# Uradni list L 195/2007

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 195 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5027. julij 2007 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 195

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5027. julij 2007

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 882/2007 z dne 26. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 883/2007 z dne 26. julija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 824/2000 o uvedbi postopkov za prevzem žit s strani intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 884/2007 z dne 26. julija 2007 o nujnih ukrepih za začasno prekinitev uporabe barvila za živila E 128 rdeče (Red 2G) (
  1
  ) | 8 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 885/2007 z dne 26. julija 2007 o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo, v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004 | 10 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 886/2007 z dne 26. julija 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008 v okviru tarifnih kvot za zamrznjene vampe govejih živali, odprtih z Uredbo (ES) št. 996/97 | 11 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 887/2007 z dne 26. julija 2007 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere mlečne proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 12 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 888/2007 z dne 26. julija 2007 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 15 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 889/2007 z dne 26. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža | 19 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 890/2007 z dne 26. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit | 22 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 891/2007 z dne 26. julija 2007 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita | 24 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 892/2007 z dne 26. julija 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 327/98 za podobdobje julij 2007 | 25 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2007/48/ES z dne 26. julija 2007 o spremembi Direktive 2003/90/ES o določitvi izvedbenih ukrepov za namene člena 7 Direktive Sveta 2002/55/ES glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, in minimalnih pogojev za preskušanje nekaterih sort zelenjadnic (
  1
  ) | 29 |
| | * | Direktiva Komisije 2007/49/ES z dne 26. julija 2007 o spremembi Direktive 2003/91/ES o določitvi izvedbenih ukrepov za člen 7 Direktive Sveta 2002/55/ES glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, in minimalnih pogojev za preskušanje nekaterih sort zelenjadnic (
  1
  ) | 33 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 882/2007 z dne 26. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 883/2007 z dne 26. julija 2007 o spremembi Uredbe (ES) št. 824/2000 o uvedbi postopkov za prevzem žit s strani intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 884/2007 z dne 26. julija 2007 o nujnih ukrepih za začasno prekinitev uporabe barvila za živila E 128 rdeče (Red 2G) (
  1
  )

1

8

Uredba Komisije (ES) št. 885/2007 z dne 26. julija 2007 o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo, v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

10

Uredba Komisije (ES) št. 886/2007 z dne 26. julija 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008 v okviru tarifnih kvot za zamrznjene vampe govejih živali, odprtih z Uredbo (ES) št. 996/97

11

Uredba Komisije (ES) št. 887/2007 z dne 26. julija 2007 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere mlečne proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

12

Uredba Komisije (ES) št. 888/2007 z dne 26. julija 2007 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

15

Uredba Komisije (ES) št. 889/2007 z dne 26. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

19

Uredba Komisije (ES) št. 890/2007 z dne 26. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

22

Uredba Komisije (ES) št. 891/2007 z dne 26. julija 2007 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

24

Uredba Komisije (ES) št. 892/2007 z dne 26. julija 2007 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 327/98 za podobdobje julij 2007

25

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2007/48/ES z dne 26. julija 2007 o spremembi Direktive 2003/90/ES o določitvi izvedbenih ukrepov za namene člena 7 Direktive Sveta 2002/55/ES glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, in minimalnih pogojev za preskušanje nekaterih sort zelenjadnic (
  1
  )

1

29

*

Direktiva Komisije 2007/49/ES z dne 26. julija 2007 o spremembi Direktive 2003/91/ES o določitvi izvedbenih ukrepov za člen 7 Direktive Sveta 2002/55/ES glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, in minimalnih pogojev za preskušanje nekaterih sort zelenjadnic (
  1
  )

1

33

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2007/529/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. marca 2007 o državni pomoči C 21/06 (ex N 635/05), ki naj bi jo izvajala Slovaška republika za Slovenské lodenice Komárno
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1182)

   (
  1
  ) | 36 |
| | | 2007/530/Euratom |
| | * | Sklep Komisije z dne 17. julija 2007 o ustanovitvi evropske skupine na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki (
  1
  ) | 44 |
| | | 2007/531/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 26. julija 2007 o vprašalniku za poročila držav članic o izvajanju Direktive Sveta 1999/13/ES o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih v obdobju 2008–2010
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3547) | 47 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2007/529/ES

*

Odločba Komisije z dne 21. marca 2007 o državni pomoči C 21/06 (ex N 635/05), ki naj bi jo izvajala Slovaška republika za Slovenské lodenice Komárno
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1182)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1182)

1

36

2007/530/Euratom

*

Sklep Komisije z dne 17. julija 2007 o ustanovitvi evropske skupine na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki (
  1
  )

1

44

2007/531/ES

*

Odločba Komisije z dne 26. julija 2007 o vprašalniku za poročila držav članic o izvajanju Direktive Sveta 1999/13/ES o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih v obdobju 2008–2010
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3547)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3547)

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 882/2007

z dne 26. julija 2007

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 756/2007 (UL L 172, 30.6.2007, str. 41).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 26. julija 2007 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | TR | 90,5 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | TR | 95,7 |
| ZZ | 95,7 |
| 0709 90 70 | TR | 87,9 |
| ZZ | 87,9 |
| 0805 50 10 | AR | 46,8 |
| UY | 64,6 |
| ZA | 61,3 |
| ZZ | 57,6 |
| 0806 10 10 | BR | 161,0 |
| EG | 143,6 |
| MA | 207,0 |
| TR | 180,9 |
| ZZ | 173,1 |
| 0808 10 80 | AR | 83,0 |
| BR | 98,6 |
| CL | 80,8 |
| CN | 78,6 |
| NZ | 101,8 |
| US | 111,8 |
| UY | 36,3 |
| ZA | 102,1 |
| ZZ | 86,6 |
| 0808 20 50 | AR | 71,8 |
| CL | 77,7 |
| NZ | 80,2 |
| TR | 139,7 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 93,6 |
| 0809 10 00 | TR | 167,2 |
| ZZ | 167,2 |
| 0809 20 95 | CA | 324,1 |
| TR | 286,0 |
| US | 288,0 |
| ZZ | 299,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 157,0 |
| ZZ | 157,0 |
| 0809 40 05 | IL | 73,8 |
| ZZ | 73,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

TR

90,5

ZZ

90,5

0707 00 05

TR

95,7

ZZ

95,7

0709 90 70

TR

87,9

ZZ

87,9

0805 50 10

AR

46,8

UY

64,6

ZA

61,3

ZZ

57,6

0806 10 10

BR

161,0

EG

143,6

MA

207,0

TR

180,9

ZZ

173,1

0808 10 80

AR

83,0

BR

98,6

CL

80,8

CN

78,6

NZ

101,8

US

111,8

UY

36,3

ZA

102,1

ZZ

86,6

0808 20 50

AR

71,8

CL

77,7

NZ

80,2

TR

139,7

ZA

98,7

ZZ

93,6

0809 10 00

TR

167,2

ZZ

167,2

0809 20 95

CA

324,1

TR

286,0

US

288,0

ZZ

299,4

0809 30 10, 0809 30 90

TR

157,0

ZZ

157,0

0809 40 05

IL

73,8

ZZ

73,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 883/2007

z dne 26. julija 2007

o spremembi Uredbe (ES) št. 824/2000 o uvedbi postopkov za prevzem žit s strani intervencijskih agencij in določitvi metode analiz za ugotavljanje kakovosti žit

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 5(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003, kakor je bil spremenjen z Uredbo (ES) št. 735/2007, je omejil količine koruze, ki jih intervencijske agencije lahko odkupijo v vsej Skupnosti, na skupno količino 1 500 000 ton za tržno leto 2007/2008, 700 000 ton za tržno leto 2008/2009 in 0 ton od tržnega leta 2009/2010 naprej. |
| --- | --- |

(1)

Člen 5(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003, kakor je bil spremenjen z Uredbo (ES) št. 735/2007, je omejil količine koruze, ki jih intervencijske agencije lahko odkupijo v vsej Skupnosti, na skupno količino 1 500 000 ton za tržno leto 2007/2008, 700 000 ton za tržno leto 2008/2009 in 0 ton od tržnega leta 2009/2010 naprej.

| (2) | Da bi zagotovili zadovoljivo upravljanje sistema intervencijskega odkupa koruze in gospodarskim subjektom iz vseh držav članic omogočili dostop do intervencijskega sistema pod enakimi pogoji, je treba v Uredbi Komisije (ES) št. 824/2000 (2) določiti podrobna pravila za dodelitev količin koruze, upravičenih do intervencije. Za ta namen je treba uvesti mehanizem dodelitve navedenih količin, ki bo pokrival tržna leta, v katerih bodo vsi gospodarski subjekti imeli pravico do oddaje ponudb, ter subjektom zagotovil zadostne roke za oddajo ponudb in omogočal določitev enotnega koeficienta dodelitve za vse ponudnike, kadar bodo ponujene količine presegale razpoložljive količine. Zato je treba določiti, da se ponudbe preučijo v dveh fazah, in določiti časovni razpored za oddajo ponudb koruze ter za s tem povezane dostave in prevzeme. |
| --- | --- |

(2)

Da bi zagotovili zadovoljivo upravljanje sistema intervencijskega odkupa koruze in gospodarskim subjektom iz vseh držav članic omogočili dostop do intervencijskega sistema pod enakimi pogoji, je treba v Uredbi Komisije (ES) št. 824/2000 (2) določiti podrobna pravila za dodelitev količin koruze, upravičenih do intervencije. Za ta namen je treba uvesti mehanizem dodelitve navedenih količin, ki bo pokrival tržna leta, v katerih bodo vsi gospodarski subjekti imeli pravico do oddaje ponudb, ter subjektom zagotovil zadostne roke za oddajo ponudb in omogočal določitev enotnega koeficienta dodelitve za vse ponudnike, kadar bodo ponujene količine presegale razpoložljive količine. Zato je treba določiti, da se ponudbe preučijo v dveh fazah, in določiti časovni razpored za oddajo ponudb koruze ter za s tem povezane dostave in prevzeme.

| (3) | Ob upoštevanju obdobij intervencijskega odkupa, določenih v členu 5(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, in da bi zagotovili enakovredno obravnavo gospodarskih subjektov, je treba določiti prvo fazo oddaje ponudb koruze, ki se začne 1. avgusta v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem, 1. decembra na Švedskem in 1. novembra v ostalih državah članicah ter se zaključi 31. decembra, ki je zadnji dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah. Ob zaključku prve faze Komisija po potrebi določi koeficient dodelitve za sprejemljive ponudbe, oddane med prvo fazo, in preneha z zbiranjem ponudb za intervencijo za preostali del tržnega leta, kadar ponujene količine presegajo količino iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003. Da se izogne upravnim in finančnim bremenom za intervencijske agencije in gospodarske subjekte, zlasti zaradi položitve varščine, ki bi se pozneje lahko izkazala za nepotrebno, če količine ne bi bile na razpolago za dodelitev, je treba določiti obdobje prekinitve oddaje ponudb med 1. januarjem in datumom, ko se količine, razpoložljive za intervencijo za drugo fazo, objavijo v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju obdobij intervencijskega odkupa, določenih v členu 5(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, in da bi zagotovili enakovredno obravnavo gospodarskih subjektov, je treba določiti prvo fazo oddaje ponudb koruze, ki se začne 1. avgusta v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem, 1. decembra na Švedskem in 1. novembra v ostalih državah članicah ter se zaključi 31. decembra, ki je zadnji dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah. Ob zaključku prve faze Komisija po potrebi določi koeficient dodelitve za sprejemljive ponudbe, oddane med prvo fazo, in preneha z zbiranjem ponudb za intervencijo za preostali del tržnega leta, kadar ponujene količine presegajo količino iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003. Da se izogne upravnim in finančnim bremenom za intervencijske agencije in gospodarske subjekte, zlasti zaradi položitve varščine, ki bi se pozneje lahko izkazala za nepotrebno, če količine ne bi bile na razpolago za dodelitev, je treba določiti obdobje prekinitve oddaje ponudb med 1. januarjem in datumom, ko se količine, razpoložljive za intervencijo za drugo fazo, objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

| (4) | Ob upoštevanju roka, ki je potreben za morebitno določitev koeficienta dodelitve za prvo fazo, je treba drugo fazo oddaje ponudb začeti dan po objavi količine, ki je še na razpolago za intervencijo, v Uradnem listu Evropske unije; ta dan je prvi dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah. Med drugo fazo se morajo ponudbe sprejemati vsak teden od prvega petka po objavi navedene količine, na podlagi ponudb, ki so jih gospodarski subjekti oddali najpozneje v petek do 12. ure (po bruseljskem času). Komisija mora vsak teden najpozneje v sredo na svoji spletni strani objaviti količino, ki je gospodarskim subjektom še na razpolago za intervencijo. Kadar je količina iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 presežena, mora Komisija določiti in objaviti koeficient dodelitve ter prenehati z zbiranjem ponudb za intervencijo za tekoče tržno leto. Ob upoštevanju obdobij intervencijskega odkupa, določenih v členu 5(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, se mora druga faza oddaje ponudb v vsakem primeru zaključiti najpozneje 30. aprila v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem, 30. junija na Švedskem in 31. maja v ostalih državah članicah. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju roka, ki je potreben za morebitno določitev koeficienta dodelitve za prvo fazo, je treba drugo fazo oddaje ponudb začeti dan po objavi količine, ki je še na razpolago za intervencijo, v Uradnem listu Evropske unije; ta dan je prvi dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah. Med drugo fazo se morajo ponudbe sprejemati vsak teden od prvega petka po objavi navedene količine, na podlagi ponudb, ki so jih gospodarski subjekti oddali najpozneje v petek do 12. ure (po bruseljskem času). Komisija mora vsak teden najpozneje v sredo na svoji spletni strani objaviti količino, ki je gospodarskim subjektom še na razpolago za intervencijo. Kadar je količina iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 presežena, mora Komisija določiti in objaviti koeficient dodelitve ter prenehati z zbiranjem ponudb za intervencijo za tekoče tržno leto. Ob upoštevanju obdobij intervencijskega odkupa, določenih v členu 5(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, se mora druga faza oddaje ponudb v vsakem primeru zaključiti najpozneje 30. aprila v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem, 30. junija na Švedskem in 31. maja v ostalih državah članicah.

| (5) | Da se omogoči učinkovito upravljanje mehanizma dodelitve, je treba določiti, da ponudb koruze ni mogoče spremeniti niti umakniti. Poleg tega je treba zaradi zagotavljanja resnih ponudb določiti pogoj položitve varščine in podrobna pravila za preverjanje pristnosti ponudb in sprostitev navedene varščine. To preverjanje je zato treba izvajati v skladu s pravili in pogoji, ki so enaki tistim za spremljanje zalog v okviru javnega skladiščenja iz Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic (3). Poleg tega lahko med začetkom oddaje ponudb za prvo fazo in 31. decembrom preteče več mesecev. Da bi preprečili dodatno finančno obremenitev gospodarskih subjektov ob oddaji ponudb v prvi fazi, je treba omogočiti, da se varščino, ki se zahteva ob oddaji ponudb, če je položena v obliki bančne garancije, lahko uporabi šele dan po zadnjem dnevu za oddajo ponudb. |
| --- | --- |

(5)

Da se omogoči učinkovito upravljanje mehanizma dodelitve, je treba določiti, da ponudb koruze ni mogoče spremeniti niti umakniti. Poleg tega je treba zaradi zagotavljanja resnih ponudb določiti pogoj položitve varščine in podrobna pravila za preverjanje pristnosti ponudb in sprostitev navedene varščine. To preverjanje je zato treba izvajati v skladu s pravili in pogoji, ki so enaki tistim za spremljanje zalog v okviru javnega skladiščenja iz Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 z dne 21. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 v zvezi s financiranjem intervencijskih ukrepov s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in knjiženjem postopkov javnega skladiščenja s strani plačilnih agencij držav članic (3). Poleg tega lahko med začetkom oddaje ponudb za prvo fazo in 31. decembrom preteče več mesecev. Da bi preprečili dodatno finančno obremenitev gospodarskih subjektov ob oddaji ponudb v prvi fazi, je treba omogočiti, da se varščino, ki se zahteva ob oddaji ponudb, če je položena v obliki bančne garancije, lahko uporabi šele dan po zadnjem dnevu za oddajo ponudb.

| (6) | Uredba (ES) št. 824/2000 v členu 5(4) in (5) določa, da se prevzem žit lahko opravi v skladišču, kjer se žita hranijo v času ponudbe. Za izboljšanje kakovosti pogojev skladiščenja in njeno zagotavljanje od oddaje ponudb naprej morajo skladišča, kjer se žita hranijo v času ponudbe, zagotavljati optimalne pogoje skladiščenja, zlasti v primeru dolgoročnega skladiščenja koruze. Zato je treba omejiti možnost prevzema žit v skladišču ponudnika in to vrsto prevzema dovoliti le, kadar žita hranijo skladiščniki v smislu člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 884/2006. V tem primeru se ponudnik obveže, da bo od oddaje ponudbe naprej pri stikih s skladiščnikom smiselno uporabljal enaka pravila ter pogoje skladiščenja in preverjanja, kot se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 884/2006. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 824/2000 v členu 5(4) in (5) določa, da se prevzem žit lahko opravi v skladišču, kjer se žita hranijo v času ponudbe. Za izboljšanje kakovosti pogojev skladiščenja in njeno zagotavljanje od oddaje ponudb naprej morajo skladišča, kjer se žita hranijo v času ponudbe, zagotavljati optimalne pogoje skladiščenja, zlasti v primeru dolgoročnega skladiščenja koruze. Zato je treba omejiti možnost prevzema žit v skladišču ponudnika in to vrsto prevzema dovoliti le, kadar žita hranijo skladiščniki v smislu člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 884/2006. V tem primeru se ponudnik obveže, da bo od oddaje ponudbe naprej pri stikih s skladiščnikom smiselno uporabljal enaka pravila ter pogoje skladiščenja in preverjanja, kot se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 884/2006.

| (7) | Člen 8(1) Uredbe (ES) št. 824/2000 določa, da je cena, ki jo je treba plačati ponudniku, intervencijska cena iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003, ki je bila veljavna na dan, določen kot prvi dan za dostavo po prejemu obvestila o sprejemu ponudbe, za blago, dostavljeno v skladišče pred raztovarjanjem, ter popravljena v skladu s povišanji in znižanji iz člena 9 Uredbe (ES) št. 824/2000. Ob upoštevanju novega sistema upravljanja intervencijskih odkupov koruze, vzpostavljenega s to uredbo, predvsem dejstva, da ponudb koruze ni mogoče umakniti niti spremeniti, je treba določiti odstopanje od navedenega pravila za ponudbo koruze, če je intervencijska cena meseca oddaje ponudbe višja od intervencijske cene meseca dostave. |
| --- | --- |

(7)

Člen 8(1) Uredbe (ES) št. 824/2000 določa, da je cena, ki jo je treba plačati ponudniku, intervencijska cena iz člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003, ki je bila veljavna na dan, določen kot prvi dan za dostavo po prejemu obvestila o sprejemu ponudbe, za blago, dostavljeno v skladišče pred raztovarjanjem, ter popravljena v skladu s povišanji in znižanji iz člena 9 Uredbe (ES) št. 824/2000. Ob upoštevanju novega sistema upravljanja intervencijskih odkupov koruze, vzpostavljenega s to uredbo, predvsem dejstva, da ponudb koruze ni mogoče umakniti niti spremeniti, je treba določiti odstopanje od navedenega pravila za ponudbo koruze, če je intervencijska cena meseca oddaje ponudbe višja od intervencijske cene meseca dostave.

| (8) | Člen 11a(a) Uredbe (ES) št. 824/2000 določa vsebino sporočil Komisiji, ki jih morajo poslati države članice, da se zagotovi priprava tedenskega statističnega poročila o gibanju intervencijskih zalog žit. Ob upoštevanju novega sistema upravljanja intervencijskih odkupov koruze, vzpostavljenega s to uredbo, je treba prilagoditi te določbe, zlasti podrobna pravila za sporočanje o ponudbah intervencijskih agencij Komisiji. |
| --- | --- |

(8)

Člen 11a(a) Uredbe (ES) št. 824/2000 določa vsebino sporočil Komisiji, ki jih morajo poslati države članice, da se zagotovi priprava tedenskega statističnega poročila o gibanju intervencijskih zalog žit. Ob upoštevanju novega sistema upravljanja intervencijskih odkupov koruze, vzpostavljenega s to uredbo, je treba prilagoditi te določbe, zlasti podrobna pravila za sporočanje o ponudbah intervencijskih agencij Komisiji.

| (9) | Za učinkovito upravljanje sistema je treba določiti, da se podatki, ki jih zahteva Komisija, pošiljajo na podlagi vzorcev, ki jih določi Komisija in v katerih so zbrane informacije, potrebne za upravljanje intervencije, ter so na voljo državam članicam, ter da se ti vzorci uporabljajo po predhodnem obvestilu Upravljalnega odbora za žita, Komisija pa jih po potrebi prilagaja in posodablja v skladu z navedenim pogoji. |
| --- | --- |

(9)

Za učinkovito upravljanje sistema je treba določiti, da se podatki, ki jih zahteva Komisija, pošiljajo na podlagi vzorcev, ki jih določi Komisija in v katerih so zbrane informacije, potrebne za upravljanje intervencije, ter so na voljo državam članicam, ter da se ti vzorci uporabljajo po predhodnem obvestilu Upravljalnega odbora za žita, Komisija pa jih po potrebi prilagaja in posodablja v skladu z navedenim pogoji.

| (10) | Uredbo (ES) št. 824/2000 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Uredbo (ES) št. 824/2000 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ker se intervencijsko obdobje v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem začne 1. avgusta, je treba ukrepe, predvidene v tej uredbi, uporabljati od navedenega datuma. |
| --- | --- |

(11)

Ker se intervencijsko obdobje v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem začne 1. avgusta, je treba ukrepe, predvidene v tej uredbi, uporabljati od navedenega datuma.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 824/2000 se spremeni:

| 1. | Vstavi se člen 3a:
  „Člen 3a
  1.   Brez poseganja v določbe člena 4 te uredbe se količine koruze, upravičene do intervencije v skladu z drugim pododstavkom člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 za tržni leti 2007/2008 in 2008/2009, dodelijo v dveh fazah, imenovanih ‚faza 1‘ in ‚faza 2‘, v skladu s pogoji in podrobnimi pravili iz odstavkov 2 do 5 tega člena.
  Faza 1 se v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem začne 1. avgusta, na Švedskem 1. decembra in 1. novembra v ostalih državah članicah ter se zaključi 31. decembra, ki je zadnji dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah za to fazo.
  Faza 2 začne teči dan po tem, ko se v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2 v Uradnem listu Evropske unije objavi količino, ki je za to fazo še na razpolago za intervencijo. Ta dan je prvi dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah, ta faza pa se zaključi najpozneje 30. aprila v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem, 30. junija na Švedskem in 31. maja v ostalih državah članicah.
  2.   Ob zaključku faze 1 Komisija evidentira vse sprejemljive ponudbe za koruzo, ki so jih gospodarski subjekti intervencijskim agencijam držav članic oddali do 31. decembra do 12. ure (po bruseljskem času), in sicer na podlagi tedenskih sporočil držav članic v skladu s členom 11a(1)(a)(i).
  Če skupna ponujena količina presega najvišje količine iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003, Komisija določi in najpozneje 25. januarja objavi koeficient dodelitve za količine na 6 decimalnih mest natančno. Če količina ni presežena, je koeficient dodelitve enak 1 in Komisija objavi količine, ki so za fazo 2 še na razpolago za intervencijo.
  Najpozneje 31. januarja intervencijska agencija države članice ponudnika obvesti, da je bila njegova ponudba sprejeta, pri čemer je dodeljena količina enaka ponujeni količini, pomnoženi s koeficientom dodelitve.
  3.   Od prve srede v februarju dalje Komisija vsak teden evidentira vse sprejemljive ponudbe za koruzo, ki so jih gospodarski subjekti intervencijskim agencijam držav članic oddali najpozneje v petek predhodnega tedna do 12. ure (po bruseljskem času), in sicer na podlagi sporočil držav članic v skladu s členom 11a(1)(a)(i).
  Kadar je količina, ki je še na razpolago za intervencijo, presežena, Komisija najpozneje četrti delovni dan po roku za oddajo ponudb določi in objavi koeficient dodelitve za količine na 6 decimalnih mest natančno. Če količina ni presežena, je koeficient dodelitve enak 1, ponujene količine veljajo za sprejete in Komisija najpozneje vsako sredo na svoji spletni strani http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm objavi količino, ki je gospodarskim subjektom še na razpolago za intervencijo za tekoči teden.
  Najpozneje deveti delovni dan po roku za oddajo ponudb intervencijska agencija države članice ponudnika obvesti, da je bila njegova ponudba sprejeta, pri čemer je dodeljena količina enaka ponujeni količini, pomnoženi s koeficientom dodelitve.
  4.   Ponudbe iz odstavkov 2 in 3 pristojna intervencijska agencija evidentira na dan, ko jih prejme.
  Ko je ponudba vložena, je ni mogoče spremeniti ali umakniti.
  5.   Ponudbe so sprejemljive, če jim je priloženo dokazilo, da je ponudnik položil varščino v višini 15 EUR na tono. Varščina se položi ob oddaji ponudbe, vendar se, če je v fazi 1 položena v obliki bančne garancije, uporablja šele od dne, ki sledi roku za oddajo ponudb iz odstavka 2.
  6.   Varščina pokriva količine, ki jih ponudnik ponudi v skladu z odstavkoma 2 in 3.
  Razen v primeru višje sile ali izrednih okoliščin varščina v celoti ostane v proračunu Skupnosti v naslednjih primerih:






  (a) | če so količine, prisotne v skladišču v času med oddajo ponudbe in prevzemom koruze, nižje od količin, ki jih je ponudnik prijavil v skladu s členom 4(1), brez poseganja v 5-odstotno odstopanje; |
| --- | --- | --- |

1.

