# Az Európai Unió C 378/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 378 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. október 19. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 378

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. október 19.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 378/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.9041 – Hutchison/Wind Tre) (
  1
  ) | 1 |
| 2018/C 378/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.9037 – Bain Capital/Italmatch Chemicals) (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2018/C 378/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.9041 – Hutchison/Wind Tre) (
  1
  )

1

1

2018/C 378/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.9037 – Bain Capital/Italmatch Chemicals) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Központi Bank |
| 2018/C 378/03 CON/2018/35 | Az Európai Központi Bank véleménye (2018. augusztus 16.) az euro pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési program (a Periklész IV program) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (CON/2018/35) | 2 |
| 2018/C 378/04 CON/2018/36 | Az Európai Központi Bank véleménye (2018. augusztus 22.) a befektetési vállalkozások prudenciális kezelésének felülvizsgálatáról (CON/2018/36) | 5 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

2018/C 378/03 CON/2018/35

Az Európai Központi Bank véleménye (2018. augusztus 16.) az euro pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési program (a Periklész IV program) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (CON/2018/35)

2

2018/C 378/04 CON/2018/36

Az Európai Központi Bank véleménye (2018. augusztus 22.) a befektetési vállalkozások prudenciális kezelésének felülvizsgálatáról (CON/2018/36)

5

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 378/05 | Euroátváltási árfolyamok | 10 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2018/C 378/05

Euroátváltási árfolyamok

10

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 378/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9144 – Michael Kors/Gianni Versace) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 11 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2018/C 378/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9144 – Michael Kors/Gianni Versace) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 19.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.9041 – Hutchison/Wind Tre)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 378/01)

2018. augusztus 31-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M9041 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M9041 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 19.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.9037 – Bain Capital/Italmatch Chemicals)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 378/02)

2018. október 11-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M9037 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32018M9037 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Központi Bank

| 19.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/2

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2018. augusztus 16.)

az euro pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési program (a „Periklész IV program”) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról

(CON/2018/35)

(2018/C 378/03)

Bevezetés és jogalap

2018. június 25-én az Európai Központi Bank (EKB) az Európai Unió Tanácsától azt a felkérést kapta, hogy alkosson véleményt az euro pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési programnak (a „Periklész IV programnak”) a 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: a javasolt rendelet).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 133. cikkén alapul, amely szerint az EKB-ra ruházott hatáskörök sérelme nélkül, az euro közös valutaként történő alkalmazásához szükséges intézkedéseket az Európai Parlament és a Tanács állapítja meg, az EKB-val folytatott konzultációt követően. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

1.   Általános észrevételek

| 1.1. | Az EKB megjegyzi, hogy a javasolt rendelet a Periklész program 2027 végéig való folytatása érdekében 2021. január 1-jétől kezdődően felváltja a jelenlegi Periklész 2020 program jogalapját, amelyet a 331/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hozott létre. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EKB ismét kifejezésre juttatja azon álláspontját, hogy a Periklész-program fontos hozzájárulás az EKB, az Europol és a nemzeti hatóságok által az eurobankjegyek és -érmék hamisítása elleni küzdelemben már végzett tevékenységekhez (3). Az EKB biztos abban, hogy a Periklész IV program továbbra is hozzá fog járulni az eurobankjegyek integritásának megőrzéséhez. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EKB kiemeli a pénzhamisítás elleni küzdelemben betöltött aktív szerepét. Így különösen, az EKB olyan képi megjelenést és biztonsági jellemzőket alakít ki az eurobankjegyek számára, amelyek lehetővé teszik a laikusok és a szakértők számára is az eredeti és a hamis bankjegyek megkülönböztetését, és amelyek visszatartó erejűek a hamisítók számára. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | 2013 óta fokozatosan bevezetésre kerültek az Európé-sorozat bankjegyei. A továbbfejlesztett biztonsági elemekkel rendelkező bankjegyek bevezetésének előkészítése érdekében az EKB és az eurorendszer nemzeti központi bankjai sokrétű információt kínálnak a bankjegykezelő berendezések gyártói és szállítói, valamint a kereskedelmi bankok, kiskereskedők és mások számára, akik bankjegykezelő berendezéseket használnak vagy napi rendszerességgel kezelnek készpénzt. Az EKB ezenkívül biztosít képzési programokat és képzési anyagokat a készpénzkezeléssel hivatásszerűen foglalkozó szervezetek képzésének kiegészítéseképpen. Új bankjegysorozat bemutatását követően a lakosság rendelkezésére bocsátják továbbá a kialakításra és biztonsági elemekre vonatkozó tájékoztatást. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Emellett az EKB az új hamispénz-fajtákat Bankjegyszakértői Központjában (CAC) elemzi, és a szerzett ismereteket felhasználja a bűnüldöző hatóságok számára megfelelőbb tanácsok nyújtására. A CAC koordinálja a hamis eurobankjegyekről ismert valamennyi műszaki és statisztikai adatnak az összes érdekelt fél számára történő terjesztését. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A hamisítók egyre gyakrabban használnak digitális képalkotó hardvereket és szoftvereket. Erre reagálva a Központi Bankok Pénzhamisítás-elhárítási Csoportja, amelynek az EKB tagja, támogat és felhasznál olyan technológiákat, mint a hamisítás elleni rendszerek, amelyek megakadályozzák a védett bankjegyek képi elemeinek rögzítését és utánzatok készítését. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Különös észrevételek

