte, ülemaailmseid turge ja ülemaailmset meediat omavas maailmas sõltuvad ELi julgeolek ja heaolu üha rohkem tõhusast mitmepoolsest süsteemist. ELi eesmärk on tugeva rahvusvahelise üldsuse, hästitoimivate rahvusvaheliste institutsioonide ja reeglitepõhise rahvusvahelise korra loomine. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003. aastal vastu Euroopa julgeolekustrateegia, milles kutsutakse üles arendama välja tõhusal mitmepoolsusel põhinev rahvusvaheline kord. Ülemaailmseid ohte, ülemaailmseid turge ja ülemaailmset meediat omavas maailmas sõltuvad ELi julgeolek ja heaolu üha rohkem tõhusast mitmepoolsest süsteemist. ELi eesmärk on tugeva rahvusvahelise üldsuse, hästitoimivate rahvusvaheliste institutsioonide ja reeglitepõhise rahvusvahelise korra loomine.

| (2) | ELi julgeolekustrateegias tunnistatakse, et rahvusvaheliste suhete põhimõtteliseks aluseks on ÜRO põhikiri. Euroopa jaoks on esmatähtis ÜRO tugevdamine, andes talle piisava varustuse, et ta saaks täita oma kohustusi ja tõhusalt tegutseda. |
| --- | --- |

(2)

ELi julgeolekustrateegias tunnistatakse, et rahvusvaheliste suhete põhimõtteliseks aluseks on ÜRO põhikiri. Euroopa jaoks on esmatähtis ÜRO tugevdamine, andes talle piisava varustuse, et ta saaks täita oma kohustusi ja tõhusalt tegutseda.

| (3) | Ülemääraseid kahjustusi tekitavate või valimatu toimega tavarelvade kasutamise keelustamist ja piiramist käsitlev ÜRO konventsioon, mis on sõlmitud 10. oktoobril 1980 Genfis ja mida on muudetud 21. detsembril 2001 ning mida tuntakse ka kui teatavate tavarelvade konventsiooni, reguleerib teatavate tavarelvade kasutamist relvastatud konfliktides, mis usutavalt põhjustavad võitlejatele ülemääraseid kannatusi või kahjustavad valimatult tsiviilelanikke. Teatavate tavarelvade konventsioon tugineb rahvusvahelise õiguse põhimõttele, et relvakonflikti osapoolte õigus valida sõjapidamise meetodeid ja vahendeid ei ole piiramatu, ning põhimõttele, mis keelab relvakonfliktides sellise iseloomuga relvade, laskemoona ja materjalide ning sõjapidamise meetodite kasutamist, mis põhjustavad ülemääraseid vigastusi või asjatuid kannatusi. |
| --- | --- |

(3)

Ülemääraseid kahjustusi tekitavate või valimatu toimega tavarelvade kasutamise keelustamist ja piiramist käsitlev ÜRO konventsioon, mis on sõlmitud 10. oktoobril 1980 Genfis ja mida on muudetud 21. detsembril 2001 ning mida tuntakse ka kui teatavate tavarelvade konventsiooni, reguleerib teatavate tavarelvade kasutamist relvastatud konfliktides, mis usutavalt põhjustavad võitlejatele ülemääraseid kannatusi või kahjustavad valimatult tsiviilelanikke. Teatavate tavarelvade konventsioon tugineb rahvusvahelise õiguse põhimõttele, et relvakonflikti osapoolte õigus valida sõjapidamise meetodeid ja vahendeid ei ole piiramatu, ning põhimõttele, mis keelab relvakonfliktides sellise iseloomuga relvade, laskemoona ja materjalide ning sõjapidamise meetodite kasutamist, mis põhjustavad ülemääraseid vigastusi või asjatuid kannatusi.

| (4) | ÜRO Peaassamblee võttis 6. detsembril 2006. aastal vastu resolutsiooni teatavate tavarelvade konventsiooni kohta, milles kutsutakse kõiki riike, kes seda veel teinud ei ole, üles võtma kõik meetmed, et võimalikult kiiresti ühineda teatavate tavarelvade muudetud konventsiooni ja selle protokollidega, eesmärgiga saavutada võimalikult kiiresti võimalikult ulatuslik ühinemine nende instrumentidega ja seega nende ülemaailmne kohaldamine. |
| --- | --- |

(4)

ÜRO Peaassamblee võttis 6. detsembril 2006. aastal vastu resolutsiooni teatavate tavarelvade konventsiooni kohta, milles kutsutakse kõiki riike, kes seda veel teinud ei ole, üles võtma kõik meetmed, et võimalikult kiiresti ühineda teatavate tavarelvade muudetud konventsiooni ja selle protokollidega, eesmärgiga saavutada võimalikult kiiresti võimalikult ulatuslik ühinemine nende instrumentidega ja seega nende ülemaailmne kohaldamine.

