# Euroopan unionin L 183/2007

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 183 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta13. heinäkuu 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 183

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta13. heinäkuu 2007

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 814/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 815/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, nimityksen rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο Τροιζηνία (Exeretiko partheno eleolado Trizinia) (SAN)) | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 816/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, tiettyjen neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3448/93 tarkoitettujen maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettujen tavaroiden tuonnissa Turkista sovellettavien vuotuisten tariffikiintiöiden avaamisesta | 5 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 817/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, voin vientituen myöntämättä jättämisestä asetuksessa (EY) N:o 581/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa | 12 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 818/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, lopullisen tukimäärän ja B-menettelyn mukaisten vientitodistusten myöntämisprosentin vahvistamisesta hedelmä- ja vihannesalalla (tomaatit, appelsiinit, sitruunat ja omenat) | 13 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 819/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, A3-menettelyn mukaisten vientitodistusten antamisesta hedelmä- ja vihannesalalla (tomaatit, appelsiinit, sitruunat, syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet, omenat ja persikat) | 15 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 820/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, sellaisenaan vietävien valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta | 17 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 821/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 958/2006 säädettyä pysyvää tarjouskilpailua varten | 19 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 822/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 38/2007 säädettyä pysyvää tarjouskilpailua varten | 20 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 823/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, Ranskan lipun alla purjehtivien alusten luikeroturskan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueilla VIII ja IX (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) | 21 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 814/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 815/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, nimityksen rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο Τροιζηνία (Exeretiko partheno eleolado Trizinia) (SAN))

3

*

Komission asetus (EY) N:o 816/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, tiettyjen neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3448/93 tarkoitettujen maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettujen tavaroiden tuonnissa Turkista sovellettavien vuotuisten tariffikiintiöiden avaamisesta

5

Komission asetus (EY) N:o 817/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, voin vientituen myöntämättä jättämisestä asetuksessa (EY) N:o 581/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa

12

Komission asetus (EY) N:o 818/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, lopullisen tukimäärän ja B-menettelyn mukaisten vientitodistusten myöntämisprosentin vahvistamisesta hedelmä- ja vihannesalalla (tomaatit, appelsiinit, sitruunat ja omenat)

13

Komission asetus (EY) N:o 819/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, A3-menettelyn mukaisten vientitodistusten antamisesta hedelmä- ja vihannesalalla (tomaatit, appelsiinit, sitruunat, syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet, omenat ja persikat)

15

Komission asetus (EY) N:o 820/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, sellaisenaan vietävien valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

17

Komission asetus (EY) N:o 821/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 958/2006 säädettyä pysyvää tarjouskilpailua varten

19

Komission asetus (EY) N:o 822/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 38/2007 säädettyä pysyvää tarjouskilpailua varten

20

*

Komission asetus (EY) N:o 823/2007, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007, Ranskan lipun alla purjehtivien alusten luikeroturskan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueilla VIII ja IX (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan)

21

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Neuvosto |
| | | 2007/490/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 5 päivänä kesäkuuta 2007, liiallisen alijäämän olemassaolosta Saksassa tehdyn päätöksen 2003/89/EY kumoamisesta | 23 |
| | | 2007/491/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 10 päivänä heinäkuuta 2007, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista | 25 |
| | | Komissio |
| | | 2007/492/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 2007, Valtiontuesta C 38/2005 (ex NN 52/2004), jonka Saksa on myöntänyt Biria-konsernille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 130)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2007/493/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 7 päivänä helmikuuta 2007, valtiontukiohjelmasta, jonka Italia aikoo toteuttaa Sisilian aluelain nro 17/2004 60 artiklan nojalla, C 34/2005 (ex N 113/2005)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 284)

   (
  1
  ) | 41 |
| | | 2007/494/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 7 päivänä maaliskuuta 2007, Valtiontuesta C 41/2004 (ex N 221/2004), Portugali, ORFAMA, Organização Fabril de Malhas SA -yritykselle myönnettävä investointituki
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 638)

   (
  1
  ) | 46 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

2007/490/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 5 päivänä kesäkuuta 2007, liiallisen alijäämän olemassaolosta Saksassa tehdyn päätöksen 2003/89/EY kumoamisesta

23

2007/491/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 10 päivänä heinäkuuta 2007, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista

25

Komissio

2007/492/EY

*

Komission päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 2007, Valtiontuesta C 38/2005 (ex NN 52/2004), jonka Saksa on myöntänyt Biria-konsernille
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 130)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 130)

1

27

2007/493/EY

*

Komission päätös, tehty 7 päivänä helmikuuta 2007, valtiontukiohjelmasta, jonka Italia aikoo toteuttaa Sisilian aluelain nro 17/2004 60 artiklan nojalla, C 34/2005 (ex N 113/2005)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 284)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 284)

1

41

2007/494/EY

*

Komission päätös, tehty 7 päivänä maaliskuuta 2007, Valtiontuesta C 41/2004 (ex N 221/2004), Portugali, ORFAMA, Organização Fabril de Malhas SA -yritykselle myönnettävä investointituki
  (tiedoksiannettu numerolla K(2007) 638)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 638)

1

46

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös 2005/495/YUTP, tehty 11 päivänä lokakuuta 2005, Euroopan unionin sekä Brunein, Singaporen, Malesian, Thaimaan ja Filippiinien välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona näiden valtioiden osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM) | 51 |
| Euroopan unionin ja Brunei Darussalamin valtion välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Brunei Darussalamin valtion osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM) | 52 |
| Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Singaporen tasavallan osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM) | 58 |
| Euroopan unionin ja Malesian välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Malesian osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM) | 64 |
| Euroopan unionin ja Thaimaan kuningaskunnan välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Thaimaan kuningaskunnan osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM) | 70 |
| Euroopan unionin ja Filippiinien tasavallan välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Filippiinien tasavallan osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM) | 76 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

*

Neuvoston päätös 2005/495/YUTP, tehty 11 päivänä lokakuuta 2005, Euroopan unionin sekä Brunein, Singaporen, Malesian, Thaimaan ja Filippiinien välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona näiden valtioiden osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM)

51

Euroopan unionin ja Brunei Darussalamin valtion välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Brunei Darussalamin valtion osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM)

52

Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Singaporen tasavallan osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM)

58

Euroopan unionin ja Malesian välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Malesian osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM)

64

Euroopan unionin ja Thaimaan kuningaskunnan välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Thaimaan kuningaskunnan osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM)

70

Euroopan unionin ja Filippiinien tasavallan välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus Filippiinien tasavallan osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM)

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 814/2007,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä heinäkuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 756/2007 (EUVL L 172, 30.6.2007, s. 41).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 12 päivänä heinäkuuta 2007 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | MK | 48,1 |
| TR | 83,4 |
| XS | 23,6 |
| ZZ | 51,7 |
| 0707 00 05 | TR | 108,0 |
| ZZ | 108,0 |
| 0709 90 70 | TR | 87,6 |
| ZZ | 87,6 |
| 0805 50 10 | AR | 54,6 |
| UY | 71,5 |
| ZA | 55,4 |
| ZZ | 60,5 |
| 0808 10 80 | AR | 86,8 |
| BR | 83,3 |
| CL | 95,4 |
| CN | 104,9 |
| NZ | 97,9 |
| US | 104,5 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 88,4 |
| ZZ | 90,2 |
| 0808 20 50 | AR | 78,2 |
| CL | 87,7 |
| CN | 59,8 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 114,1 |
| ZZ | 96,9 |
| 0809 10 00 | TR | 202,1 |
| ZZ | 202,1 |
| 0809 20 95 | TR | 284,1 |
| US | 501,5 |
| ZZ | 392,8 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 129,4 |
| ZZ | 129,4 |
| 0809 40 05 | IL | 128,3 |
| ZZ | 128,3 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

MK

48,1

TR

83,4

XS

23,6

ZZ

51,7

0707 00 05

TR

108,0

ZZ

108,0

0709 90 70

TR

87,6

ZZ

87,6

0805 50 10

AR

54,6

UY

71,5

ZA

55,4

ZZ

60,5

0808 10 80

AR

86,8

BR

83,3

CL

95,4

CN

104,9

NZ

97,9

US

104,5

UY

60,7

ZA

88,4

ZZ

90,2

0808 20 50

AR

78,2

CL

87,7

CN

59,8

NZ

144,9

ZA

114,1

ZZ

96,9

0809 10 00

TR

202,1

ZZ

202,1

0809 20 95

TR

284,1

US

501,5

ZZ

392,8

0809 30 10, 0809 30 90

TR

129,4

ZZ

129,4

0809 40 05

IL

128,3

ZZ

128,3

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 815/2007,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007,

nimityksen rekisteröimisestä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο ”Τροιζηνία” (Exeretiko partheno eleolado ”Trizinia”) (SAN))

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kreikan hakemus nimityksen ”Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο ’Τροιζηνία’ (Exeretiko partheno eleolado ’Trizinia’)” rekisteröimisestä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Kreikan hakemus nimityksen ”Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο ’Τροιζηνία’ (Exeretiko partheno eleolado ’Trizinia’)” rekisteröimisestä julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti ja mainitun asetuksen 17 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (2) | Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys on rekisteröitävä, |
| --- | --- |

(2)

Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys on rekisteröitävä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1791/2006 (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUVL C 128, 1.6.2006, s. 11, oikaisu EUVL C 63, 17.3.2007, s. 7.

2

---

LIITE

Ihmisravinnoksi tarkoitetut perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

| Luokka 1.5. | Rasvat – Ekstra-neitsytoliiviöljy |
| --- | --- |

Luokka 1.5.

Rasvat – Ekstra-neitsytoliiviöljy

KREIKKA

Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο ”Τροιζηνία” (Exeretiko partheno eleolado ”Trizinia”) (SAN)

---

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 816/2007,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007,

tiettyjen neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3448/93 tarkoitettujen maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettujen tavaroiden tuonnissa Turkista sovellettavien vuotuisten tariffikiintiöiden avaamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä 6 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EY–Turkki-assosiointineuvoston päätös N:o 1/95 (2) koskee tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamista. Sen V jaksossa vahvistetaan jalostettuja maataloustuotteita koskevat kauppajärjestelyt. |
| --- | --- |

(1)

EY–Turkki-assosiointineuvoston päätös N:o 1/95 (2) koskee tulliliiton viimeisen vaiheen aloittamista. Sen V jaksossa vahvistetaan jalostettuja maataloustuotteita koskevat kauppajärjestelyt.

| (2) | EY–Turkki-assosiointineuvoston päätöksessä N:o 1/97 (3) vahvistetaan tiettyihin jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavat kauppajärjestelyt. |
| --- | --- |

(2)

EY–Turkki-assosiointineuvoston päätöksessä N:o 1/97 (3) vahvistetaan tiettyihin jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavat kauppajärjestelyt.

| (3) | EY–Turkki-assosiointineuvoston päätöksessä N:o 1/2007 (4) vahvistetaan tiettyihin jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavat uudet kauppaa koskevat parannukset, joiden tarkoituksena on syventää ja laajentaa tulliliittoa sekä edistää taloudellista lähentymistä Euroopan unionin laajennuttua 1 päivänä toukokuuta 2004. Näillä parannuksilla vahvistetaan myönnytykset, jotka käytännössä merkitsevät tullittomia tariffikiintiöitä. Kiintiöiden ulkopuoliseen tuontiin sovelletaan edelleen voimassa olevia kauppaa koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

(3)

EY–Turkki-assosiointineuvoston päätöksessä N:o 1/2007 (4) vahvistetaan tiettyihin jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavat uudet kauppaa koskevat parannukset, joiden tarkoituksena on syventää ja laajentaa tulliliittoa sekä edistää taloudellista lähentymistä Euroopan unionin laajennuttua 1 päivänä toukokuuta 2004. Näillä parannuksilla vahvistetaan myönnytykset, jotka käytännössä merkitsevät tullittomia tariffikiintiöitä. Kiintiöiden ulkopuoliseen tuontiin sovelletaan edelleen voimassa olevia kauppaa koskevia määräyksiä.

| (4) | Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2454/93 (5) vahvistetaan tariffikiintiöiden hallinnointia koskevat säännöt. On aiheellista säätää, että tällä asetuksella avattuja tariffikiintiöitä hallinnoidaan kyseisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2454/93 (5) vahvistetaan tariffikiintiöiden hallinnointia koskevat säännöt. On aiheellista säätää, että tällä asetuksella avattuja tariffikiintiöitä hallinnoidaan kyseisten sääntöjen mukaisesti.

| (5) | Tiettyjen neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3448/93 tarkoitettujen maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettujen tavaroiden Turkista Euroopan yhteisöön suuntautuvassa tuonnissa sovellettavien tariffikiintiöiden avaamisesta vuodeksi 2006 ja sitä seuraaviksi vuosiksi 13 päivänä joulukuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 2026/2005 (6) olisi kumottava. Tammikuun 1 päivän 2007 ja edellä mainitun asetuksen kumoamispäivän välisenä aikana tämän asetuksen mukaisesti tuodut määrät olisi vähennettävä vastaavien uusien kiintiöiden määrästä. |
| --- | --- |

(5)

Tiettyjen neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3448/93 tarkoitettujen maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettujen tavaroiden Turkista Euroopan yhteisöön suuntautuvassa tuonnissa sovellettavien tariffikiintiöiden avaamisesta vuodeksi 2006 ja sitä seuraaviksi vuosiksi 13 päivänä joulukuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 2026/2005 (6) olisi kumottava. Tammikuun 1 päivän 2007 ja edellä mainitun asetuksen kumoamispäivän välisenä aikana tämän asetuksen mukaisesti tuodut määrät olisi vähennettävä vastaavien uusien kiintiöiden määrästä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomien jalostettujen maataloustuotteiden kauppaa koskevia horisontaalisia kysymyksiä käsittelevän hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomien jalostettujen maataloustuotteiden kauppaa koskevia horisontaalisia kysymyksiä käsittelevän hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Avataan yhteisön tariffikiintiöt liitteessä tarkoitettujen tuotteiden tuonnille Turkista kunkin vuoden 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta vuodesta 2007 alkaen kyseisessä liitteessä esitetyin edellytyksin.

Kyseisiin tariffikiintiöihin lukeminen edellyttää A.TR.-tavaratodistuksen esittämistä Euroopan yhteisön ja Turkin tulliyhteistyökomitean päätöksen N:o 1/2006 mukaisesti.

2 artikla

Komissio hallinnoi 1 artiklassa tarkoitettuja yhteisön tariffikiintiöitä asetuksen (ETY) N:o 2454/93 308 a, 308 b ja 308 c artiklan mukaisesti.

3 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 2026/2005 sinä päivänä, jona tämä asetus tulee voimaan. Tariffikiintiön, jonka järjestysnumero on 09.0232, määrästä vähennetään 1 päivän tammikuuta 2007 ja tämän asetuksen voimaantulopäivän välisenä aikana asetuksen (EY) N:o 2026/2005 mukaisesti tuotujen makaronivalmisteiden (järjestysnumero 09.0205) määrä.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 318, 20.12.1993, s. 18. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2580/2000 (EYVL L 298, 25.11.2000, s. 5).

1

(2)  EYVL L 35, 13.2.1996, s. 1.

2

(3)  EYVL L 126, 17.5.1997, s. 26.

3

(4)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

4

(5)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 214/2007 (EUVL L 62, 1.3.2007, s. 6).

5

(6)  EUVL L 327, 14.12.2005, s. 3.

6

---

LIITE

Tullittomat kiintiöt, joita sovelletaan Turkista EU:hun tuotaviin jalostettuihin maataloustuotteisiin

| Järjestysnumero | CN-koodi | Tavaran kuvaus | Vuotuinen tulliton tariffikiintiö
  (nettopainotonnia) |
| --- | --- | --- | --- |
| | (1) | (2) | (3) |
| 09.0228 | 1704 | Kaakaota sisältämättömät sokerivalmisteet (myös valkoinen suklaa): | 5 000 |
| 1704 10 | – purukumi, myös sokerilla kuorrutettu: |
| | – – jossa on vähemmän kuin 60 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna): |
| 1704 10 11 | – – – levypurukumi |
| 1704 10 19 | – – – muu |
| | – – jossa on vähintään 60 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna): |
| 1704 10 91 | – – – levypurukumi |
| 1704 10 99 | – – – muu |
| 09.0229 | 1704 90 | – muut: | 10 000 |
| 1704 90 30 | – – valkoinen suklaa |
| | – – muut: |
| 1704 90 51 | – – – pastat ja massat, myös marsipaani, tuotetta lähinnä olevan pakkauksen nettopaino vähintään 1 kg |
| 1704 90 55 | – – – kurkkupastillit ja yskänkaramellit |
| 1704 90 61 | – – – valmisteet, joissa on erillinen kova sokerikuorrutuskerros |
| | – – – muut: |
| 1704 90 65 | – – – – viini- ja hedelmäkumit, geleemakeiset sekä hedelmäpastat, jotka ovat sokerimakeisina |
| 1704 90 71 | – – – – keitetyt makeiset, myös täytetyt |
| 1704 90 75 | – – – – toffeet ja niiden kaltaiset makeiset |
| | – – – – muut: |
| 1704 90 81 | – – – – – tabletit, jotka on valmistettu puristamalla |
| ex 1704 90 99 | – – – – – muut: |
| | – – – – – – joissa on vähemmän kuin 70 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna): |
| | – – – – – – joissa on vähintään 70 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna): |
| | – – – – – – – halva ja lokoum |
| 09.0230 | 1806 | Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet: | 5 000 |
| 1806 10 | – kaakaojauhe, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä: |
| 1806 10 20 | – – jossa on vähintään 5 painoprosenttia, mutta vähemmän kuin 65 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna) tai isoglukoosia sakkaroosina ilmaistuna |
| 1806 20 | – muut valmisteet enemmän kuin 2 kg:n painoisina levyinä tai tankoina taikka nesteenä, tahnana, jauheena, rakeina tai niiden kaltaisessa muodossa, astian tai muun tuotetta lähinnä olevan pakkauksen nettopaino suurempi kuin 2 kg: |
| 1806 20 10 | – – joissa on vähintään 31 painoprosenttia kaakaovoita tai jotka sisältävät kaakaovoita ja maitorasvaa yhteensä vähintään 31 painoprosenttia |
| 1806 20 30 | – – joissa on kaakaovoita ja maitorasvaa yhteensä vähintään 25 painoprosenttia, mutta vähemmän kuin 31 painoprosenttia |
| | – – muut: |
| 1806 20 50 | – – – joissa on vähintään 18 painoprosenttia kaakaovoita |
| 1806 20 70 | – – – ”chocolate milk crumb” |
| ex 1806 20 80 | – – – suklaakuorrutteet: |
| | – – – – joissa on vähemmän kuin 70 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna) |
| ex 1806 20 95 | – – – muut: |
| | – – – – joissa on vähemmän kuin 70 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna) |
| | – muut, levyinä, tankoina tai patukoina: |
| 1806 31 00 | – – täytetyt |
| 1806 32 | – – täyttämättömät: |
| 1806 32 10 | – – – lisättyä viljaa, hedelmää tai pähkinää sisältävät |
| 1806 32 90 | – – – muut |
| 1806 90 | – muut: |
| | – – suklaa ja suklaatuotteet: |
| | – – – konvehdit, myös täytetyt: |
| 1806 90 11 | – – – – alkoholia sisältävät |
| 1806 90 19 | – – – – muut |
| | – – – muut: |
| 1806 90 31 | – – – – täytetyt |
| 1806 90 39 | – – – – täyttämättömät |
| 1806 90 50 | – – sokerivalmisteet ja niiden korvikkeet, jotka perustuvat muihin makeutusaineisiin kuin sokeriin, kaakaota sisältävät |
| 1806 90 60 | – – kaakaota sisältävät levitteet |
| 1806 90 70 | – – kaakaota sisältävät valmisteet juomien valmistukseen |
| ex 1806 90 90 | – – muut: |
| | – – – joissa on vähemmän kuin 70 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna) |
| 09.0231 | 1901 | Mallasuute; muualle kuulumattomat hienoista tai karkeista jauhoista, rouheista, tärkkelyksestä tai mallasuutteesta tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 40 painoprosenttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna; muualle kuulumattomat nimikkeiden 0401–0404 tuotteista tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 5 painoprosenttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna: | 900 |
| 1901 20 00 | – seokset ja taikinat, nimikkeen 1905 leipomatuotteiden valmistukseen tarkoitetut |
| 09.0232 | 1902 | Makaronivalmisteet, kuten spagetti, makaroni, nuudelit, lasagne, gnocchi, ravioli ja cannelloni, myös kypsennetyt tai (lihalla tai muulla aineella) täytetyt tai muulla tavalla valmistetut; couscous, myös valmistettu: | 20 000 |
| | – kypsentämättömät makaronivalmisteet, joita ei ole täytetty eikä muullakaan tavalla valmistettu: |
| 1902 11 00 | – – munaa sisältävät |
| 1902 19 | – – muut: |
| 1902 19 10 | – – – jotka eivät sisällä tavallisia vehnäjauhoja |
| 1902 19 90 | – – – muut |
| 1902 20 | – täytetyt makaronivalmisteet, myös kypsennetyt tai muulla tavalla valmistetut: |
| | – – muut: |
| 1902 20 91 | – – – kypsennetyt |
| 1902 20 99 | – – – muut |
| 1902 30 | – muut makaronivalmisteet: |
| 1902 30 10 | – – kuivatut |
| 1902 30 90 | – – muut |
| 1902 40 | – couscous: |
| 1902 40 10 | – – valmistamaton |
| 1902 40 90 | – – muu |
| 09.0233 | 1904 | Viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt elintarvikevalmisteet (esim. maissihiutaleet); vilja (ei kuitenkaan maissi) jyvinä tai jyväsinä tai hiutaleina tai muulla tavalla valmistettuina jyvinä tai jyväsinä (lukuun ottamatta jauhoja ja rouheita), esikypsennetty tai muulla tavalla valmistettu, muualle kuulumattomat: | 500 |
| 1904 10 | – viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt elintarvikevalmisteet: |
| 1904 10 10 | – – maissista tehdyt |
| 1904 10 30 | – – riisistä tehdyt |
| 1904 10 90 | – – muut |
| 09.0234 | 1904 20 | – paahtamattomista viljahiutaleista tai paahtamattomien viljahiutaleiden ja paahdettujen viljahiutaleiden tai paisutetun viljan sekoituksesta saadut elintarvikevalmisteet: | 100 |
| 1904 20 10 | – – myslin kaltaiset valmisteet, jotka perustuvat paahtamattomiin viljahiutaleisiin |
| | – – muut: |
| 1904 20 91 | – – – maissista tehdyt |
| 1904 20 95 | – – – riisistä tehdyt |
| 1904 20 99 | – – – muut |
| 09.0235 | 1904 30 00 | bulgurvehnä | 10 000 |
| 09.0236 | 1904 90 | – muut: | 2 500 |
| 1904 90 10 | – – riisi |
| 1904 90 80 | – – muut |
| 09.0237 | 1905 | Ruokaleipä, kakut ja leivokset, keksit ja pikkuleivät (biscuits) sekä muut leipomatuotteet, myös jos niissä on kaakaota; ehtoollisleipä, tyhjät oblaattikapselit, jollaiset soveltuvat farmaseuttiseen käyttöön, sinettiöylätit, riisipaperi ja niiden kaltaiset tuotteet: | 10 000 |
| | – makeat keksit ja pikkuleivät (sweet biscuits); vohvelit ja vohvelikeksit: |
| 1905 31 | – – makeat keksit ja pikkuleivät (sweet biscuits): |
| | – – – kokonaan tai osittain suklaalla tai muilla kaakaota sisältävillä valmisteilla päällystetyt tai peitetyt: |
| 1905 31 11 | – – – – tuotetta lähinnä olevan pakkauksen nettopaino enintään 85 g |
| 1905 31 19 | – – – – muut |
| | – – – muut: |
| 1905 31 30 | – – – – joissa on maitorasvaa vähintään 8 painoprosenttia |
| | – – – – muut: |
| 1905 31 91 | – – – – – täytekeksit |
| 1905 31 99 | – – – – – muut |
| 09.0238 | 1905 32 | – – vohvelit ja vohvelikeksit: | 3 000 |
| 1905 32 05 | – – – joissa on vettä enemmän kuin 10 painoprosenttia |
| | – – – muut: |
| | – – – – kokonaan tai osittain suklaalla tai muilla kaakaota sisältävillä valmisteilla päällystetyt tai peitetyt: |
| 1905 32 11 | – – – – – tuotetta lähinnä olevan pakkauksen nettopaino enintään 85 g |
| 1905 32 19 | – – – – – muut |
| | – – – – muut: |
| 1905 32 91 | – – – – – suolatut, myös täytetyt |
| 1905 32 99 | – – – – – muut |
| 09.0239 | 1905 40 | – korput, paahdettu leipä ja niiden kaltaiset paahdetut tuotteet: | 120 |
| 1905 40 10 | – – korput |
| 1905 40 90 | – – muut |
| 09.0240 | 1905 90 | – muut: | 10 000 |
| 1905 90 10 | – – happamaton leipä (matzos) |
| 1905 90 20 | – – ehtoollisleipä, tyhjät oblaattikapselit, jollaiset soveltuvat farmaseuttiseen käyttöön, sinettiöylätit, riisipaperi ja niiden kaltaiset tuotteet |
| | – – muut: |
| 1905 90 30 | – – – ruokaleipä, jossa ei ole lisättyä hunajaa, munaa, juustoa tai hedelmää ja jossa on sokeria enintään 5 prosenttia ja/tai rasvaa enintään 5 prosenttia kuivapainosta |
| 1905 90 45 | – – – keksit ja pikkuleivät (biscuits) |
| 1905 90 55 | – – – puristetut tai paisutetut tuotteet, maustetut tai suolatut |
| | – – – muut: |
| 1905 90 60 | – – – – lisättyä makeutusainetta sisältävät |
| 09.0242 | 2106 | Muualle kuulumattomat elintarvikevalmisteet: | 4 000 |
| 2106 10 | – proteiinitiivisteet ja teksturoidut proteiiniaineet: |
| 2106 10 80 | – – muut |
| 2106 90 | – muut: |
| 2106 90 98 | – – – muut |

Järjestysnumero

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Vuotuinen tulliton tariffikiintiö

(nettopainotonnia)

(1)

(2)

(3)

09.0228

1704

Kaakaota sisältämättömät sokerivalmisteet (myös valkoinen suklaa):

5 000

1704 10

– purukumi, myös sokerilla kuorrutettu:

– – jossa on vähemmän kuin 60 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna):

1704 10 11

– – – levypurukumi

1704 10 19

– – – muu

– – jossa on vähintään 60 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna):

1704 10 91

– – – levypurukumi

1704 10 99

– – – muu

09.0229

1704 90

– muut:

10 000

1704 90 30

– – valkoinen suklaa

– – muut:

1704 90 51

– – – pastat ja massat, myös marsipaani, tuotetta lähinnä olevan pakkauksen nettopaino vähintään 1 kg

1704 90 55

– – – kurkkupastillit ja yskänkaramellit

1704 90 61

– – – valmisteet, joissa on erillinen kova sokerikuorrutuskerros

– – – muut:

1704 90 65

– – – – viini- ja hedelmäkumit, geleemakeiset sekä hedelmäpastat, jotka ovat sokerimakeisina

1704 90 71

– – – – keitetyt makeiset, myös täytetyt

1704 90 75

– – – – toffeet ja niiden kaltaiset makeiset

– – – – muut:

1704 90 81

– – – – – tabletit, jotka on valmistettu puristamalla

ex 1704 90 99

– – – – – muut:

– – – – – – joissa on vähemmän kuin 70 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna):

– – – – – – joissa on vähintään 70 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna):

– – – – – – – halva ja lokoum

09.0230

1806

Suklaa ja muut kaakaota sisältävät elintarvikevalmisteet:

5 000

1806 10

– kaakaojauhe, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävä:

1806 10 20

– – jossa on vähintään 5 painoprosenttia, mutta vähemmän kuin 65 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna) tai isoglukoosia sakkaroosina ilmaistuna

1806 20

– muut valmisteet enemmän kuin 2 kg:n painoisina levyinä tai tankoina taikka nesteenä, tahnana, jauheena, rakeina tai niiden kaltaisessa muodossa, astian tai muun tuotetta lähinnä olevan pakkauksen nettopaino suurempi kuin 2 kg:

1806 20 10

– – joissa on vähintään 31 painoprosenttia kaakaovoita tai jotka sisältävät kaakaovoita ja maitorasvaa yhteensä vähintään 31 painoprosenttia

1806 20 30

– – joissa on kaakaovoita ja maitorasvaa yhteensä vähintään 25 painoprosenttia, mutta vähemmän kuin 31 painoprosenttia

– – muut:

1806 20 50

– – – joissa on vähintään 18 painoprosenttia kaakaovoita

1806 20 70

– – – ”chocolate milk crumb”

ex 1806 20 80

– – – suklaakuorrutteet:

– – – – joissa on vähemmän kuin 70 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna)

ex 1806 20 95

– – – muut:

– – – – joissa on vähemmän kuin 70 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna)

– muut, levyinä, tankoina tai patukoina:

1806 31 00

– – täytetyt

1806 32

– – täyttämättömät:

1806 32 10

– – – lisättyä viljaa, hedelmää tai pähkinää sisältävät

1806 32 90

– – – muut

1806 90

– muut:

– – suklaa ja suklaatuotteet:

– – – konvehdit, myös täytetyt:

1806 90 11

– – – – alkoholia sisältävät

1806 90 19

– – – – muut

– – – muut:

1806 90 31

– – – – täytetyt

1806 90 39

– – – – täyttämättömät

1806 90 50

– – sokerivalmisteet ja niiden korvikkeet, jotka perustuvat muihin makeutusaineisiin kuin sokeriin, kaakaota sisältävät

1806 90 60

– – kaakaota sisältävät levitteet

1806 90 70

– – kaakaota sisältävät valmisteet juomien valmistukseen

ex 1806 90 90

– – muut:

– – – joissa on vähemmän kuin 70 painoprosenttia sakkaroosia (mukaan lukien inverttisokeri sakkaroosina ilmaistuna)

09.0231

1901

Mallasuute; muualle kuulumattomat hienoista tai karkeista jauhoista, rouheista, tärkkelyksestä tai mallasuutteesta tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 40 painoprosenttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna; muualle kuulumattomat nimikkeiden 0401–0404 tuotteista tehdyt elintarvikevalmisteet, joissa ei ole lainkaan kaakaota tai joissa sitä on vähemmän kuin 5 painoprosenttia täysin rasvattomasta aineesta laskettuna:

900

1901 20 00

– seokset ja taikinat, nimikkeen 1905 leipomatuotteiden valmistukseen tarkoitetut

09.0232

1902

Makaronivalmisteet, kuten spagetti, makaroni, nuudelit, lasagne, gnocchi, ravioli ja cannelloni, myös kypsennetyt tai (lihalla tai muulla aineella) täytetyt tai muulla tavalla valmistetut; couscous, myös valmistettu:

20 000

– kypsentämättömät makaronivalmisteet, joita ei ole täytetty eikä muullakaan tavalla valmistettu:

1902 11 00

– – munaa sisältävät

1902 19

– – muut:

1902 19 10

– – – jotka eivät sisällä tavallisia vehnäjauhoja

1902 19 90

– – – muut

1902 20

– täytetyt makaronivalmisteet, myös kypsennetyt tai muulla tavalla valmistetut:

– – muut:

1902 20 91

– – – kypsennetyt

1902 20 99

– – – muut

1902 30

– muut makaronivalmisteet:

1902 30 10

– – kuivatut

1902 30 90

– – muut

1902 40

– couscous:

1902 40 10

– – valmistamaton

1902 40 90

– – muu

09.0233

1904

Viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt elintarvikevalmisteet (esim. maissihiutaleet); vilja (ei kuitenkaan maissi) jyvinä tai jyväsinä tai hiutaleina tai muulla tavalla valmistettuina jyvinä tai jyväsinä (lukuun ottamatta jauhoja ja rouheita), esikypsennetty tai muulla tavalla valmistettu, muualle kuulumattomat:

500

1904 10

– viljasta tai viljatuotteista paisuttamalla tai paahtamalla tehdyt elintarvikevalmisteet:

1904 10 10

– – maissista tehdyt

1904 10 30

– – riisistä tehdyt

1904 10 90

– – muut

09.0234

1904 20

– paahtamattomista viljahiutaleista tai paahtamattomien viljahiutaleiden ja paahdettujen viljahiutaleiden tai paisutetun viljan sekoituksesta saadut elintarvikevalmisteet:

100

1904 20 10

– – myslin kaltaiset valmisteet, jotka perustuvat paahtamattomiin viljahiutaleisiin

– – muut:

1904 20 91

– – – maissista tehdyt

1904 20 95

– – – riisistä tehdyt

1904 20 99

– – – muut

09.0235

1904 30 00

bulgurvehnä

10 000

09.0236

1904 90

– muut:

2 500

1904 90 10

– – riisi

1904 90 80

– – muut

09.0237

1905

Ruokaleipä, kakut ja leivokset, keksit ja pikkuleivät (biscuits) sekä muut leipomatuotteet, myös jos niissä on kaakaota; ehtoollisleipä, tyhjät oblaattikapselit, jollaiset soveltuvat farmaseuttiseen käyttöön, sinettiöylätit, riisipaperi ja niiden kaltaiset tuotteet:

10 000

– makeat keksit ja pikkuleivät (sweet biscuits); vohvelit ja vohvelikeksit:

1905 31

– – makeat keksit ja pikkuleivät (sweet biscuits):

– – – kokonaan tai osittain suklaalla tai muilla kaakaota sisältävillä valmisteilla päällystetyt tai peitetyt:

1905 31 11

– – – – tuotetta lähinnä olevan pakkauksen nettopaino enintään 85 g

1905 31 19

– – – – muut

– – – muut:

1905 31 30

– – – – joissa on maitorasvaa vähintään 8 painoprosenttia

– – – – muut:

1905 31 91

– – – – – täytekeksit

1905 31 99

– – – – – muut

09.0238

1905 32

– – vohvelit ja vohvelikeksit:

3 000

1905 32 05

– – – joissa on vettä enemmän kuin 10 painoprosenttia

– – – muut:

– – – – kokonaan tai osittain suklaalla tai muilla kaakaota sisältävillä valmisteilla päällystetyt tai peitetyt:

1905 32 11

– – – – – tuotetta lähinnä olevan pakkauksen nettopaino enintään 85 g

1905 32 19

– – – – – muut

– – – – muut:

1905 32 91

– – – – – suolatut, myös täytetyt

1905 32 99

– – – – – muut

09.0239

1905 40

– korput, paahdettu leipä ja niiden kaltaiset paahdetut tuotteet:

120

1905 40 10

– – korput

1905 40 90

– – muut

09.0240

1905 90

– muut:

10 000

1905 90 10

– – happamaton leipä (matzos)

1905 90 20

– – ehtoollisleipä, tyhjät oblaattikapselit, jollaiset soveltuvat farmaseuttiseen käyttöön, sinettiöylätit, riisipaperi ja niiden kaltaiset tuotteet

– – muut:

1905 90 30

– – – ruokaleipä, jossa ei ole lisättyä hunajaa, munaa, juustoa tai hedelmää ja jossa on sokeria enintään 5 prosenttia ja/tai rasvaa enintään 5 prosenttia kuivapainosta

1905 90 45

– – – keksit ja pikkuleivät (biscuits)

1905 90 55

– – – puristetut tai paisutetut tuotteet, maustetut tai suolatut

– – – muut:

1905 90 60

– – – – lisättyä makeutusainetta sisältävät

09.0242

2106

Muualle kuulumattomat elintarvikevalmisteet:

4 000

2106 10

– proteiinitiivisteet ja teksturoidut proteiiniaineet:

2106 10 80

– – muut

2106 90

– muut:

2106 90 98

– – – muut

---

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/12

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 817/2007,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007,

voin vientituen myöntämättä jättämisestä asetuksessa (EY) N:o 581/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eräiden voilaatujen vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 581/2004 (2) säädetään pysyvästä tarjouskilpailusta. |
| --- | --- |

(1)

Eräiden voilaatujen vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 581/2004 (2) säädetään pysyvästä tarjouskilpailusta.

| (2) | Eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevasta tarjouskilpailusta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 580/2004 (3) 5 artiklan mukaisesti ja tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tutkinnan perusteella on aiheellista olla myöntämättä vientitukea 10 päivänä heinäkuuta 2007 päättyvällä tarjouskilpailujaksolla. |
| --- | --- |

(2)

Eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevasta tarjouskilpailusta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 580/2004 (3) 5 artiklan mukaisesti ja tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tutkinnan perusteella on aiheellista olla myöntämättä vientitukea 10 päivänä heinäkuuta 2007 päättyvällä tarjouskilpailujaksolla.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 581/2004 avatussa pysyvässä tarjouskilpailussa, jonka tarjouskilpailujakso päättyy 10 päivänä heinäkuuta 2007, ei myönnetä vientitukea mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille tuotteille eikä määräpaikoille.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä heinäkuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUVL L 90, 27.3.2004, s. 64. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 276/2007 (EUVL L 76, 16.3.2007, s. 16).

2

(3)  EUVL L 90, 27.3.2004, s. 58. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 128/2007 (EUVL L 41, 13.2.2007, s. 6).

3

---

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/13

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 818/2007,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007,

lopullisen tukimäärän ja B-menettelyn mukaisten vientitodistusten myöntämisprosentin vahvistamisesta hedelmä- ja vihannesalalla (tomaatit, appelsiinit, sitruunat ja omenat)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan vientitukien osalta 8 päivänä lokakuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1961/2001 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 134/2007 (3) vahvistetaan ohjeelliset määrät, joille voidaan myöntää B-menettelyn mukaisia vientitodistuksia. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 134/2007 (3) vahvistetaan ohjeelliset määrät, joille voidaan myöntää B-menettelyn mukaisia vientitodistuksia.

| (2) | Olisi vahvistettava lopullisen tuen määrä ohjeellisen määrän tasolle ja myöntämisprosentti haetuille määrille, jotka liittyvät 1 päivän maaliskuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2007 välisenä aikana jätettyihin B-menettelyn mukaisiin todistushakemuksiin tomaatteja, appelsiineja, sitruunoita ja omenia varten, |
| --- | --- |

(2)

Olisi vahvistettava lopullisen tuen määrä ohjeellisen määrän tasolle ja myöntämisprosentti haetuille määrille, jotka liittyvät 1 päivän maaliskuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2007 välisenä aikana jätettyihin B-menettelyn mukaisiin todistushakemuksiin tomaatteja, appelsiineja, sitruunoita ja omenia varten,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen liitteessä vahvistetaan myöntämisprosentit ja sovellettavat tuen määrät B-menettelyn mukaisille vientitodistushakemuksille, jotka on jätetty asetuksen (EY) N:o 134/2007 1 artiklan mukaisesti 1 päivän maaliskuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2007 välisenä aikana.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä heinäkuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 297, 21.11.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 47/2003 (EYVL L 7, 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  EYVL L 268, 9.10.2001, s. 8. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

2

(3)  EUVL L 52, 21.2.2007, s. 12.

3

---

LIITE

Myöntämisprosentit haetuille määrille ja tuen määrät, joita sovelletaan 1 päivän maaliskuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2007 välisenä aikana haettuihin B-menettelyn mukaisiin todistuksiin (tomaatit, appelsiinit, sitruunat ja omenat)

| Tuote | Tuen määrä
  (EUR/t netto) | Myöntämisprosentti haetuille määrille |
| --- | --- | --- |
| Tomaatit | 20 | 100 % |
| Appelsiinit | 28 | 100 % |
| Sitruunat | 50 | 100 % |
| Omenat | 22 | 100 % |

Tuote

Tuen määrä

(EUR/t netto)

Myöntämisprosentti haetuille määrille

Tomaatit

20

100 %

Appelsiinit

28

100 %

Sitruunat

50

100 %

Omenat

22

100 %

---

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/15

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 819/2007,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007,

A3-menettelyn mukaisten vientitodistusten antamisesta hedelmä- ja vihannesalalla (tomaatit, appelsiinit, sitruunat, syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet, omenat ja persikat)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 (1) ja erityisesti sen 35 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 678/2007 (2) avataan tarjouskilpailu ja vahvistetaan myönnettävissä olevien A3-menettelyn mukaisten vientitodistusten ohjeelliset tukimäärät ja ohjeelliset määrät. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 678/2007 (2) avataan tarjouskilpailu ja vahvistetaan myönnettävissä olevien A3-menettelyn mukaisten vientitodistusten ohjeelliset tukimäärät ja ohjeelliset määrät.

| (2) | Esitettyjen tarjousten perusteella on tarpeen vahvistaa tuen enimmäismäärät ja näiden enimmäismäärien mukaisesti tehdyissä tarjouksissa haettuihin määriin sovellettavat prosenttiosuudet. |
| --- | --- |

(2)

Esitettyjen tarjousten perusteella on tarpeen vahvistaa tuen enimmäismäärät ja näiden enimmäismäärien mukaisesti tehdyissä tarjouksissa haettuihin määriin sovellettavat prosenttiosuudet.

| (3) | Tomaattien, appelsiinien, sitruunoiden, syötäväksi tarkoitettujen viinirypäleiden, omenoiden ja persikoiden osalta todistusten myöntämiseksi ohjeelliseen määrään saakka tarvittava enimmäismäärä tarjouskilpailussa vahvistettujen määrien rajoissa ei ole yli puoltatoista kertaa suurempi kuin ohjeellinen tukimäärä, |
| --- | --- |

(3)

Tomaattien, appelsiinien, sitruunoiden, syötäväksi tarkoitettujen viinirypäleiden, omenoiden ja persikoiden osalta todistusten myöntämiseksi ohjeelliseen määrään saakka tarvittava enimmäismäärä tarjouskilpailussa vahvistettujen määrien rajoissa ei ole yli puoltatoista kertaa suurempi kuin ohjeellinen tukimäärä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tomaattien, appelsiinien, sitruunoiden, syötäväksi tarkoitettujen viinirypäleiden, omenoiden ja persikoiden osalta asetuksessa (EY) N:o 678/2007 avattuun tarjouskilpailuun liittyvän tuen enimmäismäärä ja haettuihin määriin sovellettava prosenttiosuus vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä heinäkuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 297, 21.11.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 47/2003 (EYVL L 7, 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  EUVL L 157, 11.6.2007, s. 9.

2

---

LIITE

3A-menettelyn mukaisten vientitodistusten antaminen hedelmä- ja vihannesalalla (tomaatit, appelsiinit, sitruunat, syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet, omenat ja persikat)

| Tuote | Tuen enimmäismäärä
  (EUR/t netto) | Tuen enimmäismäärän mukaisiin haettuihin määriin sovellettava prosenttiosuus |
| --- | --- | --- |
| Tomaatit | 30 | 100 % |
| Appelsiinit | — | 100 % |
| Sitruunat | 60 | 100 % |
| Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet | 23 | 100 % |
| Omenat | 35 | 100 % |
| Persikat | 20 | 100 % |

Tuote

Tuen enimmäismäärä

(EUR/t netto)

Tuen enimmäismäärän mukaisiin haettuihin määriin sovellettava prosenttiosuus

Tomaatit

30

100 %

Appelsiinit

—

100 %

Sitruunat

60

100 %

Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet

23

100 %

Omenat

35

100 %

Persikat

20

100 %

---

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/17

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 820/2007,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007,

sellaisenaan vietävien valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 (1) ja erityisesti sen 33 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 318/2006 32 artiklassa säädetään, että kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa lueteltujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön markkinahintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 318/2006 32 artiklassa säädetään, että kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa lueteltujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja yhteisön markkinahintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella.

| (2) | Sokerin markkinoiden nykytilanne huomioon ottaen vientituet olisi vahvistettava asetuksen (EY) N:o 318/2006 32 ja 33 artiklassa säädettyjen sääntöjen ja tiettyjen perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Sokerin markkinoiden nykytilanne huomioon ottaen vientituet olisi vahvistettava asetuksen (EY) N:o 318/2006 32 ja 33 artiklassa säädettyjen sääntöjen ja tiettyjen perusteiden mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 318/2006 33 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityistarpeet voivat edellyttää tuen mukauttamista määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 318/2006 33 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, että maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityistarpeet voivat edellyttää tuen mukauttamista määräpaikan mukaan.

| (4) | Tukea olisi myönnettävä ainoastaan tuotteille, joilla on vapaa liikkuvuus yhteisössä ja jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 318/2006 vaatimukset. |
| --- | --- |

(4)

Tukea olisi myönnettävä ainoastaan tuotteille, joilla on vapaa liikkuvuus yhteisössä ja jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 318/2006 vaatimukset.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen liitteessä vahvistettuihin tuotteisiin ja määriin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 318/2006 32 artiklassa säädettyjä vientitukia.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä heinäkuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 247/2007 (EUVL L 69, 9.3.2007, s. 3).

1

---

LIITE

Sellaisenaan vietäviin valkoiseen sokeriin ja raakasokeriin 13 päivästä heinäkuuta 2007 (1) alkaen sovellettavat vientituet

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Vientituen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | euroa/100 kg | 30,45 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | euroa/100 kg | 31,56 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | euroa/100 kg | 30,45 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | euroa/100 kg | 31,56 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | euroa/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3311 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | euroa/100 kg | 33,11 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | euroa/100 kg | 34,31 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | euroa/100 kg | 34,31 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | euroa/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3311 |
| Huom. Määräpaikat määritellään seuraavasti:







  S00 | : | kaikki määräpaikat paitsi Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Montenegro, Kosovo sekä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Pyhä istuin (Vatikaanivaltio), Liechtenstein, Livignon ja Campione d'Italian kunnat, Helgoland, Grönlanti, Färsaaret sekä ne Kyproksen tasavallan alueet, jotka eivät kuulu Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Vientituen määrä

1701 11 90 9100

S00

euroa/100 kg

30,45 (2)

1701 11 90 9910

S00

euroa/100 kg

31,56 (2)

1701 12 90 9100

S00

euroa/100 kg

30,45 (2)

1701 12 90 9910

S00

euroa/100 kg

31,56 (2)

1701 91 00 9000

S00

euroa/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3311

1701 99 10 9100

S00

euroa/100 kg

33,11

1701 99 10 9910

S00

euroa/100 kg

34,31

1701 99 10 9950

S00

euroa/100 kg

34,31

1701 99 90 9100

S00

euroa/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3311

Huom. Määräpaikat määritellään seuraavasti:

S00

:

kaikki määräpaikat paitsi Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Montenegro, Kosovo sekä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Andorra, Gibraltar, Ceuta, Melilla, Pyhä istuin (Vatikaanivaltio), Liechtenstein, Livignon ja Campione d'Italian kunnat, Helgoland, Grönlanti, Färsaaret sekä ne Kyproksen tasavallan alueet, jotka eivät kuulu Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan.