| 2.1. | A javasolt rendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság figyelembe veszi az egyéb illetékes szervek, különösen az EKB és az Europol által végrehajtott releváns intézkedéseket a Periklész IV program tagállamokkal együttműködve történő végrehajtása során. Az EKB arra ösztönzi a Bizottságot, hogy teljes mértékben vegye igénybe az EKB eurobankjegyekről szóló tájékoztatás és képzés területén szerzett tapasztalatát, és biztosítsa az EKB teljes bevonását e tekintetben. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Emellett a Periklész IV program érdekelt felei közötti jól működő együttműködésre hivatkozva az EKB ismét kifejezésre juttatja azon álláspontját, hogy hasznos lenne, ha a Bizottság kapcsolatot tartana az EKB-val és az Europollal, illetve bevonná azokat a program alapján finanszírozandó munkaprogramok előkészítésébe, különösen közösen vizsgálná a kezdeményezéseket, megelőzve az esetleges kettősségeket és átfedéseket e program, más idevágó programok és az EKB képzési tevékenységei között (4). Ez az együttműködés előmozdítaná továbbá az euro hamisítása és csalás elleni összehangolt stratégia alkalmazását. Ezért a javasolt rendelet 10. cikkét módosítani kell, hogy biztosítsa a fő részt vevő felekkel, többek között az EKB-val és az Europollal történő előzetes konzultációt a Bizottság részéről a munkaprogramok tekintetében. A Bizottságnak elegendő időt kell az EKB rendelkezésére bocsátania a 10. cikkel összhangban létrehozandó munkaprogramok dokumentációjának megismerésére (5). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A javasolt rendelet 12. cikke előírja, hogy a Bizottság évente tájékoztat a Periklész IV program eredményeiről. A 13. cikk időközi értékelésről rendelkezik a program alatt, és végső értékelésről a programot követően. Bár az értékelések megállapításait a Bizottság észrevételeinek kíséretében közölni fogják az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és az EKB-val, az éves tájékoztatást csak az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal közlik. Az EKB megjegyzi továbbá, hogy a Periklész 2020 program félidős értékeléséről szóló közleményt csak az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak nyújtották be (6). Az EKB hangsúlyozza annak szükségességét, hogy 1. rendszeresen részt vegyen a program alatti értékelő jelentések előkészítésében az általa megtett intézkedések és a pénzhamisítás elleni küzdelemben való aktív részvételének figyelembevétele érdekében; 2. az érintett intézkedésekben a Bizottság mellett aktívan részt vevő jogalanyok visszajelzése megfelelően kerüljön bele az értékelő jelentésekbe és közleményekbe; és 3. rendszeres tájékoztatást kapjon a jövőben a programról. Következésképpen az EKB javasolja a javasolt rendelet 12. cikke (3) bekezdésének és 13. cikke (3) bekezdésének módosítását annak biztosítása érdekében, hogy az EKB-t évente tájékoztassák a program eredményeiről és a program időközi értékeléseiről. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A javasolt rendelet 11. cikke rendelkezik a Bizottság felhatalmazásáról, amely szerint a Bizottságot felhatalmazzák különösen arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a nyomonkövetési és értékelési keretre vonatkozó rendelkezések továbbfejlesztése céljából a 12. cikk (2) bekezdésével összhangban. Az EKB megjegyzi, hogy ezt a felhatalmazást már biztosítja a 331/2014/EU rendelet 14. cikke. Az EKB mindazonáltal azt is megjegyzi, hogy a Szerződés 133. cikke előírja, hogy az euro közös valutaként történő alkalmazásához szükséges intézkedések megállapítása előtt konzultálni kell az EKB-val. Ez a kötelezettség nem korlátozódik a javasolt rendeletre, hanem alkalmazandó az alap jogalkotási aktusban meghatározott hatáskörökkel foglalkozó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra is. Az EKB-val konzultáltak a javasolt rendeletről a Szerződés 133. cikkével összhangban, és következésképpen konzultálni kell vele a javasolt rendelet 12. cikkének (2) bekezdésében szereplő bármely felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását megelőzően is, mivel ezek az euro pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló végrehajtási intézkedések, és mint ilyenek szükségesek az euro közös valutaként történő alkalmazásához. A 11. cikk (4) bekezdésével összefüggésben, amely előírja a Bizottság számára, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt konzultáljon az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel, az EKB javasolja, hogy a Bizottság formálisan konzultáljon az EKB-val is. |
| --- | --- |

2.4.

Abban az esetben, ahol az EKB a javasolt rendelet módosítására tesz javaslatot, külön technikai munkadokumentum tartalmazza a szövegezési javaslatokat és az azokhoz fűzött magyarázatot. A technikai munkadokumentum angol nyelven elérhető az EKB honlapján.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2018. augusztus 16-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2018) 369 final.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 331/2014/EU rendelete (2014. március 11.) az euro pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési program (a „Periklész 2020 program”) létrehozásáról, valamint a 2001/923/EK, a 2001/924/EK, a 2006/75/EK, a 2006/76/EK, a 2006/849/EK és a 2006/850/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 103., 2014.4.5., 1. o.).