| (5) | Viimati võeti teatavate tavarelvade konventsiooni juurde kuuluv protokoll, V protokoll sõdadest mahajäänud lõhkekehade kohta, vastu 28. novembril 2003 teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikide kohtumisel („V protokoll”). V protokoll, mis on esimene lõhkemata ja mahajäetud lahingumoona probleemi käsitlev instrument, mille üle peeti mitmepoolseid läbirääkimisi, on mõeldud kõrvaldamaks oht, mida põhjustab selline sõjapärand rahvastikule, kes vajab arengu- ja humanitaarabitöötajate poolt kohapeal nende abistamiseks tehtavat tööd. Alates selle vastuvõtmisest on 32 riiki teavitanud ÜRO peasekretäri, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni hoiulevõtja, oma nõusolekust ühineda V protokolliga. Tulenevalt teatavate tavarelvade konventsiooni artikli 5 lõikest 3 jõustus V protokoll 12. novembril 2006. V protokolli jõustumine näitab seda, et teatavate tavarelvade konventsioonil on potentsiaali muutuda dünaamiliseks instrumendiks, mis järgib tehnoloogilist edasiminekut relvastuses ja relvakonfliktide iseloomu ja läbiviimise arengut. |
| --- | --- |

(5)

Viimati võeti teatavate tavarelvade konventsiooni juurde kuuluv protokoll, V protokoll sõdadest mahajäänud lõhkekehade kohta, vastu 28. novembril 2003 teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikide kohtumisel („V protokoll”). V protokoll, mis on esimene lõhkemata ja mahajäetud lahingumoona probleemi käsitlev instrument, mille üle peeti mitmepoolseid läbirääkimisi, on mõeldud kõrvaldamaks oht, mida põhjustab selline sõjapärand rahvastikule, kes vajab arengu- ja humanitaarabitöötajate poolt kohapeal nende abistamiseks tehtavat tööd. Alates selle vastuvõtmisest on 32 riiki teavitanud ÜRO peasekretäri, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni hoiulevõtja, oma nõusolekust ühineda V protokolliga. Tulenevalt teatavate tavarelvade konventsiooni artikli 5 lõikest 3 jõustus V protokoll 12. novembril 2006. V protokolli jõustumine näitab seda, et teatavate tavarelvade konventsioonil on potentsiaali muutuda dünaamiliseks instrumendiks, mis järgib tehnoloogilist edasiminekut relvastuses ja relvakonfliktide iseloomu ja läbiviimise arengut.

| (6) | Vaatamata suurtele edusammudele konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suunas, ei ole peaaegu pooled ÜRO liikmesriigid teatavate tavarelvade konventsiooni ega selle lisaprotokolle ratifitseerinud või nendega muul viisil ühinenud. Ühinenuid on vähe Aafrikas, Aasias, eelkõige Kagu-Aasias, ja Lähis-Idas. Ometi on pooled riikidest, kes ei ole veel teatavate tavarelvade konventsiooni osalised, mõjutatud miinidest ja sõdadest mahajäänud lõhkekehadest. Ajavahemikul 2006–2011 on jätkuvalt osalisriikide prioriteediks teatavate tavarelvade konventsiooni ja selle lisaprotokollide ülemaailmne kohaldamine. |
| --- | --- |

(6)

Vaatamata suurtele edusammudele konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suunas, ei ole peaaegu pooled ÜRO liikmesriigid teatavate tavarelvade konventsiooni ega selle lisaprotokolle ratifitseerinud või nendega muul viisil ühinenud. Ühinenuid on vähe Aafrikas, Aasias, eelkõige Kagu-Aasias, ja Lähis-Idas. Ometi on pooled riikidest, kes ei ole veel teatavate tavarelvade konventsiooni osalised, mõjutatud miinidest ja sõdadest mahajäänud lõhkekehadest. Ajavahemikul 2006–2011 on jätkuvalt osalisriikide prioriteediks teatavate tavarelvade konventsiooni ja selle lisaprotokollide ülemaailmne kohaldamine.

| (7) | 7.–17. novembril 2006 Genfis toimunud teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikide kolmandal läbivaatamiskonverentsil võeti vastu konventsiooni ülemaailmse kohaldamise edendamist käsitlev tegevuskava, milles on kehtestatud eesmärgid tugevdada teatavate tavarelvade konventsiooni ja selle lisaprotokollide rakendamist, edendada konventsiooni ülemaailmset kohaldamist ja tõhusamat koostööd osalisriikide vahel ning millega loodi toetusprogramm. |
| --- | --- |

(7)

7.–17. novembril 2006 Genfis toimunud teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikide kolmandal läbivaatamiskonverentsil võeti vastu konventsiooni ülemaailmse kohaldamise edendamist käsitlev tegevuskava, milles on kehtestatud eesmärgid tugevdada teatavate tavarelvade konventsiooni ja selle lisaprotokollide rakendamist, edendada konventsiooni ülemaailmset kohaldamist ja tõhusamat koostööd osalisriikide vahel ning millega loodi toetusprogramm.