Vstavi se člen 3a:

„Člen 3a

1.   Brez poseganja v določbe člena 4 te uredbe se količine koruze, upravičene do intervencije v skladu z drugim pododstavkom člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 za tržni leti 2007/2008 in 2008/2009, dodelijo v dveh fazah, imenovanih ‚faza 1‘ in ‚faza 2‘, v skladu s pogoji in podrobnimi pravili iz odstavkov 2 do 5 tega člena.

Faza 1 se v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem začne 1. avgusta, na Švedskem 1. decembra in 1. novembra v ostalih državah članicah ter se zaključi 31. decembra, ki je zadnji dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah za to fazo.

Faza 2 začne teči dan po tem, ko se v skladu z drugim pododstavkom odstavka 2 v Uradnem listu Evropske unije objavi količino, ki je za to fazo še na razpolago za intervencijo. Ta dan je prvi dan za oddajo ponudb v vseh državah članicah, ta faza pa se zaključi najpozneje 30. aprila v Grčiji, Španiji, Italiji in na Portugalskem, 30. junija na Švedskem in 31. maja v ostalih državah članicah.

2.   Ob zaključku faze 1 Komisija evidentira vse sprejemljive ponudbe za koruzo, ki so jih gospodarski subjekti intervencijskim agencijam držav članic oddali do 31. decembra do 12. ure (po bruseljskem času), in sicer na podlagi tedenskih sporočil držav članic v skladu s členom 11a(1)(a)(i).

Če skupna ponujena količina presega najvišje količine iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003, Komisija določi in najpozneje 25. januarja objavi koeficient dodelitve za količine na 6 decimalnih mest natančno. Če količina ni presežena, je koeficient dodelitve enak 1 in Komisija objavi količine, ki so za fazo 2 še na razpolago za intervencijo.

Najpozneje 31. januarja intervencijska agencija države članice ponudnika obvesti, da je bila njegova ponudba sprejeta, pri čemer je dodeljena količina enaka ponujeni količini, pomnoženi s koeficientom dodelitve.

3.   Od prve srede v februarju dalje Komisija vsak teden evidentira vse sprejemljive ponudbe za koruzo, ki so jih gospodarski subjekti intervencijskim agencijam držav članic oddali najpozneje v petek predhodnega tedna do 12. ure (po bruseljskem času), in sicer na podlagi sporočil držav članic v skladu s členom 11a(1)(a)(i).

Kadar je količina, ki je še na razpolago za intervencijo, presežena, Komisija najpozneje četrti delovni dan po roku za oddajo ponudb določi in objavi koeficient dodelitve za količine na 6 decimalnih mest natančno. Če količina ni presežena, je koeficient dodelitve enak 1, ponujene količine veljajo za sprejete in Komisija najpozneje vsako sredo na svoji spletni strani http://ec.europa.eu/agriculture/markets/crops/index_fr.htm objavi količino, ki je gospodarskim subjektom še na razpolago za intervencijo za tekoči teden.

Najpozneje deveti delovni dan po roku za oddajo ponudb intervencijska agencija države članice ponudnika obvesti, da je bila njegova ponudba sprejeta, pri čemer je dodeljena količina enaka ponujeni količini, pomnoženi s koeficientom dodelitve.

4.   Ponudbe iz odstavkov 2 in 3 pristojna intervencijska agencija evidentira na dan, ko jih prejme.

Ko je ponudba vložena, je ni mogoče spremeniti ali umakniti.

5.   Ponudbe so sprejemljive, če jim je priloženo dokazilo, da je ponudnik položil varščino v višini 15 EUR na tono. Varščina se položi ob oddaji ponudbe, vendar se, če je v fazi 1 položena v obliki bančne garancije, uporablja šele od dne, ki sledi roku za oddajo ponudb iz odstavka 2.

6.   Varščina pokriva količine, ki jih ponudnik ponudi v skladu z odstavkoma 2 in 3.

Razen v primeru višje sile ali izrednih okoliščin varščina v celoti ostane v proračunu Skupnosti v naslednjih primerih:

(a)

če so količine, prisotne v skladišču v času med oddajo ponudbe in prevzemom koruze, nižje od količin, ki jih je ponudnik prijavil v skladu s členom 4(1), brez poseganja v 5-odstotno odstopanje;

| (b) | če ponudnik dodeljenih količin dejansko ne dostavi intervencijski agenciji za prevzem v skladu s členoma 2 in 5. |
| --- | --- |

(b)

če ponudnik dodeljenih količin dejansko ne dostavi intervencijski agenciji za prevzem v skladu s členoma 2 in 5.

Za namene uporabe določb iz točke (a) drugega pododstavka tega odstavka intervencijske agencije preverjajo količine, prisotne v skladišču, tako, da smiselno uporabljajo pravila in pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 (4) glede pregledov fizične prisotnosti uskladiščenih proizvodov v okviru postopkov javnega skladiščenja ter zlasti tistih iz točke B.III Priloge I k navedeni uredbi. Ti pregledi se izvedejo za vsaj 5 % ponudb in 5 % ponujenih količin, na podlagi analize tveganja. Ti najmanjši odstotki pregledov se uporabljajo samo v fazi 1.

Varščina se sprosti v celoti:

| (a) | za nedodeljene ponujene količine; |
| --- | --- |

(a)

za nedodeljene ponujene količine;

| (b) | za dodeljene ponujene količine, ko intervencijska agencija dejansko prevzame 95 % dodeljene količine. |
| --- | --- |

(b)

za dodeljene ponujene količine, ko intervencijska agencija dejansko prevzame 95 % dodeljene količine.

| 2. | Člen 4 se spremeni:






  (a) | točka (e) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | intervencijski center, za katerega velja ponudba, in, če se uporablja drugi pododstavek člena 5(1) te uredbe, zavezo ponudnika, da bo pri stikih s skladiščnikom za kraj skladiščenja iz točke (c) tega odstavka smiselno uporabljal pravila in pogoje skladiščenja in preverjanja, ki so določeni v členu 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 884/2006.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Člen 4 se spremeni:

(a)

točka (e) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(e)

intervencijski center, za katerega velja ponudba, in, če se uporablja drugi pododstavek člena 5(1) te uredbe, zavezo ponudnika, da bo pri stikih s skladiščnikom za kraj skladiščenja iz točke (c) tega odstavka smiselno uporabljal pravila in pogoje skladiščenja in preverjanja, ki so določeni v členu 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 884/2006.“;

| (b) | v odstavku 3 se tretji pododstavek črta; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se tretji pododstavek črta;

| (c) | doda se odstavek 4:
  „4.   Za žita, ponujena v intervencijo, razen za koruzo, mora biti zadnja dostava opravljena najpozneje konec četrtega meseca po mesecu prejetja ponudb, vendar ne pozneje kot 1. julija za Španijo, Grčijo, Italijo in Portugalsko ter 31. julija za druge države članice.
  Za koruzo mora biti dostava opravljena med 1. februarjem in 30. aprilom za ponudbe, oddane med fazo 1, in najpozneje konec tretjega meseca po mesecu prejetja ponudb, oddanih med fazo 2, vendar ne pozneje kot 1. julija za Španijo, Grčijo, Italijo in Portugalsko ter 31. julija za druge države članice.“ |
| --- | --- |

(c)

doda se odstavek 4:

„4.   Za žita, ponujena v intervencijo, razen za koruzo, mora biti zadnja dostava opravljena najpozneje konec četrtega meseca po mesecu prejetja ponudb, vendar ne pozneje kot 1. julija za Španijo, Grčijo, Italijo in Portugalsko ter 31. julija za druge države članice.

Za koruzo mora biti dostava opravljena med 1. februarjem in 30. aprilom za ponudbe, oddane med fazo 1, in najpozneje konec tretjega meseca po mesecu prejetja ponudb, oddanih med fazo 2, vendar ne pozneje kot 1. julija za Španijo, Grčijo, Italijo in Portugalsko ter 31. julija za druge države članice.“

| 3. | Člen 5 se spremeni:






  (a) | odstavku 1 se dodata drugi in tretji pododstavek:
  „Ta prevzem se lahko opravi v skladišču, kjer se žita hranijo v času ponudbe, če se skladiščenje izvaja v prostorih ‚skladiščnika‘ v smislu člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 884/2006 in se po prevzemu žit v intervencijo od oddaje ponudb naprej uporabljajo pravila in pogoji, ki veljajo za navedene prostore.
  Za koruzo prevzeta količina ne sme presegati dodeljene količine iz člena 3a(2) in (3).“; |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 5 se spremeni:

(a)

odstavku 1 se dodata drugi in tretji pododstavek:

„Ta prevzem se lahko opravi v skladišču, kjer se žita hranijo v času ponudbe, če se skladiščenje izvaja v prostorih ‚skladiščnika‘ v smislu člena 2(2)(a) Uredbe (ES) št. 884/2006 in se po prevzemu žit v intervencijo od oddaje ponudb naprej uporabljajo pravila in pogoji, ki veljajo za navedene prostore.

Za koruzo prevzeta količina ne sme presegati dodeljene količine iz člena 3a(2) in (3).“;

| (b) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Zadnji prevzem mora biti za žita razen koruze opravljen najpozneje konec drugega meseca po zadnji dostavi iz prvega pododstavka člena 4(4), za koruzo pa najpozneje konec drugega meseca po vsaki od zadnjih dostav iz drugega pododstavka člena 4(4), vendar ne pozneje kot 31. julija za Španijo, Grčijo, Italijo in Portugalsko ter 31. avgusta za ostale države članice.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Zadnji prevzem mora biti za žita razen koruze opravljen najpozneje konec drugega meseca po zadnji dostavi iz prvega pododstavka člena 4(4), za koruzo pa najpozneje konec drugega meseca po vsaki od zadnjih dostav iz drugega pododstavka člena 4(4), vendar ne pozneje kot 31. julija za Španijo, Grčijo, Italijo in Portugalsko ter 31. avgusta za ostale države članice.“

| 4. | V členu 8(1) se drugi stavek drugega pododstavka nadomesti z naslednjim:
  „Določilo tega pododstavka pa ne velja za sirek, ki je bil ponujen avgusta in septembra.“ |
| --- | --- |

4.

V členu 8(1) se drugi stavek drugega pododstavka nadomesti z naslednjim:

„Določilo tega pododstavka pa ne velja za sirek, ki je bil ponujen avgusta in septembra.“

| 5. | Člen 11a se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 11a
  1.   Za vsako žito iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 vsaka država članica po elektronski poti sporoči informacije, potrebne za upravljanje intervencije, in zlasti:






  (a) | najpozneje vsako sredo do 12. ure (po bruseljskem času):






  (i) | količine žit, ki so bile ponujene v intervencijo in ki so jih gospodarski subjekti oddali najpozneje v petek predhodnega tedna do 12. ure (po bruseljskem času), v skladu s členoma 4 in 3a te uredbe; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Člen 11a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 11a

1.   Za vsako žito iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 vsaka država članica po elektronski poti sporoči informacije, potrebne za upravljanje intervencije, in zlasti:

(a)

najpozneje vsako sredo do 12. ure (po bruseljskem času):

(i)

količine žit, ki so bile ponujene v intervencijo in ki so jih gospodarski subjekti oddali najpozneje v petek predhodnega tedna do 12. ure (po bruseljskem času), v skladu s členoma 4 in 3a te uredbe;

| (ii) | količine žit razen koruze, ponujene v intervencijo, za katere so ponudniki od odprtja intervencijskega obdobja ponudbo umaknili; |
| --- | --- |

(ii)

količine žit razen koruze, ponujene v intervencijo, za katere so ponudniki od odprtja intervencijskega obdobja ponudbo umaknili;

| (iii) | skupne količine žit, ponujene v intervencijo od odprtja intervencijskega obdobja, pri čemer so odštete količine iz točke (ii); |
| --- | --- |

(iii)

skupne količine žit, ponujene v intervencijo od odprtja intervencijskega obdobja, pri čemer so odštete količine iz točke (ii);

| (iv) | skupne prevzete količine žit od odprtja intervencijskega obdobja v skladu s členom 5 te uredbe; |
| --- | --- |

(iv)

skupne prevzete količine žit od odprtja intervencijskega obdobja v skladu s členom 5 te uredbe;

| (b) | v sredo po objavi obvestila o javnem razpisu količine žit, razpisane na javnem razpisu v skladu s členom 2(2) Uredbe Komisije (EGS) št. 2131/93 (5); |
| --- | --- |

(b)

v sredo po objavi obvestila o javnem razpisu količine žit, razpisane na javnem razpisu v skladu s členom 2(2) Uredbe Komisije (EGS) št. 2131/93 (5);

| (c) | v sredo po dnevu, na katerega je država članica določila zadevne serije, količine žit, ki se bodo brezplačno razdelile najbolj ogroženim osebam v Skupnosti v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3730/87 (6); |
| --- | --- |

(c)

v sredo po dnevu, na katerega je država članica določila zadevne serije, količine žit, ki se bodo brezplačno razdelile najbolj ogroženim osebam v Skupnosti v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3730/87 (6);

| (d) | najpozneje konec meseca, ki sledi roku prevzema iz člena 5(6) te uredbe, po regijah, določenih v Prilogi III k Uredbi Sveta (EGS) št. 837/90 (7), povprečne rezultate glede hektolitrske mase, vsebnosti vlage, lomljenih zrn in vsebnost beljakovin za prevzete serije žit. |
| --- | --- |

(d)

najpozneje konec meseca, ki sledi roku prevzema iz člena 5(6) te uredbe, po regijah, določenih v Prilogi III k Uredbi Sveta (EGS) št. 837/90 (7), povprečne rezultate glede hektolitrske mase, vsebnosti vlage, lomljenih zrn in vsebnost beljakovin za prevzete serije žit.

2.   Sporočila iz odstavka 1 se pošljejo tudi v primeru, če ni ponujena nobena količina. Če informacije iz odstavka (1)(a)(i) niso sporočene, Komisija meni, da v zadevni državi članici ni bila oddana nobena ponudba.

3.   Oblika in vsebina sporočil iz odstavka 1 sta določeni na podlagi vzorcev, ki jih da Komisija na razpolago državam članicam. Ti vzorci se uporabljajo po predhodnem obvestilu Upravljalnega odbora za žita. Komisija jih prilagaja in posodablja v skladu z navedenim pogoji.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. avgusta 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 735/2007 (UL L 169, 29.6.2007, str. 6).

1

(2)  UL L 100, 20.4.2000, str. 31. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1572/2006 (UL L 290, 20.10.2006, str. 29).

2

(3)  UL L 171, 23.6.2006, str. 35. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 721/2007 (UL L 164, 26.6.2007, str. 4).

3

(4)  UL L 171, 23.6.2006, str. 35.“

4

(5)  UL L 191, 31.7.1993, str. 76.

5

(6)  UL L 352, 15.12.1987, str. 1.

6

(7)  UL L 88, 3.4.1990, str. 1.“

7

---

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 884/2007

z dne 26. julija 2007

o nujnih ukrepih za začasno prekinitev uporabe barvila za živila E 128 rdeče (Red 2G)

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), ter zlasti člena 53(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 53(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 Komisija lahko začasno prekine dajanje v promet ali uporabo živila, za katerega je verjetno, da predstavlja resno tveganje za zdravje ljudi, kadar takega tveganja ni mogoče na zadovoljiv način obvladovati z ukrepi, ki jih sprejmejo zadevne države članice. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 53(1) Uredbe (ES) št. 178/2002 Komisija lahko začasno prekine dajanje v promet ali uporabo živila, za katerega je verjetno, da predstavlja resno tveganje za zdravje ljudi, kadar takega tveganja ni mogoče na zadovoljiv način obvladovati z ukrepi, ki jih sprejmejo zadevne države članice.

| (2) | Priloga I k Direktivi 94/36/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 30. junija 1994 o barvilih za uporabo v živilih (2) dovoljuje uporabo barvila E 128 rdeče (Red 2G) v živilih. V skladu s Prilogo IV navedene direktive se barvilo E 128 rdeče (Red 2G) lahko uporablja v breakfast sausages z najmanjšo vsebnostjo žit 6 % in burger meat z najmanjšo vsebnostjo zelenjave in/ali žit 4 %. V obeh živilih je največja dovoljena vsebnost barvila 20 mg/kg. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I k Direktivi 94/36/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 30. junija 1994 o barvilih za uporabo v živilih (2) dovoljuje uporabo barvila E 128 rdeče (Red 2G) v živilih. V skladu s Prilogo IV navedene direktive se barvilo E 128 rdeče (Red 2G) lahko uporablja v breakfast sausages z najmanjšo vsebnostjo žit 6 % in burger meat z najmanjšo vsebnostjo zelenjave in/ali žit 4 %. V obeh živilih je največja dovoljena vsebnost barvila 20 mg/kg.

| (3) | Uporaba navedenega barvila je bila dovoljena na podlagi mnenja Znanstvenega odbora za prehrano z dne 27. junija 1975 (3). Navedeni odbor je za barvilo E 128 rdeče (Red 2G) določil sprejemljivi dnevni vnos 0,1 mg/kg telesne teže. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba navedenega barvila je bila dovoljena na podlagi mnenja Znanstvenega odbora za prehrano z dne 27. junija 1975 (3). Navedeni odbor je za barvilo E 128 rdeče (Red 2G) določil sprejemljivi dnevni vnos 0,1 mg/kg telesne teže.

| (4) | Aditive za živila je treba stalno nadzorovati ter po potrebi ponovno ovrednotiti glede na spremenjene pogoje uporabe in nova znanstvena dognanja. Ker je bilo prvotno ovrednotenje mnogih aditivov za živila opravljeno že pred več leti, Evropska komisija meni, da je za vse odobrene aditive za živila treba izvesti sistematično ponovno ovrednotenje in s tem potrditi, da so obstoječe ocene varnosti še vedno veljavne. Zato je Komisija Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA) zaprosila, da ponovno ovrednoti vse trenutno odobrene aditive za živila v EU. |
| --- | --- |

(4)

Aditive za živila je treba stalno nadzorovati ter po potrebi ponovno ovrednotiti glede na spremenjene pogoje uporabe in nova znanstvena dognanja. Ker je bilo prvotno ovrednotenje mnogih aditivov za živila opravljeno že pred več leti, Evropska komisija meni, da je za vse odobrene aditive za živila treba izvesti sistematično ponovno ovrednotenje in s tem potrditi, da so obstoječe ocene varnosti še vedno veljavne. Zato je Komisija Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA) zaprosila, da ponovno ovrednoti vse trenutno odobrene aditive za živila v EU.

| (5) | V tem kontekstu je Znanstveni odbor EFSA o aditivih za živila, aromah, pomožnih tehnoloških sredstvih in materialih za stik z živili ponovno ovrednotil varnost barvila E 128 rdeče (Red 2G) in 5. julija 2007 sprejel mnenje (4). |
| --- | --- |

(5)

V tem kontekstu je Znanstveni odbor EFSA o aditivih za živila, aromah, pomožnih tehnoloških sredstvih in materialih za stik z živili ponovno ovrednotil varnost barvila E 128 rdeče (Red 2G) in 5. julija 2007 sprejel mnenje (4).

| (6) | Ovrednotenje EFSA temelji na sklepih poročila o oceni tveganja Evropske unije (5) za anilin. V navedenem poročilu je bilo ugotovljeno, da anilin velja za karcinogenega, za katerega ni mogoče izključiti genotoksičnega mehanizma. Ker se barvilo E 128 rdeče (Red 2G) hitro in v znatni meri metabolizira v anilin, je EFSA zaključila, da bi bilo razumno navedeno barvilo obravnavati kot tvegano. Zato je EFSA umaknila sprejemljivi dnevni vnos za barvilo E 128 rdeče (Red 2G). Vendar EFSA meni, da se lahko barvilo E 128 rdeče (Red 2G) ponovno ovrednoti za uporabo kot aditiv za živila, če se pojavijo nove informacije o vplivanju anilina na tvorbo tumorja, da je nevaren po preseženi mejni vrednosti ali se tveganje za ljudi popolnoma izniči. |
| --- | --- |

(6)

Ovrednotenje EFSA temelji na sklepih poročila o oceni tveganja Evropske unije (5) za anilin. V navedenem poročilu je bilo ugotovljeno, da anilin velja za karcinogenega, za katerega ni mogoče izključiti genotoksičnega mehanizma. Ker se barvilo E 128 rdeče (Red 2G) hitro in v znatni meri metabolizira v anilin, je EFSA zaključila, da bi bilo razumno navedeno barvilo obravnavati kot tvegano. Zato je EFSA umaknila sprejemljivi dnevni vnos za barvilo E 128 rdeče (Red 2G). Vendar EFSA meni, da se lahko barvilo E 128 rdeče (Red 2G) ponovno ovrednoti za uporabo kot aditiv za živila, če se pojavijo nove informacije o vplivanju anilina na tvorbo tumorja, da je nevaren po preseženi mejni vrednosti ali se tveganje za ljudi popolnoma izniči.

| (7) | Glede na to, da se aditiv za živila lahko uporablja samo, če je dokazano, da ne škoduje zdravju, je treba Direktivo 94/36/ES spremeniti in prepovedati uporabo barvila E 128 rdeče (Red 2G). |
| --- | --- |

(7)

Glede na to, da se aditiv za živila lahko uporablja samo, če je dokazano, da ne škoduje zdravju, je treba Direktivo 94/36/ES spremeniti in prepovedati uporabo barvila E 128 rdeče (Red 2G).

| (8) | Ker je za barvilo E 128 rdeče (Red 2G) zelo verjetno, da povzroča tveganje za zdravje ljudi, je zaradi zagotovitve visoke ravni varovanja zdravja v Skupnosti primerno takoj začasno prekiniti uporabo barvila E 128 rdeče (Red 2G) v živilih ter dajanje v promet in uvoz živil, ki vsebujejo navedeno barvilo. |
| --- | --- |

(8)

Ker je za barvilo E 128 rdeče (Red 2G) zelo verjetno, da povzroča tveganje za zdravje ljudi, je zaradi zagotovitve visoke ravni varovanja zdravja v Skupnosti primerno takoj začasno prekiniti uporabo barvila E 128 rdeče (Red 2G) v živilih ter dajanje v promet in uvoz živil, ki vsebujejo navedeno barvilo.

| (9) | V skladu z Direktivo 94/36/ES je uporaba barvila E 128 rdeče (Red 2G) z zakonom odobrena v vseh državah članicah. Zato je ukrep na ravni Skupnosti nujen. |
| --- | --- |

(9)

V skladu z Direktivo 94/36/ES je uporaba barvila E 128 rdeče (Red 2G) z zakonom odobrena v vseh državah članicah. Zato je ukrep na ravni Skupnosti nujen.

| (10) | Komisija bo to uredbo redno preverjala in upoštevala nova znanstvena dognanja. |
| --- | --- |

(10)

Komisija bo to uredbo redno preverjala in upoštevala nova znanstvena dognanja.

| (11) | Glede na naravo tveganja mora ta uredba začeti veljati takoj. |
| --- | --- |

(11)

Glede na naravo tveganja mora ta uredba začeti veljati takoj.

| (12) | Ob upoštevanju tehničnih in ekonomskih razlogov je treba določiti prehodno obdobje za breakfast sausages in burger meat z barvilom E 128 rdeče (Red 2G), ki so bili dani v promet v skladu z Direktivo 94/36/ES, ter za pošiljke iz tretjih držav, ki so bile poslane v Skupnost pred datumom uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Ob upoštevanju tehničnih in ekonomskih razlogov je treba določiti prehodno obdobje za breakfast sausages in burger meat z barvilom E 128 rdeče (Red 2G), ki so bili dani v promet v skladu z Direktivo 94/36/ES, ter za pošiljke iz tretjih držav, ki so bile poslane v Skupnost pred datumom uporabe te uredbe.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uporaba barvila E 128 rdeče (Red 2G) iz Priloge IV k Direktivi 94/36/ES se začasno prekine.