---

(1)  Tässä liitteessä vahvistettuja määriä ei sovelleta 1 päivästä helmikuuta 2005 alkaen Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen muuttamiseksi jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavien säännösten osalta ja tämän sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 22 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/45/EY (EUVL L 23, 26.1.2005, s. 17) mukaisesti.

(2)  Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka saanto on 92 prosenttia. Jos viedyn raakasokerin saanto poikkeaa 92 prosentista, sovellettavan tuen määrä kerrotaan jokaisen käsiteltävänä olevan vientitapahtuman osalta muuntokertoimella, joka saadaan jakamalla viedyn raakasokerin saanto 92:lla asetuksen (EY) N:o 318/2006 liitteessä I olevan III kohdan 3 alakohdan mukaisesti.

---

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/19

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 821/2007,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007,

valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 958/2006 säädettyä pysyvää tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 (1) ja erityisesti sen 33 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja kolmannen alakohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientitukien vahvistamiseksi markkinointivuodeksi 2006/2007 28 päivänä kesäkuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 958/2006 (2) edellytetään osittaisten tarjouskilpailujen järjestämistä. |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientitukien vahvistamiseksi markkinointivuodeksi 2006/2007 28 päivänä kesäkuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 958/2006 (2) edellytetään osittaisten tarjouskilpailujen järjestämistä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 958/2006 8 artiklan 1 kohdan ja 12 päivänä heinäkuuta 2007 päättyvässä osittaisessa tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tarkastelun perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 958/2006 8 artiklan 1 kohdan ja 12 päivänä heinäkuuta 2007 päättyvässä osittaisessa tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tarkastelun perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 958/2006 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen vientituen enimmäismääräksi vahvistetaan 12 päivänä heinäkuuta 2007 päättyvää osittaista tarjouskilpailua varten 39,313 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä heinäkuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 247/2007 (EUVL L 69, 9.3.2007, s. 3).

1

(2)  EUVL L 175, 29.6.2006, s. 49. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 203/2007 (EUVL L 61, 28.2.2007, s. 3).

2

---

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/20

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 822/2007,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007,

valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 38/2007 säädettyä pysyvää tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 (1) ja erityisesti sen 33 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja kolmannen alakohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 38/2007 annettu 17 päivänä tammikuuta 2007 (2), pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Belgian, Tšekin, Espanjan, Irlannin, Italian, Unkarin, Puolan, Slovakian ja Ruotsin interventioelinten hallussa olevan sokerin myymiseksi uudelleen vientiä varten edellytetään osittaisten tarjouskilpailujen järjestämistä. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 38/2007 annettu 17 päivänä tammikuuta 2007 (2), pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Belgian, Tšekin, Espanjan, Irlannin, Italian, Unkarin, Puolan, Slovakian ja Ruotsin interventioelinten hallussa olevan sokerin myymiseksi uudelleen vientiä varten edellytetään osittaisten tarjouskilpailujen järjestämistä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 38/2007 4 artiklan 1 kohdan ja 11 päivänä heinäkuuta 2007 päättyvässä osittaisessa tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tarkastelun perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 38/2007 4 artiklan 1 kohdan ja 11 päivänä heinäkuuta 2007 päättyvässä osittaisessa tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tarkastelun perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 38/2007 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen vientituen enimmäismääräksi vahvistetaan 11 päivänä heinäkuuta 2007 päättyvää osittaista tarjouskilpailua varten 445,05 EUR/tonni.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä heinäkuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 247/2007 (EUVL L 69, 9.3.2007, s. 3).

1

(2)  EUVL L 11, 18.1.2007, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 203/2007 (EUVL L 61, 28.2.2006, s. 3).

2

---

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/21

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 823/2007,

annettu 12 päivänä heinäkuuta 2007,

Ranskan lipun alla purjehtivien alusten luikeroturskan kalastuksen kieltämisestä ICES-alueilla VIII ja IX (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2007 ja 2008 19 päivänä joulukuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2015/2006 (3) säädetään kiintiöistä vuosiksi 2007 ja 2008. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2007 ja 2008 19 päivänä joulukuuta 2006 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2015/2006 (3) säädetään kiintiöistä vuosiksi 2007 ja 2008.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2007 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2007 kiintiön.

| (3) | Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion kalastuskiintiö vuodeksi 2007 kyseisessä liitteessä tarkoitetulle kannalle katsotaan kokonaan käytetyksi liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Tämän asetuksen liitteessä mainitun kannan kalastus kielletään siinä mainitun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta tai siinä maassa rekisteröidyiltä aluksilta liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen. Kielletään aluksilta tuon päivämäärän jälkeen pyydetyn kannan hallussa pitäminen aluksessa, sen uudelleenlastaaminen ja purkaminen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 2007.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Kalastus- ja meriasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1967/2006 (EUVL L 409, 30.12.2006, s. 9, oikaistu toisinto julkaistu EUVL:n numerossa L 36, 8.2.2007, s. 6).

2

(3)  EUVL L 384, 29.12.2006, s. 28.

3

---

LIITE

| N:o | 19 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | RANSKA |
| Kanta | GFB/89- |
| Laji | Luikeroturska (Phycis blennoides) |
| Alue | VIII ja IX (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan) |
| Päivämäärä | 17.6.2007 |

N:o

19

Jäsenvaltio

RANSKA

Kanta

GFB/89-

Laji

Luikeroturska (Phycis blennoides)

Alue

VIII ja IX (yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan)

Päivämäärä

17.6.2007

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/23

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 5 päivänä kesäkuuta 2007,

liiallisen alijäämän olemassaolosta Saksassa tehdyn päätöksen 2003/89/EY kumoamisesta

(2007/490/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 12 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston päätöksellä 2003/89/EY (1), joka tehtiin perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, todetaan, että Saksassa on liiallinen alijäämä. Neuvosto pani merkille, että julkisen talouden alijäämä oli 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2002, joka on merkittävästi enemmän kuin perustamissopimuksen mukainen 3 prosentin viitearvo, ja että julkisen bruttovelan odotettiin saavuttavan 60,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli hieman yli perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston päätöksellä 2003/89/EY (1), joka tehtiin perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, todetaan, että Saksassa on liiallinen alijäämä. Neuvosto pani merkille, että julkisen talouden alijäämä oli 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2002, joka on merkittävästi enemmän kuin perustamissopimuksen mukainen 3 prosentin viitearvo, ja että julkisen bruttovelan odotettiin saavuttavan 60,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli hieman yli perustamissopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon.

| (2) | Neuvosto antoi 21 päivänä tammikuuta 2003 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2), 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Saksalle suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2004. Suositus julkaistiin. Neuvoston 25 päivänä marraskuuta 2003 tekemien päätelmien ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 13 päivänä heinäkuuta 2004 antaman tuomion (3) luomassa ainutlaatuisessa tilanteessa vuotta 2005 olisi pidettävä liiallisen alijäämän korjaamisen asianmukaisena määräaikana. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi 21 päivänä tammikuuta 2003 perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (2), 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti Saksalle suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2004. Suositus julkaistiin. Neuvoston 25 päivänä marraskuuta 2003 tekemien päätelmien ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen 13 päivänä heinäkuuta 2004 antaman tuomion (3) luomassa ainutlaatuisessa tilanteessa vuotta 2005 olisi pidettävä liiallisen alijäämän korjaamisen asianmukaisena määräaikana.

| (3) | Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Jäsenvaltioiden on Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 (4) 4 artiklan mukaisesti pöytäkirjan soveltamisen osana annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä. |
| --- | --- |

(3)

Perustamissopimuksen liitteenä olevan liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan komissio toimittaa menettelyn täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. Jäsenvaltioiden on Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 (4) 4 artiklan mukaisesti pöytäkirjan soveltamisen osana annettava tiedot julkisen talouden alijäämistä ja veloista ja muista asiaan liittyvistä muuttujista kahdesti vuodessa, 1 päivään huhtikuuta ja 1 päivään lokakuuta mennessä.

| (4) | Saksan helmikuussa 2006 antaman väliaikaisen ilmoituksen jälkeen komission (Eurostat) toimittamat seurantatiedot osoittivat, että liiallista alijäämää ei ollut korjattu vuoteen 2005 mennessä. Neuvosto päätti välittömästi 14 päivänä maaliskuuta 2006 asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti komission suosituksesta Saksalle esitettävästä perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesta vaatimuksesta, jonka mukaan sen on toteutettava liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet mahdollisimman nopeasti tai viimeistään vuonna 2007 (5). Neuvosto päätti erityisesti, että Saksan olisi varmistettava, että suhdannetasoitettu rahoitusasema (kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina) paranee kumulatiivisesti vähintään yhden prosenttiyksikön vuosina 2006 ja 2007. |
| --- | --- |

(4)

Saksan helmikuussa 2006 antaman väliaikaisen ilmoituksen jälkeen komission (Eurostat) toimittamat seurantatiedot osoittivat, että liiallista alijäämää ei ollut korjattu vuoteen 2005 mennessä. Neuvosto päätti välittömästi 14 päivänä maaliskuuta 2006 asetuksen (EY) N:o 1467/97 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti komission suosituksesta Saksalle esitettävästä perustamissopimuksen 104 artiklan 9 kohdan mukaisesta vaatimuksesta, jonka mukaan sen on toteutettava liiallisen alijäämän korjaamisen edellyttämät toimenpiteet mahdollisimman nopeasti tai viimeistään vuonna 2007 (5). Neuvosto päätti erityisesti, että Saksan olisi varmistettava, että suhdannetasoitettu rahoitusasema (kertaluonteiset ja väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina) paranee kumulatiivisesti vähintään yhden prosenttiyksikön vuosina 2006 ja 2007.

| (5) | Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu. |
| --- | --- |

(5)

Neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan korjattu.

| (6) | Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 3605/93 8 g artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittanut saatuaan Saksalta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2007, ja komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:






  — | Julkisen talouden alijäämä kasvoi ensin 3,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2002, 4,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003 ja supistui sen jälkeen 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja edelleen 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Alijäämä on pienempi kuin helmikuun 2006 tarkistetussa vakausohjelmassa asetettu 3,3 prosentin tavoite suhteessa BKT:hen, ja se alittaa reilusti BKT:hen suhteutetulle alijäämälle vahvistetun 3 prosentin viitearvon vuotta ennen neuvoston asettamaa määräaikaa. |
| --- | --- | --- |

(6)

Niiden tietojen perusteella, jotka komissio (Eurostat) on asetuksen (EY) N:o 3605/93 8 g artiklan 1 kohdan mukaisesti toimittanut saatuaan Saksalta ilmoituksen ennen 1 päivää huhtikuuta 2007, ja komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

—

Julkisen talouden alijäämä kasvoi ensin 3,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2002, 4,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003 ja supistui sen jälkeen 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja edelleen 1,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006. Alijäämä on pienempi kuin helmikuun 2006 tarkistetussa vakausohjelmassa asetettu 3,3 prosentin tavoite suhteessa BKT:hen, ja se alittaa reilusti BKT:hen suhteutetulle alijäämälle vahvistetun 3 prosentin viitearvon vuotta ennen neuvoston asettamaa määräaikaa.

| — | Aiempien vuosien suotuisissa suhdanneolosuhteissa Saksa ei ollut luonut riittävästi julkisen talouden liikkumavaraa pystyäkseen sopeutumaan erittäin hitaan kasvun vaiheeseen vuosina 2002–2005, jolloin vuotuinen kokonaistuotannon kasvu oli 0,5 prosenttia. Vuoteen 2005 asti toteutetut useat veronkevennykset rasittivat talousarviota entisestään, ja menopuolen tasapainottavia toimia toteutettiin vasta jonkin verran myöhässä. Vakauttamista tuettiin muun muassa noudattamalla maltillista palkkakehitystä ja vähentämällä henkilöstöä julkisella sektorilla, uudistamalla julkista terveydenhuoltojärjestelmää vuonna 2004 sekä vähentämällä tukia ja julkisen sektorin investointeja; lisäksi yksityissektorin palkkojen hitaan kasvun ansiosta eläkemenot pysyivät kurissa. Vuonna 2006 etenkin voitoista kannettavat välittömät verot tuottivat suuremmat tulot kuin mitä talouden kehitys olisi antanut olettaa. Suhdannetasoitettu rahoitusasema parani vuodesta 2002 ilman merkittäviä kertaluonteisia toimenpiteitä. Etenkin vuoden 2006 arvioitu rakenteellinen rahoitusasema, kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina, suhteessa BKT:hen parani lähes yhden prosenttiyksikön verran. |
| --- | --- |

—

Aiempien vuosien suotuisissa suhdanneolosuhteissa Saksa ei ollut luonut riittävästi julkisen talouden liikkumavaraa pystyäkseen sopeutumaan erittäin hitaan kasvun vaiheeseen vuosina 2002–2005, jolloin vuotuinen kokonaistuotannon kasvu oli 0,5 prosenttia. Vuoteen 2005 asti toteutetut useat veronkevennykset rasittivat talousarviota entisestään, ja menopuolen tasapainottavia toimia toteutettiin vasta jonkin verran myöhässä. Vakauttamista tuettiin muun muassa noudattamalla maltillista palkkakehitystä ja vähentämällä henkilöstöä julkisella sektorilla, uudistamalla julkista terveydenhuoltojärjestelmää vuonna 2004 sekä vähentämällä tukia ja julkisen sektorin investointeja; lisäksi yksityissektorin palkkojen hitaan kasvun ansiosta eläkemenot pysyivät kurissa. Vuonna 2006 etenkin voitoista kannettavat välittömät verot tuottivat suuremmat tulot kuin mitä talouden kehitys olisi antanut olettaa. Suhdannetasoitettu rahoitusasema parani vuodesta 2002 ilman merkittäviä kertaluonteisia toimenpiteitä. Etenkin vuoden 2006 arvioitu rakenteellinen rahoitusasema, kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet pois luettuina, suhteessa BKT:hen parani lähes yhden prosenttiyksikön verran.

| — | Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteessa alijäämän arvioidaan supistuvan edelleen 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen; supistumista tukevat BKT:n jatkuva kasvu ja etenkin yleisen arvonlisäverokannan nosto 16 prosentista 19 prosenttiin tammikuussa 2007. Kertaluonteisia eriä ei ole suunnitteilla. Kevään 2007 ilmoituksessaan Saksan viranomaiset arvioivat vuoden 2007 alijäämäksi 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi komission yksiköt ennakoivat rakenteellisen rahoitusaseman kohenevan prosenttiyksikön verran suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Näin ollen Saksa näyttää noudattavan suositusta parantaa rakenteellista rahoitusasemaansa kumulatiivisesti vähintään yhden prosenttiyksikön verran vuosina 2006 ja 2007. Kevään talousennusteen mukaan alijäämä supistuu vuonna 2008 vielä 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, jos talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia. Tämä osoittaa, että alijäämä on uskottavasti ja pysyvästi saatu kolmen prosentin viitearvon alapuolelle. Jos talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia, rakenteellisen alijäämän odotetaan supistuvan vain vähän vuonna 2008. Tämä kehitys on nähtävä suhteessa tarpeeseen edetä kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta rahoitusaseman osalta, joka Saksan kohdalla tarkoittaa tasapainoista rakenteellista rahoitusasemaa. |
| --- | --- |

—

Komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteessa alijäämän arvioidaan supistuvan edelleen 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen; supistumista tukevat BKT:n jatkuva kasvu ja etenkin yleisen arvonlisäverokannan nosto 16 prosentista 19 prosenttiin tammikuussa 2007. Kertaluonteisia eriä ei ole suunnitteilla. Kevään 2007 ilmoituksessaan Saksan viranomaiset arvioivat vuoden 2007 alijäämäksi 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi komission yksiköt ennakoivat rakenteellisen rahoitusaseman kohenevan Formula prosenttiyksikön verran suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Näin ollen Saksa näyttää noudattavan suositusta parantaa rakenteellista rahoitusasemaansa kumulatiivisesti vähintään yhden prosenttiyksikön verran vuosina 2006 ja 2007. Kevään talousennusteen mukaan alijäämä supistuu vuonna 2008 vielä 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, jos talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia. Tämä osoittaa, että alijäämä on uskottavasti ja pysyvästi saatu kolmen prosentin viitearvon alapuolelle. Jos talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia, rakenteellisen alijäämän odotetaan supistuvan vain vähän vuonna 2008. Tämä kehitys on nähtävä suhteessa tarpeeseen edetä kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta rahoitusaseman osalta, joka Saksan kohdalla tarkoittaa tasapainoista rakenteellista rahoitusasemaa.

| — | Velan osuus kasvoi ensin 60,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2002 enimmillään 67,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja vakiintui sen jälkeen vuonna 2006; komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan velan odotetaan supistuvan 65,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja noin 63 prosenttiin vuonna 2008 olettaen, että talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia, jolloin päästäisiin lähemmäs viitearvoa viimeisimmässä tarkistetussa vakausohjelmassa ennakoitua nopeammin. |
| --- | --- |

—

Velan osuus kasvoi ensin 60,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2002 enimmillään 67,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja vakiintui sen jälkeen vuonna 2006; komission yksiköiden kevään 2007 talousennusteen mukaan velan odotetaan supistuvan 65,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja noin 63Formula prosenttiin vuonna 2008 olettaen, että talouspolitiikassa ei tapahdu muutoksia, jolloin päästäisiin lähemmäs viitearvoa viimeisimmässä tarkistetussa vakausohjelmassa ennakoitua nopeammin.

| (7) | Neuvoston käsityksen mukaan Saksan liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen päätös 2003/89/EY olisi kumottava, |
| --- | --- |

(7)

Neuvoston käsityksen mukaan Saksan liiallinen alijäämä on korjattu, ja näin ollen päätös 2003/89/EY olisi kumottava,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Saksan liiallisen alijäämän tilanne on korjattu.

2 artikla

Kumotaan päätös 2003/89/EY.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Luxemburgissa 5 päivänä kesäkuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  EUVL L 34, 11.2.2003, s. 16.

1

(2)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1056/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 5).

2

(3)  Asia C-27/04, komissio v. neuvosto, [2004] Kok. I-6649.

3

komissio v. neuvosto

(4)  EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2103/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 1).

4

(5)  Neuvoston päätös 2006/344/EY (EUVL L 126, 13.5.2006, s. 20).

5

---

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/25

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 10 päivänä heinäkuuta 2007,

jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista

(2007/491/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

on kuullut alueiden komiteaa,

ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon (3),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Lissabonin strategian uudistamisessa vuonna 2005 painopiste asetettiin kasvuun ja työpaikkoihin. Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoista 12 päivänä heinäkuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/600/EY (4) liitteessä olevat Euroopan työllisyysstrategiaan kuuluvat työllisyyden suuntaviivat ja jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi (vuosiksi 2005–2008) 12 päivänä heinäkuuta 2005 annetussa neuvoston suosituksessa 2005/601/EY (5) esitetyt talouspolitiikan laajat suuntaviivat on hyväksytty yhdennettynä kokonaisuutena, jossa Euroopan työllisyysstrategialla on keskeisin asema Lissabonin strategiaan sisältyvien työllisyys- ja työmarkkinatavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

(1)

Lissabonin strategian uudistamisessa vuonna 2005 painopiste asetettiin kasvuun ja työpaikkoihin. Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoista 12 päivänä heinäkuuta 2005 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/600/EY (4) liitteessä olevat Euroopan työllisyysstrategiaan kuuluvat työllisyyden suuntaviivat ja jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoiksi suuntaviivoiksi (vuosiksi 2005–2008) 12 päivänä heinäkuuta 2005 annetussa neuvoston suosituksessa 2005/601/EY (5) esitetyt talouspolitiikan laajat suuntaviivat on hyväksytty yhdennettynä kokonaisuutena, jossa Euroopan työllisyysstrategialla on keskeisin asema Lissabonin strategiaan sisältyvien työllisyys- ja työmarkkinatavoitteiden saavuttamisessa.

| (2) | Unionin olisi otettava käyttöön kaikki asianmukaiset jäsenvaltioiden ja yhteisön keinot, koheesiopolitiikka mukaan lukien, Lissabonin strategian kaikilla kolmella osa-alueella eli talous-, sosiaali- ja ympäristöalalla niiden välisten synergioiden hyödyntämiseksi entistä tehokkaammin ja ottaen yleisesti huomioon kestävän kehityksen. |
| --- | --- |

(2)

Unionin olisi otettava käyttöön kaikki asianmukaiset jäsenvaltioiden ja yhteisön keinot, koheesiopolitiikka mukaan lukien, Lissabonin strategian kaikilla kolmella osa-alueella eli talous-, sosiaali- ja ympäristöalalla niiden välisten synergioiden hyödyntämiseksi entistä tehokkaammin ja ottaen yleisesti huomioon kestävän kehityksen.

| (3) | Työllisyyden suuntaviivoja ja talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja olisi tarkistettava perusteellisesti ainoastaan kolmen vuoden välein, ja välivuosina vuoteen 2008 asti niitä olisi päivitettävä vain erittäin rajoitetusti, jotta varmistetaan tehokkaan täytäntöönpanon edellyttämä vakaus. |
| --- | --- |

(3)

Työllisyyden suuntaviivoja ja talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja olisi tarkistettava perusteellisesti ainoastaan kolmen vuoden välein, ja välivuosina vuoteen 2008 asti niitä olisi päivitettävä vain erittäin rajoitetusti, jotta varmistetaan tehokkaan täytäntöönpanon edellyttämä vakaus.

| (4) | Komission vuosikertomukseen ja yhteiseen työllisyysraporttiin sisältyvä jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien tarkastelu osoittaa, että jäsenvaltioiden olisi jatkettava toimia painopistealueilla, eli






  — | pyrittävä saamaan useampia ihmisiä työelämään ja jatkamaan työelämässä, lisäämään työvoiman tarjontaa ja nykyaikaistamaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä, |
| --- | --- | --- |

(4)

Komission vuosikertomukseen ja yhteiseen työllisyysraporttiin sisältyvä jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien tarkastelu osoittaa, että jäsenvaltioiden olisi jatkettava toimia painopistealueilla, eli

—

pyrittävä saamaan useampia ihmisiä työelämään ja jatkamaan työelämässä, lisäämään työvoiman tarjontaa ja nykyaikaistamaan sosiaalisen suojelun järjestelmiä,

| — | parantamaan työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä, ja |
| --- | --- |

—

parantamaan työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä, ja

| — | investoimaan enemmän inhimilliseen pääomaan parantamalla koulutusta ja taitoja. |
| --- | --- |

—

investoimaan enemmän inhimilliseen pääomaan parantamalla koulutusta ja taitoja.

| (5) | 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti työllisyyspolitiikkojen keskeistä asemaa Lissabonin strategiassa ja sitä, että ensisijaisten ryhmien työllistymismahdollisuuksia on lisättävä elämänkaariajattelua noudattaen. Tässä yhteydessä se hyväksyi naisten ja miesten tasa-arvoa koskevan eurooppalaisen sopimuksen, jonka pitäisi korostaa entisestään tasa-arvokysymysten valtavirtaistamista ja edistää naisten työllistymisnäkymiä ja -mahdollisuuksia laajemmassa yhteydessä. |
| --- | --- |

(5)

23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti työllisyyspolitiikkojen keskeistä asemaa Lissabonin strategiassa ja sitä, että ensisijaisten ryhmien työllistymismahdollisuuksia on lisättävä elämänkaariajattelua noudattaen. Tässä yhteydessä se hyväksyi naisten ja miesten tasa-arvoa koskevan eurooppalaisen sopimuksen, jonka pitäisi korostaa entisestään tasa-arvokysymysten valtavirtaistamista ja edistää naisten työllistymisnäkymiä ja -mahdollisuuksia laajemmassa yhteydessä.

| (6) | Työntekijöiden Euroopan laajuisen liikkuvuuden esteiden poistamisen perussopimusten mukaisesti, liittymissopimukset mukaan lukien, pitäisi vahvistaa sisämarkkinoiden toimintaa ja tehostaa niiden kasvua ja työllistämismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(6)

Työntekijöiden Euroopan laajuisen liikkuvuuden esteiden poistamisen perussopimusten mukaisesti, liittymissopimukset mukaan lukien, pitäisi vahvistaa sisämarkkinoiden toimintaa ja tehostaa niiden kasvua ja työllistämismahdollisuuksia.

| (7) | Komission suorittama jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien tarkastelu ja Eurooppa-neuvoston päätelmät huomioon ottaen nyt olisi keskityttävä tehokkaaseen ja ajallaan tapahtuvaan täytäntöönpanoon ja kiinnitettävä erityistä huomiota vuosien 2005–2008 suuntaviivoissa vahvistettuihin määrällisiin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

(7)

Komission suorittama jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien tarkastelu ja Eurooppa-neuvoston päätelmät huomioon ottaen nyt olisi keskityttävä tehokkaaseen ja ajallaan tapahtuvaan täytäntöönpanoon ja kiinnitettävä erityistä huomiota vuosien 2005–2008 suuntaviivoissa vahvistettuihin määrällisiin tavoitteisiin.

| (8) | Jäsenvaltioiden olisi otettava työllisyyden suuntaviivat huomioon suunnitellessaan yhteisön, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston, myöntämän rahoituksen käyttöä. |
| --- | --- |

(8)

Jäsenvaltioiden olisi otettava työllisyyden suuntaviivat huomioon suunnitellessaan yhteisön, erityisesti Euroopan sosiaalirahaston, myöntämän rahoituksen käyttöä.

| (9) | Koska kyse on yhdennetystä suuntaviivapaketista, jäsenvaltioiden olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön talouspolitiikan laajat suuntaviivat, |
| --- | --- |

(9)

Koska kyse on yhdennetystä suuntaviivapaketista, jäsenvaltioiden olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön talouspolitiikan laajat suuntaviivat,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Pidetään vuonna 2007 voimassa päätöksen 2005/600/EY liitteessä vahvistetut jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat, jotka jäsenvaltioiden on otettava huomioon työllisyyspolitiikassaan.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2007.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. TEIXEIRA DOS SANTOS

---

(1)  Lausunto annettu 15. helmikuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Lausunto annettu 25. huhtikuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  Lausunto annettu 2. helmikuuta 2007 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

3

(4)  EUVL L 205, 6.8.2005, s. 21.

4

(5)  EUVL L 205, 6.8.2005, s. 28.

5

---

Komissio

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/27 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/27

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä tammikuuta 2007,

Valtiontuesta C 38/2005 (ex NN 52/2004), jonka Saksa on myöntänyt Biria-konsernille

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 130)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/492/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissiolle tehtiin 23 päivänä tammikuuta 2002 ja 20 päivänä elokuuta 2002 kantelu valtiontakauksen muodossa myönnetystä valtiontuesta Biria-konsernin hyväksi. |
| --- | --- |

(1)

Komissiolle tehtiin 23 päivänä tammikuuta 2002 ja 20 päivänä elokuuta 2002 kantelu valtiontakauksen muodossa myönnetystä valtiontuesta Biria-konsernin hyväksi.

| (2) | Komission ja Saksan käytyä asiasta kirjeenvaihtoa Saksa ilmoitti komissiolle 24 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä, 28 päivänä tammikuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä peruuttavansa takaussuunnitelman, jonka toteuttamisen ehdoksi oli asetettu luvan saaminen komissiolta. Suunnitelman peruuttaminen annettiin tiedoksi kantelun tekijälle 17 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komission ja Saksan käytyä asiasta kirjeenvaihtoa Saksa ilmoitti komissiolle 24 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä, 28 päivänä tammikuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä peruuttavansa takaussuunnitelman, jonka toteuttamisen ehdoksi oli asetettu luvan saaminen komissiolta. Suunnitelman peruuttaminen annettiin tiedoksi kantelun tekijälle 17 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Kantelun tekijä toimitti 1 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä, 9 päivänä heinäkuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 8 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä, 5 päivänä syyskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja toisesta Biria-konsernin hyväksi myönnetystä valtiontakauksesta ja valtion osakkuuksista konsernin yrityksissä. |
| --- | --- |

(3)

Kantelun tekijä toimitti 1 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä, 9 päivänä heinäkuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 8 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä, 5 päivänä syyskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja toisesta Biria-konsernin hyväksi myönnetystä valtiontakauksesta ja valtion osakkuuksista konsernin yrityksissä.

| (4) | Komissio pyysi 9 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä asiasta tietoja, jotka Saksa toimitti 14 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä, 16 päivänä lokakuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 9 päivänä joulukuuta 2003 asiasta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 19 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi 9 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä asiasta tietoja, jotka Saksa toimitti 14 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä, 16 päivänä lokakuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 9 päivänä joulukuuta 2003 asiasta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 19 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (5) | Komissio teki 18 päivänä lokakuuta 2004 tietojen antamista koskevan välipäätöksen, koska sillä oli aihetta epäillä, olivatko Biria-konsernin hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet niiden tukiohjelmien mukaisia, joiden perusteella ne oli ilmoitettu myönnetyiksi. Saksa toimitti tietojen antamista koskevassa välipäätöksessä pyydetyt lisätiedot 31 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Komissio teki 18 päivänä lokakuuta 2004 tietojen antamista koskevan välipäätöksen, koska sillä oli aihetta epäillä, olivatko Biria-konsernin hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet niiden tukiohjelmien mukaisia, joiden perusteella ne oli ilmoitettu myönnetyiksi. Saksa toimitti tietojen antamista koskevassa välipäätöksessä pyydetyt lisätiedot 31 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (6) | Komissio aloitti 20 päivänä lokakuuta 2005 muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski kyseisiä epäilyksenalaisia valtiontukia. Komissio totesi samassa päätöksessä, että eräät muut sääntöjenvastaisiksi väitetyt tukitoimenpiteet eivät joko ole tukea tai ne on myönnetty hyväksyttyjen tukiohjelmien perusteella ja mukaisesti. Tutkintamenettelyn aloittamista koskeva komission päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (2) Komissio kehotti päätöksessään kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä, jotka ovat mahdollisesti tukea. Komissio vastaanotti huomautuksia 27 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, 30 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä eräältä asianomaiselta, joka ei halunnut nimeään julkistettavan, 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Prophete GmbH & Co KG:ltä, Rheda-Wiedenbrückilta ja Pantherwerke AG:ltä, Löhne sekä 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 27 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Vaterland-Werke GmbH & Co. KG:ltä, Neuenrade. |
| --- | --- |

(6)

Komissio aloitti 20 päivänä lokakuuta 2005 muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski kyseisiä epäilyksenalaisia valtiontukia. Komissio totesi samassa päätöksessä, että eräät muut sääntöjenvastaisiksi väitetyt tukitoimenpiteet eivät joko ole tukea tai ne on myönnetty hyväksyttyjen tukiohjelmien perusteella ja mukaisesti. Tutkintamenettelyn aloittamista koskeva komission päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. (2) Komissio kehotti päätöksessään kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä, jotka ovat mahdollisesti tukea. Komissio vastaanotti huomautuksia 27 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, 30 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä eräältä asianomaiselta, joka ei halunnut nimeään julkistettavan, 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Prophete GmbH & Co KG:ltä, Rheda-Wiedenbrückilta ja Pantherwerke AG:ltä, Löhne sekä 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 27 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Vaterland-Werke GmbH & Co. KG:ltä, Neuenrade.

| (7) | Huomautukset toimitettiin edelleen Saksalle 6 päivänä helmikuuta 2006 ja 2 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi huomautuksiin 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä, 7 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 12 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(7)

Huomautukset toimitettiin edelleen Saksalle 6 päivänä helmikuuta 2006 ja 2 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi huomautuksiin 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä, 7 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 12 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

| (8) | Saksa otti 23 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen. |
| --- | --- |

(8)

Saksa otti 23 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen.

| (9) | Komissio pyysi 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä asiasta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä, 7 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio lähetti 19 päivänä heinäkuuta 2006 Saksalle jälleen lisätietopyynnön, johon Saksa vastasi 25 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä, 26 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio pyysi 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä asiasta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä, 7 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio lähetti 19 päivänä heinäkuuta 2006 Saksalle jälleen lisätietopyynnön, johon Saksa vastasi 25 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä, 26 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.

II   KUVAUS

2.1   Tuensaajayritys

| (10) | Biria-konserni valmistaa ja myy polkupyöriä. Konsernin emoyrityksen, Biria AG:n kotipaikka on Neukirchissa, Sachsenissa, joka on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. |
| --- | --- |

(10)

Biria-konserni valmistaa ja myy polkupyöriä. Konsernin emoyrityksen, Biria AG:n kotipaikka on Neukirchissa, Sachsenissa, joka on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue.

| (11) | Konsernin liikevaihto vuonna 2003 oli 93,2 miljoonaa euroa (vuonna 2002 83,8 miljoonaa euroa) ja se tuotti samana vuonna voittoa 3,7 miljoonaa euroa (vuonna 2002 5,8 miljoonan euron tappiot). Konsernin työntekijämäärä vuonna 2003 oli 415 henkilöä (vuonna 2002 490 työntekijää), ja se luokitellaan sen perusteella suuryritykseksi. |
| --- | --- |

(11)

Konsernin liikevaihto vuonna 2003 oli 93,2 miljoonaa euroa (vuonna 2002 83,8 miljoonaa euroa) ja se tuotti samana vuonna voittoa 3,7 miljoonaa euroa (vuonna 2002 5,8 miljoonan euron tappiot). Konsernin työntekijämäärä vuonna 2003 oli 415 henkilöä (vuonna 2002 490 työntekijää), ja se luokitellaan sen perusteella suuryritykseksi.

| (12) | Emoyritys Biria AG perustettiin vuonna 2003, jolloin (vanha) Biria AG ja yksi sen tytäryrityksistä, Sachsen Zweirad GmbH, sulautuivat. Yrityksen nimi muutettiin samanaikaisesti Sachsen Zweirad GmbH:sta Biria GmbH:ksi. Biria GmbH muutettiin huhtikuussa 2005 Biria AG:ksi. Vuonna 2003 Biria GmbH:n (nykyinen Biria AG) vuotuinen liikevaihto oli 55,7 miljoonaa euroa ja voitot 3,6 miljoonaa euroa. Biria AG:n ainoa omistaja on Mehdi Biria. |
| --- | --- |

(12)

Emoyritys Biria AG perustettiin vuonna 2003, jolloin (vanha) Biria AG ja yksi sen tytäryrityksistä, Sachsen Zweirad GmbH, sulautuivat. Yrityksen nimi muutettiin samanaikaisesti Sachsen Zweirad GmbH:sta Biria GmbH:ksi. Biria GmbH muutettiin huhtikuussa 2005 Biria AG:ksi. Vuonna 2003 Biria GmbH:n (nykyinen Biria AG) vuotuinen liikevaihto oli 55,7 miljoonaa euroa ja voitot 3,6 miljoonaa euroa. Biria AG:n ainoa omistaja on Mehdi Biria.

| (13) | Emoyrityksen lisäksi tärkeimpiä konserniin kuuluvia yrityksiä ovat Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG, jäljempänä ’Bike Systems’, ja Checker Pig GmbH. Bike Systems kuuluu Biria-konserniin tämän tytäryrityksen Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH:n, jäljempänä ’BSBG’, kautta. |
| --- | --- |

(13)

Emoyrityksen lisäksi tärkeimpiä konserniin kuuluvia yrityksiä ovat Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG, jäljempänä ’Bike Systems’, ja Checker Pig GmbH. Bike Systems kuuluu Biria-konserniin tämän tytäryrityksen Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH:n, jäljempänä ’BSBG’, kautta.

| (14) | Bike Systemsin kotipaikka on Nordhausenissa, Thüringenissä, joka on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. Bike Systemsin liikevaihto vuonna 2003 oli 6,1 miljoonaa euroa ja se tuotti 0,6 miljoonaa euroa tappiota. Sen palveluksessa oli 157 työntekijää. Bike Systems valmistaa polkupyöriä yksinomaan emoyrityksensä BSBG:n lukuun (sopimusvalmistus). BSBG vastaa pyörien markkinoinnista. |
| --- | --- |

(14)

Bike Systemsin kotipaikka on Nordhausenissa, Thüringenissä, joka on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. Bike Systemsin liikevaihto vuonna 2003 oli 6,1 miljoonaa euroa ja se tuotti 0,6 miljoonaa euroa tappiota. Sen palveluksessa oli 157 työntekijää. Bike Systems valmistaa polkupyöriä yksinomaan emoyrityksensä BSBG:n lukuun (sopimusvalmistus). BSBG vastaa pyörien markkinoinnista.

| (15) | Checker Pig GmbH:n kotipaikka on Dresdenissä, Sachsenissa, joka on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. Sen liikevaihto vuonna 2003 oli 6,9 miljoonaa euroa ja se tuotti 0,4 miljoonaa euroa tappiota. Sen palveluksessa oli kyseisenä vuonna 43 työntekijää. |
| --- | --- |

(15)

Checker Pig GmbH:n kotipaikka on Dresdenissä, Sachsenissa, joka on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. Sen liikevaihto vuonna 2003 oli 6,9 miljoonaa euroa ja se tuotti 0,4 miljoonaa euroa tappiota. Sen palveluksessa oli kyseisenä vuonna 43 työntekijää.

| (16) | Biria AG myi 7 päivänä marraskuuta 2005 valtaosan omaisuudestaan kahdelle yritykselle, jotka kuuluvat yksityiseen osakkuusrahastoon, Lone Star -konserniin. Kiinteistöt pysyvät Biria AG:n omistuksessa, ja se vuokraa niitä Lone Star -konsernille. Omaisuuden myyntihinta oli 11,5 miljoonaa euroa. Ulkopuolinen asiantuntija on arvioinut kyseisen omaisuuden markkina-arvon 10,7 miljoonaksi euroksi. Lone Star -konserniin kuuluva yritys tai kuuluvat yritykset toimivat ilmeisesti nykyisin Biria GmbH:n nimellä. |
| --- | --- |

(16)

Biria AG myi 7 päivänä marraskuuta 2005 valtaosan omaisuudestaan kahdelle yritykselle, jotka kuuluvat yksityiseen osakkuusrahastoon, Lone Star -konserniin. Kiinteistöt pysyvät Biria AG:n omistuksessa, ja se vuokraa niitä Lone Star -konsernille. Omaisuuden myyntihinta oli 11,5 miljoonaa euroa. Ulkopuolinen asiantuntija on arvioinut kyseisen omaisuuden markkina-arvon 10,7 miljoonaksi euroksi. Lone Star -konserniin kuuluva yritys tai kuuluvat yritykset toimivat ilmeisesti nykyisin Biria GmbH:n nimellä.

| (17) | Saksan mukaan myynti toteutettiin julkisessa ja avoimessa tarjouskilpailussa, jolle ei ollut asetettu ehtoja. Tarjouskilpailu julkistettiin Internetissä ja monissa sanomalehdissä. Uuden sijoittajan osakkuutta varten suunniteltiin useampia vaihtoehtoja, jotka olivat liiketoimintakauppa (nk. asset deal), koko yrityksen myynti yhtenä kokonaisuutena tai osakkeiden osto. Lone Star siirsi loppujen lopuksi omaisuuserät omistukseensa asset deal -liiketoimintakaupalla. |
| --- | --- |

(17)

Saksan mukaan myynti toteutettiin julkisessa ja avoimessa tarjouskilpailussa, jolle ei ollut asetettu ehtoja. Tarjouskilpailu julkistettiin Internetissä ja monissa sanomalehdissä. Uuden sijoittajan osakkuutta varten suunniteltiin useampia vaihtoehtoja, jotka olivat liiketoimintakauppa (nk. asset deal), koko yrityksen myynti yhtenä kokonaisuutena tai osakkeiden osto. Lone Star siirsi loppujen lopuksi omaisuuserät omistukseensa asset deal -liiketoimintakaupalla.

| (18) | Saksan mukaan yrityksen myynti oli pantu vireille jo ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 20 päivänä lokakuuta 2005 tehtyä komission päätöstä. Ensimmäinen määräaika tarjousten jättämiselle päättyi 4 päivänä lokakuuta 2005. |
| --- | --- |

(18)

Saksan mukaan yrityksen myynti oli pantu vireille jo ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 20 päivänä lokakuuta 2005 tehtyä komission päätöstä. Ensimmäinen määräaika tarjousten jättämiselle päättyi 4 päivänä lokakuuta 2005.

2.2   Rahoitustoimenpiteet

| (19) | Toimenpide 1: Deutsche Ausgleichsbankin (joka on yksi liittovaltion kehityspankeista) tytäryritys gbb Beteiligungs- AG, jäljempänä ’gbb’, hankki maaliskuussa 2001 Bike Systemsistä 2 070 732 euron äänettömän osakkuuden (stille Einlage), joka oli voimassa vuoden 2010 loppuun. Saksan mukaan toimenpide toteutettiin markkinaehdoin eikä se sen vuoksi sisältänyt lainkaan valtiontukea. |
| --- | --- |

(19)

Toimenpide 1: Deutsche Ausgleichsbankin (joka on yksi liittovaltion kehityspankeista) tytäryritys gbb Beteiligungs- AG, jäljempänä ’gbb’, hankki maaliskuussa 2001 Bike Systemsistä 2 070 732 euron äänettömän osakkuuden (stille Einlage), joka oli voimassa vuoden 2010 loppuun. Saksan mukaan toimenpide toteutettiin markkinaehdoin eikä se sen vuoksi sisältänyt lainkaan valtiontukea.

| (20) | Toimenpide 2: Sachsenin osavaltio myönsi 20 päivänä maaliskuuta 2003 Sachsen Zweirad GmbH:n ottamalle 5,6 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle 80-prosenttisen takauksen, joka oli alun perin voimassa vuoden 2008 loppuun. Takaus purettiin tammikuussa 2004 ja korvattiin Biria GmbH:n hyväksi myönnetyllä takauksella (ks. toimenpide 3). Takaus myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman (3) eli komission hyväksymän tukiohjelman perusteella. |
| --- | --- |

(20)

Toimenpide 2: Sachsenin osavaltio myönsi 20 päivänä maaliskuuta 2003 Sachsen Zweirad GmbH:n ottamalle 5,6 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle 80-prosenttisen takauksen, joka oli alun perin voimassa vuoden 2008 loppuun. Takaus purettiin tammikuussa 2004 ja korvattiin Biria GmbH:n hyväksi myönnetyllä takauksella (ks. toimenpide 3). Takaus myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman (3) eli komission hyväksymän tukiohjelman perusteella.

| (21) | Toimenpide 3: Sachsenin osavaltio myönsi 9 päivänä joulukuuta 2003 Biria GmbH:n (nykyinen Biria AG) ottamalle 24 875 000 euron käyttöpääomaluotolle 80-prosenttisen takauksen konsernin liikevaihdon kasvattamista ja rahoitusstrategian uudistamista koskevien suunnitelmien rahoittamiseen. Kyseinen luotto koostuu 8 miljoonan euron takaisinmaksettavista käyttöpääomalainoista (Betriebsmitteltilgungsdarlehen), 7,45 miljoonan euron konttokuranttiennakosta (Kontokorrentlinie) ja 9,425 miljoonan euron kausirahoituksesta (Saisonfinanzierungslinie). Takaus myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman eli komission hyväksymän tukiohjelman perusteella. Takaus myönnettiin sillä ehdolla, että Sachsen Zweirad GmbH:n saama takaus (toimenpide 2) puretaan. Takaus tuli sen vuoksi voimaan vasta 5 päivänä tammikuuta 2004, kun Sachsen Zweiradille myönnetty takaus oli purettu. |
| --- | --- |

(21)

Toimenpide 3: Sachsenin osavaltio myönsi 9 päivänä joulukuuta 2003 Biria GmbH:n (nykyinen Biria AG) ottamalle 24 875 000 euron käyttöpääomaluotolle 80-prosenttisen takauksen konsernin liikevaihdon kasvattamista ja rahoitusstrategian uudistamista koskevien suunnitelmien rahoittamiseen. Kyseinen luotto koostuu 8 miljoonan euron takaisinmaksettavista käyttöpääomalainoista (Betriebsmitteltilgungsdarlehen), 7,45 miljoonan euron konttokuranttiennakosta (Kontokorrentlinie) ja 9,425 miljoonan euron kausirahoituksesta (Saisonfinanzierungslinie). Takaus myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman eli komission hyväksymän tukiohjelman perusteella. Takaus myönnettiin sillä ehdolla, että Sachsen Zweirad GmbH:n saama takaus (toimenpide 2) puretaan. Takaus tuli sen vuoksi voimaan vasta 5 päivänä tammikuuta 2004, kun Sachsen Zweiradille myönnetty takaus oli purettu.

III   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (22) | Muodollinen tutkintamenettely aloitettiin, koska komissio epäili Saksan väitettä, jonka mukaan äänetön osakkuus oli toteutettu markkinaehdoin. Komission näkemyksen mukaan Bike Systems oli äskettäin selviytynyt maksukyvyttömyystilanteesta saneeraussuunnitelman avulla, joten sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat. Se olisi sen vuoksi pitänyt katsoa tuolloin vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Komissio epäili, että korvaus ei ollut kohtuullinen suhteessa toimenpiteeseen liittyneeseen riskiin ja että äänetöntä osakkuutta ei ollut toteutettu markkinaehdoin. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräysten soveltamisen osalta komissiolla ei ollut mitään tietoa siitä, täyttikö toimenpide valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (4), jäljempänä ’yhteisön suuntaviivat’, mukaiset edellytykset. |
| --- | --- |

(22)

Muodollinen tutkintamenettely aloitettiin, koska komissio epäili Saksan väitettä, jonka mukaan äänetön osakkuus oli toteutettu markkinaehdoin. Komission näkemyksen mukaan Bike Systems oli äskettäin selviytynyt maksukyvyttömyystilanteesta saneeraussuunnitelman avulla, joten sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat. Se olisi sen vuoksi pitänyt katsoa tuolloin vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Komissio epäili, että korvaus ei ollut kohtuullinen suhteessa toimenpiteeseen liittyneeseen riskiin ja että äänetöntä osakkuutta ei ollut toteutettu markkinaehdoin. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräysten soveltamisen osalta komissiolla ei ollut mitään tietoa siitä, täyttikö toimenpide valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (4), jäljempänä ’yhteisön suuntaviivat’, mukaiset edellytykset.

| (23) | Lisäperusteena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiselle oli edellä mainittu komission alustava päätelmä, jonka mukaan Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n hyväksi myönnetyt takaukset eivät täyttäneet niiden perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytyksiä eivätkä sen vuoksi kuuluneet kyseisen tukiohjelman soveltamisalaan. Komissio katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Koska Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat lisäksi suuria yrityksiä, takauksista olisi kyseisen tukiohjelman mukaan pitänyt antaa erilliset ilmoitukset komissiolle. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräysten soveltamisen osalta komissio epäili, täyttikö toimenpide yhteisön suuntaviivojen mukaiset edellytykset. |
| --- | --- |

(23)

Lisäperusteena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiselle oli edellä mainittu komission alustava päätelmä, jonka mukaan Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n hyväksi myönnetyt takaukset eivät täyttäneet niiden perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytyksiä eivätkä sen vuoksi kuuluneet kyseisen tukiohjelman soveltamisalaan. Komissio katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Koska Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat lisäksi suuria yrityksiä, takauksista olisi kyseisen tukiohjelman mukaan pitänyt antaa erilliset ilmoitukset komissiolle. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräysten soveltamisen osalta komissio epäili, täyttikö toimenpide yhteisön suuntaviivojen mukaiset edellytykset.