2

(3)  Lásd az Európai Unió Tanácsának felkérésére az euro pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési programról (a „Periklész-program”) szóló két tanácsi határozat iránti javaslatról szóló, 2006. július 5-i CON/2006/35 európai központi banki vélemény (HL C 163., 2006.7.14., 7. o.) 1. bekezdését, és az euro pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési program (a „Pericles 2020 program”) létrehozásáról szóló tanácsi rendelet iránti javaslatról szóló, 2012. március 2-i CON/2012/17 európai központi banki vélemény (HL C 137., 2012.5.12., 7. o.) 1.1. bekezdését. Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.

3

(4)  Lásd az Európai Unió Tanácsának felkérésére az euro pénzhamisítás elleni védelmét szolgáló csere-, segítségnyújtási és képzési programról (a „Periklész-program”) szóló két tanácsi határozat iránti javaslatról szóló, 2005. június 21-i CON/2005/22 európai központi banki vélemény (HL C 161., 2005.7.1., 11. o.) 8. bekezdését, a CON/2006/35 vélemény 2.2. bekezdését és a CON/2012/17 vélemény 2.4. bekezdését.

4

(5)  Lásd a CON/2012/17 vélemény 2.5. bekezdését.

5

(6)  Lásd a javasolt rendelet (6) preambulumbekezdését.

6

---

| 19.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/5

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE

(2018. augusztus 22.)

a befektetési vállalkozások prudenciális kezelésének felülvizsgálatáról

(CON/2018/36)

(2018/C 378/04)

Bevezetés és jogalap

2018. január 26-án, illetve 29-én az Európai Központi Bank (EKB) felkérést kapott az Európai Unió Tanácsától, illetve az Európai Parlamenttől arra, hogy alkosson véleményt a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 575/2013/EU rendelet, a 600/2014/EU rendelet és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról, és a befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a 2013/36/EU irányelv és a 2014/65/EU irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatról (1) (a továbbiakban: a javasolt rendelet és a javasolt irányelv; a továbbiakban együttesen: javasolt jogi aktusok).

Az EKB véleményalkotásra szolgáló hatásköre az Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (4) bekezdésén és 282. cikkének (5) bekezdésén alapul, mivel a javasolt jogi aktusok olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek érintik az EKB-nak a Szerződés 127. cikkének (6) bekezdése, valamint az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (2) 1. cikke szerinti, a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos feladatait, valamint a Központi Bankok Európai Rendszerének a Szerződés 127. cikkének (5) bekezdésében említett azon feladatát, hogy támogassa a hatáskörrel rendelkező hatóságokat a pénzügyi rendszer stabilitására vonatkozó politikáik zavartalan megvalósításában. Az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának 17.5. cikke első mondatával összhangban a Kormányzótanács fogadta el ezt a véleményt.

Általános észrevételek

Az EKB támogatja a javasolt jogi aktusok célkitűzését, amely arra irányul, hogy a különböző típusú befektetési vállalkozások kockázataihoz és üzleti modelljéhez jobban igazodó prudenciális felügyeleti keretet határozzon meg.

Míg az EKB általában véve támogatja azt a célt, hogy a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokra ugyanazon prudenciális szabályok vonatkozzanak, mint a hitelintézetekre, a javasolt jogi aktusokat körültekintően meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy elkerüljük a hitelintézetek fogalommeghatározásának megváltozásából eredő, más unió jogi aktusokat érintő szándékolatlan következményeket. Ez a vélemény különösen a statisztikai rendszert érintő bizonyos következményeket emeli ki. Az ilyen hatások azonban nem korlátozódnak a statisztikai keretrendszerre.

Jelenleg csak a hitelintézetek lehetnek elfogadható partnerek az eurorendszer monetáris politikai műveleteiben (3). Az EKB-nak körültekintően értékelnie kell majd annak lehetséges következményeit, hogy az 1. osztályba tartozó vállalkozásokat bevonják a „hitelintézet” fogalommeghatározása alá.

1.   A befektetési vállalkozások hitelintézetként való besorolása

A Bizottság a befektetési vállalkozások három osztályát javasolja: i. olyan befektetési vállalkozások, amelyek üzleti tevékenységét a saját számlára történő kereskedés és/vagy pénzügyi instrumentumok jegyzési garanciavállalása és/vagy a pénzügyi instrumentumoknak az instrumentum vételére irányuló kötelezettségvállalással történő elhelyezése (4) alkotja, és amelyek teljes eszközállománya meghaladja a 30 milliárd eurót, vagy olyan befektetési vállalkozások, amelyek ilyen tevékenységeket folytató és 30 milliárd eurót meghaladó teljes eszközállománnyal rendelkező vállalkozáscsoport tagjai (5) (az 1. osztályba tartozó vállalkozások); ii. meghatározott küszöbértékeket teljesítő befektetési vállalkozások (6) (a 2. osztályba tartozó vállalkozások); és iii. minden egyéb befektetési vállalkozás (a 3. osztályba tartozó vállalkozások). Az 1. osztályba tartozó vállalkozások hitelintézetként kerülnek besorolásra, és így a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) és az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) hatálya alá kell tartozniuk. Következésképpen az 1. osztályba tartozó vállalkozások annak alapján, hogy az 1024/2013/EU rendelet 1. cikke értelmében vett hitelintézetté válnak, az egységes felügyeleti mechanizmus keretében az EKB általi felügyelet alá tartoznának (9).