| (8) | Konventsiooni ülemaailmse kohaldamise edendamist käsitlevas tegevuskavas määratakse kindlaks oluline roll, mida täidavad rahu ja desarmeerimise alased ÜRO piirkondlikud keskused ning samuti vajadusel piirkondlikud organisatsioonid piirkondlike tegevuste kooskõlastamisel, võttes arvesse iga piirkonna iseärasusi, peamiselt nendes piirkondades, kus teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinenud riike on vähe. |
| --- | --- |

(8)

Konventsiooni ülemaailmse kohaldamise edendamist käsitlevas tegevuskavas määratakse kindlaks oluline roll, mida täidavad rahu ja desarmeerimise alased ÜRO piirkondlikud keskused ning samuti vajadusel piirkondlikud organisatsioonid piirkondlike tegevuste kooskõlastamisel, võttes arvesse iga piirkonna iseärasusi, peamiselt nendes piirkondades, kus teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinenud riike on vähe.

| (9) | Finants- ja haldusraamistiku lepingus, mis sõlmiti ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt ÜRO vahel, sätestatakse raamistik ÜRO ja ühenduse vahelise koostöö, sealhulgas programmidega seotud partnerluse tõhustamiseks, |
| --- | --- |

(9)

Finants- ja haldusraamistiku lepingus, mis sõlmiti ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt ÜRO vahel, sätestatakse raamistik ÜRO ja ühenduse vahelise koostöö, sealhulgas programmidega seotud partnerluse tõhustamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

1.   Kolmandal läbivaatamiskonverentsil osalisriikide poolt vastu võetud teatavate tavarelvade konventsiooni ülemaailmse kohaldamise edendamist käsitleva tegevuskava toetamiseks toetab Euroopa Liit teatavate tavarelvade konventsiooni, pidades silmas järgmiseid eesmärke:

| i) | teatavate tavarelvade konventsiooni ja sellele lisatud protokollide ülemaailmse kohaldamise edendamine; |
| --- | --- |

i)

teatavate tavarelvade konventsiooni ja sellele lisatud protokollide ülemaailmse kohaldamise edendamine;

| ii) | teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikides rakendamise toetamine. |
| --- | --- |

ii)

teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikides rakendamise toetamine.

2.   Lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks võtab EL järgmiseid meetmeid:

| a) | avaseminari, kuni seitsme piirkondliku seminari ja lõpukoosoleku korraldamine eesmärgiga suurendada teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikide arvu, sealhulgas väljaannete koostamine kõigis ÜRO ametlikes keeltes ja vajadusel muudes keeltes; |
| --- | --- |

a)

avaseminari, kuni seitsme piirkondliku seminari ja lõpukoosoleku korraldamine eesmärgiga suurendada teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikide arvu, sealhulgas väljaannete koostamine kõigis ÜRO ametlikes keeltes ja vajadusel muudes keeltes;

| b) | rahaline panus teatavate tavarelvade konventsiooni toetusprogrammile, mille teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid võtsid vastu kolmandal läbivaatamiskonverentsil. |
| --- | --- |

b)

rahaline panus teatavate tavarelvade konventsiooni toetusprogrammile, mille teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid võtsid vastu kolmandal läbivaatamiskonverentsil.

Lõikes 2 nimetatud meetmete üksikasjalik kirjeldus on esitatud käesoleva ühismeetme lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva ühismeetme rakendamise eest vastutab eesistujariik, keda abistab peasekretär/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. Komisjon on täiel määral kaasatud.

2.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud meetmete tehnilise rakendamise ülesanded jaotatakse järgmiselt:

| a) | ÜRO desarmeerimisbüroo (UN-ODA) ülesandeks on avaseminari, lõpukoosoleku ja piirkondlike seminaride korraldamine ja väljaannete koostamine; |
| --- | --- |

a)

ÜRO desarmeerimisbüroo (UN-ODA) ülesandeks on avaseminari, lõpukoosoleku ja piirkondlike seminaride korraldamine ja väljaannete koostamine;

| b) | Genfis asuva Rahvusvahelise Humanitaardemineerimise Keskuse (GICHD) ülesandeks on toetusprogrammi toetamine kooskõlas teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikide poolt kolmandal läbivaatamiskonverentsil tehtud otsusega. |
| --- | --- |

b)

Genfis asuva Rahvusvahelise Humanitaardemineerimise Keskuse (GICHD) ülesandeks on toetusprogrammi toetamine kooskõlas teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikide poolt kolmandal läbivaatamiskonverentsil tehtud otsusega.

Nad täidavad oma ülesandeid eesistujariiki abistava peasekretäri/kõrge esindaja kontrolli all. Sel eesmärgil sõlmib peasekretär/kõrge esindaja UN-ODA ja GICHDga vajalikud kokkulepped.

3.   Eesistujariik, peasekretär/kõrge esindaja ja komisjon annavad üksteisele regulaarselt teavet artikli 1 lõikes 2 nimetatud meetmete kohta kooskõlas oma vastavate pädevustega.

Artikkel 3

1.   Lähtesumma artikli 1 lõikes 2 nimetatud meetmete rakendamiseks on 828 000 eurot, mis rahastatakse Euroopa Ühenduste 2007. aasta üldeelarvest.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 kindlaks määratud summadega, hallatakse vastavalt Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavatele ühenduse menetlustele ja eeskirjadele.

