# Eiropas Savienības L 187/2007

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 187 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 50. sējums2007. gada 19. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 187

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

50. sējums2007. gada 19. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 845/2007 (2007. gada 18. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 846/2007 (2007. gada 18. jūlijs), ar ko 2007./2008. tirdzniecības gadam nosaka vērtēšanas koeficientus, ko izmanto, lai aprēķinātu cūku liemeņu tirgus cenu Kopienā | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 847/2007 (2007. gada 18. jūlijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 808/2004 attiecībā uz Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību (
  1
  ) | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 848/2007 (2007. gada 18. jūlijs) par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūlija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 | 20 |

Saturs

I   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 845/2007 (2007. gada 18. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 846/2007 (2007. gada 18. jūlijs), ar ko 2007./2008. tirdzniecības gadam nosaka vērtēšanas koeficientus, ko izmanto, lai aprēķinātu cūku liemeņu tirgus cenu Kopienā

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 847/2007 (2007. gada 18. jūlijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 808/2004 attiecībā uz Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību (
  1
  )

1

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 848/2007 (2007. gada 18. jūlijs) par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūlija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

20

| | | II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2007/508/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 6. decembris) par valsts atbalstu C 22/06 (ex N 615/05), kuru Itālija plāno īstenot nodokļu atvieglojumiem eļļas emulsijām ūdenī
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 5805)

   (
  1
  ) | 22 |
| | | 2007/509/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 20. decembris) par valsts atbalstu C 3/05 (ex N 592/04 (ex PL 51/04)), ko Polija plāno īstenot uzņēmumam Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (iepriekš DAEWOO – FSO Motor S.A.)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 6628)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2007/510/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 17. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2006/784/EK, ar ko nosaka metodes cūku liemeņu klasificēšanai Francijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3419) | 47 |

II   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2007/508/EK

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 6. decembris) par valsts atbalstu C 22/06 (ex N 615/05), kuru Itālija plāno īstenot nodokļu atvieglojumiem eļļas emulsijām ūdenī
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 5805)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 5805)

1

22

2007/509/EK

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 20. decembris) par valsts atbalstu C 3/05 (ex N 592/04 (ex PL 51/04)), ko Polija plāno īstenot uzņēmumam Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (iepriekš DAEWOO – FSO Motor S.A.)
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 6628)

   (
  1
  )

Fabryka Samochodów Osobowych S.A.

DAEWOO – FSO Motor S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 6628)

1

30

2007/510/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 17. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2006/784/EK, ar ko nosaka metodes cūku liemeņu klasificēšanai Francijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3419)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3419)

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 19.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 845/2007

(2007. gada 18. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 19. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 18. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 756/2007 (OV L 172, 30.6.2007., 41. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2007. gada 18. jūlija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 52,4 |
| TR | 106,7 |
| ZZ | 79,6 |
| 0707 00 05 | MK | 68,1 |
| TR | 146,1 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 90 70 | TR | 86,5 |
| ZZ | 86,5 |
| 0805 50 10 | AR | 64,5 |
| UY | 55,7 |
| ZA | 59,1 |
| ZZ | 59,8 |
| 0808 10 80 | AR | 89,7 |
| BR | 96,8 |
| CL | 85,8 |
| CN | 86,7 |
| NZ | 105,7 |
| US | 89,1 |
| UY | 60,7 |
| ZA | 92,4 |
| ZZ | 88,4 |
| 0808 20 50 | AR | 90,1 |
| CL | 83,1 |
| NZ | 144,9 |
| ZA | 102,6 |
| ZZ | 105,2 |
| 0809 10 00 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0809 20 95 | TR | 286,2 |
| US | 344,7 |
| ZZ | 315,5 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | TR | 152,4 |
| ZZ | 152,4 |
| 0809 40 05 | IL | 141,3 |
| ZZ | 141,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

52,4

TR

106,7

ZZ

79,6

0707 00 05

MK

68,1

TR

146,1

ZZ

107,1

0709 90 70

TR

86,5

ZZ

86,5

0805 50 10

AR

64,5

UY

55,7

ZA

59,1

ZZ

59,8

0808 10 80

AR

89,7

BR

96,8

CL

85,8

CN

86,7

NZ

105,7

US

89,1

UY

60,7

ZA

92,4

ZZ

88,4

0808 20 50

AR

90,1

CL

83,1

NZ

144,9

ZA

102,6

ZZ

105,2

0809 10 00

TR

179,1

ZZ

179,1

0809 20 95

TR

286,2

US

344,7

ZZ

315,5

0809 30 10, 0809 30 90

TR

152,4

ZZ

152,4

0809 40 05

IL

141,3

ZZ

141,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 19.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 846/2007

(2007. gada 18. jūlijs),

ar ko 2007./2008. tirdzniecības gadam nosaka vērtēšanas koeficientus, ko izmanto, lai aprēķinātu cūku liemeņu tirgus cenu Kopienā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2759/75 par cūkgaļas tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 4. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 2759/75 4. panta 2. punktā paredzēto cūku liemeņu tirgus cena Kopienā ir jānosaka, ņemot vērā cenas katrā dalībvalstī un novērtējot tās ar koeficientu, kas izsaka katras dalībvalsts cūku ganāmpulka relatīvo lielumu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 2759/75 4. panta 2. punktā paredzēto cūku liemeņu tirgus cena Kopienā ir jānosaka, ņemot vērā cenas katrā dalībvalstī un novērtējot tās ar koeficientu, kas izsaka katras dalībvalsts cūku ganāmpulka relatīvo lielumu.

| (2) | Šie koeficienti jānosaka, pamatojoties uz cūku skaitīšanas datiem, kas iegūti ik gadu decembra sākumā saskaņā ar Padomes 1993. gada 1. jūnija Direktīvu 93/23/EEK par statistikas pārskatiem, kas veicami attiecībā uz cūkkopību (2). |
| --- | --- |

(2)

Šie koeficienti jānosaka, pamatojoties uz cūku skaitīšanas datiem, kas iegūti ik gadu decembra sākumā saskaņā ar Padomes 1993. gada 1. jūnija Direktīvu 93/23/EEK par statistikas pārskatiem, kas veicami attiecībā uz cūkkopību (2).

| (3) | Ņemot vērā 2006. gada decembrī veiktās skaitīšanas rezultātus, 2007./2008. tirdzniecības gadam jānosaka jauni svēruma koeficienti un jāatceļ Komisijas Regula (EK) Nr. 1201/2006 (3). |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā 2006. gada decembrī veiktās skaitīšanas rezultātus, 2007./2008. tirdzniecības gadam jānosaka jauni svēruma koeficienti un jāatceļ Komisijas Regula (EK) Nr. 1201/2006 (3).

| (4) | Tā kā 2007./2008. tirdzniecības gads sākas 2007. gada 1. jūlijā, šī regula jāpiemēro no minētā datuma. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā 2007./2008. tirdzniecības gads sākas 2007. gada 1. jūlijā, šī regula jāpiemēro no minētā datuma.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Svēruma koeficienti, kas minēti Regulas (EEK) Nr. 2759/75 4. panta 2. punktā, ir noteikti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 1201/2006.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2007. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 18. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 149, 21.6.1993., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 218, 9.8.2006., 10. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1977/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 87. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Svēruma koeficienti, kas 2007./2008. tirdzniecības gadam jāizmanto, lai aprēķinātu cūku liemeņu tirgus cenu Kopienā |
| --- |
| Regulas (EEK) Nr. 2759/75 4. panta 2. punkts |
| Beļģija | 3,9 % |
| Bulgārija | 0,6 % |
| Čehija | 1,7 % |
| Dānija | 8,4 % |
| Vācija | 16,5 % |
| Igaunija | 0,2 % |
| Grieķija | 0,6 % |
| Spānija | 16,1 % |
| Francija | 9,3 % |
| Īrija | 1,1 % |
| Itālija | 5,7 % |
| Kipra | 0,3 % |
| Latvija | 0,3 % |
| Lietuva | 0,7 % |
| Luksemburga | 0,1 % |
| Ungārija | 2,5 % |
| Malta | 0,1 % |
| Nīderlande | 6,9 % |
| Austrija | 1,9 % |
| Polija | 11,6 % |
| Portugāle | 1,4 % |
| Rumānija | 4,2 % |
| Slovēnija | 0,4 % |
| Slovākija | 0,7 % |
| Somija | 0,9 % |
| Zviedrija | 1,0 % |
| Apvienotā Karaliste | 2,9 % |

Svēruma koeficienti, kas 2007./2008. tirdzniecības gadam jāizmanto, lai aprēķinātu cūku liemeņu tirgus cenu Kopienā

Regulas (EEK) Nr. 2759/75 4. panta 2. punkts

Beļģija

3,9 %

Bulgārija

0,6 %

Čehija

1,7 %

Dānija

8,4 %

Vācija

16,5 %

Igaunija

0,2 %

Grieķija

0,6 %

Spānija

16,1 %

Francija

9,3 %

Īrija

1,1 %

Itālija

5,7 %

Kipra

0,3 %

Latvija

0,3 %

Lietuva

0,7 %

Luksemburga

0,1 %

Ungārija

2,5 %

Malta

0,1 %

Nīderlande

6,9 %

Austrija

1,9 %

Polija

11,6 %

Portugāle

1,4 %

Rumānija

4,2 %

Slovēnija

0,4 %

Slovākija

0,7 %

Somija

0,9 %

Zviedrija

1,0 %

Apvienotā Karaliste

2,9 %

---

| 19.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 847/2007

(2007. gada 18. jūlijs),

ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 808/2004 attiecībā uz Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 808/2004 attiecībā uz Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību (1), un jo īpaši tās 8. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 808/2004 tika izveidota vienota sistēma, lai regulāri sagatavotu Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 808/2004 tika izveidota vienota sistēma, lai regulāri sagatavotu Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 808/2004 8. panta 1. punktu ir vajadzīgi īstenošanas pasākumi, lai noteiktu datus, kas jāiesniedz minētās regulas 3. un 4. pantā definētās statistikas sagatavošanai, un to nosūtīšanas termiņus. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 808/2004 8. panta 1. punktu ir vajadzīgi īstenošanas pasākumi, lai noteiktu datus, kas jāiesniedz minētās regulas 3. un 4. pantā definētās statistikas sagatavošanai, un to nosūtīšanas termiņus.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom
   (2), |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom
   (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Dati, kas nosūtāmi Kopienas statistikas sagatavošanai par informācijas sabiedrību, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 808/2004 3. panta 2. punktā un 4. pantā, ir precizēti šīs regulas I un II pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 18. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 143, 30.4.2004., 49. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

1. MODULIS. UZŅĒMUMI UN INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA

1.   TEMATI UN TO RĀDĪTĀJI

a)   Temati, kuri jāietver par 2008. pārskata gadu un kurus izraugās no Regulas (EK) Nr. 808/2004 I pielikumā sniegtā saraksta, ir šādi:

| — | IKT sistēmas un to izmantošana uzņēmumos, |
| --- | --- |

—

IKT sistēmas un to izmantošana uzņēmumos,

| — | interneta un citu elektronisko sakaru tīklu izmantošana uzņēmumos, |
| --- | --- |

—

interneta un citu elektronisko sakaru tīklu izmantošana uzņēmumos,

| — | e-komercijas un elektroniskās tirdzniecības procesi. |
| --- | --- |

—

e-komercijas un elektroniskās tirdzniecības procesi.

b)   Par uzņēmumiem jāvāc šādi rādītāji:

IKT sistēmas un to izmantošana uzņēmumos

| | Par visiem uzņēmumiem jāvāc šādi rādītāji:






  — | datoru izmantošana. |
| --- | --- | --- |

Par visiem uzņēmumiem jāvāc šādi rādītāji:

—

datoru izmantošana.

| | Par uzņēmumiem, kuri izmanto datorus, jāvāc šādi rādītāji:






  — | (pēc izvēles) to nodarbināto personu procentuālā daļa, kuras lieto datoru vismaz reizi nedēļā, |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kuri izmanto datorus, jāvāc šādi rādītāji:

—

(pēc izvēles) to nodarbināto personu procentuālā daļa, kuras lieto datoru vismaz reizi nedēļā,

| — | iekšēja datortīkla izmantošana (piemēram, LAN), |
| --- | --- |

—

iekšēja datortīkla izmantošana (piemēram, LAN),

| — | iekšējas tīmekļa vietnes (iekštīkls) izmantošana, |
| --- | --- |

—

iekšējas tīmekļa vietnes (iekštīkls) izmantošana,

| — | ārtīkla izmantošana, |
| --- | --- |

—

ārtīkla izmantošana,

| — | tādas īpašas lietojumprogrammas izmantošana, kas paredzēta darbiniekiem, lai tie varētu piekļūt personāla nodaļas pakalpojumiem (piemēram, lai iegūtu informāciju par vakantajām amata vietām, pieprasītu ikgadējo atvaļinājumu, apskatītu vai lejuplādētu algas pārskatu, vai citi pakalpojumi), |
| --- | --- |

—

tādas īpašas lietojumprogrammas izmantošana, kas paredzēta darbiniekiem, lai tie varētu piekļūt personāla nodaļas pakalpojumiem (piemēram, lai iegūtu informāciju par vakantajām amata vietām, pieprasītu ikgadējo atvaļinājumu, apskatītu vai lejuplādētu algas pārskatu, vai citi pakalpojumi),

| — | (pēc izvēles) uzlabojuma pakāpe, izmantojot IKT projektus: darba norises reorganizācija un vienkāršošana, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) uzlabojuma pakāpe, izmantojot IKT projektus: darba norises reorganizācija un vienkāršošana,

| — | (pēc izvēles) uzlabojuma pakāpe, izmantojot IKT projektus: resursu atbrīvošana, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) uzlabojuma pakāpe, izmantojot IKT projektus: resursu atbrīvošana,

| — | (pēc izvēles) uzlabojuma pakāpe, izmantojot IKT projektus: lielāki uzņēmuma ienākumi, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) uzlabojuma pakāpe, izmantojot IKT projektus: lielāki uzņēmuma ienākumi,

| — | (pēc izvēles) uzlabojuma pakāpe, izmantojot IKT projektus: jaunu preču un pakalpojumu izstrāde. |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) uzlabojuma pakāpe, izmantojot IKT projektus: jaunu preču un pakalpojumu izstrāde.

| | Par uzņēmumiem, kuri izmanto iekšēju datortīklu (piemēram, LAN), jāvāc šādi rādītāji:






  — | bezvadu piekļuves izmantošana iekšējam datortīklam (piemēram, LAN). |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kuri izmanto iekšēju datortīklu (piemēram, LAN), jāvāc šādi rādītāji:

—

bezvadu piekļuves izmantošana iekšējam datortīklam (piemēram, LAN).

| | Par uzņēmumiem, kuri izmanto iekštīklu, jāvāc šādi rādītāji:






  — | (pēc izvēles) iekštīkla izmantošana, lai iepazīstinātu: ar uzņēmuma vispārējo politiku vai stratēģiju, |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kuri izmanto iekštīklu, jāvāc šādi rādītāji:

—

(pēc izvēles) iekštīkla izmantošana, lai iepazīstinātu: ar uzņēmuma vispārējo politiku vai stratēģiju,

| — | (pēc izvēles) iekštīkla izmantošana, lai iepazīstinātu: ar iekšējiem periodiskiem uzņēmuma biļeteniem vai ikdienas jaunumiem, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) iekštīkla izmantošana, lai iepazīstinātu: ar iekšējiem periodiskiem uzņēmuma biļeteniem vai ikdienas jaunumiem,

| — | (pēc izvēles) iekštīkla izmantošana, lai iepazīstinātu: ar ikdienas/darba dokumentiem (piemēram, sanāksmēm), |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) iekštīkla izmantošana, lai iepazīstinātu: ar ikdienas/darba dokumentiem (piemēram, sanāksmēm),

| — | (pēc izvēles) iekštīkla izmantošana, lai iepazīstinātu: ar rokasgrāmatām, norādījumiem vai apmācību materiāliem, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) iekštīkla izmantošana, lai iepazīstinātu: ar rokasgrāmatām, norādījumiem vai apmācību materiāliem,

| — | (pēc izvēles) iekštīkla izmantošana, lai iepazīstinātu: ar preču vai pakalpojumu katalogiem. |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) iekštīkla izmantošana, lai iepazīstinātu: ar preču vai pakalpojumu katalogiem.

Interneta un citu elektronisko sakaru tīklu izmantošana uzņēmumos

| | Par uzņēmumiem, kuri izmanto datorus, jāvāc šādi rādītāji:






  — | piekļuve internetam. |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kuri izmanto datorus, jāvāc šādi rādītāji:

—

piekļuve internetam.

| | Par uzņēmumiem, kuros ir piekļuve internetam, jāvāc šādi rādītāji:






  — | to nodarbināto personu procentuālā daļa, kuras vismaz reizi nedēļā izmanto globālo tīmekli, |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kuros ir piekļuve internetam, jāvāc šādi rādītāji:

—

to nodarbināto personu procentuālā daļa, kuras vismaz reizi nedēļā izmanto globālo tīmekli,

| — | interneta savienojums: tradicionālais modems vai ISDN, |
| --- | --- |

—

interneta savienojums: tradicionālais modems vai ISDN,

| — | interneta savienojums: DSL, |
| --- | --- |

—

interneta savienojums: DSL,

| — | interneta savienojums: cits fiksēts interneta savienojums, |
| --- | --- |

—

interneta savienojums: cits fiksēts interneta savienojums,

| — | interneta savienojums: mobilais savienojums, |
| --- | --- |

—

interneta savienojums: mobilais savienojums,

| — | interneta izmantošana kā patērētājam banku un finanšu pakalpojumu saņemšanai, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana kā patērētājam banku un finanšu pakalpojumu saņemšanai,

| — | interneta izmantošana kā patērētājam apmācību un izglītības nolūkos, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana kā patērētājam apmācību un izglītības nolūkos,

| — | interneta izmantošana saziņai ar valsts iestādēm iepriekšējā kalendārajā gadā, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana saziņai ar valsts iestādēm iepriekšējā kalendārajā gadā,

| — | tīmekļa vietnes izmantošana. |
| --- | --- |

—

tīmekļa vietnes izmantošana.

| | Par uzņēmumiem, kuri ar interneta starpniecību sadarbojās ar valsts iestādēm iepriekšējā kalendārajā gadā, jāvāc šādi rādītāji:






  — | interneta izmantošana, lai iegūtu informāciju no publisko iestāžu tīmekļa vietnēm iepriekšējā kalendārajā gadā, |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kuri ar interneta starpniecību sadarbojās ar valsts iestādēm iepriekšējā kalendārajā gadā, jāvāc šādi rādītāji:

—

interneta izmantošana, lai iegūtu informāciju no publisko iestāžu tīmekļa vietnēm iepriekšējā kalendārajā gadā,

| — | interneta izmantošana, lai iegūtu veidlapas no publisko iestāžu tīmekļa vietnēm iepriekšējā kalendārajā gadā, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai iegūtu veidlapas no publisko iestāžu tīmekļa vietnēm iepriekšējā kalendārajā gadā,

| — | interneta izmantošana, lai aizpildītas veidlapas nosūtītu publiskajām iestādēm iepriekšējā kalendārajā gadā, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai aizpildītas veidlapas nosūtītu publiskajām iestādēm iepriekšējā kalendārajā gadā,

| — | interneta izmantošana, lai elektroniski pilnībā veiktu administratīvu procedūru (neizmantojot papīra dokumentus) iepriekšējā kalendārajā gadā, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai elektroniski pilnībā veiktu administratīvu procedūru (neizmantojot papīra dokumentus) iepriekšējā kalendārajā gadā,

| — | interneta izmantošana, lai iesniegtu piedāvājumus elektroniskā piedāvājumu sistēmā (elektroniskā veidā organizēts publiskais iepirkums) iepriekšējā kalendārajā gadā. |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai iesniegtu piedāvājumus elektroniskā piedāvājumu sistēmā (elektroniskā veidā organizēts publiskais iepirkums) iepriekšējā kalendārajā gadā.

| | Par uzņēmumiem, kuriem ir tīmekļa vietne, jāvāc šādi rādītāji:






  — | šāda pakalpojuma nodrošināšana: preču katalogi un cenu saraksti, |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kuriem ir tīmekļa vietne, jāvāc šādi rādītāji:

—

šāda pakalpojuma nodrošināšana: preču katalogi un cenu saraksti,

| — | šāda pakalpojuma nodrošināšana: iespēja, ka apmeklētāji var pielāgot vai veidot preces, |
| --- | --- |

—

šāda pakalpojuma nodrošināšana: iespēja, ka apmeklētāji var pielāgot vai veidot preces,

| — | šāda pakalpojuma nodrošināšana: pasūtīšana vai rezervēšana tiešsaistē, |
| --- | --- |

—

šāda pakalpojuma nodrošināšana: pasūtīšana vai rezervēšana tiešsaistē,

| — | šāda pakalpojuma nodrošināšana: maksājuma veikšana tiešsaistē, |
| --- | --- |

—

šāda pakalpojuma nodrošināšana: maksājuma veikšana tiešsaistē,

| — | šāda pakalpojuma nodrošināšana: personalizēts saturs regulāriem/biežiem apmeklētājiem, |
| --- | --- |

—

šāda pakalpojuma nodrošināšana: personalizēts saturs regulāriem/biežiem apmeklētājiem,

| — | šāda pakalpojuma nodrošināšana: vakanto amata vietu reklāma vai darba pieteikums tiešsaistē. |
| --- | --- |

—

šāda pakalpojuma nodrošināšana: vakanto amata vietu reklāma vai darba pieteikums tiešsaistē.

E-komercijas un elektroniskās tirdzniecības procesi

| | Par uzņēmumiem, kuri izmanto datorus, jāvāc šādi rādītāji:






  — | automatizēta datu apmaiņa (ADE), kas definēta kā ziņojumu apmaiņa (piemēram, rīkojumi, rēķini, maksājumu darījumi vai preču apraksts), izmantojot internetu vai citus datortīklus, saskaņotā formātā, kas ļauj automātiski apstrādāt datus (piemēram, XML, EDIFACT u. c.) bez vajadzības manuāli rakstīt atsevišķu ziņojumu, |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kuri izmanto datorus, jāvāc šādi rādītāji:

—

automatizēta datu apmaiņa (ADE), kas definēta kā ziņojumu apmaiņa (piemēram, rīkojumi, rēķini, maksājumu darījumi vai preču apraksts), izmantojot internetu vai citus datortīklus, saskaņotā formātā, kas ļauj automātiski apstrādāt datus (piemēram, XML, EDIFACT u. c.) bez vajadzības manuāli rakstīt atsevišķu ziņojumu,

| — | piegādes ķēdes vadības informācijas elektroniska apmaiņa ar klientiem vai piegādātājiem, |
| --- | --- |

—

piegādes ķēdes vadības informācijas elektroniska apmaiņa ar klientiem vai piegādātājiem,

| — | elektroniska un automātiska apmaiņa ar attiecīgo informāciju par saņemtajiem pasūtījumiem (elektroniski vai ne) ar preču krājumu vadību, |
| --- | --- |

—

elektroniska un automātiska apmaiņa ar attiecīgo informāciju par saņemtajiem pasūtījumiem (elektroniski vai ne) ar preču krājumu vadību,

| — | elektroniska un automātiska apmaiņa ar attiecīgo informāciju par saņemtajiem pasūtījumiem (elektroniski vai ne) ar grāmatvedību, |
| --- | --- |

—

elektroniska un automātiska apmaiņa ar attiecīgo informāciju par saņemtajiem pasūtījumiem (elektroniski vai ne) ar grāmatvedību,

| — | elektroniska un automātiska apmaiņa ar attiecīgo informāciju par saņemtajiem pasūtījumiem (elektroniski vai ne) ar ražošanas vai pakalpojumu vadību, |
| --- | --- |

—

elektroniska un automātiska apmaiņa ar attiecīgo informāciju par saņemtajiem pasūtījumiem (elektroniski vai ne) ar ražošanas vai pakalpojumu vadību,

| — | elektroniska un automātiska apmaiņa ar attiecīgo informāciju par saņemtajiem pasūtījumiem (elektroniski vai ne) ar izplatīšanas vadību, |
| --- | --- |

—

elektroniska un automātiska apmaiņa ar attiecīgo informāciju par saņemtajiem pasūtījumiem (elektroniski vai ne) ar izplatīšanas vadību,

| — | elektroniska un automātiska apmaiņa ar attiecīgo informāciju par nosūtītajiem pirkuma pasūtījumiem (elektroniski vai ne) ar preču krājumu vadību, |
| --- | --- |

—

elektroniska un automātiska apmaiņa ar attiecīgo informāciju par nosūtītajiem pirkuma pasūtījumiem (elektroniski vai ne) ar preču krājumu vadību,

| — | elektroniska un automātiska apmaiņa ar attiecīgo informāciju par nosūtītajiem pirkuma pasūtījumiem (elektroniski vai ne) ar grāmatvedību, |
| --- | --- |

—

elektroniska un automātiska apmaiņa ar attiecīgo informāciju par nosūtītajiem pirkuma pasūtījumiem (elektroniski vai ne) ar grāmatvedību,

| — | ERP programmatūras pakotnes izmantošana, lai apmainītos ar informāciju pārdevumiem un/vai iepirkumiem ar citām iekšējām funkcionālajām jomām (piemēram, finanses, plānošana, tirdzniecība u. c.), |
| --- | --- |

—

ERP programmatūras pakotnes izmantošana, lai apmainītos ar informāciju pārdevumiem un/vai iepirkumiem ar citām iekšējām funkcionālajām jomām (piemēram, finanses, plānošana, tirdzniecība u. c.),

| — | lietojumprogrammu izmantošana, lai pārvaldītu informāciju par klientiem (tā sauktais CRM), lai uzkrātu, saglabātu un darītu pieejamu citām uzņēmuma funkcionālajām jomām informāciju par klientiem, |
| --- | --- |

—

lietojumprogrammu izmantošana, lai pārvaldītu informāciju par klientiem (tā sauktais CRM), lai uzkrātu, saglabātu un darītu pieejamu citām uzņēmuma funkcionālajām jomām informāciju par klientiem,

| — | lietojumprogrammu izmantošana, lai pārvaldītu informāciju par klientiem (tā sauktais CRM) un analizētu informāciju par klientiem tirdzniecības nolūkā (cenu noteikšana, tirdzniecības veicināšana, izplatīšanas kanālu izvēle u. c.), |
| --- | --- |

—

lietojumprogrammu izmantošana, lai pārvaldītu informāciju par klientiem (tā sauktais CRM) un analizētu informāciju par klientiem tirdzniecības nolūkā (cenu noteikšana, tirdzniecības veicināšana, izplatīšanas kanālu izvēle u. c.),

| — | brīvo vai atklātā pirmkoda operētājsistēmu izmantošana, piemēram, Linux (piemēram, ar pieejamu pirmkodu, bez autortiesību izmaksām un iespēju sistēmu mainīt un/vai izplatīt/tālāk izplatīt), |
| --- | --- |

—

brīvo vai atklātā pirmkoda operētājsistēmu izmantošana, piemēram, Linux (piemēram, ar pieejamu pirmkodu, bez autortiesību izmaksām un iespēju sistēmu mainīt un/vai izplatīt/tālāk izplatīt),

| — | digitālā paraksta izmantošana visos nosūtītajos ziņojumos, piemēram, izmantojot šifrēšanas metodes, kas garantē ziņojuma autentiskumu un integritāti (tās ir viennozīmīgi saistītas un spējīgas noteikt parakstītāju un vēlāk veiktas pārmaiņas ziņojumā). |
| --- | --- |

—

digitālā paraksta izmantošana visos nosūtītajos ziņojumos, piemēram, izmantojot šifrēšanas metodes, kas garantē ziņojuma autentiskumu un integritāti (tās ir viennozīmīgi saistītas un spējīgas noteikt parakstītāju un vēlāk veiktas pārmaiņas ziņojumā).

| | Par uzņēmumiem, kas izmanto automatizēto datu apmaiņu, jāvāc šādi rādītāji:






  — | ADE izmantošana: lai nosūtītu pasūtījumus piegādātājiem, |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kas izmanto automatizēto datu apmaiņu, jāvāc šādi rādītāji:

—

ADE izmantošana: lai nosūtītu pasūtījumus piegādātājiem,

| — | ADE izmantošana: lai saņemtu e-rēķinus, |
| --- | --- |

—

ADE izmantošana: lai saņemtu e-rēķinus,

| — | ADE izmantošana: lai saņemtu pasūtījumus no klientiem, |
| --- | --- |

—

ADE izmantošana: lai saņemtu pasūtījumus no klientiem,

| — | ADE izmantošana: lai nosūtītu e-rēķinus, |
| --- | --- |

—

ADE izmantošana: lai nosūtītu e-rēķinus,

| — | ADE izmantošana: lai nosūtītu vai saņemtu informāciju par precēm, |
| --- | --- |

—

ADE izmantošana: lai nosūtītu vai saņemtu informāciju par precēm,

| — | ADE izmantošana: lai nosūtītu vai saņemtu pārvadājumu dokumentus, |
| --- | --- |

—

ADE izmantošana: lai nosūtītu vai saņemtu pārvadājumu dokumentus,

| — | ADE izmantošana: lai nosūtītu maksājumu norādījumus finanšu iestādēm, |
| --- | --- |

—

ADE izmantošana: lai nosūtītu maksājumu norādījumus finanšu iestādēm,

| — | ADE izmantošana: lai nosūtītu datus publiskām iestādēm vai saņemtu datus no publiskām iestādēm, |
| --- | --- |

—

ADE izmantošana: lai nosūtītu datus publiskām iestādēm vai saņemtu datus no publiskām iestādēm,

| — | (pēc izvēles) ADE formāta izmantošana: EDIFACT vai līdzīgi standarti, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) ADE formāta izmantošana: EDIFACT vai līdzīgi standarti,

| — | (pēc izvēles) ADE formāta izmantošana: XML standarti, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) ADE formāta izmantošana: XML standarti,

| — | (pēc izvēles) ADE formāta izmantošana: uzņēmumam raksturīgi standarti, par kuriem uzņēmums vienojies ar citām organizācijām. |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) ADE formāta izmantošana: uzņēmumam raksturīgi standarti, par kuriem uzņēmums vienojies ar citām organizācijām.

| | Par uzņēmumiem, kas izmanto datorus, bet neizmanto automatizēto datu apmaiņu, jāvāc šādi rādītāji:






  — | (pēc izvēles) ADE izmantošanas šķēršļi: nav intereses izmantot automatizēto datu apmaiņu, jo uzņēmumam tā nav svarīga, |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kas izmanto datorus, bet neizmanto automatizēto datu apmaiņu, jāvāc šādi rādītāji:

—

(pēc izvēles) ADE izmantošanas šķēršļi: nav intereses izmantot automatizēto datu apmaiņu, jo uzņēmumam tā nav svarīga,

| — | (pēc izvēles) ADE izmantošanas šķēršļi: uzņēmumā trūkst ekspertu zināšanu, lai to ieviestu, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) ADE izmantošanas šķēršļi: uzņēmumā trūkst ekspertu zināšanu, lai to ieviestu,

| — | (pēc izvēles) ADE izmantošanas šķēršļi: pārāk mazs vai nav skaidrs ienākums no ieguldījumiem, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) ADE izmantošanas šķēršļi: pārāk mazs vai nav skaidrs ienākums no ieguldījumiem,

| — | (pēc izvēles) ADE izmantošanas šķēršļi: tādu programmatūras risinājumu trūkums, kas būtu piemēroti konkrētajai nozarei/uzņēmuma lielumam, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) ADE izmantošanas šķēršļi: tādu programmatūras risinājumu trūkums, kas būtu piemēroti konkrētajai nozarei/uzņēmuma lielumam,

| — | (pēc izvēles) ADE izmantošanas šķēršļi: grūtības vienoties par kopējiem standartiem ar uzņēmējdarbības partneriem, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) ADE izmantošanas šķēršļi: grūtības vienoties par kopējiem standartiem ar uzņēmējdarbības partneriem,

| — | (pēc izvēles) ADE izmantošanas šķēršļi: neskaidrība par nosūtīto ziņojumu tiesisko statusu. |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) ADE izmantošanas šķēršļi: neskaidrība par nosūtīto ziņojumu tiesisko statusu.