Mivel az 1024/2013/EU rendelet kifejezetten rögzíti, hogy nem ruház az EKB-ra egyéb felügyeleti feladatokat, jogi szempontból elismert, hogy azt, hogy az EKB felügyelje az 1. osztályba tartozó vállalkozásokat, alternatív módon az 1024/2013/EU rendelet olyan módosítása útján lehetett volna még biztosítani, hogy az EKB-t az 1. osztályba tartozó vállalkozások prudenciális felügyeletével kapcsolatos külön feladatokkal bízzák meg. Az EKB felügyeleti hatásköreire gyakorolt hatást illetően érdemes felidézni, hogy az 1. osztályba tartozó vállalkozások száma korlátozott, és átfedés mutatkozik a hitelintézetek és az 1. osztályba tartozó vállalkozások által nyújtott szolgáltatások között. Így a javasolt rendeletnek az EKB-ra gyakorolt hatása kis mértékűnek tűnik (10).

A javasolt rendelet keretében azon kritériumok, amelyek alapján valamely befektetési vállalkozás az 575/2013/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett hitelintézetnek minősül (11), arra irányulnak, hogy megragadják a bizonyos küszöbértékeket meghaladó teljes eszközállományú, rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokat.

Az EKB üdvözli e javaslatot, mivel az e kritériumoknak megfelelő vállalkozások méretükre és a más vállalkozásokkal való összekapcsoltságukra tekintettel, továbbá figyelemmel a jelentős mértékű partner-hitelkockázatnak és a saját számlára felvett pozíciók piaci kockázatának való kitettségükre, a pénzügyi stabilitással kapcsolatos fokozott kockázatot jelenthetnek, valamint a más hitelintézetekre átgyűrűző hatások fokozott kockázatát. A javasolt megkülönböztetés összességében véve biztosítja a prudens és következetes felügyeleti követelmények alkalmazását annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket biztosítson a hitelintézetekhez hasonló intézmények számára. Ugyanakkor az illetékes nemzeti hatóságoknak a hitelintézetek harmadik országbeli fióktelepeinek felügyeletéért viselt felelősségének sérelme nélkül, a javasolt rendeletnek pontosítania kellene az eszközök kiszámításának módját, azaz hogy tartalmazzák-e harmadik országbeli csoportok uniós fióktelepeinek és az uniós vállalkozások harmadik országbeli leányvállalatainak eszközeit azok összevont mérlegéből eredően.

Továbbá, tekintettel arra, hogy a teljes eszközállomány nem az egyetlen olyan érték, amelynek alapján a befektetési vállalkozások rendszerszintű jelentősége azonosítható, megjegyzendő, hogy a teljes eszközállományt kiegészíthetné például egy a bevételre, az országhatáron átnyúló tevékenység jelentőségére vagy az összekapcsoltságra vonatkozó kritérium. Kívánatos lenne az ilyen kritériumokat a lehető legnagyobb mértékben összehangolni a jelentőségre vonatkozóan az 1024/2013/EU rendeletben vázolt kritériumokkal, az Európai Bankhatóság (EBH) ajánlását (12) is figyelembe véve. Ennek fényében, amint már több tapasztalat áll rendelkezésre a javasolt rendszerrel kapcsolatban, érdemes lehet e kritériumok további finomítása egy a befektetési vállalkozások jelentette rendszerkockázat értékelésére vonatkozó mögöttes módszertan alapján, annak biztosítása érdekében, hogy a rendszer elérje céljait és ne vezessen túlzott mértékű szándékolatlan következményekhez például szabályozási arbitrázs révén.

A 2013/36/EU irányelv megköveteli a tagállamoktól annak biztosítását, hogy a hitelintézetek engedélyezéséért felelős illetékes hatóság konzultációt folytasson a befektetési vállalkozások felügyeletének ellátásáért felelős illetékes hatósággal, ha az érintett befektetési vállalkozás ugyanazon természetes vagy jogi személyek ellenőrzése alatt áll, mint akik ellenőrzése alatt a hitelintézet áll (13). A javasolt irányelvnek ezért pontosítania kellene, hogy ilyen konzultációra akkor is szükség van, ha a befektetési vállalkozást átminősítik hitelintézetté (14).

2016. november 23-án a Bizottság a 2013/36/EU irányelvet módosító irányelvre vonatkozó javaslatot (15) tett közzé, amellyel kapcsolatban konzultált az EKB-val. A javaslat alapján a harmadik országbeli hitelintézetek és befektetési vállalkozások számára bizonyos feltételek teljesülése esetén kötelező lenne uniós anyavállalatot létrehozni, amely konszolidálná az Unióban található eszközeiket (16). Az EKB megismétli, hogy nyomatékosan támogatja a Bizottság által a 2013/36/EU irányelv és az 575/2013/EU rendelet felülvizsgálata keretében előterjesztett, közbenső EU-szintű anyavállalatra vonatkozó javaslatot (17). A kétségek elkerülése érdekében, az „intézmények” fogalommeghatározásának a javasolt rendeletben szereplő javasolt módosítása nem zárhatja ki, hogy a befektetési vállalkozásoktól is megköveteljék közbenső EU-szintű anyavállalat létrehozását.

2.   Egyes befektetési vállalkozások hitelintézetként történő engedélyezése

A javasolt irányelv szerint a hitelintézet fogalommeghatározása alá tartozó befektetési vállalkozások engedélyezéséért való felelősség a 2013/36/EU irányelv alapján a hitelintézetek engedélyezésére hatáskörrel rendelkező hatóságot terheli (18). A hitelintézetek és a befektetési vállalkozások felügyeletéért felelős illetékes hatóságoktól meg kell követelni az együttműködést, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a javasolt rendelet szerinti küszöbértékek elérése esetén a befektetési vállalkozások haladéktalanul kérelmezzék a hitelintézetkénti engedélyezést, és a bankfelügyeleti hatóság zökkenőmentesen el tudja látni a felügyeletet (19).