3.   Komisjon teostab järelevalvet lõikes 2 osutatud ning rahalise abi toel tehtud kulutuste nõuetekohase haldamise üle. Sel eesmärgil sõlmib komisjon UN-ODA ja GICHDga rahastamislepingud. Rahastamislepingutes sätestatakse, et UN-ODA ja GICHD tagavad ELi toetuste nähtavuse vastavalt selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud rahastamislepingud nii pea kui võimalik pärast käesoleva ühismeetme jõustumist. Ta teavitab nõukogu kõigist raskustest selles protsessis ning teatab rahastamislepingute sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

Eesistujariik, keda abistab nõukogu peasekretär/kõrge esindaja, annab nõukogule UN-ODA ja GICHDi poolt iga kahe kuu järel koostatud aruannete põhjal aru käesoleva ühismeetme rakendamise kohta. Nimetatud aruanded on nõukogu läbi viidava hindamise aluseks. Komisjon on sellesse täiel määral kaasatud. Komisjon esitab aruande käesoleva ühismeetme rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Käesolev ühismeede kaotab kehtivuse 18 kuud pärast artikli 3 lõikes 3 nimetatud viimase rahastamislepingu sõlmimist või 12 kuud pärast käesoleva ühismeetme vastuvõtmist, kui selle aja vältel ei ole sõlmitud ühtegi rahastamislepingut.

Artikkel 6

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. juuli 2007

Nõukogu nimel

eesistuja

L. AMADO

---

LISA

1.   Eesmärk

Käesoleva ühismeetme toetuse üldine eesmärk on toetada teatavate tavarelvade konventsiooni ülemaailmset kohaldamist, edendades mitte veel selle osalisriikideks olevate riikide ühinemist teatavate tavarelvade konventsiooniga ja selle lisaprotokollidega ja parandades teatavate tavarelvade konventsiooni rakendamist.

ELi toetus teatavate tavarelvade konventsioonile on keskendatud 7. kuni 17. novembril 2006. aastal Genfis peetud tavarelvade konventsiooni osalisriikide kolmandal läbivaatamiskonverentsil vastuvõetud teatavate tavarelvade konventsiooni ülemaailmse kohaldamise edendamist käsitlevas tegevuskavas ja toetusprogrammis määratletud valdkondadele.

2.   Projekt

Projekti eesmärk

Suurendada teatavate tavarelvade konventsiooni liikmete arvu piirkondlike ja allpiirkondlike seminaride abil ja tugevdada teatavate tavarelvade konventsiooni ja selle lisaprotokollide rakendamist, andes rahalist abi toetusprogrammile.

Avaseminari ja piirkondlike seminaride eesmärk on soodustada teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemist ja valmistada ette teatavate tavarelvade konventsiooni riiklik rakendamine nendes piirkondades. Avaseminari ja piirkondlike seminaride eesmärgiks on selgitada teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise kasulikke külgi ja tagajärgi ning püüda mõista teatavate tavarelvade konventsiooni osaliseks mitte olevate riikide vajadusi.

Piirkondlikud seminarid on samuti foorumiks, kus on võimalik arutada desarmeerimise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamisega, sealhulgas väike ja kergrelvadega (laskemoon, vahendustegevus, märgistamine ja päritolu kindlakstegemine) seotud küsimusi. Nendel käsitletakse samuti mõningaid rahvusvahelise humanitaarõiguse spetsiifilisi põhimõtteid.

EL toetab toetusprogrammile rahalise abi andmise kaudu muu hulgas teatavate tavarelvade konventsioonile ja selle protokollidele allakirjutanud riike ja ning teatavate tavarelvade konventsiooni ja selle protokollide osaliseks mitte olevaid riike, et neil oleks võimalik saada kasu võimalusest osaleda teatavate tavarelvade konventsiooniga seotud meetmetes ja tutvuda teatavate tavarelvade konventsiooniga seoses tehtava tööga. EL toetab kõiki toetusprogrammis määratletud operatiiveesmärke.

Projekti tulemused

| i) | Teatavate tavarelvade konventsiooni liikmete arvu suurenemine kõigis geograafilistes piirkondades (Kesk-Aasia, Lääne- ja Ida-Aafrika, Somaali poolsaar, Ida-Aafrika järvede piirkond ja Lõuna-Aafrika; Kagu-Aasia, Lähis-Ida ja Vahemere piirkond, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond ning Vaikse ookeani saared). |
| --- | --- |

i)

Teatavate tavarelvade konventsiooni liikmete arvu suurenemine kõigis geograafilistes piirkondades (Kesk-Aasia, Lääne- ja Ida-Aafrika, Somaali poolsaar, Ida-Aafrika järvede piirkond ja Lõuna-Aafrika; Kagu-Aasia, Lähis-Ida ja Vahemere piirkond, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond ning Vaikse ookeani saared).