| | Par uzņēmumiem, kas apmainās ar piegādes ķēdes vadības informāciju ar klientiem vai piegādātājiem, jāvāc šādi rādītāji:






  — | informācijas apmaiņa ar piegādātājiem par preču krājumiem, ražošanas plāniem vai pieprasījuma prognozēm, |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kas apmainās ar piegādes ķēdes vadības informāciju ar klientiem vai piegādātājiem, jāvāc šādi rādītāji:

—

informācijas apmaiņa ar piegādātājiem par preču krājumiem, ražošanas plāniem vai pieprasījuma prognozēm,

| — | (pēc izvēles) informācijas apmaiņa ar piegādātājiem par pieprasījuma prognozēm, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) informācijas apmaiņa ar piegādātājiem par pieprasījuma prognozēm,

| — | (pēc izvēles) informācijas apmaiņa ar piegādātājiem par krājumiem, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) informācijas apmaiņa ar piegādātājiem par krājumiem,

| — | (pēc izvēles) informācijas apmaiņa ar piegādātājiem par ražošanas plāniem, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) informācijas apmaiņa ar piegādātājiem par ražošanas plāniem,

| — | informācijas apmaiņa ar piegādātājiem par piegāžu veikšanu, |
| --- | --- |

—

informācijas apmaiņa ar piegādātājiem par piegāžu veikšanu,

| — | informācijas apmaiņa ar klientiem par preču krājumiem, ražošanas plāniem vai pieprasījuma prognozēm, |
| --- | --- |

—

informācijas apmaiņa ar klientiem par preču krājumiem, ražošanas plāniem vai pieprasījuma prognozēm,

| — | (pēc izvēles) informācijas apmaiņa ar klientiem par pieprasījuma prognozēm, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) informācijas apmaiņa ar klientiem par pieprasījuma prognozēm,

| — | (pēc izvēles) informācijas apmaiņa ar klientiem par preču krājumiem, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) informācijas apmaiņa ar klientiem par preču krājumiem,

| — | (pēc izvēles) informācijas apmaiņa ar klientiem par ražošanas plāniem, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) informācijas apmaiņa ar klientiem par ražošanas plāniem,

| — | informācijas apmaiņa ar klientiem par piegāžu veikšanu, |
| --- | --- |

—

informācijas apmaiņa ar klientiem par piegāžu veikšanu,

| — | informācijas apmaiņa ar piegādātājiem vai klientiem, izmantojot tīmekļa vietnes, |
| --- | --- |

—

informācijas apmaiņa ar piegādātājiem vai klientiem, izmantojot tīmekļa vietnes,

| — | informācijas apmaiņa ar piegādātājiem vai klientiem, izmantojot automatizēto datu apmaiņu. |
| --- | --- |

—

informācijas apmaiņa ar piegādātājiem vai klientiem, izmantojot automatizēto datu apmaiņu.

| | Par uzņēmumiem, kuri izmanto datorus un kuri nav klasificēti NACE 1.1. red. J sekcijā, jāvāc šādi rādītāji:






  — | iepriekšējā kalendārajā gadā saņemtie preču vai pakalpojumu pasūtījumi, izmantojot datortīklus, |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kuri izmanto datorus un kuri nav klasificēti NACE 1.1. red. J sekcijā, jāvāc šādi rādītāji:

—

iepriekšējā kalendārajā gadā saņemtie preču vai pakalpojumu pasūtījumi, izmantojot datortīklus,

| — | iepriekšējā kalendārajā gadā nosūtītie preču vai pakalpojumu pasūtījumi, izmantojot datortīklus. |
| --- | --- |

—

iepriekšējā kalendārajā gadā nosūtītie preču vai pakalpojumu pasūtījumi, izmantojot datortīklus.

| | Par uzņēmumiem, kuri saņēmuši pasūtījumus, izmantojot datortīklus, un kuri nav klasificēti NACE 1.1. red. J sekcijā, jāvāc šādi rādītāji:






  — | kopējā apgrozījuma procentuālā daļa iepriekšējā kalendārajā gadā, kas panākta ar pasūtījumiem, kuri saņemti, izmantojot internetu, |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kuri saņēmuši pasūtījumus, izmantojot datortīklus, un kuri nav klasificēti NACE 1.1. red. J sekcijā, jāvāc šādi rādītāji:

—

kopējā apgrozījuma procentuālā daļa iepriekšējā kalendārajā gadā, kas panākta ar pasūtījumiem, kuri saņemti, izmantojot internetu,

| — | (pēc izvēles) e-komercijas procentuālā daļa iepriekšējā kalendārajā gadā, kas panākta ar pasūtījumiem, kuri saņemti, izmantojot tīmekļa vietnes, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) e-komercijas procentuālā daļa iepriekšējā kalendārajā gadā, kas panākta ar pasūtījumiem, kuri saņemti, izmantojot tīmekļa vietnes,

| — | (pēc izvēles) e-komercijas procentuālā daļa iepriekšējā kalendārajā gadā, kas panākta ar pasūtījumiem, kuri saņemti, izmantojot automatizēto datu apmaiņu internetā, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) e-komercijas procentuālā daļa iepriekšējā kalendārajā gadā, kas panākta ar pasūtījumiem, kuri saņemti, izmantojot automatizēto datu apmaiņu internetā,

| — | (pēc izvēles) e-komercijas procentuālā daļa iepriekšējā kalendārajā gadā, kas panākta ar pasūtījumiem, kuri saņemti, izmantojot automatizēto datu apmaiņu datortīklos, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) e-komercijas procentuālā daļa iepriekšējā kalendārajā gadā, kas panākta ar pasūtījumiem, kuri saņemti, izmantojot automatizēto datu apmaiņu datortīklos,

| — | drošības protokolu (SSL/TLS) izmantošana, saņemot pasūtījumus internetā. |
| --- | --- |

—

drošības protokolu (SSL/TLS) izmantošana, saņemot pasūtījumus internetā.

| | Par uzņēmumiem, kuri nosūtījuši pasūtījumus, izmantojot datortīklus, un kuri nav klasificēti NACE 1.1. red. J sekcijā, jāvāc šādi rādītāji:






  — | to kopējo pirkumu vērtības procentuālā daļa, kas, izdarot pasūtījumus ar datortīklu starpniecību, veikti iepriekšējā kalendārajā gadā, procentuālās klasēs ([0;1[, [1;5[, [5;10[, [10;25[, [25;100]). |
| --- | --- | --- |

Par uzņēmumiem, kuri nosūtījuši pasūtījumus, izmantojot datortīklus, un kuri nav klasificēti NACE 1.1. red. J sekcijā, jāvāc šādi rādītāji:

—

to kopējo pirkumu vērtības procentuālā daļa, kas, izdarot pasūtījumus ar datortīklu starpniecību, veikti iepriekšējā kalendārajā gadā, procentuālās klasēs ([0;1[, [1;5[, [5;10[, [10;25[, [25;100]).

2.   APTVĒRUMS

Rādītāji, kas definēti šā pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā, ir jāvāc un jāiegūst par uzņēmumiem, kas klasificēti pēc šādām ekonomiskajām darbībām, pēc šāda uzņēmuma lieluma un pēc šādas ģeogrāfiskās darbības jomas.

a)   Ekonomiskā darbība: uzņēmumi, kas klasificēti šādās NACE 1.1. red. kategorijās:

| NACE kategorija | Apraksts |
| --- | --- |
| D sekcija | “Apstrādes rūpniecība” |
| F sekcija | “Būvniecība” |
| G sekcija | “Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība; automobiļu, motociklu, individuālās lietošanas priekšmetu un sadzīves aparatūras un iekārtu remonts” |
| 55.1. un 55.2. grupa | “Viesnīcas” un “Kempingi un citas īslaicīgas apmešanās vietas” |
| I sekcija | “Transports, glabāšana un sakari” |
| 65.12. klase | “Cita monetārā starpniecība” |
| 65.22. klase | “Citi kreditēšanas pakalpojumi” |
| 66.01. klase | “Dzīvības apdrošināšana” |
| 66.03. klase | “Pārējie apdrošināšanas veidi, izņemot dzīvības apdrošināšanu” |
| K sekcija | “Operācijas ar nekustamo īpašumu, noma un cita komercdarbība” |
| 92.1. un 92.2. grupa | “Ar kino un video saistīta darbība” un “Radio un televīzijas darbība” |

NACE kategorija

Apraksts

D sekcija

“Apstrādes rūpniecība”

F sekcija

“Būvniecība”

G sekcija

“Vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība; automobiļu, motociklu, individuālās lietošanas priekšmetu un sadzīves aparatūras un iekārtu remonts”

55.1. un 55.2. grupa

“Viesnīcas” un “Kempingi un citas īslaicīgas apmešanās vietas”

I sekcija

“Transports, glabāšana un sakari”

65.12. klase

“Cita monetārā starpniecība”

65.22. klase

“Citi kreditēšanas pakalpojumi”

66.01. klase

“Dzīvības apdrošināšana”

66.03. klase

“Pārējie apdrošināšanas veidi, izņemot dzīvības apdrošināšanu”

K sekcija

“Operācijas ar nekustamo īpašumu, noma un cita komercdarbība”

92.1. un 92.2. grupa

“Ar kino un video saistīta darbība” un “Radio un televīzijas darbība”

Pēc izvēles jāiekļauj uzņēmumi, kas klasificēti norādītajās NACE 1.1. red. kategorijās:

| NACE kategorija | Apraksts |
| --- | --- |
| E sekcija | “Elektroenerģija, gāzes un ūdens apgāde” |
| 55.3., 55.4. un 55.5. grupa | “Restorāni”, “Bāri” un “Slēgtās ēdnīcas un gatavo ēdienu piegāde” |
| 92.3. līdz 92.7. grupa (ieskaitot) | “Atpūta, kultūra un sports”, izņemot “Ar kino un video saistīta darbība” un “Radio un televīzijas darbība” |
| 93. nodaļa | “Pārējo pakalpojumu sniegšana” |
| 67.12., 67.13. un 67.2. klase | “Finanšu starpniecību papildinoša darbība”, izņemot “Finanšu tirgu vadīšana” |

NACE kategorija

Apraksts

E sekcija

“Elektroenerģija, gāzes un ūdens apgāde”

55.3., 55.4. un 55.5. grupa

“Restorāni”, “Bāri” un “Slēgtās ēdnīcas un gatavo ēdienu piegāde”

92.3. līdz 92.7. grupa (ieskaitot)

“Atpūta, kultūra un sports”, izņemot “Ar kino un video saistīta darbība” un “Radio un televīzijas darbība”

93. nodaļa

“Pārējo pakalpojumu sniegšana”

67.12., 67.13. un 67.2. klase

“Finanšu starpniecību papildinoša darbība”, izņemot “Finanšu tirgu vadīšana”

b)   Uzņēmuma lielums: uzņēmumi, kuros nodarbinātas 10 personas vai vairāk; uzņēmumi, kuros nodarbinātas mazāk par 10 personām, jāietver pēc izvēles.

c)   Ģeogrāfiskās robežas: uzņēmumi, kas atrodas jebkurā dalībvalsts teritorijas daļā.

3.   PĀRSKATA PERIODI

To rādītāju pārskata periods, kuri attiecas uz iepriekšējo kalendāro gadu, ir 2007. gads. Pārējo datu pārskata periods ir 2008. gada janvāris.

4.   DALĪJUMS

Šā pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā minētos tematus un to rādītājus atspoguļo atsevišķi šādā dalījumā.

a)   Ekonomiskās darbības dalījums: atbilstoši šādiem NACE 1.1. red. summārajiem rādītājiem. (Pēc izvēles jāsniedz rādītāji 22. nodaļai.)

NACE summēšana

| | DA + DB + DC + DD + DE |
| --- | --- |

DA + DB + DC + DD + DE

| | DF + DG + DH |
| --- | --- |

DF + DG + DH

| | DI + DJ |
| --- | --- |

DI + DJ

| | DK + DL + DM + DN |
| --- | --- |

DK + DL + DM + DN

| | 40 + 41 (pēc izvēles) |
| --- | --- |

40 + 41 (pēc izvēles)

| | 45 |
| --- | --- |

45

| | 50 |
| --- | --- |

50

| | 51 |
| --- | --- |

51

| | 52 |
| --- | --- |

52

| | 55.1 + 55.2 |
| --- | --- |

55.1 + 55.2

| | 55.3 + 55.4 + 55.5 (pēc izvēles) |
| --- | --- |

55.3 + 55.4 + 55.5 (pēc izvēles)

| | 60 + 61 + 62 + 63 |
| --- | --- |

60 + 61 + 62 + 63

| | 64 |
| --- | --- |

64

| | 65.12 + 65.22 |
| --- | --- |

65.12 + 65.22

| | 66.01 + 66.03 |
| --- | --- |

66.01 + 66.03

| | 72 |
| --- | --- |

72

| | 70 + 71 + 73 + 74 |
| --- | --- |

70 + 71 + 73 + 74

| | 92.1 + 92.2 |
| --- | --- |

92.1 + 92.2

| | 92.3 līdz 92.7 (pēc izvēles) |
| --- | --- |

92.3 līdz 92.7 (pēc izvēles)

| | 93 (pēc izvēles) |
| --- | --- |

93 (pēc izvēles)

| | 22 (pēc izvēles) |
| --- | --- |

22 (pēc izvēles)

| | 67.12 + 67.13 + 67.2 (pēc izvēles) |
| --- | --- |

67.12 + 67.13 + 67.2 (pēc izvēles)

b)   Lieluma klases dalījums: datus dala šādās lieluma klasēs, kurās norāda nodarbināto personu skaitu.

Lieluma klase

| | Nodarbinātas mazāk par 10 personām (pēc izvēles) |
| --- | --- |

Nodarbinātas mazāk par 10 personām (pēc izvēles)

| | Nodarbinātas mazāk par 5 personām (pēc izvēles) |
| --- | --- |

Nodarbinātas mazāk par 5 personām (pēc izvēles)

| | Nodarbinātas 5 līdz 9 personas (pēc izvēles) |
| --- | --- |

Nodarbinātas 5 līdz 9 personas (pēc izvēles)

| | Nodarbinātas 10 personas vai vairāk |
| --- | --- |

Nodarbinātas 10 personas vai vairāk

| | Nodarbinātas 10 līdz 49 personas |
| --- | --- |

Nodarbinātas 10 līdz 49 personas

| | Nodarbinātas 50 līdz 249 personas |
| --- | --- |

Nodarbinātas 50 līdz 249 personas

| | Nodarbinātas 250 personas vai vairāk |
| --- | --- |

Nodarbinātas 250 personas vai vairāk

c)   Ģeogrāfiskais dalījums: datus dala šādās reģionālās grupās.

Reģionālā grupa

| | Konverģences mērķa reģioni (tostarp reģioni, kuros atbalsts pakāpeniski tiek izbeigts) |
| --- | --- |

Konverģences mērķa reģioni (tostarp reģioni, kuros atbalsts pakāpeniski tiek izbeigts)

| | Reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķa reģioni (tostarp reģioni, kuros pakāpeniski sāk sniegt atbalstu) |
| --- | --- |

Reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķa reģioni (tostarp reģioni, kuros pakāpeniski sāk sniegt atbalstu)

5.   REGULARITĀTE

Datus par 2008. gadu iesniedz vienu reizi.

6.   TERMIŅI

a)   Regulas (EK) Nr. 808/2004 6. pantā minētos apkopotos datus, kuriem vajadzības gadījumā pievieno atzīmi par konfidencialitāti vai neuzticamību, līdz 2008. gada 5. oktobrim nosūta Eiropas Kopienu Statistikas birojam. Datu kopa ir jāpabeidz, jāapstiprina un jāpieņem līdz minētajai dienai. Tabulā iekļautajā datorlasāmajā formā ievēro Eiropas Kopienu Statistikas biroja sniegtos norādījumus.

b)   Regulas (EK) Nr. 808/2004 6. pantā minētos metadatus līdz 2008. gada 31. maijam nosūta Eiropas Kopienu Statistikas birojam. Metadatu sagatavošanā ievēro Eiropas Kopienu Statistikas biroja noteikto ziņojuma modeli.

c)   Regulas (EK) Nr. 808/2004 7. panta 4. punktā minēto ziņojumu par nosūtīto datu kvalitāti līdz 2008. gada 5. novembrim nosūta Eiropas Kopienu Statistikas birojam. Ziņojumā par nosūtīto datu kvalitāti ievēro Eiropas Kopienu Statistikas biroja noteikto ziņojuma modeli.

---

II PIELIKUMS

2. MODULIS. PRIVĀTPERSONAS, MĀJSAIMNIECĪBAS UN INFORMĀCIJAS SABIEDRĪBA

1.   TEMATI UN TO RĀDĪTĀJI

a)   Temati, kuri jāietver par 2008. pārskata gadu un kurus izraugās no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 808/2004 II pielikumā sniegtā saraksta, ir šādi:

| — | privātpersonu un/vai mājsaimniecību piekļuve IKT sistēmām un to izmantošana, |
| --- | --- |

—

privātpersonu un/vai mājsaimniecību piekļuve IKT sistēmām un to izmantošana,

| — | dažādiem mērķiem paredzēta interneta izmantošana, ko veic privātpersonas un/vai mājsaimniecības, |
| --- | --- |

—

dažādiem mērķiem paredzēta interneta izmantošana, ko veic privātpersonas un/vai mājsaimniecības,

| — | (pēc izvēles) IKT kompetence, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) IKT kompetence,

| — | IKT un interneta izmantošanas šķēršļi. |
| --- | --- |

—

IKT un interneta izmantošanas šķēršļi.

b)   Vāc šādus rādītājus:

Privātpersonu un/vai mājsaimniecību piekļuve IKT sistēmām un to izmantošana

| | Par visām mājsaimniecībām jāvāc šādi rādītāji:






  — | piekļuve datoram mājās, |
| --- | --- | --- |

Par visām mājsaimniecībām jāvāc šādi rādītāji:

—

piekļuve datoram mājās,

| — | piekļuve internetam mājās neatkarīgi no tā, vai to izmanto vai ne. |
| --- | --- |

—

piekļuve internetam mājās neatkarīgi no tā, vai to izmanto vai ne.

| | Par mājsaimniecībām, kurām mājās ir piekļuve internetam, jāvāc šādi rādītāji:






  — | ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: galddators, |
| --- | --- | --- |

Par mājsaimniecībām, kurām mājās ir piekļuve internetam, jāvāc šādi rādītāji:

—

ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: galddators,

| — | ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: portatīvais dators (klēpjdators), |
| --- | --- |

—

ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: portatīvais dators (klēpjdators),

| — | ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: citas mobilas ierīces, |
| --- | --- |

—

ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: citas mobilas ierīces,

| — | (pēc izvēles) ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: internetam pieslēdzams mobilais tālrunis, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: internetam pieslēdzams mobilais tālrunis,

| — | (pēc izvēles) ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: rokas dators, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: rokas dators,

| — | ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: televizors ar īpašu interneta ierīci, |
| --- | --- |

—

ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: televizors ar īpašu interneta ierīci,

| — | ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: spēļu pults, |
| --- | --- |

—

ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: spēļu pults,

| — | ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: nav zināms, |
| --- | --- |

—

ierīces, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: nav zināms,

| — | savienojuma veids, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: modems vai ISDN, |
| --- | --- |

—

savienojuma veids, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: modems vai ISDN,

| — | savienojuma veids, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: DSL (piemēram, ADSL, SHDSL u. c.), |
| --- | --- |

—

savienojuma veids, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: DSL (piemēram, ADSL, SHDSL u. c.),

| — | savienojuma veids, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: citi platjoslas savienojumi (piemēram, kabelis, UMTS u. c.), |
| --- | --- |

—

savienojuma veids, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: citi platjoslas savienojumi (piemēram, kabelis, UMTS u. c.),

| — | savienojuma veids, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: šauras frekvenču joslas mobilais telefons (GPRS u. c.). |
| --- | --- |

—

savienojuma veids, ko izmanto, lai piekļūtu internetam mājās: šauras frekvenču joslas mobilais telefons (GPRS u. c.).

| | Par visām privātpersonām jāvāc šādi rādītāji:






  — | datora pēdējā izmantošanas reize (pēdējo trīs mēnešu laikā; pirms trim mēnešiem līdz vienam gadam; vairāk nekā pirms gada; nekad nav izmantots dators), |
| --- | --- | --- |

Par visām privātpersonām jāvāc šādi rādītāji:

—

datora pēdējā izmantošanas reize (pēdējo trīs mēnešu laikā; pirms trim mēnešiem līdz vienam gadam; vairāk nekā pirms gada; nekad nav izmantots dators),

| — | mobilā telefona izmantošana. |
| --- | --- |

—

mobilā telefona izmantošana.

| | Par privātpersonām, kuras pēdējos trīs mēnešos ir izmantojušas datoru, jāvāc šādi rādītāji:






  — | datora izmantošanas biežums (katru dienu vai gandrīz katru dienu; vismaz reizi nedēļā (bet ne katru dienu); vismaz reizi mēnesī (bet ne katru nedēļu); retāk nekā reizi mēnesī), |
| --- | --- | --- |

Par privātpersonām, kuras pēdējos trīs mēnešos ir izmantojušas datoru, jāvāc šādi rādītāji:

—

datora izmantošanas biežums (katru dienu vai gandrīz katru dienu; vismaz reizi nedēļā (bet ne katru dienu); vismaz reizi mēnesī (bet ne katru nedēļu); retāk nekā reizi mēnesī),

| — | datora izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: mājās, |
| --- | --- |

—

datora izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: mājās,

| — | datora izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: darba vietā (kas nav mājās), |
| --- | --- |

—

datora izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: darba vietā (kas nav mājās),

| — | datora izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: izglītības iestādē, |
| --- | --- |

—

datora izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: izglītības iestādē,

| — | datora izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: citas personas mājā, |
| --- | --- |

—

datora izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: citas personas mājā,

| — | datora izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: citās vietās (piemēram, publiskā bibliotēkā, viesnīcā, lidostā, interneta kafejnīcā u. c.). |
| --- | --- |

—

datora izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: citās vietās (piemēram, publiskā bibliotēkā, viesnīcā, lidostā, interneta kafejnīcā u. c.).

| | Par privātpersonām, kuras izmantojušas mobilo tālruni, jāvāc šādi rādītāji:






  — | mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai nosūtītu fotogrāfijas vai videoklipus, |
| --- | --- | --- |

Par privātpersonām, kuras izmantojušas mobilo tālruni, jāvāc šādi rādītāji:

—

mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai nosūtītu fotogrāfijas vai videoklipus,

| — | mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai augšupielādētu fotogrāfijas vai videoklipus no tālruņiem uz tīmekļa vietnēm, |
| --- | --- |

—

mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai augšupielādētu fotogrāfijas vai videoklipus no tālruņiem uz tīmekļa vietnēm,

| — | mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai saņemtu abonētus maksas informācijas pakalpojumus (piemēram, ziņas, laika prognoze, sporta rezultāti u. c.), |
| --- | --- |

—

mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai saņemtu abonētus maksas informācijas pakalpojumus (piemēram, ziņas, laika prognoze, sporta rezultāti u. c.),

| — | mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai pārlūkotu internetu, |
| --- | --- |

—

mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai pārlūkotu internetu,

| — | mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lasītu elektroniskā pasta ziņojumus, |
| --- | --- |

—

mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lasītu elektroniskā pasta ziņojumus,

| — | mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lejuplādētu un/vai skatītos televīzijas programmas vai video, |
| --- | --- |

—

mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lejuplādētu un/vai skatītos televīzijas programmas vai video,

| — | mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai maksātu par precēm vai pakalpojumiem (tā vietā, lai maksātu ar skaidru naudu vai ar kredītkarti), |
| --- | --- |

—

mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai maksātu par precēm vai pakalpojumiem (tā vietā, lai maksātu ar skaidru naudu vai ar kredītkarti),

| — | mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos personiskai navigācijai (lai atrastu kādu vietu vai adresi), ar atrašanās vietu saistītu pakalpojumu saņemšanai (piemēram, informācija par ceļošanu vietējā mērogā, iepirkšanos, pasākumiem), |
| --- | --- |

—

mobilā tālruņa izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos personiskai navigācijai (lai atrastu kādu vietu vai adresi), ar atrašanās vietu saistītu pakalpojumu saņemšanai (piemēram, informācija par ceļošanu vietējā mērogā, iepirkšanos, pasākumiem),

| — | priekšapmaksas sistēmas izmantošana, |
| --- | --- |

—

priekšapmaksas sistēmas izmantošana,

| — | pēcapmaksas sistēmas izmantošana. |
| --- | --- |

—

pēcapmaksas sistēmas izmantošana.

| | Par privātpersonām, kuras izmantojušas mobilo tālruni un pēcmaksas sistēmu, jāvāc šādi rādītāji:






  — | (pēc izvēles) vienotas likmes maksājums par interneta piekļuvi, izmantojot mobilo tālruni. |
| --- | --- | --- |

Par privātpersonām, kuras izmantojušas mobilo tālruni un pēcmaksas sistēmu, jāvāc šādi rādītāji:

—

(pēc izvēles) vienotas likmes maksājums par interneta piekļuvi, izmantojot mobilo tālruni.

Dažādiem mērķiem paredzēta interneta izmantošana, ko veic privātpersonas un/vai mājsaimniecības

| | Par visām privātpersonām jāvāc šādi rādītāji:






  — | interneta pēdējā izmantošanas reize (pēdējo trīs mēnešu laikā; pirms trim mēnešiem līdz vienam gadam; vairāk nekā pirms gada; nekad nav izmantots internets). |
| --- | --- | --- |

Par visām privātpersonām jāvāc šādi rādītāji:

—

interneta pēdējā izmantošanas reize (pēdējo trīs mēnešu laikā; pirms trim mēnešiem līdz vienam gadam; vairāk nekā pirms gada; nekad nav izmantots internets).

| | Par privātpersonām, kuras jau izmantojušas internetu, jāvāc šādi rādītāji:






  — | pēdējo reizi notikusī interneta komercijas darbība privātiem mērķiem (pēdējo trīs mēnešu laikā; pirms trim mēnešiem līdz vienam gadam; vairāk nekā pirms gada; nekad nav veikts pirkums vai pasūtījums). |
| --- | --- | --- |

Par privātpersonām, kuras jau izmantojušas internetu, jāvāc šādi rādītāji:

—

pēdējo reizi notikusī interneta komercijas darbība privātiem mērķiem (pēdējo trīs mēnešu laikā; pirms trim mēnešiem līdz vienam gadam; vairāk nekā pirms gada; nekad nav veikts pirkums vai pasūtījums).

| | Par privātpersonām, kuras pēdējos trīs mēnešos ir izmantojušas internetu, jāvāc šādi rādītāji:






  — | vidējais interneta izmantošanas biežums pēdējo trīs mēnešu laikā (katru dienu vai gandrīz katru dienu; vismaz reizi nedēļā (bet ne katru dienu); vismaz reizi mēnesī (bet ne katru nedēļu); retāk nekā reizi mēnesī), |
| --- | --- | --- |

Par privātpersonām, kuras pēdējos trīs mēnešos ir izmantojušas internetu, jāvāc šādi rādītāji:

—

vidējais interneta izmantošanas biežums pēdējo trīs mēnešu laikā (katru dienu vai gandrīz katru dienu; vismaz reizi nedēļā (bet ne katru dienu); vismaz reizi mēnesī (bet ne katru nedēļu); retāk nekā reizi mēnesī),

| — | interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: mājās, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: mājās,

| — | interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: darba vietā (kas nav mājās), |
| --- | --- |

—

interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: darba vietā (kas nav mājās),

| — | interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: izglītības iestādē, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: izglītības iestādē,

| — | interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: citas personas mājā, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: citas personas mājā,

| — | interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: citās vietās, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: citās vietās,

| — | (pēc izvēles) interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: publiska bibliotēka, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: publiska bibliotēka,

| — | (pēc izvēles) interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: pasts, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: pasts,

| — | (pēc izvēles) interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: publiska iestāde, rātsnams vai valsts aģentūra, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: publiska iestāde, rātsnams vai valsts aģentūra,

| — | (pēc izvēles) interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: sabiedriska vai brīvprātīga organizācija, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: sabiedriska vai brīvprātīga organizācija,

| — | (pēc izvēles) interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: interneta kafejnīca, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: interneta kafejnīca,

| — | (pēc izvēles) interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: hotspot (viesnīcās, lidostās, publiskās vietās u. c.), |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) interneta izmantošanas vieta pēdējos trīs mēnešos: hotspot (viesnīcās, lidostās, publiskās vietās u. c.),

| — | mobilo ierīču izmantošana, lai piekļūtu internetam: mobilais telefons ar GPRS, |
| --- | --- |

—

mobilo ierīču izmantošana, lai piekļūtu internetam: mobilais telefons ar GPRS,

| — | mobilo ierīču izmantošana, lai piekļūtu internetam: mobilais telefons ar UMTS (3G), |
| --- | --- |

—

mobilo ierīču izmantošana, lai piekļūtu internetam: mobilais telefons ar UMTS (3G),

| — | mobilo ierīču izmantošana, lai piekļūtu internetam: rokas dators (plaukstdators, PDA (personālais ciparasistents)), |
| --- | --- |

—

mobilo ierīču izmantošana, lai piekļūtu internetam: rokas dators (plaukstdators, PDA (personālais ciparasistents)),

| — | mobilo ierīču izmantošana, lai piekļūtu internetam: portatīvais dators (klēpjdators) ar bezvadu savienojumu, atrodoties prom no mājām vai darba, |
| --- | --- |

—

mobilo ierīču izmantošana, lai piekļūtu internetam: portatīvais dators (klēpjdators) ar bezvadu savienojumu, atrodoties prom no mājām vai darba,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos elektroniskā pasta nosūtīšanai un/vai saņemšanai, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos elektroniskā pasta nosūtīšanai un/vai saņemšanai,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai atrastu informāciju par precēm un pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai atrastu informāciju par precēm un pakalpojumiem,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai izmantotu ar ceļošanu un apmešanos saistītus pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai izmantotu ar ceļošanu un apmešanos saistītus pakalpojumus,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lejupielādētu programmatūru (tā nav spēļu programmatūra), |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lejupielādētu programmatūru (tā nav spēļu programmatūra),

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lasītu vai lejupielādētu tiešsaistē pieejamas ziņas, avīzes vai žurnālus, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lasītu vai lejupielādētu tiešsaistē pieejamas ziņas, avīzes vai žurnālus,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai meklētu darbu vai nosūtītu darba pieteikumu, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai meklētu darbu vai nosūtītu darba pieteikumu,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai meklētu ar veselību saistītu informāciju, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai meklētu ar veselību saistītu informāciju,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos interneta bankas pakalpojumu izmantošanai, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos interneta bankas pakalpojumu izmantošanai,

| — | (pēc izvēles) interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai pārdotu pakalpojumus vai preces, piemēram, izmantojot izsoles, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai pārdotu pakalpojumus vai preces, piemēram, izmantojot izsoles,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai meklētu informāciju par izglītības, apmācības vai kursu iespējām, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai meklētu informāciju par izglītības, apmācības vai kursu iespējām,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai izglītotos tiešsaistē (jebkurā jomā), |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai izglītotos tiešsaistē (jebkurā jomā),