IV   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (24) | Komissio vastaanotti huomautuksia eräältä asianomaiselta, joka ei halua nimeään julkistettavan, Unternehmen Prophete GmbH & Co. KG:ltä, Pantherwerke AG:ltä ja Vaterland-Werke GmbH & Co. KG:ltä. |
| --- | --- |

(24)

Komissio vastaanotti huomautuksia eräältä asianomaiselta, joka ei halua nimeään julkistettavan, Unternehmen Prophete GmbH & Co. KG:ltä, Pantherwerke AG:ltä ja Vaterland-Werke GmbH & Co. KG:ltä.

4.1   Nimettömänä pysyttelevän kilpailijan esittämät huomautukset

| (25) | Kilpailija, joka ei halua nimeään julkistettavan, totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että Biria AG pystyi 24,5 miljoonan euron valtiontakauksen ansiosta myymään polkupyöriä kilpailijan asiakkaille todellisia tuotantokustannuksia alhaisempaan hintaan, vaikka kyseisellä kilpailijalla on käytettävissään Saksan kustannustehokkain tuotantolaitos. |
| --- | --- |

(25)

Kilpailija, joka ei halua nimeään julkistettavan, totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että Biria AG pystyi 24,5 miljoonan euron valtiontakauksen ansiosta myymään polkupyöriä kilpailijan asiakkaille todellisia tuotantokustannuksia alhaisempaan hintaan, vaikka kyseisellä kilpailijalla on käytettävissään Saksan kustannustehokkain tuotantolaitos.

| (26) | Lisäksi Biria AG tuotti vuonna 2003 väistämättä voittoa, koska rahoituslaitokset luopuivat 8,567 miljoonan euron saatavista. Biria AG toiminta oli sen jälkeen vuosina 2004 ja 2005 jälleen tappiollista. |
| --- | --- |

(26)

Lisäksi Biria AG tuotti vuonna 2003 väistämättä voittoa, koska rahoituslaitokset luopuivat 8,567 miljoonan euron saatavista. Biria AG toiminta oli sen jälkeen vuosina 2004 ja 2005 jälleen tappiollista.

| (27) | Kilpailija kiinnitti huomiota myös siihen, että Biria myytiin Lone Starille asset deal -liiketoimintakaupalla. Kilpailijan mukaan Sachsen-LB ja Mittelständische Beteiligungsgesellschaft luopuivat todennäköisesti tällöin suuresta osasta saataviaan. Entisen Biria AG:n kaikki omaisuuserät on siirretty Lone Star -konserniin kuuluvalle uudelle Biria GmbH -yritykselle. |
| --- | --- |

(27)

Kilpailija kiinnitti huomiota myös siihen, että Biria myytiin Lone Starille asset deal -liiketoimintakaupalla. Kilpailijan mukaan Sachsen-LB ja Mittelständische Beteiligungsgesellschaft luopuivat todennäköisesti tällöin suuresta osasta saataviaan. Entisen Biria AG:n kaikki omaisuuserät on siirretty Lone Star -konserniin kuuluvalle uudelle Biria GmbH -yritykselle.

4.2   Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG

| (28) | Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG, jäljempänä ’Prophete ja Pantherwerke’, totesivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että valtiontukien ansiosta Biria voi myydä tuotteitaan hinnoilla, jotka eivät olisi mahdollisia tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Molemmat yritykset ovat Birian kilpailijoita, joten tuilla on niihin suora vaikutus. |
| --- | --- |

(28)

Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG, jäljempänä ’Prophete ja Pantherwerke’, totesivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että valtiontukien ansiosta Biria voi myydä tuotteitaan hinnoilla, jotka eivät olisi mahdollisia tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Molemmat yritykset ovat Birian kilpailijoita, joten tuilla on niihin suora vaikutus.

| (29) | Biria-konserni on noin 700 000 polkupyörän vuosituotannollaan Saksan suurin polkupyörävalmistaja. Biria-konserniin kuuluvat yritykset toimivat kaksilla polkupyörämarkkinoiden segmenteillä eli erikoistumattoman kaupan ja erikoistuneen tukkukaupan aloilla. |
| --- | --- |

(29)

Biria-konserni on noin 700 000 polkupyörän vuosituotannollaan Saksan suurin polkupyörävalmistaja. Biria-konserniin kuuluvat yritykset toimivat kaksilla polkupyörämarkkinoiden segmenteillä eli erikoistumattoman kaupan ja erikoistuneen tukkukaupan aloilla.

| (30) | Erikoistumattoman kaupan osalta vähittäismyynti tapahtuu kokonaisuudessaan vähittäiskauppaketjujen ja postimyynnin kautta. Tällä markkinasegmentillä myytävien polkupyörien hinta on yleensä noin 100–199 euroa. Propheten ja Pantherwerken arvion mukaan tällä segmentillä myydään yhteensä noin 1,5 miljoonaa polkupyörää, joten Birialla on 650 000 myydyn polkupyörän perusteella noin 50 prosentin osuus kyseisistä markkinoista. |
| --- | --- |

(30)

Erikoistumattoman kaupan osalta vähittäismyynti tapahtuu kokonaisuudessaan vähittäiskauppaketjujen ja postimyynnin kautta. Tällä markkinasegmentillä myytävien polkupyörien hinta on yleensä noin 100–199 euroa. Propheten ja Pantherwerken arvion mukaan tällä segmentillä myydään yhteensä noin 1,5 miljoonaa polkupyörää, joten Birialla on 650 000 myydyn polkupyörän perusteella noin 50 prosentin osuus kyseisistä markkinoista.

| (31) | Biria-konserni on Propheten ja Pantherwerken mukaan määräävässä asemassa myös erikoistuneen tukkukaupan segmentillä. Tämän markkinasegmentin myyntivolyymi on noin 150 000–200 000 polkupyörää. Erikoistuneessa tukkukaupassa hinnat voivat nousta aina 400 euroon. Pantherwerke on tällä segmentillä Birian suora kilpailija. |
| --- | --- |

(31)

Biria-konserni on Propheten ja Pantherwerken mukaan määräävässä asemassa myös erikoistuneen tukkukaupan segmentillä. Tämän markkinasegmentin myyntivolyymi on noin 150 000–200 000 polkupyörää. Erikoistuneessa tukkukaupassa hinnat voivat nousta aina 400 euroon. Pantherwerke on tällä segmentillä Birian suora kilpailija.

| (32) | Prophete ja Pantherwerke totesivat jo vuosia sitten, että Biria-konsernin hintatarjoukset ovat jatkuvasti muiden valmistajien hintoja alhaisempia. Tätä eroa ei voida selittää liiketaloudellisin perustein, sillä vaikka Biria-konsernin myyntimäärät ovat sen määräävän markkina-aseman ansiosta suurempia, sen toimintaolosuhteet eivät kuitenkaan ole muita paremmat. Prophete ja Pantherwerke otaksuvat, että Biria-konsernille on aiheutunut viime vuosina huomattavia tappioita sen alhaisempien myyntihintojen vuoksi. |
| --- | --- |

(32)

Prophete ja Pantherwerke totesivat jo vuosia sitten, että Biria-konsernin hintatarjoukset ovat jatkuvasti muiden valmistajien hintoja alhaisempia. Tätä eroa ei voida selittää liiketaloudellisin perustein, sillä vaikka Biria-konsernin myyntimäärät ovat sen määräävän markkina-aseman ansiosta suurempia, sen toimintaolosuhteet eivät kuitenkaan ole muita paremmat. Prophete ja Pantherwerke otaksuvat, että Biria-konsernille on aiheutunut viime vuosina huomattavia tappioita sen alhaisempien myyntihintojen vuoksi.

| (33) | Äänettömän osakkuuden osalta Prophete ja Pantherwerke epäilevät, olisiko yksityinen sijoittaja hankkinut kyseistä osakkuutta, kun otetaan huomioon Bike Systemsin taloudellinen tilanne maaliskuussa 2001. |
| --- | --- |

(33)

Äänettömän osakkuuden osalta Prophete ja Pantherwerke epäilevät, olisiko yksityinen sijoittaja hankkinut kyseistä osakkuutta, kun otetaan huomioon Bike Systemsin taloudellinen tilanne maaliskuussa 2001.

| (34) | Prophete ja Pantherwerke katsovat, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Birian hyväksi vuosina 2003 ja 2004 myönnetyt kaksi takausta ovat yhteisön valtiontukisääntöjen vastaisia. Propheten ja Pantherwerken näkemyksen mukaan tuensaajayritykset olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Uusi Biria-yritys olisi niiden mukaan katsottava aiempien kahden yrityksen oikeudelliseksi seuraajaksi. Vastaperustetun yrityksen aloitustaseella ei niiden mielestä ole merkitystä. |
| --- | --- |

(34)

Prophete ja Pantherwerke katsovat, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Birian hyväksi vuosina 2003 ja 2004 myönnetyt kaksi takausta ovat yhteisön valtiontukisääntöjen vastaisia. Propheten ja Pantherwerken näkemyksen mukaan tuensaajayritykset olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Uusi Biria-yritys olisi niiden mukaan katsottava aiempien kahden yrityksen oikeudelliseksi seuraajaksi. Vastaperustetun yrityksen aloitustaseella ei niiden mielestä ole merkitystä.

| (35) | Molemmat takaukset myönnettiin tuen ainutkertaisuuden periaatteen vastaisesti, sillä Biria-konsernin muodostavat yritykset kykenivät jatkamaan liiketoimintaansa vain toistuvan valtiontuen turvin. |
| --- | --- |

(35)

Molemmat takaukset myönnettiin tuen ainutkertaisuuden periaatteen vastaisesti, sillä Biria-konsernin muodostavat yritykset kykenivät jatkamaan liiketoimintaansa vain toistuvan valtiontuen turvin.

| (36) | Kilpailijoihin kohdistuneiden kielteisten vaikutusten vastapainoksi ei toteutettu minkäänlaisia tasoitustoimenpiteitä. Biria-konsernin markkinaosuutta ei pyritty supistamaan. Konsernin toimintastrategiana oli päinvastoin liiketoiminnan laajentaminen entisestään aggressiivisen hintapolitiikan avulla. Biria oli ilmoittanut kotisivuillaan aikovansa kasvattaa myyntimääräänsä vuosien 2004 ja 2005 välisenä aikana 850 000 polkupyörään. Prophete ja Pantherwerke kiinnittivät huomautuksissaan huomiota myös lehdistötiedotteeseen, jonka mukaan Biria AG:n omistaja on myynyt yrityksen liiketoiminnan yksityiselle osakkuusrahastolle, Lone Starille. |
| --- | --- |

(36)

Kilpailijoihin kohdistuneiden kielteisten vaikutusten vastapainoksi ei toteutettu minkäänlaisia tasoitustoimenpiteitä. Biria-konsernin markkinaosuutta ei pyritty supistamaan. Konsernin toimintastrategiana oli päinvastoin liiketoiminnan laajentaminen entisestään aggressiivisen hintapolitiikan avulla. Biria oli ilmoittanut kotisivuillaan aikovansa kasvattaa myyntimääräänsä vuosien 2004 ja 2005 välisenä aikana 850 000 polkupyörään. Prophete ja Pantherwerke kiinnittivät huomautuksissaan huomiota myös lehdistötiedotteeseen, jonka mukaan Biria AG:n omistaja on myynyt yrityksen liiketoiminnan yksityiselle osakkuusrahastolle, Lone Starille.

4.3   Vaterland-Werke GmbH & Co. KG

| (37) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Vaterland-Werke’, toteaa, että Biria-konserni on 700 000–800 000 polkupyörän vuosituotannollaan Saksan suurin polkupyörävalmistaja. Ainoa vastaavankokoinen valmistaja on MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, jonka vuosituotanto on 700 000 polkupyörää. Muut valmistajat yltävät vain noin 250 000–400 000 polkupyörän vuosituotantoon. |
| --- | --- |

(37)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Vaterland-Werke’, toteaa, että Biria-konserni on 700 000–800 000 polkupyörän vuosituotannollaan Saksan suurin polkupyörävalmistaja. Ainoa vastaavankokoinen valmistaja on MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, jonka vuosituotanto on 700 000 polkupyörää. Muut valmistajat yltävät vain noin 250 000–400 000 polkupyörän vuosituotantoon.

| (38) | Vaterland-Werke ja Biria toimivat molemmat erikoistumattoman kaupan markkinasegmentillä, jolla myynti tapahtuu suurten vähittäiskauppaketjujen ja postimyyntiyritysten välityksellä. Tällä segmentillä käydään erittäin kovaa kilpailua, ja Biria tunnetaan sillä aggressiivisena kilpailijana, jonka hinnat alittavat todelliset tuotantokustannukset. Tällainen käyttäytyminen on mahdollista vain ulkopuolisten rahoituslähteiden turvin, ja Birian tapauksessa rahoitus perustuu valtiontukeen. Tällainen tilanne uhkaa kaikkien pienten kilpailijoiden toimintaa, jota ei avusteta valtiontuilla. Tilanteella on ollut erityisen suuri vaikutus Vaterland-Werkeen. Käyttämätöntä kapasiteettia ei voida käyttää uusien tilausten työstämiseen. Koska markkinoilla on liikakapasiteettia, kapasiteetinlisäys, jonka jokin valmistaja toteuttaa valtiontuen turvin, rasittaa muita kilpailijoita. |
| --- | --- |

(38)

Vaterland-Werke ja Biria toimivat molemmat erikoistumattoman kaupan markkinasegmentillä, jolla myynti tapahtuu suurten vähittäiskauppaketjujen ja postimyyntiyritysten välityksellä. Tällä segmentillä käydään erittäin kovaa kilpailua, ja Biria tunnetaan sillä aggressiivisena kilpailijana, jonka hinnat alittavat todelliset tuotantokustannukset. Tällainen käyttäytyminen on mahdollista vain ulkopuolisten rahoituslähteiden turvin, ja Birian tapauksessa rahoitus perustuu valtiontukeen. Tällainen tilanne uhkaa kaikkien pienten kilpailijoiden toimintaa, jota ei avusteta valtiontuilla. Tilanteella on ollut erityisen suuri vaikutus Vaterland-Werkeen. Käyttämätöntä kapasiteettia ei voida käyttää uusien tilausten työstämiseen. Koska markkinoilla on liikakapasiteettia, kapasiteetinlisäys, jonka jokin valmistaja toteuttaa valtiontuen turvin, rasittaa muita kilpailijoita.

| (39) | Äänettömän osakkuuden osalta Vaterland-Werke epäilee, olisiko yksityinen sijoittaja hankkinut kyseistä osakkuutta, kun otetaan huomioon Bike Systemsin taloudellinen tilanne maaliskuussa 2001. |
| --- | --- |

(39)

Äänettömän osakkuuden osalta Vaterland-Werke epäilee, olisiko yksityinen sijoittaja hankkinut kyseistä osakkuutta, kun otetaan huomioon Bike Systemsin taloudellinen tilanne maaliskuussa 2001.

| (40) | Vaterland-Werke katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Birian hyväksi vuosina 2003 ja 2004 myönnetyt kaksi takausta ovat yhteisön valtiontukisääntöjen vastaisia. Tuensaajayritykset olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Uusi Biria-yritys olisi Vaterland-Werken mukaan katsottava aiempien kahden yrityksen oikeudelliseksi seuraajaksi. Vastaperustetun yrityksen aloitustaseella ei ole merkitystä. |
| --- | --- |

(40)

Vaterland-Werke katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Birian hyväksi vuosina 2003 ja 2004 myönnetyt kaksi takausta ovat yhteisön valtiontukisääntöjen vastaisia. Tuensaajayritykset olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Uusi Biria-yritys olisi Vaterland-Werken mukaan katsottava aiempien kahden yrityksen oikeudelliseksi seuraajaksi. Vastaperustetun yrityksen aloitustaseella ei ole merkitystä.

| (41) | Molemmat takaukset myönnettiin tuen ainutkertaisuuden periaatteen vastaisesti, sillä Biria-konsernin muodostavat yritykset kykenivät jatkamaan liiketoimintaansa vain toistuvan valtiontuen turvin. |
| --- | --- |

(41)

Molemmat takaukset myönnettiin tuen ainutkertaisuuden periaatteen vastaisesti, sillä Biria-konsernin muodostavat yritykset kykenivät jatkamaan liiketoimintaansa vain toistuvan valtiontuen turvin.

| (42) | Kilpailijoihin kohdistuneiden kielteisten vaikutusten vastapainoksi ei toteutettu minkäänlaisia tasoitustoimenpiteitä. Biria-konsernin markkinaosuutta ei pyritty supistamaan. Konsernin toimintastrategiana oli päinvastoin liiketoiminnan laajentaminen entisestään aggressiivisen hintapolitiikan avulla. Biria oli ilmoittanut kotisivuillaan aikovansa kasvattaa myyntimääräänsä vuosien 2004 ja 2005 välisenä aikana 850 000 polkupyörään. Vaterland-Werke kiinnittää huomautuksissaan huomiota myös lehdistötiedotteeseen, jonka mukaan Biria AG:n omistaja on myynyt yrityksen liiketoiminnan yksityiselle osakkuusrahastolle, Lone Starille. |
| --- | --- |

(42)

Kilpailijoihin kohdistuneiden kielteisten vaikutusten vastapainoksi ei toteutettu minkäänlaisia tasoitustoimenpiteitä. Biria-konsernin markkinaosuutta ei pyritty supistamaan. Konsernin toimintastrategiana oli päinvastoin liiketoiminnan laajentaminen entisestään aggressiivisen hintapolitiikan avulla. Biria oli ilmoittanut kotisivuillaan aikovansa kasvattaa myyntimääräänsä vuosien 2004 ja 2005 välisenä aikana 850 000 polkupyörään. Vaterland-Werke kiinnittää huomautuksissaan huomiota myös lehdistötiedotteeseen, jonka mukaan Biria AG:n omistaja on myynyt yrityksen liiketoiminnan yksityiselle osakkuusrahastolle, Lone Starille.

V   SAKSAN HUOMAUTUKSET

| (43) | Saksa toteaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että gbb:n äänetön osakkuus toteutettiin markkinaehdoin. Saksa on komission kanssa samaa mieltä siitä, että äänettömään osakkuuteen liittyy suurempi riski kuin tavanomaisiin lainoihin. Äänettömän osakkuuden ehdot perustuvat kuitenkin Saksan mukaan viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annettuun komission tiedonantoon (5). Kyseisen tiedonannon mukaan viitekorko on alin käytetty korko, ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski. Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai jopa enemmän. |
| --- | --- |

(43)

Saksa toteaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että gbb:n äänetön osakkuus toteutettiin markkinaehdoin. Saksa on komission kanssa samaa mieltä siitä, että äänettömään osakkuuteen liittyy suurempi riski kuin tavanomaisiin lainoihin. Äänettömän osakkuuden ehdot perustuvat kuitenkin Saksan mukaan viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annettuun komission tiedonantoon (5). Kyseisen tiedonannon mukaan viitekorko on alin käytetty korko, ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski. Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai jopa enemmän.

| (44) | Äänettömästä osakkuudesta maksettava korvaus on Saksan mukaan 12,25 prosenttia (8,75 prosentin kiinteä osuus ja 3,5 prosentin osuus, joka riippuu tuloksesta). Se on 600 peruspistettä komission 6,33 prosentin viitekorkoa korkeampi. Voidaankin todeta, että gbb oli ottanut huomioon sen, että yrityksessä oli meneillään rakenneuudistus, ja äänettömään osakkuuteen liittyvä riski oli sen vuoksi yrityksen uudelleenjärjestelyn ja vakuuksien puuttumisen vuoksi suurempi. Tämän lisäriskin vastapainoksi gbb:n korvausta korotettiin 200 peruspistettä. |
| --- | --- |

(44)

Äänettömästä osakkuudesta maksettava korvaus on Saksan mukaan 12,25 prosenttia (8,75 prosentin kiinteä osuus ja 3,5 prosentin osuus, joka riippuu tuloksesta). Se on 600 peruspistettä komission 6,33 prosentin viitekorkoa korkeampi. Voidaankin todeta, että gbb oli ottanut huomioon sen, että yrityksessä oli meneillään rakenneuudistus, ja äänettömään osakkuuteen liittyvä riski oli sen vuoksi yrityksen uudelleenjärjestelyn ja vakuuksien puuttumisen vuoksi suurempi. Tämän lisäriskin vastapainoksi gbb:n korvausta korotettiin 200 peruspistettä.

| (45) | Lisäksi päätös äänettömästä osakkuudesta perustui Saksan mukaan ennusteeseen, jonka mukaan yrityksen liikevaihto kasvaisi vuosien 2001 ja 2003 välisenä aikana 0,89 miljoonasta 3,38 miljoonaa euroon. Saksa päätteli tästä, että äänettömälle osakkuudelle sovittu 12,25 prosentin korvaus oli kohtuullinen suhteessa osakkuuteen liittyneeseen riskiin. Saksa katsoo, että sillä, että osan korvauksesta suuruus vaihtelee, ei ole merkitystä, koska tämä on äänettömien osakkuuksien tapauksessa yleinen käytäntö ja vastaa markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan käyttäytymistä. |
| --- | --- |

(45)

Lisäksi päätös äänettömästä osakkuudesta perustui Saksan mukaan ennusteeseen, jonka mukaan yrityksen liikevaihto kasvaisi vuosien 2001 ja 2003 välisenä aikana 0,89 miljoonasta 3,38 miljoonaa euroon. Saksa päätteli tästä, että äänettömälle osakkuudelle sovittu 12,25 prosentin korvaus oli kohtuullinen suhteessa osakkuuteen liittyneeseen riskiin. Saksa katsoo, että sillä, että osan korvauksesta suuruus vaihtelee, ei ole merkitystä, koska tämä on äänettömien osakkuuksien tapauksessa yleinen käytäntö ja vastaa markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan käyttäytymistä.

| (46) | Sachsen Zweirad GmbH:n hyväksi myönnetystä takauksesta Saksa toteaa, että yritys ei ollut sen myöntämisen aikaan vaikeuksissa eikä täyttänyt mitään yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettuja, vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä. Yrityksen käytettävissä oli vuonna 2003 (siihen saakka, kun se sulautui lokakuussa Birian kanssa) 404 miljoonan euron arvosta omaa pääomaa ja se tuotti 2,1 miljoonaa euroa voittoa. Yrityksen taloudellinen tilanne oli parantunut vuonna 2003 verrattuna tilanteeseen vuosina 2001–2002 vuoden 2002 lopulla toteutettujen vakauttamistoimien ja markkinatilanteen kohentumisen seurauksena. |
| --- | --- |

(46)

Sachsen Zweirad GmbH:n hyväksi myönnetystä takauksesta Saksa toteaa, että yritys ei ollut sen myöntämisen aikaan vaikeuksissa eikä täyttänyt mitään yhteisön suuntaviivoissa tarkoitettuja, vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä. Yrityksen käytettävissä oli vuonna 2003 (siihen saakka, kun se sulautui lokakuussa Birian kanssa) 404 miljoonan euron arvosta omaa pääomaa ja se tuotti 2,1 miljoonaa euroa voittoa. Yrityksen taloudellinen tilanne oli parantunut vuonna 2003 verrattuna tilanteeseen vuosina 2001–2002 vuoden 2002 lopulla toteutettujen vakauttamistoimien ja markkinatilanteen kohentumisen seurauksena.

| (47) | Saksa toteaa lisäksi, että vaikka yrityksen maksuvalmiustilanne oli vaikea, se ei ollut muuttunut varsinaisesti vakavaksi. Ei ollut vaaraa siitä, että yksityiset rahoituslaitokset eivät olisi pidentäneet sen luottojen voimassaoloa. Myöskään suuret korkomenot eivät olleet johtaneet maksuvalmiusongelmiin, kuten komissio väittää. |
| --- | --- |

(47)

Saksa toteaa lisäksi, että vaikka yrityksen maksuvalmiustilanne oli vaikea, se ei ollut muuttunut varsinaisesti vakavaksi. Ei ollut vaaraa siitä, että yksityiset rahoituslaitokset eivät olisi pidentäneet sen luottojen voimassaoloa. Myöskään suuret korkomenot eivät olleet johtaneet maksuvalmiusongelmiin, kuten komissio väittää.

| (48) | Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) myönnetystä takauksesta Saksa toteaa, että se myönnettiin Biria-konsernin uuden toimintastrategian perusteella. Kyseisen strategian mukaan konsernin organisaatiota kevennettäisiin ja sen hankinnat, vastuu tuotannosta ja jakelu keskitettäisiin Biria GmbH:hon. Liikevaihdon kasvattamiseen tarvittavan rahoituksen lisäksi toimintastrategia sisälsi myös konsernin kokonaisrahoituksen uudelleenjärjestelyn. |
| --- | --- |

(48)

Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) myönnetystä takauksesta Saksa toteaa, että se myönnettiin Biria-konsernin uuden toimintastrategian perusteella. Kyseisen strategian mukaan konsernin organisaatiota kevennettäisiin ja sen hankinnat, vastuu tuotannosta ja jakelu keskitettäisiin Biria GmbH:hon. Liikevaihdon kasvattamiseen tarvittavan rahoituksen lisäksi toimintastrategia sisälsi myös konsernin kokonaisrahoituksen uudelleenjärjestelyn.

| (49) | Saksan näkemyksen mukaan Biria GmbH (nykyinen Biria AG) ei ollut takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys. Tässä yhteydessä on sen mielestä tehtävä ero vanhan ja uuden Biria AG:n välillä. Uuden Biria AG:n voitaisiin katsoa olleen vaikeuksissa vain siinä tapauksessa, että vanhan Biria AG:n vaikeudet (jos niitä ylipäänsä oli) olisivat siirtyneet edelleen sille. Näin ei kuitenkin tapahtunut uuden Biria AG:n tapauksessa. Se syntyi vanhan Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n sulautumisen tuloksena. Sachsen Zweirad GmbH, joka ei ollut missään mielessä vaikeuksissa oleva yritys, oli sulautumisprosessissa taloudellisesti määräävässä asemassa. Tämän vuoksi ei voida automaattisesti olettaa, että uusi Biria AG olisi ollut vaikeuksissa oleva yritys. Vaikka vanha Biria AG olisi sitä paitsi ollutkin vaikeuksissa, sulautuminen Sachsen Zweirad GmbH:n kanssa olisi vaikuttanut siten, että uuden Biria AG:n ei voitu automaattisesti katsoa olleen vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(49)

Saksan näkemyksen mukaan Biria GmbH (nykyinen Biria AG) ei ollut takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys. Tässä yhteydessä on sen mielestä tehtävä ero vanhan ja uuden Biria AG:n välillä. Uuden Biria AG:n voitaisiin katsoa olleen vaikeuksissa vain siinä tapauksessa, että vanhan Biria AG:n vaikeudet (jos niitä ylipäänsä oli) olisivat siirtyneet edelleen sille. Näin ei kuitenkin tapahtunut uuden Biria AG:n tapauksessa. Se syntyi vanhan Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n sulautumisen tuloksena. Sachsen Zweirad GmbH, joka ei ollut missään mielessä vaikeuksissa oleva yritys, oli sulautumisprosessissa taloudellisesti määräävässä asemassa. Tämän vuoksi ei voida automaattisesti olettaa, että uusi Biria AG olisi ollut vaikeuksissa oleva yritys. Vaikka vanha Biria AG olisi sitä paitsi ollutkin vaikeuksissa, sulautuminen Sachsen Zweirad GmbH:n kanssa olisi vaikuttanut siten, että uuden Biria AG:n ei voitu automaattisesti katsoa olleen vaikeuksissa oleva yritys.

| (50) | Lisäksi Saksa korostaa, että yhden yksityisen rahoituslaitoksen vetäytyminen yrityksen rahoituksesta johtui pankin strategian muuttumisesta fuusion seurauksena. Kaksi muuta rahoituslaitosta lopettivat rahoitustoimensa samaan aikaan mainitun yksityisen pankin kanssa. Saksan mukaan tätä ei kuitenkaan voida pitää merkkinä luottamuksen puutteesta, sillä yksi näistä rahoituslaitoksista osallistui vielä kahden erillisen hankkeen rahoittamiseen. |
| --- | --- |

(50)

Lisäksi Saksa korostaa, että yhden yksityisen rahoituslaitoksen vetäytyminen yrityksen rahoituksesta johtui pankin strategian muuttumisesta fuusion seurauksena. Kaksi muuta rahoituslaitosta lopettivat rahoitustoimensa samaan aikaan mainitun yksityisen pankin kanssa. Saksan mukaan tätä ei kuitenkaan voida pitää merkkinä luottamuksen puutteesta, sillä yksi näistä rahoituslaitoksista osallistui vielä kahden erillisen hankkeen rahoittamiseen.

| (51) | Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria AG:n sulautumisen tarkoituksena ei ollut kiertää valtiontukisääntöjä ja välttää yrityksen luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, vaan se perustui kyseisen konsernin uuteen toimintastrategiaan. |
| --- | --- |

(51)

Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria AG:n sulautumisen tarkoituksena ei ollut kiertää valtiontukisääntöjä ja välttää yrityksen luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, vaan se perustui kyseisen konsernin uuteen toimintastrategiaan.

| (52) | Ottaessaan kantaa nimettömänä pysyttelevän kilpailijan huomautuksiin Saksa väitti, että kyseisen kilpailijan ja Birian kustannusrakennetta koskevat luvut eivät ole keskenään vertailukelpoisia. Saksan mukaan kilpailijan liikevaihto on kasvanut, kun taas Biria-konsernin myynti on supistunut. Kyseisen kilpailijan tulos ennen korkoja, veroja ja poistoja heikkeni samaan aikaan, kun taas Biria-konsernin vastaava tunnusluku pysyi vakaana. Tämä osoittaa, että Biria ei myy tuotteitaan polkuhinnoilla ja että kilpailija on itse asiassa noudattanut aggressiivisempaa hinnoittelukäytäntöä kuin Biria-konserni. |
| --- | --- |

(52)

Ottaessaan kantaa nimettömänä pysyttelevän kilpailijan huomautuksiin Saksa väitti, että kyseisen kilpailijan ja Birian kustannusrakennetta koskevat luvut eivät ole keskenään vertailukelpoisia. Saksan mukaan kilpailijan liikevaihto on kasvanut, kun taas Biria-konsernin myynti on supistunut. Kyseisen kilpailijan tulos ennen korkoja, veroja ja poistoja heikkeni samaan aikaan, kun taas Biria-konsernin vastaava tunnusluku pysyi vakaana. Tämä osoittaa, että Biria ei myy tuotteitaan polkuhinnoilla ja että kilpailija on itse asiassa noudattanut aggressiivisempaa hinnoittelukäytäntöä kuin Biria-konserni.

| (53) | Saksa väittää, että taloudellisia haittoja, joista kilpailija ilmoittaa kärsineensä Biria-konsernin käyttäytymisen seurauksena, ei ole näytetty toteen tosiseikkojen perusteella eikä esitetty johdonmukaisella tavalla. Saksan mukaan markkinoilla, joilla on kilpailua, on lisäksi erittäin yleistä, että kilpailija myy tuotteitaan jonkin toisen yrityksen hintoja alhaisempaan hintaan. |
| --- | --- |

(53)

Saksa väittää, että taloudellisia haittoja, joista kilpailija ilmoittaa kärsineensä Biria-konsernin käyttäytymisen seurauksena, ei ole näytetty toteen tosiseikkojen perusteella eikä esitetty johdonmukaisella tavalla. Saksan mukaan markkinoilla, joilla on kilpailua, on lisäksi erittäin yleistä, että kilpailija myy tuotteitaan jonkin toisen yrityksen hintoja alhaisempaan hintaan.

| (54) | Vastineena kilpailijan huomautuksiin, jotka koskivat Biria-konsernin liiketoiminnan myyntiä Lone Star -konsernille, Saksa esitti yksityiskohtaisia tietoja varsinaisesta myyntiprosessista ja lisäksi yksityisten ja julkisten velkojien saatavien maksamisesta. |
| --- | --- |

(54)

Vastineena kilpailijan huomautuksiin, jotka koskivat Biria-konsernin liiketoiminnan myyntiä Lone Star -konsernille, Saksa esitti yksityiskohtaisia tietoja varsinaisesta myyntiprosessista ja lisäksi yksityisten ja julkisten velkojien saatavien maksamisesta.

| (55) | Propheten, Pantherwerken ja Vaterland-Werken huomautusten osalta Saksa korosti, että polkupyörämarkkinat jakautuvat kolmeen eikä, kuten kyseiset kolme yritystä olivat väittäneet, kahteen segmenttiin. Nämä kolme segmenttiä ovat myynti erikoisliikkeissä, postimyynti ja itsepalvelumyynti. Birian asema postimyynnissä on vahva, muttei johdu niinkään aggressiivisesta hintapolitiikasta vaan ennemminkin lyhyistä toimitusajoista. Itsepalvelumyynnin markkinasegmenttiä puolestaan hallitsee MIFA AG. Birian osuus myynnistä kyseisellä segmentillä on alle 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(55)

Propheten, Pantherwerken ja Vaterland-Werken huomautusten osalta Saksa korosti, että polkupyörämarkkinat jakautuvat kolmeen eikä, kuten kyseiset kolme yritystä olivat väittäneet, kahteen segmenttiin. Nämä kolme segmenttiä ovat myynti erikoisliikkeissä, postimyynti ja itsepalvelumyynti. Birian asema postimyynnissä on vahva, muttei johdu niinkään aggressiivisesta hintapolitiikasta vaan ennemminkin lyhyistä toimitusajoista. Itsepalvelumyynnin markkinasegmenttiä puolestaan hallitsee MIFA AG. Birian osuus myynnistä kyseisellä segmentillä on alle 10 prosenttia.

| (56) | Saksa torjuu Vaterland-Werken väitteen, jonka mukaan Biria olisi suunnitellut liiketoimintansa laajentamista aggressiivisen hintapolitiikan avulla, viitaten tältä osin jo aiemmin menettelyn aikana toimitettuihin tietoihin. Saksan ilmoituksen mukaan Biria AG:n vuosituotanto oli 670 000 polkupyörää vuonna 2003 mutta on sen jälkeen supistunut. |
| --- | --- |

(56)

Saksa torjuu Vaterland-Werken väitteen, jonka mukaan Biria olisi suunnitellut liiketoimintansa laajentamista aggressiivisen hintapolitiikan avulla, viitaten tältä osin jo aiemmin menettelyn aikana toimitettuihin tietoihin. Saksan ilmoituksen mukaan Biria AG:n vuosituotanto oli 670 000 polkupyörää vuonna 2003 mutta on sen jälkeen supistunut.

VI   TUEN ARVIOINTI

6.1   Tuensaajayritys

| (57) | Tuet myönnettiin Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) sekä Biria GmbH:n tytäryritykselle Bike Systemsille. Biria AG myi 7 päivänä marraskuuta 2005 valtaosan liiketoiminnastaan kahdelle yritykselle, jotka kuuluvat yksityiseen osakkuusrahastoon, Lone Star -konserniin. Komissio toteaa, että kauppa toteutettiin esitettyjen tietojen mukaan julkisessa ja avoimessa tarjouskilpailussa, jolle ei ollut asetettu ehtoja. Saksan mukaan eräs asiantuntija oli arvioinut omaisuuserien myyntiarvon 10,7 miljoonaksi euroksi. Lone Star -konsernin maksama 11,5 miljoonan euron hinta ylitti siis hinta-arvion. |
| --- | --- |

(57)

Tuet myönnettiin Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) sekä Biria GmbH:n tytäryritykselle Bike Systemsille. Biria AG myi 7 päivänä marraskuuta 2005 valtaosan liiketoiminnastaan kahdelle yritykselle, jotka kuuluvat yksityiseen osakkuusrahastoon, Lone Star -konserniin. Komissio toteaa, että kauppa toteutettiin esitettyjen tietojen mukaan julkisessa ja avoimessa tarjouskilpailussa, jolle ei ollut asetettu ehtoja. Saksan mukaan eräs asiantuntija oli arvioinut omaisuuserien myyntiarvon 10,7 miljoonaksi euroksi. Lone Star -konsernin maksama 11,5 miljoonan euron hinta ylitti siis hinta-arvion.

| (58) | Komissio päättelee hallussaan olevien tietojen perusteella, ettei ole mitään näyttöä siitä, että Lone Star -konserni olisi hyötynyt tuista jollain tavoin, eikä sen seurauksena myöskään siitä, että Lone Star -konserni olisi hyötynyt suoraan tai välillisesti Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) ja Bike Systemsille myönnetyistä tuista. |
| --- | --- |

(58)

Komissio päättelee hallussaan olevien tietojen perusteella, ettei ole mitään näyttöä siitä, että Lone Star -konserni olisi hyötynyt tuista jollain tavoin, eikä sen seurauksena myöskään siitä, että Lone Star -konserni olisi hyötynyt suoraan tai välillisesti Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) ja Bike Systemsille myönnetyistä tuista.

6.2   Toimenpiteen toteuttamisesta markkinaehdoin

| (59) | Saksan näkemyksen mukaan gbb:n äänetön osakkuus Bike Systemsissä (toimenpide 1) toteutettiin markkinaehdoin. Äänettömään osakkuuteen liittyvä riski vastaa etuoikeusasemaltaan heikommassa asemassa oleviin lainoihin liittyvää riskiä, ja sitä olisi sen vuoksi käsiteltävä suuren riskin sisältävän lainan tavoin. Maksukyvyttömyystilanteessa tai selvitystilassa äänetön osakkuus maksetaan takaisin vasta kaikkien muiden saatavien maksamisen jälkeen. Äänettömään osakkuuteen liittyvä riski on suurempi kuin investointiin myönnettyyn tavanomaiseen pankkilainaan liittyvä riski. Tavanomaisella pankkilainalla on lisäksi yleensä pankin määräämien ehtojen mukainen vakuus ja se heijastaa komission viitekorkoa. Äänettömästä osakkuudesta maksettavan korvauksen olisikin oltava huomattavasti komission viitekorkoa suurempi. |
| --- | --- |

(59)

Saksan näkemyksen mukaan gbb:n äänetön osakkuus Bike Systemsissä (toimenpide 1) toteutettiin markkinaehdoin. Äänettömään osakkuuteen liittyvä riski vastaa etuoikeusasemaltaan heikommassa asemassa oleviin lainoihin liittyvää riskiä, ja sitä olisi sen vuoksi käsiteltävä suuren riskin sisältävän lainan tavoin. Maksukyvyttömyystilanteessa tai selvitystilassa äänetön osakkuus maksetaan takaisin vasta kaikkien muiden saatavien maksamisen jälkeen. Äänettömään osakkuuteen liittyvä riski on suurempi kuin investointiin myönnettyyn tavanomaiseen pankkilainaan liittyvä riski. Tavanomaisella pankkilainalla on lisäksi yleensä pankin määräämien ehtojen mukainen vakuus ja se heijastaa komission viitekorkoa. Äänettömästä osakkuudesta maksettavan korvauksen olisikin oltava huomattavasti komission viitekorkoa suurempi.

| (60) | Komission viitekorko oli osakkuuden toteutusajankohtana 6,33 prosenttia. Osakkuudelle sovittiin kiinteä 8,75 prosentin korvaus ja 3,5 prosentin muuttuva korvaus, jonka suuruus riippuu voitoista. Sovittu korvaus ylittää siis komission viitekoron. |
| --- | --- |

(60)

Komission viitekorko oli osakkuuden toteutusajankohtana 6,33 prosenttia. Osakkuudelle sovittiin kiinteä 8,75 prosentin korvaus ja 3,5 prosentin muuttuva korvaus, jonka suuruus riippuu voitoista. Sovittu korvaus ylittää siis komission viitekoron.

| (61) | Bike Systems oli kuitenkin juuri selviytynyt maksukyvyttömyystilanteesta saneeraussuunnitelman turvin. Sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat, sillä siinä toteutettiin vain suppea rakenneuudistus. Tilikauden 2001 taseen mukaan yritys tuotti kyseisenä vuonna edelleen tappiota. Sen oman pääoman määrä oli edelleen miinuksella, mutta piilovarausten ansiosta tämä ei johtanut maksukyvyttömyyteen. Bike Systems olisi tämän vuoksi pitänyt katsoa tuolloin vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. |
| --- | --- |

(61)

Bike Systems oli kuitenkin juuri selviytynyt maksukyvyttömyystilanteesta saneeraussuunnitelman turvin. Sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat, sillä siinä toteutettiin vain suppea rakenneuudistus. Tilikauden 2001 taseen mukaan yritys tuotti kyseisenä vuonna edelleen tappiota. Sen oman pääoman määrä oli edelleen miinuksella, mutta piilovarausten ansiosta tämä ei johtanut maksukyvyttömyyteen. Bike Systems olisi tämän vuoksi pitänyt katsoa tuolloin vaikeuksissa olevaksi yritykseksi.

| (62) | Komissio katsookin, että korvaus ei ollut kohtuullinen suhteessa toimenpiteeseen liittyneeseen riskiin ja että äänetöntä osakkuutta ei ollut toteutettu markkinaehdoin. Osakkuus tuotti siis Bike Systemsille hyötyä, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(62)

Komissio katsookin, että korvaus ei ollut kohtuullinen suhteessa toimenpiteeseen liittyneeseen riskiin ja että äänetöntä osakkuutta ei ollut toteutettu markkinaehdoin. Osakkuus tuotti siis Bike Systemsille hyötyä, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin.