2.   Dajanje v promet živil, ki vsebujejo barvilo E 128 rdeče (Red 2G), se začasno prekine.

3.   Uvoz živil, ki vsebujejo barvilo E 128 rdeče (Red 2G), se začasno prekine.

Člen 2

1.   Z odstopanjem od člena 1(2) se lahko breakfast sausages in burger meat, ki vsebujejo barvilo E 128 rdeče (Red 2G) in ki so bile v skladu z Direktivo 94/36/ES dane v promet pred začetkom veljave te uredbe, tržijo do datuma „porabiti do“ ali minimalnega roka trajanja.

2.   Člen 1 se ne uporablja za pošiljke z breakfast sausages in burger meat, ki vsebujejo barvilo E 128 rdeče (Red 2G), kjer uvoznik takih živil lahko dokaže, da prihajajo iz zadevnih tretjih držav in so bila na poti v Skupnost pred začetkom veljave te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 575/2006 (UL L 100, 8.4.2006, str. 3).

1

(2)  UL L 237, 10.9.1994, str. 13. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

2

(3)  SCF (1975). Poročila Znanstvenega odbora za prehrano (prva serija), str. 17, 19, 24.

3

(4)  EFSA (2007). Mnenje Znanstvenega odbora o aditivih za živila, aromah, pomožnih tehnoloških sredstvih in materialih za stik z živili (AFC) o ponovnem ovrednotenju barvil za živila Rdeče 2G (E 128).

4

(5)  ECB, 2004, Evropski urad za kemikalije, Inštitut za zdravje in varstvo potrošnikov. Poročilo Evropske unije o oceni tveganja za anilin. Zvezek 50.

5

---

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 885/2007

z dne 26. julija 2007

o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo, v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o odprtju stalnega razpisa za zbiranje ponudb za izvozna nadomestila glede določenih vrst masla (2) predvideva stalnega ponudnika. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o odprtju stalnega razpisa za zbiranje ponudb za izvozna nadomestila glede določenih vrst masla (2) predvideva stalnega ponudnika.

| (2) | V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o oblikovanju razpisnega postopka glede izvoznih nadomestil za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, vloženih v odgovor na razpis, je primerno, da se za obdobje razpisa, ki se konča dne 24. julija 2007, ne odobri nobenih nadomestil. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o oblikovanju razpisnega postopka glede izvoznih nadomestil za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, vloženih v odgovor na razpis, je primerno, da se za obdobje razpisa, ki se konča dne 24. julija 2007, ne odobri nobenih nadomestil.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, odprt z Uredbo (ES) št. 581/2004, se za obdobje razpisa, ki se konča dne 24. julija 2007, ne odobri nobenega izvoznega nadomestila za izdelke in namembne kraje, navedene v členu 1(1) navedene uredbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 64. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 276/2007 (UL L 76, 16.3.2007, str. 16).

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 128/2007 (UL L 41, 13.2.2007, str. 6).

3

---

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 886/2007

z dne 26. julija 2007

o izdaji uvoznih dovoljenj za zahtevke, vložene za obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008 v okviru tarifnih kvot za zamrznjene vampe govejih živali, odprtih z Uredbo (ES) št. 996/97

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 996/97 z dne 3. junija 1997 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot za zamrznjene vampe govejih živali, ki spadajo v tarifno oznako KN 0206 29 91 (3) je odprla tarifno kvoto za uvoz proizvodov v sektorju za goveje in telečje meso. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 996/97 z dne 3. junija 1997 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot za zamrznjene vampe govejih živali, ki spadajo v tarifno oznako KN 0206 29 91 (3) je odprla tarifno kvoto za uvoz proizvodov v sektorju za goveje in telečje meso.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih za obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008, so višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja – |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih za obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008, so višje od razpoložljivih. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za uvozna dovoljenja iz kvote z zaporedno številko 09.4020, ki so vloženi za obdobje od 1. julija 2007 do 30. junija 2008 v skladu z Uredbo (ES) št. 996/97, se uporabi koeficient dodelitve v višini 0,970873 %.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 289/2007 (UL L 78, 17.3.2007, str. 17).

2

(3)  UL L 144, 4.6.1997, str. 6. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 568/2007 (UL L 133, 25.5.2007, str. 15).

3

---

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 887/2007

z dne 26. julija 2007

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere mlečne proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), in zlasti člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 31(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode, naštete v členih 1(a), (b), (c), (d), (e) in (g) navedene uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 31(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode, naštete v členih 1(a), (b), (c), (d), (e) in (g) navedene uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje zneskov takšnih nadomestil (2), navaja proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, ko so ti proizvodi izvoženi kot blago iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in meril za določanje zneskov takšnih nadomestil (2), navaja proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, ko so ti proizvodi izvoženi kot blago iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 1255/1999.

| (3) | V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005 je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005 je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec.

| (4) | Vendar pa pri nekaterih mlečnih proizvodih, izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, obstaja nevarnost, da bi bile v primeru vnaprejšnje določitve visokih stopenj nadomestila zaveze, sprejete v zvezi s temi nadomestili, lahko ogrožene. Da bi se izognili tej nevarnosti, je treba sprejeti ustrezne preventivne ukrepe, ne da bi pri tem ovirali sklepanje dolgoročnih pogodb. Določanje posebnih stopenj nadomestil za vnaprejšnje določanje nadomestil za te proizvode bi moralo omogočiti izpolnitev teh dveh ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Vendar pa pri nekaterih mlečnih proizvodih, izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, obstaja nevarnost, da bi bile v primeru vnaprejšnje določitve visokih stopenj nadomestila zaveze, sprejete v zvezi s temi nadomestili, lahko ogrožene. Da bi se izognili tej nevarnosti, je treba sprejeti ustrezne preventivne ukrepe, ne da bi pri tem ovirali sklepanje dolgoročnih pogodb. Določanje posebnih stopenj nadomestil za vnaprejšnje določanje nadomestil za te proizvode bi moralo omogočiti izpolnitev teh dveh ciljev.

| (5) | Člen 15(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa, da se pri določanju stopnje nadomestila po potrebi upoštevajo proizvodna nadomestila, pomoči ali drugi ukrepi z enakim učinkom, ki se v vseh državah članicah v skladu z uredbo o skupni ureditvi trga za zadevni proizvod uporabljajo za osnovne proizvode, naštete v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005, ali enakovredne proizvode. |
| --- | --- |

(5)

Člen 15(2) Uredbe (ES) št. 1043/2005 določa, da se pri določanju stopnje nadomestila po potrebi upoštevajo proizvodna nadomestila, pomoči ali drugi ukrepi z enakim učinkom, ki se v vseh državah članicah v skladu z uredbo o skupni ureditvi trga za zadevni proizvod uporabljajo za osnovne proizvode, naštete v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005, ali enakovredne proizvode.

| (6) | Člen 12(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa plačilo pomoči za posneto mleko, pridelano v Skupnosti in predelano v kazein, če tako mleko in iz njega proizveden kazein izpolnjujeta določene pogoje. |
| --- | --- |

(6)

Člen 12(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa plačilo pomoči za posneto mleko, pridelano v Skupnosti in predelano v kazein, če tako mleko in iz njega proizveden kazein izpolnjujeta določene pogoje.

| (7) | Uredba Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trugu Skupnosti (3), določa, da je treba maslo in smetano industrijskim panogam, ki proizvajajo nekatere vrste blaga, zagotoviti po znižanih cenah. |
| --- | --- |

(7)

Uredba Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trugu Skupnosti (3), določa, da je treba maslo in smetano industrijskim panogam, ki proizvajajo nekatere vrste blaga, zagotoviti po znižanih cenah.

| (8) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil za osnovne proizvode, naštete v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in členu 1 Uredbe (ES) št. 1255/1999, izvožene kot blago, navedeno v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1255/1999, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Heinz ZOUREK

Generalni direktor za podjetništvo in industrijo

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 447/2007 (UL L 106, 24.4.2007, str. 31).

2

(3)  UL L 308, 25.11.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 96/2007 (UL L 25, 1.2.2007, str. 6).

3

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil od 27. julija 2007 za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis | Stopnja nadomestila |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| ex 0402 10 19 | Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2): | | |
| (a) | Za izvoz blaga iz oznake KN 3501 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis

Stopnja nadomestila

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

ex 0402 10 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2):

(a)

Za izvoz blaga iz oznake KN 3501

—

—

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

0,00

0,00

ex 0402 21 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe 26 mas. % (PG 3):

| (a) | Če se izvozi blago, ki v obliki proizvodov, izenačenih s PG 3, vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, pridobljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1898/2005 |
| --- | --- |

(a)

Če se izvozi blago, ki v obliki proizvodov, izenačenih s PG 3, vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, pridobljena v skladu z Uredbo (ES) št. 1898/2005

0,00

0,00

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

0,00

0,00

ex 0405 10

Maslo, z vsebnostjo maščob 82 mas. % (PG 6):

| (a) | Če se izvozi blago, ki vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, izdelana v skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 1898/2005 |
| --- | --- |

(a)

Če se izvozi blago, ki vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, izdelana v skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 1898/2005

0,00

0,00

| (b) | Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe

0,00

0,00

| (c) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(c)

Za izvoz drugega blaga

0,00

0,00

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo za izvoz v Andoro, Gibraltar, Ceuto, Melillo, Sveti sedež (Vatikanska mestna država), Lihtenštajn, občini Livigno in Campione d'Italia, Helgoland, Grenlandijo, na Ferske otoke, v Združene države Amerike in na območja Republike Ciper, v katerih vlada Republike Ciper ne izvaja učinkovitega nadzora, ter za blago, našteto v tabelah I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo.

---

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 888/2007

z dne 26. julija 2007

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) iin zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2) in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v členu 1 obeh navedenih uredb, in cenami v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 o sistemu dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določitev višine takih nadomestil (3), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno.

| (3) | V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim odstavkom člena 14 Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec.

| (4) | Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Obveznosti glede nadomestil, ki se jih lahko odobri za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, lahko ogrozi vnaprejšnja določitev visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih primerih sprejeti previdnostne ukrepe, s katerimi pa se ne sme preprečiti sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča izpolnitev teh različnih ciljev.

| (5) | Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju sporazumne ureditve med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o izvozu testenin iz Skupnosti v Združene države, sprejetim s Sklepom Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati med nadomestilom za blago, ki spada pod oznake KN 1902 11 00 in 1902 19 glede na namembno državo.

| (6) | V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 15(2) in (3) Uredbe (ES) št. 1043/2005, je treba ob upoštevanju veljavne višine proizvodnega nadomestila na podlagi Uredbe Komisije (EGS) št. 1722/93 (5) za zadevni osnovni proizvod določiti znižano stopnjo izvoznega nadomestila, ki se bo uporabljala v predvidenem obdobju proizvodnje blaga.

| (7) | Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholne pijače štejejo za manj odzivne na ceno žit, ki se uporabljajo za njihovo proizvodnjo. Vendar Protokol 19 Akta o pristopu Združenega kraljestva, Irske in Danske določa, da je treba sprejeti potrebne ukrepe za olajšanje uporabe žit Skupnosti pri proizvodnji alkoholnih pijač iz žit. Skladno s tem je treba prilagoditi stopnjo nadomestila, ki se uporablja za žita, izvožena v alkoholnih pijačah.

| (8) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(8)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo za osnovne proizvode iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1784/2003 ali člena 1 Uredbe (ES) št. 1785/2003, in izvoženih kot blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, se določijo tako, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Heinz ZOUREK

Generalni direktor za podjetništvo in industrijo

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 797/2006 (UL L 144, 31.5.2006, str. 1).

2

(3)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 447/2007 (UL L 106, 24.4.2007, str. 31).

3

(4)  UL L 275, 29.9.1987, str. 36.

4

(5)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1584/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

5

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se od 27. julija 2007 uporabljajo za nekatere proizvode iz žit in riža, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis proizvodov (2) | Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| 1001 10 00 | Trda pšenica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1001 90 99 | Navadna pšenica in soržica: | | |
| – na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih: | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | — | — |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | — | — |
| 1002 00 00 | Rž | — | — |
| 1003 00 90 | Ječmen | | |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1004 00 00 | Oves | — | — |
| 1005 90 00 | Koruza v obliki: | | |
| – škroba: | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | 2,131 | 2,131 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | 2,131 | 2,131 |
| – glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | 1,598 | 1,598 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – – v drugih primerih | 1,598 | 1,598 |
| – – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – drugo (vključno z nepredelanim) | 2,131 | 2,131 |
| Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze: | | |
| – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3) | 2,131 | 2,131 |
| – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4) | — | — |
| – v drugih primerih | 2,131 | 2,131 |
| ex 1006 30 | Brušen riž: | | |
| – okroglozrnat | — | — |
| – srednjezrnat | — | — |
| – dolgozrnat | — | — |
| 1006 40 00 | Lomljen riž | — | — |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev | — | — |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis proizvodov (2)

Stopnja nadomestila na 100 kg osnovnega proizvoda

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

1001 10 00

Trda pšenica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih

—

—

1001 90 99

Navadna pšenica in soržica:

– na izvoz blaga, ki spada pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih:

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

—

—

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

—

—

1002 00 00

Rž

—

—

1003 00 90

Ječmen

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– v drugih primerih

—

—

1004 00 00

Oves

—

—

1005 90 00

Koruza v obliki:

– škroba:

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

2,131

2,131

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

2,131

2,131

– glukoza, glukozni sirup, maltodekstrin, maltodekstrinski sirup iz oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

1,598

1,598

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– – v drugih primerih

1,598

1,598

– – kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– drugo (vključno z nepredelanim)

2,131

2,131

Krompirjev škrob iz oznake KN 1108 13 00, podoben proizvodu, pridobljenemu iz predelane koruze:

– kadar se uporablja člen 15(3) Uredbe (ES) št. 1043/2005 (3)

2,131

2,131

– kadar se izvaža blago, ki spada v podštevilko 2208 (4)

—

—

– v drugih primerih

2,131

2,131

ex 1006 30

Brušen riž:

– okroglozrnat

—

—

– srednjezrnat

—

—

– dolgozrnat

—

—

1006 40 00

Lomljen riž

—

—

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridov, za setev

—

—

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo, in za blago, našteto v tabelah I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn.

(2)  Za kmetijske proizvode, ki se pridobijo s predelavo osnovnega proizvoda ali/in vsebovanih proizvodov, se uporabljajo koeficienti, določeni v Prilogi E k Uredbi Komisije (ES) št. 1043/2005.

(3)  Zadevno blago spada pod oznako KN 3505 10 50.

(4)  Blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 2825/93 (UL L 258, 16.10.1993, str. 6).

(5)  Za sirupe pod oznakami KN 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 60 90, pridobljenih z mešanjem glukoznega in fruktoznega sirupa, se izvozno nadomestilo nanaša samo na glukozni sirup.

---

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 889/2007

z dne 26. julija 2007

o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Po členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti.

| (3) | Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3) o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode. |
| --- | --- |

(3)

Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3) o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode.

| (4) | Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod.

| (5) | Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita. |
| --- | --- |

(5)

Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita.

| (6) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (7) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(7)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (8) | Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(8)

Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil.

| (9) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(9)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1 Uredbe (ES) št. 1518/95, so določena v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1549/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 13).

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 55. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2993/95 (UL L 312, 23.12.1995, str. 25).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 26. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za predelane proizvode iz žit in riža

| Oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 29,83 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1102 90 10 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 38,36 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 29,83 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 27,70 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 31,97 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 24,51 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 5,33 |
| 1107 10 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 34,10 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 33,40 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 33,40 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 33,40 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 25,57 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 35,00 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 24,29 |
| 2106 90 55 9000 | C14 | EUR/t | 25,57 |
| N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so:







  C10 | : | Vse namembne države. |
| C14 | : | Vse namembne države razen Švice in Lihtenštajna. |

Oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

29,83

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

25,57

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

25,57

1102 90 10 9100

C10

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C10

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

38,36

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

29,83

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

25,57

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

25,57

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

34,10

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

27,70

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

31,97

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

24,51

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

5,33

1107 10 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

34,10

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

34,10

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

34,10

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

34,10

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

33,40

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

25,57

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

33,40

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

25,57

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

25,57

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

33,40

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

25,57

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

35,00

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

24,29

2106 90 55 9000

C14

EUR/t

25,57

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

C10

:

Vse namembne države.

C14

:

Vse namembne države razen Švice in Lihtenštajna.

---

(1)  Nobeno nadomestilo se ne odobri za proizvode, ki so bili termično obdelani, zaradi česar je prišlo do želatiniranja škroba.

(2)  Nadomestila se odobrijo v skladu s spremenjeno Uredbo Sveta (EGS) št. 2730/75 (UL L 281, 1.11.1975, str. 20).

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

| C10 | : | Vse namembne države. |
| --- | --- | --- |
| C14 | : | Vse namembne države razen Švice in Lihtenštajna. |

C10

:

Vse namembne države.

C14

:

Vse namembne države razen Švice in Lihtenštajna.

---

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 890/2007

z dne 26. julija 2007

o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, podanih v členu 1 navedene uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, podanih v členu 1 navedene uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1517/95 z dne 29. junija 1995 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede režimov za izvoz in uvoz krmnih mešanic na osnovi žit in o spremembi Uredbe (ES) št. 1162/95 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (2), določa splošna pravila za izračun zneska takih nadomestil. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1517/95 z dne 29. junija 1995 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede režimov za izvoz in uvoz krmnih mešanic na osnovi žit in o spremembi Uredbe (ES) št. 1162/95 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (2), določa splošna pravila za izračun zneska takih nadomestil.

| (3) | Ta izračun mora upoštevati tudi vsebnost žitnih proizvodov. Zaradi poenostavitve se nadomestilo plača za dve kategoriji „žitnih izdelkov“, in sicer na eni strani za koruzo, na splošno najbolj uporabljeno žito za izvožene krmne mešanice in koruzne proizvode, in na drugi strani za „druga žita“, pri slednjih pridejo v poštev žitni proizvodi, razen koruze in koruznih proizvodov. Nadomestilo se odobri glede na količino žitnih proizvodov, vsebovanih v krmni mešanici. |
| --- | --- |

(3)

Ta izračun mora upoštevati tudi vsebnost žitnih proizvodov. Zaradi poenostavitve se nadomestilo plača za dve kategoriji „žitnih izdelkov“, in sicer na eni strani za koruzo, na splošno najbolj uporabljeno žito za izvožene krmne mešanice in koruzne proizvode, in na drugi strani za „druga žita“, pri slednjih pridejo v poštev žitni proizvodi, razen koruze in koruznih proizvodov. Nadomestilo se odobri glede na količino žitnih proizvodov, vsebovanih v krmni mešanici.

| (4) | Višina nadomestila mora upoštevati tudi možnosti in pogoje za prodajo teh proizvodov na svetovnem trgu, potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti in gospodarski vidik izvoza. |
| --- | --- |

(4)

Višina nadomestila mora upoštevati tudi možnosti in pogoje za prodajo teh proizvodov na svetovnem trgu, potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti in gospodarski vidik izvoza.

| (5) | Zaradi trenutnih razmer na trgu za žita in zlasti pričakovanj glede preskrbe, je treba odpraviti izvozna nadomestila. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi trenutnih razmer na trgu za žita in zlasti pričakovanj glede preskrbe, je treba odpraviti izvozna nadomestila.

| (6) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(6)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za krmne mešanice, zajete v Uredbi (ES) št. 1784/2003 in v skladu z Uredbo (ES) št. 1517/95, so določena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 51.

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 26. julija 2007 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

Oznake proizvodov, ki so upravičeni do izvoznega nadomestila:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Žitni proizvodi | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| Koruza in proizvodi na osnovi koruze:
  tarifne oznake KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Žitni proizvodi razen koruze in proizvodov na osnovi koruze | C10 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).







  C10 | : | Vse namembne države. |

Žitni proizvodi

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

Koruza in proizvodi na osnovi koruze:

tarifne oznake KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Žitni proizvodi razen koruze in proizvodov na osnovi koruze

C10

EUR/t

0,00

N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

C10

:

Vse namembne države.

---

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 891/2007

z dne 26. julija 2007

o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo.

| (2) | Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo. |
| --- | --- |

(2)

Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo.

| (3) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodno nadomestilo, izraženo v toni škroba, predvideno v členu 3(2) Uredbe (EGS) št. 1722/93, znaša:

| (a) | 0,00 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa; |
| --- | --- |

(a)

0,00 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa;

| (b) | 0,00 EUR/t za krompirjev škrob. |
| --- | --- |

(b)

0,00 EUR/t za krompirjev škrob.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 27. julija 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1950/2005 (UL L 312, 29.11.2005, str. 18).