| ii) | Teatavate tavarelvade konventsiooni ja selle lisaprotokollide rakendamise tugevdamine. |
| --- | --- |

ii)

Teatavate tavarelvade konventsiooni ja selle lisaprotokollide rakendamise tugevdamine.

| iii) | Tugevamad piirkondlikud võrgustikud, kaasates allpiirkondlikke organisatsioone ja võrgustikke erinevatelt bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooniga seotud aladelt. |
| --- | --- |

iii)

Tugevamad piirkondlikud võrgustikud, kaasates allpiirkondlikke organisatsioone ja võrgustikke erinevatelt bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooniga seotud aladelt.

| iv) | Kõigi seminaride tulemusi, esitatud ettekandeid, saadud kogemusi ja edasiste tegevuste kohta esitatud soovitusi sisaldava väljaande koostamine, mis avaldatakse ÜRO ametlikes keeltes ja vajadusel muudes keeltes. |
| --- | --- |

iv)

Kõigi seminaride tulemusi, esitatud ettekandeid, saadud kogemusi ja edasiste tegevuste kohta esitatud soovitusi sisaldava väljaande koostamine, mis avaldatakse ÜRO ametlikes keeltes ja vajadusel muudes keeltes.

Projekti kirjeldus

Käesolev projekt näeb ette ühe avaseminari korraldamise New Yorgis, kuni seitsme piirkondliku seminari ja lõpukoosoleku korraldamise Genfis, materjalide avaldamise ja toetusprogrammile rahalise abi osutamise.

i)   Avaseminar

Avaseminar peetakse New Yorgis kõigile teatavate tavarelvade konventsiooni osaliseks mitte olevatele riikidele ja eelkõige nendele riikidele, kelle suhtes on Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik Saksamaa teinud hiljuti demarše (1). Eksperdid, sealhulgas ELi institutsioonidest, liikmesriikidest ja Rahvusvahelisest Punase Risti Komiteest (RPRK), tutvustavad teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikku ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemisega kaasnevat kasu ning tagajärgi. See seminar suurendab sihtriikides teadlikkust teatavate tavarelvade konventsioonist ning samuti käesolevast ühismeetmest ja selle raames korraldatavatest piirkondlikest seminaridest. See loob ELile samuti kasulikud suhtlemiskanalid.

Avaseminari ja lõppkoosoleku hinnanguline kulu on 22 184 eurot.

ii)   Piirkondlikud seminarid

AAFRIKA

| a) | Seminar teatavate tavarelvade konventsioonile allakirjutanud riikidele ning Ida- ja Lääne-Aafrika riikidele, kes ei ole konventsiooni osalised, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Kameruni, Tšaadi, Ekvatoriaal-Guinea, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Côte d’Ivoire’i, Gaboni, Kenya, Mauritaania, Nigeeria, (2) São Tomé ja Príncipe, Sudaani ja Tansaania esindajad.
  Mitmed kõnelejad, sealhulgas RPRKst, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse seminaril osalema, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes.
  Hinnanguline kulu on 106 036 eurot. |
| --- | --- |

a)

Seminar teatavate tavarelvade konventsioonile allakirjutanud riikidele ning Ida- ja Lääne-Aafrika riikidele, kes ei ole konventsiooni osalised, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Kameruni, Tšaadi, Ekvatoriaal-Guinea, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Côte d’Ivoire’i, Gaboni, Kenya, Mauritaania, Nigeeria, (2) São Tomé ja Príncipe, Sudaani ja Tansaania esindajad.

Mitmed kõnelejad, sealhulgas RPRKst, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse seminaril osalema, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes.

Hinnanguline kulu on 106 036 eurot.

| b) | Seminar teatavate tavarelvade konventsiooni osaliseks mitte olevatele riikidele Somaali poolsaarel, Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Lõuna-Aafrikas, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Angola, Botswana, Burundi, Kesk-Aafrika Vabariigi, Komooride, Kongo, Kongo Demokraatliku Vabariigi, Eritrea, Etioopia, Madagaskari, Malawi, Mosambiigi, Namiibia, Rwanda, Somaalia, Svaasimaa, Sambia ja Zimbabwe esindajad.
  Mitmed kõnelejad, sealhulgas RPRKst, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse esitama sõnavõtte, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes.
  Hinnanguline kulu on 61 685 eurot. |
| --- | --- |

b)

Seminar teatavate tavarelvade konventsiooni osaliseks mitte olevatele riikidele Somaali poolsaarel, Ida-Aafrika järvede piirkonnas ja Lõuna-Aafrikas, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Angola, Botswana, Burundi, Kesk-Aafrika Vabariigi, Komooride, Kongo, Kongo Demokraatliku Vabariigi, Eritrea, Etioopia, Madagaskari, Malawi, Mosambiigi, Namiibia, Rwanda, Somaalia, Svaasimaa, Sambia ja Zimbabwe esindajad.

Mitmed kõnelejad, sealhulgas RPRKst, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse esitama sõnavõtte, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes.

Hinnanguline kulu on 61 685 eurot.