6.3   Tukien kuulumisesta hyväksyttyjen tukiohjelmien piiriin

| (63) | Sachsen Zweirad GmbH:n 5,6 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle myönnetty takaus (toimenpide 2) ja Biria GmbH:n (nykyinen Biria AG) 24,875 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle myönnetty takaus (toimenpide 3) myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman perusteella. Kyseisen hyväksytyn tukiohjelmaan mukaan elinkelpoisille yrityksille myönnetyt takaukset yli 5 miljoonan Saksan markan (2,6 miljoonan euron) lainoille, jotka on otettu uusia investointeja ja erityistapauksissa investointien jälkirahoitusta ja käyttöpääoman hankintaa varten, ovat sallittuja. Poikkeustapauksissa voidaan hyväksyä myös yhdistymisen ja rakenneuudistuksen rahoittaminen. Takausten myöntämisestä suuren yrityksen rakenneuudistukseen on kuitenkin ilmoitettava erikseen komissiolle. |
| --- | --- |

(63)

Sachsen Zweirad GmbH:n 5,6 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle myönnetty takaus (toimenpide 2) ja Biria GmbH:n (nykyinen Biria AG) 24,875 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle myönnetty takaus (toimenpide 3) myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman perusteella. Kyseisen hyväksytyn tukiohjelmaan mukaan elinkelpoisille yrityksille myönnetyt takaukset yli 5 miljoonan Saksan markan (2,6 miljoonan euron) lainoille, jotka on otettu uusia investointeja ja erityistapauksissa investointien jälkirahoitusta ja käyttöpääoman hankintaa varten, ovat sallittuja. Poikkeustapauksissa voidaan hyväksyä myös yhdistymisen ja rakenneuudistuksen rahoittaminen. Takausten myöntämisestä suuren yrityksen rakenneuudistukseen on kuitenkin ilmoitettava erikseen komissiolle.

| (64) | Saksan mukaan hyväksytyn tukiohjelman edellytykset täyttyivät ja takaukset ovat sen vuoksi ohjelman mukaisia. Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (nykyinen Biria AG) eivät olleet takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Takaukset myönnettiin käyttöpääomalainojen vakuudeksi, mikä on kyseisen tukiohjelman mukaan sallittua. |
| --- | --- |

(64)

Saksan mukaan hyväksytyn tukiohjelman edellytykset täyttyivät ja takaukset ovat sen vuoksi ohjelman mukaisia. Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH (nykyinen Biria AG) eivät olleet takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Takaukset myönnettiin käyttöpääomalainojen vakuudeksi, mikä on kyseisen tukiohjelman mukaan sallittua.

| (65) | Komissio ei ole Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että takaukset olisivat niiden perustaksi väitetyn tukiohjelman mukaisia. Toisin kuin Saksa, komissio katsoo, kuten jäljempänä kuvaillaan yksityiskohtaisemmin, että Sachsen Zweirad GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan maaliskuussa 2003 vaikeuksissa oleva yritys ja myös Biria GmbH oli vaikeuksissa takauksen myöntämishetkellä joulukuussa 2003. Takauksen myöntämisestä vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistukseen on kuitenkin ilmoitettava erikseen komissiolle. |
| --- | --- |

(65)

Komissio ei ole Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että takaukset olisivat niiden perustaksi väitetyn tukiohjelman mukaisia. Toisin kuin Saksa, komissio katsoo, kuten jäljempänä kuvaillaan yksityiskohtaisemmin, että Sachsen Zweirad GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan maaliskuussa 2003 vaikeuksissa oleva yritys ja myös Biria GmbH oli vaikeuksissa takauksen myöntämishetkellä joulukuussa 2003. Takauksen myöntämisestä vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistukseen on kuitenkin ilmoitettava erikseen komissiolle.

| (66) | Saksan näkemyksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH ei täyttänyt mitään yhteisön suuntaviivoissa (6) tarkoitettuja, vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä. Komissio huomauttaa, että yhteisön suuntaviivojen 6 kohdassa mainitut vaikeuksissa olevan yrityksen tyyppilliset tunnusmerkit tarjoavat vain viitteitä siitä, milloin yritystä voidaan kohdella vaikeuksissa olevana yrityksenä, eikä niitä pitäisi katsoa edellytyksiksi, jotka on täytettävä kaikilta osin. Sachsen Zweirad GmbH:n tavanomaisen liiketoiminnan tulos vuonna 2001 oli 1 274 000 euroa tappiollinen ja vuonna 2002 tappioita kertyi 733 000 euroa. Emoyritys Biria otti tappiot vastatakseen voittojen ja tappioiden yhdistämisestä tehdyn sopimuksen mukaisesti. Liikevaihto pieneni vuonna 2002 verrattuna vuoteen 2001. |
| --- | --- |

(66)

Saksan näkemyksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH ei täyttänyt mitään yhteisön suuntaviivoissa (6) tarkoitettuja, vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä. Komissio huomauttaa, että yhteisön suuntaviivojen 6 kohdassa mainitut vaikeuksissa olevan yrityksen tyyppilliset tunnusmerkit tarjoavat vain viitteitä siitä, milloin yritystä voidaan kohdella vaikeuksissa olevana yrityksenä, eikä niitä pitäisi katsoa edellytyksiksi, jotka on täytettävä kaikilta osin. Sachsen Zweirad GmbH:n tavanomaisen liiketoiminnan tulos vuonna 2001 oli 1 274 000 euroa tappiollinen ja vuonna 2002 tappioita kertyi 733 000 euroa. Emoyritys Biria otti tappiot vastatakseen voittojen ja tappioiden yhdistämisestä tehdyn sopimuksen mukaisesti. Liikevaihto pieneni vuonna 2002 verrattuna vuoteen 2001.

| (67) | Vuotta 2002 koskevan vuosikertomuksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH:lla oli myös maksuvalmiusongelmia. Vuosikertomuksessa todetaan nimenomaisesti, että Sachsen Zweirad GmbH:n maksuvalmiustilanne oli kireä varaston ennakkorahoituksesta aiheutuneiden suurten kulujen ja konsernin sisäisen kasvun vuoksi. Vuosikertomuksen mukaan yrityksen säilyminen toimintakykyisenä voitiin varmistaa vain siinä tapauksessa, että pankit olisivat valmiit pitämään nykyiset luotot voimassa tai uudelleenjärjestelemään niitä. |
| --- | --- |

(67)

Vuotta 2002 koskevan vuosikertomuksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH:lla oli myös maksuvalmiusongelmia. Vuosikertomuksessa todetaan nimenomaisesti, että Sachsen Zweirad GmbH:n maksuvalmiustilanne oli kireä varaston ennakkorahoituksesta aiheutuneiden suurten kulujen ja konsernin sisäisen kasvun vuoksi. Vuosikertomuksen mukaan yrityksen säilyminen toimintakykyisenä voitiin varmistaa vain siinä tapauksessa, että pankit olisivat valmiit pitämään nykyiset luotot voimassa tai uudelleenjärjestelemään niitä.

| (68) | Saksan käsityksen mukaan ei ollut vaaraa siitä, että yksityiset rahoituslaitokset eivät olisi pidentäneet luottojensa voimassaoloa. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä päätelmää, että yrityksen maksuvalmiustilanne oli kireä. Vuosikertomuksen mukaan useimmat luotot olivat erääntymässä alle viiden vuoden kuluttua, mikä ei ole missään tapauksessa optimaalista liiketoiminnan rahoittamisen kannalta ja lisää myös yrityksen riskialttiutta. Luottojen lyhytkestoisuus aiheutti myös sen, että yrityksen korkomenot olivat suuret (vaikkakin hieman pienemmät vuonna 2002 kuin vuonna 2001), mikä kuormitti entisestään yrityksen maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(68)

Saksan käsityksen mukaan ei ollut vaaraa siitä, että yksityiset rahoituslaitokset eivät olisi pidentäneet luottojensa voimassaoloa. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä päätelmää, että yrityksen maksuvalmiustilanne oli kireä. Vuosikertomuksen mukaan useimmat luotot olivat erääntymässä alle viiden vuoden kuluttua, mikä ei ole missään tapauksessa optimaalista liiketoiminnan rahoittamisen kannalta ja lisää myös yrityksen riskialttiutta. Luottojen lyhytkestoisuus aiheutti myös sen, että yrityksen korkomenot olivat suuret (vaikkakin hieman pienemmät vuonna 2002 kuin vuonna 2001), mikä kuormitti entisestään yrityksen maksuvalmiutta.

| (69) | Komissio päättelee tämän vuoksi, että Sachsen Zweirad GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys ja sille myönnetty takaus on sen vuoksi katsottava rakenneuudistusta koskevaksi takaukseksi. Koska kyseisenkaltaisen takauksen myöntämisestä suurelle yritykselle on ilmoitettava erikseen komissiolle, takauksen perustana Saksan mukaan olleen tukiohjelman edellytykset eivät täyttyneet eikä takaus sen vuoksi kuulunut kyseisen tukiohjelman piiriin. |
| --- | --- |

(69)

Komissio päättelee tämän vuoksi, että Sachsen Zweirad GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys ja sille myönnetty takaus on sen vuoksi katsottava rakenneuudistusta koskevaksi takaukseksi. Koska kyseisenkaltaisen takauksen myöntämisestä suurelle yritykselle on ilmoitettava erikseen komissiolle, takauksen perustana Saksan mukaan olleen tukiohjelman edellytykset eivät täyttyneet eikä takaus sen vuoksi kuulunut kyseisen tukiohjelman piiriin.

| (70) | Biria GmbH (nykyinen Biria AG) perustettiin 1 päivänä lokakuuta 2003 (silloisen) Biria AG:n ja sen tytäryrityksen Sachsen Zweirad GmbH:n sulautumisen tuloksena. |
| --- | --- |

(70)

Biria GmbH (nykyinen Biria AG) perustettiin 1 päivänä lokakuuta 2003 (silloisen) Biria AG:n ja sen tytäryrityksen Sachsen Zweirad GmbH:n sulautumisen tuloksena.

| (71) | Saksan näkemyksen mukaan Biria GmbH:n (nykyinen Biria AG) sekä (silloisen) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n välillä on tehtävä selkeä ero, sillä sulautumisen tuloksena perustettiin uusi yritys. Kysymystä siitä, oliko tämä yritys takauksen myöntämisen aikaan 9 päivänä joulukuuta 2004 vaikeuksissa oleva yritys, onkin tarkasteltavan sulautumisen tuloksena syntyneen uuden yrityksen aloitustaseen perusteella. Aloitustase osoittaa Saksan mukaan, että Biria GmbH:ta ei voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä. |
| --- | --- |

(71)

Saksan näkemyksen mukaan Biria GmbH:n (nykyinen Biria AG) sekä (silloisen) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n välillä on tehtävä selkeä ero, sillä sulautumisen tuloksena perustettiin uusi yritys. Kysymystä siitä, oliko tämä yritys takauksen myöntämisen aikaan 9 päivänä joulukuuta 2004 vaikeuksissa oleva yritys, onkin tarkasteltavan sulautumisen tuloksena syntyneen uuden yrityksen aloitustaseen perusteella. Aloitustase osoittaa Saksan mukaan, että Biria GmbH:ta ei voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä.

| (72) | Komissio ei hyväksy tätä Saksan väitettä. Uutta yritystä Biria GmbH:ta ei voida tarkastella aiemmista Biria AG:stä ja Sachsen Zweirad GmbH:sta erillisenä yrityksenä, sillä se syntyi näiden kahden yrityksen sulautumisen tuloksena. Muussa tapauksessa yrityksen luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi olisi helppo välttää taloudellisten toimijoiden fuusioitumisen tai uuden yrityksen perustamisen kautta. Silloinen Biria AG tuotti vuonna 2002 tappiota ja sillä oli Sachsen Zweirad GmbH:n tavoin maksuvalmiusongelmia. Biria GmbH otti vastatakseen (silloisen) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n kaikki velat ja vastuut. Biria GmbH omistaa lisäksi samat omaisuuserät ja harjoittaa samaa liiketoimintaa kuin (silloinen) Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH. Komissio katsoo tämän vuoksi, että Biria GmbH peri (silloisen) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n vaikeudet. |
| --- | --- |

(72)

Komissio ei hyväksy tätä Saksan väitettä. Uutta yritystä Biria GmbH:ta ei voida tarkastella aiemmista Biria AG:stä ja Sachsen Zweirad GmbH:sta erillisenä yrityksenä, sillä se syntyi näiden kahden yrityksen sulautumisen tuloksena. Muussa tapauksessa yrityksen luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi olisi helppo välttää taloudellisten toimijoiden fuusioitumisen tai uuden yrityksen perustamisen kautta. Silloinen Biria AG tuotti vuonna 2002 tappiota ja sillä oli Sachsen Zweirad GmbH:n tavoin maksuvalmiusongelmia. Biria GmbH otti vastatakseen (silloisen) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n kaikki velat ja vastuut. Biria GmbH omistaa lisäksi samat omaisuuserät ja harjoittaa samaa liiketoimintaa kuin (silloinen) Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH. Komissio katsoo tämän vuoksi, että Biria GmbH peri (silloisen) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n vaikeudet.

| (73) | Saksan mukaan Sachsen Zweirad GmbH oli sulautumisprosessissa taloudellisesti määräävässä asemassa. Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ei ollut vaikeuksissa oleva yritys eikä sen vuoksi voida automaattisesti olettaa, että uusi Biria AG olisi ollut vaikeuksissa. Komissio ei yhdy Saksan näkemykseen vaan on vahvasti sitä mieltä, että Sachsen Zweirad GmbH oli vaikeuksissa oleva yritys. Uusi Biria GmbH sai tämän seurauksena ”perinnöksi” myös Sachsen Zweirad GmbH vaikeudet. |
| --- | --- |

(73)

Saksan mukaan Sachsen Zweirad GmbH oli sulautumisprosessissa taloudellisesti määräävässä asemassa. Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ei ollut vaikeuksissa oleva yritys eikä sen vuoksi voida automaattisesti olettaa, että uusi Biria AG olisi ollut vaikeuksissa. Komissio ei yhdy Saksan näkemykseen vaan on vahvasti sitä mieltä, että Sachsen Zweirad GmbH oli vaikeuksissa oleva yritys. Uusi Biria GmbH sai tämän seurauksena ”perinnöksi” myös Sachsen Zweirad GmbH vaikeudet.

| (74) | Vuoden 2003 vuosikertomuksen mukaan Biria-konsernin rakenneuudistusta ja organisaatiouudistusta jatkettiin vuonna 2003. Tämä prosessi oli alkanut jo vuonna 2002 ja kattoi myös konsernin rahoituksen uudelleenjärjestelyn. Biria-konserni laati Sachsenin osavaltion 24,875 miljoonan euron lainalle myöntämän takauksen pohjalta uuden strategian toimintansa rahoittamiseksi keskipitkällä aikavälillä. Uuden rahoitusstrategian myötä korkoihin tehtiin huomattavia muutoksia, mikä mahdollisti konsernin korkomenojen alentamisen. |
| --- | --- |

(74)

Vuoden 2003 vuosikertomuksen mukaan Biria-konsernin rakenneuudistusta ja organisaatiouudistusta jatkettiin vuonna 2003. Tämä prosessi oli alkanut jo vuonna 2002 ja kattoi myös konsernin rahoituksen uudelleenjärjestelyn. Biria-konserni laati Sachsenin osavaltion 24,875 miljoonan euron lainalle myöntämän takauksen pohjalta uuden strategian toimintansa rahoittamiseksi keskipitkällä aikavälillä. Uuden rahoitusstrategian myötä korkoihin tehtiin huomattavia muutoksia, mikä mahdollisti konsernin korkomenojen alentamisen.

| (75) | Pankkirintamalla toteutettiin samaan aikaan uudelleenjärjestelyitä. Kolme pankkia ilmoitti olevansa valmiit luopumaan 8 567 000 euron saatavista (eli ilmeisesti huomattavasti yli 50 prosentin osuudesta saataviensa kokonaismäärästä) vastineena saataviensa loppuosan välittömästä maksamisesta. Toimenpiteen 3 laina, jolla on 80-prosenttinen takaus, koostuu siten 8 miljoonan euron käyttöpääomalainasta, 7,45 miljoonan euron konttokuranttisopimuksesta ja 9,425 miljoonan euron kausirahoituksesta. |
| --- | --- |

(75)

Pankkirintamalla toteutettiin samaan aikaan uudelleenjärjestelyitä. Kolme pankkia ilmoitti olevansa valmiit luopumaan 8 567 000 euron saatavista (eli ilmeisesti huomattavasti yli 50 prosentin osuudesta saataviensa kokonaismäärästä) vastineena saataviensa loppuosan välittömästä maksamisesta. Toimenpiteen 3 laina, jolla on 80-prosenttinen takaus, koostuu siten 8 miljoonan euron käyttöpääomalainasta, 7,45 miljoonan euron konttokuranttisopimuksesta ja 9,425 miljoonan euron kausirahoituksesta.

| (76) | Biria GmbH:lla (nykyisellä Biria AG:lla) oli siis takauksen myöntämisen aikaan vakavia maksuvalmiusongelmia, joiden perusteella sen voidaan katsoa olleen vaikeuksissa. Tätä päätelmää tukee se, että kolme pankkia oli vetäytynyt Birian toiminnan rahoittamisesta ja ne olivat jopa valmiit luopumaan suurimmasta osasta saataviaan, jos loput saatavat maksettaisiin niille välittömästi. Tämä osoittaa, että pankeilla oli vakavia epäilyjä siitä, kykenisikö Biria maksamaan velkojaan ja voitaisiinko sen katsoa olevan kannattava yritys. |
| --- | --- |

(76)

Biria GmbH:lla (nykyisellä Biria AG:lla) oli siis takauksen myöntämisen aikaan vakavia maksuvalmiusongelmia, joiden perusteella sen voidaan katsoa olleen vaikeuksissa. Tätä päätelmää tukee se, että kolme pankkia oli vetäytynyt Birian toiminnan rahoittamisesta ja ne olivat jopa valmiit luopumaan suurimmasta osasta saataviaan, jos loput saatavat maksettaisiin niille välittömästi. Tämä osoittaa, että pankeilla oli vakavia epäilyjä siitä, kykenisikö Biria maksamaan velkojaan ja voitaisiinko sen katsoa olevan kannattava yritys.

| (77) | Saksa väittää, että pankit vetäytyivät Birian toiminnan rahoittamisesta ainoastaan liiketoimintastrategiansa uudelleensuuntaamisen vuoksi. Komissio toteaa, että pankit luopuivat todennäköisesti noin 50 prosentin osuudesta maksamattomista saatavistaan. Tämä osoittaa, että vaikka pankit olisivatkin vetäytyneet rahoituksesta liiketoimintastrategiansa uudistamiseen liittyvistä syistä, ne pitivät erittäin epätodennäköisenä, että Biria maksaisi sille myönnetyt lainat kokonaisuudessaan takaisin. |
| --- | --- |

(77)

Saksa väittää, että pankit vetäytyivät Birian toiminnan rahoittamisesta ainoastaan liiketoimintastrategiansa uudelleensuuntaamisen vuoksi. Komissio toteaa, että pankit luopuivat todennäköisesti noin 50 prosentin osuudesta maksamattomista saatavistaan. Tämä osoittaa, että vaikka pankit olisivatkin vetäytyneet rahoituksesta liiketoimintastrategiansa uudistamiseen liittyvistä syistä, ne pitivät erittäin epätodennäköisenä, että Biria maksaisi sille myönnetyt lainat kokonaisuudessaan takaisin.

| (78) | Komissio päättelee tämän vuoksi, että Biria GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa ja sille myönnetty takaus on sen vuoksi katsottava rakenneuudistusta koskevaksi takaukseksi. Koska kyseisenkaltaisen takauksen myöntämisestä suurelle yritykselle on ilmoitettava erikseen komissiolle, takauksen perustana Saksan mukaan olleen tukiohjelman edellytykset eivät täyttyneet eikä takaus sen vuoksi kuulunut kyseisen tukiohjelman piiriin. |
| --- | --- |

(78)

Komissio päättelee tämän vuoksi, että Biria GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa ja sille myönnetty takaus on sen vuoksi katsottava rakenneuudistusta koskevaksi takaukseksi. Koska kyseisenkaltaisen takauksen myöntämisestä suurelle yritykselle on ilmoitettava erikseen komissiolle, takauksen perustana Saksan mukaan olleen tukiohjelman edellytykset eivät täyttyneet eikä takaus sen vuoksi kuulunut kyseisen tukiohjelman piiriin.

6.4   Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki

| (79) | Perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan toteutuu, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa. |
| --- | --- |

(79)

Perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan toteutuu, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa.

| (80) | Äänettömän osakkuuden (toimenpide 1) toteuttaja oli gbb. Saksan mukaan osakkuuden hankki gbb oman ohjelman (Eigenprogramm) puitteissa, joten siihen ei sisältynyt valtion tukitoimia. Komissio toteaa kuitenkin, että gbb oli osakkuuden toteutuksen aikaan kokonaan Deutsche Ausgleichsbankin määräysvallassa. Deutsche Ausgleichsbank on Saksan liittovaltion kehityspankki, joka on julkisoikeudellinen laitos ja jonka tehtävänä on tukea Saksan taloutta. Myös gbb:llä on tukihankkeisiin liittyviä tehtäviä. Se oli vastuussa esimerkiksi Itä-Saksan vakauttamis- ja kasvurahastosta (Konsolidierungs- und Wachstumsfond Ostdeutschland), jonka tehtävänä oli kohdentaa Itä-Saksassa sijaitseville keskisuurille yrityksille omaa pääomaa niiden pääomapohjan vahvistamiseksi. Komissio katsoo tämän vuoksi, että kyse on valtion toteuttamasta toimenpiteestä. Kuten edellä johdanto-osan 59–62 kappaleessa todetaan, Bike Systems sai toimenpiteestä etua, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin. |
| --- | --- |

(80)

Äänettömän osakkuuden (toimenpide 1) toteuttaja oli gbb. Saksan mukaan osakkuuden hankki gbb oman ohjelman (Eigenprogramm) puitteissa, joten siihen ei sisältynyt valtion tukitoimia. Komissio toteaa kuitenkin, että gbb oli osakkuuden toteutuksen aikaan kokonaan Deutsche Ausgleichsbankin määräysvallassa. Deutsche Ausgleichsbank on Saksan liittovaltion kehityspankki, joka on julkisoikeudellinen laitos ja jonka tehtävänä on tukea Saksan taloutta. Myös gbb:llä on tukihankkeisiin liittyviä tehtäviä. Se oli vastuussa esimerkiksi Itä-Saksan vakauttamis- ja kasvurahastosta (Konsolidierungs- und Wachstumsfond Ostdeutschland), jonka tehtävänä oli kohdentaa Itä-Saksassa sijaitseville keskisuurille yrityksille omaa pääomaa niiden pääomapohjan vahvistamiseksi. Komissio katsoo tämän vuoksi, että kyse on valtion toteuttamasta toimenpiteestä. Kuten edellä johdanto-osan 59–62 kappaleessa todetaan, Bike Systems sai toimenpiteestä etua, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin.

| (81) | Toimenpiteet 2 ja 3 muodostavat takaukset myönsi Sachsenin osavaltio, joten ne myönnettiin valtion varoista ja katsotaan valtion toimenpiteiksi. Takaukset hyödyttivät Sachsen Zweirad GmbH:ta ja Biria GmbH:ta (nykyinen Biria AG), sillä ne eivät olisi saaneet kyseisiä takauksia markkinoilta vastaavin ehdoin. |
| --- | --- |

(81)

Toimenpiteet 2 ja 3 muodostavat takaukset myönsi Sachsenin osavaltio, joten ne myönnettiin valtion varoista ja katsotaan valtion toimenpiteiksi. Takaukset hyödyttivät Sachsen Zweirad GmbH:ta ja Biria GmbH:ta (nykyinen Biria AG), sillä ne eivät olisi saaneet kyseisiä takauksia markkinoilta vastaavin ehdoin.

| (82) | Sekä Bike Systems että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH valmistavat polkupyöriä. Koska näillä tuotteilla käydään kauppaa rajojen yli, toimenpiteet uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio päättelee tämän vuoksi, että äänetön osakkuus ja molemmat takaukset ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja niitä ei myönnetty hyväksytyn tukiohjelman perusteella. Toimenpiteet 1, 2 ja 3 ovat siksi uutta tukea ja ne on arvioitava sen mukaisesti. |
| --- | --- |

(82)

Sekä Bike Systems että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH valmistavat polkupyöriä. Koska näillä tuotteilla käydään kauppaa rajojen yli, toimenpiteet uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio päättelee tämän vuoksi, että äänetön osakkuus ja molemmat takaukset ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja niitä ei myönnetty hyväksytyn tukiohjelman perusteella. Toimenpiteet 1, 2 ja 3 ovat siksi uutta tukea ja ne on arvioitava sen mukaisesti.

| (83) | Komissio katsoo, että äänettömän osakkuuden tukiosuus on sen korvauksen, jonka Bike Systems olisi joutunut maksamaan äänettömästä osakkuudesta vapailla markkinoilla, ja tosiasiallisesti maksetun korvauksen välinen erotus. Koska Bike Systems oli äänettömän osakkuuden toteutuksen aikaan vaikeuksissa ja osakkuuteen liittyi sen vuoksi suuri riski, tuen osuus äänettömässä osakkuudessa voidaan katsoa 100 prosentiksi, sillä yksikään markkinataloussijoittaja ei olisi toteuttanut tämänkaltaista osakkuutta (ks. EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (7) 3.2 kohta). |
| --- | --- |

(83)

Komissio katsoo, että äänettömän osakkuuden tukiosuus on sen korvauksen, jonka Bike Systems olisi joutunut maksamaan äänettömästä osakkuudesta vapailla markkinoilla, ja tosiasiallisesti maksetun korvauksen välinen erotus. Koska Bike Systems oli äänettömän osakkuuden toteutuksen aikaan vaikeuksissa ja osakkuuteen liittyi sen vuoksi suuri riski, tuen osuus äänettömässä osakkuudessa voidaan katsoa 100 prosentiksi, sillä yksikään markkinataloussijoittaja ei olisi toteuttanut tämänkaltaista osakkuutta (ks. EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (7) 3.2 kohta).

| (84) | Viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon (8) mukaan viitekorot vastaavat tavanomaisin takauksin katetuista keskipitkän ja pitkän aikavälin lainoista veloitettavaa keskimääräistä korkoa. Tiedonannossa todetaan lisäksi, että tällä tavoin määritetty viitekorko on vähimmäiskorko, jota voidaan korottaa tiettyjen riskitekijöiden perusteella (esimerkiksi kun yritys on vaikeuksissa tai kun pankkien yleensä vaatimat vakuudet puuttuvat). Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai jopa enemmän. Äänetön osakkuus ei ole laina, mutta sitä voidaan verrata lainaan, johon liittyy erityisen suuri riski, sillä se on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan huonompi kuin kaikki muut saatavat, myös etuoikeusasemaltaan heikommassa asemassa olevat lainat. |
| --- | --- |

(84)

Viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon (8) mukaan viitekorot vastaavat tavanomaisin takauksin katetuista keskipitkän ja pitkän aikavälin lainoista veloitettavaa keskimääräistä korkoa. Tiedonannossa todetaan lisäksi, että tällä tavoin määritetty viitekorko on vähimmäiskorko, jota voidaan korottaa tiettyjen riskitekijöiden perusteella (esimerkiksi kun yritys on vaikeuksissa tai kun pankkien yleensä vaatimat vakuudet puuttuvat). Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai jopa enemmän. Äänetön osakkuus ei ole laina, mutta sitä voidaan verrata lainaan, johon liittyy erityisen suuri riski, sillä se on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan huonompi kuin kaikki muut saatavat, myös etuoikeusasemaltaan heikommassa asemassa olevat lainat.

| (85) | Kuten johdanto-osan 61 kohdassa todetaan, äskettäin maksukyvyttömyysmenettelystä selviytyneen Bike Systemsin tilanteen on katsottava olleen epävakaa. Sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat, sillä siinä toteutettiin vain suppea rakenneuudistus. Kuten mainitussa johdanto-osan kappaleessa todetaan, yritystä on sen vuoksi kohdeltava vaikeuksissa olevana yrityksenä. Äänettömälle osakkuudelle ei myöskään annettu lainkaan vakuuksia, mikä lisäsi tappioriskiä. Vakuuksien puuttumisen lisäksi äänetön osakkuus on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan kaikkia muita lainoja huonompi, mikä kasvattaa tappioriskiä entisestään. |
| --- | --- |

(85)

Kuten johdanto-osan 61 kohdassa todetaan, äskettäin maksukyvyttömyysmenettelystä selviytyneen Bike Systemsin tilanteen on katsottava olleen epävakaa. Sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat, sillä siinä toteutettiin vain suppea rakenneuudistus. Kuten mainitussa johdanto-osan kappaleessa todetaan, yritystä on sen vuoksi kohdeltava vaikeuksissa olevana yrityksenä. Äänettömälle osakkuudelle ei myöskään annettu lainkaan vakuuksia, mikä lisäsi tappioriskiä. Vakuuksien puuttumisen lisäksi äänetön osakkuus on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan kaikkia muita lainoja huonompi, mikä kasvattaa tappioriskiä entisestään.

| (86) | Komissio onkin tarkasteltavana olevassa tapauksessa sitä mieltä, että Bike Systemsin olisi pitänyt maksaa korkoa, jonka suuruus olisi ollut vähintään viitekorko korotettuna ensiksi 400 peruspisteellä vaikeuksissa olevan yrityksen aseman vuoksi ja toiseksi 400 peruspisteellä vakuuksien puuttumisen vuoksi. Komissio katsoo lisäksi, että korkoa olisi ollut kohtuullista korottaa vielä 200 peruspisteellä sillä perusteella, että äänetön osakkuus on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan heikommassa asemassa. Tämä noudattaa viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annettuun komission tiedonantoon sisältyviä ohjeita, joiden mukaan tilanteissa, joissa on erityinen riski (esimerkiksi kun yritys on vaikeuksissa tai kun pankkien yleensä vaatimat vakuudet puuttuvat), korkoa voidaan korottaa 400 peruspistettä tai jopa enemmän. Äänettömään osakkuuteen sisältyvä tukiosuus vastaa siis erotusta 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja äänettömästä osakkuudesta tosiasiallisesti saadun korvauksen välillä. |
| --- | --- |

(86)

Komissio onkin tarkasteltavana olevassa tapauksessa sitä mieltä, että Bike Systemsin olisi pitänyt maksaa korkoa, jonka suuruus olisi ollut vähintään viitekorko korotettuna ensiksi 400 peruspisteellä vaikeuksissa olevan yrityksen aseman vuoksi ja toiseksi 400 peruspisteellä vakuuksien puuttumisen vuoksi. Komissio katsoo lisäksi, että korkoa olisi ollut kohtuullista korottaa vielä 200 peruspisteellä sillä perusteella, että äänetön osakkuus on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan heikommassa asemassa. Tämä noudattaa viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annettuun komission tiedonantoon sisältyviä ohjeita, joiden mukaan tilanteissa, joissa on erityinen riski (esimerkiksi kun yritys on vaikeuksissa tai kun pankkien yleensä vaatimat vakuudet puuttuvat), korkoa voidaan korottaa 400 peruspistettä tai jopa enemmän. Äänettömään osakkuuteen sisältyvä tukiosuus vastaa siis erotusta 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja äänettömästä osakkuudesta tosiasiallisesti saadun korvauksen välillä.

| (87) | Muuttuva 3,5 prosentin korvaus voidaan ottaa tukiosuuden laskennassa vain osittain huomioon, sillä se riippuu siitä, tuottaako yritys voittoa. Yrityksen tilanne oli kuitenkin heikko ja sen tuottonäkymät epävarmat. Komission mielestä onkin kohtuullista, että muuttuvasta korvauksesta otetaan huomioon vain puolet eli 1,75 prosentin osuus. Tukiosuuden laskennassa käytettävänä tosiasiallisena korvauksena olisi tämän mukaisesti otettava huomioon 8,75 prosentin kiinteä korko ja puolet muuttuvasta 3,5 prosentin korvauksesta eli yhteensä 10,5 prosentin korko. Tukiosuus vastaa siis erotusta 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja 10,5 prosentin korvauksen välillä. |
| --- | --- |

(87)

Muuttuva 3,5 prosentin korvaus voidaan ottaa tukiosuuden laskennassa vain osittain huomioon, sillä se riippuu siitä, tuottaako yritys voittoa. Yrityksen tilanne oli kuitenkin heikko ja sen tuottonäkymät epävarmat. Komission mielestä onkin kohtuullista, että muuttuvasta korvauksesta otetaan huomioon vain puolet eli 1,75 prosentin osuus. Tukiosuuden laskennassa käytettävänä tosiasiallisena korvauksena olisi tämän mukaisesti otettava huomioon 8,75 prosentin kiinteä korko ja puolet muuttuvasta 3,5 prosentin korvauksesta eli yhteensä 10,5 prosentin korko. Tukiosuus vastaa siis erotusta 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja 10,5 prosentin korvauksen välillä.

| (88) | Toimenpiteet 2 ja 3 muodostavien takausten ansiosta Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH saivat lainaa rahoitusmarkkinoilla yleensä tarjottavia ehtoja edullisemmin ehdoin. Toimenpiteen 2 muodostavaan takaukseen ja toimenpiteen 3 muodostavaan takaukseen sisältyvä tukiosuus vastaa erotusta sen koron välillä, jonka Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olisivat joutuneet maksamaan markkinaehtoisesta lainasta (eli takauksettomasta lainasta), ja sen koron välillä, jolla taattu laina todellisuudessa myönnettiin. Erotuksen olisi vastattava preemiota, jonka markkinataloussijoittaja olisi vaatinut näille takauksille. Koska Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takauksien ja niitä vastaavien lainojen myöntämisen aikaan vaikeuksissa, tuen osuus takauksista saattaa olla jopa 100 prosenttia, sillä yksikään lainanantaja ei olisi myöntänyt lainoja ilman takausta. (9) |
| --- | --- |

(88)

Toimenpiteet 2 ja 3 muodostavien takausten ansiosta Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH saivat lainaa rahoitusmarkkinoilla yleensä tarjottavia ehtoja edullisemmin ehdoin. Toimenpiteen 2 muodostavaan takaukseen ja toimenpiteen 3 muodostavaan takaukseen sisältyvä tukiosuus vastaa erotusta sen koron välillä, jonka Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olisivat joutuneet maksamaan markkinaehtoisesta lainasta (eli takauksettomasta lainasta), ja sen koron välillä, jolla taattu laina todellisuudessa myönnettiin. Erotuksen olisi vastattava preemiota, jonka markkinataloussijoittaja olisi vaatinut näille takauksille. Koska Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takauksien ja niitä vastaavien lainojen myöntämisen aikaan vaikeuksissa, tuen osuus takauksista saattaa olla jopa 100 prosenttia, sillä yksikään lainanantaja ei olisi myöntänyt lainoja ilman takausta. (9)

| (89) | Viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon (10) mukaan viitekorot vastaavat tavanomaisin takauksin katetuista keskipitkän ja pitkän aikavälin lainoista veloitettavaa keskimääräistä korkoa. Tiedonannossa todetaan lisäksi, että tällä tavoin määritetty viitekorko on vähimmäiskorko, jota voidaan korottaa tiettyjen riskitekijöiden perusteella (esimerkiksi kun yritys on vaikeuksissa tai kun pankkien yleensä vaatimat vakuudet puuttuvat). Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai jopa enemmän. |
| --- | --- |

(89)

Viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun komission tiedonannon (10) mukaan viitekorot vastaavat tavanomaisin takauksin katetuista keskipitkän ja pitkän aikavälin lainoista veloitettavaa keskimääräistä korkoa. Tiedonannossa todetaan lisäksi, että tällä tavoin määritetty viitekorko on vähimmäiskorko, jota voidaan korottaa tiettyjen riskitekijöiden perusteella (esimerkiksi kun yritys on vaikeuksissa tai kun pankkien yleensä vaatimat vakuudet puuttuvat). Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai jopa enemmän.

| (90) | Kuten johdanto-osan 66–78 kappaleessa todetaan, Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnettyyn lainaan ja takaukseen liittyi erityisen pienten vakuuksien vuoksi tavanomaista suurempi riski. Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn lainan vakuutena oli vain konserniin kuuluvien yritysten omavelkainen takaus. Tällaisen takauksen taloudellinen arvo on erittäin pieni. |
| --- | --- |

(90)

Kuten johdanto-osan 66–78 kappaleessa todetaan, Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnettyyn lainaan ja takaukseen liittyi erityisen pienten vakuuksien vuoksi tavanomaista suurempi riski. Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn lainan vakuutena oli vain konserniin kuuluvien yritysten omavelkainen takaus. Tällaisen takauksen taloudellinen arvo on erittäin pieni.

| (91) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että Sachsen Zweirad GmbH:n olisi ilman takausta pitänyt maksaa korkoa, jonka suuruus olisi ollut vähintään viitekorko korotettuna 400 peruspisteellä vaikeuksissa olevan yrityksen aseman vuoksi ja vielä 400 peruspisteellä erittäin vähäisten vakuuksien vuoksi. Takauksen tukiosuus vastaa tämän seurauksena erotusta 800 peruspisteellä korotetun viitekoron ja tosiasiallisen koron, jolla taattu laina myönnettiin, välillä. |
| --- | --- |

(91)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että Sachsen Zweirad GmbH:n olisi ilman takausta pitänyt maksaa korkoa, jonka suuruus olisi ollut vähintään viitekorko korotettuna 400 peruspisteellä vaikeuksissa olevan yrityksen aseman vuoksi ja vielä 400 peruspisteellä erittäin vähäisten vakuuksien vuoksi. Takauksen tukiosuus vastaa tämän seurauksena erotusta 800 peruspisteellä korotetun viitekoron ja tosiasiallisen koron, jolla taattu laina myönnettiin, välillä.

| (92) | Biria GmbH:lle myönnetyn lainan ja takauksen vakuuksien taloudellinen arvo oli suurempi kuin Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn takauksen tapauksessa. Vakuudet olivat kuitenkin edelleen pienemmät kuin yleensä vaaditaan. Biria GmbH:n takauksen vakuutena on 15 miljoonan euron ensisijainen kiinnitysluotto Bike Systemsin omaisuuteen. Kiinnitysluotto on kuitenkin etuoikeudeltaan huonompi kuin toinen, 2 miljoonan euron laina. Ensisijainen kiinnitysluotto kattoi tämän vuoksi ainoastaan hieman yli 50 prosenttia koko lainasummasta. Muiden vakuuksien (kiinnitysluotot, saatavien siirto, konserniin kuuluvien yritysten omistuksessa olevien tavaroiden omistuksenpidätys ja Biria GmbH:n omistajien omavelkainen takaus) arvo oli erittäin vähäinen. |
| --- | --- |

(92)

Biria GmbH:lle myönnetyn lainan ja takauksen vakuuksien taloudellinen arvo oli suurempi kuin Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn takauksen tapauksessa. Vakuudet olivat kuitenkin edelleen pienemmät kuin yleensä vaaditaan. Biria GmbH:n takauksen vakuutena on 15 miljoonan euron ensisijainen kiinnitysluotto Bike Systemsin omaisuuteen. Kiinnitysluotto on kuitenkin etuoikeudeltaan huonompi kuin toinen, 2 miljoonan euron laina. Ensisijainen kiinnitysluotto kattoi tämän vuoksi ainoastaan hieman yli 50 prosenttia koko lainasummasta. Muiden vakuuksien (kiinnitysluotot, saatavien siirto, konserniin kuuluvien yritysten omistuksessa olevien tavaroiden omistuksenpidätys ja Biria GmbH:n omistajien omavelkainen takaus) arvo oli erittäin vähäinen.

| (93) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa Biria GmbH:n olisi ilman takausta pitänyt maksaa korkoa, jonka suuruus olisi ollut vähintään viitekorko korotettuna 400 peruspisteellä vaikeuksissa olevan yrityksen aseman vuoksi ja vielä 300 peruspisteellä vähäisten vakuuksien vuoksi (vrt. 400 peruspisteen korotus, joka määrättiin Sachsen Zweirad GmbH:n takaukselle erittäin vähäisten vakuuksien vuoksi). Takauksen tukiosuus vastaa tämän seurauksena erotusta 700 peruspisteellä korotetun viitekoron ja tosiasiallisen koron, jolla taattu laina myönnettiin, välillä. |
| --- | --- |

(93)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa Biria GmbH:n olisi ilman takausta pitänyt maksaa korkoa, jonka suuruus olisi ollut vähintään viitekorko korotettuna 400 peruspisteellä vaikeuksissa olevan yrityksen aseman vuoksi ja vielä 300 peruspisteellä vähäisten vakuuksien vuoksi (vrt. 400 peruspisteen korotus, joka määrättiin Sachsen Zweirad GmbH:n takaukselle erittäin vähäisten vakuuksien vuoksi). Takauksen tukiosuus vastaa tämän seurauksena erotusta 700 peruspisteellä korotetun viitekoron ja tosiasiallisen koron, jolla taattu laina myönnettiin, välillä.

6.5.   Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaiset poikkeukset

| (94) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista kyseisen artiklan 1 kohdan mukaiseen yleiseen tukikieltoon. |
| --- | --- |

(94)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista kyseisen artiklan 1 kohdan mukaiseen yleiseen tukikieltoon.

| (95) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa tähän tapaukseen, sillä kyse ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävästä sosiaalisesta tuesta, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävästä tuesta eikä tuesta talouden tukemiseen Saksan liittotasavallan alueilla, joihin Saksan jako on vaikuttanut. |
| --- | --- |

(95)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa tähän tapaukseen, sillä kyse ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävästä sosiaalisesta tuesta, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävästä tuesta eikä tuesta talouden tukemiseen Saksan liittotasavallan alueilla, joihin Saksan jako on vaikuttanut.

| (96) | Myöskään 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan poikkeuksia ei voida soveltaa. Ne liittyvät yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden sekä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen. |
| --- | --- |

(96)

Myöskään 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan poikkeuksia ei voida soveltaa. Ne liittyvät yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden sekä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen.

| (97) | Jäljelle jäävät siten perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa ja niihin perustuvissa yhteisön suuntaviivoissa määrätyt poikkeukset. |
| --- | --- |

(97)

Jäljelle jäävät siten perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa ja niihin perustuvissa yhteisön suuntaviivoissa määrätyt poikkeukset.

| (98) | Komissio toteaa aluksi, että Bike Systemsin kotipaikka on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella, joka on oikeutettu aluetukiin. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä, Saksa ei ole toimittanut mitään tietoja, joista voitaisiin päätellä, että alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (11) aluetukien myöntämiselle asetetut edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(98)

Komissio toteaa aluksi, että Bike Systemsin kotipaikka on perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella, joka on oikeutettu aluetukiin. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä, Saksa ei ole toimittanut mitään tietoja, joista voitaisiin päätellä, että alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (11) aluetukien myöntämiselle asetetut edellytykset täyttyvät.

| (99) | Myös yhteisön suuntaviivat sisältävät poikkeusmääräyksiä. Koska tuki myönnettiin maaliskuussa 2001, siihen sovelletaan 9 päivänä lokakuuta 1999 annettuja yhteisön suuntaviivoja (12). Komission hallussa ei ole tietoja, joiden perusteella se voisi päätellä, että tukien voidaan katsoa yhteisön suuntaviivojen perusteella soveltuvan yhteismarkkinoille. Yhteisön suuntaviivoissa asetetaan rakenneuudistustuen myöntämisen ehdoksi toteuttamiskelpoisen rakenneuudistussuunnitelman noudattaminen siten, että vältetään kohtuuttomia kilpailunvääristymiä ja tuet rajataan vähimmäismäärään. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen yhteydessä, Saksa ei ole toimittanut sille mitään tietoja, joiden perusteella näiden ehtojen voitaisiin todeta täyttyvän. Komissio katsoo sen vuoksi, että yhteisön suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(99)

Myös yhteisön suuntaviivat sisältävät poikkeusmääräyksiä. Koska tuki myönnettiin maaliskuussa 2001, siihen sovelletaan 9 päivänä lokakuuta 1999 annettuja yhteisön suuntaviivoja (12). Komission hallussa ei ole tietoja, joiden perusteella se voisi päätellä, että tukien voidaan katsoa yhteisön suuntaviivojen perusteella soveltuvan yhteismarkkinoille. Yhteisön suuntaviivoissa asetetaan rakenneuudistustuen myöntämisen ehdoksi toteuttamiskelpoisen rakenneuudistussuunnitelman noudattaminen siten, että vältetään kohtuuttomia kilpailunvääristymiä ja tuet rajataan vähimmäismäärään. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen yhteydessä, Saksa ei ole toimittanut sille mitään tietoja, joiden perusteella näiden ehtojen voitaisiin todeta täyttyvän. Komissio katsoo sen vuoksi, että yhteisön suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty.

| (100) | Tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen ei voida soveltaa myöskään muita yhteisön suuntaviivoja ja asetuksia, jotka koskevat muun muassa tutkimuksen ja kehittämisen tukia, ympäristönsuojelun tukia, pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettäviä tukia sekä työllisyyden ja koulutuksen tukia. Koska toimenpiteellä ei ole yhteisen edun mukaisia tavoitteita, se katsotaan perustamissopimuksen vastaiseksi toimintatueksi. |
| --- | --- |

(100)

Tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen ei voida soveltaa myöskään muita yhteisön suuntaviivoja ja asetuksia, jotka koskevat muun muassa tutkimuksen ja kehittämisen tukia, ympäristönsuojelun tukia, pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettäviä tukia sekä työllisyyden ja koulutuksen tukia. Koska toimenpiteellä ei ole yhteisen edun mukaisia tavoitteita, se katsotaan perustamissopimuksen vastaiseksi toimintatueksi.

| (101) | Komissio toteaa, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n kotipaikka sijaitsee perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella. Kyseisen alakohdan mukaisia poikkeuksia ja perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia poikkeuksia ei kuitenkaan voida soveltaa niihin, sillä Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat vaikeuksissa eikä tukitoimenpiteitä ollut tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen tietyllä alueella. |
| --- | --- |

(101)

Komissio toteaa, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n kotipaikka sijaitsee perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella. Kyseisen alakohdan mukaisia poikkeuksia ja perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia poikkeuksia ei kuitenkaan voida soveltaa niihin, sillä Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat vaikeuksissa eikä tukitoimenpiteitä ollut tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen tietyllä alueella.

| (102) | Komissio päätteleekin, että toimenpiteisiin voidaan soveltaa vain yhteisön suuntaviivoja. Koska tuet myönnettiin maaliskuussa ja joulukuussa 2003, niihin sovelletaan 9 päivänä lokakuuta 1999 annettuja yhteisön suuntaviivoja (13). |
| --- | --- |

(102)

Komissio päätteleekin, että toimenpiteisiin voidaan soveltaa vain yhteisön suuntaviivoja. Koska tuet myönnettiin maaliskuussa ja joulukuussa 2003, niihin sovelletaan 9 päivänä lokakuuta 1999 annettuja yhteisön suuntaviivoja (13).

| (103) | Tuen myöntäminen edellyttää, että tuensaaja toteuttaa rakenneuudistussuunitelman, jonka kesto on mahdollisimman lyhyt ja jolla yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus voidaan palauttaa kohtuullisen ajan kuluessa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen olettamusten perusteella. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen aikaan, Saksa ei ole toimittanut mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että takausten myöntäminen perustui toteuttamiskelpoiseen rakenneuudistussuunnitelmaan, joka olisi mahdollistanut konsernin toiminnan muuttumisen jälleen kannattavaksi. |
| --- | --- |

(103)

Tuen myöntäminen edellyttää, että tuensaaja toteuttaa rakenneuudistussuunitelman, jonka kesto on mahdollisimman lyhyt ja jolla yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus voidaan palauttaa kohtuullisen ajan kuluessa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen olettamusten perusteella. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen aikaan, Saksa ei ole toimittanut mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että takausten myöntäminen perustui toteuttamiskelpoiseen rakenneuudistussuunnitelmaan, joka olisi mahdollistanut konsernin toiminnan muuttumisen jälleen kannattavaksi.

| (104) | Lisäksi tukien haitalliset vaikutukset kilpailijoihin on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Tämä merkitsee useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yritysten osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan. Komissiolla ei ole hallussaan tietoja merkityksellisistä markkinoista eikä Biria-konsernin osuudesta merkityksellisillä markkinoilla. Sillä ei ole myöskään tietoja yrityksen markkinaosuutta rajoittavista tasoitustoimenpiteistä. Näyttää päinvastoin siltä, että Biria-konserni on kasvattanut markkinaosuuttaan hankkimalla vuonna 2001 omistukseensa Checker Pigin ja Bike Systemsin. |
| --- | --- |

(104)

Lisäksi tukien haitalliset vaikutukset kilpailijoihin on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Tämä merkitsee useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yritysten osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan. Komissiolla ei ole hallussaan tietoja merkityksellisistä markkinoista eikä Biria-konsernin osuudesta merkityksellisillä markkinoilla. Sillä ei ole myöskään tietoja yrityksen markkinaosuutta rajoittavista tasoitustoimenpiteistä. Näyttää päinvastoin siltä, että Biria-konserni on kasvattanut markkinaosuuttaan hankkimalla vuonna 2001 omistukseensa Checker Pigin ja Bike Systemsin.

| (105) | Tuen määrä on rajattava rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään, kun otetaan huomioon yrityksen ja sen osakkaiden käytettävissä olevat taloudelliset resurssit. Tuensaajan odotetaan lisäksi osallistuvan rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Koska tukea ei myönnetty rakenneuudistussuunnitelman perusteella, komissiolla ei ole mitään tietoa tuensaajan rahoitusosuudesta eikä siitä, rajattiinko tuki välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(105)

Tuen määrä on rajattava rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään, kun otetaan huomioon yrityksen ja sen osakkaiden käytettävissä olevat taloudelliset resurssit. Tuensaajan odotetaan lisäksi osallistuvan rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Koska tukea ei myönnetty rakenneuudistussuunnitelman perusteella, komissiolla ei ole mitään tietoa tuensaajan rahoitusosuudesta eikä siitä, rajattiinko tuki välttämättömään vähimmäismäärään.

| (106) | Yhteisön suuntaviivojen mukaan rakenneuudistustukia voidaan myöntää vain kerran. Jos kyseinen yritys on saanut jo aiemmin rakenneuudistustukea ja rakenneuudistuksen päättymisestä on kulunut alle kymmenen vuotta, komissio sallii yleensä uuden rakenneuudistustuen myöntämisen vain poikkeuksellisten ja odottamattomien seikkojen perusteella. |
| --- | --- |

(106)

Yhteisön suuntaviivojen mukaan rakenneuudistustukia voidaan myöntää vain kerran. Jos kyseinen yritys on saanut jo aiemmin rakenneuudistustukea ja rakenneuudistuksen päättymisestä on kulunut alle kymmenen vuotta, komissio sallii yleensä uuden rakenneuudistustuen myöntämisen vain poikkeuksellisten ja odottamattomien seikkojen perusteella.

| (107) | Sachsen Zweirad GmbH sai huhtikuussa 1996 ja maaliskuussa 1998 julkisen osakkuuden muodossa yhteensä 1 278 200 euron rakenneuudistustuen, joka perustui hyväksyttyyn tukiohjelmaan. Koska Sachsen Zweirad GmbH:n rakenneuudistuksen päättymisestä on kulunut alle kymmenen vuotta eikä komission tiedossa ole poikkeuksellisia tai odottamattomia seikkoja, joiden perusteella tuen myöntäminen voitaisiin hyväksyä, takausten myöntämisessä ei ole noudatettu tuen ainutkertaisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

(107)

Sachsen Zweirad GmbH sai huhtikuussa 1996 ja maaliskuussa 1998 julkisen osakkuuden muodossa yhteensä 1 278 200 euron rakenneuudistustuen, joka perustui hyväksyttyyn tukiohjelmaan. Koska Sachsen Zweirad GmbH:n rakenneuudistuksen päättymisestä on kulunut alle kymmenen vuotta eikä komission tiedossa ole poikkeuksellisia tai odottamattomia seikkoja, joiden perusteella tuen myöntäminen voitaisiin hyväksyä, takausten myöntämisessä ei ole noudatettu tuen ainutkertaisuuden periaatetta.

| (108) | Komissio toteaa sen vuoksi, että yhteisön suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

(108)

Komissio toteaa sen vuoksi, että yhteisön suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty.

| (109) | Toimenpiteisiin 2 ja 3 ei voida soveltaa myöskään muita yhteisön suuntaviivoja eikä asetuksia, jotka koskevat muun muassa tutkimuksen ja kehittämisen tukia, ympäristönsuojelun tukia, pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettäviä tukia sekä työllisyyden ja koulutuksen tukia tai riskipääoman muodossa myönnettäviä tukia. Koska toimenpiteillä ei ole yhteisen edun mukaisia tavoitteita, ne katsotaan perustamissopimuksen vastaisiksi toimintatuiksi. |
| --- | --- |

(109)

Toimenpiteisiin 2 ja 3 ei voida soveltaa myöskään muita yhteisön suuntaviivoja eikä asetuksia, jotka koskevat muun muassa tutkimuksen ja kehittämisen tukia, ympäristönsuojelun tukia, pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettäviä tukia sekä työllisyyden ja koulutuksen tukia tai riskipääoman muodossa myönnettäviä tukia. Koska toimenpiteillä ei ole yhteisen edun mukaisia tavoitteita, ne katsotaan perustamissopimuksen vastaisiksi toimintatuiksi.