2

---

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 892/2007

z dne 26. julija 2007

o izdaji uvoznih dovoljenj za riž v okviru tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 327/98 za podobdobje julij 2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 327/98 z dne 10. februarja 1998 o odprtju in zagotovitvi upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža (3) in zlasti prvega pododstavka člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 327/98 je odprla in določila način upravljanja nekaterih uvoznih tarifnih kvot za riž in lomljeni riž, porazdeljenih po državi porekla in razdeljenih v več podobdobij v skladu s Prilogo IX k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 327/98 je odprla in določila način upravljanja nekaterih uvoznih tarifnih kvot za riž in lomljeni riž, porazdeljenih po državi porekla in razdeljenih v več podobdobij v skladu s Prilogo IX k navedeni uredbi.

| (2) | Podobdobje julija je tretje podobdobje za kvoto iz člena 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 327/98 in drugo podobdobje za kvote iz člena 1(1)(b), (c) in (d). |
| --- | --- |

(2)

Podobdobje julija je tretje podobdobje za kvoto iz člena 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 327/98 in drugo podobdobje za kvote iz člena 1(1)(b), (c) in (d).

| (3) | Iz obvestila v skladu s členom 8(a) Uredbe (ES) št. 327/98 izhaja, da zahtevki za kvoto z zaporednimi številkami 09.4154, 09.4116 in 09.4166, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca julija 2007 v skladu s členom 4(1) navedene uredbe, zajemajo količino, ki presega razpoložljivo količino. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine za zadevno kvoto, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(3)

Iz obvestila v skladu s členom 8(a) Uredbe (ES) št. 327/98 izhaja, da zahtevki za kvoto z zaporednimi številkami 09.4154, 09.4116 in 09.4166, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca julija 2007 v skladu s členom 4(1) navedene uredbe, zajemajo količino, ki presega razpoložljivo količino. Zato je treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine za zadevno kvoto, določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (4) | Poleg tega iz zgoraj navedenega sporočila izhaja, da zahtevki za kvote z zaporednimi številkami 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4149, 09.4150, 09.4152 in 09.4153, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca julija 2007 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 327/98, zajemajo količino, ki je manjša od razpoložljive količine. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega iz zgoraj navedenega sporočila izhaja, da zahtevki za kvote z zaporednimi številkami 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4149, 09.4150, 09.4152 in 09.4153, predloženi v prvih desetih delovnih dneh meseca julija 2007 v skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 327/98, zajemajo količino, ki je manjša od razpoložljive količine.

| (5) | Za kvote z zaporednimi številkami 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4130, 09.4148, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 in 09.4166 je treba tudi določiti skupne razpoložljive količine za naslednje kvotno podobdobje v skladu s prvim pododstavkom člena 5 Uredbe (ES) št. 327/98 – |
| --- | --- |

(5)

Za kvote z zaporednimi številkami 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4130, 09.4148, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 in 09.4166 je treba tudi določiti skupne razpoložljive količine za naslednje kvotno podobdobje v skladu s prvim pododstavkom člena 5 Uredbe (ES) št. 327/98 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja za riž v okviru kvote z zaporednimi številkami 09.4154, 09.4116 in 09.4166 iz Uredbe (ES) št. 327/98, predloženih v prvih desetih delovnih dneh meseca julija 2007, se izdajo dovoljenja za zahtevane količine, za katere se uporabijo koeficienti dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Skupne razpoložljive količine v okviru kvot z zaporednimi številkami 09.4127, 09.4128, 09.4129, 09.4130, 09.4148, 09.4112, 09.4116, 09.4117, 09.4118, 09.4119 in 09.4166 iz Uredbe (ES) št. 327/98 za naslednje kvotno podobdobje so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 797/2006 (UL L 144, 31.5.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 289/2007 (UL L 78, 17.3.2007, str. 17).

2

(3)  UL L 37, 11.2.1998, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2019/2006 (UL L 384, 29.12.2006, str. 48).

3

---

PRILOGA

Količine, ki se dodelijo za podobdobje julij 2007, in razpoložljive količine za naslednje podobdobje v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98:

(a)   Kvota za brušeni riž ali manj brušeni riž, ki se uvršča pod oznako KN 1006 30, določena v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 327/98:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2007 | Skupne razpoložljive količine za podobdobje september 2007
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Združene države Amerike | 09.4127 | — (2) | 19 578 285 |
| Tajska | 09.4128 | — (2) | 1 233 332 |
| Avstralija | 09.4129 | — (2) | 305 500 |
| Drugo poreklo | 09.4130 | — (3) | 7 319 |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2007

Skupne razpoložljive količine za podobdobje september 2007

(v kg)

Združene države Amerike

09.4127

— (2)

19 578 285

Tajska

09.4128

— (2)

1 233 332

Avstralija

09.4129

— (2)

305 500

Drugo poreklo

09.4130

— (3)

7 319

(b)   Kvota za oluščen riž, ki se uvršča pod oznako KN 1006 20, določena v členu 1(1)(b) Uredbe (ES) št. 327/98:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2007 | Skupne razpoložljive količine za podobdobje oktober 2007
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vse države | 09.4148 | — (3) | 60 728 |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2007

Skupne razpoložljive količine za podobdobje oktober 2007

(v kg)

Vse države

09.4148

— (3)

60 728

(c)   Kvota za lomljeni riž, ki se uvršča pod oznako KN 1006 40, določena v členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 327/98:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2007 |
| --- | --- | --- |
| Tajska | 09.4149 | — (2) |
| Avstralija | 09.4150 | — (1) |
| Gvajana | 09.4152 | — (1) |
| Združene države Amerike | 09.4153 | — (2) |
| Drugo poreklo | 09.4154 | 1,809392 % |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2007

Tajska

09.4149

— (2)

Avstralija

09.4150

— (1)

Gvajana

09.4152

— (1)

Združene države Amerike

09.4153

— (2)

Drugo poreklo

09.4154

1,809392 %

(d)   Kvota za brušeni riž ali manj brušeni riž, ki se uvršča pod oznako KN 1006 30, določena v členu 1(1)(d) Uredbe (ES) št. 327/98:

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2007 | Skupne razpoložljive količine za podobdobje september 2007
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tajska | 09.4112 | — (3) | 7 344 |
| Združene države Amerike | 09.4116 | 3,329173 % | 0 |
| Indija | 09.4117 | — (3) | 36 522 |
| Pakistan | 09.4118 | — (3) | 4 521 |
| Drugo poreklo | 09.4119 | — (3) | 58 099 |
| Vse države | 09.4166 | 1,218315 % | 0 |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve za podobdobje julij 2007

Skupne razpoložljive količine za podobdobje september 2007

(v kg)

Tajska

09.4112

— (3)

7 344

Združene države Amerike

09.4116

3,329173 %

0

Indija

09.4117

— (3)

36 522

Pakistan

09.4118

— (3)

4 521

Drugo poreklo

09.4119

— (3)

58 099

Vse države

09.4166

1,218315 %

0

---

(1)  Za to podobdobje se koeficient dodelitve ne uporablja: Komisiji ni bil poslan noben zahtevek za dovoljenje.

(2)  Za to podobdobje se koeficient dodelitve ne uporablja: zahtevki zajemajo količine, ki so nižje ali enake razpoložljivim količinam.

(3)  Za to podobdobje ni več razpoložljivih količin.

---

DIREKTIVE

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/29

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2007/48/ES

z dne 26. julija 2007

o spremembi Direktive 2003/90/ES o določitvi izvedbenih ukrepov za namene člena 7 Direktive Sveta 2002/55/ES glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, in minimalnih pogojev za preskušanje nekaterih sort zelenjadnic

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/53/ES z dne 13. junija 2002 o skupnem katalogu sort poljščin (1) in zlasti člena 7(2)(a) in (b) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Komisije 2003/90/ES (2) je bila sprejeta za zagotovitev, da sorte iz nacionalnih katalogov držav članic izpolnjujejo smernice, ki jih je določil Urad skupnosti za rastlinske sorte (USRS) glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, in minimalnih pogojev za preskušanje sort, če so bile takšne smernice oblikovane. Za druge sorte Direktiva določa uporabo smernic Mednarodne konvencije za varstvo novih rastlinskih sort (UPOV). |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Komisije 2003/90/ES (2) je bila sprejeta za zagotovitev, da sorte iz nacionalnih katalogov držav članic izpolnjujejo smernice, ki jih je določil Urad skupnosti za rastlinske sorte (USRS) glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, in minimalnih pogojev za preskušanje sort, če so bile takšne smernice oblikovane. Za druge sorte Direktiva določa uporabo smernic Mednarodne konvencije za varstvo novih rastlinskih sort (UPOV).

| (2) | USRS in UPOV sta od takrat določila nadaljnje smernice za več drugih vrst ali posodobila že obstoječe. |
| --- | --- |

(2)

USRS in UPOV sta od takrat določila nadaljnje smernice za več drugih vrst ali posodobila že obstoječe.

| (3) | Direktivo 2003/90/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 2003/90/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Prilogi I in II k Direktivi 2003/90/ES se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej direktivi.

Člen 2

Za preskušanja, ki se začnejo pred 1. novembrom 2007, države članice lahko uporabljajo Direktivo 2003/90/ES v različici, ki se je uporabljala, preden je bila spremenjena s to direktivo.

Člen 3

Države članice najpozneje do 31. oktobra 2007 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. novembra 2007.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 193, 20.7.2002, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 268, 18.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 254, 8.10.2003, str. 7. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2005/91/ES (UL L 331, 17.12.2005, str. 24).

2

---

PRILOGA

PRILOGA I

Seznam vrst iz člena 1(2)(a), ki morajo biti skladne s protokoli za preskušanje USRS

| Vrste iz skupnega kataloga | Protokol USRS |
| --- | --- |
| Krmni grah | Grah, TP 7/1 z dne 6.11.2003 |
| Švedska repica | Oljna repica, TP 36/1 z dne 25.3.2004 |
| Sončnice | Sončnice, TP 81/1 z dne 31.10.2002 |
| Oves | Oves TP 20/1 z dne 6.11.2003 |
| Ječmen | Navadni ječmen, TP 19/2 z dne 6.11.2003 |
| Riž | Riž, TP 16/1 z dne 18.11.2004 |
| Rž | Rž, TP 58/1 z dne 31.10.2002 |
| Tritikala | Tritikala, TP 121/2 z dne 22.1.2007 |
| Navadna pšenica | Navadna pšenica, TP 3/3 z dne 6.11.2003 |
| Trda pšenica | Trda pšenica, TP 120/2 z dne 6.11.2003 |
| Koruza | Koruza, TP 2/2 z dne 15.11.2001 |
| Krompir | Krompir, TP 23/2 z dne 1.12.2005 |
| Lan/Laneno seme | Lan/Laneno seme, TP 57/1 z dne 21.3.2007 |

Vrste iz skupnega kataloga

Protokol USRS

Krmni grah

Grah, TP 7/1 z dne 6.11.2003

Švedska repica

Oljna repica, TP 36/1 z dne 25.3.2004

Sončnice

Sončnice, TP 81/1 z dne 31.10.2002

Oves

Oves TP 20/1 z dne 6.11.2003

Ječmen

Navadni ječmen, TP 19/2 z dne 6.11.2003

Riž

Riž, TP 16/1 z dne 18.11.2004

Rž

Rž, TP 58/1 z dne 31.10.2002

Tritikala

Tritikala, TP 121/2 z dne 22.1.2007

Navadna pšenica

Navadna pšenica, TP 3/3 z dne 6.11.2003

Trda pšenica

Trda pšenica, TP 120/2 z dne 6.11.2003

Koruza

Koruza, TP 2/2 z dne 15.11.2001

Krompir

Krompir, TP 23/2 z dne 1.12.2005

Lan/Laneno seme

Lan/Laneno seme, TP 57/1 z dne 21.3.2007

Besedilo teh protokolov je na voljo na spletni strani USRS (www.cpvo.europa.eu).

PRILOGA II

Seznam vrst iz člena 1(2)(b), ki morajo biti skladne s smernicami za preskušanje USRS

| Vrste iz skupnega kataloga | Smernice UPOV |
| --- | --- |
| Krmna pesa | Krmna pesa, smernica TG/150/3 z dne 4.11.1994 |
| Pasja šopulja | Šaš, smernica TG/30/6 z dne 12.10.1990 |
| Orjaška šopulja | Šaš, smernica TG/30/6 z dne 12.10.1990 |
| Plazeča šopulja | Šaš, smernica TG/30/6 z dne 12.10.1990 |
| Lasasta šopulja | Šaš, smernica TG/30/6 z dne 12.10.1990 |
| Čistilna stoklasa | Čistilna stoklasa, smernica TG/180/3 z dne 4.4.2001 |
| Aljaška šopulja | Aljaška šopulja, smernica TG/180/3 z dne 4.4.2001 |
| Pasja trava | Pasja trava, smernica TG/31/8 z dne 17.4.2002 |
| Trstikasta bilnica | Trstikast bilnica, smernica TG/39/8 z dne 17.4.2002 |
| Ovčja bilnica | Ovčja bilnica, smernica TG/67/5 z dne 5.4.2006 |
| Travniška bilnica | Travniška bilnica, smernica TG/39/8 z dne 17.4.2002 |
| Rdeča bilnica | Rdeča bilnica, smernica TG/67/5 z dne 5.4.2006 |
| Mnogocvetna (laška) ljuljka | Ljuljka, smernica TG/4/8 z dne 5.4.2006 |
| Trpežna (angleška) ljuljka | Ljuljka, smernica TG/4/8 z dne 5.4.2006 |
| Oldenburška (skrižana) ljuljka | Ljuljka, smernica TG/4/8 z dne 5.4.2006 |
| Mačji rep | Mačji rep, smernica TG/34/6 z dne 7.11.1984 |
| Travniška latovka | Travniška latovka, smernica TG/33/6 z dne 12.10.1990 |
| Beli volčji bob | Beli volčji bob, smernica TG/66/4 z dne 31.3.2004 |
| Modri volčji bob | Modri volčji bob, smernica TG/66/4 z dne 31.3.2004 |
| Ozkolistni volčji bob | Ozkolistni volčji bob, smernica TG/66/4 z dne 31.3.2004 |
| Lucerna | Lucerna, smernica TG/6/5 z dne 6.4.2005 |
| Črna detelja | Črna detelja, smernica TG/5/7 z dne 4.4.2001 |
| Bela (plazeča) detelja | Bela (plazeča) detelja, smernica TG/38/7 z dne 9.4.2003 |
| Krmni bob | Krmni bob, smernica TG/8/6 z dne 17.4.2002 |
| Navadna grašica | Navadna grašica, smernica TG/32/6 z dne 21.10.1988 |
| Podzemna koleraba | Podzemna koleraba, smernica TG/89/6 z dne 4.4.2001 |
| Oljna redkev | Oljna redkev, smernica TG/178/3 z dne 4.4.2001 |
| Zemeljski orešček/arašidi | Zemeljski orešček/arašidi, smernica TG/93/3 z dne 13.11.1985 |
| Oljna repica | Oljna repica, smernica TG/185/3 z dne 17.4.2002 |
| Barvilni rumenik | Barvilni rumenik, smernica TG/134/3 z dne 12.10.1990 |
| Bombaž | Bombaž, smernica TG/88/6 z dne 4.4.2001 |
| Vrtni mak | Vrtni mak, smernica TG/166/3 z dne 24.3.1999 |
| Bela gorjušica | Bela gorjušica, smernica TG/179/3 z dne 4.4.2001 |
| Soja | Soja, smernica TG/80/6 z dne 1.4.1998 |
| Sirek | Sirek, smernica TG/122/3 z dne 6.10.1989 |

Vrste iz skupnega kataloga

Smernice UPOV

Krmna pesa

Krmna pesa, smernica TG/150/3 z dne 4.11.1994

Pasja šopulja

Šaš, smernica TG/30/6 z dne 12.10.1990

Orjaška šopulja

Šaš, smernica TG/30/6 z dne 12.10.1990

Plazeča šopulja

Šaš, smernica TG/30/6 z dne 12.10.1990

Lasasta šopulja

Šaš, smernica TG/30/6 z dne 12.10.1990

Čistilna stoklasa

Čistilna stoklasa, smernica TG/180/3 z dne 4.4.2001

Aljaška šopulja

Aljaška šopulja, smernica TG/180/3 z dne 4.4.2001

Pasja trava

Pasja trava, smernica TG/31/8 z dne 17.4.2002

Trstikasta bilnica

Trstikast bilnica, smernica TG/39/8 z dne 17.4.2002

Ovčja bilnica

Ovčja bilnica, smernica TG/67/5 z dne 5.4.2006

Travniška bilnica

Travniška bilnica, smernica TG/39/8 z dne 17.4.2002

Rdeča bilnica

Rdeča bilnica, smernica TG/67/5 z dne 5.4.2006

Mnogocvetna (laška) ljuljka

Ljuljka, smernica TG/4/8 z dne 5.4.2006

Trpežna (angleška) ljuljka

Ljuljka, smernica TG/4/8 z dne 5.4.2006

Oldenburška (skrižana) ljuljka

Ljuljka, smernica TG/4/8 z dne 5.4.2006

Mačji rep

Mačji rep, smernica TG/34/6 z dne 7.11.1984

Travniška latovka

Travniška latovka, smernica TG/33/6 z dne 12.10.1990

Beli volčji bob

Beli volčji bob, smernica TG/66/4 z dne 31.3.2004

Modri volčji bob

Modri volčji bob, smernica TG/66/4 z dne 31.3.2004

Ozkolistni volčji bob

Ozkolistni volčji bob, smernica TG/66/4 z dne 31.3.2004

Lucerna

Lucerna, smernica TG/6/5 z dne 6.4.2005

Črna detelja

Črna detelja, smernica TG/5/7 z dne 4.4.2001

Bela (plazeča) detelja

Bela (plazeča) detelja, smernica TG/38/7 z dne 9.4.2003

Krmni bob

Krmni bob, smernica TG/8/6 z dne 17.4.2002

Navadna grašica

Navadna grašica, smernica TG/32/6 z dne 21.10.1988

Podzemna koleraba

Podzemna koleraba, smernica TG/89/6 z dne 4.4.2001

Oljna redkev

Oljna redkev, smernica TG/178/3 z dne 4.4.2001

Zemeljski orešček/arašidi

Zemeljski orešček/arašidi, smernica TG/93/3 z dne 13.11.1985

Oljna repica

Oljna repica, smernica TG/185/3 z dne 17.4.2002

Barvilni rumenik

Barvilni rumenik, smernica TG/134/3 z dne 12.10.1990

Bombaž

Bombaž, smernica TG/88/6 z dne 4.4.2001

Vrtni mak

Vrtni mak, smernica TG/166/3 z dne 24.3.1999

Bela gorjušica

Bela gorjušica, smernica TG/179/3 z dne 4.4.2001

Soja

Soja, smernica TG/80/6 z dne 1.4.1998

Sirek

Sirek, smernica TG/122/3 z dne 6.10.1989

Besedilo teh smernic je na spletni strani UPOV (www.upov.int).

---

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/33 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/33

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2007/49/ES

z dne 26. julija 2007

o spremembi Direktive 2003/91/ES o določitvi izvedbenih ukrepov za člen 7 Direktive Sveta 2002/55/ES glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, in minimalnih pogojev za preskušanje nekaterih sort zelenjadnic

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (1) in zlasti člena 7(2)(a) in (b) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Komisije 2003/91/ES (2) je bila sprejeta za zagotovitev, da sorte iz nacionalnih sortnih list držav članic izpolnjujejo smernice, ki jih je določil Urad skupnosti za rastlinske sorte (USRS) glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, in minimalnih pogojev za preskušanje sort, če so bile takšne smernice oblikovane. Za druge sorte Direktiva določa uporabo smernic Mednarodne zveze za varstvo novih sort rastlin (UPOV). |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Komisije 2003/91/ES (2) je bila sprejeta za zagotovitev, da sorte iz nacionalnih sortnih list držav članic izpolnjujejo smernice, ki jih je določil Urad skupnosti za rastlinske sorte (USRS) glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, in minimalnih pogojev za preskušanje sort, če so bile takšne smernice oblikovane. Za druge sorte Direktiva določa uporabo smernic Mednarodne zveze za varstvo novih sort rastlin (UPOV).

| (2) | USRS in UPOV sta od takrat izdala nadaljnje smernice za več drugih vrst ali posodobila že obstoječe. |
| --- | --- |

(2)

USRS in UPOV sta od takrat izdala nadaljnje smernice za več drugih vrst ali posodobila že obstoječe.

| (3) | Direktivo 2003/91/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 2003/91/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za seme in razmnoževalni material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Prilogi I in II k Direktivi 2003/91/ES se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej direktivi.

Člen 2

Za preskušanja, ki se začnejo pred 1. novembrom 2007, države članice lahko uporabljajo Direktivo 2003/91/ES v različici, ki se je uporabljala, preden je bila spremenjena s to direktivo.

Člen 3

Države članice najpozneje do 31. oktobra 2007 sprejmejo in objavijo zakone, uredbe in upravne predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo od 1. novembra 2007.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 4

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 5

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 193, 20.7.2002, str. 33. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/124/ES (UL L 339, 6.12.2006, str. 12).

1

(2)  UL L 254, 8.10.2003, str. 11. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2006/127/ES (UL L 343, 8.12.2006, str. 82).

2

---

PRILOGA

PRILOGA I

Seznam vrst iz člena 1(2)(a), ki morajo biti skladne s protokoli za preskušanje USRS

| Znanstveno ime | Splošno ime | Protokol USRS |
| --- | --- | --- |
| Allium cepa L. (skupina čebul) | Čebula | TP 46/1 z dne 14.6.2005 |
| Allium cepa L. (skupina aggregatum) | Šalotka | TP 46/1 z dne 14.6.2005 |
| Allium porrum L. | Por | TP 85/1 z dne 15.11.2001 |
| Allium sativum L. | Česen | TP 162/1 z dne 25.3.2004 |
| Asparagus officinalis L. | Beluši | TP 130/1 z dne 27.3.2002 |
| Brassica oleracea L. | Cvetača | TP 45/1 z dne 15.11.2001 |
| Brassica oleracea L. | Brokoli ali kalabrijski brokoli | TP 151/2 z dne 21.3.2007 |
| Brassica oleracea L. | Brstični ohrovt | TP 54/2 z dne 1.12.2005 |
| Brassica oleracea L. | Kolerabice | TP 65/1 z dne 25.3.2004 |
| Brassica oleracea L. | Ohrovt, belo zelje in rdeče zelje | TP 48/2 z dne 1.12.2005 |
| Capsicum annuum L. | Čili ali poper | TP 76/2 z dne 21.3.2007 |
| Cichorium endivia L. | Kodrolistna endivija in endivija eskariol | TP 118/2 z dne 1.12.2005 |
| Cichorium intybus L. | Industrijska cikorija | TP 172/2 z dne 1.12.2005 |
| Cichorium intybus L. | Korenasti radič | TP 173/1 z dne 25.3.2004 |
| Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai | Lubenica | TP 142/1 z dne 21.3.2007 |
| Cucumis melo L. | Melona | TP 104/2 z dne 21.3.2007 |
| Cucumis sativus L. | Kumara in kumarice za vlaganje | TP 61/1 z dne 27.3.2002 |
| Cucurbita pepo L. | Vrtna buča ali bučka | TP 119/1 z dne 25.3.2004 |
| Cynara cardunculus L. | Artičoka in kardij | TP 184/1 z dne 25.3.2004 |
| Daucus carota L. | Korenje in krmno korenje | TP 49/2 z dne 1.12.2005 |
| Foeniculum vulgare Mill. | Koromač | TP 183/1 z dne 25.3.2004 |
| Lactuca sativa L. | Solata | TP 13/3 z dne 21.3.2007 |
| Lycopersicon esculentum Mill. | Paradižnik | TP 44/3 z dne 21.3.2007 |
| Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill | Peteršilj | TP 136/1 z dne 21.3.2007 |
| Phaseolus coccineus L. | Turški (laški) fižol | TP 9/1 z dne 21.3.2007 |
| Phaseolus vulgaris L. | Navadni fižol in visoki fižol | TP 12/2 z dne 1.12.2005 |
| Pisum sativum L. (partim) | Oglatozrnati grah, okroglozrnati grah in sladkorni grah | TP 7/1 z dne 6.11.2003 |
| Raphanus sativus L. | Redkev | TP 64/1 z dne 27.3.2002 |
| Spinacia oleracea L. | Špinača | TP 55/1 z dne 27.3.2002 |
| Valerianella locusta (L.) Laterr. | Navadni motovilec | TP 75/2 z dne 21.3.2007 |
| Vicia faba L. (partim) | Bob | TP Broadbean/1 z dne 25.3.2004 |
| Zea mays L. (partim) | Sladka koruza in pokovka | TP 2/2 z dne 15.11.2001 |

Znanstveno ime

Splošno ime

Protokol USRS

Allium cepa L. (skupina čebul)

Čebula

TP 46/1 z dne 14.6.2005

Allium cepa L. (skupina aggregatum)

Šalotka

TP 46/1 z dne 14.6.2005

Allium porrum L.