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai iegūtu konsultāciju internetā saistībā ar mācībām, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai iegūtu konsultāciju internetā saistībā ar mācībām,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai iegūtu publisku iestāžu tīmekļa vietnēs piedāvāto informāciju, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai iegūtu publisku iestāžu tīmekļa vietnēs piedāvāto informāciju,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos divpadsmit mēnešos, lai iegūtu publisku iestāžu tīmekļa vietnēs piedāvāto informāciju, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos divpadsmit mēnešos, lai iegūtu publisku iestāžu tīmekļa vietnēs piedāvāto informāciju,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lejupielādētu oficiālās veidlapas no publisku iestāžu tīmekļa vietnēm, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lejupielādētu oficiālās veidlapas no publisku iestāžu tīmekļa vietnēm,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos divpadsmit mēnešos, lai lejupielādētu oficiālās veidlapas no publisku iestāžu tīmekļa vietnēm, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos divpadsmit mēnešos, lai lejupielādētu oficiālās veidlapas no publisku iestāžu tīmekļa vietnēm,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai aizpildītās veidlapas nosūtītu publiskām iestādēm, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai aizpildītās veidlapas nosūtītu publiskām iestādēm,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos divpadsmit mēnešos, lai aizpildītās veidlapas nosūtītu publiskām iestādēm, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos divpadsmit mēnešos, lai aizpildītās veidlapas nosūtītu publiskām iestādēm,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos zvanīšanai, izmantojot internetu, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos zvanīšanai, izmantojot internetu,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos videozvaniem (ar tīkla kameru (webcam)), izmantojot internetu, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos videozvaniem (ar tīkla kameru (webcam)), izmantojot internetu,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai ievietotu ziņojumus tērzēšanas tīmekļa vietnēs, ziņu grupās vai tiešsaistes diskusiju forumos, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai ievietotu ziņojumus tērzēšanas tīmekļa vietnēs, ziņu grupās vai tiešsaistes diskusiju forumos,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai izmantotu tūlītēju ziņojumapmaiņu (reālā laika komunikācija ar citiem, ievadot tekstu), |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai izmantotu tūlītēju ziņojumapmaiņu (reālā laika komunikācija ar citiem, ievadot tekstu),

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lasītu tīmekļa blogus vai blogus, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lasītu tīmekļa blogus vai blogus,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai izveidotu vai uzturētu savu tīmekļa blogu vai blogu, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai izveidotu vai uzturētu savu tīmekļa blogu vai blogu,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai klausītos tīmekļa radio un/vai skatītos tīmekļa televīziju, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai klausītos tīmekļa radio un/vai skatītos tīmekļa televīziju,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lejuplādētu un/vai klausītos mūziku (izņemot tīmekļa radio), |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lejuplādētu un/vai klausītos mūziku (izņemot tīmekļa radio),

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lejuplādētu un/vai skatītos mākslas filmas, īsfilmas vai videodatnes (izņemot tīmekļa televīziju), |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lejuplādētu un/vai skatītos mākslas filmas, īsfilmas vai videodatnes (izņemot tīmekļa televīziju),

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai, izmantojot datņu apmaiņas sistēmas, apmainītos ar mākslas filmām, mūziku un videodatnēm, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai, izmantojot datņu apmaiņas sistēmas, apmainītos ar mākslas filmām, mūziku un videodatnēm,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai, izmantojot tīmekļa apraides (podcast) pakalpojumu, automātiski saņemtu interesējošās audio vai video datnes, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai, izmantojot tīmekļa apraides (podcast) pakalpojumu, automātiski saņemtu interesējošās audio vai video datnes,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lejupielādētu datorspēles, videospēles vai to atjaunotas versijas, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai lejupielādētu datorspēles, videospēles vai to atjaunotas versijas,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai spēlētu tīkla spēles ar citiem lietotājiem, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai spēlētu tīkla spēles ar citiem lietotājiem,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai augšupielādētu paša radītu saturu (tekstu, attēlus, fotogrāfijas, video, mūziku u. c.) citiem pieejamā tīmekļa vietnē, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai augšupielādētu paša radītu saturu (tekstu, attēlus, fotogrāfijas, video, mūziku u. c.) citiem pieejamā tīmekļa vietnē,

| — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai, izmantojot pārlūkprogrammu un norādes par jaunu saturu (piemēram, RSS), lasītu jaunus materiālus tīmekļa vietnēs, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai, izmantojot pārlūkprogrammu un norādes par jaunu saturu (piemēram, RSS), lasītu jaunus materiālus tīmekļa vietnēs,

| — | maksāšana par audiovizuālu saturu tiešsaistē pēdējos trīs mēnešos, |
| --- | --- |

—

maksāšana par audiovizuālu saturu tiešsaistē pēdējos trīs mēnešos,

| — | iespiestu ziņu, avīžu, žurnālu lasīšanu aizstāj interneta izmantošana, lai lasītu ziņas tiešsaistē (ļoti daudz; nedaudz; nemaz), |
| --- | --- |

—

iespiestu ziņu, avīžu, žurnālu lasīšanu aizstāj interneta izmantošana, lai lasītu ziņas tiešsaistē (ļoti daudz; nedaudz; nemaz),

| — | CD pirkšanu aizstāj interneta izmantošana, lai lejuplādētu mūzikas datnes (ļoti daudz; nedaudz; nemaz), |
| --- | --- |

—

CD pirkšanu aizstāj interneta izmantošana, lai lejuplādētu mūzikas datnes (ļoti daudz; nedaudz; nemaz),

| — | DVD pirkšanu/iznomāšanu aizstāj interneta izmantošana, lai lejuplādētu filmas un video (ļoti daudz; nedaudz; nemaz), |
| --- | --- |

—

DVD pirkšanu/iznomāšanu aizstāj interneta izmantošana, lai lejuplādētu filmas un video (ļoti daudz; nedaudz; nemaz),

| — | parastā radio klausīšanos aizstāj interneta izmantošana, lai klausītos tīmekļa radio (ļoti daudz; nedaudz; nemaz), |
| --- | --- |

—

parastā radio klausīšanos aizstāj interneta izmantošana, lai klausītos tīmekļa radio (ļoti daudz; nedaudz; nemaz),

| — | personiskos kontaktus ar publiskajiem dienestiem un administrācijām aizstāj tiešsaistes kontakti, izmantojot internetu (ļoti daudz; nedaudz; nemaz). |
| --- | --- |

—

personiskos kontaktus ar publiskajiem dienestiem un administrācijām aizstāj tiešsaistes kontakti, izmantojot internetu (ļoti daudz; nedaudz; nemaz).

| | Par privātpersonām, kuras privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos izmantojušas internetu, lai tiešsaistē lasītu vai lejupielādētu ziņas, avīzes vai žurnālus, jāvāc šādi rādītāji:






  — | interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai tiešsaistē lasītu vai lejupielādētu ziņas, avīzes vai žurnālus, kurus privātpersona abonējusi, lai regulāri tos saņemtu. |
| --- | --- | --- |

Par privātpersonām, kuras privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos izmantojušas internetu, lai tiešsaistē lasītu vai lejupielādētu ziņas, avīzes vai žurnālus, jāvāc šādi rādītāji:

—

interneta izmantošana privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos, lai tiešsaistē lasītu vai lejupielādētu ziņas, avīzes vai žurnālus, kurus privātpersona abonējusi, lai regulāri tos saņemtu.

| | Par privātpersonām, kuras privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos izmantojušas internetu, lai, izmantojot internetu, zvanītu un/vai veiktu videozvanus (izmantojot tīmekļa kameru), jāvāc šādi rādītāji:






  — | mobilā telefona zvanus aizstāj interneta zvani (daudz; nedaudz; nemaz), |
| --- | --- | --- |

Par privātpersonām, kuras privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos izmantojušas internetu, lai, izmantojot internetu, zvanītu un/vai veiktu videozvanus (izmantojot tīmekļa kameru), jāvāc šādi rādītāji:

—

mobilā telefona zvanus aizstāj interneta zvani (daudz; nedaudz; nemaz),

| — | fiksētā telefona līnijas (nav saistīta ar internetu) izmantošanu aizstāj interneta zvani (ļoti daudz; nedaudz; nemaz), |
| --- | --- |

—

fiksētā telefona līnijas (nav saistīta ar internetu) izmantošanu aizstāj interneta zvani (ļoti daudz; nedaudz; nemaz),

| — | e-pasta izmantošanu aizstāj interneta zvani (ļoti daudz; nedaudz; nemaz), |
| --- | --- |

—

e-pasta izmantošanu aizstāj interneta zvani (ļoti daudz; nedaudz; nemaz),

| — | interneta zvani neietekmē citus saziņas līdzekļus. |
| --- | --- |

—

interneta zvani neietekmē citus saziņas līdzekļus.

| | Par privātpersonām, kuras privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos izmantojušas internetu, lai lejuplādētu un/vai klausītos mūziku un/vai lejuplādētu un/vai skatītos mākslas filmas, īsfilmas vai videodatnes, un/vai, izmantojot datņu apmaiņas sistēmas, apmainītos ar mākslas filmām, mūziku un videodatnēm, un/vai, izmantojot tīmekļa apraides (podcast) pakalpojumu, automātiski saņemtu interesējošās audio vai video datnes, jāvāc šādi rādītāji:






  — | vidējais mūzikas un/vai filmu lejuplādēšanas biežums pēdējo trīs mēnešu laikā (katru dienu vai gandrīz katru dienu; vismaz reizi nedēļā (bet ne katru dienu); vismaz reizi mēnesī (bet ne katru nedēļu); retāk nekā reizi mēnesī, neattiecas (tikai klausījās mūziku un/vai skatījās filmas). |
| --- | --- | --- |

Par privātpersonām, kuras privātiem mērķiem pēdējos trīs mēnešos izmantojušas internetu, lai lejuplādētu un/vai klausītos mūziku un/vai lejuplādētu un/vai skatītos mākslas filmas, īsfilmas vai videodatnes, un/vai, izmantojot datņu apmaiņas sistēmas, apmainītos ar mākslas filmām, mūziku un videodatnēm, un/vai, izmantojot tīmekļa apraides (podcast) pakalpojumu, automātiski saņemtu interesējošās audio vai video datnes, jāvāc šādi rādītāji:

—

vidējais mūzikas un/vai filmu lejuplādēšanas biežums pēdējo trīs mēnešu laikā (katru dienu vai gandrīz katru dienu; vismaz reizi nedēļā (bet ne katru dienu); vismaz reizi mēnesī (bet ne katru nedēļu); retāk nekā reizi mēnesī, neattiecas (tikai klausījās mūziku un/vai skatījās filmas).

| | Par privātpersonām, kuras pēdējos trīs mēnešos nav maksājušas par audiovizuālu saturu tiešsaistē, jāvāc šādi rādītāji:






  — | maksātu, ja būtu bez maksas pieejama satura trūkums, |
| --- | --- | --- |

Par privātpersonām, kuras pēdējos trīs mēnešos nav maksājušas par audiovizuālu saturu tiešsaistē, jāvāc šādi rādītāji:

—

maksātu, ja būtu bez maksas pieejama satura trūkums,

| — | maksātu, ja būtu tiesības apmainīties ar likumīgi aizsargātu saturu, |
| --- | --- |

—

maksātu, ja būtu tiesības apmainīties ar likumīgi aizsargātu saturu,

| — | maksātu, ja būtu pieejamas ērtākas maksāšanas metodes, |
| --- | --- |

—

maksātu, ja būtu pieejamas ērtākas maksāšanas metodes,

| — | maksātu, ja cenas būtu izdevīgākas, |
| --- | --- |

—

maksātu, ja cenas būtu izdevīgākas,

| — | maksātu, ja saturam, ko iegūst par maksu, būtu labāka kvalitāte nekā bezmaksas pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

maksātu, ja saturam, ko iegūst par maksu, būtu labāka kvalitāte nekā bezmaksas pakalpojumiem,

| — | maksātu, ja būtu plašāks piedāvājums un/vai saturs būtu vieglāk pieejams, |
| --- | --- |

—

maksātu, ja būtu plašāks piedāvājums un/vai saturs būtu vieglāk pieejams,

| — | maksātu citos gadījumos (piemēram, lai atbalstītu mākslinieku darbu u. c.), nevis iepriekš minētajos gadījumos, |
| --- | --- |

—

maksātu citos gadījumos (piemēram, lai atbalstītu mākslinieku darbu u. c.), nevis iepriekš minētajos gadījumos,

| — | nemaksātu; nekādā gadījumā nemaksātu. |
| --- | --- |

—

nemaksātu; nekādā gadījumā nemaksātu.

| | Par privātpersonām, kuras pēdējos divpadsmit mēnešos privātiem mērķiem ir izmantojušas internetu komerciālu darbību veikšanai internetā, jāvāc šādi rādītāji:






  — | interneta izmantošana, lai pasūtītu pārtiku vai pārtikas preces pēdējos divpadsmit mēnešos, |
| --- | --- | --- |

Par privātpersonām, kuras pēdējos divpadsmit mēnešos privātiem mērķiem ir izmantojušas internetu komerciālu darbību veikšanai internetā, jāvāc šādi rādītāji:

—

interneta izmantošana, lai pasūtītu pārtiku vai pārtikas preces pēdējos divpadsmit mēnešos,

| — | interneta izmantošana, lai pasūtītu mājsaimniecības preces pēdējos divpadsmit mēnešos, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai pasūtītu mājsaimniecības preces pēdējos divpadsmit mēnešos,

| — | interneta izmantošana, lai pasūtītu filmas vai mūziku pēdējos divpadsmit mēnešos (jāziņo atsevišķi, vai piegāde veikta tiešsaistē), |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai pasūtītu filmas vai mūziku pēdējos divpadsmit mēnešos (jāziņo atsevišķi, vai piegāde veikta tiešsaistē),

| — | interneta izmantošana, lai pasūtītu grāmatas, žurnālus, avīzes vai e-mācību materiālu pēdējos divpadsmit mēnešos (jāziņo atsevišķi: vai piegāde veikta tiešsaistē), |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai pasūtītu grāmatas, žurnālus, avīzes vai e-mācību materiālu pēdējos divpadsmit mēnešos (jāziņo atsevišķi: vai piegāde veikta tiešsaistē),

| — | interneta izmantošana, lai pasūtītu apģērbu vai sporta preces pēdējos divpadsmit mēnešos, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai pasūtītu apģērbu vai sporta preces pēdējos divpadsmit mēnešos,

| — | interneta izmantošana, lai pasūtītu datora programmatūru un jauninājumus pēdējos divpadsmit mēnešos (jāziņo atsevišķi, vai piegāde veikta tiešsaistē), |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai pasūtītu datora programmatūru un jauninājumus pēdējos divpadsmit mēnešos (jāziņo atsevišķi, vai piegāde veikta tiešsaistē),

| — | interneta izmantošana, lai pasūtītu datoru aparatūru pēdējos divpadsmit mēnešos, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai pasūtītu datoru aparatūru pēdējos divpadsmit mēnešos,

| — | interneta izmantošana, lai pasūtītu elektroniskas iekārtas (tostarp kameras) pēdējos divpadsmit mēnešos, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai pasūtītu elektroniskas iekārtas (tostarp kameras) pēdējos divpadsmit mēnešos,

| — | interneta izmantošana, lai pirktu akcijas, finanšu pakalpojumus vai apdrošināšanas polisi pēdējos divpadsmit mēnešos, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai pirktu akcijas, finanšu pakalpojumus vai apdrošināšanas polisi pēdējos divpadsmit mēnešos,

| — | interneta izmantošana, lai pasūtītu ceļojumu vai brīvdienu mītni pēdējos divpadsmit mēnešos, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai pasūtītu ceļojumu vai brīvdienu mītni pēdējos divpadsmit mēnešos,

| — | interneta izmantošana, lai pasūtītu pasākumu biļetes pēdējos divpadsmit mēnešos, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai pasūtītu pasākumu biļetes pēdējos divpadsmit mēnešos,

| — | interneta izmantošana, lai pasūtītu loterijas biļetes vai piedalītos derībās pēdējos divpadsmit mēnešos, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai pasūtītu loterijas biļetes vai piedalītos derībās pēdējos divpadsmit mēnešos,

| — | interneta izmantošana, lai pasūtītu citas preces vai pakalpojumus pēdējos divpadsmit mēnešos, |
| --- | --- |

—

interneta izmantošana, lai pasūtītu citas preces vai pakalpojumus pēdējos divpadsmit mēnešos,

| — | preces vai pakalpojumi, kas pirkti vai pasūtīti pēdējos divpadsmit mēnešos no pārdevējiem valstī, |
| --- | --- |

—

preces vai pakalpojumi, kas pirkti vai pasūtīti pēdējos divpadsmit mēnešos no pārdevējiem valstī,

| — | preces vai pakalpojumi, kas pirkti vai pasūtīti pēdējos divpadsmit mēnešos no pārdevējiem citās ES valstīs, |
| --- | --- |

—

preces vai pakalpojumi, kas pirkti vai pasūtīti pēdējos divpadsmit mēnešos no pārdevējiem citās ES valstīs,

| — | preces vai pakalpojumi, kas pirkti vai pasūtīti pēdējos divpadsmit mēnešos no pārdevējiem pārējās pasaules valstīs, |
| --- | --- |

—

preces vai pakalpojumi, kas pirkti vai pasūtīti pēdējos divpadsmit mēnešos no pārdevējiem pārējās pasaules valstīs,

| — | preces vai pakalpojumi, kas pirkti vai pasūtīti pēdējos divpadsmit mēnešos: pārdevēju izcelsmes valsts nav zināma. |
| --- | --- |

—

preces vai pakalpojumi, kas pirkti vai pasūtīti pēdējos divpadsmit mēnešos: pārdevēju izcelsmes valsts nav zināma.

IKT kompetence

Par privātpersonām, kuras jebkad ir izmantojušas datoru, jāvāc šādi rādītāji:

| — | (pēc izvēles) pēdējais apmācību kurss par jebkuru datorlietojuma aspektu, kura ilgums bija vismaz trīs stundas (pēdējos trīs mēnešos; pirms trim mēnešiem līdz vienam gadam; pirms viena līdz trīs gadiem; vairāk nekā pirms trim gadiem; nekad nav izmantots). |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) pēdējais apmācību kurss par jebkuru datorlietojuma aspektu, kura ilgums bija vismaz trīs stundas (pēdējos trīs mēnešos; pirms trim mēnešiem līdz vienam gadam; pirms viena līdz trīs gadiem; vairāk nekā pirms trim gadiem; nekad nav izmantots).

IKT un interneta izmantošanas šķēršļi

Par mājsaimniecībām, kurām mājās nav piekļuves internetam, jāvāc šādi rādītāji:

| — | iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: piekļuve internetam ir citur, |
| --- | --- |

—

iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: piekļuve internetam ir citur,

| — | iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: nevēlas izmantot internetu (jo bažas rada internetā piedāvātais kaitīgais saturs u. c.), |
| --- | --- |

—

iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: nevēlas izmantot internetu (jo bažas rada internetā piedāvātais kaitīgais saturs u. c.),

| — | iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: internets nav vajadzīgs (jo nav lietderīgs, nav interesants u. c.), |
| --- | --- |

—

iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: internets nav vajadzīgs (jo nav lietderīgs, nav interesants u. c.),

| — | iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: pārāk lielas iekārtu izmaksas, |
| --- | --- |

—

iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: pārāk lielas iekārtu izmaksas,

| — | iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: pārāk lielas piekļuves izmaksas (telefons u. c.), |
| --- | --- |

—

iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: pārāk lielas piekļuves izmaksas (telefons u. c.),

| — | iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: trūkst iemaņu, |
| --- | --- |

—

iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: trūkst iemaņu,

| — | iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: bažas par privātumu vai drošību, |
| --- | --- |

—

iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: bažas par privātumu vai drošību,

| — | iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: invaliditāte, |
| --- | --- |

—

iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: invaliditāte,

| — | iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: neviens no iepriekš minētajiem šķēršļiem, bet gan cits šķērslis. |
| --- | --- |

—

iemesls, kāpēc mājās nav piekļuves internetam: neviens no iepriekš minētajiem šķēršļiem, bet gan cits šķērslis.

2.   APTVĒRUMS

a)   Statistikas vienības, kuras jāizraugās, lai sagatavotu šā pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā minētos rādītājus, kas attiecas uz mājsaimniecībām, ir mājsaimniecības, kurās ir vismaz viens loceklis vecumā no 16 līdz 74 gadiem.

b)   Statistikas vienības, kuras jāizraugās, lai sagatavotu šā pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā minētos rādītājus, kas attiecas uz privātpersonām, ir privātpersonas vecumā no 16 līdz 74 gadiem.

c)   Ģeogrāfiskās robežas aptver mājsaimniecības un/vai privātpersonas, kuras dzīvo jebkurā dalībvalsts teritorijas daļā.

3.   PĀRSKATA PERIODS

Vācamās statistikas galvenais pārskata periods ir 2008. gada pirmais ceturksnis.

4.   DALĪJUMS

a)   Par šā pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem tematiem un to rādītājiem, kas attiecas uz mājsaimniecībām, jāvāc šādi pamatrādītāji:

| — | dzīvesvietas reģions (jāvāc saskaņā ar NUTS 1 reģionu klasifikāciju), |
| --- | --- |

—

dzīvesvietas reģions (jāvāc saskaņā ar NUTS 1 reģionu klasifikāciju),

| — | (pēc izvēles) mītnes reģions saskaņā ar NUTS 2 klasifikāciju, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) mītnes reģions saskaņā ar NUTS 2 klasifikāciju,

| — | ģeogrāfiskā atrašanās vieta: dzīvo konverģences mērķa reģionos (tostarp reģionos, kuros atbalsts pakāpeniski tiek izbeigts); dzīvo reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķa reģionos (tostarp reģionos, kuros pakāpeniski sāk sniegt atbalstu), |
| --- | --- |

—

ģeogrāfiskā atrašanās vieta: dzīvo konverģences mērķa reģionos (tostarp reģionos, kuros atbalsts pakāpeniski tiek izbeigts); dzīvo reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķa reģionos (tostarp reģionos, kuros pakāpeniski sāk sniegt atbalstu),

| — | urbanizācijas līmenis: dzīvo blīvi apdzīvotos rajonos; dzīvo vidēji blīvi apdzīvotos rajonos; dzīvo mazapdzīvotos rajonos, |
| --- | --- |

—

urbanizācijas līmenis: dzīvo blīvi apdzīvotos rajonos; dzīvo vidēji blīvi apdzīvotos rajonos; dzīvo mazapdzīvotos rajonos,

| — | mājsaimniecības tips: personu skaits mājsaimniecībā (rādītāji jāvāc atsevišķi: tādu bērnu skaits, kas jaunāki par 16 gadiem), |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības tips: personu skaits mājsaimniecībā (rādītāji jāvāc atsevišķi: tādu bērnu skaits, kas jaunāki par 16 gadiem),

| — | mājsaimniecības ikmēneša neto ienākumi (jāvāc vērtības veidā vai izmantojot kvartiles). |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības ikmēneša neto ienākumi (jāvāc vērtības veidā vai izmantojot kvartiles).

b)   Par šā pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem tematiem un to rādītājiem, kas attiecas uz privātpersonām, jāvāc šādi pamatrādītāji:

| — | dzīvesvietas reģions (jāvāc saskaņā ar NUTS 1 reģionu klasifikāciju), |
| --- | --- |

—

dzīvesvietas reģions (jāvāc saskaņā ar NUTS 1 reģionu klasifikāciju),

| — | (pēc izvēles) dzīvesvietas reģions saskaņā ar NUTS 2 klasifikāciju, |
| --- | --- |

—

(pēc izvēles) dzīvesvietas reģions saskaņā ar NUTS 2 klasifikāciju,

| — | ģeogrāfiskā atrašanās vieta: dzīvo konverģences mērķa reģionos (tostarp reģionos, kuros atbalsts pakāpeniski tiek izbeigts); dzīvo reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķa reģionos (tostarp reģionos, kuros pakāpeniski sāk sniegt atbalstu), |
| --- | --- |

—

ģeogrāfiskā atrašanās vieta: dzīvo konverģences mērķa reģionos (tostarp reģionos, kuros atbalsts pakāpeniski tiek izbeigts); dzīvo reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķa reģionos (tostarp reģionos, kuros pakāpeniski sāk sniegt atbalstu),

| — | urbanizācijas līmenis: dzīvo blīvi apdzīvotos rajonos; dzīvo vidēji blīvi apdzīvotos rajonos; dzīvo mazapdzīvotos rajonos, |
| --- | --- |

—

urbanizācijas līmenis: dzīvo blīvi apdzīvotos rajonos; dzīvo vidēji blīvi apdzīvotos rajonos; dzīvo mazapdzīvotos rajonos,

| — | dzimums: vīrietis; sieviete, |
| --- | --- |

—

dzimums: vīrietis; sieviete,

| — | vecums (dati jāvāc kā vērtība vai izmantojot vecuma grupas): jaunāki par 16 gadiem (pēc izvēles); 16 līdz 24 gadi; 25 līdz 34 gadi; 35 līdz 44 gadi; 45 līdz 54 gadi; 55 līdz 64 gadi; 65 līdz 74 gadi; vecāki par 74 gadiem (pēc izvēles), |
| --- | --- |

—

vecums (dati jāvāc kā vērtība vai izmantojot vecuma grupas): jaunāki par 16 gadiem (pēc izvēles); 16 līdz 24 gadi; 25 līdz 34 gadi; 35 līdz 44 gadi; 45 līdz 54 gadi; 55 līdz 64 gadi; 65 līdz 74 gadi; vecāki par 74 gadiem (pēc izvēles),

| — | augstākais pabeigtas izglītības līmenis saskaņā ar Starptautisko standartizēto izglītības klasifikāciju (ISCED 97): zems (ISCED 0, 1 vai 2); vidējs (ISCED 3 vai 4); augsts (ISCED 5 vai 6), |
| --- | --- |

—

augstākais pabeigtas izglītības līmenis saskaņā ar Starptautisko standartizēto izglītības klasifikāciju (ISCED 97): zems (ISCED 0, 1 vai 2); vidējs (ISCED 3 vai 4); augsts (ISCED 5 vai 6),

| — | nodarbinātības stāvoklis: nodarbinātais vai pašnodarbinātais, ieskaitot ģimenē strādājošos; bezdarbnieks; studenti, kuri nav darbaspēks; citi, kuri nav darbaspēks, |
| --- | --- |

—

nodarbinātības stāvoklis: nodarbinātais vai pašnodarbinātais, ieskaitot ģimenē strādājošos; bezdarbnieks; studenti, kuri nav darbaspēks; citi, kuri nav darbaspēks,

| — | nodarbošanās saskaņā ar Starptautisko standartizēto profesiju klasifikāciju (ISCO-88 (ISCO)): strādnieki, kalpotāji; IKT jomā iesaistītie strādnieki, IKT jomā neiesaistītie strādnieki. |
| --- | --- |

—

nodarbošanās saskaņā ar Starptautisko standartizēto profesiju klasifikāciju (ISCO-88 (ISCO)): strādnieki, kalpotāji; IKT jomā iesaistītie strādnieki, IKT jomā neiesaistītie strādnieki.

5.   REGULARITĀTE

| — | Datus par 2008. gadu iesniedz vienu reizi. |
| --- | --- |

—

Datus par 2008. gadu iesniedz vienu reizi.

6.   REZULTĀTU NOSŪTĪŠANAS TERMIŅI

a)   Regulas (EK) Nr. 808/2004 6. pantā minētos apkopotos datus, kuriem vajadzības gadījumā pievieno atzīmi par konfidencialitāti vai neuzticamību, līdz 2008. gada 5. oktobrim nosūta Eiropas Kopienu Statistikas birojam. Datu kopa ir jāpabeidz, jāapstiprina un jāpieņem līdz minētajai dienai. Tabulā iekļautajā datorlasāmajā formā ievēro Eiropas Kopienu Statistikas biroja sniegtos norādījumus.

b)   Regulas (EK) Nr. 808/2004 6. pantā minētos metadatus līdz 2008. gada 31. maijam nosūta Eiropas Kopienu Statistikas birojam. Metadatu sagatavošanā ievēro Eiropas Kopienu Statistikas biroja noteikto ziņojuma modeli.

c)   Regulas (EK) Nr. 808/2004 7. panta 4. punktā minēto ziņojumu par nosūtīto datu kvalitāti līdz 2008. gada 5. novembrim nosūta Eiropas Kopienu Statistikas birojam. Ziņojumā par nosūtīto datu kvalitāti ievēro Eiropas Kopienu Statistikas biroja noteikto ziņojuma modeli.

---

| 19.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/20

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 848/2007

(2007. gada 18. jūlijs)

par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2007. gada jūlija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 4. jūnija Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar ko atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību (3), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu ievešanai.

| (2) | Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti 2007. gada jūlija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas atļaujas var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti 2007. gada jūlija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas atļaujas var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem.

| (3) | Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2007. gada jūlija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam, |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2007. gada jūlija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2007. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ievešanas atļauju pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2007. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumi, par kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 netika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2008. gada 1. janāra līdz 31. martam, ir noteikti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2007. gada 19. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2007. gada 18. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 4.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 289/2007 (OV L 78, 17.3.2007., 17. lpp.).

2

(3)  OV L 142, 5.6.2007., 3. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Grupas Nr. | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no du 1.10.2007-31.12.2007
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 1.1.2008-31.3.2008
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 2,800279 | — |
| 2 | 09.4212 | (1) | 55 566 000 |
| 4 | 09.4214 | 31,987978 | — |
| 5 | 09.4215 | 58,665286 | — |
| 6 | 09.4216 | (2) | 3 179 763 |
| 7 | 09.4217 | 17,474248 | — |
| 8 | 09.4218 | (2) | 5 323 600 |

Grupas Nr.

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no du 1.10.2007-31.12.2007

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 1.1.2008-31.3.2008

(kg)

1

09.4211

2,800279

—

2

09.4212

(1)

55 566 000

4

09.4214

31,987978

—

5

09.4215

58,665286

—

6

09.4216

(2)

3 179 763

7

09.4217

17,474248

—

8

09.4218

(2)

5 323 600

---

(1)  Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens atļaujas pieteikums.

(2)  Nepiemēro, jo pieprasītie daudzumi ir mazāki nekā pieejamie daudzumi.

---

II Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 19.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/22

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 6. decembris)

par valsts atbalstu C 22/06 (ex N 615/05), kuru Itālija plāno īstenot nodokļu atvieglojumiem eļļas emulsijām ūdenī

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 5805)

(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/508/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zona līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētajām pusēm ir lūgts iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1) un kad iesniegtie apsvērumi ir izskatīti,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2005. gada 5. marta vēstuli, kuras saņemšana ir reģistrēta 2005. gada 13. decembrī un kura papildināta ar 2006. gada 9. janvāra vēstuli, kuras saņemšana reģistrēta 2006. gada 12. janvārī, Itālijas iestādes atbilstoši EK līguma 88. panta 3. punktam paziņoja Komisijai par iepriekšminēto pasākumu. Pēc Komisijas 2006. gada 6. marta pieprasījuma Itālijas iestādes 2006. gada 6. aprīļa vēstulē sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2005. gada 5. marta vēstuli, kuras saņemšana ir reģistrēta 2005. gada 13. decembrī un kura papildināta ar 2006. gada 9. janvāra vēstuli, kuras saņemšana reģistrēta 2006. gada 12. janvārī, Itālijas iestādes atbilstoši EK līguma 88. panta 3. punktam paziņoja Komisijai par iepriekšminēto pasākumu. Pēc Komisijas 2006. gada 6. marta pieprasījuma Itālijas iestādes 2006. gada 6. aprīļa vēstulē sniedza papildu informāciju.

| (2) | Ar 2006. gada 7. jūnija vēstuli Komisija informēja Itāliju par savu lēmumu saistībā ar pasākumu sākt procedūru, kas paredzēta EK Līguma 88. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2006. gada 7. jūnija vēstuli Komisija informēja Itāliju par savu lēmumu saistībā ar pasākumu sākt procedūru, kas paredzēta EK Līguma 88. panta 2. punktā.

| (3) | Komisijas lēmumu par minētās procedūras uzsākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmumu par minētās procedūras uzsākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus.

| (4) | Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām personām. Tā nosūtīja šos apsvērumus Itālijai, kurai tika dota iespēja atbildēt; Itālijas apsvērumi tika saņemti ar 2006. gada 13. septembra un 29. septembra vēstuli. |
| --- | --- |

(4)

Komisija saņēma apsvērumus no ieinteresētajām personām. Tā nosūtīja šos apsvērumus Itālijai, kurai tika dota iespēja atbildēt; Itālijas apsvērumi tika saņemti ar 2006. gada 13. septembra un 29. septembra vēstuli.