Noha a javasolt irányelv rögzíti, hogy azoknak a befektetési vállalkozásoknak, amelyek hitelintézetként besorolhatók, meg kell szerezniük a hitelintézeti engedélyt, tisztázni kell, hogy mi történik akkor, ha a hitelintézeti engedélyt megkapják (20). A javasolt irányelvnek tisztáznia kellene továbbá, hogy milyen következményekkel jár egy befektetési vállalkozás számára, ha eléri a küszöbértéket, de huzamosabb ideig a megfelelő engedély nélkül működik, és ha engedély iránti kérelmét az illetékes hatóság utóbb elutasítja. Ebben az esetben felmerülhet a kérdés, hogy melyik hatóság rendelkezik hatáskörrel az engedély nélkül hitelintézetként működő befektetési vállalkozás szankcionálására, a befektetési vállalkozások felügyeletére hatáskörrel rendelkező hatóság, vagy a hitelintézetek felügyeletére hatáskörrel rendelkező hatóság. Ezenkívül a javasolt irányelvnek pontosítania kellene, hogy a hitelintézet fogalommeghatározásának megfelelő befektetési vállalkozások, függetlenül attól, hogy tevékenységeik a fogalommeghatározás mely része alá tartoznak, a hagyományos banki tevékenységek (például lakosságtól betétek fogadása, vagy hitelezés) végzésére csak a valamennyi banki tevékenység végzésére vonatkozó engedély megszerzését követően jogosultak (21). Ennélfogva az ilyen engedély megadásáig e szervezetek csak olyan tevékenységeket végezhetnek, amelyekre befektetési vállalkozásként engedéllyel rendelkeznek.

3.   Statisztikai következmények

Az EKB megjegyzi, hogy fontos biztosítani a statisztikai fogalmak és meghatározások nagy fokú következetességét és a harmonizált módszertant az uniós jogszabályokban, valamint az uniós statisztikai jogszabályok és a nemzetközi statisztikai előírások, különösen az Egyesült Nemzetek Statisztikai Bizottsága által elfogadott nemzeti számlák rendszere (22) között. Ezért az EKB korábban már üdvözölte, hogy a „monetáris pénzügyi intézmények” (MPI-k) szektorának meghatározása az ESA 2010-ben (23) az EKB meghatározását (24) követi, amelyre kifejezetten hivatkozik is (25).

Ezenkívül az EKB egyes statisztikai rendeletei az adatszolgáltatói kört az MPI-k 1071/2013/EU rendeletben szereplő meghatározásra való közvetlen hivatkozással (26) vagy a „betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével” alszektora (az ESA S.122 alszektora) alapján vagy az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott „hitelintézetekre” hivatkozással (27) határozzák meg.

A javasolt rendelet bevonná a „hitelintézet” fogalommeghatározása alá azon vállalkozásokat, amelyek, amennyiben fő tevékenységük a pénzügyi közvetítés, a betétek (vagy a betéteket lényegében helyettesítő eszközök) gyűjtése kivételével, az ESA „Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével” alszektorába (S.125) tartoznak. Ez az alszektor ugyanakkor nem tartozik az uniós jogszabályok MPI-fogalommeghatározásának hatálya alá. Így, amennyiben az 1. osztályba tartozó vállalkozások hitelintézetként kerülnek besorolásra, következetlenségek állnának elő az uniós jogszabályokban rögzített, a pénzügyi vállalatok statisztikai kezelése szempontjából releváns közös előírásokban, fogalommeghatározásokban és osztályozásokban, amit orvosolni kellene.

4.   A befektetési vállalkozások makroprudenciális szemlélete

A javasolt jogi aktusok nem követik az EBH-nak a befektetési vállalkozások makroprudenciális szemléletének szükségességére vonatkozó ajánlásait (28). A rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozások azonosítására vonatkozó kritériumok lehetséges jövőbeli felülvizsgálata során meg lehetne fontolni, hogy kidolgozhatók-e bizonyos makroprudenciális eszközök a kisebb befektetési vállalkozások által esetlegesen a pénzügyi stabilitásra jelentett különös kockázatok kezelésére. Azok a kisebb befektetési vállalkozások például, amelyek jelentős piaci szereplők, határon átnyúló tevékenységet folytatnak vagy hitelintézetekhez kapcsolódnak, a sokkokat felerősítő hatást fejthetnek ki.

5.   Harmadik országbeli vállalkozások általi szolgáltatásnyújtás

Ami a Bizottság azon javaslatát illeti, amely a harmadik országbeli befektetési vállalkozások fióktelepeire alkalmazandó uniós jogszabályok erősítésére és további harmonizálására irányul (29), az uniós jogalkotó esetleg meg kívánhatja fontolni annak lehetőségét, hogy a harmonizált szabályokat valamennyi fióktelepre alkalmazza, így azokra is, amelyek szakmai ügyfeleknek és elfogadható partnereknek nyújtanak szolgáltatásokat, annak biztosítása érdekében, hogy a jelentős kockázatokat az Unió egészében következetesen kezeljék, valamint a szabályozási arbitrázs elkerülése érdekében. E tekintetben a javasolt jogi aktusok elismerik, hogy a hitelintézetek és befektetési vállalkozások két minőségileg eltérő intézményt jelentenek, eltérő elsődleges üzleti modellekkel, de bizonyos fokú átfedéssel az általuk nyújtott szolgáltatásokban (30). Erre figyelemmel meg lehetne fontolni a szabályozási arbitrázs lehetséges csatornáinak további vizsgálatát, például a harmadik országbeli hitelintézetek fióktelepeinek kezelését illetően, amelynek összhangban kell állania a harmadik országbeli befektetési vállalkozások fióktelepeinek javasolt kezelésével, így uniós szinten tovább kell harmonizálni.