VII   PÄÄTELMÄ

| (110) | Komissio toteaa, että gbb:n 1 070 732 euron osakkuus Bike Systemsissä, Sachsen Zweirad GmbH:n 5,6 miljoonan euron lainalle myönnetty 80-prosenttinen takaus ja Biria GmbH:n (nykyinen Biria AG) 24 875 000 euron lainalle myönnetty 80-prosenttinen takaus ovat valtiontukia, jotka eivät täytä yhteismarkkinoille soveltuvuudelle asetettuja edellytyksiä, |
| --- | --- |

(110)

Komissio toteaa, että gbb:n 1 070 732 euron osakkuus Bike Systemsissä, Sachsen Zweirad GmbH:n 5,6 miljoonan euron lainalle myönnetty 80-prosenttinen takaus ja Biria GmbH:n (nykyinen Biria AG) 24 875 000 euron lainalle myönnetty 80-prosenttinen takaus ovat valtiontukia, jotka eivät täytä yhteismarkkinoille soveltuvuudelle asetettuja edellytyksiä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG:n, Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n (nykyinen Biria AG) hyväksi, ei sovellu yhteismarkkinoille. Tuki kattaa seuraavat toimenpiteet:

| a) | Toimenpide 1: 2 070 732 euron äänetön osakkuus Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG:ssä; tukiosuus vastaa erotusta 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja äänettömästä osakkuudesta maksetun korvauksen (kiinteä osuus ja 50 prosentin muuttuva korvaus) välillä. |
| --- | --- |

a)

Toimenpide 1: 2 070 732 euron äänetön osakkuus Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG:ssä; tukiosuus vastaa erotusta 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja äänettömästä osakkuudesta maksetun korvauksen (kiinteä osuus ja 50 prosentin muuttuva korvaus) välillä.

| b) | Toimenpide 2: Sachsen Zweirad GmbH:n hyväksi myönnetty 4 480 000 euron takaus; Tukiosuus vastaa erotusta 800 peruspisteellä korotetun viitekoron ja koron, jolla taattu laina myönnettiin, välillä. |
| --- | --- |

b)

Toimenpide 2: Sachsen Zweirad GmbH:n hyväksi myönnetty 4 480 000 euron takaus; Tukiosuus vastaa erotusta 800 peruspisteellä korotetun viitekoron ja koron, jolla taattu laina myönnettiin, välillä.

| c) | Toimenpide 3: Biria GmbH:n (nykyinen Biria AG) hyväksi myönnetty 19 900 000 euron takaus; tukiosuus vastaa erotusta 700 peruspisteellä korotetun viitekoron ja koron, jolla taattu laina myönnettiin, välillä. |
| --- | --- |

c)

Toimenpide 3: Biria GmbH:n (nykyinen Biria AG) hyväksi myönnetty 19 900 000 euron takaus; tukiosuus vastaa erotusta 700 peruspisteellä korotetun viitekoron ja koron, jolla taattu laina myönnettiin, välillä.

2 artikla

1.   Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitetun sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin tuensaajilta.

2.   Äänetön osakkuus ja Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) myönnetty takaus on saatettava päätökseen kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta.

3.   Tuki on perittävä takaisin viipymättä noudattaen kansallisen oikeuden mukaisia menettelyjä, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön täytäntöönpano.

4.   Takaisinperittäviin tukiin sisällytetään korko alkaen siitä, kun sääntöjenvastainen tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, siihen asti, kunnes tuki on maksettu takaisin.

5.   Korko lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (14) V luvun mukaisesti.

3 artikla

Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteutetut tai suunnitellut toimenpiteet. Tähän tarkoitukseen on käytettävä liitteessä olevaa lomaketta. Saksan on toimitettava komissiolle kaikki asiakirjat, jotka osoittavat, että menettely sääntöjenvastaisesti maksetun tuen takaisinperimiseksi tuensaajalta on aloitettu.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2007.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 2, 5.1.2006, s. 14.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Direktiivi N:o 73/1993, Bürgerschaftsrichtlinie des Freistaats Sachsen, SG (93) D/9273, 7.6.1993.

3

Bürgerschaftsrichtlinie des Freistaats Sachsen

(4)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

4

(5)  EYVL C 273, 9.9.1997, s. 3.

5

(6)  Ks. alaviite 4.

6

(7)  EYVL C 71, 11.3.2000, s. 14.

7

(8)  Ks. alaviite 5.

8

(9)  Ks. alaviite 7.

9

(10)  Ks. alaviite 5.

10

(11)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

11

(12)  Ks. alaviite 4.

12

(13)  Ks. alaviite 4.

13

(14)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

14

---

LIITE

Komission päätöksen K(2007) 130 täytäntöönpanoa koskevat tiedot

1.   Takaisinperittävän määrän laskenta

1.1   Ilmoittakaa seuraavat tiedot tuensaajan hyväksi myönnetyn sääntöjenvastaisen valtiontuen määrästä:

| Maksupäivä (1) | Tuen määrä (2) | Valuutta | Tuensaaja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Maksupäivä (1)

Tuen määrä (2)

Valuutta

Tuensaaja

Huomautuksia:

1.2   Miten takaisinperittävään tukeen sovellettavat korot lasketaan?

2.   Tuen/tukien takaisinperintää varten suunnitellut ja jo toteutetut toimenpiteet

2.1   Mitä toimenpiteitä on jo toteutettu ja mitä toimenpiteitä on suunnitteilla tuen välitöntä ja tehokasta takaisinperintää varten? Mitä muita vaihtoehtoisia toimenpiteitä voidaan kansallisen lainsäädännön nojalla toteuttaa tuen perimiseksi takaisin? Mainitkaa myös toteutettujen/suunniteltujen toimenpiteiden oikeusperusta.

2.2   Mihin mennessä tuki on todennäköisesti maksettu kokonaisuudessaan takaisin?

3.   Jo takaisinperityt määrät

3.1   Ilmoittakaa seuraavat tiedot tukimääristä, jotka on jo peritty takaisin tuensaajalta:

| Päivämäärä (3) | Takaisinmaksettu määrä | Valuutta | Tuensaaja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Päivämäärä (3)

Takaisinmaksettu määrä

Valuutta

Tuensaaja

3.2   Liittäkää mukaan kohdassa 3.1 olevassa taulukossa ilmoitettuihin takaisinmaksettuihin määriin liittyvät asiakirjat ja muu aineisto.

---

(1)  Päivämäärä, jona tuki(erät) asetettiin tuensaajan käyttöön (jos toimenpide koostuu useista tukieristä ja korvauksista, esittäkää tiedot eri riveillä).

(2)  Tuensaajan hyväksi myönnetyn tuen määrä (bruttoavustusekvivalenttina).

(3)  Tuen takaisinmaksupäivä.

---

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/41 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/41

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 7 päivänä helmikuuta 2007,

valtiontukiohjelmasta, jonka Italia aikoo toteuttaa Sisilian aluelain nro 17/2004 60 artiklan nojalla, C 34/2005 (ex N 113/2005)

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 284)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/493/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 9 päivänä maaliskuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti tukitoimenpiteestä, josta säädetään aluelain nro 17/2004 Disposizioni programmatiche e finanziarie per l’anno 2005 (Suunnittelu- ja rahoitustoimet vuodelle 2005) 60 §:ssä. |
| --- | --- |

(1)

Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 9 päivänä maaliskuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti tukitoimenpiteestä, josta säädetään aluelain nro 17/2004 Disposizioni programmatiche e finanziarie per l’anno 2005 (Suunnittelu- ja rahoitustoimet vuodelle 2005) 60 §:ssä.

| (2) | Komissio pyysi lisätietoja ilmoitetusta toimenpiteestä 29 päivänä maaliskuuta 2005 ja 10 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi lisätietoja ilmoitetusta toimenpiteestä 29 päivänä maaliskuuta 2005 ja 10 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Komissio pyysi lisätietoja myös 27 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, minkä jälkeen Italian viranomaiset vastasivat 18 päivänä toukokuuta 2005 sekä 12 ja 14 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi lisätietoja myös 27 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, minkä jälkeen Italian viranomaiset vastasivat 18 päivänä toukokuuta 2005 sekä 12 ja 14 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyillä kirjeillä.

| (4) | Komissio ilmoitti Italialle 21 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseistä tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Italialle 21 päivänä syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseistä tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

| (6) | Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

| (7) | Italian viranomaiset pyysivät komissiota keskeyttämään menettelyn 10 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 15 päivänä marraskuuta 2005, koska niiden mielestä oli odotettava Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisua asiassa C-475/2003, joka koskee tuotantotoiminnasta alueellisesti kannettavan veron (IRAP-veron) yhteensoveltuvuutta jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta (yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste) 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY (3) 33 artiklan 1 kohdan kanssa. Italian viranomaiset vahvistivat pyyntönsä 2 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä vastauksena 11 päivänä heinäkuuta 2006 esitettyyn tiedusteluun. Yhteisöjen tuomioistuin katsoi 3 päivänä lokakuuta 2006, että IRAP-vero on direktiivin 77/388/ETY 33 artiklan 1 kohdan mukainen. (4) |
| --- | --- |

(7)

Italian viranomaiset pyysivät komissiota keskeyttämään menettelyn 10 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon 15 päivänä marraskuuta 2005, koska niiden mielestä oli odotettava Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisua asiassa C-475/2003, joka koskee tuotantotoiminnasta alueellisesti kannettavan veron (IRAP-veron) yhteensoveltuvuutta jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta (yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste) 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY (3) 33 artiklan 1 kohdan kanssa. Italian viranomaiset vahvistivat pyyntönsä 2 päivänä elokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä vastauksena 11 päivänä heinäkuuta 2006 esitettyyn tiedusteluun. Yhteisöjen tuomioistuin katsoi 3 päivänä lokakuuta 2006, että IRAP-vero on direktiivin 77/388/ETY 33 artiklan 1 kohdan mukainen. (4)

| (8) | Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 8 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä ja 11 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aluelain nro 17/2004 60 §:n muutoksesta ja huomauttivat, että kyseiseen toimenpiteeseen sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettua komission asetusta (EY) N:o 69/2001 (5), eikä ainoastaan komission hyväksyntään asti vaan ”myös siinä tapauksessa, että komissio tekee asiassa kielteisen päätöksen”. |
| --- | --- |

(8)

Italian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 8 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä ja 11 päivänä toukokuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aluelain nro 17/2004 60 §:n muutoksesta ja huomauttivat, että kyseiseen toimenpiteeseen sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annettua komission asetusta (EY) N:o 69/2001 (5), eikä ainoastaan komission hyväksyntään asti vaan ”myös siinä tapauksessa, että komissio tekee asiassa kielteisen päätöksen”.

II   TOIMENPITEEN KUVAUS

II.1   Toimenpiteen tarkoitus

| (9) | Italian viranomaisten mukaan toimenpiteen tarkoituksena on tukea uusien yritysten perustamista ja kaventaa kuilua Sisiliassa ja Italian muilla alueilla toimivien yritysten välillä, koska Sisilia on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu alue, missä elintaso on poikkeuksellisen alhainen ja vajaatyöllisyys on vakava ongelma. |
| --- | --- |

(9)

Italian viranomaisten mukaan toimenpiteen tarkoituksena on tukea uusien yritysten perustamista ja kaventaa kuilua Sisiliassa ja Italian muilla alueilla toimivien yritysten välillä, koska Sisilia on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu alue, missä elintaso on poikkeuksellisen alhainen ja vajaatyöllisyys on vakava ongelma.

| (10) | Lisäksi toimenpiteen tarkoituksena on lisätä investointimahdollisuuksia Sisiliassa parantamalla turvallisuutta ja ehkäisemällä rikollisuutta. |
| --- | --- |

(10)

Lisäksi toimenpiteen tarkoituksena on lisätä investointimahdollisuuksia Sisiliassa parantamalla turvallisuutta ja ehkäisemällä rikollisuutta.

II.2   Toimenpiteen oikeusperusta

| (11) | Aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 momentissa säädetään osuuskunnille (società cooperative a mutualità prevalente) Italian siviililain (6) nojalla myönnettävästä IRAP-veron huojennuksesta. Huojennus on 1 prosentti vuonna 2005, 0,75 prosenttia vuonna 2006 ja 0,5 prosenttia vuonna 2007. |
| --- | --- |

(11)

Aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 momentissa säädetään osuuskunnille (società cooperative a mutualità prevalente) Italian siviililain (6) nojalla myönnettävästä IRAP-veron huojennuksesta. Huojennus on 1 prosentti vuonna 2005, 0,75 prosenttia vuonna 2006 ja 0,5 prosenttia vuonna 2007.

| (12) | Aluelain nro 17/2004 60 §:n 2 momentilla sama etu laajennetaan koskemaan 18 päivänä kesäkuuta 1931 annetussa kuninkaallisessa asetuksessa nro 773/1931 tarkoitettuja turvallisuuspalveluyrityksiä. Asetuksessa vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä yritykset ja yksityiset voivat saada maaherralta valtuudet tarjota kiinteään ja irtaimeen omaisuuteen kohdistuvia turvallisuus- ja vartiointipalveluja ja yksityisiä tutkintapalveluja. (7) |
| --- | --- |

(12)

Aluelain nro 17/2004 60 §:n 2 momentilla sama etu laajennetaan koskemaan 18 päivänä kesäkuuta 1931 annetussa kuninkaallisessa asetuksessa nro 773/1931 tarkoitettuja turvallisuuspalveluyrityksiä. Asetuksessa vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä yritykset ja yksityiset voivat saada maaherralta valtuudet tarjota kiinteään ja irtaimeen omaisuuteen kohdistuvia turvallisuus- ja vartiointipalveluja ja yksityisiä tutkintapalveluja. (7)

| (13) | Sisilian alueviranomaiset ovat päättäneet IRAP-veron huojennuksista niiden kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen valtuuksien nojalla, joiden mukaan kaikilla Italian alueviranomaisilla on oikeus mukauttaa verokantaa. (8) |
| --- | --- |

(13)

Sisilian alueviranomaiset ovat päättäneet IRAP-veron huojennuksista niiden kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen valtuuksien nojalla, joiden mukaan kaikilla Italian alueviranomaisilla on oikeus mukauttaa verokantaa. (8)

II.3   Toimenpiteen arvo

| (14) | Italian viranomaisten arvioiden mukaan 60 §:n talousarviovaikutus on vuosina 2005–2007 yhteensä noin 2 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(14)

Italian viranomaisten arvioiden mukaan 60 §:n talousarviovaikutus on vuosina 2005–2007 yhteensä noin 2 miljoonaa euroa.

II.4   Tuen kasautuminen

| (15) | Kyseistä toimenpidettä ei saa soveltaa samaan aikaan muista paikallisista, alueellisista, kansallisista tai yhteisön tukiohjelmista myönnettävän tuen kanssa samojen tukikelpoisten kustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Kyseistä toimenpidettä ei saa soveltaa samaan aikaan muista paikallisista, alueellisista, kansallisista tai yhteisön tukiohjelmista myönnettävän tuen kanssa samojen tukikelpoisten kustannusten kattamiseksi.

II.5   Toimenpiteiden voimassaoloaika

| (16) | Aluelaki nro 17/2004 tuli voimaan 29 päivänä joulukuuta 2004, mutta sen 60 §:ssä säädetään, että toimenpiteeseen sovelletaan vähämerkityksisestä tuesta annettua asetusta siihen asti, kunnes Euroopan komissio hyväksyy toimenpiteen. Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet 16 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, että toimenpiteeseen sovelletaan vähämerkityksisestä tuesta annettua asetusta myös siinä tapauksessa, että komissio tekee asiassa kielteisen päätöksen. |
| --- | --- |

(16)

Aluelaki nro 17/2004 tuli voimaan 29 päivänä joulukuuta 2004, mutta sen 60 §:ssä säädetään, että toimenpiteeseen sovelletaan vähämerkityksisestä tuesta annettua asetusta siihen asti, kunnes Euroopan komissio hyväksyy toimenpiteen. Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet 16 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, että toimenpiteeseen sovelletaan vähämerkityksisestä tuesta annettua asetusta myös siinä tapauksessa, että komissio tekee asiassa kielteisen päätöksen.

| (17) | Tukiohjelmaa sovelletaan vuosina 2005–2007 eli kolmena verovuonna. |
| --- | --- |

(17)

Tukiohjelmaa sovelletaan vuosina 2005–2007 eli kolmena verovuonna.

III   PERUSTELUT MENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (18) | Komissio vahvisti 21 päivänä syyskuuta 2005 päivätyssä kirjeessään, että ilmoitettu tuki on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska se on myönnetty valtion varoista, ja että tuki on valikoivaa, koska se on tarkoitettu tietyille aloille ja/tai tiettyyn ryhmään kuuluville yrityksille, joille se tuo etua muihin samoja palveluja tarjoaviin yrityksiin verrattuna, minkä vuoksi tuki voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(18)

Komissio vahvisti 21 päivänä syyskuuta 2005 päivätyssä kirjeessään, että ilmoitettu tuki on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, koska se on myönnetty valtion varoista, ja että tuki on valikoivaa, koska se on tarkoitettu tietyille aloille ja/tai tiettyyn ryhmään kuuluville yrityksille, joille se tuo etua muihin samoja palveluja tarjoaviin yrityksiin verrattuna, minkä vuoksi tuki voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (19) | Yksi menettelyn aloittamiseen johtaneista syistä oli se, että komissio ei pystynyt sulkemaan pois sitä mahdollisuutta, että toimenpide vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, varsinkin kun otetaan huomioon, että tukiohjelmassa ei edellytetä tuensaajilta vastasuoritteita vääristymisen tasapainottamiseksi. |
| --- | --- |

(19)

Yksi menettelyn aloittamiseen johtaneista syistä oli se, että komissio ei pystynyt sulkemaan pois sitä mahdollisuutta, että toimenpide vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, varsinkin kun otetaan huomioon, että tukiohjelmassa ei edellytetä tuensaajilta vastasuoritteita vääristymisen tasapainottamiseksi.

| (20) | Komissio suhtautui epäilevästi myös siihen, täyttäisikö ilmoitettu toimenpide alueellisia valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (9), jäljempänä ’suuntaviivat’, säädetyt edellytykset. Ilmoituksen perusteella näytti siltä, että kyseessä oli toimintatuki Sisiliassa toimiville osuuskunnille ja turvallisuuspalveluja tarjoaville yrityksille. |
| --- | --- |

(20)

Komissio suhtautui epäilevästi myös siihen, täyttäisikö ilmoitettu toimenpide alueellisia valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (9), jäljempänä ’suuntaviivat’, säädetyt edellytykset. Ilmoituksen perusteella näytti siltä, että kyseessä oli toimintatuki Sisiliassa toimiville osuuskunnille ja turvallisuuspalveluja tarjoaville yrityksille.

| (21) | Suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan toimintatukien myöntäminen voidaan sallia edellyttäen, että tuki edistää alueellista kehitystä, myöntäminen on perusteltua tuen laadun vuoksi ja että tuen taso on suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään. Komissio suhtautuu epäilevästi siihen, että Italian viranomaiset olisivat pystyneet perustelemaan toimintatuen myöntämisen osoittamalla haittojen olemassaolon ja mittaamalla niiden laajuuden. |
| --- | --- |

(21)

Suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan toimintatukien myöntäminen voidaan sallia edellyttäen, että tuki edistää alueellista kehitystä, myöntäminen on perusteltua tuen laadun vuoksi ja että tuen taso on suhteessa niihin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään. Komissio suhtautuu epäilevästi siihen, että Italian viranomaiset olisivat pystyneet perustelemaan toimintatuen myöntämisen osoittamalla haittojen olemassaolon ja mittaamalla niiden laajuuden.

| (22) | Komissio on ilmoittanut epäilevänsä aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 momentilla myönnetyn toimintatuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille sillä perusteella, että tuki edistäisi uusien yritysten perustamista ja kaventaisi kuilua Sisiliassa ja Italian muilla alueilla toimivien yritysten välillä. Komissio on huomauttanut tältä osin, että ei ole selvää, miten IRAP-veron alennuksen myöntäminen kaikille osuuskunnille liittyy uusien yritysten perustamiseen Sisiliassa, eivätkä Italian viranomaiset ole selittäneet tätä millään tavoin. |
| --- | --- |

(22)

Komissio on ilmoittanut epäilevänsä aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 momentilla myönnetyn toimintatuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille sillä perusteella, että tuki edistäisi uusien yritysten perustamista ja kaventaisi kuilua Sisiliassa ja Italian muilla alueilla toimivien yritysten välillä. Komissio on huomauttanut tältä osin, että ei ole selvää, miten IRAP-veron alennuksen myöntäminen kaikille osuuskunnille liittyy uusien yritysten perustamiseen Sisiliassa, eivätkä Italian viranomaiset ole selittäneet tätä millään tavoin.

| (23) | Italian viranomaiset toteavat tukea koskevassa ilmoituksessaan, että Sisiliassa toimivat yritykset ovat rakenteellisesti muita italialaisia yrityksiä huonommassa asemassa siksi, että Sisilia on saari ja ns. erittäin syrjäinen alue, joka sijaitsee kaukana manner-Italian suurista talouskeskuksista. Komissio huomauttaa, että ns. erittäin syrjäiset alueet luetellaan tyhjentävästi Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyssä julistuksessa nro 26 yhteisön syrjäisimmistä alueista (10). Sitä paitsi tuen tarkoituksena ei näyttäisi olevan niiden ongelmien poistaminen, jotka johtuvat siitä, että Sisilia on saari, koska tuki ei liity mitenkään niihin lisäkustannuksiin, joita yrityksille aiheutuu siitä, että ne toimivat saaressa, esimerkiksi kuljetuskustannuksiin. |
| --- | --- |

(23)

Italian viranomaiset toteavat tukea koskevassa ilmoituksessaan, että Sisiliassa toimivat yritykset ovat rakenteellisesti muita italialaisia yrityksiä huonommassa asemassa siksi, että Sisilia on saari ja ns. erittäin syrjäinen alue, joka sijaitsee kaukana manner-Italian suurista talouskeskuksista. Komissio huomauttaa, että ns. erittäin syrjäiset alueet luetellaan tyhjentävästi Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetyssä julistuksessa nro 26 yhteisön syrjäisimmistä alueista (10). Sitä paitsi tuen tarkoituksena ei näyttäisi olevan niiden ongelmien poistaminen, jotka johtuvat siitä, että Sisilia on saari, koska tuki ei liity mitenkään niihin lisäkustannuksiin, joita yrityksille aiheutuu siitä, että ne toimivat saaressa, esimerkiksi kuljetuskustannuksiin.

| (24) | Italian viranomaiset ovat myös väittäneet, että IRAP-vero rasittaa erityisesti Sisiliassa toimivia yrityksiä siksi, että Sisiliassa on runsaasti mikroyrityksiä, mikä nostaa rahoituskustannuksia ja työvoimavaltaisuutta, ja että IRAP-vero määräytyy suurelta osin työvoimakustannusten ja velkaantuneisuusasteen mukaan. Komissio on huomauttanut, että vaikka Sisilian elinkeinoelämän ongelmat johtuisivatkin mikroyritysten yleisyydestä ja siitä aiheutuvista seurauksista, IRAP-veron huojennuksen myöntäminen kaikille osuuskunnille niiden koosta riippumatta ei ole ratkaisu näihin ongelmiin, koska sitä ei ole suunnattu nimenomaan mikroyrityksille. Tukea ei myöskään pitäisi myöntää ainoastaan mikro-osuuskunnille. |
| --- | --- |

(24)

Italian viranomaiset ovat myös väittäneet, että IRAP-vero rasittaa erityisesti Sisiliassa toimivia yrityksiä siksi, että Sisiliassa on runsaasti mikroyrityksiä, mikä nostaa rahoituskustannuksia ja työvoimavaltaisuutta, ja että IRAP-vero määräytyy suurelta osin työvoimakustannusten ja velkaantuneisuusasteen mukaan. Komissio on huomauttanut, että vaikka Sisilian elinkeinoelämän ongelmat johtuisivatkin mikroyritysten yleisyydestä ja siitä aiheutuvista seurauksista, IRAP-veron huojennuksen myöntäminen kaikille osuuskunnille niiden koosta riippumatta ei ole ratkaisu näihin ongelmiin, koska sitä ei ole suunnattu nimenomaan mikroyrityksille. Tukea ei myöskään pitäisi myöntää ainoastaan mikro-osuuskunnille.

| (25) | Komissio on myös korostanut, että Italian viranomaisten mainitsemia todellisten verokantojen eroja liittyy kaikkiin veroihin, sillä ne ovat osa veron luonnetta. Tämä ei kuitenkaan näyttäisi olevan riittävä syy myöntää valtiontukea yritystyypin perusteella, eivätkä Italian viranomaiset ole tässä tapauksessa konkreettisesti osoittaneet, että IRAP-veron korkeat todelliset verokannat aiheuttaisivat kohtuutonta rasitetta juuri osuuskunnille. |
| --- | --- |

(25)

Komissio on myös korostanut, että Italian viranomaisten mainitsemia todellisten verokantojen eroja liittyy kaikkiin veroihin, sillä ne ovat osa veron luonnetta. Tämä ei kuitenkaan näyttäisi olevan riittävä syy myöntää valtiontukea yritystyypin perusteella, eivätkä Italian viranomaiset ole tässä tapauksessa konkreettisesti osoittaneet, että IRAP-veron korkeat todelliset verokannat aiheuttaisivat kohtuutonta rasitetta juuri osuuskunnille.

| (26) | Komissio on ilmoittanut suhtautuvansa epäilevästi myös niiden tietojen luotettavuuteen, joiden avulla Italian viranomaiset ovat pyrkineet osoittamaan, että Sisiliassa toimiva ”tavanomainen” alle kymmenen työntekijän yritys, jonka liikevaihto on alle 10 miljoonaa euroa ja joka toimii teollisuuden (ei kuitenkaan kemian tai petrokemian), tietotekniikan tai matkailun/majoituksen alalla, maksaa korkeampaa IRAP-veroa kuin vastaava ”tavanomainen” yritys Lombardiassa. Koska aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 momentilla myönnetään tukea kaikille osuuskunnille niiden koosta ja toimialasta riippumatta, toimenpiteen oikeasuhteisuutta tuskin voidaan osoittaa esittämällä tietoja ainoastaan sellaisista alle kymmenen työntekijän yrityksistä, joiden liikevaihto on alle 10 miljoonaa euroa ja jotka toimivat teollisuuden alalla (kemian ja petrokemian alalla toimivia yrityksiä lukuun ottamatta). |
| --- | --- |

(26)

Komissio on ilmoittanut suhtautuvansa epäilevästi myös niiden tietojen luotettavuuteen, joiden avulla Italian viranomaiset ovat pyrkineet osoittamaan, että Sisiliassa toimiva ”tavanomainen” alle kymmenen työntekijän yritys, jonka liikevaihto on alle 10 miljoonaa euroa ja joka toimii teollisuuden (ei kuitenkaan kemian tai petrokemian), tietotekniikan tai matkailun/majoituksen alalla, maksaa korkeampaa IRAP-veroa kuin vastaava ”tavanomainen” yritys Lombardiassa. Koska aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 momentilla myönnetään tukea kaikille osuuskunnille niiden koosta ja toimialasta riippumatta, toimenpiteen oikeasuhteisuutta tuskin voidaan osoittaa esittämällä tietoja ainoastaan sellaisista alle kymmenen työntekijän yrityksistä, joiden liikevaihto on alle 10 miljoonaa euroa ja jotka toimivat teollisuuden alalla (kemian ja petrokemian alalla toimivia yrityksiä lukuun ottamatta).

| (27) | Komissio suhtautuu epäilevästi myös tietoihin, joiden avulla Italian viranomaiset ovat halunneet osoittaa aluelain nro 17/2004 60 §:n 2 momentissa tarkoitetun toimintatuen soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(27)

Komissio suhtautuu epäilevästi myös tietoihin, joiden avulla Italian viranomaiset ovat halunneet osoittaa aluelain nro 17/2004 60 §:n 2 momentissa tarkoitetun toimintatuen soveltuvan yhteismarkkinoille.

| (28) | Italian viranomaiset väittävät ilmoituksessaan, että aluelain nro 17/2004 60 §:n 2 momentilla edistetään investointimahdollisuuksia Sisiliassa parantamalla turvallisuustasoa ja ehkäisemällä rikollisuutta. Italian viranomaiset ovat korostaneet, että turvallisuuspalveluja tarjoava sisilialainen keskivertoyritys maksaa korkeampaa IRAP-veroa kuin muualla Italiassa toimivat vastaavat yritykset paitsi siksi, että työvoimakustannusten ja nettotuotannon arvon suhde on sisilialaisilla turvallisuuspalveluyrityksillä keskimäärin korkeampi kuin muualla Italiassa toimivilla yrityksillä, myös siksi, että Sisilian työvoimamarkkinat ovat hidasliikkeisiä, koska työntekijöiden vaihtuvuus on vähäistä. |
| --- | --- |

(28)

Italian viranomaiset väittävät ilmoituksessaan, että aluelain nro 17/2004 60 §:n 2 momentilla edistetään investointimahdollisuuksia Sisiliassa parantamalla turvallisuustasoa ja ehkäisemällä rikollisuutta. Italian viranomaiset ovat korostaneet, että turvallisuuspalveluja tarjoava sisilialainen keskivertoyritys maksaa korkeampaa IRAP-veroa kuin muualla Italiassa toimivat vastaavat yritykset paitsi siksi, että työvoimakustannusten ja nettotuotannon arvon suhde on sisilialaisilla turvallisuuspalveluyrityksillä keskimäärin korkeampi kuin muualla Italiassa toimivilla yrityksillä, myös siksi, että Sisilian työvoimamarkkinat ovat hidasliikkeisiä, koska työntekijöiden vaihtuvuus on vähäistä.

| (29) | Komission vastaus on, että Italian viranomaiset eivät ole riittävällä tavalla selittäneet, miten aluelain nro 17/2004 60 §:n 2 momentti edistää investointimahdollisuuksia Sisiliassa parantamalla turvallisuustasoa ja miksi Sisiliassa toimivien turvallisuuspalveluyritysten kustannukset ovat suuremmat kuin muualla Italiassa toimivien vastaavien yritysten. Sisilian työvoimamarkkinoihin ei näyttäisi liittyvän sellaisia piirteitä, jotka oikeuttaisivat maksamaan siellä tällä alalla korkeampia palkkoja kuin muualla Italiassa. |
| --- | --- |

(29)

Komission vastaus on, että Italian viranomaiset eivät ole riittävällä tavalla selittäneet, miten aluelain nro 17/2004 60 §:n 2 momentti edistää investointimahdollisuuksia Sisiliassa parantamalla turvallisuustasoa ja miksi Sisiliassa toimivien turvallisuuspalveluyritysten kustannukset ovat suuremmat kuin muualla Italiassa toimivien vastaavien yritysten. Sisilian työvoimamarkkinoihin ei näyttäisi liittyvän sellaisia piirteitä, jotka oikeuttaisivat maksamaan siellä tällä alalla korkeampia palkkoja kuin muualla Italiassa.

| (30) | Komissio ei myöskään ole vakuuttunut siitä, että sen tulisi ottaa huomioon Italian viranomaisten esittämät argumentit, joiden mukaan maaherra voi määrätä alan palveluille hintarajoituksia (tariffe di legalità) ja että alan työntekijöitä on palkittava heidän ammattitaidostaan. Komissio katsoo, että nämä seikat eivät selitä hintarajoituksiin liittyvien erojen vaikutusta Sisilian korkeampiin työvoimakustannuksiin. |
| --- | --- |

(30)

Komissio ei myöskään ole vakuuttunut siitä, että sen tulisi ottaa huomioon Italian viranomaisten esittämät argumentit, joiden mukaan maaherra voi määrätä alan palveluille hintarajoituksia (tariffe di legalità) ja että alan työntekijöitä on palkittava heidän ammattitaidostaan. Komissio katsoo, että nämä seikat eivät selitä hintarajoituksiin liittyvien erojen vaikutusta Sisilian korkeampiin työvoimakustannuksiin.

| (31) | Komissio on näin ollen selittänyt, että se katsoo tarpeelliseksi analysoida asiaa perusteellisemmin ja että tätä varten olisi mahdollisesti tarpeen saada huomautuksia asianomaisilta. Komissio katsoo, että se ei voi ratkaista kysymystä siitä, vaikuttaako Italian viranomaisten ehdottama toimenpide kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, ennen kuin se on tarkastellut asianomaisten esittämiä huomautuksia. |
| --- | --- |

(31)

Komissio on näin ollen selittänyt, että se katsoo tarpeelliseksi analysoida asiaa perusteellisemmin ja että tätä varten olisi mahdollisesti tarpeen saada huomautuksia asianomaisilta. Komissio katsoo, että se ei voi ratkaista kysymystä siitä, vaikuttaako Italian viranomaisten ehdottama toimenpide kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, ennen kuin se on tarkastellut asianomaisten esittämiä huomautuksia.

IV   ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (32) | Komissio ei ole saanut Italian viranomaisilta eikä asianomaisilta huomautuksia, jotka olisivat hälventäneet muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilyt. |
| --- | --- |

(32)

Komissio ei ole saanut Italian viranomaisilta eikä asianomaisilta huomautuksia, jotka olisivat hälventäneet muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilyt.

V   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

V.1   Toimenpiteen sääntöjenmukaisuus

| (33) | Koska tukiohjelmaa koskevassa ilmoituksessa mainitaan lykkäysehto ja se, että ohjelmaan sovelletaan vähämerkityksistä tukea koskevaa asetusta, kunnes komissio hyväksyy ohjelman, Italian viranomaiset ovat noudattaneet EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyjä menettelyvaatimuksia. |
| --- | --- |

(33)

Koska tukiohjelmaa koskevassa ilmoituksessa mainitaan lykkäysehto ja se, että ohjelmaan sovelletaan vähämerkityksistä tukea koskevaa asetusta, kunnes komissio hyväksyy ohjelman, Italian viranomaiset ovat noudattaneet EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyjä menettelyvaatimuksia.

V.2   Ohjelman valtiontukiluonne

| (34) | Komissio katsoo, että toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea seuraavista syistä: |
| --- | --- |

(34)

Komissio katsoo, että toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea seuraavista syistä:

V.2.1   Valtion varojen käyttö

| (35) | Toimenpide on toteutettu valtion varoista, sillä Sisilian alueen verotulot ovat vähentyneet määrällä, joka vastaa tuensaajan verotaakan kevenemistä. |
| --- | --- |

(35)

Toimenpide on toteutettu valtion varoista, sillä Sisilian alueen verotulot ovat vähentyneet määrällä, joka vastaa tuensaajan verotaakan kevenemistä.

V.2.2   Taloudellinen hyöty

| (36) | Toimenpide antaa tuensaajalle taloudellista etua keventämällä sen verotaakkaa, mistä on yritykselle välitöntä hyötyä niinä vuosina, joina verohuojennusta sovelletaan. |
| --- | --- |

(36)

Toimenpide antaa tuensaajalle taloudellista etua keventämällä sen verotaakkaa, mistä on yritykselle välitöntä hyötyä niinä vuosina, joina verohuojennusta sovelletaan.

V.2.3   Tuen valikoivuus: toimenpide suosii tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja

| (37) | IRAP-veroa koskevan kansallisen lain mukaan kaikilla alueilla on oikeus korottaa tai alentaa 4,25 prosentin verokantaa enintään yhdellä prosenttiyksiköllä. Kyseistä verojärjestelmää sovelletaan näin ollen koko maassa samalla tavoin, koska kaikilla alueilla on oikeudellisesti ja käytännössä oikeus korottaa tai alentaa veroa, minkä vuoksi järjestelmä sinänsä ei ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(37)

IRAP-veroa koskevan kansallisen lain mukaan kaikilla alueilla on oikeus korottaa tai alentaa 4,25 prosentin verokantaa enintään yhdellä prosenttiyksiköllä. Kyseistä verojärjestelmää sovelletaan näin ollen koko maassa samalla tavoin, koska kaikilla alueilla on oikeudellisesti ja käytännössä oikeus korottaa tai alentaa veroa, minkä vuoksi järjestelmä sinänsä ei ole valtiontukea.

| (38) | Komissio on aiemmin katsonut (11), että toimivaltuudet, jotka koskevat pelkästään oikeutta mukauttaa verokantaa, ovat tasapuolisia, kunhan yksittäiset alueet eivät näiden valtuuksien nojalla sovella itsenäisen harkintavaltansa puitteissa eri verokantoja eri aloilla ja eri verovelvollisiin, ja että tällainen järjestely ei ole valtiontukea. Tämä päätelmä ei ole ristiriidassa asiassa C-88/2003 (”Azzorre”) annetun tuomion (12) kanssa. |
| --- | --- |

(38)

Komissio on aiemmin katsonut (11), että toimivaltuudet, jotka koskevat pelkästään oikeutta mukauttaa verokantaa, ovat tasapuolisia, kunhan yksittäiset alueet eivät näiden valtuuksien nojalla sovella itsenäisen harkintavaltansa puitteissa eri verokantoja eri aloilla ja eri verovelvollisiin, ja että tällainen järjestely ei ole valtiontukea. Tämä päätelmä ei ole ristiriidassa asiassa C-88/2003 (”Azzorre”) annetun tuomion (12) kanssa.

| (39) | Ilmoitetussa tapauksessa Sisilian alue ei kuitenkaan ole käyttänyt pelkästään kansallisessa laissa tarkoitettua harkintavaltaa, vaan se on määrännyt tietyille aloille ja verovelvollisille eri verokannat, jotka ovat alempia kuin alueella sovellettava tavanomainen verokanta. On otettava huomioon, että






  a) | aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 momentilla myönnetään etua ainoastaan sisilialaisille osuuskunnille, eli tukiohjelman ulkopuolelle suljetaan kaikki sellaiset sisilialaisyritykset, jotka eivät ole muodoltaan osuuskuntia, riippumatta siitä, millä alalla ne toimivat; |
| --- | --- | --- |

(39)

Ilmoitetussa tapauksessa Sisilian alue ei kuitenkaan ole käyttänyt pelkästään kansallisessa laissa tarkoitettua harkintavaltaa, vaan se on määrännyt tietyille aloille ja verovelvollisille eri verokannat, jotka ovat alempia kuin alueella sovellettava tavanomainen verokanta. On otettava huomioon, että

a)

aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 momentilla myönnetään etua ainoastaan sisilialaisille osuuskunnille, eli tukiohjelman ulkopuolelle suljetaan kaikki sellaiset sisilialaisyritykset, jotka eivät ole muodoltaan osuuskuntia, riippumatta siitä, millä alalla ne toimivat;

| b) | aluelain nro 17/2004 60 §:n 2 momentilla myönnetään etua yrityksille, joiden taloudellinen toiminta muodostuu turvallisuuspalvelujen tarjoamisesta. Turvallisuuspalveluyritykset tarjoavat toissijaisesti myös seuraavia palveluja: i) arvoesineiden väliaikainen säilytys, tavaroiden ja henkilöiden kuljetus ja saattaminen; ii) kiinteistöjen vartiointi; iii) asiakirjahallintaan erikoistuneiden laitosten hallinnointi ja iv) turvalaitteiden ja -järjestelmien tuotanto. Komissio katsoo, että joitakin näistä palveluista voivat tarjota myös yritykset, jotka eivät tarjoa sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä (kuninkaallinen asetus 773/1931) tarkoitettuja yksityisiä turvallisuuspalveluja. |
| --- | --- |

b)

aluelain nro 17/2004 60 §:n 2 momentilla myönnetään etua yrityksille, joiden taloudellinen toiminta muodostuu turvallisuuspalvelujen tarjoamisesta. Turvallisuuspalveluyritykset tarjoavat toissijaisesti myös seuraavia palveluja: i) arvoesineiden väliaikainen säilytys, tavaroiden ja henkilöiden kuljetus ja saattaminen; ii) kiinteistöjen vartiointi; iii) asiakirjahallintaan erikoistuneiden laitosten hallinnointi ja iv) turvalaitteiden ja -järjestelmien tuotanto. Komissio katsoo, että joitakin näistä palveluista voivat tarjota myös yritykset, jotka eivät tarjoa sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä (kuninkaallinen asetus 773/1931) tarkoitettuja yksityisiä turvallisuuspalveluja.

V.2.4   Kilpailun vääristyminen

| (40) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (13) toimenpiteen voidaan osoittaa vääristävän kilpailua, jos tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(40)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (13) toimenpiteen voidaan osoittaa vääristävän kilpailua, jos tuensaaja kilpailee muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla.

| (41) | Komissio toteaa, että aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 ja 2 momentilla säädetyt toimenpiteet näyttäisivät vääristävän kilpailua ja vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kaupankäyntiin, koska ne poistavat tuensaajilta velvoitteita, jotka niiden muutoin olisi täytettävä. |
| --- | --- |

(41)

Komissio toteaa, että aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 ja 2 momentilla säädetyt toimenpiteet näyttäisivät vääristävän kilpailua ja vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kaupankäyntiin, koska ne poistavat tuensaajilta velvoitteita, jotka niiden muutoin olisi täytettävä.

| (42) | Tutkittavana olevassa tapauksessa tuensaajat ovat Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan eri aloilla toimivia erikokoisia osuuskuntia (aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 momentti). Koska osuuskunnat kilpailevat muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla, aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 momentti on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kuten vakiintuneessa oikeuskäytännössä vahvistetaan. Komissio katsoo vastaavasti, että aluelain nro 17/2004 60 §:n 2 momentti vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(42)

Tutkittavana olevassa tapauksessa tuensaajat ovat Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan eri aloilla toimivia erikokoisia osuuskuntia (aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 momentti). Koska osuuskunnat kilpailevat muiden yritysten kanssa kilpailulle avoimilla markkinoilla, aluelain nro 17/2004 60 §:n 1 momentti on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, kuten vakiintuneessa oikeuskäytännössä vahvistetaan. Komissio katsoo vastaavasti, että aluelain nro 17/2004 60 §:n 2 momentti vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (43) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että ehdotettu tukiohjelma on valtiontukea. |
| --- | --- |

(43)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että ehdotettu tukiohjelma on valtiontukea.

V.3   Soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (44) | Koska toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla, soveltuuko se yhteismarkkinoille. Tähän tapaukseen ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon vuoksi ja tukea tiettyjen Saksan liittotasavallan alueiden taloudelle. Toimenpidettä ei myöskään voida katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi eikä sitä ole tarkoitettu jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Toimenpiteeseen ei voida soveltaa myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, jonka mukaan tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen sallitaan, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Toimenpiteellä ei myöskään edistetä kulttuuria ja kulttuuriperintöä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(44)

Koska toimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla, soveltuuko se yhteismarkkinoille. Tähän tapaukseen ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja poikkeuksia, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon vuoksi ja tukea tiettyjen Saksan liittotasavallan alueiden taloudelle. Toimenpidettä ei myöskään voida katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi Euroopan yhteistä etua koskevaksi tärkeäksi hankkeeksi eikä sitä ole tarkoitettu jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Toimenpiteeseen ei voida soveltaa myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, jonka mukaan tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen sallitaan, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Toimenpiteellä ei myöskään edistetä kulttuuria ja kulttuuriperintöä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (45) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla voidaan hyväksyä tuki taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Tätä poikkeusta voidaan soveltaa Sisilian alueella. |
| --- | --- |

(45)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla voidaan hyväksyä tuki taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Tätä poikkeusta voidaan soveltaa Sisilian alueella.

| (46) | Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään syyt, joiden vuoksi se kuitenkin suhtautui epäilevästi siihen, että toimenpiteeseen voitaisiin soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, ja se on toistanut nämä perustelut tämän päätöksen 18–31 kohdassa. Koska Italian viranomaiset tai asianomaiset eivät ole esittäneet asiaa koskevia huomautuksia, komissio voi vain todeta, että epäilyt on vahvistettu. |
| --- | --- |

(46)

Komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään syyt, joiden vuoksi se kuitenkin suhtautui epäilevästi siihen, että toimenpiteeseen voitaisiin soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua poikkeusta, ja se on toistanut nämä perustelut tämän päätöksen 18–31 kohdassa. Koska Italian viranomaiset tai asianomaiset eivät ole esittäneet asiaa koskevia huomautuksia, komissio voi vain todeta, että epäilyt on vahvistettu.

VI   PÄÄTELMÄ

| (47) | Komissio katsoo, että Italian ilmoittama toimenpide, joka on kuvattu tämän päätöksen 11–17 kohdassa, ei sovellu yhteismarkkinoille eikä siihen voida soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksessa tarkoitettua poikkeusta, minkä vuoksi se on kiellettävä. Italian viranomaisten mukaan tukea ei ole myönnetty, joten sitä ei tarvitse periä takaisin, |
| --- | --- |

(47)

Komissio katsoo, että Italian ilmoittama toimenpide, joka on kuvattu tämän päätöksen 11–17 kohdassa, ei sovellu yhteismarkkinoille eikä siihen voida soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksessa tarkoitettua poikkeusta, minkä vuoksi se on kiellettävä. Italian viranomaisten mukaan tukea ei ole myönnetty, joten sitä ei tarvitse periä takaisin,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tukiohjelma, jonka Italia aikoo toteuttaa soveltamalla aluelain nro 17/2004 60 pykälää, on valtiontukea.

Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu tuki ei sovellu yhteismarkkinoille eikä sitä saa toteuttaa.

2 artikla

Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta niistä toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut päätöksen noudattamiseksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 7 päivänä helmikuuta 2007

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 82, 5.4.2006, s. 71.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1.

3

(4)  Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 3.10.2006, Banca popolare di Cremona Soc.coop.arl v. Agenzia Entrate Ufficio Cremona, ei vielä julkaistu.

4

Banca popolare di Cremona Soc.coop.arl v. Agenzia Entrate Ufficio Cremona

(5)  EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30.

5

(6)  Titolo VI del Libro V del Codice Civile, sellaisena kuin se on muutettuna 17.1.2003 annetun lakiasetuksen nro 6/2003 8 §:llä.