II.   PASĀKUMA APRAKSTS

| (5) | Emulsijā pārvērsta degviela ir aptuveni 15 % ūdens un 85 % degvieleļļas vai gāzeļļas maisījums. Tā mazāk ietekmē vidi nekā degvielas tradicionālie veidi. Jaunākie pētījumi (3) liecina, ka ūdens pievienošana degvielai veicina labākas sadegšanas īpašības attiecībā uz emisiju. Ūdens iztvaikošana degšanas procesa laikā palielina degvielas dispersiju, kā rezultātā palielinās degvielas un gaisa kontaktvirsma. Tas samazina cieto daļiņu (PM) emisiju par 59 %. Ūdens iztvaikošana pazemina arī degšanas temperatūru, tādējādi par 6 % samazinot slāpekļa oksīdu (NOx) veidošanos. Efektīvais sadegšanas process samazina oglekļa monoksīda (CO) daudzumu par 32 % (4). |
| --- | --- |

(5)

Emulsijā pārvērsta degviela ir aptuveni 15 % ūdens un 85 % degvieleļļas vai gāzeļļas maisījums. Tā mazāk ietekmē vidi nekā degvielas tradicionālie veidi. Jaunākie pētījumi (3) liecina, ka ūdens pievienošana degvielai veicina labākas sadegšanas īpašības attiecībā uz emisiju. Ūdens iztvaikošana degšanas procesa laikā palielina degvielas dispersiju, kā rezultātā palielinās degvielas un gaisa kontaktvirsma. Tas samazina cieto daļiņu (PM) emisiju par 59 %. Ūdens iztvaikošana pazemina arī degšanas temperatūru, tādējādi par 6 % samazinot slāpekļa oksīdu (NOx) veidošanos. Efektīvais sadegšanas process samazina oglekļa monoksīda (CO) daudzumu par 32 % (4).

| (6) | Tomēr emulsiju ražošana un uzglabāšana ir dārga, tāpēc gala rezultātā iegūtā maisījuma cena ir augstāka nekā degizrakteņu tirgus cena. Emulsiju enerģētiskā vērtība ir par 10 % zemāka nekā degvielu tradicionālajiem veidiem. Emulsiju izmantošana rada papildu ekspluatācijas izmaksas, piemēram, periodiskas pārstrādes, kas novērš divu sastāvdaļu atdalīšanos, tvertņu tīrīšanas un produkta recirkulācijas sistēmu nepieciešamības izmaksas. |
| --- | --- |

(6)

Tomēr emulsiju ražošana un uzglabāšana ir dārga, tāpēc gala rezultātā iegūtā maisījuma cena ir augstāka nekā degizrakteņu tirgus cena. Emulsiju enerģētiskā vērtība ir par 10 % zemāka nekā degvielu tradicionālajiem veidiem. Emulsiju izmantošana rada papildu ekspluatācijas izmaksas, piemēram, periodiskas pārstrādes, kas novērš divu sastāvdaļu atdalīšanos, tvertņu tīrīšanas un produkta recirkulācijas sistēmu nepieciešamības izmaksas.

| (7) | Itālijā emulsijas ir apstiprinātas izmantošanai sabiedriskajā transportā, atkritumu savākšanai un preču pārvadājumiem (aptuveni 9 000 transportlīdzekļiem) vairāk nekā 80 pašvaldībās (5). Emulsijas izmanto arī privātmāju (aptuveni 100 māju) un sabiedrisko ēku, piemēram, muzeju, skolu un universitāšu (aptuveni 300 apsildāmu ēku), apkurei. |
| --- | --- |

(7)

Itālijā emulsijas ir apstiprinātas izmantošanai sabiedriskajā transportā, atkritumu savākšanai un preču pārvadājumiem (aptuveni 9 000 transportlīdzekļiem) vairāk nekā 80 pašvaldībās (5). Emulsijas izmanto arī privātmāju (aptuveni 100 māju) un sabiedrisko ēku, piemēram, muzeju, skolu un universitāšu (aptuveni 300 apsildāmu ēku), apkurei.

| (8) | Itālijas tirgū esošajām emulsijām izmanto galvenokārt gāzeļļas/ūdens maisījumu ar zemu sēra saturu, un emulsijas izmanto transportlīdzekļiem un apkurei. Tās emulsijas, kuras transportlīdzekļiem izmantoja 2005. gadā, tika ražotas uz gāzeļļas bāzes, bet emulsijas, ko izmantoja apkurei, tika ražotas uz gāzeļļas vai mazuta ar zemu sēra saturu bāzes. Pārējo paziņojumā minēto mazuta emulsiju – ar zemu un augstu sēra saturu rūpnieciskai lietošanai un augstu sēra saturu apkurei – 2005. gadā tirgū nebija. Salīdzinot ar tradicionālo degvielas veidu patēriņu, emulsiju patēriņš Itālijā joprojām ir visai nenozīmīgs. Emulsiju un tradicionālo degvielas veidu patēriņš tonnās 2005. gadā bija šāds: | Emulsijas | Tradicionālie degvielu veidi |
| --- | --- | --- | --- |
| Gāzeļļa transportlīdzekļiem | 79 359 | 24,5 miljoni |
| Gāzeļļa apkurei | 12 574 | 2,9 miljoni |
| Mazuts apkurei | 12 498 | 151 000 |

(8)

Itālijas tirgū esošajām emulsijām izmanto galvenokārt gāzeļļas/ūdens maisījumu ar zemu sēra saturu, un emulsijas izmanto transportlīdzekļiem un apkurei. Tās emulsijas, kuras transportlīdzekļiem izmantoja 2005. gadā, tika ražotas uz gāzeļļas bāzes, bet emulsijas, ko izmantoja apkurei, tika ražotas uz gāzeļļas vai mazuta ar zemu sēra saturu bāzes. Pārējo paziņojumā minēto mazuta emulsiju – ar zemu un augstu sēra saturu rūpnieciskai lietošanai un augstu sēra saturu apkurei – 2005. gadā tirgū nebija. Salīdzinot ar tradicionālo degvielas veidu patēriņu, emulsiju patēriņš Itālijā joprojām ir visai nenozīmīgs. Emulsiju un tradicionālo degvielas veidu patēriņš tonnās 2005. gadā bija šāds:

Emulsijas

Tradicionālie degvielu veidi

Gāzeļļa transportlīdzekļiem

79 359

24,5 miljoni

Gāzeļļa apkurei

12 574

2,9 miljoni

Mazuts apkurei

12 498

151 000

| (9) | Kopienā emulsijas galvenokārt izmanto Itālijā. Tomēr vairākās dalībvalstīs, piemēram, Francijā, Apvienotajā Karalistē un Čehijas Republikā, šīs tehnoloģijas izmantošana sabiedriskajā transportā ir eksperimentālā līmenī. |
| --- | --- |

(9)

Kopienā emulsijas galvenokārt izmanto Itālijā. Tomēr vairākās dalībvalstīs, piemēram, Francijā, Apvienotajā Karalistē un Čehijas Republikā, šīs tehnoloģijas izmantošana sabiedriskajā transportā ir eksperimentālā līmenī.

| (10) | Pasākuma mērķis ir veicināt emulsijas degvielas izmantošanu, nodrošinot tās pieejamību par saprātīgu cenu. Atbalsts kompensē izmaksu starpību starp tradicionālajiem degvielu veidiem un emulsijām. Tādējādi tas risina tirgus nepilnības, t. i., to, ka emulsiju radītie ieguvumi videi netiek atainoti tradicionālo degvielu veidu tirgus cenā. |
| --- | --- |

(10)

Pasākuma mērķis ir veicināt emulsijas degvielas izmantošanu, nodrošinot tās pieejamību par saprātīgu cenu. Atbalsts kompensē izmaksu starpību starp tradicionālajiem degvielu veidiem un emulsijām. Tādējādi tas risina tirgus nepilnības, t. i., to, ka emulsiju radītie ieguvumi videi netiek atainoti tradicionālo degvielu veidu tirgus cenā.

| (11) | Pasākums ir piemērojams vienu gadu: no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Paredzētais budžets ir 8,9 miljoni euro. Saistībā ar šo shēmu atbalstu saņems 11–50 emulsiju ražotāji. |
| --- | --- |

(11)

Pasākums ir piemērojams vienu gadu: no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Paredzētais budžets ir 8,9 miljoni euro. Saistībā ar šo shēmu atbalstu saņems 11–50 emulsiju ražotāji.

| (12) | Padomes Direktīvas 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (“Enerģētikas nodokļu direktīvas”) (6), 18. panta 1. punktā, un jo īpaši tās II pielikuma 8. punkta ceturtajā ievilkumā ir paredzēta atļauja Itālijai piemērot samazinātu akcīzes nodokli ūdens maisījuma ar gāzeļļu vai degvieleļļu emulsijām līdz 2005. gada beigām. Itālija paziņoja par šā līdzekļa piemērošanu laikposmā no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, un 2006. gadā Itālija plāno piemērot shēmu, izmantojot Enerģētikas nodokļu direktīvas vispārīgos noteikumus. |
| --- | --- |

(12)

Padomes Direktīvas 2003/96/EK (2003. gada 27. oktobris), kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (“Enerģētikas nodokļu direktīvas”) (6), 18. panta 1. punktā, un jo īpaši tās II pielikuma 8. punkta ceturtajā ievilkumā ir paredzēta atļauja Itālijai piemērot samazinātu akcīzes nodokli ūdens maisījuma ar gāzeļļu vai degvieleļļu emulsijām līdz 2005. gada beigām. Itālija paziņoja par šā līdzekļa piemērošanu laikposmā no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, un 2006. gadā Itālija plāno piemērot shēmu, izmantojot Enerģētikas nodokļu direktīvas vispārīgos noteikumus.

| (13) | Salīdzinājumā ar Itālijā degizrakteņiem piemērojamo standarta likmi pasākuma radītās priekšrocības samazinātu likmju izteiksmē ir šādas (visi samazinājumi tiek piešķirti uz litru konkrētās gāzeļļas emulsijas un uz kilogramu konkrētās mazuta emulsijas):









  Emulsijas | Standarta likme | Samazinājums | Samazinātā likme | Min. ETD nodokļa līmenis (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| gāzeļļa transportlīdzekļiem | EUR 403 | EUR 146,3 | EUR 256,7 | EUR 302 |
| gāzeļļa apkurei | EUR 403,2 | EUR 158 | EUR 245,2 | EUR 21 |
| mazuts ar zemu sēra saturu apkurei | EUR 64,2 | EUR 34,7 | EUR 29,5 | EUR 15 |

(13)

Salīdzinājumā ar Itālijā degizrakteņiem piemērojamo standarta likmi pasākuma radītās priekšrocības samazinātu likmju izteiksmē ir šādas (visi samazinājumi tiek piešķirti uz litru konkrētās gāzeļļas emulsijas un uz kilogramu konkrētās mazuta emulsijas):

Emulsijas

Standarta likme

Samazinājums

Samazinātā likme

Min. ETD nodokļa līmenis (7)

gāzeļļa transportlīdzekļiem

EUR 403

EUR 146,3

EUR 256,7

EUR 302

gāzeļļa apkurei

EUR 403,2

EUR 158

EUR 245,2

EUR 21

mazuts ar zemu sēra saturu apkurei

EUR 64,2

EUR 34,7

EUR 29,5

EUR 15

Paziņojumā norādītas samazinātās likmes arī tām emulsijām, kuras nav tirgū, piemēram, ūdens/mazuta emulsijām rūpnieciskai lietošanai ar augstu un zemu sēra saturu (attiecīgi EUR 41,6 un EUR 20,8) un mazuta emulsijai ar augstu sēra saturu izmantošanai apkurē (EUR 99,3).

| (14) | Komisija 2006. gada 6. marta vēstulē pieprasīja Itālijas iestādēm apturēt atbalsta piešķiršanu saskaņā ar pašreizējo shēmu līdz visa nesaderīgā atbalsta atgūšanai no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas negatīvais lēmums par valsts atbalstu, un jo īpaši Komisijas Lēmums 2000/128/EK (1999. gada 11. maijs) par Itālijas piešķirto atbalstu nodarbinātības veicināšanai (OV L 42, 15.2.2000., 1. lpp.), Komisijas Lēmums 2003/193/EK par atbrīvojumu no nodokļiem un īpašiem aizdevumiem vietējām sabiedriskajām pārvaldes iestādēm Itālijā (8), Komisijas Lēmums 2004/800/EK (2004. gada 30. marts) par valsts atbalsta shēmu, ko ievieš Itālija saistībā ar steidzamiem noteikumiem nodarbinātības jomā (9) un Komisijas Lēmums 2005/315/EK (2004. gada 20. oktobris) par atbalsta shēmu, ko ieviesusi Itālija attiecībā uz uzņēmumiem, kuri investē pašvaldībās, kuras nopietni skārušas katastrofas 2002. gadā (10). |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2006. gada 6. marta vēstulē pieprasīja Itālijas iestādēm apturēt atbalsta piešķiršanu saskaņā ar pašreizējo shēmu līdz visa nesaderīgā atbalsta atgūšanai no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas negatīvais lēmums par valsts atbalstu, un jo īpaši Komisijas Lēmums 2000/128/EK (1999. gada 11. maijs) par Itālijas piešķirto atbalstu nodarbinātības veicināšanai (OV L 42, 15.2.2000., 1. lpp.), Komisijas Lēmums 2003/193/EK par atbrīvojumu no nodokļiem un īpašiem aizdevumiem vietējām sabiedriskajām pārvaldes iestādēm Itālijā (8), Komisijas Lēmums 2004/800/EK (2004. gada 30. marts) par valsts atbalsta shēmu, ko ievieš Itālija saistībā ar steidzamiem noteikumiem nodarbinātības jomā (9) un Komisijas Lēmums 2005/315/EK (2004. gada 20. oktobris) par atbalsta shēmu, ko ieviesusi Itālija attiecībā uz uzņēmumiem, kuri investē pašvaldībās, kuras nopietni skārušas katastrofas 2002. gadā (10).

III.   PAMATOJUMS 88. PANTA 2. PUNKTA PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

| (15) | Attiecība uz gāzeļļas emulsijām, kuras izmanto kā motordegvielu, Itālija piemēro minimālo nodokļu līmeni EUR 302 tikai maisījuma degizrakteņu sastāvdaļai. Tādēļ emulsijām piemērojamais galīgais nodoklis ir EUR 256,7. Komisija apšaubīja, ka nodokļu atbrīvojumos emulsijām, kuras izmanto kā motoru degvielu, ir ievēroti nodokļu līmeņi, kas jāpiemēro saskaņā ar Enerģētikas nodokļu direktīvu, un ka tas neietekmē tirdzniecības nosacījumus un nerada konkurences traucējumus tādā mērā, kas ir pretrunā ar vispārējām interesēm. |
| --- | --- |

(15)

Attiecība uz gāzeļļas emulsijām, kuras izmanto kā motordegvielu, Itālija piemēro minimālo nodokļu līmeni EUR 302 tikai maisījuma degizrakteņu sastāvdaļai. Tādēļ emulsijām piemērojamais galīgais nodoklis ir EUR 256,7. Komisija apšaubīja, ka nodokļu atbrīvojumos emulsijām, kuras izmanto kā motoru degvielu, ir ievēroti nodokļu līmeņi, kas jāpiemēro saskaņā ar Enerģētikas nodokļu direktīvu, un ka tas neietekmē tirdzniecības nosacījumus un nerada konkurences traucējumus tādā mērā, kas ir pretrunā ar vispārējām interesēm.

| (16) | Turklāt Itālijas iestādes atteicās apliecināt apņemšanos apturēt jaunu atbalstu piešķiršanu saskaņā ar pašreizējo shēmu uzņēmumiem, kuri nav atmaksājuši nesaderīgo atbalstu saskaņā ar iepriekšējo atgūšanas lēmumu. Tādējādi Komisija uzskata par neiespējamu ņemt vērā to traucējumu kopumu, kurus rada iepriekšējais un jaunais atbalsts. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt Itālijas iestādes atteicās apliecināt apņemšanos apturēt jaunu atbalstu piešķiršanu saskaņā ar pašreizējo shēmu uzņēmumiem, kuri nav atmaksājuši nesaderīgo atbalstu saskaņā ar iepriekšējo atgūšanas lēmumu. Tādējādi Komisija uzskata par neiespējamu ņemt vērā to traucējumu kopumu, kurus rada iepriekšējais un jaunais atbalsts.

IV.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (17) | Apsvērumus par procedūras uzsākšanu iesniedza šādas ieinteresētās puses: Unione Petrolifera2006. gada 3. augustā un Eiropas Emulsijveida degvielas ražotāju asociācija (EEFMA) 2006. gada 7. augustā. |
| --- | --- |

(17)

Apsvērumus par procedūras uzsākšanu iesniedza šādas ieinteresētās puses: Unione Petrolifera2006. gada 3. augustā un Eiropas Emulsijveida degvielas ražotāju asociācija (EEFMA) 2006. gada 7. augustā.

| (18) | EEFMA uzsvēra, ka emulsijveida degviela ir vienīgā degviela, kas vienlaikus samazina dīzeļdzinēju slāpekļa oksīda, daļiņu un oglekļa dioksīda emisiju bez nepieciešamības veikt papildu mehāniskas izmaiņas. |
| --- | --- |

(18)

EEFMA uzsvēra, ka emulsijveida degviela ir vienīgā degviela, kas vienlaikus samazina dīzeļdzinēju slāpekļa oksīda, daļiņu un oglekļa dioksīda emisiju bez nepieciešamības veikt papildu mehāniskas izmaiņas.

| (19) | EEFMA detalizēti izskatīja jautājumu par to, ka ūdens pievienošana gāzeļļai maina degvielas īpašības. Istabas temperatūrā ūdens emulsijas sastāvā piešķir tai pienīgu izskatu, bet gāzeļļa saglabājas skaidra un caurspīdīga. Atšķirīgā emulsijas īpašība ir tās stabilitāte centrifugējot. Emulsijas blīvuma diapazons 842–870 kg/m3 ir ievērojami lielāks nekā gāzeļļai, kurai tas ir 820–845 kg/m3. Tas pats attiecas uz viskozitātes diapazonu 40 °C temperatūrā. Gāzeļļas vidējā patērētā siltumspēja ir 10 500 kcal/kg, bet emulsijām tā ir 9 300 kcal/kg. Šī atšķirība izskaidro, kādēļ vidējais emulsijas patēriņš uz km nobraukuma ir lielāks nekā gāzeļļai. |
| --- | --- |

(19)

EEFMA detalizēti izskatīja jautājumu par to, ka ūdens pievienošana gāzeļļai maina degvielas īpašības. Istabas temperatūrā ūdens emulsijas sastāvā piešķir tai pienīgu izskatu, bet gāzeļļa saglabājas skaidra un caurspīdīga. Atšķirīgā emulsijas īpašība ir tās stabilitāte centrifugējot. Emulsijas blīvuma diapazons 842–870 kg/m3 ir ievērojami lielāks nekā gāzeļļai, kurai tas ir 820–845 kg/m3. Tas pats attiecas uz viskozitātes diapazonu 40 °C temperatūrā. Gāzeļļas vidējā patērētā siltumspēja ir 10 500 kcal/kg, bet emulsijām tā ir 9 300 kcal/kg. Šī atšķirība izskaidro, kādēļ vidējais emulsijas patēriņš uz km nobraukuma ir lielāks nekā gāzeļļai.

| (20) | Petroleum Union norādīja, ka attiecīgie valsts atbalsta saņēmēji nav tāda atbalsta saņēmēji, kas atzīti par nelikumīgiem saskaņā ar 14. punktā minētajiem lēmumiem. |
| --- | --- |

(20)

Petroleum Union norādīja, ka attiecīgie valsts atbalsta saņēmēji nav tāda atbalsta saņēmēji, kas atzīti par nelikumīgiem saskaņā ar 14. punktā minētajiem lēmumiem.

V.   ITĀLIJAS APSVĒRUMI

| (21) | Itālija iesniedza savus apsvērumus 2006. gada 11. jūlijā un sniedza komentārus par trešo personu novērojumiem vēstulēs, kas reģistrētas 2006. gada 13. septembrī un 28. septembrī. |
| --- | --- |

(21)

Itālija iesniedza savus apsvērumus 2006. gada 11. jūlijā un sniedza komentārus par trešo personu novērojumiem vēstulēs, kas reģistrētas 2006. gada 13. septembrī un 28. septembrī.

| (22) | Itālija precīzi aprakstīja emulsiju raksturīgās īpašības. Jo īpaši Itālija norādīja, ka fizikālās struktūras dēļ emulsijas jāvērtē kā no divām daļām veidotas: viena ir “aktīvā” daļa, ko veido ogļūdeņraži (dīzeļdegviela vai mazuts), un kā tāda pēc bagātināšanas ar benzīna tvaikiem vai sadegšanas spēj ražot enerģiju; otra ir pilnīgi “pasīva” daļa, ko veido ūdens, kas pievienots, lai mazinātu piesārņojošās emisijas salīdzinājumā ar visā valstī izmantoto dīzeļdegvielu vai mazutu. Emulsijās esošais ūdens karsēšanas procesa laikā arī absorbē enerģiju un tiek pārveidots tvaikā. Tādēļ šādas emulsijas ir produkti ar specifiskām īpašībām, kas atšķiras no parastajiem naftas produktiem. |
| --- | --- |

(22)

Itālija precīzi aprakstīja emulsiju raksturīgās īpašības. Jo īpaši Itālija norādīja, ka fizikālās struktūras dēļ emulsijas jāvērtē kā no divām daļām veidotas: viena ir “aktīvā” daļa, ko veido ogļūdeņraži (dīzeļdegviela vai mazuts), un kā tāda pēc bagātināšanas ar benzīna tvaikiem vai sadegšanas spēj ražot enerģiju; otra ir pilnīgi “pasīva” daļa, ko veido ūdens, kas pievienots, lai mazinātu piesārņojošās emisijas salīdzinājumā ar visā valstī izmantoto dīzeļdegvielu vai mazutu. Emulsijās esošais ūdens karsēšanas procesa laikā arī absorbē enerģiju un tiek pārveidots tvaikā. Tādēļ šādas emulsijas ir produkti ar specifiskām īpašībām, kas atšķiras no parastajiem naftas produktiem.

| (23) | Itālija uzsvēra, ka ūdens produktā ir tikai īslaicīgi, lai uzlabotu sadegšanu, kas tādējādi samazina piesārņojošu vielu emisijas un nodrošina labvēlīgu ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

(23)

Itālija uzsvēra, ka ūdens produktā ir tikai īslaicīgi, lai uzlabotu sadegšanu, kas tādējādi samazina piesārņojošu vielu emisijas un nodrošina labvēlīgu ietekmi uz vidi.

| (24) | Itālijas iestādes atsaucās uz Unione Petrolifera Komisijai iesniegtajiem apsvērumiem par konkrētā atbalsta saņēmējiem. Izvērtējot šos apsvērumus, Itālijas iestādes apņēmās apturēt konkrētā atbalsta maksāšanu, ja tā saņēmējs būs uzņēmums, kurš vēl nav atmaksājis vai iemaksājis bloķētā kontā visu nelikumīgo vai nesaderīgo atbalstu, ko tas saņēmis, pamatojoties uz Komisijas minētajiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(24)

Itālijas iestādes atsaucās uz Unione Petrolifera Komisijai iesniegtajiem apsvērumiem par konkrētā atbalsta saņēmējiem. Izvērtējot šos apsvērumus, Itālijas iestādes apņēmās apturēt konkrētā atbalsta maksāšanu, ja tā saņēmējs būs uzņēmums, kurš vēl nav atmaksājis vai iemaksājis bloķētā kontā visu nelikumīgo vai nesaderīgo atbalstu, ko tas saņēmis, pamatojoties uz Komisijas minētajiem atbalsta pasākumiem.

VI.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

| (25) | Itālija ir informējusi Komisiju par pasākumu, un tā stāšanās spēkā ir atkarīga no Komisijas apstiprinājuma, tādējādi Itālija ir izpildījusi savas saistības saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu. Tā kā Itālija ir paziņojusi par atbalstu attiecībā uz laiku no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, šis novērtējums attiecas tikai uz minēto laikposmu un neskar pasākumu, kas Itālijā piemērots iepriekš. |
| --- | --- |

(25)

Itālija ir informējusi Komisiju par pasākumu, un tā stāšanās spēkā ir atkarīga no Komisijas apstiprinājuma, tādējādi Itālija ir izpildījusi savas saistības saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu. Tā kā Itālija ir paziņojusi par atbalstu attiecībā uz laiku no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, šis novērtējums attiecas tikai uz minēto laikposmu un neskar pasākumu, kas Itālijā piemērots iepriekš.

| (26) | Saskaņā ar Līguma 87. pantu valsts atbalsts ir a) jebkurš atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko piešķir no valsts līdzekļiem, b) kas rada konkurences traucējumus, c) dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem, d) ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Līguma 87. pantu valsts atbalsts ir a) jebkurš atbalsts, ko piešķir dalībvalsts vai ko piešķir no valsts līdzekļiem, b) kas rada konkurences traucējumus, c) dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem, d) ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (27) | Šā pasākuma mērķis ir kompensēt emulsiju ražotājiem daļu ražošanas izmaksu; tādējādi pasākums dod priekšroku noteiktiem uzņēmumiem un noteiktu preču ražošanai. Akcīzes nodokļa atlaidi piešķir no valsts līdzekļiem, jo, produktiem mazinot nodokļa slogu, valsts atsakās no ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(27)

Šā pasākuma mērķis ir kompensēt emulsiju ražotājiem daļu ražošanas izmaksu; tādējādi pasākums dod priekšroku noteiktiem uzņēmumiem un noteiktu preču ražošanai. Akcīzes nodokļa atlaidi piešķir no valsts līdzekļiem, jo, produktiem mazinot nodokļa slogu, valsts atsakās no ieņēmumiem.

| (28) | Pasākums ir selektīvs, jo emulsiju ražošanai vajadzīgas īpašas zināšanas un speciālas iekārtas, un emulsijas pārdod ierobežotam patērētāju skaitam. Tādēļ maksas emulsiju ieviešanai tirgū ir augstas. Samazinātas nodokļu likmes emulsijām dod priekšrocības tikai ierobežotam emulsiju ražotāju skaitam. |
| --- | --- |

(28)

Pasākums ir selektīvs, jo emulsiju ražošanai vajadzīgas īpašas zināšanas un speciālas iekārtas, un emulsijas pārdod ierobežotam patērētāju skaitam. Tādēļ maksas emulsiju ieviešanai tirgū ir augstas. Samazinātas nodokļu likmes emulsijām dod priekšrocības tikai ierobežotam emulsiju ražotāju skaitam.

| (29) | Nodokļu atvieglojumu dēļ emulsiju cenas var tikt pazeminātas līdz līmenim, kad tās ir konkurētspējīgas ar degizrakteņiem. Tā kā emulsijas ir degizrakteņu aizvietotāji, šī priekšrocība var radīt konkurences traucējumus ES iekšējā tirgū. Tā kā degvielu pārdod starptautiskā mērogā, pasākums, iespējams, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tādējādi tas ir valsts atbalsts saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(29)

Nodokļu atvieglojumu dēļ emulsiju cenas var tikt pazeminātas līdz līmenim, kad tās ir konkurētspējīgas ar degizrakteņiem. Tā kā emulsijas ir degizrakteņu aizvietotāji, šī priekšrocība var radīt konkurences traucējumus ES iekšējā tirgū. Tā kā degvielu pārdod starptautiskā mērogā, pasākums, iespējams, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, un tādējādi tas ir valsts atbalsts saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu.

| (30) | EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikti atbrīvojumi no vispārīgām prasībām attiecībā uz nesaderību ar kopējo tirgu, kā izklāstīts minētā panta 1. punktā par atbalstu, lai veicinātu noteiktu saimniecisko darbību vai noteiktu ekonomikas jomu attīstību, ja tāds atbalsts neietekmē nelabvēlīgi tirdzniecības nosacījumus tiktāl, lai būtu pretrunā kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(30)

EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā noteikti atbrīvojumi no vispārīgām prasībām attiecībā uz nesaderību ar kopējo tirgu, kā izklāstīts minētā panta 1. punktā par atbalstu, lai veicinātu noteiktu saimniecisko darbību vai noteiktu ekonomikas jomu attīstību, ja tāds atbalsts neietekmē nelabvēlīgi tirdzniecības nosacījumus tiktāl, lai būtu pretrunā kopējām interesēm.

| (31) | Ierosinātā atbalsta pasākumi ir paredzēti, lai palielinātu videi draudzīgu degvielas veidu izmantošanu, tādējādi mazinot piesārņojošo vielu, tostarp daļiņu, emisiju un nedaudz mazinot siltumnīcefekta gāzu emisiju. Komisija norāda, ka šo gāzu un piesārņojošo vielu emisijas samazināšana kopš 1985. gada tiek atbalstīta ar daudziem Kopienas pasākumiem (11), no kuriem jaunākais pārskats ietver tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu (12). Pašreizējās shēmas mērķi atbilst ES politikai šajā nozarē. |
| --- | --- |

(31)

Ierosinātā atbalsta pasākumi ir paredzēti, lai palielinātu videi draudzīgu degvielas veidu izmantošanu, tādējādi mazinot piesārņojošo vielu, tostarp daļiņu, emisiju un nedaudz mazinot siltumnīcefekta gāzu emisiju. Komisija norāda, ka šo gāzu un piesārņojošo vielu emisijas samazināšana kopš 1985. gada tiek atbalstīta ar daudziem Kopienas pasākumiem (11), no kuriem jaunākais pārskats ietver tematisko stratēģiju par gaisa piesārņojumu (12). Pašreizējās shēmas mērķi atbilst ES politikai šajā nozarē.

| (32) | Emulsijveida degviela nav iekļauta atjaunojamo enerģijas avotu definīcijā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/77/EK (2001. gada 27. septembris) par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošus enerģijas avotus (13), un nav uzskatāma par biodegvielu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/30/EK (2003. gada 8. maijs) par biodegvielas un citu atjaunojamu degvielas resursu izmantošanu transporta jomā (14) izpratnē. Tomēr emulsijveida degvielas izmantošana sekmē piesārņojuma un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu. Tādējādi pasākums ir nepārprotami saistīts ar labvēlīgu ietekmi uz vidi. To apstiprināja Auto-Oil II programma (15). Komisija atgādina, ka emulsijveida degviela apliecinājusi 59 % daļiņu samazinājumu, 6 % slāpekļa oksīdu (NOx) samazinājumu un 32 % oglekļa monoksīda (CO) samazinājumu (faktiskais samazinājums ir atkarīgs no ūdens un dīzeļdegvielas proporcijas). Citas pārbaudes un pētījumi liecina par nelielu siltumnīcefekta gāzes emisijas samazināšanu. Šie ieguvumi pilnībā atbilst Komisijas vides politikai. |
| --- | --- |

(32)

Emulsijveida degviela nav iekļauta atjaunojamo enerģijas avotu definīcijā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/77/EK (2001. gada 27. septembris) par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošus enerģijas avotus (13), un nav uzskatāma par biodegvielu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/30/EK (2003. gada 8. maijs) par biodegvielas un citu atjaunojamu degvielas resursu izmantošanu transporta jomā (14) izpratnē. Tomēr emulsijveida degvielas izmantošana sekmē piesārņojuma un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu. Tādējādi pasākums ir nepārprotami saistīts ar labvēlīgu ietekmi uz vidi. To apstiprināja Auto-Oil II programma (15). Komisija atgādina, ka emulsijveida degviela apliecinājusi 59 % daļiņu samazinājumu, 6 % slāpekļa oksīdu (NOx) samazinājumu un 32 % oglekļa monoksīda (CO) samazinājumu (faktiskais samazinājums ir atkarīgs no ūdens un dīzeļdegvielas proporcijas). Citas pārbaudes un pētījumi liecina par nelielu siltumnīcefekta gāzes emisijas samazināšanu. Šie ieguvumi pilnībā atbilst Komisijas vides politikai.

| (33) | Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībā (Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādnes) E.3.3. iedaļu (16) darbības atbalsts atjaunojamas enerģijas ražošanai parasti ir pieļaujams. Komisija uzskata, ka šāds atbalsts atbilst īpašai rīcībai to sarežģījumu dēļ, kādi dažkārt rodas saistībā ar šiem enerģijas avotiem, lai efektīvi konkurētu ar tradicionālajiem avotiem. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu vides aizsardzībā (Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādnes) E.3.3. iedaļu (16) darbības atbalsts atjaunojamas enerģijas ražošanai parasti ir pieļaujams. Komisija uzskata, ka šāds atbalsts atbilst īpašai rīcībai to sarežģījumu dēļ, kādi dažkārt rodas saistībā ar šiem enerģijas avotiem, lai efektīvi konkurētu ar tradicionālajiem avotiem.