A javasolt rendelet erősíti a 600/2014/EU rendeletben (31) vázolt rendszert a harmadik országbeli befektetési vállalkozások általi az egyenértékűségi határozat elfogadását követően nyújtott szolgáltatások és végzett tevékenységek tekintetében. A harmadik országok szabályozási rendszereinek egyenértékűségét a vonatkozó uniós jogban különböző területeken használják, és tovább lehetne vizsgálni e megközelítések következetességét és továbbfejlesztését. Ugyanakkor az uniós jogalkotó esetleg meg kívánhatja fontolni, hogy nem kellene-e korlátozni a 600/2014/EU rendelet egyenértékűségi rendszerét (például oly módon, hogy e rendszert a szakmai ügyfeleknek és elfogadható partnereknek nyújtott befektetési tanácsadásra és pénzügyi instrumentumoknak az instrumentum vételére irányuló kötelezettségvállalás nélkül történő elhelyezésére korlátozzák). Meg lehetne továbbá fontolni, hogy a harmadik országbeli befektetési vállalkozásokra vonatkozó jelenlegi rendszer továbbra is a tagállamokra kellene-e hagynia a nem egyenértékű harmadik országbeli befektetési vállalkozások befektetési szolgáltatásainak szabályozását, mivel a tagállamok és a nemzeti felügyeleti hatóságok egyoldalúan nem tudják megoldani például a határokon átnyúló alapon működő, a nemzeti joghatóságokon túlterjedő bizonyos nagy vállalkozások jelentette rendszerkockázatokat. Az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében az egyik lehetőség annak biztosítása lenne, hogy az ilyen nem egyenértékű harmadik országbeli vállalkozásoktól idővel megkövetelik, hogy a befektetési szolgáltatások Unióban történő nyújtásához az Unióban fióktelepet (vagy leányvállalatot) hozzanak létre.

6.   Összehangolás

| 6.1. | Körültekintően értékelni kell a javasolt jogi aktusok és a 2013/36/EU irányelv és az 575/2013/EU rendelet közötti kölcsönhatást a hitelintézetek fogalommeghatározásának megváltozásából eredő szándékolatlan következmények elkerülése érdekében. A javaslat nem érinti az 575/2013/EU rendelet szerinti konszolidáció körét, sem pedig azt a követelményt, hogy azokat a befektetési vállalkozásokat, amelyek valamely bankcsoporthoz tartozó szervezet tulajdonosai vagy valamely bankcsoporthoz tartozó szervezet leányvállalatai, be kell vonni e konszolidáció körébe. A javasolt jogi aktusok bármely további módosítását körültekintően meg kell vizsgálni annak érdekében, hogy megőrizzük az 575/2013/EU rendelet szerinti konszolidáció körét. Hasonlóképpen, biztosítani kell a javasolt jogi aktusok és a 2013/36/EU irányelvnek és az 575/2013/EU rendeletnek várhatóan a következő hónapokban hatályba lépő bizonyos módosításai közötti koherenciát. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | A javasolt irányelv úgy rendelkezik, hogy szakmai titoktartási kötelezettség köti az illetékes hatóságokat és az e hatóságokhoz kötődő összes személyt (32). A javasolt irányelv vonatkozó rendelkezéseinek megfogalmazása eltér a 2013/36/EU irányelv és a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szakmai titoktartásra vonatkozó rendelkezéseitől (33). A javaslatoknak törekedniük kell arra, hogy összehangolják az uniós jog különböző ágazati jogi aktusainak megfogalmazását annak érdekében, hogy harmonizálják a szolgálati titoktartási kötelezettségek körét, ahol ez indokolt. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Javasolt a meglevő fogalommeghatározások megkettőzésének elkerülése. Például a „vezető testület felügyeleti funkcióban” fogalmát a 2013/36/EU irányelv és a javasolt irányelv is meghatározza. |
| --- | --- |

6.3.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2018. augusztus 22-én.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2017) 790 final és COM(2017) 791 final.

1

(2)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

2

(3)  Lásd az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról szóló, 2014. december 19-i (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatás (EKB/2014/60) (HL L 91., 2015.4.2., 3. o.) 55. cikkét.

3

(4)  A pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.) I. melléklete A. szakaszának 3. és 6. pontja szerinti szolgáltatások.