Por

TP 85/1 z dne 15.11.2001

Allium sativum L.

Česen

TP 162/1 z dne 25.3.2004

Asparagus officinalis L.

Beluši

TP 130/1 z dne 27.3.2002

Brassica oleracea L.

Cvetača

TP 45/1 z dne 15.11.2001

Brassica oleracea L.

Brokoli ali kalabrijski brokoli

TP 151/2 z dne 21.3.2007

Brassica oleracea L.

Brstični ohrovt

TP 54/2 z dne 1.12.2005

Brassica oleracea L.

Kolerabice

TP 65/1 z dne 25.3.2004

Brassica oleracea L.

Ohrovt, belo zelje in rdeče zelje

TP 48/2 z dne 1.12.2005

Capsicum annuum L.

Čili ali poper

TP 76/2 z dne 21.3.2007

Cichorium endivia L.

Kodrolistna endivija in endivija eskariol

TP 118/2 z dne 1.12.2005

Cichorium intybus L.

Industrijska cikorija

TP 172/2 z dne 1.12.2005

Cichorium intybus L.

Korenasti radič

TP 173/1 z dne 25.3.2004

Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

Lubenica

TP 142/1 z dne 21.3.2007

Cucumis melo L.

Melona

TP 104/2 z dne 21.3.2007

Cucumis sativus L.

Kumara in kumarice za vlaganje

TP 61/1 z dne 27.3.2002

Cucurbita pepo L.

Vrtna buča ali bučka

TP 119/1 z dne 25.3.2004

Cynara cardunculus L.

Artičoka in kardij

TP 184/1 z dne 25.3.2004

Daucus carota L.

Korenje in krmno korenje

TP 49/2 z dne 1.12.2005

Foeniculum vulgare Mill.

Koromač

TP 183/1 z dne 25.3.2004

Lactuca sativa L.

Solata

TP 13/3 z dne 21.3.2007

Lycopersicon esculentum Mill.

Paradižnik

TP 44/3 z dne 21.3.2007

Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

Peteršilj

TP 136/1 z dne 21.3.2007

Phaseolus coccineus L.

Turški (laški) fižol

TP 9/1 z dne 21.3.2007

Phaseolus vulgaris L.

Navadni fižol in visoki fižol

TP 12/2 z dne 1.12.2005

Pisum sativum L. (partim)

Oglatozrnati grah, okroglozrnati grah in sladkorni grah

TP 7/1 z dne 6.11.2003

Raphanus sativus L.

Redkev

TP 64/1 z dne 27.3.2002

Spinacia oleracea L.

Špinača

TP 55/1 z dne 27.3.2002

Valerianella locusta (L.) Laterr.

Navadni motovilec

TP 75/2 z dne 21.3.2007

Vicia faba L. (partim)

Bob

TP Broadbean/1 z dne 25.3.2004

Zea mays L. (partim)

Sladka koruza in pokovka

TP 2/2 z dne 15.11.2001

Besedilo teh protokolov je na voljo na spletni strani USRS (www.cpvo.europa.eu).

PRILOGA II

Seznam vrst iz člena 1(2)(b), ki morajo biti skladne s smernicami za preskušanje UPOV

| Znanstveno ime | Splošno ime | Smernica UPOV |
| --- | --- | --- |
| Allium fistulosum L. | Zimski luk | TG/161/3 z dne 1.4.1998 |
| Allium schoenoprasum L. | Drobnjak | TG/198/1 z dne 9.4.2003 |
| Apium graveolens L. | Zelena | TG/82/4 z dne 17.4.2002 |
| Apium graveolens L. | Gomoljna zelena | TG/74/4 popravek z dne 17.4.2002 in 5.4.2006 |
| Beta vulgaris L. | Mangold | TG/106/4 z dne 31.3.2004 |
| Beta vulgaris L. | Rdeča pesa, vključno z cheltenhamsko peso | TG/60/6 z dne 18.10.1996 |
| Brassica oleracea L. | Kodrolistni ohrovt | TG/90/6 z dne 31.3.2004 |
| Brassica rapa L. | Kitajski kapus | TG/105/4 z dne 9.4.2003 |
| Brassica rapa L. | Repa | TG/37/10 z dne 4.4.2001 |
| Cichorium intybus L. | Listnati ali glavnati radič | TG/154/3 z dne 18.10.1996 |
| Cucurbita maxima Duchesne | Navadna buča | TG/155/4 z dne 14.3.2007 |
| Raphanus sativus L. | Črna redkev | TG/63/6 z dne 24.3.1999 |
| Rheum rhabarbarum L. | Rabarbara | TG/62/6 z dne 24.3.1999 |
| Scorzonera hispanica L. | Črni koren (navadni gadnjak) | TG/116/3 z dne 21.10.1988 |
| Solanum melongena L. | Jajčevec | TG/117/4 z dne 17.4.2002 |

Znanstveno ime

Splošno ime

Smernica UPOV

Allium fistulosum L.

Zimski luk

TG/161/3 z dne 1.4.1998

Allium schoenoprasum L.

Drobnjak

TG/198/1 z dne 9.4.2003

Apium graveolens L.

Zelena

TG/82/4 z dne 17.4.2002

Apium graveolens L.

Gomoljna zelena

TG/74/4 popravek z dne 17.4.2002 in 5.4.2006

Beta vulgaris L.

Mangold

TG/106/4 z dne 31.3.2004

Beta vulgaris L.

Rdeča pesa, vključno z cheltenhamsko peso

TG/60/6 z dne 18.10.1996

Brassica oleracea L.

Kodrolistni ohrovt

TG/90/6 z dne 31.3.2004

Brassica rapa L.

Kitajski kapus

TG/105/4 z dne 9.4.2003

Brassica rapa L.

Repa

TG/37/10 z dne 4.4.2001

Cichorium intybus L.

Listnati ali glavnati radič

TG/154/3 z dne 18.10.1996

Cucurbita maxima Duchesne

Navadna buča

TG/155/4 z dne 14.3.2007

Raphanus sativus L.

Črna redkev

TG/63/6 z dne 24.3.1999

Rheum rhabarbarum L.

Rabarbara

TG/62/6 z dne 24.3.1999

Scorzonera hispanica L.

Črni koren (navadni gadnjak)

TG/116/3 z dne 21.10.1988

Solanum melongena L.

Jajčevec

TG/117/4 z dne 17.4.2002

Besedilo teh smernic je na voljo na spletni strani UPOV (www.upov.int).

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/36

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. marca 2007

o državni pomoči C 21/06 (ex N 635/05), ki naj bi jo izvajala Slovaška republika za Slovenské lodenice Komárno

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 1182)

(Besedilo v slovaškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/529/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenim členom (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | V dopisu z dne 9. decembra 2005, evidentiranim 14. decembra 2005, je Slovaška republika Komisijo obvestila o svojem namenu, da ladjedelnici Slovenské lodenice Komárno dodeli regionalno pomoč za naložbe. Komisija je v dopisih z dne 23. decembra 2005 in 27. februarja 2006 zaprosila za informacije, Slovaška republika pa je na njiju odgovorila z dopisoma z dne 26. januarja 2006, evidentiranim 31. januarja 2006, in 23. marca 2006, evidentiranim 4. aprila 2006, v tem zaporedju. |
| --- | --- |

(1)

V dopisu z dne 9. decembra 2005, evidentiranim 14. decembra 2005, je Slovaška republika Komisijo obvestila o svojem namenu, da ladjedelnici Slovenské lodenice Komárno dodeli regionalno pomoč za naložbe. Komisija je v dopisih z dne 23. decembra 2005 in 27. februarja 2006 zaprosila za informacije, Slovaška republika pa je na njiju odgovorila z dopisoma z dne 26. januarja 2006, evidentiranim 31. januarja 2006, in 23. marca 2006, evidentiranim 4. aprila 2006, v tem zaporedju.

| (2) | V dopisu z dne 7. junija 2006 je Komisija obvestila Slovaško republiko, da se je v zvezi s pomočjo odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(2)

V dopisu z dne 7. junija 2006 je Komisija obvestila Slovaško republiko, da se je v zvezi s pomočjo odločila sprožiti postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

| (3) | Odločitev Komisije, da sproži postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije, da sproži postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa.

| (4) | V dopisu z dne 6. julija 2006, evidentiranim 12. julija 2006, je Slovaška republika predložila pripombe upravičenke do pomoči, Slovenské lodenice Komárno. Ker je te pripombe Komisiji posredovala Slovaška republika, Komisija meni, da je imela ta država članica priložnost, da se odzove na pripombe upravičenke. Slovaška republika ni predložila nobenih drugih pripomb. Z dopisom z dne 30. oktobra je Komisija zaprosila Slovaško republiko, da potrdi, ali Komisija pravilno razume pripombe upravičenke. Upravičenka je predložila dodatna pojasnila na sestanku, ki je potekal 14. decembra 2006. Slovaška republika se je odzvala za zahtevo Komisije z dne 30. oktobra 2006 z dopisom z dne 10. januarja 2007, evidentiranim istega dne, v katerem je tudi potrdila pojasnila, ki jih je predložila upravičenka na navedenem sestanku. |
| --- | --- |

(4)

V dopisu z dne 6. julija 2006, evidentiranim 12. julija 2006, je Slovaška republika predložila pripombe upravičenke do pomoči, Slovenské lodenice Komárno. Ker je te pripombe Komisiji posredovala Slovaška republika, Komisija meni, da je imela ta država članica priložnost, da se odzove na pripombe upravičenke. Slovaška republika ni predložila nobenih drugih pripomb. Z dopisom z dne 30. oktobra je Komisija zaprosila Slovaško republiko, da potrdi, ali Komisija pravilno razume pripombe upravičenke. Upravičenka je predložila dodatna pojasnila na sestanku, ki je potekal 14. decembra 2006. Slovaška republika se je odzvala za zahtevo Komisije z dne 30. oktobra 2006 z dopisom z dne 10. januarja 2007, evidentiranim istega dne, v katerem je tudi potrdila pojasnila, ki jih je predložila upravičenka na navedenem sestanku.

2.   PODROBEN OPIS POMOČI

2.1   Zadevno podjetje

| (5) | Upravičenka je slovaška ladjedelnica Slovenské lodenice Komárno (SLK), delniška družba iz Bratislave, ki se nahaja na reki Donavi v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES. Družba je bila ustanovljena leta 2000. Njena delničarja sta Euram Bank AG Vienna (70 %) in država (30 %). Euram Bank AG Vienna je leta 2003 postal večinski delničar z dvema kapitalskima vložkoma. SLK je velika družba s 1424 milijardami (3) SKK (2004) prometa in 910 zaposlenimi (2005). Po delni privatizaciji v letu 2003 je družba potrojila proizvodnjo (v kompenzirani bruto tonaži na leto, CGT) in v letu 2004 objavila dobiček v višini 26 milijonov SKK. Družba ni v finančnih težavah. |
| --- | --- |

(5)

Upravičenka je slovaška ladjedelnica Slovenské lodenice Komárno (SLK), delniška družba iz Bratislave, ki se nahaja na reki Donavi v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe ES. Družba je bila ustanovljena leta 2000. Njena delničarja sta Euram Bank AG Vienna (70 %) in država (30 %). Euram Bank AG Vienna je leta 2003 postal večinski delničar z dvema kapitalskima vložkoma. SLK je velika družba s 1424 milijardami (3) SKK (2004) prometa in 910 zaposlenimi (2005). Po delni privatizaciji v letu 2003 je družba potrojila proizvodnjo (v kompenzirani bruto tonaži na leto, CGT) in v letu 2004 objavila dobiček v višini 26 milijonov SKK. Družba ni v finančnih težavah.

| (6) | SLK proizvaja majhne morske kontejnerske ladje in ladje za razsuti tovor z največjo bruto nosilnostjo 6 000 t. Po informacijah, ki jih je predložila Slovaška republika, so na trgu vodilne ladjedelnice Damen na Nizozemskem in ladjedelnice Flensburg v Nemčiji, ki proizvajajo ladje z bruto nosilnostjo med 4 000 in 20 000 t. Ladjedelnica Stocznia Północna na Poljskem je tudi specializirana za gradnjo kontejnerskih ladij podobne velikosti. SLK ne izvaja popravil ali predelave morskih plovil. Celotna proizvodnja družbe SLK je namenjena državam članicam Evropske unije. |
| --- | --- |

(6)

SLK proizvaja majhne morske kontejnerske ladje in ladje za razsuti tovor z največjo bruto nosilnostjo 6 000 t. Po informacijah, ki jih je predložila Slovaška republika, so na trgu vodilne ladjedelnice Damen na Nizozemskem in ladjedelnice Flensburg v Nemčiji, ki proizvajajo ladje z bruto nosilnostjo med 4 000 in 20 000 t. Ladjedelnica Stocznia Północna na Poljskem je tudi specializirana za gradnjo kontejnerskih ladij podobne velikosti. SLK ne izvaja popravil ali predelave morskih plovil. Celotna proizvodnja družbe SLK je namenjena državam članicam Evropske unije.

2.2   Naložbeni projekt

| (7) | Med letoma 2006 in 2008 namerava SLK izvesti naložbeni projekt z naslovom „Posodobitev tehnične baze SLK“. Cilj projekta je posodobiti proizvodnjo družbe. Naložbeni projekt vsebuje devet podprojektov (SP 01 do SP 09), ki so opisani v nadaljevanju; v opisih so upoštevane pripombe, ki jih je predložila upravičenka po tem, ko je bil sprožen formalni postopek preiskave, saj so te nujno potrebne za razjasnitev narave naložbe.






  — | SP 01 – Razširitev proizvodnih območij: izgradnja nove železnice v prostorih ladjedelnice, ki bodo opremljeni kot nov obrat za montažo sestavnih elementov; ladjedelnica bo kupila dvigalo z dvižno zmogljivostjo 50 t. Do sedaj se je ta del ladjedelnice uporabljal kot skladiščni prostor in ne za proizvodnjo. Stroški te naložbe znašajo 39 825 658 SKK. |
| --- | --- | --- |

(7)

Med letoma 2006 in 2008 namerava SLK izvesti naložbeni projekt z naslovom „Posodobitev tehnične baze SLK“. Cilj projekta je posodobiti proizvodnjo družbe. Naložbeni projekt vsebuje devet podprojektov (SP 01 do SP 09), ki so opisani v nadaljevanju; v opisih so upoštevane pripombe, ki jih je predložila upravičenka po tem, ko je bil sprožen formalni postopek preiskave, saj so te nujno potrebne za razjasnitev narave naložbe.

—

SP 01 – Razširitev proizvodnih območij: izgradnja nove železnice v prostorih ladjedelnice, ki bodo opremljeni kot nov obrat za montažo sestavnih elementov; ladjedelnica bo kupila dvigalo z dvižno zmogljivostjo 50 t. Do sedaj se je ta del ladjedelnice uporabljal kot skladiščni prostor in ne za proizvodnjo. Stroški te naložbe znašajo 39 825 658 SKK.

| — | SP 02 – Nakup in vgradnja komorne šobe za „avtomatiziran sistem predhodne izdelave jeklenih konstrukcij“. Namen naložbe je pospešiti čiščenje jeklenih plošč. Nova komorna šoba ima več prednosti pred trenutno zmogljivostjo: hitrejšo obdelavo, znatno nižjo porabo brusila in energije ter okoljske izboljšave. Teoretično bi se zmogljivost avtomatiziranega sistema predhodne izdelave jeklenih konstrukcij povečala z 12 450 t na 15 700 t. Stroški znašajo 17 500 000 SKK. |
| --- | --- |

—

SP 02 – Nakup in vgradnja komorne šobe za „avtomatiziran sistem predhodne izdelave jeklenih konstrukcij“. Namen naložbe je pospešiti čiščenje jeklenih plošč. Nova komorna šoba ima več prednosti pred trenutno zmogljivostjo: hitrejšo obdelavo, znatno nižjo porabo brusila in energije ter okoljske izboljšave. Teoretično bi se zmogljivost avtomatiziranega sistema predhodne izdelave jeklenih konstrukcij povečala z 12 450 t na 15 700 t. Stroški znašajo 17 500 000 SKK.

| — | SP 03 – Vgradnja sistema za distribucijo energije na tirnicah 4 in 5: tirnici 4 in 5 se trenutno uporabljata za gradnjo in montažo sestavnih delov; ladjedelnica bo zgradila šest novih povezovalnih točk za energijo (za acetilen, kisik in stisnjen zrak), ki bodo nadgradile to zmogljivost. Stroški naložbe znašajo 6 500 000 SKK. |
| --- | --- |

—

SP 03 – Vgradnja sistema za distribucijo energije na tirnicah 4 in 5: tirnici 4 in 5 se trenutno uporabljata za gradnjo in montažo sestavnih delov; ladjedelnica bo zgradila šest novih povezovalnih točk za energijo (za acetilen, kisik in stisnjen zrak), ki bodo nadgradile to zmogljivost. Stroški naložbe znašajo 6 500 000 SKK.

| — | SP 04 – Vgradnja sistema za distribucijo energije na pomolu, kjer se izvaja končna faza proizvodnega procesa: vzdolž pomola bodo zgrajeni novi distribucijski kanali in osem povezovalnih točk (za acetilen, kisik, stisnjen zrak in električno energijo). Namen je zamenjati trenutni počasen in drag sistem, po katerem se acetilen, kisik in stisnjen zrak dovajajo iz steklenic. Stroški znašajo 3 500 000 SKK. |
| --- | --- |

—

SP 04 – Vgradnja sistema za distribucijo energije na pomolu, kjer se izvaja končna faza proizvodnega procesa: vzdolž pomola bodo zgrajeni novi distribucijski kanali in osem povezovalnih točk (za acetilen, kisik, stisnjen zrak in električno energijo). Namen je zamenjati trenutni počasen in drag sistem, po katerem se acetilen, kisik in stisnjen zrak dovajajo iz steklenic. Stroški znašajo 3 500 000 SKK.

| — | SP 05 – Horizontalno orodje za vrtanje: nakup horizontalnega orodja za vrtanje tipa W 100. Družba SLK je do sedaj najemala starejši tip tega orodja (W 75). Tip W 100 je sodobnejše orodje, ki zaradi svojih tehničnih značilnosti omogoča učinkovitejšo (več obratov na minuto) obdelavo večjega števila različnih delov. Stroški naložbe znašajo 6 000 000 SKK. |
| --- | --- |

—

SP 05 – Horizontalno orodje za vrtanje: nakup horizontalnega orodja za vrtanje tipa W 100. Družba SLK je do sedaj najemala starejši tip tega orodja (W 75). Tip W 100 je sodobnejše orodje, ki zaradi svojih tehničnih značilnosti omogoča učinkovitejšo (več obratov na minuto) obdelavo večjega števila različnih delov. Stroški naložbe znašajo 6 000 000 SKK.

| — | SP 06 – Obrat za rezanje materiala: nakup hidravličnih namiznih škarij. Do sedaj se je uporabljala druga, manj učinkovita tehnologija. Stroški znašajo 2 000 000 SKK. |
| --- | --- |

—

SP 06 – Obrat za rezanje materiala: nakup hidravličnih namiznih škarij. Do sedaj se je uporabljala druga, manj učinkovita tehnologija. Stroški znašajo 2 000 000 SKK.

| — | SP 07 – Izboljšanje kontrole kakovosti: kontrolne meritve ladijskega trupa med proizvodnjo; kontrola kakovosti dela po posameznih posegih; nakup prenosnega rentgenskega aparata, aparata za merjenje barve in materialov, ultrazvočnega aparata za merjenje širine jeklenih plošč ter sonde. Stroški znašajo 2 000 000 SKK. |
| --- | --- |

—

SP 07 – Izboljšanje kontrole kakovosti: kontrolne meritve ladijskega trupa med proizvodnjo; kontrola kakovosti dela po posameznih posegih; nakup prenosnega rentgenskega aparata, aparata za merjenje barve in materialov, ultrazvočnega aparata za merjenje širine jeklenih plošč ter sonde. Stroški znašajo 2 000 000 SKK.

| — | SP 08 – Posodobitev premične opreme: tovornjak, ki se uporablja na platformi, viličar, polnilnik svinčevega akumulatorja. Stroški znašajo 2 000 000 SKK. |
| --- | --- |

—

SP 08 – Posodobitev premične opreme: tovornjak, ki se uporablja na platformi, viličar, polnilnik svinčevega akumulatorja. Stroški znašajo 2 000 000 SKK.

| — | SP 09 – Obrata za varjenje aluminija in nerjavnega jekla: električna ključavničarska delavnica, delavnica za varjenje cevi. Dejavnosti obeh delavnic se trenutno oddajajo v delo podizvajalcem. Stroški znašajo 1 000 000 SKK. |
| --- | --- |

—

SP 09 – Obrata za varjenje aluminija in nerjavnega jekla: električna ključavničarska delavnica, delavnica za varjenje cevi. Dejavnosti obeh delavnic se trenutno oddajajo v delo podizvajalcem. Stroški znašajo 1 000 000 SKK.

| (8) | Skupni stroški znašajo 80 325 658 SKK, kar ustreza upravičenim stroškom za regionalno pomoč za naložbe. Stroški zajemajo izdatke za nakup strojev in opreme. Sedanja vrednost upravičenih stroškov za naložbe znaša 76 100 000 SKK (diskontna stopnja 7,55 %). Stroški so porazdeljeni na več let, kakor sledi:
  Razpredelnica
  Sedanja vrednost upravičenih stroškov







  Leto | Upravičeni stroški | Sedanja vrednost upravičenih stroškov |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 31 164 000 | 31 164 000 |
| 2007 | 37 295 658 | 34 677 506 |
| 2008 | 11 866 000 | 10 258 494 |
| Skupaj | 80 325 658 | 76 100 000 |

(8)

Skupni stroški znašajo 80 325 658 SKK, kar ustreza upravičenim stroškom za regionalno pomoč za naložbe. Stroški zajemajo izdatke za nakup strojev in opreme. Sedanja vrednost upravičenih stroškov za naložbe znaša 76 100 000 SKK (diskontna stopnja 7,55 %). Stroški so porazdeljeni na več let, kakor sledi:

Razpredelnica

Sedanja vrednost upravičenih stroškov

Leto

Upravičeni stroški

Sedanja vrednost upravičenih stroškov

2006

31 164 000

31 164 000

2007

37 295 658

34 677 506

2008

11 866 000

10 258 494

Skupaj

80 325 658

76 100 000

| (9) | Po trditvah Slovaške republike so podprojekti SP 02–SP 09 samostojni projekti, ki jih bo družba SLK izvedla tudi, če podprojekt SP 01 ne bo izveden. |
| --- | --- |

(9)

Po trditvah Slovaške republike so podprojekti SP 02–SP 09 samostojni projekti, ki jih bo družba SLK izvedla tudi, če podprojekt SP 01 ne bo izveden.

| (10) | Naložbeni projekt bo tehnično zmogljivost ladjedelnice povečal s 24 000 CGT na 28 500 CGT v letu 2009, kar ustreza povečanju proizvodnje za do dve ladji na leto. Drugi učinki izvedbe projekta bodo zajemali skrajšanje proizvodnega ciklusa, zmanjšanje stroškov in izboljšanje kakovosti. Produktivnost ladjedelnice se bo povečala s sedanjih 67 delovnih ur/CGT na 58 delovnih/CGT v letu 2009, pri čemer se upošteva delo, oddano podizvajalcem. |
| --- | --- |

(10)

Naložbeni projekt bo tehnično zmogljivost ladjedelnice povečal s 24 000 CGT na 28 500 CGT v letu 2009, kar ustreza povečanju proizvodnje za do dve ladji na leto. Drugi učinki izvedbe projekta bodo zajemali skrajšanje proizvodnega ciklusa, zmanjšanje stroškov in izboljšanje kakovosti. Produktivnost ladjedelnice se bo povečala s sedanjih 67 delovnih ur/CGT na 58 delovnih/CGT v letu 2009, pri čemer se upošteva delo, oddano podizvajalcem.

| (11) | Naložba bo prinesla odprtje 140 delovnih mest v sami ladjedelnici (od tega 112 delovnih mest, neposredno povezanih s proizvodnjo, 20 pomožnih delovnih mest in 8 uradniških delovnih mest) ter 50 posrednih delovnih mest v regiji, v kateri stopnja brezposelnosti znaša 14 %. Po izvedbi podprojekta SP 09 se bo velik delež delovnih mest, neposredno povezanih s proizvodnjo, ustvaril v okviru notranjega izvajanja del. Letni vložek v smislu razpoložljivih delovnih ur se bo povečal z 1 590 300 na 1 653 200 po naložbi. |
| --- | --- |

(11)

Naložba bo prinesla odprtje 140 delovnih mest v sami ladjedelnici (od tega 112 delovnih mest, neposredno povezanih s proizvodnjo, 20 pomožnih delovnih mest in 8 uradniških delovnih mest) ter 50 posrednih delovnih mest v regiji, v kateri stopnja brezposelnosti znaša 14 %. Po izvedbi podprojekta SP 09 se bo velik delež delovnih mest, neposredno povezanih s proizvodnjo, ustvaril v okviru notranjega izvajanja del. Letni vložek v smislu razpoložljivih delovnih ur se bo povečal z 1 590 300 na 1 653 200 po naložbi.

| (12) | Upravičenka je izjavila, da bo rezultat naložbe ohranila vsaj pet let. Družba SLK je zaprosila za pomoč z dopisom z dne 10. oktobra 2005. Naložba se je začela izvajati v letu 2006. |
| --- | --- |

(12)

Upravičenka je izjavila, da bo rezultat naložbe ohranila vsaj pet let. Družba SLK je zaprosila za pomoč z dopisom z dne 10. oktobra 2005. Naložba se je začela izvajati v letu 2006.