| (34) | Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu 6. punktā atjaunojamā enerģija definēta tāpat kā Direktīva 2001/77/EK. Kā paskaidrots iepriekš, emulsijas šajā definīcijā nav ietvertas. Tomēr Komisija uzskata, ka konkrēto atbalstu var izvērtēt pēc analoģijas ar Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu E.3.3. punktu šādu iemeslu dēļ:






  — | kā paskaidrots iepriekš, shēma atbilst Kopienas politikas mērķiem un sekmē vides uzlabošanu, |
| --- | --- | --- |

(34)

Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu 6. punktā atjaunojamā enerģija definēta tāpat kā Direktīva 2001/77/EK. Kā paskaidrots iepriekš, emulsijas šajā definīcijā nav ietvertas. Tomēr Komisija uzskata, ka konkrēto atbalstu var izvērtēt pēc analoģijas ar Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu E.3.3. punktu šādu iemeslu dēļ:

—

kā paskaidrots iepriekš, shēma atbilst Kopienas politikas mērķiem un sekmē vides uzlabošanu,

| — | lai efektīvi konkurētu ar degvielu, kas iegūta no tradicionāliem avotiem, saistībā ar emulsijām rodas tādi paši sarežģījumi, kādi rodas saistībā ar degvielu, ko iegūst no atjaunojamiem enerģijas avotiem (piem., biodegvielu): augstas (sākotnējās) ražošanas izmaksas, piemērotas infrastruktūras trūkums piegādes ķēdē un lietotāju ar atbilstoši pielāgotām iekšdedzes sistēmām automašīnās trūkums, |
| --- | --- |

—

lai efektīvi konkurētu ar degvielu, kas iegūta no tradicionāliem avotiem, saistībā ar emulsijām rodas tādi paši sarežģījumi, kādi rodas saistībā ar degvielu, ko iegūst no atjaunojamiem enerģijas avotiem (piem., biodegvielu): augstas (sākotnējās) ražošanas izmaksas, piemērotas infrastruktūras trūkums piegādes ķēdē un lietotāju ar atbilstoši pielāgotām iekšdedzes sistēmām automašīnās trūkums,

| — | konkurences traucējumi attiecībā uz tradicionālajiem degvielu veidiem būs samērā ierobežoti, ņemot vērā tradicionālo degvielu veidu joprojām stabilo stāvokli tirgū un emulsiju lietotāju ierobežoto skaitu, |
| --- | --- |

—

konkurences traucējumi attiecībā uz tradicionālajiem degvielu veidiem būs samērā ierobežoti, ņemot vērā tradicionālo degvielu veidu joprojām stabilo stāvokli tirgū un emulsiju lietotāju ierobežoto skaitu,

| — | tirdzniecības apstākļu traucējumi attiecībā uz tradicionālajiem degvielu veidiem arī būs ierobežoti, jo emulsijām nepieciešama īpaša transportēšana un uzglabāšana, piem., nepieciešama periodiska pārstrāde, |
| --- | --- |

—

tirdzniecības apstākļu traucējumi attiecībā uz tradicionālajiem degvielu veidiem arī būs ierobežoti, jo emulsijām nepieciešama īpaša transportēšana un uzglabāšana, piem., nepieciešama periodiska pārstrāde,

| — | Itālija iesniegs pārraudzības ziņojumus, kas ļaus Komisijai novērtēt shēmas pielietojumu. |
| --- | --- |

—

Itālija iesniegs pārraudzības ziņojumus, kas ļaus Komisijai novērtēt shēmas pielietojumu.

| (35) | Saskaņā ar Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu 56. punktu darbības atbalsts atjaunojamas enerģijas ražošanai var būt pieļaujams. Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu 56. punktā paredzēts atbalsts, lai segtu starpību starp izmaksām, ražojot enerģiju no atjaunojamiem enerģijas avotiem (šajā gadījumā emulsijām), un šīs enerģijas tirgus cenu. Tas nozīmē, ka attiecībā uz emulsiju ražošanas izmaksām, ņemot vērā atbalstu, kompensācija nedrīkst būt pārmērīga, t. i., tās nedrīkst būt zemākas par tādas enerģijas tirgus cenu, ko iegūst no degizrakteņu enerģijas avotiem, kuriem atbalstu nepiešķir. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu 56. punktu darbības atbalsts atjaunojamas enerģijas ražošanai var būt pieļaujams. Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu 56. punktā paredzēts atbalsts, lai segtu starpību starp izmaksām, ražojot enerģiju no atjaunojamiem enerģijas avotiem (šajā gadījumā emulsijām), un šīs enerģijas tirgus cenu. Tas nozīmē, ka attiecībā uz emulsiju ražošanas izmaksām, ņemot vērā atbalstu, kompensācija nedrīkst būt pārmērīga, t. i., tās nedrīkst būt zemākas par tādas enerģijas tirgus cenu, ko iegūst no degizrakteņu enerģijas avotiem, kuriem atbalstu nepiešķir.

| (36) | Itālija iesniedza ražošanas izmaksu aprēķinus, pamatojoties uz informāciju par 2006. gadu. Galvenais faktors, kas nosaka emulsiju ražošanas izmaksas, ir degizrakteņiem un ūdenim pievienojamo izejmateriālu (piem., virsmaktīvo vielu un antifrīza) cena. Papildu izmaksās ir ietvertas loģistikas izmaksas, piemēram, uzglabāšana īpašās tvertnēs un transportēšana speciālos automobiļos. Papildus ražošanas izmaksām jāņem vērā, ka zemākas enerģētiskās vērtības dēļ salīdzinājumā ar degizrakteņiem emulsiju patēriņš prognozējams par 10 % lielāks. Turklāt emulsiju izmantošana rada papildu ekspluatācijas izmaksas patērētājiem (piem., tvertņu un recirkulācijas sistēmu tīrīšana). Emulsiju ražošanas kopējo izmaksu aprēķini ietver vidējo peļņas normu 5 %. Itālijas iesniegtā degizrakteņu tirgus cena salīdzinājumam ar gāzeļļas emulsiju cenu ir vidējā gāzeļļas cena 2006. gada pirmajās 15 marta dienās (17). |
| --- | --- |

(36)

Itālija iesniedza ražošanas izmaksu aprēķinus, pamatojoties uz informāciju par 2006. gadu. Galvenais faktors, kas nosaka emulsiju ražošanas izmaksas, ir degizrakteņiem un ūdenim pievienojamo izejmateriālu (piem., virsmaktīvo vielu un antifrīza) cena. Papildu izmaksās ir ietvertas loģistikas izmaksas, piemēram, uzglabāšana īpašās tvertnēs un transportēšana speciālos automobiļos. Papildus ražošanas izmaksām jāņem vērā, ka zemākas enerģētiskās vērtības dēļ salīdzinājumā ar degizrakteņiem emulsiju patēriņš prognozējams par 10 % lielāks. Turklāt emulsiju izmantošana rada papildu ekspluatācijas izmaksas patērētājiem (piem., tvertņu un recirkulācijas sistēmu tīrīšana). Emulsiju ražošanas kopējo izmaksu aprēķini ietver vidējo peļņas normu 5 %. Itālijas iesniegtā degizrakteņu tirgus cena salīdzinājumam ar gāzeļļas emulsiju cenu ir vidējā gāzeļļas cena 2006. gada pirmajās 15 marta dienās (17).

| (37) | Tabulā, kuras pamatā ir Itālijas sniegtā informācija, skaidri redzams, ka atbalsts ļauj ražotājiem pārdot emulsijas par cenu, kas šķiet pietiekama, lai konkurētu ar degizrakteņiem. |
| --- | --- |

(37)

Tabulā, kuras pamatā ir Itālijas sniegtā informācija, skaidri redzams, ka atbalsts ļauj ražotājiem pārdot emulsijas par cenu, kas šķiet pietiekama, lai konkurētu ar degizrakteņiem.

| (38) | Lai izvairītos no pārmērīgas kompensācijas visā shēmas laikposmā, Itālija apņēmās veikt degizrakteņu cenu un emulsiju ražošanas izmaksu izmaiņu uzraudzību divreiz gadā. Ja starpība starp emulsiju ražošanas izmaksām un degizrakteņu salīdzināmo cenu pārsniegs samazinājuma vērtību, Itālija koriģēs nodokļu atvieglojumu, lai izvairītos no kompensācijas pārsniegšanas. | Ūdens emulsija ar: |
| --- | --- | --- |
| gāzeļļu transportlī- dzekļiem | gāzeļļu apkurei | mazutu ar zemu sēra saturu apkurei |
| Izejmateriāli: |
| A) | degizrakteņi |

(38)

Lai izvairītos no pārmērīgas kompensācijas visā shēmas laikposmā, Itālija apņēmās veikt degizrakteņu cenu un emulsiju ražošanas izmaksu izmaiņu uzraudzību divreiz gadā. Ja starpība starp emulsiju ražošanas izmaksām un degizrakteņu salīdzināmo cenu pārsniegs samazinājuma vērtību, Itālija koriģēs nodokļu atvieglojumu, lai izvairītos no kompensācijas pārsniegšanas.

Ūdens emulsija ar:

gāzeļļu transportlī- dzekļiem

gāzeļļu apkurei

mazutu ar zemu sēra saturu apkurei

Izejmateriāli:

A)

degizrakteņi

387

387

362

| B) | dejonizēts ūdens |
| --- | --- |

B)

dejonizēts ūdens

0,5

0,5

0,5

| C) | virsmaktīvās vielas un amortizācijas izpēte |
| --- | --- |

C)

virsmaktīvās vielas un amortizācijas izpēte

62

62

14,5

| D) | antifrīzs |
| --- | --- |

D)

antifrīzs

8

8

| E) | cetānskaitli uzlabojošas piedevas |
| --- | --- |

E)

cetānskaitli uzlabojošas piedevas

3,5

3,5

| F) | baktericīds |
| --- | --- |

F)

baktericīds

1

1

Loģistikas izmaksas:

| G) | uzglabāšana tvertnēs |
| --- | --- |

G)

uzglabāšana tvertnēs

6

6

6

| H) | transportēšana speciālos automobiļos |
| --- | --- |

H)

transportēšana speciālos automobiļos

4

4

4

| I) | citas izmaksas (papildu) |
| --- | --- |

I)

citas izmaksas (papildu)

1

1

1

| J) | ražošanas izmaksas |
| --- | --- |

J)

ražošanas izmaksas

10

10

10

| K) | kopizmaksas: summa no A līdz J |
| --- | --- |

K)

kopizmaksas: summa no A līdz J

483

483

398

| L) | peļņas norma: 5 % no K |
| --- | --- |

L)

peļņas norma: 5 % no K

24,15

24,15

19,9

| M) | kopā bez nodokļiem: K + L |
| --- | --- |

M)

kopā bez nodokļiem: K + L

507,15

507,15

417,9

| N) | emulsiju akcīzes nodoklis |
| --- | --- |

N)

emulsiju akcīzes nodoklis

256

245

29,5

| O) | enerģijas rezerves regulēšanas faktors 10 % no (M + N) |
| --- | --- |

O)

enerģijas rezerves regulēšanas faktors 10 % no (M + N)

76,31

75,21

44,74

| P) | papildu ekspluatācijas izmaksas |
| --- | --- |

P)

papildu ekspluatācijas izmaksas

10

10

10

| R) | emulsiju galīgā cena bez PVN: (M + N + O + P) |
| --- | --- |

R)

emulsiju galīgā cena bez PVN: (M + N + O + P)

849,46

837,36

502,14

| S) | degizrakteņu galīgā cena bez PVN (18): |
| --- | --- |

S)

degizrakteņu galīgā cena bez PVN (18):

843

831

490

Starpība (R – S) (19)

6,46

6,36

12,14

| (39) | Tādējādi Komisija secina, ka atbalsts ir ierobežots līdz tādam līmenim, lai segtu starpību starp enerģijas no atjaunojamiem enerģijas avotiem ražošanas izmaksām un šīs enerģijas tirgus cenu, un Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu nozīmē kompensācija nav pārmērīga. |
| --- | --- |

(39)

Tādējādi Komisija secina, ka atbalsts ir ierobežots līdz tādam līmenim, lai segtu starpību starp enerģijas no atjaunojamiem enerģijas avotiem ražošanas izmaksām un šīs enerģijas tirgus cenu, un Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu nozīmē kompensācija nav pārmērīga.

| (40) | Tā kā pasākums attiecas uz akcīzes nodokļa atvieglojumu enerģētikas produktam, Komisija izvērtēja to arī saistībā ar Enerģētikas nodokļu direktīvu. |
| --- | --- |

(40)

Tā kā pasākums attiecas uz akcīzes nodokļa atvieglojumu enerģētikas produktam, Komisija izvērtēja to arī saistībā ar Enerģētikas nodokļu direktīvu.

| (41) | Enerģētikas nodokļu direktīva nosaka enerģētikas produktiem piemērojamo nodokļu minimālo līmeni. Attiecībā uz degvielas maisījumiem minimālo līmeni piemēro galaproduktiem. Lai īstenotu valstu apstākļiem atbilstīgu politiku, Enerģētikas nodokļu direktīva ļauj dalībvalstīm piemērot atbrīvojumus vai samazinātu nodokļu līmeni, ja tas nerada zaudējumus iekšējā tirgus darbībā un nerada konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(41)

Enerģētikas nodokļu direktīva nosaka enerģētikas produktiem piemērojamo nodokļu minimālo līmeni. Attiecībā uz degvielas maisījumiem minimālo līmeni piemēro galaproduktiem. Lai īstenotu valstu apstākļiem atbilstīgu politiku, Enerģētikas nodokļu direktīva ļauj dalībvalstīm piemērot atbrīvojumus vai samazinātu nodokļu līmeni, ja tas nerada zaudējumus iekšējā tirgus darbībā un nerada konkurences traucējumus.

| (42) | Enerģētikas nodokļu direktīvas 5. pants pēc būtības ļauj dalībvalstīm noteiktos gadījumos, piemēram, ja tiek uzlabota degvielas kvalitāte, samazināt degvielas galaproduktu nodokļu likmes no standarta likmes līdz līmenim, kas nav zemāks par piemērojamā nodokļa minimālo līmeni. Direktīvas 16. pants ļauj dalībvalstīm piemērot atbrīvojumu vai samazinātu nodokļu likmi maisījuma atjaunojamai un ūdens daļai. |
| --- | --- |

(42)

Enerģētikas nodokļu direktīvas 5. pants pēc būtības ļauj dalībvalstīm noteiktos gadījumos, piemēram, ja tiek uzlabota degvielas kvalitāte, samazināt degvielas galaproduktu nodokļu likmes no standarta likmes līdz līmenim, kas nav zemāks par piemērojamā nodokļa minimālo līmeni. Direktīvas 16. pants ļauj dalībvalstīm piemērot atbrīvojumu vai samazinātu nodokļu likmi maisījuma atjaunojamai un ūdens daļai.

| (43) | Lai piemērotu 5. pantu kā pamatojumu nodokļu atvieglojumiem, emulsijām ir jābūt degvielām ar uzlabotu kvalitāti salīdzinājumā ar atbilstīgiem degizrakteņiem. Itālijas sniegtā informācija un trešo personu apsvērumi nepārprotami liecina, ka ūdens pievienošana degizrakteņiem maina to fizikālās īpašības un labvēlīgi ietekmē vidi. |
| --- | --- |

(43)

Lai piemērotu 5. pantu kā pamatojumu nodokļu atvieglojumiem, emulsijām ir jābūt degvielām ar uzlabotu kvalitāti salīdzinājumā ar atbilstīgiem degizrakteņiem. Itālijas sniegtā informācija un trešo personu apsvērumi nepārprotami liecina, ka ūdens pievienošana degizrakteņiem maina to fizikālās īpašības un labvēlīgi ietekmē vidi.

| (44) | Pēc ūdens pievienošanas degvielai mainās tās izskats, blīvums, viskozitāte un siltumspēja. Sastāvā esošais ūdens uzlabo sadegšanas īpašības un rezultātā rada mazāku piesārņojošo cieto daļiņu, slāpekļa oksīda un oglekļa dioksīda emisiju. Tādēļ emulsijas uzskatāmas par degizrakteņu kvalitātes uzlabojumu. Direktīvas 5. panta piemērošana emulsijām pieļauj akcīzes nodokļa likmes samazināšanu līdz Enerģētikas nodokļa direktīvā noteiktajam minimālajam līmenim. |
| --- | --- |

(44)

Pēc ūdens pievienošanas degvielai mainās tās izskats, blīvums, viskozitāte un siltumspēja. Sastāvā esošais ūdens uzlabo sadegšanas īpašības un rezultātā rada mazāku piesārņojošo cieto daļiņu, slāpekļa oksīda un oglekļa dioksīda emisiju. Tādēļ emulsijas uzskatāmas par degizrakteņu kvalitātes uzlabojumu. Direktīvas 5. panta piemērošana emulsijām pieļauj akcīzes nodokļa likmes samazināšanu līdz Enerģētikas nodokļa direktīvā noteiktajam minimālajam līmenim.

| (45) | Attiecība uz gāzeļļas emulsijām, kuras izmanto kā degvielu, Itālija piemēro 16. pantu un, sākot no Kopienas piemērojamā nodokļa minimālā līmeņa EUR 302, piemēro atbrīvojumu no nodokļa maisījuma ūdens sastāvdaļai. Tādēļ gala nodoklis šīm emulsijām ir par 15 % zemāks par minimālo nodokļa līmeni, un tā summa ir EUR 256,7. |
| --- | --- |

(45)

Attiecība uz gāzeļļas emulsijām, kuras izmanto kā degvielu, Itālija piemēro 16. pantu un, sākot no Kopienas piemērojamā nodokļa minimālā līmeņa EUR 302, piemēro atbrīvojumu no nodokļa maisījuma ūdens sastāvdaļai. Tādēļ gala nodoklis šīm emulsijām ir par 15 % zemāks par minimālo nodokļa līmeni, un tā summa ir EUR 256,7.

| (46) | Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā, skatot kopumā, attiecībā uz emulsijām šāda pieeja ir pamatota saskaņā ar Enerģētikas nodokļa direktīvas 5. un 16. pantu. Ūdens pievienošana degizrakteņiem rada fizikāli atšķirīgu produktu ar labākām degšanas īpašībām un tādējādi nodrošina labvēlīgāku ietekmi uz vidi. Tas pamato direktīvas 5. panta pirmā ievilkuma piemērošanu. Vienlaikus galaprodukts satur 15 % ūdens, tādējādi saskaņā ar 16. pantu ir piemērojamas nodokļu atlaides. |
| --- | --- |

(46)

Komisija uzskata, ka konkrētajā gadījumā, skatot kopumā, attiecībā uz emulsijām šāda pieeja ir pamatota saskaņā ar Enerģētikas nodokļa direktīvas 5. un 16. pantu. Ūdens pievienošana degizrakteņiem rada fizikāli atšķirīgu produktu ar labākām degšanas īpašībām un tādējādi nodrošina labvēlīgāku ietekmi uz vidi. Tas pamato direktīvas 5. panta pirmā ievilkuma piemērošanu. Vienlaikus galaprodukts satur 15 % ūdens, tādējādi saskaņā ar 16. pantu ir piemērojamas nodokļu atlaides.

| (47) | Iepriekšminēto iemeslu dēļ Itālijas ierosinātie piemērojamo nodokļu atvieglojumi emulsijām ir saskaņā ar Enerģētikas nodokļa direktīvu. |
| --- | --- |

(47)

Iepriekšminēto iemeslu dēļ Itālijas ierosinātie piemērojamo nodokļu atvieglojumi emulsijām ir saskaņā ar Enerģētikas nodokļa direktīvu.

| (48) | Turklāt Komisija norādīja uz problēmu saistībā ar iespējamu akcīzes nodokļa likmes samazināšanas shēmas radīta traucējuma un cita veida nelikumīga vai nesaderīga atbalsta izraisītu traucējumu veidošanos, jo īpaši saskaņā ar shēmām, kas minētas 14. punktā, kuras vēl nav atmaksātas. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas 1997. gada 15. maija spriedumu (20) jauna atbalsta saderīgums būtu atkarīgs no jebkura neatmaksāta iepriekšēja nelikumīga atbalsta esamības, jo atbalsta kopējā ietekme varētu ievērojami veicināt kopējā tirgus konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(48)

Turklāt Komisija norādīja uz problēmu saistībā ar iespējamu akcīzes nodokļa likmes samazināšanas shēmas radīta traucējuma un cita veida nelikumīga vai nesaderīga atbalsta izraisītu traucējumu veidošanos, jo īpaši saskaņā ar shēmām, kas minētas 14. punktā, kuras vēl nav atmaksātas. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas 1997. gada 15. maija spriedumu (20) jauna atbalsta saderīgums būtu atkarīgs no jebkura neatmaksāta iepriekšēja nelikumīga atbalsta esamības, jo atbalsta kopējā ietekme varētu ievērojami veicināt kopējā tirgus konkurences traucējumus.

| (49) | Komisija norāda, ka attiecībā uz Deggendorf sprieduma piemērošanu Itālijas iestādes atsaucās uz Unione Petrolifera Komisijai iesniegtajiem apsvērumiem, kuros konstatēts, ka “attiecīgā atbalsta saņēmēji atšķiras no tā sauktā nelikumīgā atbalsta saņēmējiem”. Izvērtējot šos apsvērumus, Itālijas iestādes saistībā ar šo pasākumu apņēmās apturēt izskatāmā atbalsta maksāšanu, ja tā saņēmējs būs uzņēmums, kurš vēl nav atmaksājis vai iemaksājis bloķētā kontā visu nelikumīgo vai nesaderīgo atbalstu, ko tas saņēmis, pamatojoties uz Komisijas minētajiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(49)

Komisija norāda, ka attiecībā uz Deggendorf sprieduma piemērošanu Itālijas iestādes atsaucās uz Unione Petrolifera Komisijai iesniegtajiem apsvērumiem, kuros konstatēts, ka “attiecīgā atbalsta saņēmēji atšķiras no tā sauktā nelikumīgā atbalsta saņēmējiem”. Izvērtējot šos apsvērumus, Itālijas iestādes saistībā ar šo pasākumu apņēmās apturēt izskatāmā atbalsta maksāšanu, ja tā saņēmējs būs uzņēmums, kurš vēl nav atmaksājis vai iemaksājis bloķētā kontā visu nelikumīgo vai nesaderīgo atbalstu, ko tas saņēmis, pamatojoties uz Komisijas minētajiem atbalsta pasākumiem.

| (50) | Turklāt Komisija norāda, ka procedūras laikā saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu tā no trešām pusēm nesaņēma nekādus apsvērumus, ka ierosinātais atbalsts varētu ietekmēt tirdzniecības apstākļus un veicināt konkurences traucējumus tādā mērā, ka ir pretrunā ar kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(50)

Turklāt Komisija norāda, ka procedūras laikā saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu tā no trešām pusēm nesaņēma nekādus apsvērumus, ka ierosinātais atbalsts varētu ietekmēt tirdzniecības apstākļus un veicināt konkurences traucējumus tādā mērā, ka ir pretrunā ar kopīgām interesēm.

VII.   SECINĀJUMI

| (51) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākums atbilst attiecīgajiem pēc analoģijas piemērojamiem Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu noteikumiem un attiecīgajiem Enerģētikas nodokļa direktīvas noteikumiem. Turklāt Itālija ir nolēmusi apturēt jaunu atbalstu piešķiršanu saskaņā ar pašreizējo shēmu tiem uzņēmumiem, kuri nav atmaksājuši nesaderīgo atbalstu saskaņā ar saistīto iepriekšējo lēmumu par atgūšanu. Tādējādi saskaņā ar līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(51)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākums atbilst attiecīgajiem pēc analoģijas piemērojamiem Vides aizsardzības atbalsta pamatnostādņu noteikumiem un attiecīgajiem Enerģētikas nodokļa direktīvas noteikumiem. Turklāt Itālija ir nolēmusi apturēt jaunu atbalstu piešķiršanu saskaņā ar pašreizējo shēmu tiem uzņēmumiem, kuri nav atmaksājuši nesaderīgo atbalstu saskaņā ar saistīto iepriekšējo lēmumu par atgūšanu. Tādējādi saskaņā ar līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu pasākumu var uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākums, kuru Itālija 2006. gadā plāno īstenot nodokļu atvieglojumiem emulsijām EUR 8,9 miljonu kopsummā, ir saderīgs ar kopējo tirgu līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

Pasākuma īstenošana tiek atļauta.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2006. gada 6. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 157, 6.7.2006., 8. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Pētījumus veica Laboratori ENI Tecnologie un Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs Isprā (piemēram, saskaņā ar 2113. pantu veiktais pētījums “Emisiju raksturojums un krājumi”).

3

Laboratori ENI Tecnologie

(4)  Faktiskais samazinājums ir atkarīgs no ūdens un dīzeļdegvielas proporcijas.

4

(5)  Tostarp tādās lielās pilsētās kā Milāna, Roma, Neapole, Turīna un Dženova.

5

(6)  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.

6

(7)  ETD – Enerģētikas nodokļu direktīva.

7

ETD – Enerģētikas nodokļu direktīva.

(8)  OV L 77, 24.3.2003., 21. lpp.

8

(9)  OV L 352, 27.11.2004., 10. lpp.

9

(10)  OV L 100, 20.4.2005., 46. lpp.

10

(11)  Tostarp 1997. gada Baltā grāmata par atjaunojamām enerģijām (COM(1997) 599, galīgā redakcija, 26.11.1997.), Komisijas Zaļā grāmata par enerģijas piegādes drošumu Eiropas Savienībā (COM(2000) 769, 29.11.2000.) un Komisijas paziņojums par alternatīviem degvielas veidiem autopārvadājumiem un pasākumu kopumu, lai veicinātu biodegvielas izmantošanu (COM(2001) 547, 7.11.2001.).

11

(12)  COM(2005) 446.

12

(13)  OV L 283, 27.10.2001., 33. lpp.

13

(14)  OV L 123, 17.5.2003., 42. lpp.

14

(15)  SKK. Enerģētikas ĢD sagatavoto gala ziņojumu par programmu šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/energy/oil/fuels/doc/alternative_fuels_en.pdf

15

(16)  OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp.

16

(17)  Salīdzinājumam ar mazuta emulsijām tika izmantots Milānas Tirdzniecības palātas sagatavotais vidējo tirgus cenu pārskats.

17

(18)  Tas attiecas uz Platt dīzeļdegvielas ar zemu sēra saturu vidējo cenu 2006. gada marta pirmajās 15 dienās + EUR 25/1 000 l, kas atbilst vidējai starpībai starp papildu tīkla un Platt cenu. Uzskata, ka gāzeļļas blīvums ir 0,845 kg/l. Apkurei paredzētā mazuta cena ir saistīta ar Milānas Tirdzniecības palātas sagatavoto vidējo tirgus cenu pārskatu.

18

Tas attiecas uz Platt dīzeļdegvielas ar zemu sēra saturu vidējo cenu 2006. gada marta pirmajās 15 dienās + EUR 25/1 000 l, kas atbilst vidējai starpībai starp papildu tīkla un Platt cenu. Uzskata, ka gāzeļļas blīvums ir 0,845 kg/l. Apkurei paredzētā mazuta cena ir saistīta ar Milānas Tirdzniecības palātas sagatavoto vidējo tirgus cenu pārskatu.

(19)  Ja starpība ir pozitīva, atbalsta līmenis ir pieļaujams. Ja starpība ir negatīva, atbalsta līmenis ir pārāk augsts un iegūtais rezultāts ir pārmērīga kompensācija.

19

Ja starpība ir pozitīva, atbalsta līmenis ir pieļaujams. Ja starpība ir negatīva, atbalsta līmenis ir pārāk augsts un iegūtais rezultāts ir pārmērīga kompensācija.

(20)  Lieta C-355/95P Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD) pret Komisiju [1997] ECR I-2549, 25.–27. punkts.