LADINA-AMEERIKA JA KARIIBI MERE MAAD

| c) | Seminar teatavate tavarelvade konventsiooni osaliseks mitte olevatele Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidele, kes ei ole konventsiooni osalised, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Argentina, Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbadose, Belize’i, Dominica, Dominikaani Vabariigi, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Mehhiko, Saint Kittsi ja Nevise, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiinide, Surinami ning Trinidadi ja Tobago esindajad.
  Mitmed kõnelejad, sealhulgas RPRKst, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse esitama sõnavõtte, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes.
  Hinnanguline kulu on 55 769 eurot. |
| --- | --- |

c)

Seminar teatavate tavarelvade konventsiooni osaliseks mitte olevatele Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidele, kes ei ole konventsiooni osalised, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Argentina, Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbadose, Belize’i, Dominica, Dominikaani Vabariigi, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Mehhiko, Saint Kittsi ja Nevise, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiinide, Surinami ning Trinidadi ja Tobago esindajad.

Mitmed kõnelejad, sealhulgas RPRKst, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse esitama sõnavõtte, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes.

Hinnanguline kulu on 55 769 eurot.

VAIKSE OOKEANI SAARED

| d) | Seminar teatavate tavarelvade konventsiooni osaliseks mitte olevatele Vaikse ookeani saarte riikidele, kes ei ole konventsiooni osalised, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Fidži, Kiribati, Marshalli saarte, Mikroneesia, Niue, Palau, Paapua Uus-Guinea, Samoa, Saalomoni saarte, Tonga, Tuvalu ja Vanuatu esindajad.
  Mitmed kõnelejad, sealhulgas RPRKst, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse esinema sõnavõttudega, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes.
  Hinnanguline kulu on 129 781 eurot. (3) |
| --- | --- |

d)

Seminar teatavate tavarelvade konventsiooni osaliseks mitte olevatele Vaikse ookeani saarte riikidele, kes ei ole konventsiooni osalised, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Fidži, Kiribati, Marshalli saarte, Mikroneesia, Niue, Palau, Paapua Uus-Guinea, Samoa, Saalomoni saarte, Tonga, Tuvalu ja Vanuatu esindajad.

Mitmed kõnelejad, sealhulgas RPRKst, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse esinema sõnavõttudega, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes.

Hinnanguline kulu on 129 781 eurot. (3)

KESK-AASIA

| e) | Seminar teatavate tavarelvade konventsioonile allakirjutanud riikidele ning Kesk-Aasia riikidele, kes ei ole konventsiooni osalised, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Afganistani, (4) Armeenia, Aserbaidžaani, Kasahstani, Kõrgõzstani ja Tadžikistani esindajad.
  Mitmed kõnelejad, sealhulgas RPRKst, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse esitama sõnavõtte, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes.
  Hinnanguline kulu on 72 174 eurot. |
| --- | --- |

e)

Seminar teatavate tavarelvade konventsioonile allakirjutanud riikidele ning Kesk-Aasia riikidele, kes ei ole konventsiooni osalised, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Afganistani, (4) Armeenia, Aserbaidžaani, Kasahstani, Kõrgõzstani ja Tadžikistani esindajad.

Mitmed kõnelejad, sealhulgas RPRKst, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse esitama sõnavõtte, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes.

Hinnanguline kulu on 72 174 eurot.

KAGU-AASIA

| f) | Seminar teatavate tavarelvade konventsioonile allakirjutanud riikidele ning Kagu-Aasia riikidele, kes ei ole konventsiooni osalised, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Bhutani, Brunei Darussalami, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi, Indoneesia, Malaisia, Myanmari, Nepali, Singapuri, Tai, Timor-Leste ja Vietnami (5) esindajad.
  Mitmed kõnelejad, sealhulgas RPRKst, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse esinema sõnavõttudega, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes. |
| --- | --- |

f)

Seminar teatavate tavarelvade konventsioonile allakirjutanud riikidele ning Kagu-Aasia riikidele, kes ei ole konventsiooni osalised, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Bhutani, Brunei Darussalami, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi, Indoneesia, Malaisia, Myanmari, Nepali, Singapuri, Tai, Timor-Leste ja Vietnami (5) esindajad.

Mitmed kõnelejad, sealhulgas RPRKst, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse esinema sõnavõttudega, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes.

LÄHIS-IDA JA VAHEMERE PIIRKONNA RIIGID

| g) | Seminar teatavate tavarelvade konventsioonile allakirjutanud riikidele ning Lähis-Ida ja Vahemere piirkonna riikidele, kes ei ole konventsiooni osalised, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Alžeeria, Bahreini, Egiptuse, (6) Iraani, Iraagi, Kuveidi, Liibanoni, Liibüa, Omaani, Katari, Saudi Araabia, Süüria Araabia Vabariigi, Araabia Ühendemiraatide ja Jeemeni esindajad.
  Mitmed kõnelejad, sealhulgas Rahvusvahelise Punase Risti Komiteest, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse esinema sõnavõttudega, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes.
  Hinnanguline kulu on 47 677 eurot. |
| --- | --- |

g)

Seminar teatavate tavarelvade konventsioonile allakirjutanud riikidele ning Lähis-Ida ja Vahemere piirkonna riikidele, kes ei ole konventsiooni osalised, et võimaldada otsustajate ja piirkondlike organisatsioonide osalemine. Kutsutakse Alžeeria, Bahreini, Egiptuse, (6) Iraani, Iraagi, Kuveidi, Liibanoni, Liibüa, Omaani, Katari, Saudi Araabia, Süüria Araabia Vabariigi, Araabia Ühendemiraatide ja Jeemeni esindajad.