4

(5)  Amennyiben a vállalkozás teljes eszközállománya egyedi szinten 30 milliárd euro alatt van, de olyan csoport tagja, amelynek az összesített teljes eszközállománya meghaladja a 30 milliárd eurót (azaz a csoporthoz tartozó, az érintett szolgáltatásokat nyújtó és egyedi szinten 30 milliárd euro alatti teljes eszközállománnyal rendelkező szervezetek összesített teljes eszközállománya), a csoporton belül az érintett szolgáltatásokat nyújtó valamennyi szervezet hitelintézet lesz; vagy amennyiben az érintett szolgáltatásokat egészként nyújtó csoporthoz tartozó vállalkozások (azaz anyavállalat és leányvállalatok) összesített teljes eszközállománya meghaladja a 30 milliárd eurót, az összevont felügyeletet ellátó hatóság a felügyeleti kollégiummal egyetértésben dönthet úgy, hogy az adott csoporthoz tartozó és egyedi szinten 30 milliárd euro alatti teljes eszközállománnyal rendelkező egy vagy több vállalkozást hitelintézetként sorol be a szabályok esetleges kijátszásának elkerülése és az Unió pénzügyi stabilitására jelentett esetleges kockázatok csökkentése érdekében.

5

(6)  Lásd a javasolt rendelet 12. cikkét.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

8

(9)  Lásd a javasolt rendelet (33) preambulumbekezdését, valamint a javasolt jogi aktusokat kísérő ”Review of the prudential framework for investment firms” című bizottsági szolgálati munkadokumentum (SWD(2017)481 final) 26. oldalát.

9

(10)  Lásd a javasolt rendelet indokolása 2. oldalának harmadik bekezdését.

10

(11)  Lásd a javasolt rendelet 60. cikkét.

11

(12)  Lásd: Opinion of the European Banking Authority in response to the European Commission’s Call for Advice on Investment Firms (EBA/Op/2017/11), 2017. szeptember 29. A 4. ajánlás rögzíti, hogy az 1. osztályba tartozó vállalkozások azonosítása érdekében az EBH-nak 2. szintű szabályozástechnikai standardokat kell kidolgoznia az ilyen azonosítás elvégzéséhez, a befektetési vállalkozások sajátosságait figyelembe véve.

12

(13)  Lásd a 2013/36/EU irányelv 16. cikkének (2) bekezdését.

13

(14)  Lásd a javasolt irányelv 57. cikkének javasolt új (6a) bekezdését.

14

(15)  A 2013/36/EU irányelvnek a mentesített szervezetek, a pénzügyi holding társaságok, a vegyes pénzügyi holding társaságok, a javadalmazás, a felügyeleti intézkedések és hatáskörök, valamint a tőkemegőrzési intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslat (COM(2016) 854 final).

15

(16)  Hivatkozunk a 2013/36/EU irányelv javasolt 21b. cikkére. Lásd még az hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó tőkekövetelmények uniós keretének módosításairól szóló, 2017. november 8-i európai központi banki vélemény (CON/2017/46) (HL C 34., 2018.1.31., 5. o.) 1.6. bekezdését. Az EKB valamennyi véleménye közzétételre kerül az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu.

16

(17)  Lásd még a CON/2017/46 vélemény 1.6. bekezdését.

17

(18)  E tekintetben megjegyzendő, hogy a 2013/36/EU irányelv 16. cikkének (2) bekezdése megköveteli a hitelintézetek felügyeletére hatáskörrel rendelkező hatóságtól, hogy bizonyos esetekben konzultációt folytasson a befektetési vállalkozások felügyeletének ellátásáért felelős illetékes hatósággal, mielőtt a hitelintézetnek az engedélyt megadná.

18

(19)  Lásd a javasolt irányelv 5. cikke (2) bekezdésének javasolt módosítását.

19

(20)  E tekintetben lásd a 2014/65/EU irányelv (38) preambulumbekezdését is, amely a következőképpen rendelkezik: „A 2013/36/EU irányelv alapján engedélyezett hitelintézeteknek nincs szükségük további engedélyre ezen irányelv alapján ahhoz, hogy befektetési szolgáltatásokat nyújthassanak, vagy befektetési tevékenységeket végezhessenek. Amennyiben valamely hitelintézet úgy dönt, hogy befektetési szolgáltatásokat nyújt, vagy befektetési tevékenységeket végez, az illetékes hatóságnak az engedély 2013/36/EU irányelv alapján való kiadása előtt meg kell győződnie arról, hogy a hitelintézet megfelel ezen irányelv vonatkozó rendelkezéseinek”.

20

(21)  Lásd a javasolt irányelv 57. cikke (6) bekezdésének javasolt módosítását.

21

(22)  Lásd: Európai Bizottság, Nemzetközi Valutaalap, Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet, Egyesült Nemzetek, Világbank, „System of National Accounts 2008” (New York, 2009), elérhető: https://unstats.un.org/unsd/nationalaccount/docs/SNA2008.pdf.

22

(23)  Az ESA 2010 a számlák európai rendszere, amelyet az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.) hozott létre.

23

(24)  Lásd a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló, 2013. szeptember 24-i 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (átdolgozás) (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.) 1. cikkének a) pontját.

24

(25)  Lásd az Európai Unióban a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet iránti javaslatról szóló, 2011. május 19-i európai központi banki vélemény (CON/2011/44) (HL C 203., 2011.7.9., 3. o.) 6. bekezdését.

25

(26)  Lásd például az értékpapírállományokról szóló statisztikákról szóló, 2012. október 17-i 1011/2012/EU európai központi banki rendeletet (EKB/2012/24) (HL L 305., 2012.11.1., 6. o.); a monetáris pénzügyi intézmények által alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló, 2013. szeptember 24-i 1072/2013/EU európai központi banki rendeletet (EKB/2013/34) (HL L 297., 2013.11.7., 51. o.); a pénzpiacokra vonatkozó statisztikákról szóló, 2014. november 26-i 1333/2014/EU európai központi banki rendeletet (EKB/2014/48) (HL L 359., 2014.12.16., 97. o.).