6

Titolo VI del Libro V del Codice Civile

(7)  18.6.1931 annetun asetuksen nro 773 IV osasto sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna ja kodifioituna. Maaherra voi evätä toimiluvan alalla jo toimivien yritysten lukumäärän perusteella.

7

18.6.1931 annetun asetuksen nro 773 IV

(8)  IRAP-verosta 15.12.1997 annettu lakiasetus nro 446.

8

(9)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

9

(10)  Alaviite suuntaviivojen sivulla 27 (ks. alaviite 9).

10

(11)  Komission päätös C(2005)4675, tehty 7.12.2005 – Valtiontukiasia N 198/05 – ”Aiuto fiscale per la creazione di posti di lavoro in aree assistite, riduzioni IRAP – Legge n. 80/2005, articolo 11-ter”. Tapaukset, joita komissio ei vastusta, EUVL C 42, 18.2.2006, s. 3.

11

(12)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 6.9.2006, Portugalin tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, ei vielä julkaistu.

12

(13)  Asia T-214/95 Het Vlaamse Gewest v. komissio, Kok. 1998, s. II-717.

13

---

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/46

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 7 päivänä maaliskuuta 2007,

Valtiontuesta C 41/2004 (ex N 221/2004), Portugali, ORFAMA, Organização Fabril de Malhas SA -yritykselle myönnettävä investointituki

(tiedoksiannettu numerolla K(2007) 638)

(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2007/494/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon kyseiset huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Portugali ilmoitti komissiolle 5 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä (ja 19 päivänä toukokuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä, että se aikoo myöntää tukea ORFAMA, Organização Fabril de Malhas SA –yritykselle, jäljempänä ’ORFAMA’, avustaakseen tämän yrityksen Puolaan tekemän investoinnin rahoittamisessa. Komissio pyysi lisätietoja 15 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, ja Portugali vastasi sille 30 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä (ja 5 päivänä lokakuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. |
| --- | --- |

(1)

Portugali ilmoitti komissiolle 5 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä (ja 19 päivänä toukokuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä, että se aikoo myöntää tukea ORFAMA, Organização Fabril de Malhas SA –yritykselle, jäljempänä ’ORFAMA’, avustaakseen tämän yrityksen Puolaan tekemän investoinnin rahoittamisessa. Komissio pyysi lisätietoja 15 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, ja Portugali vastasi sille 30 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä (ja 5 päivänä lokakuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä.

| (2) | Komissio ilmoitti Portugalille 6 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseistä tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Portugalille 6 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseistä tukea koskeva EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (3) | Portugalin viranomaiset esittivät huomautuksensa edellä mainitussa menettelyssä 4 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä (ja 9 päivänä helmikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Portugalin viranomaiset esittivät huomautuksensa edellä mainitussa menettelyssä 4 päivänä helmikuuta 2005 päivätyllä (ja 9 päivänä helmikuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä.

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. Huomautuksia ei tässä yhteydessä ole esitetty. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. Huomautuksia ei tässä yhteydessä ole esitetty.

II   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

| (5) | ORFAMA on muodikkaita neuleita valmistava yritys, joka sijaitsee Bragassa, perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvalla alueella. Yritys on perustettu vuonna 1970, sillä on 655 työntekijää, ja sen vuotuinen liikevaihto on noin 25 miljoonaa euroa. Se omistaa 45 prosenttia toisesta vaatevalmistajasta Marrantexista. Yritys myy suurimman osan tuotteistaan Euroopan unionissa (50 prosenttia), Yhdysvalloissa ja Kanadassa (38 prosenttia) sekä Japanissa (5 prosenttia) (3). |
| --- | --- |

(5)

ORFAMA on muodikkaita neuleita valmistava yritys, joka sijaitsee Bragassa, perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvalla alueella. Yritys on perustettu vuonna 1970, sillä on 655 työntekijää, ja sen vuotuinen liikevaihto on noin 25 miljoonaa euroa. Se omistaa 45 prosenttia toisesta vaatevalmistajasta Marrantexista. Yritys myy suurimman osan tuotteistaan Euroopan unionissa (50 prosenttia), Yhdysvalloissa ja Kanadassa (38 prosenttia) sekä Japanissa (5 prosenttia) (3).

| (6) | Hankkeen tarkoituksena on ostaa kaksi Puolan Łódźissa sijaitsevaa tekstiiliyritystä: Archimode SP ja Wartatex SP. Kumpikin yritys harjoittaa vaatetuotantoa. |
| --- | --- |

(6)

Hankkeen tarkoituksena on ostaa kaksi Puolan Łódźissa sijaitsevaa tekstiiliyritystä: Archimode SP ja Wartatex SP. Kumpikin yritys harjoittaa vaatetuotantoa.

| (7) | ORFAMA alkoi työskennellä puolalaisyritysten kanssa alihankintajärjestelynä vuonna 1995, ja näiden yritysten valmistamat tuotteet muodostavat lähes 30 prosenttia ORFAMAn liikevaihdosta. ORFAMA päättikin ostaa kyseiset kaksi puolalaisyritystä vakiinnuttaakseen asemansa Puolan ja Itä-Euroopan markkinoilla. |
| --- | --- |

(7)

ORFAMA alkoi työskennellä puolalaisyritysten kanssa alihankintajärjestelynä vuonna 1995, ja näiden yritysten valmistamat tuotteet muodostavat lähes 30 prosenttia ORFAMAn liikevaihdosta. ORFAMA päättikin ostaa kyseiset kaksi puolalaisyritystä vakiinnuttaakseen asemansa Puolan ja Itä-Euroopan markkinoilla.

| (8) | Portugalin viranomaiset ovat korostaneet, että ORFAMA säilyttää Portugalissa nykyisin olevan kapasiteetin siirtämättä lainkaan toimintojaan Puolaan. Hankkeen tavoitteena on lisätä tuotantoa, vapauttaa Portugalissa olevaa kapasiteettia suuremman lisäarvon tuotteiden valmistukseen sekä päästä Saksan ja Itä-Euroopan markkinoille. |
| --- | --- |

(8)

Portugalin viranomaiset ovat korostaneet, että ORFAMA säilyttää Portugalissa nykyisin olevan kapasiteetin siirtämättä lainkaan toimintojaan Puolaan. Hankkeen tavoitteena on lisätä tuotantoa, vapauttaa Portugalissa olevaa kapasiteettia suuremman lisäarvon tuotteiden valmistukseen sekä päästä Saksan ja Itä-Euroopan markkinoille.

| (9) | Portugalin viranomaiset ovat katsoneet, että hanke vahvistaa Euroopan unionin tekstiiliteollisuuden kilpailukykyä, sillä Aasian maiden, erityisesti Kiinan, lisääntynyt kilpailu vaikuttaa sekä ORFAMAan että puolalaisyrityksiin. Hanke saatiin päätökseen joulukuussa 1999. |
| --- | --- |

(9)

Portugalin viranomaiset ovat katsoneet, että hanke vahvistaa Euroopan unionin tekstiiliteollisuuden kilpailukykyä, sillä Aasian maiden, erityisesti Kiinan, lisääntynyt kilpailu vaikuttaa sekä ORFAMAan että puolalaisyrityksiin. Hanke saatiin päätökseen joulukuussa 1999.

| (10) | Yritysten hankintaan myönnetty investointi oli 9 217 516 euron suuruinen ja jakautui seuraavasti: 8 900 205 euroa Archimodeen ja 317 311 euroa Wartatexiin. ORFAMA rahoitti investoinnista 97 prosenttia pankkilainoin ja loppuosan omin varoin. |
| --- | --- |

(10)

Yritysten hankintaan myönnetty investointi oli 9 217 516 euron suuruinen ja jakautui seuraavasti: 8 900 205 euroa Archimodeen ja 317 311 euroa Wartatexiin. ORFAMA rahoitti investoinnista 97 prosenttia pankkilainoin ja loppuosan omin varoin.

| (11) | Portugali aikoo myöntää ORFAMAlle 921 752 euron suuruisen verohyvityksen, joka kattaa 10 prosenttia edellä mainitun hankkeen kaikista tukikelpoisista investointikustannuksista. |
| --- | --- |

(11)

Portugali aikoo myöntää ORFAMAlle 921 752 euron suuruisen verohyvityksen, joka kattaa 10 prosenttia edellä mainitun hankkeen kaikista tukikelpoisista investointikustannuksista.

| (12) | Toimenpiteestä ilmoitettiin osana portugalilaisesta tukijärjestelmää, jonka tarkoituksena on edistää taloudellisten toimijoiden nykyaikaistamista ja kansainvälistymistä (4). Kyseisen järjestelmän mukaan suuryrityksille myönnettävästä tuesta on ilmoitettava erikseen. |
| --- | --- |

(12)

Toimenpiteestä ilmoitettiin osana portugalilaisesta tukijärjestelmää, jonka tarkoituksena on edistää taloudellisten toimijoiden nykyaikaistamista ja kansainvälistymistä (4). Kyseisen järjestelmän mukaan suuryrityksille myönnettävästä tuesta on ilmoitettava erikseen.

| (13) | Portugalin viranomaiset ovat selvittäneet, että tukihakemus jätettiin 31 päivänä maaliskuuta 2000. Hanke oli strategisista syistä toteutettu hieman ennen kyseistä päivämäärää sellaisen oletuksen perusteella, että hanke olisi tukikelpoinen asiaa koskevan Portugalin lainsäädännön nojalla. Portugalin viranomaiset ilmoittivat tuesta sisäisten viivästysten vuoksi vasta tammikuussa 2004. |
| --- | --- |

(13)

Portugalin viranomaiset ovat selvittäneet, että tukihakemus jätettiin 31 päivänä maaliskuuta 2000. Hanke oli strategisista syistä toteutettu hieman ennen kyseistä päivämäärää sellaisen oletuksen perusteella, että hanke olisi tukikelpoinen asiaa koskevan Portugalin lainsäädännön nojalla. Portugalin viranomaiset ilmoittivat tuesta sisäisten viivästysten vuoksi vasta tammikuussa 2004.

III   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (14) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta tässä asiassa tehdyssä päätöksessään, että se tutkii toimenpiteen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen perusteella selvittääkseen, voidaanko tuen katsoa edistävän taloudellisen toiminnan kehitystä siten, että se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(14)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta tässä asiassa tehdyssä päätöksessään, että se tutkii toimenpiteen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen perusteella selvittääkseen, voidaanko tuen katsoa edistävän taloudellisen toiminnan kehitystä siten, että se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (15) | Komissio totesi myös, että se tutkii toimenpiteen niiden edellytysten perusteella, joita käytetään yleensä tutkittaessa suuryrityksille suoriin ulkomaaninvestointihankkeisiin myönnettävää tukea, sillä asia voidaan rinnastaa muihin EU:n ulkopuolella myönnettäviä investointitukia koskeviin asioihin. Toimenpiteestä siis ilmoitettiin portugalilaisen tukijärjestelmän yhteydessä, jonka tarkoituksena on edistää portugalilaisten yritysten kansainvälistymistä. Puola ei ollut vielä hankkeen toteutushetkellä ja tukihakemuksen jättämishetkellä Euroopan unionin jäsen. Investointi oli siten suorana ulkomaaninvestointina tukikelpoinen asianomaisessa portugalilaisessa tukijärjestelmässä. |
| --- | --- |

(15)

Komissio totesi myös, että se tutkii toimenpiteen niiden edellytysten perusteella, joita käytetään yleensä tutkittaessa suuryrityksille suoriin ulkomaaninvestointihankkeisiin myönnettävää tukea, sillä asia voidaan rinnastaa muihin EU:n ulkopuolella myönnettäviä investointitukia koskeviin asioihin. Toimenpiteestä siis ilmoitettiin portugalilaisen tukijärjestelmän yhteydessä, jonka tarkoituksena on edistää portugalilaisten yritysten kansainvälistymistä. Puola ei ollut vielä hankkeen toteutushetkellä ja tukihakemuksen jättämishetkellä Euroopan unionin jäsen. Investointi oli siten suorana ulkomaaninvestointina tukikelpoinen asianomaisessa portugalilaisessa tukijärjestelmässä.

| (16) | Komissio tasapainottaa tällaisissa tapauksissa yleensä toimenpiteen myönteiset vaikutukset Euroopan unionin kyseisen teollisuudenalan kansainväliseen kilpailukykyyn sekä sen mahdolliset kielteiset vaikutukset yhteisöön, kuten työpaikkojen siirtymisen riskit ja mahdollisen kielteisen vaikutuksen työllisyyteen. Komissio tutkii lisäksi tuen välttämättömyyttä, kun otetaan huomioon hankkeeseen liittyvät riskit kyseisessä maassa ja pk-yritysten ongelmat. Yhtenä kriteerinä tarkastellaan mahdollista myönteistä alueellista vaikutusta. Lopuksi komissio torjuu kaikki tuontiin liittyviin toimintoihin myönnettävät tuet. |
| --- | --- |

(16)

Komissio tasapainottaa tällaisissa tapauksissa yleensä toimenpiteen myönteiset vaikutukset Euroopan unionin kyseisen teollisuudenalan kansainväliseen kilpailukykyyn sekä sen mahdolliset kielteiset vaikutukset yhteisöön, kuten työpaikkojen siirtymisen riskit ja mahdollisen kielteisen vaikutuksen työllisyyteen. Komissio tutkii lisäksi tuen välttämättömyyttä, kun otetaan huomioon hankkeeseen liittyvät riskit kyseisessä maassa ja pk-yritysten ongelmat. Yhtenä kriteerinä tarkastellaan mahdollista myönteistä alueellista vaikutusta. Lopuksi komissio torjuu kaikki tuontiin liittyviin toimintoihin myönnettävät tuet.

| (17) | Komissio totesi tältä osin, että koska investointi toteutetaan Euroopan unionin jäsenvaltiossa, tuen vaikutus yhteisön markkinoihin on todennäköisesti suurempi kuin jos kyseessä olisi kolmannessa maassa toteutettavaan hankkeeseen myönnettävä tuki. |
| --- | --- |

(17)

Komissio totesi tältä osin, että koska investointi toteutetaan Euroopan unionin jäsenvaltiossa, tuen vaikutus yhteisön markkinoihin on todennäköisesti suurempi kuin jos kyseessä olisi kolmannessa maassa toteutettavaan hankkeeseen myönnettävä tuki.

| (18) | Komissio tarkasteli myös, millainen vaikutus tuella olisi työllisyyteen ja muihin tekijöihin asianomaisilla alueilla tai kummankin jäsenvaltion kyseiseen teollisuudenalaan ja oliko sama hanke saanut tukea Puolalta. |
| --- | --- |

(18)

Komissio tarkasteli myös, millainen vaikutus tuella olisi työllisyyteen ja muihin tekijöihin asianomaisilla alueilla tai kummankin jäsenvaltion kyseiseen teollisuudenalaan ja oliko sama hanke saanut tukea Puolalta.

| (19) | Lisäksi epäiltiin, oliko tuki välttämätön ja/tai kannustiko se hakijaa toteuttamaan investoinnin, sillä hanke oli saatu päätökseen ennen kuin ORFAMA haki valtiontukea. Komissio suhtautui epäilevästi myös siihen, voitiinko hanke katsoa ”alkuinvestoinniksi” alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla (5). Komissio pyysi Portugalia esittämään huomautuksia ja antamaan kaikki lisätiedot, joista voi olla apua asian arvioinnissa. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi epäiltiin, oliko tuki välttämätön ja/tai kannustiko se hakijaa toteuttamaan investoinnin, sillä hanke oli saatu päätökseen ennen kuin ORFAMA haki valtiontukea. Komissio suhtautui epäilevästi myös siihen, voitiinko hanke katsoa ”alkuinvestoinniksi” alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla (5). Komissio pyysi Portugalia esittämään huomautuksia ja antamaan kaikki lisätiedot, joista voi olla apua asian arvioinnissa.

IV   PORTUGALIN VIRANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (20) | Portugalin viranomaiset huomauttavat, että investointi tehdään Euroopan unioniin ja että se vahvistaa taloudellisia siteitä Itä-Euroopan markkinoihin. Portugalin viranomaiset mainitsivat, että ORFAMA, Archimode ja Wartatex sijaitsevat tukialueilla, joiden työttömyysaste on korkea. Tekstiilialalla on 331 000 työpaikkaa Puolassa ja 95 446 työpaikkaa Portugalissa. Alan työllisyysaste Portugalissa laski 15 prosenttiyksikköä vuosina 2000–2003. Portugalin mukaan ORFAMAn investointi edistää työpaikkojen säilyttämistä sekä alkuperä- että vastaanottajamaassa ja sillä on myönteinen vaikutus asianomaisiin alueisiin. |
| --- | --- |

(20)

Portugalin viranomaiset huomauttavat, että investointi tehdään Euroopan unioniin ja että se vahvistaa taloudellisia siteitä Itä-Euroopan markkinoihin. Portugalin viranomaiset mainitsivat, että ORFAMA, Archimode ja Wartatex sijaitsevat tukialueilla, joiden työttömyysaste on korkea. Tekstiilialalla on 331 000 työpaikkaa Puolassa ja 95 446 työpaikkaa Portugalissa. Alan työllisyysaste Portugalissa laski 15 prosenttiyksikköä vuosina 2000–2003. Portugalin mukaan ORFAMAn investointi edistää työpaikkojen säilyttämistä sekä alkuperä- että vastaanottajamaassa ja sillä on myönteinen vaikutus asianomaisiin alueisiin.

| (21) | Portugalin viranomaiset katsovat tuen olevan välttämätöntä, koska kyseessä on ORFAMAn ensimmäinen suora ulkomaaninvestointihanke ja hanke edellyttää merkittävää, 9 217 516 euron suuruista taloudellista panostusta. Tästä 8 978 362 euroa rahoitetaan pankkilainoin ja loppuosa yrityksen omin varoin. Tuki korvaisi ORFAMAlle osan tästä panostuksesta. |
| --- | --- |

(21)

Portugalin viranomaiset katsovat tuen olevan välttämätöntä, koska kyseessä on ORFAMAn ensimmäinen suora ulkomaaninvestointihanke ja hanke edellyttää merkittävää, 9 217 516 euron suuruista taloudellista panostusta. Tästä 8 978 362 euroa rahoitetaan pankkilainoin ja loppuosa yrityksen omin varoin. Tuki korvaisi ORFAMAlle osan tästä panostuksesta.

| (22) | Hankkeen tarkoituksena on myös nykyaikaistaa tuotantoa ja tietotekniikkaa puolalaisyrityksissä, jotta voidaan lisätä tuottavuutta sekä parantaa tuotteiden laatua ja energiatehokkuutta. Yritys aikoo näin uusia tuotantolaitteistoaan. Portugalin viranomaisten mukaan hanke myös edistää taloudellisen toiminnan kehitystä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(22)

Hankkeen tarkoituksena on myös nykyaikaistaa tuotantoa ja tietotekniikkaa puolalaisyrityksissä, jotta voidaan lisätä tuottavuutta sekä parantaa tuotteiden laatua ja energiatehokkuutta. Yritys aikoo näin uusia tuotantolaitteistoaan. Portugalin viranomaisten mukaan hanke myös edistää taloudellisen toiminnan kehitystä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

| (23) | Lopuksi Portugali toteaa, ettei tuki vaikuta kielteisesti yhteisön sisäiseen kauppaan. Kyseinen investointi ainoastaan vahvistaa jo olemassa olevaa liikesuhdetta, jossa siirrytään alihankintajärjestelystä omistusjärjestelyyn. Portugalin viranomaiset perustelivat tätä väitettä esittämällä tilastotietoja, joiden mukaan ORFAMAn myynti Puolassa pysyi ennallaan vuoden 1999 (investoinnin toteutusvuoden) ja vuoden 2003 välisenä ajanjaksona. ORFAMAn kokonaismyynti EU:ssa laski samana ajanjaksona. |
| --- | --- |

(23)

Lopuksi Portugali toteaa, ettei tuki vaikuta kielteisesti yhteisön sisäiseen kauppaan. Kyseinen investointi ainoastaan vahvistaa jo olemassa olevaa liikesuhdetta, jossa siirrytään alihankintajärjestelystä omistusjärjestelyyn. Portugalin viranomaiset perustelivat tätä väitettä esittämällä tilastotietoja, joiden mukaan ORFAMAn myynti Puolassa pysyi ennallaan vuoden 1999 (investoinnin toteutusvuoden) ja vuoden 2003 välisenä ajanjaksona. ORFAMAn kokonaismyynti EU:ssa laski samana ajanjaksona.

| (24) | Vastaavasti myös kyseisten tuotteiden vienti Puolasta EU:hun laski samana ajanjaksona. |
| --- | --- |

(24)

Vastaavasti myös kyseisten tuotteiden vienti Puolasta EU:hun laski samana ajanjaksona.

| (25) | Kolmannet eivät ole esittäneet huomautuksia tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(25)

Kolmannet eivät ole esittäneet huomautuksia tässä yhteydessä.

V   ARVIOINTI

| (26) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(26)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (27) | Komissio totesi 6 päivänä joulukuuta 2004 tekemässään päätöksessä, että tuki kuuluu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan seuraavista syistä: ilmoitettu toimenpide suosii jotakin yritystä tai tuotannonalaa tukemalla ORFAMAn investoinnin toteuttamista Puolassa; kauppa on EU:ssa merkittävää kyseisellä alalla eli tekstiilialalla, joten tuki uhkaa vääristää kilpailua EU:ssa; tuki rahoitetaan valtion varoista. Portugalin viranomaiset eivät kiistäneet näitä päätelmiä, joten ne on vahvistettu. |
| --- | --- |

(27)

Komissio totesi 6 päivänä joulukuuta 2004 tekemässään päätöksessä, että tuki kuuluu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan seuraavista syistä: ilmoitettu toimenpide suosii jotakin yritystä tai tuotannonalaa tukemalla ORFAMAn investoinnin toteuttamista Puolassa; kauppa on EU:ssa merkittävää kyseisellä alalla eli tekstiilialalla, joten tuki uhkaa vääristää kilpailua EU:ssa; tuki rahoitetaan valtion varoista. Portugalin viranomaiset eivät kiistäneet näitä päätelmiä, joten ne on vahvistettu.

| (28) | Komissio ilmoitti tutkivansa, voidaanko tukea pitää yhteismarkkinoille soveltuvana EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen nojalla, jonka mukaan tukea voidaan myöntää ”tietyn taloudellisen toiminnan [...] kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Komission on näin ollen tutkittava, edistääkö tuki muodikkaiden neuleiden tuotannon ja/tai muun taloudellisen toiminnan kehitystä Euroopan unionissa vaikuttamatta kuitenkaan kielteisesti jäsenvaltioiden välisen kaupan edellytyksiin. |
| --- | --- |

(28)

Komissio ilmoitti tutkivansa, voidaanko tukea pitää yhteismarkkinoille soveltuvana EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen nojalla, jonka mukaan tukea voidaan myöntää ”tietyn taloudellisen toiminnan [...] kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Komission on näin ollen tutkittava, edistääkö tuki muodikkaiden neuleiden tuotannon ja/tai muun taloudellisen toiminnan kehitystä Euroopan unionissa vaikuttamatta kuitenkaan kielteisesti jäsenvaltioiden välisen kaupan edellytyksiin.

| (29) | Komissio korosti vielä menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään, että ne perusteet, joita se on soveltanut suuryrityksille suoriin ulkomaaninvestointihankkeisiin myönnettävää tukea koskevissa aiemmissa asioissa (ks. johdanto-osan 16 kappale). Niiden tarkoituksena on tasapainottaa toimenpiteen myönteiset vaikutukset EU:n kyseisen teollisuudenalan kansainväliseen kilpailukykyyn (eli tuen välttämättömyys, kun otetaan huomioon hankkeeseen liittyvät riskit maassa, johon investointi tehdään) sekä toimenpiteen mahdolliset kielteiset vaikutukset EU:n markkinoihin. |
| --- | --- |

(29)

Komissio korosti vielä menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään, että ne perusteet, joita se on soveltanut suuryrityksille suoriin ulkomaaninvestointihankkeisiin myönnettävää tukea koskevissa aiemmissa asioissa (ks. johdanto-osan 16 kappale). Niiden tarkoituksena on tasapainottaa toimenpiteen myönteiset vaikutukset EU:n kyseisen teollisuudenalan kansainväliseen kilpailukykyyn (eli tuen välttämättömyys, kun otetaan huomioon hankkeeseen liittyvät riskit maassa, johon investointi tehdään) sekä toimenpiteen mahdolliset kielteiset vaikutukset EU:n markkinoihin.

| (30) | Valtiontukea koskevan yleisen oikeusperiaatteen mukaisesti tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, jos voidaan osoittaa, että tuensaaja lisää tuen avulla toimintaansa, mitä ei tapahtuisi ilman tukea. Muussa tapauksessa tuki pelkästään vääristäisi kilpailua ilman, että sillä olisi vastaavasti myönteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(30)

Valtiontukea koskevan yleisen oikeusperiaatteen mukaisesti tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille, jos voidaan osoittaa, että tuensaaja lisää tuen avulla toimintaansa, mitä ei tapahtuisi ilman tukea. Muussa tapauksessa tuki pelkästään vääristäisi kilpailua ilman, että sillä olisi vastaavasti myönteisiä vaikutuksia.

| (31) | Komissio suhtautui jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilevästi siihen, oliko tuki välttämätön, jotta ORFAMA pystyi toteuttamaan mainitun investoinnin. |
| --- | --- |

(31)

Komissio suhtautui jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilevästi siihen, oliko tuki välttämätön, jotta ORFAMA pystyi toteuttamaan mainitun investoinnin.

| (32) | Saatavilla olevien tietojen mukaan ORFAMA on tuottaja, jolla on vakiintunut asema EU:n markkinoilla. Se valmistaa tuotteita sekä tunnetuille tavaramerkeille että omalla tavaramerkillään. Portugalin viranomaisten mukaan kyseessä oli ORFAMAn ensimmäinen suora ulkomaaninvestointihanke ja hankkeessa oli riskejä, jotka liittyivät Puolan markkinoiden rakenne- ja suhdannenäkökohtiin (erityisesti siihen, että Puola kävi tuolloin EU:n liittymisneuvotteluja) sekä hankkeen toteuttajan ja alkuperämaan talouden rakenteellisiin tekijöihin. Portugali ei kuitenkaan ole täsmentänyt, mitä nämä riskit olivat. |
| --- | --- |

(32)

Saatavilla olevien tietojen mukaan ORFAMA on tuottaja, jolla on vakiintunut asema EU:n markkinoilla. Se valmistaa tuotteita sekä tunnetuille tavaramerkeille että omalla tavaramerkillään. Portugalin viranomaisten mukaan kyseessä oli ORFAMAn ensimmäinen suora ulkomaaninvestointihanke ja hankkeessa oli riskejä, jotka liittyivät Puolan markkinoiden rakenne- ja suhdannenäkökohtiin (erityisesti siihen, että Puola kävi tuolloin EU:n liittymisneuvotteluja) sekä hankkeen toteuttajan ja alkuperämaan talouden rakenteellisiin tekijöihin. Portugali ei kuitenkaan ole täsmentänyt, mitä nämä riskit olivat.

| (33) | Portugalin viranomaisten mukaan tuki oli välttämätön, koska kyseessä oli ORFAMAn ensimmäinen suora ulkomaaninvestointihanke. Komissio kuitenkin korostaa, että ORFAMAn liikesuhde Archimoden ja Wartatexin kanssa sai alkunsa 1990-luvulla, jolloin ORFAMA alkoi valmistaa vaatteita näiden yritysten kanssa sovittuna alihankintajärjestelynä. Vuonna 1995 näiden kahden puolalaisyrityksen osuus ORFAMAn liikevaihdosta oli jo lähes 30 prosenttia. ORFAMA oli siten perehtynyt näiden yritysten toimintaan jo ennen hankkeen toteuttamista, ja sillä oli myös kokemusta niin Puolan markkinoista kuin kansainvälisistäkin markkinoista. Tuensaaja oli itse asiassa osittain saavuttanut tuotannon laajentamista sekä Puolan markkinoille ja lähimarkkinoille pääsyä koskevat tavoitteensa jo ennen kyseisten yritysten hankintaa tai tuen hakemista. Vaikuttaa siltä, että Portugali vahvistaa tämän väitteen todetessaan ilmoituksessa, että ORFAMAn päätös investoida Puolaan perustui osittain sillä jo olleeseen tietoon Puolan markkinoista ja sen ostamista yrityksistä, mikä rajoitti investointiin liittyviä riskejä. Komissio katsoo siten, että kyseinen investointi oli pikemminkin rahoitustoimenpide puolalaisyritysten ostamiseksi olemassa olevan liikesuhteen yhteydessä kuin merkittävä ensimmäinen ulkomaaninvestointi (6). |
| --- | --- |

(33)

Portugalin viranomaisten mukaan tuki oli välttämätön, koska kyseessä oli ORFAMAn ensimmäinen suora ulkomaaninvestointihanke. Komissio kuitenkin korostaa, että ORFAMAn liikesuhde Archimoden ja Wartatexin kanssa sai alkunsa 1990-luvulla, jolloin ORFAMA alkoi valmistaa vaatteita näiden yritysten kanssa sovittuna alihankintajärjestelynä. Vuonna 1995 näiden kahden puolalaisyrityksen osuus ORFAMAn liikevaihdosta oli jo lähes 30 prosenttia. ORFAMA oli siten perehtynyt näiden yritysten toimintaan jo ennen hankkeen toteuttamista, ja sillä oli myös kokemusta niin Puolan markkinoista kuin kansainvälisistäkin markkinoista. Tuensaaja oli itse asiassa osittain saavuttanut tuotannon laajentamista sekä Puolan markkinoille ja lähimarkkinoille pääsyä koskevat tavoitteensa jo ennen kyseisten yritysten hankintaa tai tuen hakemista. Vaikuttaa siltä, että Portugali vahvistaa tämän väitteen todetessaan ilmoituksessa, että ORFAMAn päätös investoida Puolaan perustui osittain sillä jo olleeseen tietoon Puolan markkinoista ja sen ostamista yrityksistä, mikä rajoitti investointiin liittyviä riskejä. Komissio katsoo siten, että kyseinen investointi oli pikemminkin rahoitustoimenpide puolalaisyritysten ostamiseksi olemassa olevan liikesuhteen yhteydessä kuin merkittävä ensimmäinen ulkomaaninvestointi (6).

| (34) | Komissio korostaa myös, että ORFAMA haki tukea vasta hankkeen päätyttyä, joten alueellisia valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa yleensä vaadittava ”kannustinvaikutusta” koskeva edellytys ei täyttynyt (7). Toisaalta komissio toteaa, että ORFAMA pystyi ilmeisesti rahoittamaan investoinnin omin varoin ja liikelainoin, jotka oli sitä paitsi saatu ennen tuen hakemista. |
| --- | --- |

(34)

Komissio korostaa myös, että ORFAMA haki tukea vasta hankkeen päätyttyä, joten alueellisia valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa yleensä vaadittava ”kannustinvaikutusta” koskeva edellytys ei täyttynyt (7). Toisaalta komissio toteaa, että ORFAMA pystyi ilmeisesti rahoittamaan investoinnin omin varoin ja liikelainoin, jotka oli sitä paitsi saatu ennen tuen hakemista.

| (35) | Komissio päätteli edellä esitetyn perusteella, ettei Portugali ole osoittanut, että ehdotettu tuki on välttämätön hankkeeseen liittyvien erityisten riskien poistamiseksi. |
| --- | --- |

(35)

Komissio päätteli edellä esitetyn perusteella, ettei Portugali ole osoittanut, että ehdotettu tuki on välttämätön hankkeeseen liittyvien erityisten riskien poistamiseksi.

| (36) | Komissio on aiemmissa asioissa todennut, että suoraan ulkomaaninvestointiin myönnettävä tuki saattaa vahvistaa tuensaajayrityksen rahoitusasemaa sekä strategista asemaa kokonaisuudessaan, jolloin se vaikuttaa sen suhteelliseen asemaan EU:n markkinoilla toimiviin kilpailijoihin verrattuna (8). |
| --- | --- |

(36)

Komissio on aiemmissa asioissa todennut, että suoraan ulkomaaninvestointiin myönnettävä tuki saattaa vahvistaa tuensaajayrityksen rahoitusasemaa sekä strategista asemaa kokonaisuudessaan, jolloin se vaikuttaa sen suhteelliseen asemaan EU:n markkinoilla toimiviin kilpailijoihin verrattuna (8).

| (37) | Portugalin mukaan ORFAMA pyrkii investoinnilla laajentamaan tuotantoaan, joka on saavuttanut enimmäiskapasiteetin Portugalissa, ja lisäämään tuottavuuttaan hyödyntämällä Puolan alempaa kustannustasoa sekä yleensä pätevää ja nuorempaa työvoimaa. Portugalin viranomaisten mukaan kyseinen hanke kuitenkin myös vahvistaa Euroopan kyseistä teollisuudenalaa, sillä se lisää EU:sta peräisin olevien tuotteiden tarjontaa ja edistää EU:n tavaramerkkejä tuontituotteiden kilpailun lisääntyessä. Portugalin mukaan on välttämätöntä myöntää tukia ORFAMAn (ja välillisesti Archimoden ja Wartatexin) kaltaisille yrityksille, jotta voidaan taata Euroopan unionin tekstiiliteollisuuden kilpailukyky EU:n markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(37)

Portugalin mukaan ORFAMA pyrkii investoinnilla laajentamaan tuotantoaan, joka on saavuttanut enimmäiskapasiteetin Portugalissa, ja lisäämään tuottavuuttaan hyödyntämällä Puolan alempaa kustannustasoa sekä yleensä pätevää ja nuorempaa työvoimaa. Portugalin viranomaisten mukaan kyseinen hanke kuitenkin myös vahvistaa Euroopan kyseistä teollisuudenalaa, sillä se lisää EU:sta peräisin olevien tuotteiden tarjontaa ja edistää EU:n tavaramerkkejä tuontituotteiden kilpailun lisääntyessä. Portugalin mukaan on välttämätöntä myöntää tukia ORFAMAn (ja välillisesti Archimoden ja Wartatexin) kaltaisille yrityksille, jotta voidaan taata Euroopan unionin tekstiiliteollisuuden kilpailukyky EU:n markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla.

| (38) | Komissio kuitenkin korostaa, että kyseinen investointi on tehty maahan (Puolaan), josta on sittemmin tullut EU:n jäsen. Tuki vaikuttaa alaan (tekstiilialaan), johon kohdistuu nykyisin merkittäviä paineita tammikuussa 2005 tapahtuneen tuonnin vapauttamisen jälkeen. Muut EU:n yritykset saattavat olla halukkaita järjestämään uudelleen toimintojaan samalla tavoin kuin ORFAMA, jolloin tuki antaisi ORFAMAlle edun verrattuna yrityksiin, jotka eivät saa tällaista tukea. |
| --- | --- |

(38)

Komissio kuitenkin korostaa, että kyseinen investointi on tehty maahan (Puolaan), josta on sittemmin tullut EU:n jäsen. Tuki vaikuttaa alaan (tekstiilialaan), johon kohdistuu nykyisin merkittäviä paineita tammikuussa 2005 tapahtuneen tuonnin vapauttamisen jälkeen. Muut EU:n yritykset saattavat olla halukkaita järjestämään uudelleen toimintojaan samalla tavoin kuin ORFAMA, jolloin tuki antaisi ORFAMAlle edun verrattuna yrityksiin, jotka eivät saa tällaista tukea.

| (39) | Portugali on korostanut myös, että tuki parantaa työllisyystilannetta asianomaisilla alueilla niin Portugalissa kuin Puolassakin (Bragassa ja Łódźissa) eli tukialueilla, joiden työttömyysaste on korkea (ks. 20 kappale), mutta se ei täsmentänyt, millä tavoin tuki saattaisi vaikuttaa näiden alueiden työllisyystilanteeseen. |
| --- | --- |

(39)

Portugali on korostanut myös, että tuki parantaa työllisyystilannetta asianomaisilla alueilla niin Portugalissa kuin Puolassakin (Bragassa ja Łódźissa) eli tukialueilla, joiden työttömyysaste on korkea (ks. 20 kappale), mutta se ei täsmentänyt, millä tavoin tuki saattaisi vaikuttaa näiden alueiden työllisyystilanteeseen.

| (40) | Lopuksi komissio katsoo, että vaikka ORFAMAn investoinnilla olisi myönteinen vaikutus asianomaisiin alueisiin (mitä ei ole voitu osoittaa), tällaisen vaikutuksen ei periaatteessa voida katsoa johtuvan tuesta, sillä – kuten edellä on selvitetty – tuella ei tässä asiassa ole minkäänlaista kannustinvaikutusta. Hanke oli nimittäin saatu päätökseen ennen kuin ORFAMA haki tukea, eikä tuki ollut välttämätön investoinnin toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(40)

Lopuksi komissio katsoo, että vaikka ORFAMAn investoinnilla olisi myönteinen vaikutus asianomaisiin alueisiin (mitä ei ole voitu osoittaa), tällaisen vaikutuksen ei periaatteessa voida katsoa johtuvan tuesta, sillä – kuten edellä on selvitetty – tuella ei tässä asiassa ole minkäänlaista kannustinvaikutusta. Hanke oli nimittäin saatu päätökseen ennen kuin ORFAMA haki tukea, eikä tuki ollut välttämätön investoinnin toteuttamiseksi.

| (41) | Tutkiessaan tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio arvioi huolellisesti tuen kielteisten ja myönteisten vaikutusten välisen tasapainon sekä selvittää, ovatko tuen suotuisat vaikutukset yhteisöön suuremmat kuin sen kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan yhteisön markkinoilla. Edellä esitetyn perusteella komissio ei ole vakuuttunut siitä, että tuen myöntäminen ORFAMAlle kyseisen yrityksen Puolaan tekemää investointia varten parantaisi Euroopan teollisuuden kilpailukykyä tai että sillä olisi myönteinen vaikutus asianomaisiin alueisiin. Tuki todennäköisesti pikemminkin vahvistaisi tuensaajan asemaa niiden kilpailijoiden kustannuksella, jotka eivät saa tukea, markkinoilla, joilla kilpailu ja kaupankäynti on vilkasta. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei tuella ole yhteisöön sellaisia myönteisiä vaikutuksia, jotka ylittäisivät tuen kielteisen vaikutuksen kilpailuun ja kauppaan yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(41)

Tutkiessaan tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio arvioi huolellisesti tuen kielteisten ja myönteisten vaikutusten välisen tasapainon sekä selvittää, ovatko tuen suotuisat vaikutukset yhteisöön suuremmat kuin sen kielteiset vaikutukset kilpailuun ja kauppaan yhteisön markkinoilla. Edellä esitetyn perusteella komissio ei ole vakuuttunut siitä, että tuen myöntäminen ORFAMAlle kyseisen yrityksen Puolaan tekemää investointia varten parantaisi Euroopan teollisuuden kilpailukykyä tai että sillä olisi myönteinen vaikutus asianomaisiin alueisiin. Tuki todennäköisesti pikemminkin vahvistaisi tuensaajan asemaa niiden kilpailijoiden kustannuksella, jotka eivät saa tukea, markkinoilla, joilla kilpailu ja kaupankäynti on vilkasta. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei tuella ole yhteisöön sellaisia myönteisiä vaikutuksia, jotka ylittäisivät tuen kielteisen vaikutuksen kilpailuun ja kauppaan yhteisön markkinoilla.

VI   PÄÄTELMÄT

| (42) | Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, etteivät Portugalin viranomaiset ole osoittaneet tuen olleen välttämätön, jotta ORFAMA pystyi toteuttamaan kyseisen investoinnin. Sen vuoksi tuki pelkästään vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla ilman, että kyseinen tuensaaja lisäisi sen avulla toimintaansa. Tuen ei siis voida katsoa edistävän taloudellisen toiminnan kehitystä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla siten, että se ei vaikuta kielteisesti kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tuki ei siis sovellu yhteismarkkinoille, |
| --- | --- |

(42)

Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, etteivät Portugalin viranomaiset ole osoittaneet tuen olleen välttämätön, jotta ORFAMA pystyi toteuttamaan kyseisen investoinnin. Sen vuoksi tuki pelkästään vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla ilman, että kyseinen tuensaaja lisäisi sen avulla toimintaansa. Tuen ei siis voida katsoa edistävän taloudellisen toiminnan kehitystä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla siten, että se ei vaikuta kielteisesti kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tuki ei siis sovellu yhteismarkkinoille,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ilmoitettu 921 752 euron suuruinen verokannustin, jonka Portugali aikoo myöntää ORFAMA, Organização Fabril de Malhas SA -yritykselle sen Puolaan tekemää investointia varten, ei sovellu yhteismarkkinoille, sillä se ei täytä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyjä edellytyksiä eikä sitä saa sen vuoksi myöntää.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 7 päivänä maaliskuuta 2007.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 14, 20.1.2005, s. 2.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Kaikki edellä mainitut tiedot ovat ilmoituksesta.

3

(4)  N 96/99, EYVL C 375, 24.12.1999, s. 4.

4

(5)  Ks. alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9) 4.4 kohta. Suuntaviivojen mukaan alkuinvestoinnilla tarkoitetaan investointia kiinteään käyttöomaisuuteen, joka liittyy uuden laitoksen perustamiseen, olemassa olevan laitoksen laajentamiseen tai toimivan yrityksen tuotteen tai tuotantomenetelmän perusteelliseen muuttamiseen (rationalisoinnilla, monipuolistamisella tai nykyaikaistamisella). Alkuinvestointi määritetään yhtenäisen kuluperustan mukaan (maa, rakennukset ja laitokset/laitteet, aineeton omaisuus ja/tai palkkakustannukset).

5

(6)  Kyseessä on samantapainen käsite kuin alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.4 kohdassa käytetty ”alkuinvestointi”; ks. alaviite 5.

6

(7)  Ks. alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.2 kohta, jossa todetaan, että tukihakemus on jätettävä ennen kuin hanketta aletaan toteuttaa, jotta voidaan taata välttämätön kannustinvaikutus; ks. alaviite 5.

7

(8)  Ks. komission päätös 1999/365/EY asiassa C 77/97 (itävaltalainen yritys LiftGmbH–Doppelmayr), EYVL L 142, 5.6.1999, s. 32.

8

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 13.7.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 183/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 183/51

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2005/495/YUTP,

tehty 11 päivänä lokakuuta 2005,

Euroopan unionin sekä Brunein, Singaporen, Malesian, Thaimaan ja Filippiinien välisen sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona näiden valtioiden osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan,

ottaa huomioon puheenjohtajavaltion suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 9 päivänä syyskuuta 2005 yhteisen toiminnan 2005/643/YUTP (1) Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta, AMM. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 9 päivänä syyskuuta 2005 yhteisen toiminnan 2005/643/YUTP (1) Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta, AMM.

| (2) | Yhteisen toiminnan 10 artiklan 4 kohdan mukaan kolmansien valtioiden osallistumista koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt on vahvistettava sopimuksin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisen toiminnan 10 artiklan 4 kohdan mukaan kolmansien valtioiden osallistumista koskevat yksityiskohtaiset järjestelyt on vahvistettava sopimuksin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti.

| (3) | Neuvosto valtuutti 13 päivänä syyskuuta 2004 puheenjohtajavaltion aloittamaan neuvottelut kolmansien valtioiden kanssa tulevien EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioiden yhteydessä, tarvittaessa korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana, sopimuksen tekemiseksi kolmannen valtion osallistumista Euroopan unionin siviilikriisinhallintaoperaatioon koskevan Euroopan unionin ja kolmannen valtion välisen mallisopimuksen perusteella. Puheenjohtajavaltio neuvotteli tältä pohjalta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen Brunein, Singaporen, Malesian, Thaimaan ja Filippiinien kanssa näiden valtioiden osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM). |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto valtuutti 13 päivänä syyskuuta 2004 puheenjohtajavaltion aloittamaan neuvottelut kolmansien valtioiden kanssa tulevien EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioiden yhteydessä, tarvittaessa korkeana edustajana toimivan pääsihteerin avustamana, sopimuksen tekemiseksi kolmannen valtion osallistumista Euroopan unionin siviilikriisinhallintaoperaatioon koskevan Euroopan unionin ja kolmannen valtion välisen mallisopimuksen perusteella. Puheenjohtajavaltio neuvotteli tältä pohjalta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen Brunein, Singaporen, Malesian, Thaimaan ja Filippiinien kanssa näiden valtioiden osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM).

| (4) | Kirjeenvaihtona tehty sopimus olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(4)

Kirjeenvaihtona tehty sopimus olisi hyväksyttävä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään Euroopan unionin puolesta Euroopan unionin sekä Brunein, Singaporen, Malesian, Thaimaan ja Filippiinien välinen kirjeenvaihtona tehty sopimus näiden valtioiden osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM).

2 artikla

Oikeutetaan neuvoston puheenjohtaja nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa kirjeenvaihtona tehty sopimus Euroopan unionia sitovasti.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 11 päivänä lokakuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

G. BROWN

---

(1)  EUVL L 234, 10.9.2005, s. 13. Yhteinan toiminta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna yhteisellä toiminnalla 2006/607/YUTP (EUVL L 246, 8.9.2006, s. 16).

1

---

KÄÄNNÖS

Euroopan unionin ja Brunei Darussalamin valtion välinen kirjeenvaihtona tehty

SOPIMUS

Brunei Darussalamin valtion osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM)

Jakarta 26. lokakuuta 2005

Arvoisa suurlähettiläs,

Helsingissä 15. elokuuta 2005 allekirjoitetussa Indonesian hallituksen ja Vapaa Aceh -liikkeen (GAM) välisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa edellytetään muun muassa, että Euroopan unioni ja osallistuvat ASEAN-valtiot perustavat Acehin tarkkailuoperaation Acehissa (Indonesiassa). Tässä yhteisymmärryspöytäkirjassa määrätään myös siitä, että Acehin tarkkailuoperaation ja sen jäsenten asemasta, erioikeuksista ja vapauksista sovitaan Indonesian hallituksen ja Euroopan unionin (EU) välillä.

Esitän näin ollen tämän kirjeen liitteessä määräykset, jotka koskevat maanne osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon ja maanne lähettämään henkilöstöön, jonka asemasta, erioikeuksista ja vapauksista on sovittu Indonesian hallituksen, EU:n ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välisessä sopimuksessa.

Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa hyväksyvänne liitteessä esitetyt määräykset ja vahvistaa myös hyväksyvänne sen, että tämä kirje liitteineen yhdessä vastauskirjeenne kanssa muodostaa EU:n ja Brunei Darussalamin valtion hallituksen välisen oikeudellisesti sitovan sopimuksen, joka tulee voimaan vastauskirjeenne allekirjoituspäivänä ja on voimassa koko sen ajan, kun maanne osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon.

Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

LIITE I

| 1. | Brunei Darussalamin valtio osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon kuten yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitaan, seuraavien määräysten ja tarpeellisten täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen. |
| --- | --- |

1.