Mitmed kõnelejad, sealhulgas Rahvusvahelise Punase Risti Komiteest, annavad osalejatele ülevaate teatavate tavarelvade konventsiooni õigusraamistikust ja teatavate tavarelvade konventsiooniga ühinemise tähtsusest. Üks või kaks piirkonna riiki, kes on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid, kutsutakse esinema sõnavõttudega, arvestades nende asjakohasust ja huvi konventsiooni ülemaailmse kohaldamise suhtes.

Hinnanguline kulu on 47 677 eurot.

iii)   Lõpukoosolek

Pärast eespool nimetatud seminaride läbiviimist peetakse Genfis lõpukoosolek, et võtta kokku saadud kogemused ja määrata kindlaks konkreetsed viisid, kuidas toetada riike, kes on valmis teatavate tavarelvade konventsiooni ratifitseerima. Koosolekul osalevad ELi eesistujariik ja ELi institutsioonid ning samuti UN-ODA, sealhulgas vajadusel teatavate tavarelvade konventsiooni sekretariaat, UNIDIR, RPRK ja GICHD eksperdid.

iv)   Väljaanded

Koostatakse brošüür, mis sisaldab kokkuvõtet avaseminaril ja piirkondlikel seminaridel tehtud tööst ja nende tulemustest ning saadud kogemustest ning mis avaldatakse ÜRO ametlikes keeltes ja vajadusel muudes keeltes. See brošüür sisaldab soovitusi edasiste tegevuste kohta. Eelkõige rõhutatakse IRCC eriteadmisi ja jõupingutusi selles valdkonnas.

Hinnanguline kulu on 29 851 eurot.

v)   Toetusprogrammile rahalise abi andmine

EL annab teatavate tavarelvade konventsiooni kolmandal läbivaatamiskonverentsil vastuvõetud toetusprogrammile rahalist abi.

Toetusprogrammile antava ELi rahalise abiga toetatakse toetusprogrammi peamisi eesmärke, mis on:

| — | konventsiooni ja selle lisaprotokollide rakendamise tugevdamine; |
| --- | --- |

—

konventsiooni ja selle lisaprotokollide rakendamise tugevdamine;

| — | konventsioonis ja selle lisaprotokollides sätestatud normide ja põhimõtete ülemaailmse kohaldamise edendamine; |
| --- | --- |

—

konventsioonis ja selle lisaprotokollides sätestatud normide ja põhimõtete ülemaailmse kohaldamise edendamine;

| — | konventsiooni ja selle lisaprotokollide ülemaailmse kohaldamise toetamine; |
| --- | --- |

—

konventsiooni ja selle lisaprotokollide ülemaailmse kohaldamise toetamine;

| — | teabevahetus ja konsultatsioonide pidamine osalisriikide vahel konventsiooni ja selle protokollidega seotud küsimuste kohta, et suurendada koostööd. |
| --- | --- |

—

teabevahetus ja konsultatsioonide pidamine osalisriikide vahel konventsiooni ja selle protokollidega seotud küsimuste kohta, et suurendada koostööd.

Toetusprogrammi raames võib olla võimalik anda taotluse korral nõu ja tehnilist abi teatavate tavarelvade konventsiooni rakendamisest huvitatud riikidele (toetusprogrammi artikli 4 taane iv).

Teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikide kolmandal läbivaatamiskonverentsil tehti toetusprogrammi juhtimine ülesandeks GICHDle.

Hinnanguline kulu on 250 000 eurot.

3.   Kestus

Käesoleva ühismeetme rakendamise eeldatav kogukestus on 18 kuud.

4.   Abisaajad

Ülemaailmse kohaldamise edendamisega seotud tegevuste kaudu abi saajad on riigid (teatavate tavarelvade konventsioonile alla kirjutanud ja mitte alla kirjutanud riigid), kes ei ole konventsiooni osalisriigid.

Toetusprogrammi raames osutatava abi saajateks on teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriigid ja riigid, kes ei ole konventsiooni osalisriigid, vastavalt programmi peamistele eesmärkidele, nagu on kirjeldatud eespool. Eelistähelepanu pööratakse miinidest ja sõdadest mahajäänud lõhkekehadest mõjutatud riikidele.