20

Textilwerke Deggendorf GmbG (TWD)

---

| 19.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/30

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 20. decembris)

par valsts atbalstu C 3/05 (ex N 592/04 (ex PL 51/04)), ko Polija plāno īstenot uzņēmumam Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (iepriekš DAEWOO – FSO Motor S.A.)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 6628)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2007/509/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

aicinot ieinteresētās puses iesniegt apsvērumus (1) atbilstīgi minētājiem noteikumiem,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2004. gada 30. aprīļa vēstuli Polija informēja Komisiju par atbalstu uzņēmumam DAEWOO-FSO MOTOR S.A., kurš mainījis nosaukumu uz Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (še turpmāk “FSO” vai “atbalsta saņēmējs”), kas piešķirts kā pirmspievienošanās atbalsts. Komisija 2004. gada 19. maija vēstulē lūdza Poliju iesniegt trūkstošos dokumentus. Tie tika iesniegti 2004. gada 18. jūnijā. Komisija 2004. gada 2. augusta un 2004. gada 6. oktobra vēstulēs pieprasīja papildu informāciju, uz kurām Polija attiecīgi atbildēja ar 2004. gada 13. septembrī un 2004. gada 3. novembrī reģistrētām vēstulēm. 2004. gada 9. novembrī notika Komisijas un Polijas iestāžu sanāksme. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2004. gada 30. aprīļa vēstuli Polija informēja Komisiju par atbalstu uzņēmumam DAEWOO-FSO MOTOR S.A., kurš mainījis nosaukumu uz Fabryka Samochodów Osobowych S.A. (še turpmāk “FSO” vai “atbalsta saņēmējs”), kas piešķirts kā pirmspievienošanās atbalsts. Komisija 2004. gada 19. maija vēstulē lūdza Poliju iesniegt trūkstošos dokumentus. Tie tika iesniegti 2004. gada 18. jūnijā. Komisija 2004. gada 2. augusta un 2004. gada 6. oktobra vēstulēs pieprasīja papildu informāciju, uz kurām Polija attiecīgi atbildēja ar 2004. gada 13. septembrī un 2004. gada 3. novembrī reģistrētām vēstulēm. 2004. gada 9. novembrī notika Komisijas un Polijas iestāžu sanāksme.

| (2) | Polijas iestādes 2005. gada 5. janvārī pieņēma, ka Komisija uztvers 2004. gada 30. aprīļa paziņojumu kā paziņojumu saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu attiecībā uz jebkuriem pasākumiem, kas veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(2)

Polijas iestādes 2005. gada 5. janvārī pieņēma, ka Komisija uztvers 2004. gada 30. aprīļa paziņojumu kā paziņojumu saskaņā ar EK Līguma 88. panta 3. punktu attiecībā uz jebkuriem pasākumiem, kas veido valsts atbalstu.

| (3) | Komisija 2005. gada 19. janvāra vēstulē informēja Poliju, ka tā ir nolēmusi uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā minēto procedūru attiecība uz atbalstu, kas nebija piešķirts pirms pievienošanās, bet gan bija jauns atbalsts. Komisijas lēmums uzsākt šo procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2005. gada 26. aprīlī (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses izteikt apsvērumus par attiecīgiem atbalsta pasākumiem. Neviena ieinteresētā persona apsvērumus neiesniedza. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2005. gada 19. janvāra vēstulē informēja Poliju, ka tā ir nolēmusi uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā minēto procedūru attiecība uz atbalstu, kas nebija piešķirts pirms pievienošanās, bet gan bija jauns atbalsts. Komisijas lēmums uzsākt šo procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2005. gada 26. aprīlī (2). Komisija aicināja ieinteresētās puses izteikt apsvērumus par attiecīgiem atbalsta pasākumiem. Neviena ieinteresētā persona apsvērumus neiesniedza.

| (4) | Polijas iestādes ar 2005. gada 28. februārī datēto un 2005. gada 1. martā reģistrēto vēstuli lūdz pagarināt apsvērumu par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu iesniegšanas termiņu. Polija iesniedza daļēju atbildi 2005. gada 1. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 4. aprīlī. Tajā pašā vēstulē Polija lūdza pagarināt papildu informācijas termiņu līdz 2005. gada 15. aprīlim, jo tai bija nepieciešams laiks, lai atjauninātu pārstrukturēšanas plānu. Papildu piezīmes tika iesniegtas ar 2005. gada 13. jūnija vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 14. jūnijā. |
| --- | --- |

(4)

Polijas iestādes ar 2005. gada 28. februārī datēto un 2005. gada 1. martā reģistrēto vēstuli lūdz pagarināt apsvērumu par formālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu iesniegšanas termiņu. Polija iesniedza daļēju atbildi 2005. gada 1. aprīļa vēstulē, kas reģistrēta 2005. gada 4. aprīlī. Tajā pašā vēstulē Polija lūdza pagarināt papildu informācijas termiņu līdz 2005. gada 15. aprīlim, jo tai bija nepieciešams laiks, lai atjauninātu pārstrukturēšanas plānu. Papildu piezīmes tika iesniegtas ar 2005. gada 13. jūnija vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 14. jūnijā.

| (5) | Ar 2005. gada 4. augustā datētu un tā paša gada 8. augustā reģistrētu vēstuli Polija informēja Komisiju, ka uzņēmumam FSO ir atrasts jauns ieguldītājs. Ar 2005. gada 28. septembrī datētu un 29. septembrī reģistrētu vēstuli Polijas iestādes informēja Komisiju, ka atjauninātais pārstrukturēšanas plāns tiks iesniegts 2005. gada novembrī vienlaicīgi ar ražoto modeļu aprakstiem. Ar 2005. gada 16. novembrī datētu un nākošajā dienā reģistrētu vēstuli Polija iesniedza FSO krājumu vērtēšanas versiju angļu valodā. Komisija pieprasīja turpmāku papildu informāciju 2005. gada 12. decembrī. Polijas iestādes iesniedza papildu informāciju ar 2005. gada 15. decembra vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 19. decembrī, ar kuru tika iesniegta pārstrukturēšanas plāna paziņotā atjauninātā versija. Tajā pašā vēstulē Polija informēja Komisiju, ka tā sniegs vairāk informācijas turpmākajās nedēļās. Polija 2006. gada 3. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 5. janvārī, iesniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2005. gada 12. decembra informācijas pieprasījumu un lūdza dot vairāk laika (līdz 2006. gada 23. janvārim), lai sniegtu atlikušo informāciju. Ar 2006. gada 26. janvāra vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 30. janvārī, Polijas iestādes iesniedza daļu no papildu informācijas, lūdzot pagarināt termiņu līdz 2006. gada 6. februārim. Ar 2006. gada 14. februāra vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 15. februārī, Polija sniedza trūkstošos punktus atbildē uz Komisijas 2005. gada 12. decembra vēstuli. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2005. gada 4. augustā datētu un tā paša gada 8. augustā reģistrētu vēstuli Polija informēja Komisiju, ka uzņēmumam FSO ir atrasts jauns ieguldītājs. Ar 2005. gada 28. septembrī datētu un 29. septembrī reģistrētu vēstuli Polijas iestādes informēja Komisiju, ka atjauninātais pārstrukturēšanas plāns tiks iesniegts 2005. gada novembrī vienlaicīgi ar ražoto modeļu aprakstiem. Ar 2005. gada 16. novembrī datētu un nākošajā dienā reģistrētu vēstuli Polija iesniedza FSO krājumu vērtēšanas versiju angļu valodā. Komisija pieprasīja turpmāku papildu informāciju 2005. gada 12. decembrī. Polijas iestādes iesniedza papildu informāciju ar 2005. gada 15. decembra vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 19. decembrī, ar kuru tika iesniegta pārstrukturēšanas plāna paziņotā atjauninātā versija. Tajā pašā vēstulē Polija informēja Komisiju, ka tā sniegs vairāk informācijas turpmākajās nedēļās. Polija 2006. gada 3. janvāra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 5. janvārī, iesniedza daļēju atbildi uz Komisijas 2005. gada 12. decembra informācijas pieprasījumu un lūdza dot vairāk laika (līdz 2006. gada 23. janvārim), lai sniegtu atlikušo informāciju. Ar 2006. gada 26. janvāra vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 30. janvārī, Polijas iestādes iesniedza daļu no papildu informācijas, lūdzot pagarināt termiņu līdz 2006. gada 6. februārim. Ar 2006. gada 14. februāra vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 15. februārī, Polija sniedza trūkstošos punktus atbildē uz Komisijas 2005. gada 12. decembra vēstuli.

| (6) | Briselē 2006. gada 21. februārī notika Komisijas dienestu, Polijas iestāžu, uzņēmuma FSO vadības un ieguldītāja AvtoZAZ sanāksme. Pēc sanāksmes – 2006. gada 8. martā Komisija pieprasīja Polijai plašāku informāciju. Polija atbildēja ar 2006. gada aprīļa vēstuli, kas reģistrēta nākošajā dienā. Komisija 2006. gada 27. aprīļa vēstulē Polijai piekrita pagarināt pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas termiņu līdz 2006. gada 20. maijam. Polijas iestādes informāciju sniedza 2006. gada 22. maija vēstulē, kas reģistrēta nākošajā dienā. |
| --- | --- |

(6)

Briselē 2006. gada 21. februārī notika Komisijas dienestu, Polijas iestāžu, uzņēmuma FSO vadības un ieguldītāja AvtoZAZ sanāksme. Pēc sanāksmes – 2006. gada 8. martā Komisija pieprasīja Polijai plašāku informāciju. Polija atbildēja ar 2006. gada aprīļa vēstuli, kas reģistrēta nākošajā dienā. Komisija 2006. gada 27. aprīļa vēstulē Polijai piekrita pagarināt pārstrukturēšanas plāna iesniegšanas termiņu līdz 2006. gada 20. maijam. Polijas iestādes informāciju sniedza 2006. gada 22. maija vēstulē, kas reģistrēta nākošajā dienā.

| (7) | Ar 2005. gada 28. un 29. jūnijā datētām vēstulēm, kas reģistrētas nākošajā dienā, Polijas iestādes informēja Komisiju, ka FSO ir parakstījis licences līgumu par jauna modeļa automašīnas ražošanu. 2006. gada 29. jūnijā notika sanāksme ar Polijas iestādēm. |
| --- | --- |

(7)

Ar 2005. gada 28. un 29. jūnijā datētām vēstulēm, kas reģistrētas nākošajā dienā, Polijas iestādes informēja Komisiju, ka FSO ir parakstījis licences līgumu par jauna modeļa automašīnas ražošanu. 2006. gada 29. jūnijā notika sanāksme ar Polijas iestādēm.

| (8) | Ar 2006. gada 5. jūlija vēstuli Komisija pieprasīja plašāku informāciju, ko Polijas iestādes sniedza 2006. gada 19. un 27. jūlija vēstulēs. |
| --- | --- |

(8)

Ar 2006. gada 5. jūlija vēstuli Komisija pieprasīja plašāku informāciju, ko Polijas iestādes sniedza 2006. gada 19. un 27. jūlija vēstulēs.

| (9) | Polijas iestādes iesniedza plašāku informāciju vēstulē, kas datēta 2006. gada 30. augustā, kā arī 2006. gada 31. augusta sanāksmē. |
| --- | --- |

(9)

Polijas iestādes iesniedza plašāku informāciju vēstulē, kas datēta 2006. gada 30. augustā, kā arī 2006. gada 31. augusta sanāksmē.

| (10) | Ar 2006. gada 6. septembra vēstuli Komisija pieprasīja plašāku informāciju, ko tā saņēma ar 2006. gada 3. oktobra vēstuli, kas reģistrēta nākošajā dienā. Polija informēja Komisiju, ka tā sniegs plašāku informāciju 10 dienu laikā. |
| --- | --- |

(10)

Ar 2006. gada 6. septembra vēstuli Komisija pieprasīja plašāku informāciju, ko tā saņēma ar 2006. gada 3. oktobra vēstuli, kas reģistrēta nākošajā dienā. Polija informēja Komisiju, ka tā sniegs plašāku informāciju 10 dienu laikā.

| (11) | Polijas iestādes iesniedza plašāku informāciju vēstulē, kas datēta 2006. gada 17. oktobrī. Šajā vēstulē Polijas iestādes aicināja sasaukt sanāksmi ar Komisijas dienestiem. Sanāksme notika Briselē 2006. gada 7. novembrī. Pēc sanāksmes Polijas iestādes 2006. gada 17. novembrī nosūtīja vēstuli. |
| --- | --- |

(11)

Polijas iestādes iesniedza plašāku informāciju vēstulē, kas datēta 2006. gada 17. oktobrī. Šajā vēstulē Polijas iestādes aicināja sasaukt sanāksmi ar Komisijas dienestiem. Sanāksme notika Briselē 2006. gada 7. novembrī. Pēc sanāksmes Polijas iestādes 2006. gada 17. novembrī nosūtīja vēstuli.

2.   ATBALSTA SĪKS APRAKSTS

2.1.   Atbalsta saņēmēji

| (12) | FSO ir Polijas vieglo automobiļu ražotājs. FSO galvenais ražošanas uzņēmums atrodas Varšavā, kas saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir atbalstāmais reģions. Uzņēmums ražo vieglos automobiļus, to rezerves daļas un piederumus. FSO galvenais ieņēmumu avots kopš deviņdesmito gadu beigām ir Matiz un Lanos markas automašīnu ražošana. Pašlaik FSO pārvalda 18 meitasuzņēmumus (remonts, sastāvdaļu ražošana, pārdošana), 1999. gadā uzņēmums pārvaldīja [...] (3) meitasuzņēmumus. |
| --- | --- |

(12)

FSO ir Polijas vieglo automobiļu ražotājs. FSO galvenais ražošanas uzņēmums atrodas Varšavā, kas saskaņā ar EK Līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu ir atbalstāmais reģions. Uzņēmums ražo vieglos automobiļus, to rezerves daļas un piederumus. FSO galvenais ieņēmumu avots kopš deviņdesmito gadu beigām ir Matiz un Lanos markas automašīnu ražošana. Pašlaik FSO pārvalda 18 meitasuzņēmumus (remonts, sastāvdaļu ražošana, pārdošana), 1999. gadā uzņēmums pārvaldīja [...] (3) meitasuzņēmumus.

| (13) | Uzņēmuma FSO priekšgājējs Polijā darbojās no pagājušā gadsimta piecdesmitajiem gadiem un bija viens no diviem lielākajiem vieglo automašīnu ražotājiem. Kopuzņēmuma līgums starp Daewoo Motor Corporation Ltd (“DMC”) un bijušo Rūpniecības un Tirdzniecības ministriju tika noslēgts 1996. gadā. Daewoo ieguva 70 % akciju jaunizveidotajā uzņēmumā DAEWOO-FSO MOTOR S.A. Aptuveni 25 % akciju īpašnieks bija Valsts kase, atlikušie īpašnieki bija mazākuma akciju turētāji. Kopš tā laika uzņēmuma nosaukums ir Fabryka Samochodów Osobowych (“FSO”). |
| --- | --- |

(13)

Uzņēmuma FSO priekšgājējs Polijā darbojās no pagājušā gadsimta piecdesmitajiem gadiem un bija viens no diviem lielākajiem vieglo automašīnu ražotājiem. Kopuzņēmuma līgums starp Daewoo Motor Corporation Ltd (“DMC”) un bijušo Rūpniecības un Tirdzniecības ministriju tika noslēgts 1996. gadā. Daewoo ieguva 70 % akciju jaunizveidotajā uzņēmumā DAEWOO-FSO MOTOR S.A. Aptuveni 25 % akciju īpašnieks bija Valsts kase, atlikušie īpašnieki bija mazākuma akciju turētāji. Kopš tā laika uzņēmuma nosaukums ir Fabryka Samochodów Osobowych (“FSO”).

2.2.   Grūtības un centieni atrast stratēģisko ieguldītāju

| (14) | FSO grūtības radās galvenokārt sakarā ar tā lielākā akcionāra DMC bankrotu 2000. gadā. Tā rezultātā Daewoo markas automašīnu noiets samazinājās, jo pircējiem nebija pārliecības par uzņēmuma likteni un rezerves daļu un remonta pakalpojumu pieejamību nākotnē. Turklāt FSO Polijā piedzīvoja strauju jaunu automašīnu noieta kritumu desmitgades sākumā sakarā ar ļoti strauju lietotu automašīnu importa pieaugumu no Rietumeiropas. Bez tam, divu ražoto modeļu pievilcība ES tirgū zuda, jo tie, atšķirībā no konkurentu modeļiem, netika modernizēti. Rezultātā FSO pārdošanas apjomi kritās no 189 000 automašīnām (179 000 pārdotas Polijā) 1999. gadā līdz 47 000 vienībām 2001. gadā. FSO zaudējumi 2000., 2001. un 2002. gadā attiecīgi bija PLN 2,1 miljardi (540 miljoni euro
   (4)), PLN 1,1 miljards (282 miljoni euro) un PLN 425 miljoni (109 miljoni euro). Pēdējos gados vairums saražoto automašīnu bija Lanos, ko eksportēja uz Ukrainu [kā saliekamos modeļus] un kuras salika un pēc tam pārdeva AvtoZAZ, kas sāka tirdzniecisku sadarbību ar FSO 2000. gadā. Kopējie pārdošanas apjomi saglabājās ļoti zemā līmenī, un uzņēmumam joprojām bija zaudējumi no pamatdarbības.
  1.   tabula | 1999. | 2000. | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopā pārdotās automašīnas (5) (tūkstošos), ieskaitot saliekamos modeļus | 189 | 121 | 47 | 30 | 35 | 43 | 47 |

(14)

FSO grūtības radās galvenokārt sakarā ar tā lielākā akcionāra DMC bankrotu 2000. gadā. Tā rezultātā Daewoo markas automašīnu noiets samazinājās, jo pircējiem nebija pārliecības par uzņēmuma likteni un rezerves daļu un remonta pakalpojumu pieejamību nākotnē. Turklāt FSO Polijā piedzīvoja strauju jaunu automašīnu noieta kritumu desmitgades sākumā sakarā ar ļoti strauju lietotu automašīnu importa pieaugumu no Rietumeiropas. Bez tam, divu ražoto modeļu pievilcība ES tirgū zuda, jo tie, atšķirībā no konkurentu modeļiem, netika modernizēti. Rezultātā FSO pārdošanas apjomi kritās no 189 000 automašīnām (179 000 pārdotas Polijā) 1999. gadā līdz 47 000 vienībām 2001. gadā. FSO zaudējumi 2000., 2001. un 2002. gadā attiecīgi bija PLN 2,1 miljardi (540 miljoni euro
   (4)), PLN 1,1 miljards (282 miljoni euro) un PLN 425 miljoni (109 miljoni euro). Pēdējos gados vairums saražoto automašīnu bija Lanos, ko eksportēja uz Ukrainu [kā saliekamos modeļus] un kuras salika un pēc tam pārdeva AvtoZAZ, kas sāka tirdzniecisku sadarbību ar FSO 2000. gadā. Kopējie pārdošanas apjomi saglabājās ļoti zemā līmenī, un uzņēmumam joprojām bija zaudējumi no pamatdarbības.

1.   tabula

1999.

2000.

2001.

2002.

2003.

2004.

2005.

Kopā pārdotās automašīnas (5) (tūkstošos), ieskaitot saliekamos modeļus

189

121

47

30

35

43

47

| (15) | Uzņēmums General Motors iegādājās dažas bankrotējušā DMC daļas (zīmolvārdu un dažas rūpnīcas Āzijā) un izveidoja jaunu meitasuzņēmumu ar nosaukumu GM DAT, kas nozīmē General Motors Daewoo Auto & Technology; iepriekš minētais neattiecas uz FSO. |
| --- | --- |

(15)

Uzņēmums General Motors iegādājās dažas bankrotējušā DMC daļas (zīmolvārdu un dažas rūpnīcas Āzijā) un izveidoja jaunu meitasuzņēmumu ar nosaukumu GM DAT, kas nozīmē General Motors Daewoo Auto & Technology; iepriekš minētais neattiecas uz FSO.

| (16) | Kopš grūtību sākuma FSO meklē stratēģisko ieguldītāju. Uzņēmums 2004. gada februārī vērsās pie 29 lielākajiem mehānisko transportlīdzekļu uzņēmumiem un nosūtīja tiem paziņojumu, kurā iepazīstināja ar sevi kā ieguldījumiem izdevīgu mērķi. [Daži uzņēmumi] AvtoZAZ, [...], principā [izrādīja] interesi ieguldīt kapitālu FSO. AvtoZAZ, kas ir galvenais FSO klients, izrādīja patiesu interesi paplašināt sadarbību ar FSO. Polijas valdība sāka ekskluzīva sarunas ar AvtoZAZ par FSO pārdošanu. |
| --- | --- |

(16)

Kopš grūtību sākuma FSO meklē stratēģisko ieguldītāju. Uzņēmums 2004. gada februārī vērsās pie 29 lielākajiem mehānisko transportlīdzekļu uzņēmumiem un nosūtīja tiem paziņojumu, kurā iepazīstināja ar sevi kā ieguldījumiem izdevīgu mērķi. [Daži uzņēmumi] AvtoZAZ, [...], principā [izrādīja] interesi ieguldīt kapitālu FSO. AvtoZAZ, kas ir galvenais FSO klients, izrādīja patiesu interesi paplašināt sadarbību ar FSO. Polijas valdība sāka ekskluzīva sarunas ar AvtoZAZ par FSO pārdošanu.

| (17) | AvtoZAZ ir lielākais vieglo automobiļu ražotājs Ukrainā. Uzņēmums veic dažādu marku automašīnu montāžu, ieskaitot ZAZ (pašu markas automašīnas), Daewoo, VAZ (krievu marka LADA) un Opel
   (6). AvtoZAZ pieder UKRAVTO, kas ir viens no lielākajiem vieglo automašīnu izplatītājiem un tehniskās apkalpes staciju īpašniekiem Ukrainā. UKRAVTO izplata vairāku marku automašīnas, ieskaitot ZAZ, Daewoo, Chevrolet, VAZ un Opel. |
| --- | --- |

(17)

AvtoZAZ ir lielākais vieglo automobiļu ražotājs Ukrainā. Uzņēmums veic dažādu marku automašīnu montāžu, ieskaitot ZAZ (pašu markas automašīnas), Daewoo, VAZ (krievu marka LADA) un Opel
   (6). AvtoZAZ pieder UKRAVTO, kas ir viens no lielākajiem vieglo automašīnu izplatītājiem un tehniskās apkalpes staciju īpašniekiem Ukrainā. UKRAVTO izplata vairāku marku automašīnas, ieskaitot ZAZ, Daewoo, Chevrolet, VAZ un Opel.

| (18) | Polijas Valsts kase, AvtoZAZ un FSO2004. gada 25. jūnijā parakstīja nodomu vēstuli. Ar 2004. gada 9. novembra rezolūciju Ministru padome apstiprināja Valsts kasei piederošo FSO akciju pārdošanu. FSO un Valsts kase piekrita iecelt KPMG par neatkarīgu konsultantu, kas noteiktu uzņēmuma tirgus vērtību. Tika izmantota izmaksu metode (uzņēmuma aktīvu un saistību uzskaites vērtība, ar korekciju, ja vajadzīgs) un likviditātes metode (FSO aktīvu, atskaitot saistības, tirgus vērtība piespiedu pārdošanas gadījumā). Abos gadījumos FSO akciju vērtība bija negatīva. Tajā pašā laikā Valsts kase izraudzījās otru neatkarīgu konsultantu (PriceWaterhouseCoopers), kas veiktu savu vērtējumu. Otrais konsultants apstiprināja pirmo vērtējumu. |
| --- | --- |

(18)

Polijas Valsts kase, AvtoZAZ un FSO2004. gada 25. jūnijā parakstīja nodomu vēstuli. Ar 2004. gada 9. novembra rezolūciju Ministru padome apstiprināja Valsts kasei piederošo FSO akciju pārdošanu. FSO un Valsts kase piekrita iecelt KPMG par neatkarīgu konsultantu, kas noteiktu uzņēmuma tirgus vērtību. Tika izmantota izmaksu metode (uzņēmuma aktīvu un saistību uzskaites vērtība, ar korekciju, ja vajadzīgs) un likviditātes metode (FSO aktīvu, atskaitot saistības, tirgus vērtība piespiedu pārdošanas gadījumā). Abos gadījumos FSO akciju vērtība bija negatīva. Tajā pašā laikā Valsts kase izraudzījās otru neatkarīgu konsultantu (PriceWaterhouseCoopers), kas veiktu savu vērtējumu. Otrais konsultants apstiprināja pirmo vērtējumu.

| (19) | Pārdošanas līgums ar AvtoZAZ
   (7) tika parakstīts 2005. gada 30. jūnijā par kopējo cenu PLN 100. Saskaņā ar līgumu AvtoZAZ ir jāīsteno uzņēmējdarbības plāns, kas saskaņots ar Valsts kasi. Tas attiecas uz laika posmu no 2005. gada līdz [...] gadam un nosaka jauna modeļa vieglās automašīnas ražošanu, ražošanas apjoma palielināšanu un nodarbinātības minimālā līmeņa saglabāšanu. Šajā līgums norādīts, ka Polijas valdība piešķirs pārstrukturēšanas plānā iekļauto valsts atbalstu, par kuru paziņots Komisijai, ja Komisija to apstiprinās. Pircējs paziņo, ka valsts atbalsta piešķiršana FSO ir viens no lēmuma iegādāties uzņēmuma akcijas priekšnosacījumiem. |
| --- | --- |

(19)

Pārdošanas līgums ar AvtoZAZ
   (7) tika parakstīts 2005. gada 30. jūnijā par kopējo cenu PLN 100. Saskaņā ar līgumu AvtoZAZ ir jāīsteno uzņēmējdarbības plāns, kas saskaņots ar Valsts kasi. Tas attiecas uz laika posmu no 2005. gada līdz [...] gadam un nosaka jauna modeļa vieglās automašīnas ražošanu, ražošanas apjoma palielināšanu un nodarbinātības minimālā līmeņa saglabāšanu. Šajā līgums norādīts, ka Polijas valdība piešķirs pārstrukturēšanas plānā iekļauto valsts atbalstu, par kuru paziņots Komisijai, ja Komisija to apstiprinās. Pircējs paziņo, ka valsts atbalsta piešķiršana FSO ir viens no lēmuma iegādāties uzņēmuma akcijas priekšnosacījumiem.

| (20) | Tajā pašā laikā AvtoZAZ nopirka (ar atlaidi) 100 % atlikušo prasību pret FSO ar nominālvērtību gandrīz [...] no [...] bankām. |
| --- | --- |

(20)

Tajā pašā laikā AvtoZAZ nopirka (ar atlaidi) 100 % atlikušo prasību pret FSO ar nominālvērtību gandrīz [...] no [...] bankām.

2.3.   Tirgi (8)

| (21) | Polijā 1999. gadā tika pārdotas 640 000 jaunas vieglās automašīnas, un FSO tirgus daļa bija 28 %, kas tobrīd ierindoja to līderpozīcijā. Polijā pārdoto automašīnu skaits 2003. gadā nokritās līdz 358 000, un FSO tirgus daļa samazinājās līdz 2,2 % (pārdotas mazāk par 8 000 automašīnām). FSO 2004. gadā Polijā pārdeva tikai 3 500 automašīnas. FSO galvenie konkurenti Polijā (un Eiropā) ir Fiat, Škoda, Renault, Toyota, Opel, Peugeot, Ford, Volkswagen un Citroen. Polijas tirgū importēto automašīnu pārdošanas daļa pieauga no 25 % 1998. gadā līdz 75 % 2003. gadā. |
| --- | --- |

(21)

Polijā 1999. gadā tika pārdotas 640 000 jaunas vieglās automašīnas, un FSO tirgus daļa bija 28 %, kas tobrīd ierindoja to līderpozīcijā. Polijā pārdoto automašīnu skaits 2003. gadā nokritās līdz 358 000, un FSO tirgus daļa samazinājās līdz 2,2 % (pārdotas mazāk par 8 000 automašīnām). FSO 2004. gadā Polijā pārdeva tikai 3 500 automašīnas. FSO galvenie konkurenti Polijā (un Eiropā) ir Fiat, Škoda, Renault, Toyota, Opel, Peugeot, Ford, Volkswagen un Citroen. Polijas tirgū importēto automašīnu pārdošanas daļa pieauga no 25 % 1998. gadā līdz 75 % 2003. gadā.

| (22) | Ražošanas jauda Eiropas Savienībā kopumā 2004. gadā (25 dalībvalstis) bija 20,8 miljoni vieglo automašīnu, kamēr ražošanas apjoms bija tikai 14,5 miljoni automašīnu. Ar ražošanas jaudas izmantošanas radītāju 70 % apmērā nozarē acīmredzami vērojama nepietiekami izmantota ražošanas jauda. Ja FSO 1999. gada pārdošanas līmenis atbilstu ES tirgus daļai (vairāk par 1 % no pārdošanas apjoma), tad FSO ražošanas apjoms 2004. gadā bija zem 0,5 % no tirgus daļas. |
| --- | --- |

(22)

Ražošanas jauda Eiropas Savienībā kopumā 2004. gadā (25 dalībvalstis) bija 20,8 miljoni vieglo automašīnu, kamēr ražošanas apjoms bija tikai 14,5 miljoni automašīnu. Ar ražošanas jaudas izmantošanas radītāju 70 % apmērā nozarē acīmredzami vērojama nepietiekami izmantota ražošanas jauda. Ja FSO 1999. gada pārdošanas līmenis atbilstu ES tirgus daļai (vairāk par 1 % no pārdošanas apjoma), tad FSO ražošanas apjoms 2004. gadā bija zem 0,5 % no tirgus daļas.

| (23) | Kopš 2003. gada lielāko FSO produkcijas daļu nopirka AvtoZAZ un pārdeva Ukrainas tirgū. Jaunu vieglo automašīnu pārdošanas apjomi Ukrainā ir strauji auguši pēdējos gados. No 2001. gada līdz 2005. gadam tie pieauga no 65 000 līdz 265 000. Ukrainas tirgū ar FSO ražotajām Daewoo automašīnām konkurē šādas vieglo automašīnu markas: VAZ (Lada), ZAZ, Chevrolet un citi Daewoo modeļi, ko neražoja FSO. Škoda, Opel, Toyota, Mitsubishi, Nissan, Renault un VW ir sastopami šajā tirgū, bet tiem ir mazāka tirgus daļa. |
| --- | --- |

(23)

Kopš 2003. gada lielāko FSO produkcijas daļu nopirka AvtoZAZ un pārdeva Ukrainas tirgū. Jaunu vieglo automašīnu pārdošanas apjomi Ukrainā ir strauji auguši pēdējos gados. No 2001. gada līdz 2005. gadam tie pieauga no 65 000 līdz 265 000. Ukrainas tirgū ar FSO ražotajām Daewoo automašīnām konkurē šādas vieglo automašīnu markas: VAZ (Lada), ZAZ, Chevrolet un citi Daewoo modeļi, ko neražoja FSO. Škoda, Opel, Toyota, Mitsubishi, Nissan, Renault un VW ir sastopami šajā tirgū, bet tiem ir mazāka tirgus daļa.

| (24) | FSO arī plāno eksportēt daļu produkcijas uz [...]. Vieglo automašīnu pārdošana [...] bija aptuveni 1,6 miljoni vienību 2005. gadā. Vietējās automašīnu markas saglabāja 72,5 % no tirgus, savukārt ārzemju – 27,5 %. Taču zema kvalitāte un novecojis [...] automašīnas markas dizains bija par iemeslu nepārtrauktam importa pieaugumam. Turklāt ārzemju vieglo automašīnu ražotāji būvē rūpnīcas [...]. Aptuveni 40 % mehānisko transportlīdzekļu ražotāju jau ir izveidojuši rūpnīcas reģionā un vēl 16 % plāno to darīt. |
| --- | --- |

(24)

FSO arī plāno eksportēt daļu produkcijas uz [...]. Vieglo automašīnu pārdošana [...] bija aptuveni 1,6 miljoni vienību 2005. gadā. Vietējās automašīnu markas saglabāja 72,5 % no tirgus, savukārt ārzemju – 27,5 %. Taču zema kvalitāte un novecojis [...] automašīnas markas dizains bija par iemeslu nepārtrauktam importa pieaugumam. Turklāt ārzemju vieglo automašīnu ražotāji būvē rūpnīcas [...]. Aptuveni 40 % mehānisko transportlīdzekļu ražotāju jau ir izveidojuši rūpnīcas reģionā un vēl 16 % plāno to darīt.

2.4.   Pārstrukturēšanas plāns

| (25) | Kā parādīts 2. tabulā, vadība sāka FSO S.A. un tā meitasuzņēmumu pārstrukturēšanas pasākumus, tiklīdz situācija pasliktinājās 2000. gadā, pēc tam, kad DMC paziņoja par bankrotu. FSO S.A. darbinieku skaits tika samazināts par 2 222 cilvēkiem laika posmā no 2001. gada janvāra līdz 2003. gada septembrim. Par pārstrukturēšanas programmu (“sākotnējais pārstrukturēšanas plāns”), kas sākās 2003. gada beigās un noslēdzas 2007. gadā, Komisijai tika paziņots 2004. gada aprīlī. Programma paredzēja samazināt FSO S.A.1 100 darba vietas, un ilgtermiņā bija paredzēts nodarbināt aptuveni 2 000 darbiniekus. Kopš tā laika programma lielā mērā ir izpildīta. Darbinieku skaits 2005. gada beigās samazinājās līdz 2 200 cilvēkiem. Tajā pašā laikā Polijas iestādes paziņoja ka minētais skaits atbilst jaunajam ilgtermiņa mērķim. Šajā laika posmā FSO meitasuzņēmumi arī tika pilnībā pārstrukturēti un darbinieku skaits ievērojami samazināts.
  2.   tabula (9)

  Darbinieku skaits gada beigās | 1999. | 2000. | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FSO S.A. + meitasuzņēmumi | 8 769 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 2 236 |
| Remonta, sastāvdaļu un citi meitasuzņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pārdošanas meitasuzņēmumi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kopā

  FSO S.A. + meitasuzņēmumi | 19 099 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 6 534 |

(25)

Kā parādīts 2. tabulā, vadība sāka FSO S.A. un tā meitasuzņēmumu pārstrukturēšanas pasākumus, tiklīdz situācija pasliktinājās 2000. gadā, pēc tam, kad DMC paziņoja par bankrotu. FSO S.A. darbinieku skaits tika samazināts par 2 222 cilvēkiem laika posmā no 2001. gada janvāra līdz 2003. gada septembrim. Par pārstrukturēšanas programmu (“sākotnējais pārstrukturēšanas plāns”), kas sākās 2003. gada beigās un noslēdzas 2007. gadā, Komisijai tika paziņots 2004. gada aprīlī. Programma paredzēja samazināt FSO S.A.1 100 darba vietas, un ilgtermiņā bija paredzēts nodarbināt aptuveni 2 000 darbiniekus. Kopš tā laika programma lielā mērā ir izpildīta. Darbinieku skaits 2005. gada beigās samazinājās līdz 2 200 cilvēkiem. Tajā pašā laikā Polijas iestādes paziņoja ka minētais skaits atbilst jaunajam ilgtermiņa mērķim. Šajā laika posmā FSO meitasuzņēmumi arī tika pilnībā pārstrukturēti un darbinieku skaits ievērojami samazināts.

2.   tabula (9)

Darbinieku skaits gada beigās

1999.

2000.

2001.

2002.

2003.

2004.

2005.