Brunei Darussalamin valtio osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon kuten yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitaan, seuraavien määräysten ja tarpeellisten täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.

| 2. | EU:n osallistuminen perustuu Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyyn neuvoston yhteiseen toimintaan. Brunei Darussalamin valtio liittyy niihin yhteisen toiminnan säännöksiin, jotka koskevat sen ja sen henkilöstön osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon, ellei tämän liitteen määräyksistä muuta johdu. |
| --- | --- |

2.

EU:n osallistuminen perustuu Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyyn neuvoston yhteiseen toimintaan. Brunei Darussalamin valtio liittyy niihin yhteisen toiminnan säännöksiin, jotka koskevat sen ja sen henkilöstön osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon, ellei tämän liitteen määräyksistä muuta johdu.

| 3. | Päätöksen EU:n Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumisen lopettamisesta tekee Euroopan unionin neuvosto, joka kuulee Brunei Darussalamin valtiota edellyttäen, että Brunei Darussalamin valtio osallistuu yhä Acehin tarkkailuoperaatioon päivänä, jona päätös tehdään. |
| --- | --- |

3.

Päätöksen EU:n Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumisen lopettamisesta tekee Euroopan unionin neuvosto, joka kuulee Brunei Darussalamin valtiota edellyttäen, että Brunei Darussalamin valtio osallistuu yhä Acehin tarkkailuoperaatioon päivänä, jona päätös tehdään.

| 4. | Brunei Darussalamin valtio varmistaa, että sen Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva henkilöstö noudattaa tehtävänsä suorittamisessa






  — | Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymän yhteisen toiminnan ja siihen mahdollisesti tehtyjen muutosten asiaankuuluvia säännöksiä; |
| --- | --- | --- |

4.

Brunei Darussalamin valtio varmistaa, että sen Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva henkilöstö noudattaa tehtävänsä suorittamisessa

—

Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymän yhteisen toiminnan ja siihen mahdollisesti tehtyjen muutosten asiaankuuluvia säännöksiä;

| — | Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymää operaatiosuunnitelmaa; |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymää operaatiosuunnitelmaa;

| — | tämän sopimuksen mukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

tämän sopimuksen mukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä.

| 5. | Brunei Darussalamin valtion Acehin tarkkailuoperaatioon lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja menettelee yksinomaan operaation etujen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Brunei Darussalamin valtion Acehin tarkkailuoperaatioon lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja menettelee yksinomaan operaation etujen mukaisesti.

| 6. | Brunei Darussalamin valtio antaa Acehin tarkkailuoperaation johtajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon. |
| --- | --- |

6.

Brunei Darussalamin valtio antaa Acehin tarkkailuoperaation johtajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.

| 7. | Acehin tarkkailuoperaatioon sen alusta lähtien lähetettävän henkilöstön jäsenille suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Brunei Darussalamin valtion toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. Acehin tarkkailuoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta. |
| --- | --- |

7.

Acehin tarkkailuoperaatioon sen alusta lähtien lähetettävän henkilöstön jäsenille suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Brunei Darussalamin valtion toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. Acehin tarkkailuoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.

| 8. | Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön, myös Brunei Darussalamin valtion operaatioon lähettämän henkilöstön, asemaan sovelletaan Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista Indonesian hallituksen, Euroopan unionin ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välillä tehtyä sopimusta. |
| --- | --- |

8.

Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön, myös Brunei Darussalamin valtion operaatioon lähettämän henkilöstön, asemaan sovelletaan Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista Indonesian hallituksen, Euroopan unionin ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välillä tehtyä sopimusta.

| 9. | Brunei Darussalamin valtio käyttää lainkäyttövaltaansa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdassa tarkoitetun operaation asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista. |
| --- | --- |

9.

Brunei Darussalamin valtio käyttää lainkäyttövaltaansa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdassa tarkoitetun operaation asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista.

| 10. | Brunei Darussalamin valtio vastaa kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti siitä riippumatta, onko sen henkilöstön jäsen vaatimuksen esittäjänä vai kohteena, ellei Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä sopimuksessa määrätyistä vapauksista muuta johdu. Brunei Darussalamin valtio vastaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan. |
| --- | --- |

10.

Brunei Darussalamin valtio vastaa kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti siitä riippumatta, onko sen henkilöstön jäsen vaatimuksen esittäjänä vai kohteena, ellei Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä sopimuksessa määrätyistä vapauksista muuta johdu. Brunei Darussalamin valtio vastaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan.

| 11. | Brunei Darussalamin valtio sitoutuu antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista luopumisesta. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II. |
| --- | --- |

11.

Brunei Darussalamin valtio sitoutuu antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista luopumisesta. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II.

| 12. | Euroopan unioni varmistaa, että sen jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman korvausvaatimuksista luopumisesta Brunei Darussalamin valtion Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumista varten. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II. |
| --- | --- |

12.

Euroopan unioni varmistaa, että sen jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman korvausvaatimuksista luopumisesta Brunei Darussalamin valtion Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumista varten. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II.

| 13. | Turvaluokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt ovat liitteessä III. Toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien Acehin tarkkailuoperaation johtaja, saattavat antaa lisäohjeita. |
| --- | --- |

13.

Turvaluokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt ovat liitteessä III. Toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien Acehin tarkkailuoperaation johtaja, saattavat antaa lisäohjeita.

| 14. | Kaikki Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvat henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina. |
| --- | --- |

14.

Kaikki Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvat henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina.

| 15. | Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen Acehin tarkkailuoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla. |
| --- | --- |

15.

Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen Acehin tarkkailuoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla.

| 16. | Operaation johtaja johtaa Acehin tarkkailuoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta. |
| --- | --- |

16.

Operaation johtaja johtaa Acehin tarkkailuoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta.

| 17. | Brunei Darussalamin valtiolla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla operaation päivittäisessä toteuttamisessa 2 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen välineen mukaisesti. |
| --- | --- |

17.

Brunei Darussalamin valtiolla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla operaation päivittäisessä toteuttamisessa 2 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen välineen mukaisesti.

| 18. | Acehin tarkkailuoperaation johtaja vastaa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista. |
| --- | --- |

18.

Acehin tarkkailuoperaation johtaja vastaa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista.

| 19. | Brunei Darussalamin valtio nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa Acehin tarkkailuoperaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi Acehin tarkkailuoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta. |
| --- | --- |

19.

Brunei Darussalamin valtio nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa Acehin tarkkailuoperaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi Acehin tarkkailuoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.

| 20. | Brunei Darussalamin valtio vastaa kaikista sen tehtävään osallistumiseen liittyvistä kustannuksista. |
| --- | --- |

20.

Brunei Darussalamin valtio vastaa kaikista sen tehtävään osallistumiseen liittyvistä kustannuksista.

| 21. | Brunei Darussalamin valtio ei osallistu Acehin tarkkailuoperaation toimintatalousarvioon. |
| --- | --- |

21.

Brunei Darussalamin valtio ei osallistu Acehin tarkkailuoperaation toimintatalousarvioon.

| 22. | Jos operaation toteuttamisvaltiosta kotoisin oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Brunei Darussalamin valtio maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, 8 kohdassa tarkoitetussa Acehin tarkkailuoperaation asemaa, erioikeuksia ja vapauksia koskevassa sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

22.

Jos operaation toteuttamisvaltiosta kotoisin oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Brunei Darussalamin valtio maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, 8 kohdassa tarkoitetussa Acehin tarkkailuoperaation asemaa, erioikeuksia ja vapauksia koskevassa sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

| 23. | Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin tai operaation johtajan sekä Brunei Darussalamin valtion asiaankuuluvien viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

23.

Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin tai operaation johtajan sekä Brunei Darussalamin valtion asiaankuuluvien viranomaisten välillä.

| 24. | Kummallakin osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus kirjallisesti yhden kuukauden irtisanomisajalla. |
| --- | --- |

24.

Kummallakin osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus kirjallisesti yhden kuukauden irtisanomisajalla.

| 25. | Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin. |
| --- | --- |

25.

Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.

LIITE II

11 ja 12 kohdassa tarkoitettujen vastavuoroisten lausumien tekstit

EU:n jäsenvaltioita koskeva teksti:

”Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyä Euroopan unionin neuvoston yhteistä toimintaa soveltavat EU:n jäsenvaltiot pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan Brunei Darussalamin valtiolle esitettävistä korvausvaatimuksista, jotka perustuvat niiden lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka ne omistavat ja jota Acehin tarkkailuoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Brunei Darussalamin valtiosta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Brunei Darussalamin valtiosta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Brunei Darussalamin valtion omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Brunei Darussalamin valtiosta kotoisin olevan Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Brunei Darussalamin valtion omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Brunei Darussalamin valtiosta kotoisin olevan Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

Brunei Darussalamin valtiota koskeva teksti:

”Yhteisymmärryspöytäkirjan 5.3 kohdan ja Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksytyn Euroopan unionin neuvoston yhteisen toiminnan mukaisesti Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva Brunei Darussalamin valtio pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan muille Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista, jotka perustuvat sen lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka se omistaa ja jota Acehin tarkkailuoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

LIITE III

Luokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt

Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä sovelletaan Euroopan unionin ja Brunei Darussalamin valtion välisessä merkityksellisten turvaluokiteltujen tietojen vaihdossa aina turvaluokkaan RESTRICTED (RESTREINT UE) asti seuraavia sääntöjä.

Brunei Darussalamin valtio varmistaa, että sille luovutetut EU:n turvaluokitellut tiedot (toisin sanoen tiedot (jotka voidaan välittää missä tahansa muodossa) tai aineisto, joka on suojattava luvatonta ilmaisemista vastaan ja jolle on annettu tätä tarkoittava turvaluokitus) säilyttävät sen turvaluokituksen, jonka EU on niille antanut, ja turvaa tällaiset tiedot seuraavien neuvoston turvallisuussääntöihin (1) perustuvien sääntöjen mukaisesti:

| — | Brunei Darussalamin valtio käyttää sille luovutettuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten tiedot on luovutettu Brunei Darussalamin valtiolle ja jotka niiden luovuttaja on määritellyt; |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalamin valtio käyttää sille luovutettuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten tiedot on luovutettu Brunei Darussalamin valtiolle ja jotka niiden luovuttaja on määritellyt;

| — | Brunei Darussalamin valtio ei luovuta tällaisia tietoja kolmansille osapuolille ilman EU:n etukäteen antamaa suostumusta; |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalamin valtio ei luovuta tällaisia tietoja kolmansille osapuolille ilman EU:n etukäteen antamaa suostumusta;

| — | Brunei Darussalamin valtio varmistaa, että tutustumisoikeus sille luovutettuihin EU:n turvaluokiteltuihin tietoihin annetaan vain henkilöille, joille se on tehtävien hoitamiseksi todella tarpeen; |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalamin valtio varmistaa, että tutustumisoikeus sille luovutettuihin EU:n turvaluokiteltuihin tietoihin annetaan vain henkilöille, joille se on tehtävien hoitamiseksi todella tarpeen;

| — | Brunei Darussalamin valtio varmistaa, että ennen EU:n turvaluokiteltujen tietojen luovuttamista kaikille henkilöille, joiden on saatava käyttöönsä tällaisia tietoja, selvitetään heille luovutettavien tietojen turvaluokitteluun liittyvien turvallisuussääntöjen vaatimukset, ja varmistaa, että he noudattavat niitä; |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalamin valtio varmistaa, että ennen EU:n turvaluokiteltujen tietojen luovuttamista kaikille henkilöille, joiden on saatava käyttöönsä tällaisia tietoja, selvitetään heille luovutettavien tietojen turvaluokitteluun liittyvien turvallisuussääntöjen vaatimukset, ja varmistaa, että he noudattavat niitä;

| — | tietojen turvaluokituksen perusteella EU:n turvaluokitellut tiedot toimitetaan Brunei Darussalamin valtiolle diplomaattipostina, sotilaspostina tai suojattuja posti- tai teleliikennepalveluja käyttäen taikka henkilökohtaisesti kuljetettuina. Brunei Darussalamin valtio ilmoittaa etukäteen EU:n neuvoston pääsihteeristöön sen elimen nimen ja osoitteen, joka vastaa turvaluokiteltujen tietojen suojaamisesta, ja tarkat osoitteet, joihin tiedot ja asiakirjat on toimitettava; |
| --- | --- |

—

tietojen turvaluokituksen perusteella EU:n turvaluokitellut tiedot toimitetaan Brunei Darussalamin valtiolle diplomaattipostina, sotilaspostina tai suojattuja posti- tai teleliikennepalveluja käyttäen taikka henkilökohtaisesti kuljetettuina. Brunei Darussalamin valtio ilmoittaa etukäteen EU:n neuvoston pääsihteeristöön sen elimen nimen ja osoitteen, joka vastaa turvaluokiteltujen tietojen suojaamisesta, ja tarkat osoitteet, joihin tiedot ja asiakirjat on toimitettava;

| — | Brunei Darussalamin valtio varmistaa, että kaikki tilat, alueet, kiinteistöt, toimistot, huoneet, tietoliikenne- ja tietojärjestelmät ja muut vastaavat kohteet, joissa EU:n turvaluokiteltua tietoa säilytetään ja/tai käsitellään, suojataan asianmukaisin fyysisin turvatoimin; |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalamin valtio varmistaa, että kaikki tilat, alueet, kiinteistöt, toimistot, huoneet, tietoliikenne- ja tietojärjestelmät ja muut vastaavat kohteet, joissa EU:n turvaluokiteltua tietoa säilytetään ja/tai käsitellään, suojataan asianmukaisin fyysisin turvatoimin;

| — | Brunei Darussalamin valtio varmistaa, että sille luovutettavat EU:n turvaluokitellut asiakirjat kirjataan vastaanotettaessa erityiseen rekisteriin. Brunei Darussalamin valtio varmistaa, että tähän erityiseen rekisteriin kirjataan sille luovutetuista EU:n turvaluokitelluista asiakirjoista vastaanottajan mahdollisesti tekemät jäljennökset sekä niiden lukumäärä, jakelu ja tuhoaminen; |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalamin valtio varmistaa, että sille luovutettavat EU:n turvaluokitellut asiakirjat kirjataan vastaanotettaessa erityiseen rekisteriin. Brunei Darussalamin valtio varmistaa, että tähän erityiseen rekisteriin kirjataan sille luovutetuista EU:n turvaluokitelluista asiakirjoista vastaanottajan mahdollisesti tekemät jäljennökset sekä niiden lukumäärä, jakelu ja tuhoaminen;

| — | Brunei Darussalamin valtio ilmoittaa EU:n neuvoston pääsihteeristölle tapauksista, joissa sille luovutettujen EU:n turvaluokiteltujen tietojen turvallisuus on vaarantunut. Tällaisissa tapauksissa Brunei Darussalamin valtio käynnistää tutkimukset ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet tapahtuman toistumisen estämiseksi. |
| --- | --- |

—

Brunei Darussalamin valtio ilmoittaa EU:n neuvoston pääsihteeristölle tapauksista, joissa sille luovutettujen EU:n turvaluokiteltujen tietojen turvallisuus on vaarantunut. Tällaisissa tapauksissa Brunei Darussalamin valtio käynnistää tutkimukset ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet tapahtuman toistumisen estämiseksi.

Näitä sääntöjä sovellettaessa Brunei Darussalamin valtion Euroopan unionille luovuttamia tietoja käsitellään ikään kuin ne olisivat EU:n turvaluokiteltuja tietoja ja niille taataan sama turvataso.

Sen jälkeen, kun tämän sopimuksen voimassaolo on päättynyt tai se on sanottu irti, kaikki turvaluokitellut tiedot tai muu aineisto, jotka on toimitettu tai vaihdettu tämän sopimuksen nojalla, on edelleen suojattava tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

Jakarta, 9 February 2006

Your Excellency,

I refer to your letter dated 26 October 2006 proposing the provisions which will apply to the personnel deployed by Brunei Darussalam related to the status, privileges and immunities of the Aceh Monitoring Mission (AMM) and its members, which are set out in the Annexes to this letter.

I have the honour to confirm the acceptance by the Government of Brunei Darussalam of the provisions set out in the said Annexes. I have the further honour to confirm that the above letter and this letter hereby constitutes an agreement between the Government of Brunei Darussalam and the European Union on the status, privileges and immunities of the AMM, which shall enter into force on the date of this letter. The agreement shall remain in force for the duration of Brunei Darussalam's participation in the AMM.

Brunei Darussalam participating in the AMM as referred to in paragraph 5.3 of the MoU and in the Joint Action adopted by the Council of the European Union on 9 September 2006 on the European Union Monitoring Mission in Aceh (Aceh Monitoring Mission — AMM) will endeavour, insofar as its internal legal systems so permits, to waive as far as possible claims against any other State participating in the AMM for injury, death of its personnel, or damage to, or loss of any assets owned by itself and used by the AMM if such injury, death or loss:

| — | was caused by personnel in the execution of their duties in connection with the AMM, except in case of gross negligence or willful misconduct, or |
| --- | --- |

—

was caused by personnel in the execution of their duties in connection with the AMM, except in case of gross negligence or willful misconduct, or

| — | arose from the use of any assets owned by States participating in the AMM, provided that the assets were used in connection with the mission and except in case of gross negligence or willful misconduct of AMM personnel using those assets. |
| --- | --- |

—

arose from the use of any assets owned by States participating in the AMM, provided that the assets were used in connection with the mission and except in case of gross negligence or willful misconduct of AMM personnel using those assets.

Please, accept. Excellency, the assurances of my highest consideration.

Image

ABU BAKAR HAJI DONGLAH

Charge d'Affaires a.i.

---

(1)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1. Asiakirja on tämän kirjeen liitteenä.

1

---

KÄÄNNÖS

Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välinen kirjeenvaihtona tehty

SOPIMUS

Singaporen tasavallan osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM)

Jakarta, 26. lokakuuta 2005

Arvoisa suurlähettiläs,

Helsingissä 15. elokuuta 2005 allekirjoitetussa Indonesian hallituksen ja Vapaa Aceh -liikkeen (GAM) välisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa edellytetään muun muassa, että Euroopan unioni ja osallistuvat ASEAN-valtiot perustavat Acehin tarkkailuoperaation Acehissa (Indonesiassa). Tässä yhteisymmärryspöytäkirjassa määrätään myös siitä, että Acehin tarkkailuoperaation ja sen jäsenten asemasta, erioikeuksista ja vapauksista sovitaan Indonesian hallituksen ja Euroopan unionin (EU) välillä.

Esitän näin ollen tämän kirjeen liitteessä määräykset, jotka koskevat maanne osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon ja maanne lähettämään henkilöstöön, jonka asemasta, erioikeuksista ja vapauksista on sovittu Indonesian hallituksen, EU:n ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välisessä sopimuksessa.

Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa hyväksyvänne liitteessä esitetyt määräykset ja vahvistaa myös hyväksyvänne sen, että tämä kirje liitteineen yhdessä vastauskirjeenne kanssa muodostaa EU:n ja Singaporen tasavallan hallituksen välisen oikeudellisesti sitovan sopimuksen, joka tulee voimaan vastauskirjeenne allekirjoituspäivänä ja on voimassa koko sen ajan, kun maanne osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon.

Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

LIITE I

| 1. | Singaporen tasavalta osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon kuten yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitaan, seuraavien määräysten ja tarpeellisten täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen. |
| --- | --- |

1.

Singaporen tasavalta osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon kuten yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitaan, seuraavien määräysten ja tarpeellisten täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.

| 2. | EU:n osallistuminen perustuu Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyyn neuvoston yhteiseen toimintaan. Singaporen tasavalta liittyy niihin yhteisen toiminnan säännöksiin, jotka koskevat sen ja sen henkilöstön osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon, ellei tämän liitteen määräyksistä muuta johdu. |
| --- | --- |

2.

EU:n osallistuminen perustuu Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyyn neuvoston yhteiseen toimintaan. Singaporen tasavalta liittyy niihin yhteisen toiminnan säännöksiin, jotka koskevat sen ja sen henkilöstön osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon, ellei tämän liitteen määräyksistä muuta johdu.

| 3. | Päätöksen EU:n Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumisen lopettamisesta tekee Euroopan unionin neuvosto, joka kuulee Singaporen tasavaltaa edellyttäen, että Singaporen tasavalta osallistuu yhä Acehin tarkkailuoperaatioon päivänä, jona päätös tehdään. |
| --- | --- |

3.

Päätöksen EU:n Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumisen lopettamisesta tekee Euroopan unionin neuvosto, joka kuulee Singaporen tasavaltaa edellyttäen, että Singaporen tasavalta osallistuu yhä Acehin tarkkailuoperaatioon päivänä, jona päätös tehdään.

| 4. | Singaporen tasavalta varmistaa, että sen Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva henkilöstö noudattaa tehtävänsä suorittamisessa






  — | Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymän yhteisen toiminnan ja siihen mahdollisesti tehtyjen muutosten asiaankuuluvia säännöksiä; |
| --- | --- | --- |

4.

Singaporen tasavalta varmistaa, että sen Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva henkilöstö noudattaa tehtävänsä suorittamisessa

—

Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymän yhteisen toiminnan ja siihen mahdollisesti tehtyjen muutosten asiaankuuluvia säännöksiä;

| — | Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymää operaatiosuunnitelmaa; |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymää operaatiosuunnitelmaa;

| — | tämän sopimuksen mukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

tämän sopimuksen mukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä.

| 5. | Singaporen tasavallan Acehin tarkkailuoperaatioon lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja menettelee yksinomaan operaation etujen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Singaporen tasavallan Acehin tarkkailuoperaatioon lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja menettelee yksinomaan operaation etujen mukaisesti.

| 6. | Singaporen tasavalta antaa Acehin tarkkailuoperaation johtajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon. |
| --- | --- |

6.

Singaporen tasavalta antaa Acehin tarkkailuoperaation johtajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.

| 7. | Acehin tarkkailuoperaatioon sen alusta lähtien lähetettävän henkilöstön jäsenille suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Singaporen tasavallan toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. Acehin tarkkailuoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta. |
| --- | --- |

7.

Acehin tarkkailuoperaatioon sen alusta lähtien lähetettävän henkilöstön jäsenille suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Singaporen tasavallan toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. Acehin tarkkailuoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.

| 8. | Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön, myös Singaporen tasavallan operaatioon lähettämän henkilöstön, asemaan sovelletaan Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista Indonesian hallituksen, Euroopan unionin ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välillä tehtyä sopimusta. |
| --- | --- |

8.

Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön, myös Singaporen tasavallan operaatioon lähettämän henkilöstön, asemaan sovelletaan Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista Indonesian hallituksen, Euroopan unionin ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välillä tehtyä sopimusta.

| 9. | Singaporen tasavalta käyttää lainkäyttövaltaansa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdassa tarkoitetun operaation asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista. |
| --- | --- |

9.

Singaporen tasavalta käyttää lainkäyttövaltaansa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdassa tarkoitetun operaation asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista.

| 10. | Singaporen tasavalta vastaa kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti siitä riippumatta, onko sen henkilöstön jäsen vaatimuksen esittäjänä vai kohteena, ellei Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä sopimuksessa määrätyistä vapauksista muuta johdu. Singaporen tasavalta vastaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan. |
| --- | --- |

10.

Singaporen tasavalta vastaa kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti siitä riippumatta, onko sen henkilöstön jäsen vaatimuksen esittäjänä vai kohteena, ellei Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä sopimuksessa määrätyistä vapauksista muuta johdu. Singaporen tasavalta vastaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan.

| 11. | Singaporen tasavalta sitoutuu antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista luopumisesta. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II. |
| --- | --- |

11.

Singaporen tasavalta sitoutuu antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista luopumisesta. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II.

| 12. | Euroopan unioni varmistaa, että sen jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman korvausvaatimuksista luopumisesta Singaporen tasavallan Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumista varten. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II. |
| --- | --- |

12.

Euroopan unioni varmistaa, että sen jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman korvausvaatimuksista luopumisesta Singaporen tasavallan Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumista varten. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II.

| 13. | Turvaluokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt ovat liitteessä III. Toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien Acehin tarkkailuoperaation johtaja, saattavat antaa lisäohjeita. |
| --- | --- |

13.

Turvaluokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt ovat liitteessä III. Toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien Acehin tarkkailuoperaation johtaja, saattavat antaa lisäohjeita.

| 14. | Kaikki Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvat henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina. |
| --- | --- |

14.

Kaikki Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvat henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina.

| 15. | Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen Acehin tarkkailuoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla. |
| --- | --- |

15.

Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen Acehin tarkkailuoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla.

| 16. | Operaation johtaja johtaa Acehin tarkkailuoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta. |
| --- | --- |

16.

Operaation johtaja johtaa Acehin tarkkailuoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta.

| 17. | Singaporen tasavallalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla operaation päivittäisessä toteuttamisessa 2 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen välineen mukaisesti. |
| --- | --- |

17.

Singaporen tasavallalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla operaation päivittäisessä toteuttamisessa 2 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen välineen mukaisesti.

| 18. | Acehin tarkkailuoperaation johtaja vastaa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista. |
| --- | --- |

18.

Acehin tarkkailuoperaation johtaja vastaa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista.

| 19. | Singaporen tasavalta nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa Acehin tarkkailuoperaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi Acehin tarkkailuoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta. |
| --- | --- |

19.

Singaporen tasavalta nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa Acehin tarkkailuoperaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi Acehin tarkkailuoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.

| 20. | Singaporen tasavalta vastaa kaikista sen tehtävään osallistumiseen liittyvistä kustannuksista. |
| --- | --- |

20.

Singaporen tasavalta vastaa kaikista sen tehtävään osallistumiseen liittyvistä kustannuksista.

| 21. | Singaporen tasavalta ei osallistu Acehin tarkkailuoperaation toimintatalousarvioon. |
| --- | --- |

21.

Singaporen tasavalta ei osallistu Acehin tarkkailuoperaation toimintatalousarvioon.

| 22. | Jos operaation toteuttamisvaltiosta kotoisin oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Singaporen tasavalta maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, 8 kohdassa tarkoitetussa Acehin tarkkailuoperaation asemaa, erioikeuksia ja vapauksia koskevassa sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

22.

Jos operaation toteuttamisvaltiosta kotoisin oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Singaporen tasavalta maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, 8 kohdassa tarkoitetussa Acehin tarkkailuoperaation asemaa, erioikeuksia ja vapauksia koskevassa sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

| 23. | Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin tai operaation johtajan sekä Singaporen tasavallan asiaankuuluvien viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

23.

Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin tai operaation johtajan sekä Singaporen tasavallan asiaankuuluvien viranomaisten välillä.

| 24. | Kummallakin osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus kirjallisesti yhden kuukauden irtisanomisajalla. |
| --- | --- |

24.

Kummallakin osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus kirjallisesti yhden kuukauden irtisanomisajalla.

| 25. | Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin. |
| --- | --- |

25.

Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.

LIITE II

11 ja 12 kohdassa tarkoitettujen vastavuoroisten lausumien tekstit

EU:n jäsenvaltioita koskeva teksti:

”Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyä Euroopan unionin neuvoston yhteistä toimintaa soveltavat EU:n jäsenvaltiot pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan Singaporen tasavallalle esitettävistä korvausvaatimuksista, jotka perustuvat niiden lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka ne omistavat ja jota Acehin tarkkailuoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Singaporen tasavallasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Singaporen tasavallasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Singaporen tasavallan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Singaporen tasavallasta kotoisin olevan Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Singaporen tasavallan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Singaporen tasavallasta kotoisin olevan Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

Singaporen tasavaltaa koskeva teksti:

”Yhteisymmärryspöytäkirjan 5.3 kohdan ja Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksytyn Euroopan unionin neuvoston yhteisen toiminnan mukaisesti Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva Singaporen tasavalta pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan muille Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista, jotka perustuvat sen lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka se omistaa ja jota Acehin tarkkailuoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

LIITE III

Luokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt

Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä sovelletaan Euroopan unionin ja Singaporen tasavallan välisessä merkityksellisten turvaluokiteltujen tietojen vaihdossa aina turvaluokkaan RESTRICTED (RESTREINT UE) asti seuraavia sääntöjä.

Singaporen tasavalta varmistaa, että sille luovutetut EU:n turvaluokitellut tiedot (toisin sanoen tiedot (jotka voidaan välittää missä tahansa muodossa) tai aineisto, joka on suojattava luvatonta ilmaisemista vastaan ja jolle on annettu tätä tarkoittava turvaluokitus) säilyttävät sen turvaluokituksen, jonka EU on niille antanut, ja turvaa tällaiset tiedot seuraavien neuvoston turvallisuussääntöihin (1) perustuvien sääntöjen mukaisesti:

| — | Singaporen tasavalta käyttää sille luovutettuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten tiedot on luovutettu Singaporen tasavallalle ja jotka niiden luovuttaja on määritellyt; |
| --- | --- |

—

Singaporen tasavalta käyttää sille luovutettuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten tiedot on luovutettu Singaporen tasavallalle ja jotka niiden luovuttaja on määritellyt;

| — | Singaporen tasavalta ei luovuta tällaisia tietoja kolmansille osapuolille ilman EU:n etukäteen antamaa suostumusta; |
| --- | --- |

—

Singaporen tasavalta ei luovuta tällaisia tietoja kolmansille osapuolille ilman EU:n etukäteen antamaa suostumusta;

| — | Singaporen tasavalta varmistaa, että tutustumisoikeus sille luovutettuihin EU:n turvaluokiteltuihin tietoihin annetaan vain henkilöille, joille se on tehtävien hoitamiseksi todella tarpeen; |
| --- | --- |

—

Singaporen tasavalta varmistaa, että tutustumisoikeus sille luovutettuihin EU:n turvaluokiteltuihin tietoihin annetaan vain henkilöille, joille se on tehtävien hoitamiseksi todella tarpeen;

| — | Singaporen tasavalta varmistaa, että ennen EU:n turvaluokiteltujen tietojen luovuttamista kaikille henkilöille, joiden on saatava käyttöönsä tällaisia tietoja, selvitetään heille luovutettavien tietojen turvaluokitteluun liittyvien turvallisuussääntöjen vaatimukset, ja varmistaa, että he noudattavat niitä; |
| --- | --- |

—

Singaporen tasavalta varmistaa, että ennen EU:n turvaluokiteltujen tietojen luovuttamista kaikille henkilöille, joiden on saatava käyttöönsä tällaisia tietoja, selvitetään heille luovutettavien tietojen turvaluokitteluun liittyvien turvallisuussääntöjen vaatimukset, ja varmistaa, että he noudattavat niitä;

| — | tietojen turvaluokituksen perusteella EU:n turvaluokitellut tiedot toimitetaan Singaporen tasavallalle diplomaattipostina, sotilaspostina tai suojattuja posti- tai teleliikennepalveluja käyttäen taikka henkilökohtaisesti kuljetettuina. Singaporen tasavalta ilmoittaa etukäteen EU:n neuvoston pääsihteeristöön sen elimen nimen ja osoitteen, joka vastaa turvaluokiteltujen tietojen suojaamisesta, ja tarkat osoitteet, joihin tiedot ja asiakirjat on toimitettava; |
| --- | --- |

—

tietojen turvaluokituksen perusteella EU:n turvaluokitellut tiedot toimitetaan Singaporen tasavallalle diplomaattipostina, sotilaspostina tai suojattuja posti- tai teleliikennepalveluja käyttäen taikka henkilökohtaisesti kuljetettuina. Singaporen tasavalta ilmoittaa etukäteen EU:n neuvoston pääsihteeristöön sen elimen nimen ja osoitteen, joka vastaa turvaluokiteltujen tietojen suojaamisesta, ja tarkat osoitteet, joihin tiedot ja asiakirjat on toimitettava;

| — | Singaporen tasavalta varmistaa, että kaikki tilat, alueet, kiinteistöt, toimistot, huoneet, tietoliikenne- ja tietojärjestelmät ja muut vastaavat kohteet, joissa EU:n turvaluokiteltua tietoa säilytetään ja/tai käsitellään, suojataan asianmukaisin fyysisin turvatoimin; |
| --- | --- |

—

Singaporen tasavalta varmistaa, että kaikki tilat, alueet, kiinteistöt, toimistot, huoneet, tietoliikenne- ja tietojärjestelmät ja muut vastaavat kohteet, joissa EU:n turvaluokiteltua tietoa säilytetään ja/tai käsitellään, suojataan asianmukaisin fyysisin turvatoimin;

| — | Singaporen tasavalta varmistaa, että sille luovutettavat EU:n turvaluokitellut asiakirjat kirjataan vastaanotettaessa erityiseen rekisteriin. Singaporen tasavalta varmistaa, että tähän erityiseen rekisteriin kirjataan sille luovutetuista EU:n turvaluokitelluista asiakirjoista vastaanottajan mahdollisesti tekemät jäljennökset sekä niiden lukumäärä, jakelu ja tuhoaminen; |
| --- | --- |

—

Singaporen tasavalta varmistaa, että sille luovutettavat EU:n turvaluokitellut asiakirjat kirjataan vastaanotettaessa erityiseen rekisteriin. Singaporen tasavalta varmistaa, että tähän erityiseen rekisteriin kirjataan sille luovutetuista EU:n turvaluokitelluista asiakirjoista vastaanottajan mahdollisesti tekemät jäljennökset sekä niiden lukumäärä, jakelu ja tuhoaminen;

| — | Singaporen tasavalta ilmoittaa EU:n neuvoston pääsihteeristölle tapauksista, joissa sille luovutettujen EU:n turvaluokiteltujen tietojen turvallisuus on vaarantunut. Tällaisissa tapauksissa Singaporen tasavalta käynnistää tutkimukset ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet tapahtuman toistumisen estämiseksi. |
| --- | --- |

—

Singaporen tasavalta ilmoittaa EU:n neuvoston pääsihteeristölle tapauksista, joissa sille luovutettujen EU:n turvaluokiteltujen tietojen turvallisuus on vaarantunut. Tällaisissa tapauksissa Singaporen tasavalta käynnistää tutkimukset ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet tapahtuman toistumisen estämiseksi.

Näitä sääntöjä sovellettaessa Singaporen tasavallan Euroopan unionille luovuttamia tietoja käsitellään ikään kuin ne olisivat EU:n turvaluokiteltuja tietoja ja niille taataan sama turvataso.

Sen jälkeen, kun tämän sopimuksen voimassaolo on päättynyt tai se on sanottu irti, kaikki turvaluokitellut tiedot tai muu aineisto, jotka on toimitettu tai vaihdettu tämän sopimuksen nojalla, on edelleen suojattava tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

Jakarta, 9 February 2006

Your Excellency

I write to you in your capacity as the European Union President in Indonesia. With reference to your predecessor H.E. Mr Charles Humphrey's letter of 26 October 2005, I have the honour, on behalf of the Government of Singapore, to confirm our acceptance of the provisions set out in the Annexes to that letter.

We also confirm that this reply, together with Mr Humphrey's letter and its Annexes, shall constitute a legally binding agreement between the EU and our country, which shall enter into force on the day of signature of this letter. We would also like to record our understanding that, specifically, Annex II to Mr Humphrey's letter constitutes the binding reciprocal declarations envisaged by paragraphs 11 and 12 of Annex I to his letter.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.

Image

EDWARD LEE

Ambassador

---

(1)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1. Asiakirja on tämän kirjeen liitteenä.

1

---

KÄÄNNÖS

Euroopan unionin ja Malesian välinen kirjeenvaihtona tehty

SOPIMUS

Malesian osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM)

Jakarta 26. lokakuuta 2005

Arvoisa suurlähettiläs,

Helsingissä 15. elokuuta 2005 allekirjoitetussa Indonesian hallituksen ja Vapaa Aceh -liikkeen (GAM) välisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa edellytetään muun muassa, että Euroopan unioni ja osallistuvat ASEAN-valtiot perustavat Acehin tarkkailuoperaation Acehissa (Indonesiassa). Tässä yhteisymmärryspöytäkirjassa määrätään myös siitä, että Acehin tarkkailuoperaation ja sen jäsenten asemasta, erioikeuksista ja vapauksista sovitaan Indonesian hallituksen ja Euroopan unionin (EU) välillä.

Esitän näin ollen tämän kirjeen liitteessä määräykset, jotka koskevat maanne osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon ja maanne lähettämään henkilöstöön, jonka asemasta, erioikeuksista ja vapauksista on sovittu Indonesian hallituksen, EU:n ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välisessä sopimuksessa.

Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa hyväksyvänne liitteessä esitetyt määräykset ja vahvistaa myös hyväksyvänne sen, että tämä kirje liitteineen yhdessä vastauskirjeenne kanssa muodostaa EU:n ja Malesian hallituksen välisen oikeudellisesti sitovan sopimuksen, joka tulee voimaan vastauskirjeenne allekirjoituspäivänä ja on voimassa koko sen ajan, kun maanne osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon.

Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

LIITE I

| 1. | Malesia osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon kuten yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitaan, seuraavien määräysten ja tarpeellisten täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen. |
| --- | --- |

1.

Malesia osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon kuten yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitaan, seuraavien määräysten ja tarpeellisten täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.

| 2. | EU:n osallistuminen perustuu Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyyn neuvoston yhteiseen toimintaan. Malesia liittyy niihin yhteisen toiminnan säännöksiin, jotka koskevat sen ja sen henkilöstön osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon, ellei tämän liitteen määräyksistä muuta johdu. |
| --- | --- |

2.

EU:n osallistuminen perustuu Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyyn neuvoston yhteiseen toimintaan. Malesia liittyy niihin yhteisen toiminnan säännöksiin, jotka koskevat sen ja sen henkilöstön osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon, ellei tämän liitteen määräyksistä muuta johdu.

| 3. | Päätöksen EU:n Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumisen lopettamisesta tekee Euroopan unionin neuvosto, joka kuulee Malesiaa edellyttäen, että Malesia osallistuu yhä Acehin tarkkailuoperaatioon päivänä, jona päätös tehdään. |
| --- | --- |

3.

Päätöksen EU:n Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumisen lopettamisesta tekee Euroopan unionin neuvosto, joka kuulee Malesiaa edellyttäen, että Malesia osallistuu yhä Acehin tarkkailuoperaatioon päivänä, jona päätös tehdään.

| 4. | Malesia varmistaa, että sen Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva henkilöstö noudattaa tehtävänsä suorittamisessa






  — | Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymän yhteisen toiminnan ja siihen mahdollisesti tehtyjen muutosten asiaankuuluvia säännöksiä; |
| --- | --- | --- |

4.

Malesia varmistaa, että sen Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva henkilöstö noudattaa tehtävänsä suorittamisessa

—

Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymän yhteisen toiminnan ja siihen mahdollisesti tehtyjen muutosten asiaankuuluvia säännöksiä;

| — | Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymää operaatiosuunnitelmaa; |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymää operaatiosuunnitelmaa;

| — | tämän sopimuksen mukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

tämän sopimuksen mukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä.

| 5. | Malesian Acehin tarkkailuoperaatioon lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja menettelee yksinomaan operaation etujen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Malesian Acehin tarkkailuoperaatioon lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja menettelee yksinomaan operaation etujen mukaisesti.

| 6. | Malesia antaa Acehin tarkkailuoperaation johtajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon. |
| --- | --- |

6.

Malesia antaa Acehin tarkkailuoperaation johtajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.

| 7. | Acehin tarkkailuoperaatioon sen alusta lähtien lähetettävän henkilöstön jäsenille suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Malesian toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. Acehin tarkkailuoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta. |
| --- | --- |

7.

Acehin tarkkailuoperaatioon sen alusta lähtien lähetettävän henkilöstön jäsenille suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Malesian toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. Acehin tarkkailuoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.

| 8. | Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön, myös Malesian operaatioon lähettämän henkilöstön, asemaan sovelletaan Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista Indonesian hallituksen, Euroopan unionin ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välillä tehtyä sopimusta. |
| --- | --- |

8.

Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön, myös Malesian operaatioon lähettämän henkilöstön, asemaan sovelletaan Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista Indonesian hallituksen, Euroopan unionin ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välillä tehtyä sopimusta.

| 9. | Malesia käyttää lainkäyttövaltaansa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdassa tarkoitetun operaation asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista. |
| --- | --- |

9.

Malesia käyttää lainkäyttövaltaansa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdassa tarkoitetun operaation asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista.

| 10. | Malesia vastaa kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti siitä riippumatta, onko sen henkilöstön jäsen vaatimuksen esittäjänä vai kohteena, ellei Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä sopimuksessa määrätyistä vapauksista muuta johdu. Malesia vastaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan. |
| --- | --- |

10.

Malesia vastaa kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti siitä riippumatta, onko sen henkilöstön jäsen vaatimuksen esittäjänä vai kohteena, ellei Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä sopimuksessa määrätyistä vapauksista muuta johdu. Malesia vastaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan.

| 11. | Malesia sitoutuu antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista luopumisesta. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II. |
| --- | --- |

11.

Malesia sitoutuu antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista luopumisesta. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II.

| 12. | Euroopan unioni varmistaa, että sen jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman korvausvaatimuksista luopumisesta Malesian Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumista varten. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II. |
| --- | --- |

12.

Euroopan unioni varmistaa, että sen jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman korvausvaatimuksista luopumisesta Malesian Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumista varten. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II.

| 13. | Turvaluokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt ovat liitteessä III. Toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien Acehin tarkkailuoperaation johtaja, saattavat antaa lisäohjeita. |
| --- | --- |

13.

Turvaluokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt ovat liitteessä III. Toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien Acehin tarkkailuoperaation johtaja, saattavat antaa lisäohjeita.

| 14. | Kaikki Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvat henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina. |
| --- | --- |

14.

Kaikki Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvat henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina.

| 15. | Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen Acehin tarkkailuoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla. |
| --- | --- |

15.

Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen Acehin tarkkailuoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla.

| 16. | Operaation johtaja johtaa Acehin tarkkailuoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta. |
| --- | --- |

16.

Operaation johtaja johtaa Acehin tarkkailuoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta.

| 17. | Malesialla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla operaation päivittäisessä toteuttamisessa 2 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen välineen mukaisesti. |
| --- | --- |

17.

Malesialla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla operaation päivittäisessä toteuttamisessa 2 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen välineen mukaisesti.

| 18. | Acehin tarkkailuoperaation johtaja vastaa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista. |
| --- | --- |

18.

Acehin tarkkailuoperaation johtaja vastaa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista.

| 19. | Malesia nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa Acehin tarkkailuoperaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi Acehin tarkkailuoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta. |
| --- | --- |

19.

Malesia nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa Acehin tarkkailuoperaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi Acehin tarkkailuoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.

| 20. | Malesia vastaa kaikista sen tehtävään osallistumiseen liittyvistä kustannuksista. |
| --- | --- |

20.

Malesia vastaa kaikista sen tehtävään osallistumiseen liittyvistä kustannuksista.

| 21. | Malesia ei osallistu Acehin tarkkailuoperaation toimintatalousarvioon. |
| --- | --- |

21.

Malesia ei osallistu Acehin tarkkailuoperaation toimintatalousarvioon.

| 22. | Jos operaation toteuttamisvaltiosta kotoisin oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Malesia maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, 8 kohdassa tarkoitetussa Acehin tarkkailuoperaation asemaa, erioikeuksia ja vapauksia koskevassa sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

22.

Jos operaation toteuttamisvaltiosta kotoisin oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Malesia maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, 8 kohdassa tarkoitetussa Acehin tarkkailuoperaation asemaa, erioikeuksia ja vapauksia koskevassa sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

| 23. | Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin tai operaation johtajan sekä Malesian asiaankuuluvien viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

23.

Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin tai operaation johtajan sekä Malesian asiaankuuluvien viranomaisten välillä.

| 24. | Kummallakin osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus kirjallisesti yhden kuukauden irtisanomisajalla. |
| --- | --- |

24.

Kummallakin osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus kirjallisesti yhden kuukauden irtisanomisajalla.

| 25. | Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin. |
| --- | --- |

25.

Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.

LIITE II

11 ja 12 kohdassa tarkoitettujen vastavuoroisten lausumien tekstit

EU:n jäsenvaltioita koskeva teksti:

”Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyä Euroopan unionin neuvoston yhteistä toimintaa soveltavat EU:n jäsenvaltiot pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan Malesialle esitettävistä korvausvaatimuksista, jotka perustuvat niiden lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka ne omistavat ja jota Acehin tarkkailuoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Malesiasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Malesiasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Malesian omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Malesiasta kotoisin olevan Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Malesian omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Malesiasta kotoisin olevan Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

Malesiaa koskeva teksti:

”Yhteisymmärryspöytäkirjan 5.3 kohdan ja Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksytyn Euroopan unionin neuvoston yhteisen toiminnan mukaisesti Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva Malesia pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan muille Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista, jotka perustuvat sen lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka se omistaa ja jota Acehin tarkkailuoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

LIITE III

Luokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt

Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä sovelletaan Euroopan unionin ja Malesian välisessä merkityksellisten turvaluokiteltujen tietojen vaihdossa aina turvaluokkaan RESTRICTED (RESTREINT UE) asti seuraavia sääntöjä.