26

(27)  Lásd a részletes hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtéséről szóló, 2016. május 18-i (EU) 2016/867 európai központi banki rendelet (EKB/2016/13) (HL L 144., 2016.6.1., 44. o.) 3. cikkének (1) bekezdését.

27

(28)  Lásd: Opinion of the European Banking Authority in response to the European Commission’s Call for Advice on Investment Firms (EBA/Op/2017/11), 2017. szeptember 29. Az említett vélemény 60. ajánlása rögzíti, hogy a befektetési vállalkozásokra vonatkozó új prudenciális rendszernek makroprudenciális szemléletet is magában kell foglalnia. E tekintetben hangsúlyozni kell a rendszerkockázatok kialakulása és materializálódása csökkentésének fontosságát, annak megállapítására figyelemmel, hogy e kockázatok kezelésére szolgáló megfelelő makroprudenciális eszközöket kell-e kidolgozni. A 61. ajánlás rögzíti, hogy a befektetési vállalkozások három osztályának potenciális rendszerszintű hatásait értékelő részletes elemzésre van szükség. E tekintetben meg kell fontolni, hogy a makroprudenciális szemléletet a befektetési vállalkozások üzleti modelljének jellegzetességeihez kell-e igazítani. Lásd még az EBH „Designing a new prudential regime for investment firms” című vitaanyagát (EBA/DP/2016/02), 2016. november 4.

28

(29)  Lásd a javasolt irányelv 58. cikkének (3) bekezdését, amely a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.) 41. cikkének módosítására irányul.

29

(30)  Lásd a javasolt irányelv indokolásának 2. oldalát és a javasolt rendelet indokolásának 2. oldalát.

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 600/2014/EU rendelete (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 84. o.).

31

(32)  Lásd a javasolt irányelv 13. cikkét.

32

(33)  Lásd a 2013/36/EU irányelv 53. cikkét és a 2014/65/EU irányelv 76. cikkét.

33

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 19.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/10

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2018. október 18.

(2018/C 378/05)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1505 |
| JPY | Japán yen | 129,44 |
| DKK | Dán korona | 7,4606 |
| GBP | Angol font | 0,87843 |
| SEK | Svéd korona | 10,3330 |
| CHF | Svájci frank | 1,1451 |
| ISK | Izlandi korona | 136,80 |
| NOK | Norvég korona | 9,4598 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,863 |
| HUF | Magyar forint | 322,42 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2989 |
| RON | Román lej | 4,6683 |
| TRY | Török líra | 6,4190 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6119 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5009 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,0192 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7522 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5863 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 306,55 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,4104 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,9835 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4210 |
| IDR | Indonéz rúpia | 17 480,12 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7821 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 62,137 |
| RUB | Orosz rubel | 75,5050 |
| THB | Thaiföldi baht | 37,512 |
| BRL | Brazil real | 4,2453 |
| MXN | Mexikói peso | 21,8143 |
| INR | Indiai rúpia | 84,6850 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1505

JPY

Japán yen

129,44

DKK

Dán korona

7,4606

GBP

Angol font

0,87843

SEK

Svéd korona

10,3330

CHF

Svájci frank

1,1451

ISK

Izlandi korona

136,80

NOK

Norvég korona

9,4598

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,863

HUF

Magyar forint

322,42

PLN

Lengyel zloty

4,2989

RON

Román lej

4,6683

TRY

Török líra

6,4190

AUD

Ausztrál dollár

1,6119

CAD

Kanadai dollár

1,5009

HKD

Hongkongi dollár

9,0192

NZD

Új-zélandi dollár

1,7522

SGD

Szingapúri dollár

1,5863

KRW

Dél-Koreai won

1 306,55

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,4104

CNY

Kínai renminbi

7,9835

HRK

Horvát kuna

7,4210

IDR

Indonéz rúpia

17 480,12

MYR

Maláj ringgit

4,7821

PHP

Fülöp-szigeteki peso

62,137

RUB

Orosz rubel

75,5050

THB

Thaiföldi baht

37,512

BRL

Brazil real

4,2453

MXN

Mexikói peso

21,8143

INR

Indiai rúpia

84,6850

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 19.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 378/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 378/11

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9144 – Michael Kors/Gianni Versace)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2018/C 378/06)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Michael Kors Holdings Limited (a továbbiakban: MKHL, Egyesült Államok), |
| --- | --- |

—

Michael Kors Holdings Limited (a továbbiakban: MKHL, Egyesült Államok),

| — | Gianni Versace SpA (a továbbiakban: Versace, Olaszország). |
| --- | --- |

—

Gianni Versace SpA (a továbbiakban: Versace, Olaszország).

Az MKHL az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében teljes irányítást szerez a Versace felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

—   a MKHL esetében: Michael Kors és Jimmy Choo márkájú luxustermékek (például luxuskiegészítők, lábbelik és ruházati cikkek) tervezése, fejlesztése, gyártása, forgalmazása, nagy- és kiskereskedelme és engedélyezése világszerte,

—   a Versace esetében: Versace márkájú luxustermékek (például luxuskiegészítők, lábbelik és ruházati cikkek) tervezése, fejlesztése, gyártása, forgalmazása, nagy- és kiskereskedelme és engedélyezése világszerte.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9144 – Michael Kors/Gianni Versace

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postai cím: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---