FSO S.A. + meitasuzņēmumi

8 769

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2 236

Remonta, sastāvdaļu un citi meitasuzņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pārdošanas meitasuzņēmumi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kopā

FSO S.A. + meitasuzņēmumi

19 099

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

6 534

| (26) | Sākotnējais pārstrukturēšanas plāns, par kuru paziņoja Komisijai 2004. gada 30. aprīlī, bija pamatots uz nosacījumu, ka FSO stratēģiskais ieguldītājs tiks atrasts līdz 2006. gadam. Tā kā ieguldītāja piesaistes laiks pārstrukturēšanas plāna sagatavošanas laikā nebija zināms, plānā bija paredzēti divi varianti. 2004. gadā, kad potenciālā ieguldītāja iesaistīšanās laiks bija konkrētāks, FSO apstiprināja pirmo pārstrukturēšanas variantu, lai arī izpildes datumi tika nedaudz atlikti. Plānā bija paredzēti šādi pasākumi:






  — | pagarināt tiesības ražot Matiz and Lanos modeļu automašīnas līdz 2006. gadam (licences līgums ar GM DAT parakstīts 2004. gadā), |
| --- | --- | --- |

(26)

Sākotnējais pārstrukturēšanas plāns, par kuru paziņoja Komisijai 2004. gada 30. aprīlī, bija pamatots uz nosacījumu, ka FSO stratēģiskais ieguldītājs tiks atrasts līdz 2006. gadam. Tā kā ieguldītāja piesaistes laiks pārstrukturēšanas plāna sagatavošanas laikā nebija zināms, plānā bija paredzēti divi varianti. 2004. gadā, kad potenciālā ieguldītāja iesaistīšanās laiks bija konkrētāks, FSO apstiprināja pirmo pārstrukturēšanas variantu, lai arī izpildes datumi tika nedaudz atlikti. Plānā bija paredzēti šādi pasākumi:

—

pagarināt tiesības ražot Matiz and Lanos modeļu automašīnas līdz 2006. gadam (licences līgums ar GM DAT parakstīts 2004. gadā),

| — | AvtoZAZ kļūšana par stratēģisko ieguldītāju līdz 2005. gada pirmā ceturkšņa beigām (sākotnēji 2004. gada beigām). |
| --- | --- |

—

AvtoZAZ kļūšana par stratēģisko ieguldītāju līdz 2005. gada pirmā ceturkšņa beigām (sākotnēji 2004. gada beigām).

| — | modificēta Lanos modeļa ražošana, sākot no 2005. gada (sākotnēji termiņš nebija noteikts), |
| --- | --- |

—

modificēta Lanos modeļa ražošana, sākot no 2005. gada (sākotnēji termiņš nebija noteikts),

| — | jaunu modeļu projektēšana un ražošanas sākšana no 2007. gada (sākotnēji no 2005./2006. gada). |
| --- | --- |

—

jaunu modeļu projektēšana un ražošanas sākšana no 2007. gada (sākotnēji no 2005./2006. gada).

| (27) | Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā FSO plānoja ražot [no 130 000 līdz 170 000] vienības ilgtermiņā. Saskaņā ar šo ilgtermiņa ražošanas mērķi plānots samazināt pašreizējo ražošanas jaudu par vienu trešdaļu, t. i., no [200 000–230 000] automašīnām gadā – divās maiņās un 250 darba dienās – līdz [140 000–170 000] automašīnām gadā. Kopš 2001. gada maz ir izmantota pašreizējā jauda (mazāk kā par 25 %). Polijas iestādes aplēsušas, ka pēc FSO pārstrukturēšanas peļņas un zaudējumu slieksnis būs [100 000–150 000] automašīnas gadā (10). |
| --- | --- |

(27)

Sākotnējā pārstrukturēšanas plānā FSO plānoja ražot [no 130 000 līdz 170 000] vienības ilgtermiņā. Saskaņā ar šo ilgtermiņa ražošanas mērķi plānots samazināt pašreizējo ražošanas jaudu par vienu trešdaļu, t. i., no [200 000–230 000] automašīnām gadā – divās maiņās un 250 darba dienās – līdz [140 000–170 000] automašīnām gadā. Kopš 2001. gada maz ir izmantota pašreizējā jauda (mazāk kā par 25 %). Polijas iestādes aplēsušas, ka pēc FSO pārstrukturēšanas peļņas un zaudējumu slieksnis būs [100 000–150 000] automašīnas gadā (10).

| (28) | Turpmākajās vēstulēs Polijas iestādes informēja Komisiju par sākotnēja pārstrukturēšanas plāna īstenošanas kavēšanos un ziņoja, ka starpposma pārdošanas mērķi nav sasniegti. |
| --- | --- |

(28)

Turpmākajās vēstulēs Polijas iestādes informēja Komisiju par sākotnēja pārstrukturēšanas plāna īstenošanas kavēšanos un ziņoja, ka starpposma pārdošanas mērķi nav sasniegti.

| (29) | 2005. gadā pārstrukturēšanas plānu mainīja un FSO vairs neplānoja projektēt jaunus savus modeļus, bet gan ražot liela automašīnu ražošanas uzņēmuma modeli, ko sauc par “licencētāju” pretstatā ieguldītājam AvtoZAZ. Visas ražošanai nepieciešamās sastāvdaļas jau būs pieejamas un ieguldījumu izdevumi aprobežosies ar esošo FSO ražošanas līniju tehnoloģiskiem pielāgojumiem, lai varētu ražot jauno modeli. Lai jauno plānu īstenotu, FSO jāpiesaista licencētājs. |
| --- | --- |

(29)

2005. gadā pārstrukturēšanas plānu mainīja un FSO vairs neplānoja projektēt jaunus savus modeļus, bet gan ražot liela automašīnu ražošanas uzņēmuma modeli, ko sauc par “licencētāju” pretstatā ieguldītājam AvtoZAZ. Visas ražošanai nepieciešamās sastāvdaļas jau būs pieejamas un ieguldījumu izdevumi aprobežosies ar esošo FSO ražošanas līniju tehnoloģiskiem pielāgojumiem, lai varētu ražot jauno modeli. Lai jauno plānu īstenotu, FSO jāpiesaista licencētājs.

| (30) | Komisija novēro, ka šī izmaiņa pārstrukturēšanas plānā – piesaistīt licencētāju un ieguldītāju – bija vajadzīga, jo FSO neizdevās piesaistīt lielu automašīnu ražotāju, ar kuru FSO būtu projektējis jaunu modeli, kā tas bija noteikts sākotnēja pārstrukturēšanas plānā. Ieguldītājs – AvtoZAZ – pats nav projektējis savus modeļus, kas būtu konkurētspējīgi ES tirgū. |
| --- | --- |

(30)

Komisija novēro, ka šī izmaiņa pārstrukturēšanas plānā – piesaistīt licencētāju un ieguldītāju – bija vajadzīga, jo FSO neizdevās piesaistīt lielu automašīnu ražotāju, ar kuru FSO būtu projektējis jaunu modeli, kā tas bija noteikts sākotnēja pārstrukturēšanas plānā. Ieguldītājs – AvtoZAZ – pats nav projektējis savus modeļus, kas būtu konkurētspējīgi ES tirgū.

| (31) | Pēc izmaiņām, ko ieviesa, pēc sarunām ar ieguldītāju, pārstrukturēšanas plānu atkal mainīja, atbildot uz sarunām ar potenciālajiem licencētājiem. |
| --- | --- |

(31)

Pēc izmaiņām, ko ieviesa, pēc sarunām ar ieguldītāju, pārstrukturēšanas plānu atkal mainīja, atbildot uz sarunām ar potenciālajiem licencētājiem.

| (32) | 2005. gada novembra pārstrukturēšanas plāna versijā Polijas iestādes norādīja, ka tiks izveidots jauns FSO meitasuzņēmums [...]. |
| --- | --- |

(32)

2005. gada novembra pārstrukturēšanas plāna versijā Polijas iestādes norādīja, ka tiks izveidots jauns FSO meitasuzņēmums [...].

| (33) | 2006. gadā [...] FSO un tā akcionārs UkrAvto parakstīja saprašanās memorandu ar GM
  DAT par jauna modeļa ražošanu uzņēmumā FSO. |
| --- | --- |

(33)

2006. gadā [...] FSO un tā akcionārs UkrAvto parakstīja saprašanās memorandu ar GM
  DAT par jauna modeļa ražošanu uzņēmumā FSO.

| (34) | 2006. gadā [...] FSO un UkrAvto parakstīja līgumu [...] ar GM DAT par modeļa [...] (Chevrolet Aveo) ražošanu un [...]. GM meklēja jaunas ražošanas jaudas šim modelim [...]. Saskaņā ar līguma noteikumiem FSO var ražot un salikt šā modeļa automašīnu līdz [...]. Uzņēmums var turpināt to pārdot [...] līdz [...]. |
| --- | --- |

(34)

2006. gadā [...] FSO un UkrAvto parakstīja līgumu [...] ar GM DAT par modeļa [...] (Chevrolet Aveo) ražošanu un [...]. GM meklēja jaunas ražošanas jaudas šim modelim [...]. Saskaņā ar līguma noteikumiem FSO var ražot un salikt šā modeļa automašīnu līdz [...]. Uzņēmums var turpināt to pārdot [...] līdz [...].

| (35) | Tajā pašā laikā FSO noslēdza līgumu ar GM DAT, pagarinot licencēšanas līgumu par Daewoo Lanos ražošanu [...]. Saskaņā ar jauno līgumu FSO var ražot šo modeli līdz [...] un pārdot to līdz [...]. Tā kā Lanos pārdošanas apjomi 2005. un 2006. gadā pieauga [...], FSO plāno ražot šo veco modeli ievērojamā skaitā, līdz sākas [...] ražošana [...] beigās. |
| --- | --- |

(35)

Tajā pašā laikā FSO noslēdza līgumu ar GM DAT, pagarinot licencēšanas līgumu par Daewoo Lanos ražošanu [...]. Saskaņā ar jauno līgumu FSO var ražot šo modeli līdz [...] un pārdot to līdz [...]. Tā kā Lanos pārdošanas apjomi 2005. un 2006. gadā pieauga [...], FSO plāno ražot šo veco modeli ievērojamā skaitā, līdz sākas [...] ražošana [...] beigās.

| (36) | Nesen sniegtajā informācijā Polijas iestādes norādīja, ka FSO, pretēji iepriekš paziņotajam, plāno ilgtermiņā pārdot [no 130 000 līdz 170 000] automašīnas, jo īpaši pēc 2008. gada. Daļu no saražotajām automašīnām pārdos [...] un lielāko daļu no atlikušajām [...]. |
| --- | --- |

(36)

Nesen sniegtajā informācijā Polijas iestādes norādīja, ka FSO, pretēji iepriekš paziņotajam, plāno ilgtermiņā pārdot [no 130 000 līdz 170 000] automašīnas, jo īpaši pēc 2008. gada. Daļu no saražotajām automašīnām pārdos [...] un lielāko daļu no atlikušajām [...].

| (37) | Attiecībā uz finanšu pārstrukturēšanu, kas ir pārstrukturēšanas plāna daļa, kopš 2003. gada pieņemti un īstenoti pasākumi ar mērķi samazināt uzņēmuma parādus. FSO2003. gada 22. septembrī parakstīja līgumu ar lielākajiem kreditoriem, proti ar DMC, Valsts kasi un [...] finanšu iestādēm (ieskaitot [...] Polijas bankas). Līgums paredzēja DMC un Valsts kases saistību pārvēršanu FSO akcijās pēc tā paša konversijas kursa. Iepriekš minētās izmaiņas ir notikušas. [...] finanšu iestādes piekrita norakstīt lielāko FSO kredītu daļu. Kā jau norādīts, kopš tā laika [...] bankas ir pārdevušas (ar atlaidi) atlikušos FSO kredītus ieguldītājam. Jau ir norakstīti vairāk nekā [...] miljoni PLN [...]. Papildus šim līgumam ar lielākajiem kreditoriem 2003. gada 17. septembrīFSO iesniedza pieteikumu tiesā, lai uzsāktu procesu ar mazākiem kreditoriem. Process ir pabeigts.
  3.   tabula
  Saistību pārstrukturēšana










  Pozīcija | Saistības
  (PLN 1 000) | Procenti
  (PLN 1 000) | Kopā
  (PLN 1 000) | Saistības
  (PLN 1 000) | Norakstītie līdzekļi
  (PLN 1 000) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DMC | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Valsts kase | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Procesa procedūra | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| [...] Finanšu iestādes | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kopā | 4 193 892 | 873 849 | 5 067 741 | 3 547 475 | 1 188 500 |
| Saistību apjoms, kas izriet no kredītiem, sniegts saskaņā ar līgumu (ņemot vērā USD maiņas kursu līguma parakstīšanas dienā, t. i., 3,94 PLN/USD). |

(37)

Attiecībā uz finanšu pārstrukturēšanu, kas ir pārstrukturēšanas plāna daļa, kopš 2003. gada pieņemti un īstenoti pasākumi ar mērķi samazināt uzņēmuma parādus. FSO2003. gada 22. septembrī parakstīja līgumu ar lielākajiem kreditoriem, proti ar DMC, Valsts kasi un [...] finanšu iestādēm (ieskaitot [...] Polijas bankas). Līgums paredzēja DMC un Valsts kases saistību pārvēršanu FSO akcijās pēc tā paša konversijas kursa. Iepriekš minētās izmaiņas ir notikušas. [...] finanšu iestādes piekrita norakstīt lielāko FSO kredītu daļu. Kā jau norādīts, kopš tā laika [...] bankas ir pārdevušas (ar atlaidi) atlikušos FSO kredītus ieguldītājam. Jau ir norakstīti vairāk nekā [...] miljoni PLN [...]. Papildus šim līgumam ar lielākajiem kreditoriem 2003. gada 17. septembrīFSO iesniedza pieteikumu tiesā, lai uzsāktu procesu ar mazākiem kreditoriem. Process ir pabeigts.

3.   tabula

Saistību pārstrukturēšana

Pozīcija

Saistības

(PLN 1 000)

Procenti

(PLN 1 000)

Kopā

(PLN 1 000)

Saistības

(PLN 1 000)

Norakstītie līdzekļi

(PLN 1 000)

DMC

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Valsts kase

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Procesa procedūra

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...] Finanšu iestādes

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kopā

4 193 892

873 849

5 067 741

3 547 475

1 188 500

Saistību apjoms, kas izriet no kredītiem, sniegts saskaņā ar līgumu (ņemot vērā USD maiņas kursu līguma parakstīšanas dienā, t. i., 3,94 PLN/USD).

[...]

2.5.   Atbalsta pasākumi

| (38) | Lēmumā uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru Komisija secināja, ka vairāki pasākumi, kas veido pārstrukturēšanas atbalstu, jau ir izpildīti pirmspievienošanās laikā 2003. gada pēdējā ceturksnī un 2004. gada pirmajos mēnešos. Tādējādi uz šiem pasākumiem neattiecas šī izmeklēšanas procedūra, kas skar tikai tos atbalsta pasākumus, kas piešķirti pēc pievienošanās. Taču atbalsts, kas piešķirts pirms pievienošanās, jāņem vērā atbilstības novērtējumā, jo īpaši novērtējot atbalsta ierobežojumus līdz nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(38)

Lēmumā uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru Komisija secināja, ka vairāki pasākumi, kas veido pārstrukturēšanas atbalstu, jau ir izpildīti pirmspievienošanās laikā 2003. gada pēdējā ceturksnī un 2004. gada pirmajos mēnešos. Tādējādi uz šiem pasākumiem neattiecas šī izmeklēšanas procedūra, kas skar tikai tos atbalsta pasākumus, kas piešķirti pēc pievienošanās. Taču atbalsts, kas piešķirts pirms pievienošanās, jāņem vērā atbilstības novērtējumā, jo īpaši novērtējot atbalsta ierobežojumus līdz nepieciešamajam minimumam.

| (39) | Lielākā daļa atbalsta, kas piešķirts pēc pievienošanās ir [...] % valsts garantijas formā, kas attiecas uz nākamo ieguldījumu [...] labā. Bankas aizdevums [...] miljonu USD apmērā ([...] miljoni euro
   (11)) būs ASV dolāros. Tādējādi garantija paredz, ka valsts veic potenciālus maksājumus, kas sasniedz USD 83 miljonus (66 miljoni euro) (12). Otrs svarīgākais pasākums ir Finanšu ministrijas kredītu uzņēmumam FSO norakstīšana, kas sasniedz PLN 34 860 000 (9 miljoni euro). |
| --- | --- |

(39)

Lielākā daļa atbalsta, kas piešķirts pēc pievienošanās ir [...] % valsts garantijas formā, kas attiecas uz nākamo ieguldījumu [...] labā. Bankas aizdevums [...] miljonu USD apmērā ([...] miljoni euro
   (11)) būs ASV dolāros. Tādējādi garantija paredz, ka valsts veic potenciālus maksājumus, kas sasniedz USD 83 miljonus (66 miljoni euro) (12). Otrs svarīgākais pasākums ir Finanšu ministrijas kredītu uzņēmumam FSO norakstīšana, kas sasniedz PLN 34 860 000 (9 miljoni euro).

| (40) | Dažādi pasākumi ir minēti turpmāk sniegtajā tabulā, pamatojoties uz Polijas iestāžu 2006. gada 3. janvārī sniegto informāciju (13):
  4.   tabula
  Valsts atbalsts pirms pievienošanās








  Nr. | Iestāde, kas piešķir valsts atbalstu/Saistību veids | Valsts atbalsta veids | Pasākums, izteikts nominālvērtībā
  (USD 1 000) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Finanšu ministrija | Ieguldījumu kredītu garantijas un galvojumi | 83 000 |

(40)

Dažādi pasākumi ir minēti turpmāk sniegtajā tabulā, pamatojoties uz Polijas iestāžu 2006. gada 3. janvārī sniegto informāciju (13):

4.   tabula

Valsts atbalsts pirms pievienošanās

Nr.

Iestāde, kas piešķir valsts atbalstu/Saistību veids

Valsts atbalsta veids

Pasākums, izteikts nominālvērtībā

(USD 1 000)

1

Finanšu ministrija

Ieguldījumu kredītu garantijas un galvojumi

83 000

| Nr. | Iestāde, kas piešķir valsts atbalstu/Saistību veids | Valsts atbalsta veids | Norakstītā vai atliktā parāda apjoms/Pasākums izteikts nominālvērtībā
  (PLN 1 000) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Varšava Prāgas rajona nodokļu dienests | Norakstītie līdzekļi | 34 860 |
| 3 | Sociālās apdrošināšanas institūts | Norakstītie līdzekļi | 1 586 |
| 4 | Valsts invalīdu rehabilitācijas centrs (PFRON)

  Maksājumi PFRON | Norakstītie līdzekļi, maksājuma atlikšana piecos ceturkšņa maksājumos; pirmais maksājums veicams 2005. gada 30. jūnijā | 467
  382 |
| 5 | Valsts invalīdu rehabilitācijas centrs (PFRON)

  Maksājumi PFRON | Norakstītie līdzekļi, maksājuma atlikšana sešos ceturkšņa maksājumos; pirmais maksājums veicams 2006. gada 1. janvārī | 375
  375 |
| 6 | Varšavas pilsētas dome Nekustamā īpašuma nodoklis | Maksājuma atlikšana divpadsmit mēneša maksājumos
  Pirmais maksājums veicams 2006. gada 2. janvārī | 5 836 |
| 7 | Varšavas pilsētas dome Białołęka rajons

  Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā | Maksājuma atlikšana līdz 2005. gada 31. decembrim | 376 |
| 8 | Varšavas pilsētas dome

  Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā | Maksājuma atlikšana līdz 2005. gada 31. decembrim | 2 022 |
| 9 | Apriņķa padome Elkā

  Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā | Maksājuma atlikšana līdz 2005. gada 31. decembrim | 56 |
| 10 | Elkas pilsētas dome

  Nekustamā īpašuma nodoklis | Saistību maksājumu atlikšana divpadsmit mēneša maksājumos aprīlim un maijam
  Pirmais maksājums veicams 2004. gada 31. decembrī | 54 |
| 11 | Elkas pilsētas dome

  Nekustamā īpašuma nodoklis | Maksājuma atlikšana divpadsmit mēneša maksājumos
  Pirmais maksājums veicams 2005. gada 30. jūnijā | 323 |
| 12 | Kożuchów pilsētas dome

  Nekustamā īpašuma nodoklis | Maksājuma atlikšana divpadsmit mēneša maksājumos
  Pirmais maksājums veicams 2005. gada 1. janvārī | 458 |
| 13 | Mazovijas vojevoda

  Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā | Norakstītie līdzekļi par 2004. gadu | 2 419 |
| 14 | Varšavas pilsētas dome | Norakstītie līdzekļi par 2004. gadu | 397 |
| 15 | Apriņķa padome Opolē

  Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā | Maksājuma atlikšana līdz 2004. gada 31. decembrim | 79 |
| 16 | Apriņķa padome Opolē

  Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā | Maksājuma atlikšana līdz 2005. gada 31. decembrim | 79 |
| 17 | Apriņķa padome Nisā

  Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā | Maksājuma atlikšana līdz 2004. gada 31. decembrim | 89 |
| 18 | Apriņķa padome Nisā

  Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā | Maksājuma atlikšana līdz 2005. gada 31. decembrim | 81 |
| 19 | Nisas pilsētas dome

  Nekustamā īpašuma nodoklis | Norakstītie līdzekļi, maksājuma atlikšana sešpadsmit ceturkšņa maksājumos | 341
  341 |
| 20 | Otrais Mazovijas nodokļu dienests, Varšava

  Tax on civil law transactions | Norakstītie līdzekļi | 1 103 |
| 21 | Otrais Mazovijas nodokļu dienests, Varšava

  Nodoklis par civiltiesiskajiem darījumiem | Norakstītie līdzekļi | 671 |
| 22 | II Muitas dienests Varšavā

  Muitas nodevas | Maksājumu par maiju un jūniju atlikšana līdz 2004. gada decembrim | 1 050 |
| 23 | II Muitas dienests Varšavā

  Muitas nodevas | Maksājumu par 2004. gada jūliju un augustu atlikšana līdz 2005. gada decembrim | 1 000 |
| 24 | Valsts vides aizsardzības un ūdens apsaimniekošanas fonds/Vojevodistes dabas aizsardzības un ūdens apsaimniekošanas fonds
  Valsts kase | Subsīdija vai preferenciāls aizdevums, lai finansētu automašīnu pārstrādāšanas un tiesisko normu pielāgošanu vides prasībām īstenošanu un funkcionēšanu līdz 2008. gada beigām. | 7 170 |
| | | KOPĀ PLN (2.–24. rinda) | 61 990 |

Nr.

Iestāde, kas piešķir valsts atbalstu/Saistību veids

Valsts atbalsta veids

Norakstītā vai atliktā parāda apjoms/Pasākums izteikts nominālvērtībā

(PLN 1 000)

2

Varšava Prāgas rajona nodokļu dienests

Norakstītie līdzekļi

34 860

3

Sociālās apdrošināšanas institūts

Norakstītie līdzekļi

1 586

4

Valsts invalīdu rehabilitācijas centrs (PFRON)

Maksājumi PFRON

Norakstītie līdzekļi, maksājuma atlikšana piecos ceturkšņa maksājumos; pirmais maksājums veicams 2005. gada 30. jūnijā

467

382

5

Valsts invalīdu rehabilitācijas centrs (PFRON)

Maksājumi PFRON

Norakstītie līdzekļi, maksājuma atlikšana sešos ceturkšņa maksājumos; pirmais maksājums veicams 2006. gada 1. janvārī

375

375

6

Varšavas pilsētas dome Nekustamā īpašuma nodoklis

Maksājuma atlikšana divpadsmit mēneša maksājumos

Pirmais maksājums veicams 2006. gada 2. janvārī

5 836

7

Varšavas pilsētas dome Białołęka rajons

Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā

Maksājuma atlikšana līdz 2005. gada 31. decembrim

376

8

Varšavas pilsētas dome

Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā

Maksājuma atlikšana līdz 2005. gada 31. decembrim

2 022

9

Apriņķa padome Elkā

Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā

Maksājuma atlikšana līdz 2005. gada 31. decembrim

56

10

Elkas pilsētas dome

Nekustamā īpašuma nodoklis

Saistību maksājumu atlikšana divpadsmit mēneša maksājumos aprīlim un maijam

Pirmais maksājums veicams 2004. gada 31. decembrī

54

11

Elkas pilsētas dome

Nekustamā īpašuma nodoklis

Maksājuma atlikšana divpadsmit mēneša maksājumos

Pirmais maksājums veicams 2005. gada 30. jūnijā

323

12

Kożuchów pilsētas dome

Nekustamā īpašuma nodoklis

Maksājuma atlikšana divpadsmit mēneša maksājumos

Pirmais maksājums veicams 2005. gada 1. janvārī

458

13

Mazovijas vojevoda

Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā

Norakstītie līdzekļi par 2004. gadu

2 419

14

Varšavas pilsētas dome

Norakstītie līdzekļi par 2004. gadu

397

15

Apriņķa padome Opolē

Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā

Maksājuma atlikšana līdz 2004. gada 31. decembrim

79

16

Apriņķa padome Opolē

Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā

Maksājuma atlikšana līdz 2005. gada 31. decembrim

79

17

Apriņķa padome Nisā

Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā

Maksājuma atlikšana līdz 2004. gada 31. decembrim

89

18

Apriņķa padome Nisā

Maksājums par zemes saņemšanu mūžīgā lietojumā

Maksājuma atlikšana līdz 2005. gada 31. decembrim

81

19

Nisas pilsētas dome

Nekustamā īpašuma nodoklis

Norakstītie līdzekļi, maksājuma atlikšana sešpadsmit ceturkšņa maksājumos

341

341

20

Otrais Mazovijas nodokļu dienests, Varšava

Tax on civil law transactions

Norakstītie līdzekļi

1 103

21

Otrais Mazovijas nodokļu dienests, Varšava

Nodoklis par civiltiesiskajiem darījumiem

Norakstītie līdzekļi

671

22

II Muitas dienests Varšavā

Muitas nodevas

Maksājumu par maiju un jūniju atlikšana līdz 2004. gada decembrim

1 050

23

II Muitas dienests Varšavā

Muitas nodevas

Maksājumu par 2004. gada jūliju un augustu atlikšana līdz 2005. gada decembrim

1 000

24

Valsts vides aizsardzības un ūdens apsaimniekošanas fonds/Vojevodistes dabas aizsardzības un ūdens apsaimniekošanas fonds

Valsts kase

Subsīdija vai preferenciāls aizdevums, lai finansētu automašīnu pārstrādāšanas un tiesisko normu pielāgošanu vides prasībām īstenošanu un funkcionēšanu līdz 2008. gada beigām.

7 170

KOPĀ PLN (2.–24. rinda)

61 990

| (41) | Paziņotie atbalsta pasākumi ir USD 83 miljoni (66 miljoni euro) un PLN 62 miljoni (16 miljoni euro) apmērā. Pēc 2006. gada 20. oktobra maiņas kursa kopējie atbalsta pasākumi tādējādi ir 82 miljonu euro vai PLN 318 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(41)

Paziņotie atbalsta pasākumi ir USD 83 miljoni (66 miljoni euro) un PLN 62 miljoni (16 miljoni euro) apmērā. Pēc 2006. gada 20. oktobra maiņas kursa kopējie atbalsta pasākumi tādējādi ir 82 miljonu euro vai PLN 318 miljonu apmērā.

| (42) | Liela daļa atbalsta pasākumu ir valsts prasību pret FSO norakstītu līdzekļu vai atliktu maksājumu veidā. Tā kā pēc Komisijas ziņām FSO nav atmaksājis prasītos līdzekļus, uzņēmums jau ir ieguvis atbalstu dēļ atceltiem saistību maksājumiem. Rezultātā šie pasākumi uzskatāmi par daļēji izpildītiem. |
| --- | --- |

(42)

Liela daļa atbalsta pasākumu ir valsts prasību pret FSO norakstītu līdzekļu vai atliktu maksājumu veidā. Tā kā pēc Komisijas ziņām FSO nav atmaksājis prasītos līdzekļus, uzņēmums jau ir ieguvis atbalstu dēļ atceltiem saistību maksājumiem. Rezultātā šie pasākumi uzskatāmi par daļēji izpildītiem.

2.6.   Procedūras ierosināšanas pamatojums

| (43) | Komisija, nolemjot ierosināt procedūru, norādīja, ka jauna atbalsta atbilstība tiks novērtēta saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Pašreizējās Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (14) (“2004. gada pamatnostādnes”) stājās spēkā 2004. gada 10. oktobrī. Uz pasākumiem, par kuriem paziņots pirms šā datuma, attiecas iepriekšējās 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes (15). Tā kā par šiem pasākumiem tika paziņots 2004. gada 29. aprīlī, piemērojamas 1999. gada pamatnostādnes. Tādēļ Komisija veica sākotnēju paziņotā (jaunā) atbalsta novērtējumu pēc šo pamatnostādņu kritērijiem. |
| --- | --- |

(43)

Komisija, nolemjot ierosināt procedūru, norādīja, ka jauna atbalsta atbilstība tiks novērtēta saskaņā ar pārstrukturēšanas pamatnostādnēm. Pašreizējās Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (14) (“2004. gada pamatnostādnes”) stājās spēkā 2004. gada 10. oktobrī. Uz pasākumiem, par kuriem paziņots pirms šā datuma, attiecas iepriekšējās 1999. gada glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnes (15). Tā kā par šiem pasākumiem tika paziņots 2004. gada 29. aprīlī, piemērojamas 1999. gada pamatnostādnes. Tādēļ Komisija veica sākotnēju paziņotā (jaunā) atbalsta novērtējumu pēc šo pamatnostādņu kritērijiem.

| (44) | Pirmkārt, Komisija secināja, ka ņemot vērā iepriekšējo gadu FSO zaudējumus un pārdošanas apjoma samazināšanos, tas ir uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu saskaņā ar pamatnostādņu 2.1. punktu. |
| --- | --- |

(44)

Pirmkārt, Komisija secināja, ka ņemot vērā iepriekšējo gadu FSO zaudējumus un pārdošanas apjoma samazināšanos, tas ir uzskatāms par grūtībās nonākušu uzņēmumu saskaņā ar pamatnostādņu 2.1. punktu.

| (45) | Attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu Komisija pauda bažas par dažiem plāna aspektiem. Viens no šo bažu elementiem ir neskaidrības par plānotā ražošanas apjoma līmeni. Komisija arī atzīmēja, ka tās rīcībā nav atjauninātā pārstrukturēšanas plāna, kas saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju ir apspriests ar ieguldītāju. Svarīgi, ka Komisija minēja, ka tā nav saņēmusi tirgus pētījumu no Polijas iestādēm. Komisija norādīja, ka pētījumā jābūt novērtējumam par kopējo ražošanas jaudu un pieprasījumu Kopienas līmenī, un secinājumam par to, vai tirgū bija lieka ražošanas jauda. |
| --- | --- |

(45)

Attiecībā uz dzīvotspējas atjaunošanu Komisija pauda bažas par dažiem plāna aspektiem. Viens no šo bažu elementiem ir neskaidrības par plānotā ražošanas apjoma līmeni. Komisija arī atzīmēja, ka tās rīcībā nav atjauninātā pārstrukturēšanas plāna, kas saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju ir apspriests ar ieguldītāju. Svarīgi, ka Komisija minēja, ka tā nav saņēmusi tirgus pētījumu no Polijas iestādēm. Komisija norādīja, ka pētījumā jābūt novērtējumam par kopējo ražošanas jaudu un pieprasījumu Kopienas līmenī, un secinājumam par to, vai tirgū bija lieka ražošanas jauda.

| (46) | Attiecībā uz izvairīšanos no nepamatotiem konkurences traucējumiem Komisija norādīja, ka tā nevar pieņemt galīgo nostāju, jo Polijas iestādes nav sniegušas informāciju par to, vai tirgū, kurā darbojas FSO, bija ražošanas jaudas pārpalikums. Otrkārt, Polija nav norādījusi vai FSO un/vai ieguldītājs plānoja pasākumus, kurus var uzskatīt par kompensācijas pasākumiem, neskaitot jaudas samazināšanu, kas iekļauta pārstrukturēšanas plānā kā pasākums, kas nepieciešams, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz izvairīšanos no nepamatotiem konkurences traucējumiem Komisija norādīja, ka tā nevar pieņemt galīgo nostāju, jo Polijas iestādes nav sniegušas informāciju par to, vai tirgū, kurā darbojas FSO, bija ražošanas jaudas pārpalikums. Otrkārt, Polija nav norādījusi vai FSO un/vai ieguldītājs plānoja pasākumus, kurus var uzskatīt par kompensācijas pasākumiem, neskaitot jaudas samazināšanu, kas iekļauta pārstrukturēšanas plānā kā pasākums, kas nepieciešams, lai atjaunotu uzņēmuma dzīvotspēju.

| (47) | Attiecībā uz atbalsta ierobežojumiem līdz nepieciešamajam minimumam Komisija pieprasīja sīkākas ziņas par pasākumiem, kas uzskatāmi par pašu ieguldījumiem, un sīkākas ziņas par pārstrukturēšanas izdevumiem. Komisija arī pauda bažas par to, vai atbalsts ir minimālais nepieciešamais atbalsts, jo dažu atbalsta pasākumu apstākļi norādīja, ka tie nav absolūti nepieciešami. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz atbalsta ierobežojumiem līdz nepieciešamajam minimumam Komisija pieprasīja sīkākas ziņas par pasākumiem, kas uzskatāmi par pašu ieguldījumiem, un sīkākas ziņas par pārstrukturēšanas izdevumiem. Komisija arī pauda bažas par to, vai atbalsts ir minimālais nepieciešamais atbalsts, jo dažu atbalsta pasākumu apstākļi norādīja, ka tie nav absolūti nepieciešami.

| (48) | Visbeidzot, Komisija atzīmēja, ka līgums par parādu pārstrukturēšanu, kas noslēgts ar valsts kreditoriem 2003. gada 22. septembrī, var veidot atbalstu, kas piešķirts pirms pievienošanās. Pat ja šā potenciālā atbalsta atbilstību nevar novērtēt un to nevar atgūt, tas ir jāņem vērā, izvērtējot jauno atbalstu. |
| --- | --- |

(48)

Visbeidzot, Komisija atzīmēja, ka līgums par parādu pārstrukturēšanu, kas noslēgts ar valsts kreditoriem 2003. gada 22. septembrī, var veidot atbalstu, kas piešķirts pirms pievienošanās. Pat ja šā potenciālā atbalsta atbilstību nevar novērtēt un to nevar atgūt, tas ir jāņem vērā, izvērtējot jauno atbalstu.