Malesia varmistaa, että sille luovutetut EU:n turvaluokitellut tiedot (toisin sanoen tiedot (jotka voidaan välittää missä tahansa muodossa) tai aineisto, joka on suojattava luvatonta ilmaisemista vastaan ja jolle on annettu tätä tarkoittava turvaluokitus) säilyttävät sen turvaluokituksen, jonka EU on niille antanut, ja turvaa tällaiset tiedot seuraavien neuvoston turvallisuussääntöihin (1) perustuvien sääntöjen mukaisesti:

| — | Malesia käyttää sille luovutettuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten tiedot on luovutettu Malesialle ja jotka niiden luovuttaja on määritellyt; |
| --- | --- |

—

Malesia käyttää sille luovutettuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten tiedot on luovutettu Malesialle ja jotka niiden luovuttaja on määritellyt;

| — | Malesia ei luovuta tällaisia tietoja kolmansille osapuolille ilman EU:n etukäteen antamaa suostumusta; |
| --- | --- |

—

Malesia ei luovuta tällaisia tietoja kolmansille osapuolille ilman EU:n etukäteen antamaa suostumusta;

| — | Malesia varmistaa, että tutustumisoikeus sille luovutettuihin EU:n turvaluokiteltuihin tietoihin annetaan vain henkilöille, joille se on tehtävien hoitamiseksi todella tarpeen; |
| --- | --- |

—

Malesia varmistaa, että tutustumisoikeus sille luovutettuihin EU:n turvaluokiteltuihin tietoihin annetaan vain henkilöille, joille se on tehtävien hoitamiseksi todella tarpeen;

| — | Malesia varmistaa, että ennen EU:n turvaluokiteltujen tietojen luovuttamista kaikille henkilöille, joiden on saatava käyttöönsä tällaisia tietoja, selvitetään heille luovutettavien tietojen turvaluokitteluun liittyvien turvallisuussääntöjen vaatimukset, ja varmistaa, että he noudattavat niitä; |
| --- | --- |

—

Malesia varmistaa, että ennen EU:n turvaluokiteltujen tietojen luovuttamista kaikille henkilöille, joiden on saatava käyttöönsä tällaisia tietoja, selvitetään heille luovutettavien tietojen turvaluokitteluun liittyvien turvallisuussääntöjen vaatimukset, ja varmistaa, että he noudattavat niitä;

| — | tietojen turvaluokituksen perusteella EU:n turvaluokitellut tiedot toimitetaan Malesialle diplomaattipostina, sotilaspostina tai suojattuja posti- tai teleliikennepalveluja käyttäen taikka henkilökohtaisesti kuljetettuina. Malesia ilmoittaa etukäteen EU:n neuvoston pääsihteeristöön sen elimen nimen ja osoitteen, joka vastaa turvaluokiteltujen tietojen suojaamisesta, ja tarkat osoitteet, joihin tiedot ja asiakirjat on toimitettava; |
| --- | --- |

—

tietojen turvaluokituksen perusteella EU:n turvaluokitellut tiedot toimitetaan Malesialle diplomaattipostina, sotilaspostina tai suojattuja posti- tai teleliikennepalveluja käyttäen taikka henkilökohtaisesti kuljetettuina. Malesia ilmoittaa etukäteen EU:n neuvoston pääsihteeristöön sen elimen nimen ja osoitteen, joka vastaa turvaluokiteltujen tietojen suojaamisesta, ja tarkat osoitteet, joihin tiedot ja asiakirjat on toimitettava;

| — | Malesia varmistaa, että kaikki tilat, alueet, kiinteistöt, toimistot, huoneet, tietoliikenne- ja tietojärjestelmät ja muut vastaavat kohteet, joissa EU:n turvaluokiteltua tietoa säilytetään ja/tai käsitellään, suojataan asianmukaisin fyysisin turvatoimin; |
| --- | --- |

—

Malesia varmistaa, että kaikki tilat, alueet, kiinteistöt, toimistot, huoneet, tietoliikenne- ja tietojärjestelmät ja muut vastaavat kohteet, joissa EU:n turvaluokiteltua tietoa säilytetään ja/tai käsitellään, suojataan asianmukaisin fyysisin turvatoimin;

| — | Malesia varmistaa, että sille luovutettavat EU:n turvaluokitellut asiakirjat kirjataan vastaanotettaessa erityiseen rekisteriin. Malesia varmistaa, että tähän erityiseen rekisteriin kirjataan sille luovutetuista EU:n turvaluokitelluista asiakirjoista vastaanottajan mahdollisesti tekemät jäljennökset sekä niiden lukumäärä, jakelu ja tuhoaminen; |
| --- | --- |

—

Malesia varmistaa, että sille luovutettavat EU:n turvaluokitellut asiakirjat kirjataan vastaanotettaessa erityiseen rekisteriin. Malesia varmistaa, että tähän erityiseen rekisteriin kirjataan sille luovutetuista EU:n turvaluokitelluista asiakirjoista vastaanottajan mahdollisesti tekemät jäljennökset sekä niiden lukumäärä, jakelu ja tuhoaminen;

| — | Malesia ilmoittaa EU:n neuvoston pääsihteeristölle tapauksista, joissa sille luovutettujen EU:n turvaluokiteltujen tietojen turvallisuus on vaarantunut. Tällaisissa tapauksissa Malesia käynnistää tutkimukset ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet tapahtuman toistumisen estämiseksi. |
| --- | --- |

—

Malesia ilmoittaa EU:n neuvoston pääsihteeristölle tapauksista, joissa sille luovutettujen EU:n turvaluokiteltujen tietojen turvallisuus on vaarantunut. Tällaisissa tapauksissa Malesia käynnistää tutkimukset ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet tapahtuman toistumisen estämiseksi.

Näitä sääntöjä sovellettaessa Malesian Euroopan unionille luovuttamia tietoja käsitellään ikään kuin ne olisivat EU:n turvaluokiteltuja tietoja ja niille taataan sama turvataso.

Sen jälkeen, kun tämän sopimuksen voimassaolo on päättynyt tai se on sanottu irti, kaikki turvaluokitellut tiedot tai muu aineisto, jotka on toimitettu tai vaihdettu tämän sopimuksen nojalla, on edelleen suojattava tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

Jakarta, 23 December 2005

Your Excellency,

I have the honour to refer to the abovementioned subject.

Firstly, I would like to express my appreciation to your letter dated 26 October 2005 regarding the participation of Malaysia in the Aceh Monitoring Mission (AMM) which was established after the signing of the Memorandum of Understanding (MoU) between the Government of Indonesia and the Free Aceh Movement (GAM) in Helsinki on 15 August 2005.

I have the honour to confirm, on behalf of the Government of Malaysia, its acceptance of the provisions set out in the Annexes as attached in your letter. I have further the honour to confirm that this letter, together with your letter and its Annexes, shall constitute a legally binding agreement, between the Government of Malaysia and the European Union, which shall enter into force on the date of this letter, and shall remain in force for the duration of Malaysia's participation in the AMM.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.

Image

(DATO’ ZAINAL ABSDIN ZAIN)

Ambassador of Malaysia to the Republic of Indonesia

---

(1)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1. Asiakirja on tämän kirjeen liitteenä.

1

---

KÄÄNNÖS

Euroopan unionin ja Thaimaan kuningaskunnan välinen kirjeenvaihtona tehty

SOPIMUS

Thaimaan kuningaskunnan osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM)

Jakarta 26. lokakuuta 2005

Arvoisa suurlähettiläs,

Helsingissä 15. elokuuta 2005 allekirjoitetussa Indonesian hallituksen ja Vapaa Aceh -liikkeen (GAM) välisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa edellytetään muun muassa, että Euroopan unioni ja osallistuvat ASEAN-valtiot perustavat Acehin tarkkailuoperaation Acehissa (Indonesiassa). Tässä yhteisymmärryspöytäkirjassa määrätään myös siitä, että Acehin tarkkailuoperaation ja sen jäsenten asemasta, erioikeuksista ja vapauksista sovitaan Indonesian hallituksen ja Euroopan unionin (EU) välillä.

Esitän näin ollen tämän kirjeen liitteessä määräykset, jotka koskevat maanne osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon ja maanne lähettämään henkilöstöön, jonka asemasta, erioikeuksista ja vapauksista on sovittu Indonesian hallituksen, EU:n ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välisessä sopimuksessa.

Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa hyväksyvänne liitteessä esitetyt määräykset ja vahvistaa myös hyväksyvänne sen, että tämä kirje liitteineen yhdessä vastauskirjeenne kanssa muodostaa EU:n ja Thaimaan kuningaskunnan hallituksen välisen oikeudellisesti sitovan sopimuksen, joka tulee voimaan vastauskirjeenne allekirjoituspäivänä ja on voimassa koko sen ajan, kun maanne osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon.

Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

LIITE I

| 1. | Thaimaan kuningaskunta osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon kuten yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitaan, seuraavien määräysten ja tarpeellisten täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen. |
| --- | --- |

1.

Thaimaan kuningaskunta osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon kuten yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitaan, seuraavien määräysten ja tarpeellisten täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.

| 2. | EU:n osallistuminen perustuu Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyyn neuvoston yhteiseen toimintaan. Thaimaan kuningaskunta liittyy niihin yhteisen toiminnan säännöksiin, jotka koskevat sen ja sen henkilöstön osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon, ellei tämän liitteen määräyksistä muuta johdu. |
| --- | --- |

2.

EU:n osallistuminen perustuu Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyyn neuvoston yhteiseen toimintaan. Thaimaan kuningaskunta liittyy niihin yhteisen toiminnan säännöksiin, jotka koskevat sen ja sen henkilöstön osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon, ellei tämän liitteen määräyksistä muuta johdu.

| 3. | Päätöksen EU:n Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumisen lopettamisesta tekee Euroopan unionin neuvosto, joka kuulee Thaimaan kuningaskuntaa edellyttäen, että Thaimaan kuningaskunta osallistuu yhä Acehin tarkkailuoperaatioon päivänä, jona päätös tehdään. |
| --- | --- |

3.

Päätöksen EU:n Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumisen lopettamisesta tekee Euroopan unionin neuvosto, joka kuulee Thaimaan kuningaskuntaa edellyttäen, että Thaimaan kuningaskunta osallistuu yhä Acehin tarkkailuoperaatioon päivänä, jona päätös tehdään.

| 4. | Thaimaan kuningaskunta varmistaa, että sen Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva henkilöstö noudattaa tehtävänsä suorittamisessa






  — | Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymän yhteisen toiminnan ja siihen mahdollisesti tehtyjen muutosten asiaankuuluvia säännöksiä; |
| --- | --- | --- |

4.

Thaimaan kuningaskunta varmistaa, että sen Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva henkilöstö noudattaa tehtävänsä suorittamisessa

—

Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymän yhteisen toiminnan ja siihen mahdollisesti tehtyjen muutosten asiaankuuluvia säännöksiä;

| — | Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymää operaatiosuunnitelmaa; |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymää operaatiosuunnitelmaa;

| — | tämän sopimuksen mukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

tämän sopimuksen mukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä.

| 5. | Thaimaan kuningaskunnan Acehin tarkkailuoperaatioon lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja menettelee yksinomaan operaation etujen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Thaimaan kuningaskunnan Acehin tarkkailuoperaatioon lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja menettelee yksinomaan operaation etujen mukaisesti.

| 6. | Thaimaan kuningaskunta antaa Acehin tarkkailuoperaation johtajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon. |
| --- | --- |

6.

Thaimaan kuningaskunta antaa Acehin tarkkailuoperaation johtajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.

| 7. | Acehin tarkkailuoperaatioon sen alusta lähtien lähetettävän henkilöstön jäsenille suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Thaimaan kuningaskunnan toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. Acehin tarkkailuoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta. |
| --- | --- |

7.

Acehin tarkkailuoperaatioon sen alusta lähtien lähetettävän henkilöstön jäsenille suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Thaimaan kuningaskunnan toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. Acehin tarkkailuoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.

| 8. | Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön, myös Thaimaan kuningaskunnan operaatioon lähettämän henkilöstön, asemaan sovelletaan Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista Indonesian hallituksen, Euroopan unionin ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välillä tehtyä sopimusta. |
| --- | --- |

8.

Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön, myös Thaimaan kuningaskunnan operaatioon lähettämän henkilöstön, asemaan sovelletaan Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista Indonesian hallituksen, Euroopan unionin ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välillä tehtyä sopimusta.

| 9. | Thaimaan kuningaskunta käyttää lainkäyttövaltaansa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdassa tarkoitetun operaation asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista. |
| --- | --- |

9.

Thaimaan kuningaskunta käyttää lainkäyttövaltaansa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdassa tarkoitetun operaation asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista.

| 10. | Thaimaan kuningaskunta vastaa kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti siitä riippumatta, onko sen henkilöstön jäsen vaatimuksen esittäjänä vai kohteena, ellei Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä sopimuksessa määrätyistä vapauksista muuta johdu. Thaimaan kuningaskunta vastaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan. |
| --- | --- |

10.

Thaimaan kuningaskunta vastaa kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti siitä riippumatta, onko sen henkilöstön jäsen vaatimuksen esittäjänä vai kohteena, ellei Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä sopimuksessa määrätyistä vapauksista muuta johdu. Thaimaan kuningaskunta vastaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan.

| 11. | Thaimaan kuningaskunta sitoutuu antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista luopumisesta. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II. |
| --- | --- |

11.

Thaimaan kuningaskunta sitoutuu antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista luopumisesta. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II.

| 12. | Euroopan unioni varmistaa, että sen jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman korvausvaatimuksista luopumisesta Thaimaan kuningaskunnan Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumista varten. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II. |
| --- | --- |

12.

Euroopan unioni varmistaa, että sen jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman korvausvaatimuksista luopumisesta Thaimaan kuningaskunnan Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumista varten. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II.

| 13. | Turvaluokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt ovat liitteessä III. Toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien Acehin tarkkailuoperaation johtaja, saattavat antaa lisäohjeita. |
| --- | --- |

13.

Turvaluokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt ovat liitteessä III. Toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien Acehin tarkkailuoperaation johtaja, saattavat antaa lisäohjeita.

| 14. | Kaikki Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvat henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina. |
| --- | --- |

14.

Kaikki Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvat henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina.

| 15. | Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen Acehin tarkkailuoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla. |
| --- | --- |

15.

Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen Acehin tarkkailuoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla.

| 16. | Operaation johtaja johtaa Acehin tarkkailuoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta. |
| --- | --- |

16.

Operaation johtaja johtaa Acehin tarkkailuoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta.

| 17. | Thaimaan kuningaskunnalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla operaation päivittäisessä toteuttamisessa 2 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen välineen mukaisesti. |
| --- | --- |

17.

Thaimaan kuningaskunnalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla operaation päivittäisessä toteuttamisessa 2 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen välineen mukaisesti.

| 18. | Acehin tarkkailuoperaation johtaja vastaa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista. |
| --- | --- |

18.

Acehin tarkkailuoperaation johtaja vastaa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista.

| 19. | Thaimaan kuningaskunta nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa Acehin tarkkailuoperaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi Acehin tarkkailuoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta. |
| --- | --- |

19.

Thaimaan kuningaskunta nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa Acehin tarkkailuoperaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi Acehin tarkkailuoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.

| 20. | Thaimaan kuningaskunta vastaa kaikista sen tehtävään osallistumiseen liittyvistä kustannuksista. |
| --- | --- |

20.

Thaimaan kuningaskunta vastaa kaikista sen tehtävään osallistumiseen liittyvistä kustannuksista.

| 21. | Thaimaan kuningaskunta ei osallistu Acehin tarkkailuoperaation toimintatalousarvioon. |
| --- | --- |

21.

Thaimaan kuningaskunta ei osallistu Acehin tarkkailuoperaation toimintatalousarvioon.

| 22. | Jos operaation toteuttamisvaltiosta kotoisin oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Thaimaan kuningaskunta maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, 8 kohdassa tarkoitetussa Acehin tarkkailuoperaation asemaa, erioikeuksia ja vapauksia koskevassa sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

22.

Jos operaation toteuttamisvaltiosta kotoisin oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Thaimaan kuningaskunta maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, 8 kohdassa tarkoitetussa Acehin tarkkailuoperaation asemaa, erioikeuksia ja vapauksia koskevassa sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

| 23. | Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin tai operaation johtajan sekä Thaimaan kuningaskunnan asiaankuuluvien viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

23.

Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin tai operaation johtajan sekä Thaimaan kuningaskunnan asiaankuuluvien viranomaisten välillä.

| 24. | Kummallakin osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus kirjallisesti yhden kuukauden irtisanomisajalla. |
| --- | --- |

24.

Kummallakin osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus kirjallisesti yhden kuukauden irtisanomisajalla.

| 25. | Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin. |
| --- | --- |

25.

Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.

LIITE II

11 ja 12 kohdassa tarkoitettujen vastavuoroisten lausumien tekstit

EU:n jäsenvaltioita koskeva teksti:

”Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyä Euroopan unionin neuvoston yhteistä toimintaa soveltavat EU:n jäsenvaltiot pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan Thaimaan kuningaskunnalle esitettävistä korvausvaatimuksista, jotka perustuvat niiden lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka ne omistavat ja jota Acehin tarkkailuoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Thaimaan kuningaskunnasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Thaimaan kuningaskunnasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Thaimaan kuningaskunnan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Thaimaan kuningaskunnasta kotoisin olevan Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Thaimaan kuningaskunnan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Thaimaan kuningaskunnasta kotoisin olevan Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

Thaimaan kuningaskuntaa koskeva teksti:

”Yhteisymmärryspöytäkirjan 5.3 kohdan ja Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksytyn Euroopan unionin neuvoston yhteisen toiminnan mukaisesti Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva Thaimaan kuningaskunta pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan muille Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista, jotka perustuvat sen lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka se omistaa ja jota Acehin tarkkailuoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

LIITE III

Luokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt

Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä sovelletaan Euroopan unionin ja Thaimaan kuningaskunnan välisessä merkityksellisten turvaluokiteltujen tietojen vaihdossa aina turvaluokkaan RESTRICTED (RESTREINT UE) asti seuraavia sääntöjä.

Thaimaan kuningaskunta varmistaa, että sille luovutetut EU:n turvaluokitellut tiedot (toisin sanoen tiedot (jotka voidaan välittää missä tahansa muodossa) tai aineisto, joka on suojattava luvatonta ilmaisemista vastaan ja jolle on annettu tätä tarkoittava turvaluokitus) säilyttävät sen turvaluokituksen, jonka EU on niille antanut, ja turvaa tällaiset tiedot seuraavien neuvoston turvallisuussääntöihin (1) perustuvien sääntöjen mukaisesti:

| — | Thaimaan kuningaskunta käyttää sille luovutettuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten tiedot on luovutettu Thaimaan kuningaskunnalle ja jotka niiden luovuttaja on määritellyt; |
| --- | --- |

—

Thaimaan kuningaskunta käyttää sille luovutettuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten tiedot on luovutettu Thaimaan kuningaskunnalle ja jotka niiden luovuttaja on määritellyt;

| — | Thaimaan kuningaskunta ei luovuta tällaisia tietoja kolmansille osapuolille ilman EU:n etukäteen antamaa suostumusta; |
| --- | --- |

—

Thaimaan kuningaskunta ei luovuta tällaisia tietoja kolmansille osapuolille ilman EU:n etukäteen antamaa suostumusta;

| — | Thaimaan kuningaskunta varmistaa, että tutustumisoikeus sille luovutettuihin EU:n turvaluokiteltuihin tietoihin annetaan vain henkilöille, joille se on tehtävien hoitamiseksi todella tarpeen; |
| --- | --- |

—

Thaimaan kuningaskunta varmistaa, että tutustumisoikeus sille luovutettuihin EU:n turvaluokiteltuihin tietoihin annetaan vain henkilöille, joille se on tehtävien hoitamiseksi todella tarpeen;

| — | Thaimaan kuningaskunta varmistaa, että ennen EU:n turvaluokiteltujen tietojen luovuttamista kaikille henkilöille, joiden on saatava käyttöönsä tällaisia tietoja, selvitetään heille luovutettavien tietojen turvaluokitteluun liittyvien turvallisuussääntöjen vaatimukset, ja varmistaa, että he noudattavat niitä; |
| --- | --- |

—

Thaimaan kuningaskunta varmistaa, että ennen EU:n turvaluokiteltujen tietojen luovuttamista kaikille henkilöille, joiden on saatava käyttöönsä tällaisia tietoja, selvitetään heille luovutettavien tietojen turvaluokitteluun liittyvien turvallisuussääntöjen vaatimukset, ja varmistaa, että he noudattavat niitä;

| — | tietojen turvaluokituksen perusteella EU:n turvaluokitellut tiedot toimitetaan Thaimaan kuningaskunnalle diplomaattipostina, sotilaspostina tai suojattuja posti- tai teleliikennepalveluja käyttäen taikka henkilökohtaisesti kuljetettuina. Thaimaan kuningaskunta ilmoittaa etukäteen EU:n neuvoston pääsihteeristöön sen elimen nimen ja osoitteen, joka vastaa turvaluokiteltujen tietojen suojaamisesta, ja tarkat osoitteet, joihin tiedot ja asiakirjat on toimitettava; |
| --- | --- |

—

tietojen turvaluokituksen perusteella EU:n turvaluokitellut tiedot toimitetaan Thaimaan kuningaskunnalle diplomaattipostina, sotilaspostina tai suojattuja posti- tai teleliikennepalveluja käyttäen taikka henkilökohtaisesti kuljetettuina. Thaimaan kuningaskunta ilmoittaa etukäteen EU:n neuvoston pääsihteeristöön sen elimen nimen ja osoitteen, joka vastaa turvaluokiteltujen tietojen suojaamisesta, ja tarkat osoitteet, joihin tiedot ja asiakirjat on toimitettava;

| — | Thaimaan kuningaskunta varmistaa, että kaikki tilat, alueet, kiinteistöt, toimistot, huoneet, tietoliikenne- ja tietojärjestelmät ja muut vastaavat kohteet, joissa EU:n turvaluokiteltua tietoa säilytetään ja/tai käsitellään, suojataan asianmukaisin fyysisin turvatoimin; |
| --- | --- |

—

Thaimaan kuningaskunta varmistaa, että kaikki tilat, alueet, kiinteistöt, toimistot, huoneet, tietoliikenne- ja tietojärjestelmät ja muut vastaavat kohteet, joissa EU:n turvaluokiteltua tietoa säilytetään ja/tai käsitellään, suojataan asianmukaisin fyysisin turvatoimin;

| — | Thaimaan kuningaskunta varmistaa, että sille luovutettavat EU:n turvaluokitellut asiakirjat kirjataan vastaanotettaessa erityiseen rekisteriin. Thaimaan kuningaskunta varmistaa, että tähän erityiseen rekisteriin kirjataan sille luovutetuista EU:n turvaluokitelluista asiakirjoista vastaanottajan mahdollisesti tekemät jäljennökset sekä niiden lukumäärä, jakelu ja tuhoaminen; |
| --- | --- |

—

Thaimaan kuningaskunta varmistaa, että sille luovutettavat EU:n turvaluokitellut asiakirjat kirjataan vastaanotettaessa erityiseen rekisteriin. Thaimaan kuningaskunta varmistaa, että tähän erityiseen rekisteriin kirjataan sille luovutetuista EU:n turvaluokitelluista asiakirjoista vastaanottajan mahdollisesti tekemät jäljennökset sekä niiden lukumäärä, jakelu ja tuhoaminen;

| — | Thaimaan kuningaskunta ilmoittaa EU:n neuvoston pääsihteeristölle tapauksista, joissa sille luovutettujen EU:n turvaluokiteltujen tietojen turvallisuus on vaarantunut. Tällaisissa tapauksissa Thaimaan kuningaskunta käynnistää tutkimukset ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet tapahtuman toistumisen estämiseksi. |
| --- | --- |

—

Thaimaan kuningaskunta ilmoittaa EU:n neuvoston pääsihteeristölle tapauksista, joissa sille luovutettujen EU:n turvaluokiteltujen tietojen turvallisuus on vaarantunut. Tällaisissa tapauksissa Thaimaan kuningaskunta käynnistää tutkimukset ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet tapahtuman toistumisen estämiseksi.

Näitä sääntöjä sovellettaessa Thaimaan kuningaskunnan Euroopan unionille luovuttamia tietoja käsitellään ikään kuin ne olisivat EU:n turvaluokiteltuja tietoja ja niille taataan sama turvataso.

Sen jälkeen, kun tämän sopimuksen voimassaolo on päättynyt tai se on sanottu irti, kaikki turvaluokitellut tiedot tai muu aineisto, jotka on toimitettu tai vaihdettu tämän sopimuksen nojalla, on edelleen suojattava tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

Jakarta, 9 December 2005

Your Excellency,

I have the honour to refer to your letter of 26 October 2005, together with its Annex, which reads as follows:

‘The Memorandum of Understanding (MoU) between the Government of Indonesia (GoI) and the Free Aceh Movement (GAM) signed at Helsinki on 15 August 2005, provides inter alia for the establishment by the European Union and ASEAN Contributing Countries of an Aceh Monitoring Mission (AMM) in Aceh (Indonesia). This MoU also provides that the status, privileges and immunities of the AMM and its members will be agreed between the GoI and the European Union (EU).

Accordingly, I have the honour to propose, in the Annex to this letter, the provisions which would apply to the participation of your country in the AMM, and the personnel deployed by your country, the status, privileges and immunities of which are set out in the agreement between the GoI, the EU and the ASEAN Contributing Countries.

I would be grateful if you could confirm your acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm your understanding that this letter and its Annex, together with your reply, shall constitute a legally binding agreement between the EU and the Government of the Kingdom of Thailand, which shall enter into force on the day of signature of your reply, and shall remain in force for the duration of your country's participation in the AMM.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.’

In reply, I have the honour to confirm, on behalf of the Government of the Kingdom of Thailand, its acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm its understanding that this letter, together with your letter and its Annex, under reply, shall constitute a legally binding agreement between the Government of the Kingdom of Thailand and the EU, which shall enter into force on the date of this letter.

Accept, Excellency, the renewed assurances of my highest consideration.

Image

(ATCHARA SERIPUTRA)

Ambassador Extraordinary and Plenipotentiary of the Kingdom of Thailand to the Republic of Indonesia

---

(1)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1. Asiakirja on tämän kirjeen liitteenä.

1

---

KÄÄNNÖS

Euroopan unionin ja Filippiinien tasavallan välinen kirjeenvaihtona tehty

SOPIMUS

Filippiinien tasavallan osallistumisesta Acehissa (Indonesia) toteutettavaan Euroopan unionin tarkkailuoperaatioon (Acehin tarkkailuoperaatio – AMM)

Jakarta 26. lokakuuta 2005

Arvoisa suurlähettiläs,

Helsingissä 15. elokuuta 2005 allekirjoitetussa Indonesian hallituksen ja Vapaa Aceh -liikkeen (GAM) välisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa edellytetään muun muassa, että Euroopan unioni ja osallistuvat ASEAN-valtiot perustavat Acehin tarkkailuoperaation Acehissa (Indonesiassa). Tässä yhteisymmärryspöytäkirjassa määrätään myös siitä, että Acehin tarkkailuoperaation ja sen jäsenten asemasta, erioikeuksista ja vapauksista sovitaan Indonesian hallituksen ja Euroopan unionin (EU) välillä.

Esitän näin ollen tämän kirjeen liitteessä määräykset, jotka koskevat maanne osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon ja maanne lähettämään henkilöstöön, jonka asemasta, erioikeuksista ja vapauksista on sovittu Indonesian hallituksen, EU:n ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välisessä sopimuksessa.

Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa hyväksyvänne liitteessä esitetyt määräykset ja vahvistaa myös hyväksyvänne sen, että tämä kirje liitteineen yhdessä vastauskirjeenne kanssa muodostaa EU:n ja Filippiinien tasavallan hallituksen välisen oikeudellisesti sitovan sopimuksen, joka tulee voimaan vastauskirjeenne allekirjoituspäivänä ja on voimassa koko sen ajan, kun maanne osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon.

Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

LIITE I

| 1. | Filippiinien tasavalta osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon kuten yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitaan, seuraavien määräysten ja tarpeellisten täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen. |
| --- | --- |

1.

Filippiinien tasavalta osallistuu Acehin tarkkailuoperaatioon kuten yhteisymmärryspöytäkirjassa sovitaan, seuraavien määräysten ja tarpeellisten täytäntöönpanojärjestelyjen mukaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta Euroopan unionin päätöksenteon riippumattomuuteen.

| 2. | EU:n osallistuminen perustuu Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyyn neuvoston yhteiseen toimintaan. Filippiinien tasavalta liittyy niihin yhteisen toiminnan säännöksiin, jotka koskevat sen ja sen henkilöstön osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon, ellei tämän liitteen määräyksistä muuta johdu. |
| --- | --- |

2.

EU:n osallistuminen perustuu Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyyn neuvoston yhteiseen toimintaan. Filippiinien tasavalta liittyy niihin yhteisen toiminnan säännöksiin, jotka koskevat sen ja sen henkilöstön osallistumista Acehin tarkkailuoperaatioon, ellei tämän liitteen määräyksistä muuta johdu.

| 3. | Päätöksen EU:n Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumisen lopettamisesta tekee Euroopan unionin neuvosto, joka kuulee Filippiinien tasavaltaa edellyttäen, että Filippiinien tasavalta osallistuu yhä Acehin tarkkailuoperaatioon päivänä, jona päätös tehdään. |
| --- | --- |

3.

Päätöksen EU:n Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumisen lopettamisesta tekee Euroopan unionin neuvosto, joka kuulee Filippiinien tasavaltaa edellyttäen, että Filippiinien tasavalta osallistuu yhä Acehin tarkkailuoperaatioon päivänä, jona päätös tehdään.

| 4. | Filippiinien tasavalta varmistaa, että sen Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva henkilöstö noudattaa tehtävänsä suorittamisessa






  — | Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymän yhteisen toiminnan ja siihen mahdollisesti tehtyjen muutosten asiaankuuluvia säännöksiä; |
| --- | --- | --- |

4.

Filippiinien tasavalta varmistaa, että sen Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva henkilöstö noudattaa tehtävänsä suorittamisessa

—

Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymän yhteisen toiminnan ja siihen mahdollisesti tehtyjen muutosten asiaankuuluvia säännöksiä;

| — | Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymää operaatiosuunnitelmaa; |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin neuvoston 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksymää operaatiosuunnitelmaa;

| — | tämän sopimuksen mukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

tämän sopimuksen mukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä.

| 5. | Filippiinien tasavallan Acehin tarkkailuoperaatioon lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja menettelee yksinomaan operaation etujen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Filippiinien tasavallan Acehin tarkkailuoperaatioon lähettämä henkilöstö suorittaa tehtävänsä ja menettelee yksinomaan operaation etujen mukaisesti.

| 6. | Filippiinien tasavalta antaa Acehin tarkkailuoperaation johtajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon. |
| --- | --- |

6.

Filippiinien tasavalta antaa Acehin tarkkailuoperaation johtajalle ajoissa tiedon kaikista muutoksista, jotka koskevat sen osallistumista operaatioon.

| 7. | Acehin tarkkailuoperaatioon sen alusta lähtien lähetettävän henkilöstön jäsenille suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Filippiinien tasavallan toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. Acehin tarkkailuoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta. |
| --- | --- |

7.

Acehin tarkkailuoperaatioon sen alusta lähtien lähetettävän henkilöstön jäsenille suoritetaan terveystarkastus, heidät rokotetaan ja Filippiinien tasavallan toimivaltainen viranomainen vahvistaa lääkärintodistuksella heidän sopivuutensa tehtäviin. Acehin tarkkailuoperaatioon lähetetyn henkilöstön jäsenen on esitettävä jäljennös tästä todistuksesta.

| 8. | Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön, myös Filippiinien tasavallan operaatioon lähettämän henkilöstön, asemaan sovelletaan Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista Indonesian hallituksen, Euroopan unionin ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välillä tehtyä sopimusta. |
| --- | --- |

8.

Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön, myös Filippiinien tasavallan operaatioon lähettämän henkilöstön, asemaan sovelletaan Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista Indonesian hallituksen, Euroopan unionin ja osallistuvien ASEAN-valtioiden välillä tehtyä sopimusta.

| 9. | Filippiinien tasavalta käyttää lainkäyttövaltaansa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdassa tarkoitetun operaation asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista. |
| --- | --- |

9.

Filippiinien tasavalta käyttää lainkäyttövaltaansa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvaan henkilöstöönsä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 kohdassa tarkoitetun operaation asemasta tehdyn sopimuksen soveltamista.

| 10. | Filippiinien tasavalta vastaa kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti siitä riippumatta, onko sen henkilöstön jäsen vaatimuksen esittäjänä vai kohteena, ellei Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä sopimuksessa määrätyistä vapauksista muuta johdu. Filippiinien tasavalta vastaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan. |
| --- | --- |

10.

Filippiinien tasavalta vastaa kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumiseen liittyvistä korvausvaatimuksista kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti siitä riippumatta, onko sen henkilöstön jäsen vaatimuksen esittäjänä vai kohteena, ellei Acehin tarkkailuoperaation asemasta, erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä sopimuksessa määrätyistä vapauksista muuta johdu. Filippiinien tasavalta vastaa lakiensa ja asetustensa mukaisesti sellaisten, erityisesti oikeudellisten tai kurinpidollisten, menettelyjen vireillepanosta, joihin mahdollisesti ryhdytään sen henkilöstön jäsentä vastaan.

| 11. | Filippiinien tasavalta sitoutuu antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista luopumisesta. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II. |
| --- | --- |

11.

Filippiinien tasavalta sitoutuu antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman kaikista Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista luopumisesta. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II.

| 12. | Euroopan unioni varmistaa, että sen jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman korvausvaatimuksista luopumisesta Filippiinien tasavallan Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumista varten. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II. |
| --- | --- |

12.

Euroopan unioni varmistaa, että sen jäsenvaltiot sitoutuvat antamaan vastavuoroisuuden pohjalta tämän kirjeenvaihdon allekirjoittamisen yhteydessä lausuman korvausvaatimuksista luopumisesta Filippiinien tasavallan Acehin tarkkailuoperaatioon osallistumista varten. Tällaisen lausuman malli on tämän sopimuksen liitteessä II.

| 13. | Turvaluokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt ovat liitteessä III. Toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien Acehin tarkkailuoperaation johtaja, saattavat antaa lisäohjeita. |
| --- | --- |

13.

Turvaluokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt ovat liitteessä III. Toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien Acehin tarkkailuoperaation johtaja, saattavat antaa lisäohjeita.

| 14. | Kaikki Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvat henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina. |
| --- | --- |

14.

Kaikki Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvat henkilöstön jäsenet toimivat omien kansallisten viranomaistensa alaisina.

| 15. | Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen Acehin tarkkailuoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla. |
| --- | --- |

15.

Kansalliset viranomaiset siirtävät operatiivisen johtosuhteen Acehin tarkkailuoperaation johtajalle, joka johtaa operaatiota hierarkkisen johtamisrakenteen avulla.

| 16. | Operaation johtaja johtaa Acehin tarkkailuoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta. |
| --- | --- |

16.

Operaation johtaja johtaa Acehin tarkkailuoperaatiota ja vastaa sen päivittäisestä hallinnosta.

| 17. | Filippiinien tasavallalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla operaation päivittäisessä toteuttamisessa 2 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen välineen mukaisesti. |
| --- | --- |

17.

Filippiinien tasavallalla on samat oikeudet ja velvoitteet kuin Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvilla Euroopan unionin jäsenvaltioilla operaation päivittäisessä toteuttamisessa 2 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen välineen mukaisesti.

| 18. | Acehin tarkkailuoperaation johtaja vastaa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista. |
| --- | --- |

18.

Acehin tarkkailuoperaation johtaja vastaa Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvan henkilöstön kurinpidon valvonnasta. Asianomainen kansallinen viranomainen vastaa tarvittaessa kurinpitotoimista.

| 19. | Filippiinien tasavalta nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa Acehin tarkkailuoperaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi Acehin tarkkailuoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta. |
| --- | --- |

19.

Filippiinien tasavalta nimeää yhteyshenkilön, joka edustaa sen kansallista osastoa Acehin tarkkailuoperaatiossa. Yhteyshenkilö raportoi Acehin tarkkailuoperaation johtajalle kansallisista asioista ja vastaa osastonsa päivittäisestä kurinpidosta.

| 20. | Filippiinien tasavalta vastaa kaikista sen tehtävään osallistumiseen liittyvistä kustannuksista. |
| --- | --- |

20.

Filippiinien tasavalta vastaa kaikista sen tehtävään osallistumiseen liittyvistä kustannuksista.

| 21. | Filippiinien tasavalta ei osallistu Acehin tarkkailuoperaation toimintatalousarvioon. |
| --- | --- |

21.

Filippiinien tasavalta ei osallistu Acehin tarkkailuoperaation toimintatalousarvioon.

| 22. | Jos operaation toteuttamisvaltiosta kotoisin oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Filippiinien tasavalta maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, 8 kohdassa tarkoitetussa Acehin tarkkailuoperaation asemaa, erioikeuksia ja vapauksia koskevassa sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

22.

Jos operaation toteuttamisvaltiosta kotoisin oleville luonnollisille tai oikeushenkilöille aiheutuu kuolema, loukkaantuminen, vahinko taikka menetys, Filippiinien tasavalta maksaa korvauksia, jos sen on todettu olevan korvausvastuussa, 8 kohdassa tarkoitetussa Acehin tarkkailuoperaation asemaa, erioikeuksia ja vapauksia koskevassa sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

| 23. | Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin tai operaation johtajan sekä Filippiinien tasavallan asiaankuuluvien viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

23.

Tämän sopimuksen täytäntöönpanon edellyttämistä teknisistä ja hallinnollisista järjestelyistä sovitaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerin tai operaation johtajan sekä Filippiinien tasavallan asiaankuuluvien viranomaisten välillä.

| 24. | Kummallakin osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus kirjallisesti yhden kuukauden irtisanomisajalla. |
| --- | --- |

24.

Kummallakin osapuolella on oikeus irtisanoa tämä sopimus kirjallisesti yhden kuukauden irtisanomisajalla.

| 25. | Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin. |
| --- | --- |

25.

Tämän sopimuksen tulkintaan ja soveltamiseen liittyvät riidat ratkaistaan osapuolten välillä diplomaattisin keinoin.

LIITE II

11 ja 12 kohdassa tarkoitettujen vastavuoroisten lausumien tekstit

EU:n jäsenvaltioita koskeva teksti:

”Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksyttyä Euroopan unionin neuvoston yhteistä toimintaa soveltavat EU:n jäsenvaltiot pyrkivät omien oikeusjärjestelmiensä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan Filippiinien tasavallalle esitettävistä korvausvaatimuksista, jotka perustuvat niiden lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka ne omistavat ja jota Acehin tarkkailuoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Filippiinien tasavallasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti Filippiinien tasavallasta kotoisin oleva henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Filippiinien tasavallan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Filippiinien tasavallasta kotoisin olevan Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Filippiinien tasavallan omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Filippiinien tasavallasta kotoisin olevan Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

Filippiinien tasavaltaa koskeva teksti:

”Yhteisymmärryspöytäkirjan 5.3 kohdan ja Acehissa (Indonesia) toteutettavasta Euroopan unionin tarkkailuoperaatiosta, Acehin tarkkailuoperaatiosta (AMM) 9 päivänä syyskuuta 2005 hyväksytyn Euroopan unionin neuvoston yhteisen toiminnan mukaisesti Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuva Filippiinien tasavalta pyrkii oman oikeusjärjestelmänsä mukaisissa rajoissa mahdollisuuksien mukaan luopumaan muille Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuville valtioille esitettävistä korvausvaatimuksista, jotka perustuvat sen lähettämän henkilöstön jäsenen loukkaantumiseen tai kuolemaan taikka sellaisen omaisuuden vahingoittumiseen tai menetykseen, jonka se omistaa ja jota Acehin tarkkailuoperaatio käyttää,

| — | jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai |
| --- | --- |

—

jos loukkaantumisen, kuoleman, vahingon tai menetyksen aiheutti henkilöstön jäsen suorittaessaan tehtäviään Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä, paitsi jos on kyse törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä; tai

| — | jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.” |
| --- | --- |

—

jos loukkaantuminen, kuolema, vahinko tai menetys aiheutui Acehin tarkkailuoperaatioon osallistuvien valtioiden omistaman omaisuuden käyttämisestä edellyttäen, että sitä käytettiin operaation yhteydessä, ja lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse kyseistä omaisuutta käyttävän Acehin tarkkailuoperaation henkilöstön jäsenen törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta laiminlyönnistä.”

LIITE III

Luokiteltujen tietojen vaihtoa ja turvallisuutta koskevat säännöt

Acehin tarkkailuoperaation yhteydessä sovelletaan Euroopan unionin ja Filippiinien tasavallan välisessä merkityksellisten turvaluokiteltujen tietojen vaihdossa aina turvaluokkaan RESTRICTED (RESTREINT UE) asti seuraavia sääntöjä.

Filippiinien tasavalta varmistaa, että sille luovutetut EU:n turvaluokitellut tiedot (toisin sanoen tiedot (jotka voidaan välittää missä tahansa muodossa) tai aineisto, joka on suojattava luvatonta ilmaisemista vastaan ja jolle on annettu tätä tarkoittava turvaluokitus) säilyttävät sen turvaluokituksen, jonka EU on niille antanut, ja turvaa tällaiset tiedot seuraavien neuvoston turvallisuussääntöihin (1) perustuvien sääntöjen mukaisesti:

| — | Filippiinien tasavalta käyttää sille luovutettuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten tiedot on luovutettu Filippiinien tasavallalle ja jotka niiden luovuttaja on määritellyt; |
| --- | --- |

—

Filippiinien tasavalta käyttää sille luovutettuja EU:n turvaluokiteltuja tietoja ainoastaan niihin tarkoituksiin, joita varten tiedot on luovutettu Filippiinien tasavallalle ja jotka niiden luovuttaja on määritellyt;

| — | Filippiinien tasavalta ei luovuta tällaisia tietoja kolmansille osapuolille ilman EU:n etukäteen antamaa suostumusta; |
| --- | --- |

—

Filippiinien tasavalta ei luovuta tällaisia tietoja kolmansille osapuolille ilman EU:n etukäteen antamaa suostumusta;

| — | Filippiinien tasavalta varmistaa, että tutustumisoikeus sille luovutettuihin EU:n turvaluokiteltuihin tietoihin annetaan vain henkilöille, joille se on tehtävien hoitamiseksi todella tarpeen; |
| --- | --- |

—

Filippiinien tasavalta varmistaa, että tutustumisoikeus sille luovutettuihin EU:n turvaluokiteltuihin tietoihin annetaan vain henkilöille, joille se on tehtävien hoitamiseksi todella tarpeen;

| — | Filippiinien tasavalta varmistaa, että ennen EU:n turvaluokiteltujen tietojen luovuttamista kaikille henkilöille, joiden on saatava käyttöönsä tällaisia tietoja, selvitetään heille luovutettavien tietojen turvaluokitteluun liittyvien turvallisuussääntöjen vaatimukset, ja varmistaa, että he noudattavat niitä; |
| --- | --- |

—

Filippiinien tasavalta varmistaa, että ennen EU:n turvaluokiteltujen tietojen luovuttamista kaikille henkilöille, joiden on saatava käyttöönsä tällaisia tietoja, selvitetään heille luovutettavien tietojen turvaluokitteluun liittyvien turvallisuussääntöjen vaatimukset, ja varmistaa, että he noudattavat niitä;

| — | tietojen turvaluokituksen perusteella EU:n turvaluokitellut tiedot toimitetaan Filippiinien tasavallalle diplomaattipostina, sotilaspostina tai suojattuja posti- tai teleliikennepalveluja käyttäen taikka henkilökohtaisesti kuljetettuina. Filippiinien tasavalta ilmoittaa etukäteen EU:n neuvoston pääsihteeristöön sen elimen nimen ja osoitteen, joka vastaa turvaluokiteltujen tietojen suojaamisesta, ja tarkat osoitteet, joihin tiedot ja asiakirjat on toimitettava; |
| --- | --- |

—

tietojen turvaluokituksen perusteella EU:n turvaluokitellut tiedot toimitetaan Filippiinien tasavallalle diplomaattipostina, sotilaspostina tai suojattuja posti- tai teleliikennepalveluja käyttäen taikka henkilökohtaisesti kuljetettuina. Filippiinien tasavalta ilmoittaa etukäteen EU:n neuvoston pääsihteeristöön sen elimen nimen ja osoitteen, joka vastaa turvaluokiteltujen tietojen suojaamisesta, ja tarkat osoitteet, joihin tiedot ja asiakirjat on toimitettava;

| — | Filippiinien tasavalta varmistaa, että kaikki tilat, alueet, kiinteistöt, toimistot, huoneet, tietoliikenne- ja tietojärjestelmät ja muut vastaavat kohteet, joissa EU:n turvaluokiteltua tietoa säilytetään ja/tai käsitellään, suojataan asianmukaisin fyysisin turvatoimin; |
| --- | --- |

—

Filippiinien tasavalta varmistaa, että kaikki tilat, alueet, kiinteistöt, toimistot, huoneet, tietoliikenne- ja tietojärjestelmät ja muut vastaavat kohteet, joissa EU:n turvaluokiteltua tietoa säilytetään ja/tai käsitellään, suojataan asianmukaisin fyysisin turvatoimin;

| — | Filippiinien tasavalta varmistaa, että sille luovutettavat EU:n turvaluokitellut asiakirjat kirjataan vastaanotettaessa erityiseen rekisteriin. Filippiinien tasavalta varmistaa, että tähän erityiseen rekisteriin kirjataan sille luovutetuista EU:n turvaluokitelluista asiakirjoista vastaanottajan mahdollisesti tekemät jäljennökset sekä niiden lukumäärä, jakelu ja tuhoaminen; |
| --- | --- |

—

Filippiinien tasavalta varmistaa, että sille luovutettavat EU:n turvaluokitellut asiakirjat kirjataan vastaanotettaessa erityiseen rekisteriin. Filippiinien tasavalta varmistaa, että tähän erityiseen rekisteriin kirjataan sille luovutetuista EU:n turvaluokitelluista asiakirjoista vastaanottajan mahdollisesti tekemät jäljennökset sekä niiden lukumäärä, jakelu ja tuhoaminen;

| — | Filippiinien tasavalta ilmoittaa EU:n neuvoston pääsihteeristölle tapauksista, joissa sille luovutettujen EU:n turvaluokiteltujen tietojen turvallisuus on vaarantunut. Tällaisissa tapauksissa Filippiinien tasavalta käynnistää tutkimukset ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet tapahtuman toistumisen estämiseksi. |
| --- | --- |

—

Filippiinien tasavalta ilmoittaa EU:n neuvoston pääsihteeristölle tapauksista, joissa sille luovutettujen EU:n turvaluokiteltujen tietojen turvallisuus on vaarantunut. Tällaisissa tapauksissa Filippiinien tasavalta käynnistää tutkimukset ja toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet tapahtuman toistumisen estämiseksi.

Näitä sääntöjä sovellettaessa Filippiinien tasavallan Euroopan unionille luovuttamia tietoja käsitellään ikään kuin ne olisivat EU:n turvaluokiteltuja tietoja ja niille taataan sama turvataso.

Sen jälkeen, kun tämän sopimuksen voimassaolo on päättynyt tai se on sanottu irti, kaikki turvaluokitellut tiedot tai muu aineisto, jotka on toimitettu tai vaihdettu tämän sopimuksen nojalla, on edelleen suojattava tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.

Jakarta, 17 January 2006

Your Excellency,

I have the honor to refer to the letter of your predecessor as representative of the President of the Council of the European Union, H.E. Charles Humfrey, CMG, dated 26 October 2005, together with its Annex, which read as follows:

‘The Memorandum of Understanding (MoU) between the Government of Indonesia (GoI) and the Free Aceh Movement (GAM) signed at Helsinki on 15 August 2005, provides inter alia for the establishment by the European Union and ASEAN Contributing Countries of an Aceh Monitoring Mission (AMM) in Aceh, (Indonesia). This MoU also provides that the status, privileges and immunities of the AMM and its members will be agreed between the GoI and the European Union.

Accordingly, I have the honour to propose, in the Annex to this letter, the provisions which would apply to the participation of your country in the AMM, and the personnel deployed by your country, the status, privileges and immunities of which are set out in the agreement in the GoI, the EU and the ASEAN Contributing Countries.

I would be grateful if you could confirm your acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm your understanding that this letter and its Annex, together with your reply, shall constitute a legally binding agreement between the EU and the Government of the Republic of the Philippines, which shall enter into force on the day of signature of your reply, and shall remain in force for the duration of your country's participation in the AMM.

Please accept, Excellency, the assurances of my highest consideration.’

In reply to this letter dated 26 October 2005, together with its Annex, I have the honor to confirm, on behalf of the Government of the Republic of the Philippines, its acceptance of the provisions set out in the Annex, and also confirm its understanding that this letter, shall constitute a legally binding agreement between the Government of the Republic of the Philippines and the European Union, which shall enter into force on the date of this letter.

Accept, Excellency, the renewed assurances of my highest consideration.

Image

SHULAN O. PRIMAVERA

Ambassador Extraordinary and Plenipotentiary of the Republic of the Philippines

---

(1)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1. Asiakirja on tämän kirjeen liitteenä.

1

---