2.3   Zadevni ukrep

| (13) | Priglašeni ukrep zajema odpis denarne kazni Agencije za socialno varnost v zvezi z zamudo pri plačilu prispevkov družbe SLK za socialno varnost med 31. oktobrom 2003 in 31. marcem 2004. Dolg, ki naj bi bil odpisan, skupaj znaša 17 117 957 SKK. Agencija za socialno varnost odpisa ne bo izvedla, dokler ne prejme odobritve Komisije. Sedanja vrednost pomoči znaša 17 117 957 SKK, kar je enako intenzivnosti pomoči v višini 22,49 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(13)

Priglašeni ukrep zajema odpis denarne kazni Agencije za socialno varnost v zvezi z zamudo pri plačilu prispevkov družbe SLK za socialno varnost med 31. oktobrom 2003 in 31. marcem 2004. Dolg, ki naj bi bil odpisan, skupaj znaša 17 117 957 SKK. Agencija za socialno varnost odpisa ne bo izvedla, dokler ne prejme odobritve Komisije. Sedanja vrednost pomoči znaša 17 117 957 SKK, kar je enako intenzivnosti pomoči v višini 22,49 % upravičenih stroškov.

| (14) | Preostali viri financiranja so lastni viri družbe SLK (19 025 000 SKK) ter posojilo zasebne banke (39 957 043 SKK). |
| --- | --- |

(14)

Preostali viri financiranja so lastni viri družbe SLK (19 025 000 SKK) ter posojilo zasebne banke (39 957 043 SKK).

3.   ODLOČITEV O SPROŽITVI POSTOPKA NA PODLAGI ČLENA 88(2) POGODBE ES

| (15) | Komisija je sprožila formalni postopek preiskave na naslednji podlagi. Prvič, Komisija je imela pomisleke, ali so podprojekti SP 01, SP 05 in SP 09 naložbe v posodobitev obstoječe ladjedelnice, ki naj bi povečale produktivnost obstoječih obratov, in ali so zato upravičeni do regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je sprožila formalni postopek preiskave na naslednji podlagi. Prvič, Komisija je imela pomisleke, ali so podprojekti SP 01, SP 05 in SP 09 naložbe v posodobitev obstoječe ladjedelnice, ki naj bi povečale produktivnost obstoječih obratov, in ali so zato upravičeni do regionalne pomoči.

| (16) | Komisija je zlasti dvomila, ali je podprojekt SP 01, ki naj bi ustvaril novo proizvodno zmogljivost, namenjen tudi izboljšanju produktivnosti obratov, ki že obstajajo v ladjedelnici. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je zlasti dvomila, ali je podprojekt SP 01, ki naj bi ustvaril novo proizvodno zmogljivost, namenjen tudi izboljšanju produktivnosti obratov, ki že obstajajo v ladjedelnici.

| (17) | Komisija je domnevala tudi, da podprojekt SP 05 vključuje zgolj zamenjavo najete opreme z lastno opremo družbe, ker naložba očitno ne bo prinesla nobenih izboljšav v učinkovitosti. Enake pomisleke je izrazila tudi v zvezi s podprojektom SP 09. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je domnevala tudi, da podprojekt SP 05 vključuje zgolj zamenjavo najete opreme z lastno opremo družbe, ker naložba očitno ne bo prinesla nobenih izboljšav v učinkovitosti. Enake pomisleke je izrazila tudi v zvezi s podprojektom SP 09.

| (18) | Drugič, Komisija je imela pomisleke, ali so podprojekti SP 01, SP 02 in SP 03 upravičeni do regionalne pomoči, saj očitno pomenijo povečanje tehnične zmogljivosti upravičenke. Komisija je sklenila, da mora dodatno analizirati učinek naložbe, ki bi se izvedla na podlagi pomoči, na zmogljivost ladjedelnice. |
| --- | --- |

(18)

Drugič, Komisija je imela pomisleke, ali so podprojekti SP 01, SP 02 in SP 03 upravičeni do regionalne pomoči, saj očitno pomenijo povečanje tehnične zmogljivosti upravičenke. Komisija je sklenila, da mora dodatno analizirati učinek naložbe, ki bi se izvedla na podlagi pomoči, na zmogljivost ladjedelnice.

| (19) | Tretjič, v zvezi z dvomi glede upravičenosti do regionalne pomoči posameznih delov naložbenega projekta je imela Komisija izrazila tudi dvom, ali se upošteva največja dovoljena intenzivnost pomoči. |
| --- | --- |

(19)

Tretjič, v zvezi z dvomi glede upravičenosti do regionalne pomoči posameznih delov naložbenega projekta je imela Komisija izrazila tudi dvom, ali se upošteva največja dovoljena intenzivnost pomoči.

| (20) | Nazadnje je Komisija sprejela predhodni sklep, da na podlagi do tedaj razpoložljivih informacij ostali podprojekti izpolnjujejo merila upravičenosti, določena v Okviru za državno pomoč ladjedelništvu (4) (v nadaljevanju: Okvir). |
| --- | --- |

(20)

Nazadnje je Komisija sprejela predhodni sklep, da na podlagi do tedaj razpoložljivih informacij ostali podprojekti izpolnjujejo merila upravičenosti, določena v Okviru za državno pomoč ladjedelništvu (4) (v nadaljevanju: Okvir).

4.   PRIPOMBE UPRAVIČENKE

| (21) | Po sprožitvi formalnega postopka preiskave je upravičenka predložila dodatna pojasnila v zvezi z upravičenostjo in učinkom naložbenega projekta. |
| --- | --- |

(21)

Po sprožitvi formalnega postopka preiskave je upravičenka predložila dodatna pojasnila v zvezi z upravičenostjo in učinkom naložbenega projekta.

| (22) | Razložila je, da je glavni motiv za naložbeni projekt trenutna neustrezna ureditev ladjedelnice, zaradi katere je odvisna od naravnih razmer, t.j. od vodne gladine reke Donave. Trenutno montaža sestavnih delov ladijskega trupa poteka v zaprtih proizvodnih halah in na prostem na tirnicah 4 in 5. Težava pri sedanji ureditvi je v tem, da je velikost sestavnih delov po eni strani omejena zaradi višine proizvodnih hal in po drugi strani zaradi dvižne zmogljivosti dvigala na tirnicah 4 in 5 (27 t). To prinaša dve posledici. Prvič, montaža večjih sestavnih delov se mora delno opraviti na vodi. Drugič, sestavni deli pogosto ne dosežejo kritične velikosti, ki bi omogočila opremljanje, zlasti kar zadeva cevovode. Slednje se zato izvaja na vodi, šele ko je ladijski trup dokončan, kar je neučinkovito. |
| --- | --- |

(22)

Razložila je, da je glavni motiv za naložbeni projekt trenutna neustrezna ureditev ladjedelnice, zaradi katere je odvisna od naravnih razmer, t.j. od vodne gladine reke Donave. Trenutno montaža sestavnih delov ladijskega trupa poteka v zaprtih proizvodnih halah in na prostem na tirnicah 4 in 5. Težava pri sedanji ureditvi je v tem, da je velikost sestavnih delov po eni strani omejena zaradi višine proizvodnih hal in po drugi strani zaradi dvižne zmogljivosti dvigala na tirnicah 4 in 5 (27 t). To prinaša dve posledici. Prvič, montaža večjih sestavnih delov se mora delno opraviti na vodi. Drugič, sestavni deli pogosto ne dosežejo kritične velikosti, ki bi omogočila opremljanje, zlasti kar zadeva cevovode. Slednje se zato izvaja na vodi, šele ko je ladijski trup dokončan, kar je neučinkovito.

| (23) | Zaradi dejstva, da je treba vsaj del montaže in opremljanja opraviti na vodi, je ladjedelnica zelo občutljiva na vodostaj in naravne razmere na reki Donavi. Kadar je vodna gladina nizka, se mora proizvodnja zaustaviti, ker tehnično ni mogoče nadaljevati montaže v halah (omejena višina in prostor) ali na obstoječih zunanjih zmogljivostih (omejena zmogljivost dvigala). |
| --- | --- |

(23)

Zaradi dejstva, da je treba vsaj del montaže in opremljanja opraviti na vodi, je ladjedelnica zelo občutljiva na vodostaj in naravne razmere na reki Donavi. Kadar je vodna gladina nizka, se mora proizvodnja zaustaviti, ker tehnično ni mogoče nadaljevati montaže v halah (omejena višina in prostor) ali na obstoječih zunanjih zmogljivostih (omejena zmogljivost dvigala).

| (24) | Te težave se lotevata podprojekta SP 01 in SP 03. Naložba bi omogočila novo montažno zmogljivost, zaradi česar bi ladjedelnica lahko proizvajala večje sestavne dele. Zunanja zmogljivost za montažo bo povečana za nov obrat na tirnici 8, opremljen s 50-tonskim dvigalom, ki ustreza dvižni zmogljivosti sidrišča za opremljanje. Postopek je tako racionaliziran. Poleg tega bo posodobljena obstoječa montažna zmogljivost na tirnicah 4 in 5. |
| --- | --- |

(24)

Te težave se lotevata podprojekta SP 01 in SP 03. Naložba bi omogočila novo montažno zmogljivost, zaradi česar bi ladjedelnica lahko proizvajala večje sestavne dele. Zunanja zmogljivost za montažo bo povečana za nov obrat na tirnici 8, opremljen s 50-tonskim dvigalom, ki ustreza dvižni zmogljivosti sidrišča za opremljanje. Postopek je tako racionaliziran. Poleg tega bo posodobljena obstoječa montažna zmogljivost na tirnicah 4 in 5.

| (25) | Zaradi tega se bo del gradnje sestavnih delov preselil ven iz proizvodnih hal. V preteklosti so proizvodne hale postale preobremenjene, ko je bila vodna gladina Donave prenizka, da bi bilo mogoče delati na vodi, zaradi česar je bilo treba proizvodnjo zaustaviti. Prostor, ki se bo sprostil, se bo uporabil za racionalizacijo poteka proizvodnje v montažnih halah in bo omogočil, da ladjedelnica poleg montaže opravlja tudi druga dela, kot so barvanje, proizvodnja različnih manjših ladijskih delov itd. |
| --- | --- |

(25)

Zaradi tega se bo del gradnje sestavnih delov preselil ven iz proizvodnih hal. V preteklosti so proizvodne hale postale preobremenjene, ko je bila vodna gladina Donave prenizka, da bi bilo mogoče delati na vodi, zaradi česar je bilo treba proizvodnjo zaustaviti. Prostor, ki se bo sprostil, se bo uporabil za racionalizacijo poteka proizvodnje v montažnih halah in bo omogočil, da ladjedelnica poleg montaže opravlja tudi druga dela, kot so barvanje, proizvodnja različnih manjših ladijskih delov itd.

| (26) | Izvedba podprojekta SP 03 bo skrajšala distribucijsko omrežje, zaradi česar se bodo zmanjšale izgube energije. |
| --- | --- |

(26)

Izvedba podprojekta SP 03 bo skrajšala distribucijsko omrežje, zaradi česar se bodo zmanjšale izgube energije.

| (27) | Glede podprojekta SP 02 je upravičenka poudarila, da bi zamenjava obstoječe komorne šobe z novo komorno šobo izboljšala učinkovitost. |
| --- | --- |

(27)

Glede podprojekta SP 02 je upravičenka poudarila, da bi zamenjava obstoječe komorne šobe z novo komorno šobo izboljšala učinkovitost.

| (28) | V zvezi s podprojektom SP 05 je upravičenka predložila primerjavo tehničnih značilnosti starega in novega orodja za vrtanje, kot je opisano v odstavku 7. |
| --- | --- |

(28)

V zvezi s podprojektom SP 05 je upravičenka predložila primerjavo tehničnih značilnosti starega in novega orodja za vrtanje, kot je opisano v odstavku 7.

| (29) | Kar zadeva podprojekt SP 09, pa je upravičenka razložila, da težave nastanejo pri oddajanju del v zvezi z varjenjem aluminija in nerjavnega jekla podizvajalcem kadar se tehnične specifikacije izdelanih delov med proizvodnim postopkom spremenijo. Take spremembe so očitno običajne in upravičenka je bila zato popolnoma odvisna od delovnega urnika njenih podizvajalcev. Če bi upravičenka imela lastno opremo, bi ji to omogočilo potrebno prilagodljivost, da se lahko nemudoma odzove na take spremembe in tako doseže znatne izboljšave v poteku dela (20-odstotno znižanje stroškov za proizvodnjo nejeklenih delov). To je še toliko bolj pomembno, ker se materiali iz aluminija in nerjavnega jekla vse več uporabljajo namesto jekla. |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva podprojekt SP 09, pa je upravičenka razložila, da težave nastanejo pri oddajanju del v zvezi z varjenjem aluminija in nerjavnega jekla podizvajalcem kadar se tehnične specifikacije izdelanih delov med proizvodnim postopkom spremenijo. Take spremembe so očitno običajne in upravičenka je bila zato popolnoma odvisna od delovnega urnika njenih podizvajalcev. Če bi upravičenka imela lastno opremo, bi ji to omogočilo potrebno prilagodljivost, da se lahko nemudoma odzove na take spremembe in tako doseže znatne izboljšave v poteku dela (20-odstotno znižanje stroškov za proizvodnjo nejeklenih delov). To je še toliko bolj pomembno, ker se materiali iz aluminija in nerjavnega jekla vse več uporabljajo namesto jekla.

| (30) | V odgovor na pomisleke, ali so podprojekti SP 01, SP 02 in SP 03 namenjeni povečanju tehnične zmogljivosti ladjedelnice, je upravičenka dejala, da je povečanje tehnične zmogljivosti zgolj posledica izboljšav v produktivnosti, doseženih s temi naložbami. Upravičenka je potrdila, da bi se splošna zmogljivost povečala s 4 000 CGT na 28 500 CGT v letu 2009, kar ustreza povečanju za povprečno dve ladji na leto, odvisno od velikosti in vrste plovila. Teoretična zmogljivost za predelavo jekla bi se povečala z 12 450 t na 15 700 t. Vendar pa bi dejanska zmogljivost za predelavo jekla ostala na višini 12 450 t zaradi ozkih grl v prejšnjih fazah proizvodnje, ki bi se lahko odpravila le z zelo obsežnimi naložbami, za katere pa ladjedelnica nima nobenih srednjeročnih načrtov. |
| --- | --- |

(30)

V odgovor na pomisleke, ali so podprojekti SP 01, SP 02 in SP 03 namenjeni povečanju tehnične zmogljivosti ladjedelnice, je upravičenka dejala, da je povečanje tehnične zmogljivosti zgolj posledica izboljšav v produktivnosti, doseženih s temi naložbami. Upravičenka je potrdila, da bi se splošna zmogljivost povečala s 4 000 CGT na 28 500 CGT v letu 2009, kar ustreza povečanju za povprečno dve ladji na leto, odvisno od velikosti in vrste plovila. Teoretična zmogljivost za predelavo jekla bi se povečala z 12 450 t na 15 700 t. Vendar pa bi dejanska zmogljivost za predelavo jekla ostala na višini 12 450 t zaradi ozkih grl v prejšnjih fazah proizvodnje, ki bi se lahko odpravila le z zelo obsežnimi naložbami, za katere pa ladjedelnica nima nobenih srednjeročnih načrtov.

| (31) | V odgovor na pomisleke, da podprojekti SP 01, SP 05 in SP 09 niso namenjeni izboljšanju produktivnosti obstoječih obratov, je upravičenka Komisiji predložila številke, ki dokazujejo dejansko povečanje produktivnosti. Upravičenka je opredelila obseg celotnega povečanja produktivnosti z naslednjimi dejavniki: skrajšanje proizvodnega ciklusa za 20, 12 ali 8 dni, odvisno od vrste ladje; zmanjšanje količine dela za približno 12 000 delovnih ur na plovilo; povečanje produktivnosti obrata za predhodno izdelavo jeklenih konstrukcij jekla v tonah predelanega jekla na delavca v proizvodnji za 14 % (s 13,65 na 15,60) in v delovnih urah na tono predelanega jekla za 31 % (s 127 na 97). |
| --- | --- |

(31)

V odgovor na pomisleke, da podprojekti SP 01, SP 05 in SP 09 niso namenjeni izboljšanju produktivnosti obstoječih obratov, je upravičenka Komisiji predložila številke, ki dokazujejo dejansko povečanje produktivnosti. Upravičenka je opredelila obseg celotnega povečanja produktivnosti z naslednjimi dejavniki: skrajšanje proizvodnega ciklusa za 20, 12 ali 8 dni, odvisno od vrste ladje; zmanjšanje količine dela za približno 12 000 delovnih ur na plovilo; povečanje produktivnosti obrata za predhodno izdelavo jeklenih konstrukcij jekla v tonah predelanega jekla na delavca v proizvodnji za 14 % (s 13,65 na 15,60) in v delovnih urah na tono predelanega jekla za 31 % (s 127 na 97).

5.   PRIPOMBE SLOVAŠKE REPUBLIKE

| (32) | Slovaška republika je Komisiji poslala pripombe upravičenke, ki jim ni dodala svojih pripomb, kar pomeni, da je potrdila navedbe upravičenke. |
| --- | --- |

(32)

Slovaška republika je Komisiji poslala pripombe upravičenke, ki jim ni dodala svojih pripomb, kar pomeni, da je potrdila navedbe upravičenke.

6.   OCENA

6.1   Državna pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES

| (33) | Po členu 87(1) Pogodbe ES je kakršna koli pomoč države članice ali pomoč prek državnih sredstev v kakršni koli obliki, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco s tem, da daje prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterih vrst blaga in vpliva na trgovino med državami članicami, nezdružljiva s skupnim trgom. V skladu z uveljavljeno sodno prakso evropskih sodišč je merilo vpliva na trgovino izpolnjeno, če podjetje, ki je prejemnik, izvaja gospodarsko dejavnost, ki zajema trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(33)

Po členu 87(1) Pogodbe ES je kakršna koli pomoč države članice ali pomoč prek državnih sredstev v kakršni koli obliki, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco s tem, da daje prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterih vrst blaga in vpliva na trgovino med državami članicami, nezdružljiva s skupnim trgom. V skladu z uveljavljeno sodno prakso evropskih sodišč je merilo vpliva na trgovino izpolnjeno, če podjetje, ki je prejemnik, izvaja gospodarsko dejavnost, ki zajema trgovino med državami članicami.

| (34) | V tem primeru odpis dolga zagotavlja Agencija za socialno varnost, ki je osrednji organ za upravljanje sistema socialnega zavarovanja. To pomeni, da finančni ukrep vključuje državna sredstva in se lahko pripiše državi. Agencija za socialno varnost je pooblaščena, da odloča o tem, ali bo v celoti ali delno oprostila plačilo denarnih kazni v „utemeljenih primerih“. Merilo selektivnosti je tako izpolnjeno. Ukrep pomeni finančno prednost za družbo SLK, ki je sicer ne bi bila deležna na trgu, saj bi običajno morala plačati denarno kazen. Družba SLK izdeluje morska plovila. Ker se s temi proizvodi trguje, bi ukrep lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. Čeprav družba SLK deluje v tržni niši majhnih ladij z bruto nosilnostjo do 6 000 t, pa lahko predstavlja konkurenco vsaj majhni poljski ladjedelnici, nizozemski ladjedelnici Damen in nemški ladjedelnici Flensburg. Finančni ukrep zato pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES in ga je treba ustrezno oceniti. |
| --- | --- |

(34)

V tem primeru odpis dolga zagotavlja Agencija za socialno varnost, ki je osrednji organ za upravljanje sistema socialnega zavarovanja. To pomeni, da finančni ukrep vključuje državna sredstva in se lahko pripiše državi. Agencija za socialno varnost je pooblaščena, da odloča o tem, ali bo v celoti ali delno oprostila plačilo denarnih kazni v „utemeljenih primerih“. Merilo selektivnosti je tako izpolnjeno. Ukrep pomeni finančno prednost za družbo SLK, ki je sicer ne bi bila deležna na trgu, saj bi običajno morala plačati denarno kazen. Družba SLK izdeluje morska plovila. Ker se s temi proizvodi trguje, bi ukrep lahko izkrivljal konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami. Čeprav družba SLK deluje v tržni niši majhnih ladij z bruto nosilnostjo do 6 000 t, pa lahko predstavlja konkurenco vsaj majhni poljski ladjedelnici, nizozemski ladjedelnici Damen in nemški ladjedelnici Flensburg. Finančni ukrep zato pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES in ga je treba ustrezno oceniti.

| (35) | Državna pomoč znaša skupaj 17 117 957 SKK. |
| --- | --- |

(35)

Državna pomoč znaša skupaj 17 117 957 SKK.

| (36) | Kot je Komisija že navedla v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, je sklenila, da ne bo ocenila, ali nevračilo prispevkov za socialno varnost za obdobje od 31. oktobra 2003 do 31. marca 2004 pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. To se je zgodilo pred pristopom Slovaške republike k Evropski uniji in ta ureditev se pozneje ni uporabljala. Komisija zato nima pooblastil, da bi ocenila združljivost ukrepa s skupnim trgom. Podatki kažejo, da je družba SLK plačala vse prispevke za socialno varnost, ki so nastali med 31. oktobrom 2003 in 31. marcem 2004, kar je dejansko potreben pogoj za odpis denarnih kazni. |
| --- | --- |

(36)

Kot je Komisija že navedla v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave, je sklenila, da ne bo ocenila, ali nevračilo prispevkov za socialno varnost za obdobje od 31. oktobra 2003 do 31. marca 2004 pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. To se je zgodilo pred pristopom Slovaške republike k Evropski uniji in ta ureditev se pozneje ni uporabljala. Komisija zato nima pooblastil, da bi ocenila združljivost ukrepa s skupnim trgom. Podatki kažejo, da je družba SLK plačala vse prispevke za socialno varnost, ki so nastali med 31. oktobrom 2003 in 31. marcem 2004, kar je dejansko potreben pogoj za odpis denarnih kazni.