5.   Rakendusüksus

Käesoleva ühismeetme poliitilise rakendamise ja järelevalve eest vastutab eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja. Tehnilise rakendamise teeb eesistujariik ülesandeks:

| — | UN-ODAle, kes korraldab avaseminari, lõpukoosoleku ja piirkondlikud seminarid ja koostab väljaanded.
  Piirkondlike seminaride korraldamist toetavad rahu ja desarmeerimise alased ÜRO piirkondlikud keskused. UN-ODA teeb vastavalt vajadusele koostööd liikmesriikide ja komisjoni kohalike esindustega. Kõigi kavandatavate meetmete puhul kasutatakse ära Rahvusvahelise Punase Risti Komitee, teatavate tavarelvade konventsiooni sekretariaadi ja UNIDIRi eriteadmisi. Eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, teeb avaseminari ja lõpukoosoleku korraldamisel tihedat koostööd. |
| --- | --- |

—

UN-ODAle, kes korraldab avaseminari, lõpukoosoleku ja piirkondlikud seminarid ja koostab väljaanded.

Piirkondlike seminaride korraldamist toetavad rahu ja desarmeerimise alased ÜRO piirkondlikud keskused. UN-ODA teeb vastavalt vajadusele koostööd liikmesriikide ja komisjoni kohalike esindustega. Kõigi kavandatavate meetmete puhul kasutatakse ära Rahvusvahelise Punase Risti Komitee, teatavate tavarelvade konventsiooni sekretariaadi ja UNIDIRi eriteadmisi. Eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja, teeb avaseminari ja lõpukoosoleku korraldamisel tihedat koostööd.

| — | GICHDle, kooskõlas teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikide poolt kolmandal läbivaatamiskonverentsil tehtud otsusega, toetusprogrammi toetamiseks. Kolmanda läbivaatamiskonverentsi otsuses toetusprogrammi loomise kohta ette nähtud mitteametlikus juhtimiskomitees esindab ELi eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja. Mitteametliku juhtimiskomitee ja GICHD vastavad rollid määratletakse kooskõlas teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikide poolt kolmandal läbivaatamiskonverentsil tehtud otsusega. |
| --- | --- |

—

GICHDle, kooskõlas teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikide poolt kolmandal läbivaatamiskonverentsil tehtud otsusega, toetusprogrammi toetamiseks. Kolmanda läbivaatamiskonverentsi otsuses toetusprogrammi loomise kohta ette nähtud mitteametlikus juhtimiskomitees esindab ELi eesistujariik, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja. Mitteametliku juhtimiskomitee ja GICHD vastavad rollid määratletakse kooskõlas teatavate tavarelvade konventsiooni osalisriikide poolt kolmandal läbivaatamiskonverentsil tehtud otsusega.

6.   Vajalike vahendite hinnanguline suurus

Käesolevas lisas kirjeldatud projektide rakendamist rahastatakse 100 % ulatuses ELi toetusest. Eeldatavad kulud on järgmised:

| EUR |
| --- |
| — | Avaseminar ja lõpukoosolek |

EUR

—

Avaseminar ja lõpukoosolek

22 184

Piirkondlikud seminarid

Ida-ja Lääne-Aafrika

106 036

Somaali poolsaar, Ida-Aafrika järvede piirkond ja Lõuna-Aafrika

61 685

Ladina-Ameerika ja Kariibi mere maad

55 769

Vaikse ookeani saared ja Kagu-Aasia

129 781

Kesk-Aasia

72 174

Lähis-Ida ja Vahemere piirkonna riigid

47 677

| — | Väljaanded |
| --- | --- |

—

Väljaanded

29 851

Üldkulud

36 671

Ettenägematud kulud

16 082

| — | Toetusprogrammile rahalise abi andmine |
| --- | --- |

—

Toetusprogrammile rahalise abi andmine

250 000

KOGUKULUD

828 000

7.   Projektidega kaasnevaid kulusid kattev lähtesumma

Projektide kogumaksumus on 828 000 eurot.

---

(1)  1. rühm: sõdadest mahajäänud lõhkekehadest mõjutatud riigid, kes ei ole konventsioonile alla kirjutanud: Angola, Aserbaidžaan, Burundi, Tšaad, Kongo, Eritrea, Etioopia, Guinea-Bissau, Iraak, Kuveit, Liibanon, Mauritaania, Mosambiik, Nepal, Saudi Araabia, Süüria, Jeemen ja Sambia. 2. rühm: sõdadest mahajäänud lõhkekehadest mõjutatud riigid, kes on konventsioonile alla kirjutanud: Afganistan, Sudaan, Vietnam. 3. rühm: sõdadest mahajäänud lõhkekehadest mitte (eriti tõsiselt) mõjutatud riigid, kes on konventsioonile alla kirjutanud: Egiptus, Island, Nigeeria. 4. rühm: muud riigid (umbes 65) vajaduse korral.

(2)  Teatavate tavarelvade konventsioonile alla kirjutanud riik.

(3)  Hinnanguline kulu Vaikse ookeani saarte ja Kagu-Aasia seminari tarbeks kokku.

(4)  Teatavate tavarelvade konventsioonile alla kirjutanud riik.

(5)  Teatavate tavarelvade konventsioonile alla kirjutanud riik.

(6)  Teatavate tavarelvade konventsioonile alla kirjutanud riik.

---