6.2   Združljivost pomoči: odstopanje po členu 87(3) Pogodbe ES

| (37) | Člena 87(2) in 87(3) Pogodbe ES določata izjeme v zvezi s splošno nezdružljivostjo državne pomoči iz člena 87(1). |
| --- | --- |

(37)

Člena 87(2) in 87(3) Pogodbe ES določata izjeme v zvezi s splošno nezdružljivostjo državne pomoči iz člena 87(1).

| (38) | Komisija je Okvir izdala za namene ocenjevanja pomoči ladjedelništvu. V skladu z Okvirom ladjedelništvo pomeni gradnjo morskih trgovskih plovil na lastni pogon v Skupnosti. Dejavnosti družbe SLK spadajo v okvir te opredelitve, zato je treba pomoč družbi SLK oceniti v smislu Okvira. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je Okvir izdala za namene ocenjevanja pomoči ladjedelništvu. V skladu z Okvirom ladjedelništvo pomeni gradnjo morskih trgovskih plovil na lastni pogon v Skupnosti. Dejavnosti družbe SLK spadajo v okvir te opredelitve, zato je treba pomoč družbi SLK oceniti v smislu Okvira.

| (39) | Točka 26 Okvira določa, da se regionalna pomoč za gradnjo, popravilo ali predelavo ladij lahko šteje za združljivo s skupnim trgom samo, če je odobrena za naložbe v nadgradnjo ali posodobitev obstoječe(-ih) ladjedelnice (ladjedelnic), ki niso v zvezi s finančnim prestrukturiranjem zadevne(-ih) ladjedelnice (ladjedelnic), in je usmerjena v izboljšanje produktivnosti obstoječih obratov. |
| --- | --- |

(39)

Točka 26 Okvira določa, da se regionalna pomoč za gradnjo, popravilo ali predelavo ladij lahko šteje za združljivo s skupnim trgom samo, če je odobrena za naložbe v nadgradnjo ali posodobitev obstoječe(-ih) ladjedelnice (ladjedelnic), ki niso v zvezi s finančnim prestrukturiranjem zadevne(-ih) ladjedelnice (ladjedelnic), in je usmerjena v izboljšanje produktivnosti obstoječih obratov.

| (40) | Intenzivnost pomoči v regijah iz člena 87(3)(a) Pogodbe ES ne sme presegati 22,5 % oziroma zgornje meje, ki se uporablja za regionalne pomoči, pri čemer se upošteva nižja vrednost. V tem primeru se uporablja zgornja meja, ki znaša 22,5 %. Poleg tega je treba pomoč omejiti na upravičene izdatke v skladu z opredelitvijo v veljavnih Smernicah Skupnosti o regionalni pomoči (5) („Smernice o regionalni pomoči“). |
| --- | --- |

(40)

Intenzivnost pomoči v regijah iz člena 87(3)(a) Pogodbe ES ne sme presegati 22,5 % oziroma zgornje meje, ki se uporablja za regionalne pomoči, pri čemer se upošteva nižja vrednost. V tem primeru se uporablja zgornja meja, ki znaša 22,5 %. Poleg tega je treba pomoč omejiti na upravičene izdatke v skladu z opredelitvijo v veljavnih Smernicah Skupnosti o regionalni pomoči (5) („Smernice o regionalni pomoči“).

| (41) | Pomisleki Komisije, ali ti podprojekti pomenijo naložbo v posodobitev obstoječe ladjedelnice z namenom izboljšanja produktivnosti obstoječih obratov, so bili odpravljeni. |
| --- | --- |

(41)

Pomisleki Komisije, ali ti podprojekti pomenijo naložbo v posodobitev obstoječe ladjedelnice z namenom izboljšanja produktivnosti obstoječih obratov, so bili odpravljeni.

| (42) | Komisija meni, da podprojekt SP 01 ne pomeni projekta posodobitve, ker prispeva k racionalizaciji proizvodnega postopka in obravnava temeljne težave sedanje ureditve ladjedelnice. Prvič, ladjedelnici bo omogočil proizvajanje večjih sestavnih delov na kopnem, zaradi česar ne bo več odvisna od naravnih razmer na reki Donavi. Drugič, izboljšala se bo učinkovitost montažnega postopka, ker bo lahko ladjedelnica gradila večje sestavne dele. Tretjič, opremljanje sestavnih delov se bo izvajalo v zgodnejši fazi proizvodnega postopka, s čimer se bo izboljšala učinkovitost v primerjavi s trenutno prakso opremljanja dokončanih ladijskih trupov, zlasti kar zadeva cevovode. Nazadnje bo nov obrat omogočil boljšo izkoriščenost proizvodnih hal, ki so sedaj preobremenjene z gradnjo sestavnih delov, saj se bodo v prihodnje lahko uporabljale za druge dejavnosti v zgodnejši fazi proizvodnega postopka. |
| --- | --- |

(42)

Komisija meni, da podprojekt SP 01 ne pomeni projekta posodobitve, ker prispeva k racionalizaciji proizvodnega postopka in obravnava temeljne težave sedanje ureditve ladjedelnice. Prvič, ladjedelnici bo omogočil proizvajanje večjih sestavnih delov na kopnem, zaradi česar ne bo več odvisna od naravnih razmer na reki Donavi. Drugič, izboljšala se bo učinkovitost montažnega postopka, ker bo lahko ladjedelnica gradila večje sestavne dele. Tretjič, opremljanje sestavnih delov se bo izvajalo v zgodnejši fazi proizvodnega postopka, s čimer se bo izboljšala učinkovitost v primerjavi s trenutno prakso opremljanja dokončanih ladijskih trupov, zlasti kar zadeva cevovode. Nazadnje bo nov obrat omogočil boljšo izkoriščenost proizvodnih hal, ki so sedaj preobremenjene z gradnjo sestavnih delov, saj se bodo v prihodnje lahko uporabljale za druge dejavnosti v zgodnejši fazi proizvodnega postopka.

| (43) | Na podlagi teh premislekov Komisija sklepa, da podprojekt SP 01 kljub dejstvu, da zadeva nov obrat, ne pomeni posodobitve celotne ladjedelnice (zlasti postopka montaže sestavnih delov), vendar pa izboljšuje produktivnost obstoječih obratov, zlasti proizvodnih hal. |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi teh premislekov Komisija sklepa, da podprojekt SP 01 kljub dejstvu, da zadeva nov obrat, ne pomeni posodobitve celotne ladjedelnice (zlasti postopka montaže sestavnih delov), vendar pa izboljšuje produktivnost obstoječih obratov, zlasti proizvodnih hal.

| (44) | Kar zadeva podprojekt SP 05, se lahko sodobnejše in hitrejše orodje za vrtanje zaradi svojih tehničnih lastnosti uporablja za obdelavo večjega števila različnih delov, kar povečuje prilagodljivost v fazi „proizvodnje in vgradnje sistemov“. Naložba pomeni resnično posodobitev in ne zgolj zamenjavo najetih strojev, ki jih je ladjedelnica uporabljala do sedaj. Podprojekt bo izboljšal produktivnost obstoječih obratov in, četudi se najeta orodja ne obravnavajo kot obstoječi obrati, bo izboljšal produktivnost faze „proizvodnje in vgradnje sistemov“. |
| --- | --- |

(44)

Kar zadeva podprojekt SP 05, se lahko sodobnejše in hitrejše orodje za vrtanje zaradi svojih tehničnih lastnosti uporablja za obdelavo večjega števila različnih delov, kar povečuje prilagodljivost v fazi „proizvodnje in vgradnje sistemov“. Naložba pomeni resnično posodobitev in ne zgolj zamenjavo najetih strojev, ki jih je ladjedelnica uporabljala do sedaj. Podprojekt bo izboljšal produktivnost obstoječih obratov in, četudi se najeta orodja ne obravnavajo kot obstoječi obrati, bo izboljšal produktivnost faze „proizvodnje in vgradnje sistemov“.

| (45) | Podprojekt SP 09 z očitnim zmanjšanjem stroškov prispeva k izboljšavam v produktivnosti delavnic za varjenje aluminija in nerjavnega jekla in ladjedelnici omogoča, da se operativno odzove na pogoste spremembe v specifikacijah strank, s čimer bi se odpravile sedanje motnje v poteku dela. Naložba, ki omogoča notranje izvajanje del, pomeni resnično posodobitev proizvodnega postopka. Projekt bo izboljšal produktivnost obstoječih obratov in, četudi se najeti obrat ne obravnava kot obstoječi obrat, bo projekt izboljšal proizvodni postopek kot celoto. |
| --- | --- |

(45)

Podprojekt SP 09 z očitnim zmanjšanjem stroškov prispeva k izboljšavam v produktivnosti delavnic za varjenje aluminija in nerjavnega jekla in ladjedelnici omogoča, da se operativno odzove na pogoste spremembe v specifikacijah strank, s čimer bi se odpravile sedanje motnje v poteku dela. Naložba, ki omogoča notranje izvajanje del, pomeni resnično posodobitev proizvodnega postopka. Projekt bo izboljšal produktivnost obstoječih obratov in, četudi se najeti obrat ne obravnava kot obstoječi obrat, bo projekt izboljšal proizvodni postopek kot celoto.

| (46) | Na podlagi teh premislekov Komisija sklepa, da podprojekta SP 05 in SP 09 pomenita posodobitev obstoječe ladjedelnice in prispevata k izboljšanju produktivnosti v primerjavi z obstoječimi obrati. |
| --- | --- |

(46)

Na podlagi teh premislekov Komisija sklepa, da podprojekta SP 05 in SP 09 pomenita posodobitev obstoječe ladjedelnice in prispevata k izboljšanju produktivnosti v primerjavi z obstoječimi obrati.

| (47) | Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave izrazila pomisleke, ali bi podprojekti SP 01, SP 02 in SP 03 povzročili povečanje zmogljivosti ladjedelnice in ali bi tako povečanje bilo skladno z Okvirom. |
| --- | --- |

(47)

Komisija je v svoji odločitvi o sprožitvi formalnega postopka preiskave izrazila pomisleke, ali bi podprojekti SP 01, SP 02 in SP 03 povzročili povečanje zmogljivosti ladjedelnice in ali bi tako povečanje bilo skladno z Okvirom.

| (48) | Komisija je sklenila, da ti trije podprojekti vsi izpolnjujejo zahtevo, da mora biti naložba namenjena posodobitvi obstoječe ladjedelnice zaradi izboljšanja produktivnosti obstoječih obratov. Pri podprojektu SP 01 je bilo to prikazano v odstavku 42. Za projekt SP 02 komisija ugotavlja, da nova komorna šoba pomeni izboljšanje kakovosti v smislu večje hitrosti, nižje porabe materiala in energije ter vpliva na okolje. Podprojekt SP 03 prinaša dve vrsti koristi. Prvič, krajše distribucijsko omrežje pomeni prihranek stroškov energije. Drugič, izboljšava obrata za montažo sestavnih delov na tirnicah 4 in 5 prinaša enake izboljšave v produktivnosti kot podprojekt SP 01 (možnost gradnje večjih sestavnih delov, sprostitev prostora v proizvodnih halah, neodvisnost od vremenskih razmer). |
| --- | --- |

(48)

Komisija je sklenila, da ti trije podprojekti vsi izpolnjujejo zahtevo, da mora biti naložba namenjena posodobitvi obstoječe ladjedelnice zaradi izboljšanja produktivnosti obstoječih obratov. Pri podprojektu SP 01 je bilo to prikazano v odstavku 42. Za projekt SP 02 komisija ugotavlja, da nova komorna šoba pomeni izboljšanje kakovosti v smislu večje hitrosti, nižje porabe materiala in energije ter vpliva na okolje. Podprojekt SP 03 prinaša dve vrsti koristi. Prvič, krajše distribucijsko omrežje pomeni prihranek stroškov energije. Drugič, izboljšava obrata za montažo sestavnih delov na tirnicah 4 in 5 prinaša enake izboljšave v produktivnosti kot podprojekt SP 01 (možnost gradnje večjih sestavnih delov, sprostitev prostora v proizvodnih halah, neodvisnost od vremenskih razmer).

| (49) | Kar zadeva vprašanje zmogljivosti, bo Komisija najprej proučila učinke teh podprojektov na tehnično zmogljivost ladjedelnice (odstavka 50 in 51 spodaj) ter nato ugotovila, ali kakršno koli povečanje zmogljivosti lahko velja za upravičeno (odstavka 52 in 53). |
| --- | --- |

(49)

Kar zadeva vprašanje zmogljivosti, bo Komisija najprej proučila učinke teh podprojektov na tehnično zmogljivost ladjedelnice (odstavka 50 in 51 spodaj) ter nato ugotovila, ali kakršno koli povečanje zmogljivosti lahko velja za upravičeno (odstavka 52 in 53).

| (50) | Na podlagi informacij, ki jih je predložila upravičenka, Komisija ugotavlja, da podprojekt SP 02 sicer pomeni povečanje zmogljivosti obstoječega obrata (avtomatiziran sistem predhodne izdelave jeklenih konstrukcij), vendar gre za zgolj teoretično povečanje. Nova zmogljivost v višini 15 700 t predelanega jekla je nova največja zmogljivost samo za ta obrat. Vendar pa bo zaradi drugih ozkih grl v prejšnjih fazah proizvodnje količina dejansko predelanega jekla ostala nespremenjena, in sicer 12 450 t. Upravičenka je potrdila, da bodo potrebne znatne naložbe, da bi se odpravila ozka grla v predhodni izdelavi jeklenih konstrukcij, in da trenutno ni nobenih načrtov za take naložbe. Komisija zato sklepa, da podprojekt SP 02 ne pomeni povečanja zmogljivosti ladjedelnice kot celote in da je možnost povečanja na raven 15 700 t zgolj teoretična. |
| --- | --- |

(50)

Na podlagi informacij, ki jih je predložila upravičenka, Komisija ugotavlja, da podprojekt SP 02 sicer pomeni povečanje zmogljivosti obstoječega obrata (avtomatiziran sistem predhodne izdelave jeklenih konstrukcij), vendar gre za zgolj teoretično povečanje. Nova zmogljivost v višini 15 700 t predelanega jekla je nova največja zmogljivost samo za ta obrat. Vendar pa bo zaradi drugih ozkih grl v prejšnjih fazah proizvodnje količina dejansko predelanega jekla ostala nespremenjena, in sicer 12 450 t. Upravičenka je potrdila, da bodo potrebne znatne naložbe, da bi se odpravila ozka grla v predhodni izdelavi jeklenih konstrukcij, in da trenutno ni nobenih načrtov za take naložbe. Komisija zato sklepa, da podprojekt SP 02 ne pomeni povečanja zmogljivosti ladjedelnice kot celote in da je možnost povečanja na raven 15 700 t zgolj teoretična.

| (51) | Pri podprojektih SP 01 in SP 03 je bilo potrjeno, da bi bil njun skupni učinek povečanje zmogljivosti ladjedelnice s 24 000 CGT na 28 500 CGT, kar ustreza povečanju za do dve ladji na leto, odvisno od velikosti in vrste plovila. Ker se zmogljivost za predelavo jekla ne bo povečala (glej odstavek 50), Komisija ugotavlja, da lahko povečano tehnično zmogljivost ladjedelnice povzročijo zgolj izboljšave v produktivnosti v postopkih, ki sledijo predhodni izdelavi jeklenih konstrukcij. Podprojekta SP 01 in SP 03 resnično omogočata povečano produktivnost pri postopku montaže sestavnih delov z znatnimi izboljšavami glede časa, potrebnega za gradnjo (proizvodni ciklus se skrajša za povprečno 30 %, tako da montaža enega plovila traja približno 36 dni in se skrajša za povprečno 13 dni na plovilo; glej odstavek 31). Povečanje zmogljivosti izhaja iz dejstva, da se bodo montirali večji sestavni deli, kar bo skrajšalo čas, potreben za montažo ladijskega trupa. Tako se bo povečala proizvodna raven v kompenzirani bruto tonaži (CGT) na koledarsko leto. |
| --- | --- |

(51)

Pri podprojektih SP 01 in SP 03 je bilo potrjeno, da bi bil njun skupni učinek povečanje zmogljivosti ladjedelnice s 24 000 CGT na 28 500 CGT, kar ustreza povečanju za do dve ladji na leto, odvisno od velikosti in vrste plovila. Ker se zmogljivost za predelavo jekla ne bo povečala (glej odstavek 50), Komisija ugotavlja, da lahko povečano tehnično zmogljivost ladjedelnice povzročijo zgolj izboljšave v produktivnosti v postopkih, ki sledijo predhodni izdelavi jeklenih konstrukcij. Podprojekta SP 01 in SP 03 resnično omogočata povečano produktivnost pri postopku montaže sestavnih delov z znatnimi izboljšavami glede časa, potrebnega za gradnjo (proizvodni ciklus se skrajša za povprečno 30 %, tako da montaža enega plovila traja približno 36 dni in se skrajša za povprečno 13 dni na plovilo; glej odstavek 31). Povečanje zmogljivosti izhaja iz dejstva, da se bodo montirali večji sestavni deli, kar bo skrajšalo čas, potreben za montažo ladijskega trupa. Tako se bo povečala proizvodna raven v kompenzirani bruto tonaži (CGT) na koledarsko leto.

| (52) | Komisija mora zdaj ugotoviti, ali je to povečanje zmogljivosti sorazmerno s povečanjem produktivnosti. V ta namen Komisija poudarja, da naložbeni projekt prinaša znatne koristi za proizvodnjo. Proizvodni ciklus se skrajša za povprečno 30 %. Vsi kazalci produktivnosti kažejo na izboljšanje: povečanje splošne produktivnosti ladjedelnice v delovnih urah na kompenzirano bruto tonažo za 15 % (s 76 na 58), povečanje produktivnosti obrata za predhodno izdelavo jeklenih konstrukcij v tonah predelanega jekla na delavca v proizvodnji za 14 % (s 13,65 na 15,60) in v delovnih urah na tono predelanega jekla za 31 % (s 127 na 97). Komisija še poudarja, da bo v ladjedelnici sicer odprtih 140 novih neposrednih delovnih mest, kar pomeni 15-odstotno povišanje, vendar se bo letni vložek v smislu delovnih ur povečal le za 3,9 % (s 1 590 300 na 1 653 200). To pomeni, da so nova neposredna delovna mesta večinoma posledica notranjega izvajanja dejavnosti varjenja (SP 09). Povečana zmogljivost zato ni posledica odprtja dodatnih delovnih mest, temveč posodobitve obratov in racionalizacije poteka proizvodnje. |
| --- | --- |

(52)

Komisija mora zdaj ugotoviti, ali je to povečanje zmogljivosti sorazmerno s povečanjem produktivnosti. V ta namen Komisija poudarja, da naložbeni projekt prinaša znatne koristi za proizvodnjo. Proizvodni ciklus se skrajša za povprečno 30 %. Vsi kazalci produktivnosti kažejo na izboljšanje: povečanje splošne produktivnosti ladjedelnice v delovnih urah na kompenzirano bruto tonažo za 15 % (s 76 na 58), povečanje produktivnosti obrata za predhodno izdelavo jeklenih konstrukcij v tonah predelanega jekla na delavca v proizvodnji za 14 % (s 13,65 na 15,60) in v delovnih urah na tono predelanega jekla za 31 % (s 127 na 97). Komisija še poudarja, da bo v ladjedelnici sicer odprtih 140 novih neposrednih delovnih mest, kar pomeni 15-odstotno povišanje, vendar se bo letni vložek v smislu delovnih ur povečal le za 3,9 % (s 1 590 300 na 1 653 200). To pomeni, da so nova neposredna delovna mesta večinoma posledica notranjega izvajanja dejavnosti varjenja (SP 09). Povečana zmogljivost zato ni posledica odprtja dodatnih delovnih mest, temveč posodobitve obratov in racionalizacije poteka proizvodnje.

| (53) | Ker: (1) naložbe izpolnjujejo zahtevo po posodobitvi obstoječe ladjedelnice, katere namen in učinek je izboljšanje produktivnosti obstoječih obratov, (2) je povečanje zmogljivosti zgolj posledica posodobitve ladjedelnice in povezanih prilagoditev proizvodnega procesa ter (3) je ta izboljšava v produktivnosti znatna, povečanje zmogljivosti ni nesorazmerno s povečanjem produktivnosti. |
| --- | --- |

(53)

Ker: (1) naložbe izpolnjujejo zahtevo po posodobitvi obstoječe ladjedelnice, katere namen in učinek je izboljšanje produktivnosti obstoječih obratov, (2) je povečanje zmogljivosti zgolj posledica posodobitve ladjedelnice in povezanih prilagoditev proizvodnega procesa ter (3) je ta izboljšava v produktivnosti znatna, povečanje zmogljivosti ni nesorazmerno s povečanjem produktivnosti.

| (54) | Komisija je zato sklenila, da so podprojekti SP 01, SP 02 in SP 03 upravičeni do regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(54)

Komisija je zato sklenila, da so podprojekti SP 01, SP 02 in SP 03 upravičeni do regionalne pomoči.

| (55) | Komisija je potrdila svoj predhodni sklep na podlagi svoje odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave, da so ostali podprojekti (SP 04, SP 06, SP 07 in SP 08) upravičeni do regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je potrdila svoj predhodni sklep na podlagi svoje odločitve o sprožitvi formalnega postopka preiskave, da so ostali podprojekti (SP 04, SP 06, SP 07 in SP 08) upravičeni do regionalne pomoči.

| (56) | Komisija prav tako ugotavlja, da vsi priglašeni podprojekti izpolnjujejo merila upravičenosti, predpisana v Smernicah o regionalni pomoči (naložbe v osnovna sredstva: to je oprema in stroji, ki se kupijo pod tržnimi pogoji in ne pomenijo zgolj zamenjave amortiziranih sredstev). Naložba ni povezana s finančnim prestrukturiranjem. |
| --- | --- |

(56)

Komisija prav tako ugotavlja, da vsi priglašeni podprojekti izpolnjujejo merila upravičenosti, predpisana v Smernicah o regionalni pomoči (naložbe v osnovna sredstva: to je oprema in stroji, ki se kupijo pod tržnimi pogoji in ne pomenijo zgolj zamenjave amortiziranih sredstev). Naložba ni povezana s finančnim prestrukturiranjem.

| (57) | Ker je Komisija odpravila svoje dvome glede upravičenosti dela naložbenega projekta za regionalno pomoč, je sklenila, da je izpolnjeno merilo najvišje intenzivnosti pomoči v višini 22,5 % upravičenih stroškov, kot je predpisano v Okviru. |
| --- | --- |

(57)

Ker je Komisija odpravila svoje dvome glede upravičenosti dela naložbenega projekta za regionalno pomoč, je sklenila, da je izpolnjeno merilo najvišje intenzivnosti pomoči v višini 22,5 % upravičenih stroškov, kot je predpisano v Okviru.

| (58) | Ker gre v tem primeru za ad hoc dodelitev državne pomoči za enkraten projekt, je Komisija ocenila tudi svoje učinke na regionalni razvoj v skladu s Smernicami o regionalni pomoči. Komisija je sklenila, da projekt prispeva k regionalnemu razvoju, ker omogoča pomembno posodobitev ladjedelnice in tako izboljšuje njen konkurenčni položaj na trgu ter ohranja delovna mesta v regiji s 14-odstotno stopnjo brezposelnosti. Naložba se bo ohranjala vsaj 5 let. |
| --- | --- |

(58)

Ker gre v tem primeru za ad hoc dodelitev državne pomoči za enkraten projekt, je Komisija ocenila tudi svoje učinke na regionalni razvoj v skladu s Smernicami o regionalni pomoči. Komisija je sklenila, da projekt prispeva k regionalnemu razvoju, ker omogoča pomembno posodobitev ladjedelnice in tako izboljšuje njen konkurenčni položaj na trgu ter ohranja delovna mesta v regiji s 14-odstotno stopnjo brezposelnosti. Naložba se bo ohranjala vsaj 5 let.

| (59) | Družba SLK je zaprosila za državno pomoč, preden so se začela dela v zvezi s projektom, in sama prispeva več kot 25 % sredstev za projekt v skladu s Smernicami o regionalni pomoči. |
| --- | --- |

(59)

Družba SLK je zaprosila za državno pomoč, preden so se začela dela v zvezi s projektom, in sama prispeva več kot 25 % sredstev za projekt v skladu s Smernicami o regionalni pomoči.

7.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (60) | Komisija ugotavlja, da je načrtovana regionalna pomoč družbi SLK v višini 22,5 % od 76 100 000 SKK, to je 17 117 957 SKK, skladna s pogoji o regionalni pomoči, kot so določeni v Okviru. Načrtovana pomoč zato izpolnjuje pogoje in je združljiva s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(60)

Komisija ugotavlja, da je načrtovana regionalna pomoč družbi SLK v višini 22,5 % od 76 100 000 SKK, to je 17 117 957 SKK, skladna s pogoji o regionalni pomoči, kot so določeni v Okviru. Načrtovana pomoč zato izpolnjuje pogoje in je združljiva s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo Slovaška republika načrtuje izvajati za Slovenské lodenice Komárno v obliki odpisa dolga v višini 17 117 957 SKK, je v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES združljiva s skupnim trgom.

Izvajanje pomoči v višini 17 117 957 SKK se zato odobri.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Slovaško republiko.

V Bruslju, 21. marca 2007

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 194, 18.8.2006, str. 30.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Srednji tečaj, ki ga je objavila Slovaška nacionalna banka (november 2005), znaša 1 EUR = 38,4550 SKK.

3

(4)  UL C 317, 30.12.2003, str. 11. Trajanje Okvira je bilo podaljšano s Sporočilom Komisije o podaljšanju Okvira za državno pomoč ladjedelništvu (UL C 260, 28.10.2006, str. 7).

4

(5)  UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

5

---

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/44

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 17. julija 2007

o ustanovitvi evropske skupine na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki

(Besedilo velja za EGP)

(2007/530/Euratom)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 135 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska skupnost za atomsko energijo („Euratom“) in njene države članice morajo ohranjati in nadalje izboljševati varnost jedrskih objektov ter varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, kot je določeno zlasti v obstoječi zakonodaji Skupnosti, sprejeti v skladu s členoma 31 in 32 Pogodbe Euratom, ter ustreznih resolucijah in sklepih Evropskega sveta, Evropskega parlamenta, Sveta in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora. |
| --- | --- |

(1)

Evropska skupnost za atomsko energijo („Euratom“) in njene države članice morajo ohranjati in nadalje izboljševati varnost jedrskih objektov ter varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, kot je določeno zlasti v obstoječi zakonodaji Skupnosti, sprejeti v skladu s členoma 31 in 32 Pogodbe Euratom, ter ustreznih resolucijah in sklepih Evropskega sveta, Evropskega parlamenta, Sveta in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora.

| (2) | Evropski svet je na svojem zasedanju 8. in 9. marca 2007 potrdil predlog Komisije o ustanovitvi skupine EU na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki, katere naloga bo postopoma razviti skupni dogovor in sčasoma dodatna evropska pravila na teh področjih. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je na svojem zasedanju 8. in 9. marca 2007 potrdil predlog Komisije o ustanovitvi skupine EU na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki, katere naloga bo postopoma razviti skupni dogovor in sčasoma dodatna evropska pravila na teh področjih.

| (3) | Delo skupine na visoki ravni bi moralo upoštevati sklepe 2798. zasedanja Sveta Evropske unije (za gospodarske in finančne zadeve) z dne 8. maja 2007, v katerih je določen seznam možnih ukrepov, ki temeljijo na poročilih Delovne skupine za jedrsko varnost in so zasnovani na podlagi obstoječega sodelovanja v sedanjih mednarodnih okvirih (kot so Konvencija o jedrski varnosti, Skupna konvencija, Mednarodna agencija za atomsko energijo, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj/Agencija za jedrsko energijo, Združenje zahodnoevropskih jedrskih upravnih organov). |
| --- | --- |

(3)

Delo skupine na visoki ravni bi moralo upoštevati sklepe 2798. zasedanja Sveta Evropske unije (za gospodarske in finančne zadeve) z dne 8. maja 2007, v katerih je določen seznam možnih ukrepov, ki temeljijo na poročilih Delovne skupine za jedrsko varnost in so zasnovani na podlagi obstoječega sodelovanja v sedanjih mednarodnih okvirih (kot so Konvencija o jedrski varnosti, Skupna konvencija, Mednarodna agencija za atomsko energijo, Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj/Agencija za jedrsko energijo, Združenje zahodnoevropskih jedrskih upravnih organov).

| (4) | Skupino na visoki ravni bi morali sestavljati predstojniki nacionalnih upravnih ali varnostnih organov, pristojnih na področju varnosti jedrskih objektov ter varnega ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. Komisija bi morala imenovati svojega predstavnika. |
| --- | --- |

(4)

Skupino na visoki ravni bi morali sestavljati predstojniki nacionalnih upravnih ali varnostnih organov, pristojnih na področju varnosti jedrskih objektov ter varnega ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. Komisija bi morala imenovati svojega predstavnika.

| (5) | Skupina na visoki ravni bi morala redno obveščati Evropski forum za jedrsko energijo, ki je skupno izhodišče za razprave, v katere so vključene vse pomembne zainteresirane strani na jedrskem področju. Prispevati bi morala k dosledni uporabi ustreznih obstoječih določb v vseh zadevnih državah članicah. |
| --- | --- |

(5)

Skupina na visoki ravni bi morala redno obveščati Evropski forum za jedrsko energijo, ki je skupno izhodišče za razprave, v katere so vključene vse pomembne zainteresirane strani na jedrskem področju. Prispevati bi morala k dosledni uporabi ustreznih obstoječih določb v vseh zadevnih državah članicah.

| (6) | Skupina na visoki ravni bi morala redna poročila o dejavnostih, vključno s priporočili, kadar je to primerno, predložiti Komisiji, da bi jih ta nato poslala Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(6)

Skupina na visoki ravni bi morala redna poročila o dejavnostih, vključno s priporočili, kadar je to primerno, predložiti Komisiji, da bi jih ta nato poslala Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (7) | Zato je treba ustanoviti skupino na visoki ravni ter podrobno določiti njene pristojnosti in sestavo – |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba ustanoviti skupino na visoki ravni ter podrobno določiti njene pristojnosti in sestavo –

SKLENILA:

Člen 1

Ustanovi se evropska skupina na visoki ravni za jedrsko varnost in ravnanje z jedrskimi odpadki (v nadaljnjem besedilu „skupina na visoki ravni“).

Člen 2

Naloge

Skupina na visoki ravni, na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije, pomaga Komisiji postopoma razviti skupni dogovor in sčasoma dodatna evropska pravila na področju:

| (a) | varnosti jedrskih objektov ter |
| --- | --- |

(a)

varnosti jedrskih objektov ter

| (b) | varnega ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. |
| --- | --- |

(b)

varnega ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

Pospešuje posvetovanje, usklajevanje in sodelovanje nacionalnih upravnih organov.

Člen 3

Sestava

1.   Skupino na visoki ravni sestavlja 27 nacionalnih predstavnikov, pristojnih na področjih iz člena 2, in predstavnik Komisije. Skupina se lahko z navadno večino odloči, da bo razširila članstvo in vključila tudi namestnike članov.

Vsaka država članica imenuje enega člana in enega namestnika člana. Člani skupine ostanejo na svojih položajih do zamenjave.

2.   Komisija imenuje predstavnika na visoki ravni, ki se udeležuje sej in sodeluje pri razpravah skupine na visoki ravni. Predstavnik Komisije je enakovreden član skupine in je prisoten na vseh njenih sejah.

3.   Člani, ki ne morejo več učinkovito prispevati k delu skupine, ki dajo odpoved ali ne spoštujejo pogojev za članstvo, se lahko za čas do izteka mandata zamenjajo.

4.   Člani, imenovani kot posamezniki, vsako leto podajo pisno izjavo o delovanju v javnem interesu ter izjavo o odsotnosti kakršnega koli interesa, ki bi lahko negativno vplival na njihovo neodvisnost.

5.   Imena članov, ki so imenovani kot posamezniki, so objavljena na spletni strani Generalnega direktorata za promet in energetiko.

Člen 4

Organizacija

1.   Skupina na visoki ravni med svojimi člani z enostavno večino izbere predsednika.

2.   Skupina na visoki ravni lahko ustanovi delovne skupine ali podskupine izvedencev za proučevanje določenih tem v okviru nalog, ki jih določi skupina. Te delovne skupine in podskupine se razpustijo takoj, ko so te naloge opravljene.

3.   Komisija se lahko udeleži vseh sej takšnih delovnih skupin izvedencev.

4.   Skupina in njene podskupine se običajno sestajajo v prostorih Komisije v skladu z določenimi postopki in časovnim razporedom. Komisija zagotovi tajniške storitve.

5.   Izvedenci iz držav EGP in držav, ki so kandidatke za pristop k Evropski uniji, se lahko udeležijo sej skupine na visoki ravni kot opazovalci. Skupina na visoki ravni in Komisija lahko k udeležbi na svojih sejah povabita druge izvedence in opazovalce.

6.   Skupina na visoki ravni sprejme svoja pravila delovanja soglasno ali, če soglasja ni, z dvotretjinsko večino glasov, pri čemer ima vsaka država članica en glas, poslovnik potrdi Komisija.

7.   Komisija za skupino na visoki ravni zagotovi tajniške storitve.

Člen 5

Stroški sejnin

Potne stroške in dnevnice, ki jih ima po en član iz vsake države članice v zvezi z dejavnostmi skupine na visoki ravni, povrne Komisija v skladu z veljavnimi določbami znotraj Komisije.

Delo v strokovni skupini ni plačano.

Člen 6

Poročanje

Skupina na visoki ravni najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti tega sklepa in nato vsaki dve leti Komisiji predloži poročilo o svojih dejavnostih.

Komisija ta poročila posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu, po potrebi skupaj s svojimi pripombami.

Člen 7

Preglednost

Skupina na visoki ravni se izčrpno posvetuje z zainteresiranimi stranmi in javnostjo, in sicer na javen in pregleden način.

Člen 8

Zaupnost

Kadar Komisija obvesti skupino na visoki ravni, da je zahtevani nasvet ali zastavljeno vprašanje zaupne narave, tako člani skupine kot tudi opazovalci ali katera koli druga oseba ne smejo razkriti informacij, ki so jih izvedeli pri delu v skupini na visoki ravni ali njenih delovnih skupinah.

V takih primerih se predstavnik Komisije lahko odloči, da so na sejah prisotni samo člani skupine na visoki ravni.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 17. julija 2007

Za Komisijo

Andris PIEBALGS

Član Komisije

---

| 27.7.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | L 195/47 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2007

SL

Uradni list Evropske unije

L 195/47

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. julija 2007

o vprašalniku za poročila držav članic o izvajanju Direktive Sveta 1999/13/ES o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih v obdobju 2008–2010

(notificirano pod dokumentarno številko C(2007) 3547)

(2007/531/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 1999/13/ES z dne 11. marca 1999 (1) o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih ter zlasti člena 11(1) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/692/EGS z dne 23. decembra 1991 o standardiziranju in racionaliziranju poročil o izvajanju določenih direktiv, ki se nanašajo na okolje (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 11(1) Direktive 1999/13/ES morajo države članice sestaviti poročila o izvajanju navedene direktive na podlagi vprašalnika ali predloge, ki jo pripravi Komisija po postopku iz člena 6 Direktive Sveta 91/692/EGS. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 11(1) Direktive 1999/13/ES morajo države članice sestaviti poročila o izvajanju navedene direktive na podlagi vprašalnika ali predloge, ki jo pripravi Komisija po postopku iz člena 6 Direktive Sveta 91/692/EGS.

| (2) | Države članice so sestavile poročila o izvajanju navedene direktive za obdobje od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2004 v skladu z Odločbo Komisije 2002/529/ES (3). |
| --- | --- |

(2)

Države članice so sestavile poročila o izvajanju navedene direktive za obdobje od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2004 v skladu z Odločbo Komisije 2002/529/ES (3).

| (3) | Države članice morajo v skladu z Odločbo Komisije 2006/534/ES (4) najpozneje do 30. septembra 2008 poročati o izvajanju navedene direktive za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2007. |
| --- | --- |

(3)

Države članice morajo v skladu z Odločbo Komisije 2006/534/ES (4) najpozneje do 30. septembra 2008 poročati o izvajanju navedene direktive za obdobje od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2007.

| (4) | Tretje poročilo mora zajemati obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2010. |
| --- | --- |

(4)

Tretje poročilo mora zajemati obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2010.

| (5) | Ukrepi v tej odločbi so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 6 Direktive 91/692/EGS – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi v tej odločbi so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 6 Direktive 91/692/EGS –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Za pripravo poročila, ki zajema obdobje od 1. januarja 2008 do 31. decembra 2010 in se predloži Komisiji v skladu s členom 11(1) Direktive 1999/13/ES, države članice uporabijo vprašalnik iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 26. julija 2007

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 85, 29.3.1999, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 143, 30.4.2004, str. 87).

1

(2)  UL L 377, 31.12.1991, str. 48. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

2

(3)  UL L 172, 2.7.2002, str. 57.

3

(4)  UL L 213, 3.8.2006, str. 4.

4

---

PRILOGA

Vprašalnik o izvajanju direktive 1999/13/ES o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih dejavnostih in obratih v obdobju 2008–2010

1.   Splošni opis

Prosimo, da poročate o zadevnih spremembah nacionalne zakonodaje v zvezi z Direktivo 1999/13/ES v poročevalnem obdobju.

2.   Zajeti obrati

| 2.1 | Prosimo, da za vsako od dvajsetih dejavnosti iz Priloge II A ločeno za prvi (1.1.2008) in zadnji dan (31.12.2010) poročevalnega obdobja navedete, koliko obratov spada v spodnje kategorije:






  — | skupno število obratov (1), |
| --- | --- | --- |

2.1

Prosimo, da za vsako od dvajsetih dejavnosti iz Priloge II A ločeno za prvi (1.1.2008) in zadnji dan (31.12.2010) poročevalnega obdobja navedete, koliko obratov spada v spodnje kategorije:

—

skupno število obratov (1),

| — | skupno število obratov, ki jih zajema Direktiva 96/61/ES (Direktiva IPPC), |
| --- | --- |

—

skupno število obratov, ki jih zajema Direktiva 96/61/ES (Direktiva IPPC),

| — | skupno število obratov, ki so registrirani ali so dobili dovoljenje v skladu z Direktivo 1999/13/ES, |
| --- | --- |

—

skupno število obratov, ki so registrirani ali so dobili dovoljenje v skladu z Direktivo 1999/13/ES,

| — | skupno število obratov, ki so registrirani ali so dobili dovoljenje z uporabo programa zmanjševanja emisij, |
| --- | --- |

—

skupno število obratov, ki so registrirani ali so dobili dovoljenje z uporabo programa zmanjševanja emisij,

| — | skupno število obratov, ki jim je bilo odobreno odstopanje v skladu s členom 5(3)(a) Direktive 1999/13/ES. Temu vprašalniku priložite seznam razlogov za vsako od odobrenih odstopanj, |
| --- | --- |

—

skupno število obratov, ki jim je bilo odobreno odstopanje v skladu s členom 5(3)(a) Direktive 1999/13/ES. Temu vprašalniku priložite seznam razlogov za vsako od odobrenih odstopanj,

| — | skupno število obratov, ki jim je bilo odobreno odstopanje v skladu s členom 5(3)(b) Direktive 1999/13/ES. Temu vprašalniku priložite seznam razlogov za vsako od odobrenih odstopanj. |
| --- | --- |

—

skupno število obratov, ki jim je bilo odobreno odstopanje v skladu s členom 5(3)(b) Direktive 1999/13/ES. Temu vprašalniku priložite seznam razlogov za vsako od odobrenih odstopanj.

| 2.2 | Prosimo, da za vsako od dvajsetih dejavnosti iz Priloge II A navedete, koliko obratov v poročevalnim obdobju spada v spodnje kategorije:






  — | skupno število novih ali znatno spremenjenih obratov, ki so bili registrirani ali so dobili dovoljenje v skladu z Direktivo 1999/13/ES. |
| --- | --- | --- |

2.2

Prosimo, da za vsako od dvajsetih dejavnosti iz Priloge II A navedete, koliko obratov v poročevalnim obdobju spada v spodnje kategorije:

—

skupno število novih ali znatno spremenjenih obratov, ki so bili registrirani ali so dobili dovoljenje v skladu z Direktivo 1999/13/ES.

3.   Nadomestitev

Prosimo, da za vsako od dvajsetih dejavnosti iz Priloge II A navedete za konec poročevalnega obdobja (31.12.2010), katere snovi ali pripravki, ki so po Direktivi Sveta 67/548/EGS (2) razvrščeni kot kancerogeni, mutageni ali za razmnoževanje strupeni (R45, R46, R49, R60, R61), se še vedno uporabljajo in v kakšnih količinah (ocenjena količina v tonah/leto).

4.   Spremljanje stanja

Prosimo, da za vsako od dvajsetih dejavnosti iz Priloge II A navedete za poročevalno obdobje naslednje podatke:

| — | število obratov, ki so v skladu s členom 8(1) Direktive poročali „enkrat letno“ ali „na zahtevo“, |
| --- | --- |

—

število obratov, ki so v skladu s členom 8(1) Direktive poročali „enkrat letno“ ali „na zahtevo“,

| — | število obratov, katerih skladnost se stalno spremlja v skladu s členom 8(2) Direktive. |
| --- | --- |

—

število obratov, katerih skladnost se stalno spremlja v skladu s členom 8(2) Direktive.

5.   Skladnost

Prosimo, da za vsako od dvajsetih dejavnosti iz Priloge II A navedete za poročevalno obdobje naslednje podatke:

| — | število upravljavcev, za katere je bilo ugotovljeno, da kršijo zahteve te direktive






  (a) | z neizpolnjevanjem zahteve o poročanju „enkrat/leto“ ali „na zahtevo“; |
| --- | --- | --- |

—

število upravljavcev, za katere je bilo ugotovljeno, da kršijo zahteve te direktive

(a)

z neizpolnjevanjem zahteve o poročanju „enkrat/leto“ ali „na zahtevo“;

| (b) | z neizpolnjevanjem drugih zahtev Direktive; |
| --- | --- |

(b)

z neizpolnjevanjem drugih zahtev Direktive;

| — | kateremu številu upravljalcev so pristojni organi začasno preklicali ali odvzeli dovoljenje v primeru neskladnosti s členom 10(b) Direktive? |
| --- | --- |

—

kateremu številu upravljalcev so pristojni organi začasno preklicali ali odvzeli dovoljenje v primeru neskladnosti s členom 10(b) Direktive?

6.   Emisije

| 6.1 | Prosimo, da za leti 2008 in 2010 navedete ocenjeno število ton emisij HOS za vse obrate skupaj. |
| --- | --- |

6.1

Prosimo, da za leti 2008 in 2010 navedete ocenjeno število ton emisij HOS za vse obrate skupaj.

| 6.2 | Prosimo, da za leti 2008 in 2010 navedete ocenjeno število ton emisij HOS (neobvezno) za vsako od dvajsetih dejavnosti iz Priloge II A. |
| --- | --- |

6.2

Prosimo, da za leti 2008 in 2010 navedete ocenjeno število ton emisij HOS (neobvezno) za vsako od dvajsetih dejavnosti iz Priloge II A.

7.   Stroški

| 7.1 | Prosimo, da ocenite skupne stroške, npr. vsoto vseh stroškov za izdajo dovoljenj, spremljanje stanja, izvajanje inšpekcijskih pregledov itd. za vse zadevne državne organe v eurih/leto ali v delovnih letih za izvajanje Direktive 1999/13/EC v letu 2010 (neobvezno). |
| --- | --- |

7.1

Prosimo, da ocenite skupne stroške, npr. vsoto vseh stroškov za izdajo dovoljenj, spremljanje stanja, izvajanje inšpekcijskih pregledov itd. za vse zadevne državne organe v eurih/leto ali v delovnih letih za izvajanje Direktive 1999/13/EC v letu 2010 (neobvezno).

| 7.2 | Prosimo, da navedete oceno upravnih stroškov tega poročanja v delovnih mesecih in v eurih (neobvezno). |
| --- | --- |

7.2

Prosimo, da navedete oceno upravnih stroškov tega poročanja v delovnih mesecih in v eurih (neobvezno).

8.   Objava poročil držav članic o tem vprašalniku

Prosimo, da navedete podatke, npr. naslov spletne strani, kjer so poročila držav članic o odgovorih na ta vprašalnik neposredno javno dostopna.

9.   Izboljšave

Katere vidike bi bilo treba poudariti glede

| — | izvajanja/prihodnje revizije Direktive 1999/13/ES, |
| --- | --- |

—

izvajanja/prihodnje revizije Direktive 1999/13/ES,

| — | prihodnjih vprašalnikov? |
| --- | --- |

—

prihodnjih vprašalnikov?

10.   Druge pripombe

---

(1)  V tem vprašalniku zajema „skupno število obratov“ tudi tiste obrate, ki ne spadajo v področje uporabe Direktive 1999/13/ES, ampak jih ureja nacionalna zakonodaja v skladu z določbami Direktive. Obrati za lakiranje cestnih vozil, kot so opredeljena v Direktivi 70/156/EGS, ali njihovih delov pri popravljanju vozil, njihovem konzerviranju ali dekoriranju zunaj proizvodnih obratov, niso zajeti.

(2)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

---