3.   POLIJAS APSVĒRUMI

| (49) | Attiecībā uz pretrunīgajiem datiem par ražošanas līmeņiem 2005. un 2006. gadā Polijas iestādes sniedza paskaidrojumu 2005. gada 13. jūnija vēstulē, skaidrojot, ka sakarā ar novēlotu ieguldītāja iesaistīšanos uzņēmumā sniegtie dati pārstrukturēšanas plāna vēlākajās versijās jānoapaļo uz leju. Tās noradīja, ka peļņas un zaudējumu slieksnis, ko lēsa par [100 000–150 000] vienībām jāsasniedz [...]. Polijas iestādes 2006. gada 22. maija vēstulē sniedza pārdošanas prognozes aprēķinu laika posmam no 2008. līdz 2010. gadam. Polijas iestādes 2006. gada 31. augusta sanāksmē iesniedza dokumentus, kas apstiprina iepriekš minētos skaitļus.
  5.   tabula










  Ražošanas prognoze
  (1 000 automašīnas) | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006. gada 22. maija vēstule (16) | | | [...] | [...] | [> 200] |
| 2006. gada 31. augusta dokuments (ražošanas prognoze, ieskaitot saliekamos modeļus) | [< 100] | [...] | [...] | | |

(49)

Attiecībā uz pretrunīgajiem datiem par ražošanas līmeņiem 2005. un 2006. gadā Polijas iestādes sniedza paskaidrojumu 2005. gada 13. jūnija vēstulē, skaidrojot, ka sakarā ar novēlotu ieguldītāja iesaistīšanos uzņēmumā sniegtie dati pārstrukturēšanas plāna vēlākajās versijās jānoapaļo uz leju. Tās noradīja, ka peļņas un zaudējumu slieksnis, ko lēsa par [100 000–150 000] vienībām jāsasniedz [...]. Polijas iestādes 2006. gada 22. maija vēstulē sniedza pārdošanas prognozes aprēķinu laika posmam no 2008. līdz 2010. gadam. Polijas iestādes 2006. gada 31. augusta sanāksmē iesniedza dokumentus, kas apstiprina iepriekš minētos skaitļus.

5.   tabula

Ražošanas prognoze

(1 000 automašīnas)

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

2006. gada 22. maija vēstule (16)

[...]

[...]

[> 200]

2006. gada 31. augusta dokuments (ražošanas prognoze, ieskaitot saliekamos modeļus)

[< 100]

[...]

[...]

| (50) | Polijas iestādes 2006. gada 3. oktobra vēstulē iesniedza ievērojami augstāku prognozi laika posmam no 2008. līdz 2010. gadam. Saskaņā ar šo prognozi gada ražošanas līmenim jāpieaug par [vairāk nekā 250 000] vienībām minētajā periodā. |
| --- | --- |

(50)

Polijas iestādes 2006. gada 3. oktobra vēstulē iesniedza ievērojami augstāku prognozi laika posmam no 2008. līdz 2010. gadam. Saskaņā ar šo prognozi gada ražošanas līmenim jāpieaug par [vairāk nekā 250 000] vienībām minētajā periodā.

| (51) | Kā pieprasīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Polija 2005. gada 31. maijā iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu. Kopš tā laika Polija ir iesniegusi vairākas atjauninātas versijas. Pārstrukturēšanas plānā iekļauti to tirgu apraksti, kuros darbojas FSO. Tajā, kā jau norādīts, redzami ievērojami jaudas pārpalikumi ES. |
| --- | --- |

(51)

Kā pieprasīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Polija 2005. gada 31. maijā iesniedza atjauninātu pārstrukturēšanas plānu. Kopš tā laika Polija ir iesniegusi vairākas atjauninātas versijas. Pārstrukturēšanas plānā iekļauti to tirgu apraksti, kuros darbojas FSO. Tajā, kā jau norādīts, redzami ievērojami jaudas pārpalikumi ES.

| (52) | Attiecībā uz priekšlikumiem par kompensācijas pasākumiem Polija apgalvoja, pirmkārt, ka FSO plāno mērķtiecīgi samazināt ražošanu un pārdošanu līdz [140 000–170 000] automašīnām līdz 2008. gadam, neskatoties uz to, ka tas varētu saražot [200 000–230 000] automašīnas un pastāv reāla iespēja pārdot vairāk par [140 000–170 000] automašīnām. Otrkārt, FSO ir sašaurinājis realizācijas tīklu, samazinot automašīnu pārdošanas vietu skaitu no [...] 2003. gadā līdz [...] 2006. gadā. Tas arī ir likvidējis divus paša uzņēmuma veikalus. Treškārt, uzņēmums samazina to valstu skaitu, uz kurām eksportē savus ražojumus. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz priekšlikumiem par kompensācijas pasākumiem Polija apgalvoja, pirmkārt, ka FSO plāno mērķtiecīgi samazināt ražošanu un pārdošanu līdz [140 000–170 000] automašīnām līdz 2008. gadam, neskatoties uz to, ka tas varētu saražot [200 000–230 000] automašīnas un pastāv reāla iespēja pārdot vairāk par [140 000–170 000] automašīnām. Otrkārt, FSO ir sašaurinājis realizācijas tīklu, samazinot automašīnu pārdošanas vietu skaitu no [...] 2003. gadā līdz [...] 2006. gadā. Tas arī ir likvidējis divus paša uzņēmuma veikalus. Treškārt, uzņēmums samazina to valstu skaitu, uz kurām eksportē savus ražojumus.

| (53) | Attiecībā uz atbalsta samazināšanu līdz nepieciešamajam minimumam Polijas iestādes ir iesniegušas vairākus dokumentus par summām, kas minētas kā pašu ieguldījumi. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz atbalsta samazināšanu līdz nepieciešamajam minimumam Polijas iestādes ir iesniegušas vairākus dokumentus par summām, kas minētas kā pašu ieguldījumi.

| (54) | Visbeidzot, Polija ir iesniegusi 2003. gada 22. septembra līguma par parāda pārstrukturēšanu kopiju. |
| --- | --- |

(54)

Visbeidzot, Polija ir iesniegusi 2003. gada 22. septembra līguma par parāda pārstrukturēšanu kopiju.

4.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

4.1.   Atbalsta esamība

| (55) | Polijas iestādes neapstrīd, ka pasākumi, kas minēti 4. tabulā, ir valsts atbalsts, kā secināts lēmumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(55)

Polijas iestādes neapstrīd, ka pasākumi, kas minēti 4. tabulā, ir valsts atbalsts, kā secināts lēmumā par procedūras uzsākšanu.

| (56) | Līdztekus 4. tabulā minētajiem pasākumiem lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda bažas par to, ka 2003. gada 22. septembra līgums ar valsts kreditoriem par parādu pārstrukturēšanu var būt valsts atbalsts, kas piešķirts pirms pievienošanās. Komisija atzīmēja, ka finanšu iestādes piekrita daļējai prasību pret FSO norakstīšanai vienīgi ar nosacījumu, ka Polijas nodokļu dienests piekristu amortizāciju, kas radusies norakstīšanas dēļ, pieņemt kā maksu, kas samazina ar nodokli apliekamos ienākumus. Tādēļ Komisija norādīja, ka valsts varēja piešķirt līgumam lielāku koncesiju nekā privātie ieguldītāji. Polijas iestādes 2003. gadā 22. septembrī iesniedza līguma kopiju. Komisija konstatēja, ka parāda pārvēršana FSO akcijās, kam piekrita Valsts kase, tika veikta līdztekus un saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem attiecībā uz parādu kā DMC, kas ir privātā sektora uzņēmums. Turklāt DMC pārvērstā parādu summa bija daudz lielāka nekā Valsts kases pārvērstā summa. Šajos apstākļos Komisija secināja, ka šī darbība ievēro tirgus ekonomikas principus un nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(56)

Līdztekus 4. tabulā minētajiem pasākumiem lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda bažas par to, ka 2003. gada 22. septembra līgums ar valsts kreditoriem par parādu pārstrukturēšanu var būt valsts atbalsts, kas piešķirts pirms pievienošanās. Komisija atzīmēja, ka finanšu iestādes piekrita daļējai prasību pret FSO norakstīšanai vienīgi ar nosacījumu, ka Polijas nodokļu dienests piekristu amortizāciju, kas radusies norakstīšanas dēļ, pieņemt kā maksu, kas samazina ar nodokli apliekamos ienākumus. Tādēļ Komisija norādīja, ka valsts varēja piešķirt līgumam lielāku koncesiju nekā privātie ieguldītāji. Polijas iestādes 2003. gadā 22. septembrī iesniedza līguma kopiju. Komisija konstatēja, ka parāda pārvēršana FSO akcijās, kam piekrita Valsts kase, tika veikta līdztekus un saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem attiecībā uz parādu kā DMC, kas ir privātā sektora uzņēmums. Turklāt DMC pārvērstā parādu summa bija daudz lielāka nekā Valsts kases pārvērstā summa. Šajos apstākļos Komisija secināja, ka šī darbība ievēro tirgus ekonomikas principus un nav valsts atbalsts.

| (57) | Lai arī bažas par šo tēmu lēmumā par procedūras uzsākšanu nav paustas, jo darījums notika pēc tam, Komisija pārbaudīja, vai FSO valsts daļas pārdošana uzņēmumam AvtoZAZ [...] 2005. gada 30. jūnijā par PLN 100 bija atbalsts un netieši – arī FSO. Komisijai izanalizēja KPMG novērtējuma ziņojumu. Konsultāciju firma atzīmēja, ka uzņēmumam bijuši lieli zaudējumi un pieprasījums pēc tā ražotajām automašīnām bijis zems. Tādēļ diskontētās naudas plūsmas metodi nevar pienācīgi piemērot. Var izmantot tikai izmaksu metodi un likviditātes metodi. Pēc abām metodēm FSO vērtība ir [...]. PriceWaterhouseCoopers (“PWC”) lielā mērā piekrīt KPMG secinājumiem. Komisija šajos ziņojumos nav atklājusi acīmredzamas kļūdas un secina, ka notikumi, kas norisinājās laika posmā starp KPMG novērtēšanas datumu un darījuma dienu, nebija par iemeslu akciju cenas [...] paaugstināšanai. Tādēļ Komisija uzskata, ka šis darījums neietver atbalsta elementu. |
| --- | --- |

(57)

Lai arī bažas par šo tēmu lēmumā par procedūras uzsākšanu nav paustas, jo darījums notika pēc tam, Komisija pārbaudīja, vai FSO valsts daļas pārdošana uzņēmumam AvtoZAZ [...] 2005. gada 30. jūnijā par PLN 100 bija atbalsts un netieši – arī FSO. Komisijai izanalizēja KPMG novērtējuma ziņojumu. Konsultāciju firma atzīmēja, ka uzņēmumam bijuši lieli zaudējumi un pieprasījums pēc tā ražotajām automašīnām bijis zems. Tādēļ diskontētās naudas plūsmas metodi nevar pienācīgi piemērot. Var izmantot tikai izmaksu metodi un likviditātes metodi. Pēc abām metodēm FSO vērtība ir [...]. PriceWaterhouseCoopers (“PWC”) lielā mērā piekrīt KPMG secinājumiem. Komisija šajos ziņojumos nav atklājusi acīmredzamas kļūdas un secina, ka notikumi, kas norisinājās laika posmā starp KPMG novērtēšanas datumu un darījuma dienu, nebija par iemeslu akciju cenas [...] paaugstināšanai. Tādēļ Komisija uzskata, ka šis darījums neietver atbalsta elementu.

| (58) | Noslēgumā jāsecina, ka tikai 4. tabulā minētie pasākumi ir atbalsts, uz kuru attiecas šis lēmums. |
| --- | --- |

(58)

Noslēgumā jāsecina, ka tikai 4. tabulā minētie pasākumi ir atbalsts, uz kuru attiecas šis lēmums.

4.2.   Atbalsta apjoma noteikšana

| (59) | Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu secināja, ka 4. tabulā minētie pasākumi nav piešķirti pirms Polijas pievienošanās ES 2004. gada 1. maijā. Tomēr Komisija secināja, ka 2005. gada 30. jūnijā noslēgtajā līgumā starp valdību un AvtoZAZ par FSO akciju pārdošanu valsts atbalsta nodaļā (9. pants) noteikts, ka “attiecīgās valsts administrācijas iestādes paredz, ja tās saņem Eiropas Komisijas lēmumu, kas atzīst plānoto valsts atbalstu kā atbilstošu kopējam tirgum, piešķirt uzņēmumam [...] valsts atbalstu pārstrukturēšanai. Šī palīdzība tiek piešķirta saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti FSO pārstrukturēšanas plānā, kuru pašlaik izskata Eiropas Komisija ar lietas numuru C 3/2005 [...]. Pircējs paziņo, ka valsts atbalsta piešķiršana 1. daļā minētajam uzņēmumam bija viens no ieguldījuma nosacījumiem, iegādājoties uzņēmuma akcijas. [...] Attiecīgo valsts pārvaldes iestāžu paziņojumi par to nodomiem piešķirt valsts atbalstu uzņēmumam, kas minēts iepriekš 1. daļā, ir iekļauti šā līguma 6. pielikumā.” Komisija no iepriekš minētā secina, ka 2005. gada 30. jūnijā valsts uzņēmās juridiskas saistības piešķirt atbalstu konkrētajam saņēmējam, kas jāapstiprina Komisijai. |
| --- | --- |

(59)

Komisija lēmumā par procedūras uzsākšanu secināja, ka 4. tabulā minētie pasākumi nav piešķirti pirms Polijas pievienošanās ES 2004. gada 1. maijā. Tomēr Komisija secināja, ka 2005. gada 30. jūnijā noslēgtajā līgumā starp valdību un AvtoZAZ par FSO akciju pārdošanu valsts atbalsta nodaļā (9. pants) noteikts, ka “attiecīgās valsts administrācijas iestādes paredz, ja tās saņem Eiropas Komisijas lēmumu, kas atzīst plānoto valsts atbalstu kā atbilstošu kopējam tirgum, piešķirt uzņēmumam [...] valsts atbalstu pārstrukturēšanai. Šī palīdzība tiek piešķirta saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti FSO pārstrukturēšanas plānā, kuru pašlaik izskata Eiropas Komisija ar lietas numuru C 3/2005 [...]. Pircējs paziņo, ka valsts atbalsta piešķiršana 1. daļā minētajam uzņēmumam bija viens no ieguldījuma nosacījumiem, iegādājoties uzņēmuma akcijas. [...] Attiecīgo valsts pārvaldes iestāžu paziņojumi par to nodomiem piešķirt valsts atbalstu uzņēmumam, kas minēts iepriekš 1. daļā, ir iekļauti šā līguma 6. pielikumā.” Komisija no iepriekš minētā secina, ka 2005. gada 30. jūnijā valsts uzņēmās juridiskas saistības piešķirt atbalstu konkrētajam saņēmējam, kas jāapstiprina Komisijai.

| (60) | Komisija atzīmēja, ka 2005. gada 30. jūnijā un agrākos datumos nebija pilnībā skaidrs, vai FSO atgūs dzīvotspēju. To apstiprina iepriekš minētie KPMG un PWC novērtējuma ziņojumi. Komisija īpaši atzīmē, ka uzņēmumam nebija licencētāja jauna modeļa ražošanai. Uzņēmums nezināja, ko tas turpmāk ražos. Līgums par [...] tika parakstīts tikai 2006. gadā. Tajā laikā beidzās esošā licences līguma ar GM DAT par Daewoo Lanos ražošanu termiņš [...]. Lanos ražošanas līmenis bija zems un nepietiekams, lai segtu izmaksas. Nobeigumā jāsecina, ka atbalsts bija solīts bez priekšnoteikumiem laikā, kad bija augsts bankrota iespējas risks. |
| --- | --- |

(60)

Komisija atzīmēja, ka 2005. gada 30. jūnijā un agrākos datumos nebija pilnībā skaidrs, vai FSO atgūs dzīvotspēju. To apstiprina iepriekš minētie KPMG un PWC novērtējuma ziņojumi. Komisija īpaši atzīmē, ka uzņēmumam nebija licencētāja jauna modeļa ražošanai. Uzņēmums nezināja, ko tas turpmāk ražos. Līgums par [...] tika parakstīts tikai 2006. gadā. Tajā laikā beidzās esošā licences līguma ar GM DAT par Daewoo Lanos ražošanu termiņš [...]. Lanos ražošanas līmenis bija zems un nepietiekams, lai segtu izmaksas. Nobeigumā jāsecina, ka atbalsts bija solīts bez priekšnoteikumiem laikā, kad bija augsts bankrota iespējas risks.

| (61) | Attiecībā uz precīzu atbalsta apjomu, kas iekļauts valsts garantijā, kura sedz ieguldījuma aizdevumu [...], Polijas iestādes nav iesniegušas riska faktora aprēķinu, pēc kura varētu izsvērt garantiju. Līdz 2006. gada oktobrim Polijas iestādes vienmēr uzsvēra, ka šī garantija bija vajadzīga, jo uzņēmums nevarēja saņemt finansējumu no tirgus sakarā ar sliktu pieredzi un banku zaudējumiem saistībā ar iepriekšējiem aizdevumiem FSO. Turklāt, kā norādīts iepriekš, Komisija secināja, ka apņemšanās sniegt garantiju tika apliecināta laikā, kad bija augsts bankrota iespējas risks. Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka atbalsts, kas iekļauts valsts garantijā, var būt 100 % no garantijas apjoma. Taču, ņemot vērā atbalsta atbilstības novērtējumu, Komisijai nav jānosaka precīzs atbalsta apjoms, kas iekļauts garantijā. |
| --- | --- |

(61)

Attiecībā uz precīzu atbalsta apjomu, kas iekļauts valsts garantijā, kura sedz ieguldījuma aizdevumu [...], Polijas iestādes nav iesniegušas riska faktora aprēķinu, pēc kura varētu izsvērt garantiju. Līdz 2006. gada oktobrim Polijas iestādes vienmēr uzsvēra, ka šī garantija bija vajadzīga, jo uzņēmums nevarēja saņemt finansējumu no tirgus sakarā ar sliktu pieredzi un banku zaudējumiem saistībā ar iepriekšējiem aizdevumiem FSO. Turklāt, kā norādīts iepriekš, Komisija secināja, ka apņemšanās sniegt garantiju tika apliecināta laikā, kad bija augsts bankrota iespējas risks. Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka atbalsts, kas iekļauts valsts garantijā, var būt 100 % no garantijas apjoma. Taču, ņemot vērā atbalsta atbilstības novērtējumu, Komisijai nav jānosaka precīzs atbalsta apjoms, kas iekļauts garantijā.

| (62) | Komisija atzīmē, ka Polijas iestādes 2006. gada 17. oktobra vēstulē apgalvo, ka tajā laikā uzņēmums varētu saņemt aizdevumus tirgū. Rezultātā Polija lūdza iekļaut atbalstu garantijā, kas aprēķināta pēc procentu likmes samazināšanas, ko varēja izdarīt, pateicoties garantijai. Komisija nevar apmierināt šo lūgumu. Valsts apņēmās piešķirt garantiju (un citus atbalsta pasākumus), un atbalsta apjoms ir jāaprēķina ar atsauci uz laiku, kad valsts neatgriezeniski apņēmās piešķirt atbalsta pasākumus, un ne vēlāk. Visi tirgus piedāvātie aizdevumi pēc šā datuma ir “piesātināti” ar atbalstu, ko valsts bija apņēmusies piešķirt. Tirgus ņēma vērā atbalsta tiešo pozitīvo ietekmi attiecībā uz uzņēmumu (un netiešu ietekmi, piemēram, ieguldītāja atrašanu, kas bija iespējama, pateicoties solījumam piešķirt atbalstu). Rezultātā finansējuma, kas piedāvāts vēlāk, cenu nevar izmantot kā pamatu atbalsta kvantitātes izvērtējumam pasākumos, kas ar līgumiem iepriekš apsolīti. Turklāt Polijas iestāžu sniegtā informācija par banku gatavību sniegt aizdevumus nav galīga un nepierāda, ka kāda banka patiešām būtu gatava aizdot vajadzīgo summu uzņēmumam FSO bez valsts atbalsta. Polijas iestādes apstiprināja [...] savā 2006. gada 17. novembra vēstulē. |
| --- | --- |

(62)

Komisija atzīmē, ka Polijas iestādes 2006. gada 17. oktobra vēstulē apgalvo, ka tajā laikā uzņēmums varētu saņemt aizdevumus tirgū. Rezultātā Polija lūdza iekļaut atbalstu garantijā, kas aprēķināta pēc procentu likmes samazināšanas, ko varēja izdarīt, pateicoties garantijai. Komisija nevar apmierināt šo lūgumu. Valsts apņēmās piešķirt garantiju (un citus atbalsta pasākumus), un atbalsta apjoms ir jāaprēķina ar atsauci uz laiku, kad valsts neatgriezeniski apņēmās piešķirt atbalsta pasākumus, un ne vēlāk. Visi tirgus piedāvātie aizdevumi pēc šā datuma ir “piesātināti” ar atbalstu, ko valsts bija apņēmusies piešķirt. Tirgus ņēma vērā atbalsta tiešo pozitīvo ietekmi attiecībā uz uzņēmumu (un netiešu ietekmi, piemēram, ieguldītāja atrašanu, kas bija iespējama, pateicoties solījumam piešķirt atbalstu). Rezultātā finansējuma, kas piedāvāts vēlāk, cenu nevar izmantot kā pamatu atbalsta kvantitātes izvērtējumam pasākumos, kas ar līgumiem iepriekš apsolīti. Turklāt Polijas iestāžu sniegtā informācija par banku gatavību sniegt aizdevumus nav galīga un nepierāda, ka kāda banka patiešām būtu gatava aizdot vajadzīgo summu uzņēmumam FSO bez valsts atbalsta. Polijas iestādes apstiprināja [...] savā 2006. gada 17. novembra vēstulē.

| (63) | Attiecībā uz atbalstu FSO nodokļu nomaksas un sociālo maksājumu atlikšanas veidā šie atbrīvojumi ir līdzvērtīgi aizdevumiem uzņēmumam. Kā noradīts, maksājumu atlikšanas iespēja tika piešķirta, kad bija augsts bankrota risks. Šajos apstākļos Komisija secina, ka atbalsta apjoms minēto atlikto maksājumu veidā var būt atliktā maksājuma pilna summa. Taču, ņemot vērā atbalsta atbilstības novērtējumu, Komisijai nav jānosaka precīzs atbalsta apjoms, kas iekļauts atliktajos maksājumos. |
| --- | --- |

(63)

Attiecībā uz atbalstu FSO nodokļu nomaksas un sociālo maksājumu atlikšanas veidā šie atbrīvojumi ir līdzvērtīgi aizdevumiem uzņēmumam. Kā noradīts, maksājumu atlikšanas iespēja tika piešķirta, kad bija augsts bankrota risks. Šajos apstākļos Komisija secina, ka atbalsta apjoms minēto atlikto maksājumu veidā var būt atliktā maksājuma pilna summa. Taču, ņemot vērā atbalsta atbilstības novērtējumu, Komisijai nav jānosaka precīzs atbalsta apjoms, kas iekļauts atliktajos maksājumos.

| (64) | Tādēļ tā atbalsta maksimālo apjoms, kas piešķirts pēc pievienošanās un jānovērtē šajā lēmumā, ir USD 83 miljoni (66 miljoni euro) un PLN 62 miljoni (16 miljoni euro). Pēc 2006. gada 20. oktobra maiņas kursa atbalsta maksimālā summa tādējādi sasniedz 82 miljonus euro jeb PLN 318 miljonus. |
| --- | --- |

(64)

Tādēļ tā atbalsta maksimālo apjoms, kas piešķirts pēc pievienošanās un jānovērtē šajā lēmumā, ir USD 83 miljoni (66 miljoni euro) un PLN 62 miljoni (16 miljoni euro). Pēc 2006. gada 20. oktobra maiņas kursa atbalsta maksimālā summa tādējādi sasniedz 82 miljonus euro jeb PLN 318 miljonus.

| (65) | Attiecībā uz atbalsta apjomu pasākumos, kas piešķirti pirms pievienošanās, Komisija secina, ka daži no pasākumiem ietver arī nodokļa nomaksas un sociālo maksājumu parādu atlikšanu. Pamatojoties uz tādiem pašiem apsvērumiem, Komisija secināja, ka piešķirtā atbalsta maksimālā summa pirms pievienošanās ir kopējā visu pasākumu nominālvērtība, tas ir, PLN 201 miljons (51 miljons euro). Komisijai nav precīzi jāaprēķina šajos pasākumos iekļautā atbalsta apjoms. |
| --- | --- |

(65)

Attiecībā uz atbalsta apjomu pasākumos, kas piešķirti pirms pievienošanās, Komisija secina, ka daži no pasākumiem ietver arī nodokļa nomaksas un sociālo maksājumu parādu atlikšanu. Pamatojoties uz tādiem pašiem apsvērumiem, Komisija secināja, ka piešķirtā atbalsta maksimālā summa pirms pievienošanās ir kopējā visu pasākumu nominālvērtība, tas ir, PLN 201 miljons (51 miljons euro). Komisijai nav precīzi jāaprēķina šajos pasākumos iekļautā atbalsta apjoms.

4.3.   Novērtējuma juridiskais pamats

| (66) | Kā jau noradīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, minētais atbalsts tiek izvērtēts, pamatojoties uz 1999. gada pamatnostādnēm (nevis 2004. gada) par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas atbalsts ir atbilstīgs, ja tiek izpildīti pamatnostādnēs minētie nosacījumi (17). |
| --- | --- |

(66)

Kā jau noradīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, minētais atbalsts tiek izvērtēts, pamatojoties uz 1999. gada pamatnostādnēm (nevis 2004. gada) par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas atbalsts ir atbilstīgs, ja tiek izpildīti pamatnostādnēs minētie nosacījumi (17).

4.4.   Uzņēmuma tiesības pretendēt uz atbalstu

| (67) | Kā norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija uzskata, ka FSO ir nonācis grūtībās un ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Kā apstiprina Polijas iestāžu sniegta informācija, bez atbalsta uzņēmums nevarētu piesaistīt jaunu akciju īpašnieku un licencētāju, kas bija ļoti būtiski uzņēmuma izdzīvošanai. Turklāt, bez valsts garantijas bankas joprojām nepiešķirtu FSO ieguldījumu aizdevumu, kas ir nepieciešams jauna modeļa ražošanai un attiecīgi – uzņēmuma izdzīvošanai. |
| --- | --- |

(67)

Kā norādīts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija uzskata, ka FSO ir nonācis grūtībās un ir tiesīgs saņemt pārstrukturēšanas atbalstu. Kā apstiprina Polijas iestāžu sniegta informācija, bez atbalsta uzņēmums nevarētu piesaistīt jaunu akciju īpašnieku un licencētāju, kas bija ļoti būtiski uzņēmuma izdzīvošanai. Turklāt, bez valsts garantijas bankas joprojām nepiešķirtu FSO ieguldījumu aizdevumu, kas ir nepieciešams jauna modeļa ražošanai un attiecīgi – uzņēmuma izdzīvošanai.

| (68) | Komisijai arī jāpārbauda, vai [...], kas varētu būt ieguvējs no garantēta ieguldījumu aizdevuma, ir tiesīgs saņemt atbalstu. Polijas iestādes ir pārliecinājušas Komisiju, ka [...] – vai ar citu nosaukumu vēlākā laikā – būs FSO meitasuzņēmums un parādīsies konsolidētajā FSO grupas finansu pārskatā. Pamatojoties uz Polijas iestāžu sniegto informāciju, var secināt, ka [...] izveidošana neveidos jaunu uzņēmumu pamatnostādņu izpratnē. Tā kā [...] ir galvenā grūtībās nonākusī ekonomiskā vienība, tā var saņemt atbalstu. |
| --- | --- |

(68)

Komisijai arī jāpārbauda, vai [...], kas varētu būt ieguvējs no garantēta ieguldījumu aizdevuma, ir tiesīgs saņemt atbalstu. Polijas iestādes ir pārliecinājušas Komisiju, ka [...] – vai ar citu nosaukumu vēlākā laikā – būs FSO meitasuzņēmums un parādīsies konsolidētajā FSO grupas finansu pārskatā. Pamatojoties uz Polijas iestāžu sniegto informāciju, var secināt, ka [...] izveidošana neveidos jaunu uzņēmumu pamatnostādņu izpratnē. Tā kā [...] ir galvenā grūtībās nonākusī ekonomiskā vienība, tā var saņemt atbalstu.

4.5.   Dzīvotspējas atjaunošana

| (69) | Pamatnostādnēs norādīts, ka “pārstrukturēšanas plānam, kura īstenošanas laikam jābūt iespējami īsam, mērenā termiņā ir jāatjauno uzņēmuma dzīvotspēja uz ilgu laiku, pamatojoties uz reāliem apsvērumiem par turpmākiem darbības apstākļiem. [...] Dzīvotspējas uzlabošana jāpanāk galvenokārt ar iekšējiem pasākumiem [...].” |
| --- | --- |

(69)

Pamatnostādnēs norādīts, ka “pārstrukturēšanas plānam, kura īstenošanas laikam jābūt iespējami īsam, mērenā termiņā ir jāatjauno uzņēmuma dzīvotspēja uz ilgu laiku, pamatojoties uz reāliem apsvērumiem par turpmākiem darbības apstākļiem. [...] Dzīvotspējas uzlabošana jāpanāk galvenokārt ar iekšējiem pasākumiem [...].”

| (70) | Kā iepriekš apgalvots, FSO turpmāk strādās kā neatkarīgs automašīnu ražotājs, ar to domājot, ka automašīnas neražos, nesaliks un nepārdos uzņēmums, kas ir grupas sastāvā (18). Tādēļ uzņēmumam jānoslēdz licencēšanas līgums ar vienu no lielākajiem automašīnu ražotājiem, kas ražo savus modeļus. Šādi uzņēmumi var ražot savus modeļus savās rūpnīcās vai neatkarīgos uzņēmumos, kā FSO. No iepriekš minētā var secināt, ka, cenšoties iegūt licences līgumu, FSO konkurēs ar esošajiem šā ražotāja ražošanas uzņēmumiem, kā arī ar citiem neatkarīgiem ražotājiem. FSO var regulāri saņemt licences līgumus un gūt peļņu, ražojot attiecīgos modeļus tikai gadījumā, ja tas ir efektīvs ražotājs ar zemām izmaksām. |
| --- | --- |

(70)

Kā iepriekš apgalvots, FSO turpmāk strādās kā neatkarīgs automašīnu ražotājs, ar to domājot, ka automašīnas neražos, nesaliks un nepārdos uzņēmums, kas ir grupas sastāvā (18). Tādēļ uzņēmumam jānoslēdz licencēšanas līgums ar vienu no lielākajiem automašīnu ražotājiem, kas ražo savus modeļus. Šādi uzņēmumi var ražot savus modeļus savās rūpnīcās vai neatkarīgos uzņēmumos, kā FSO. No iepriekš minētā var secināt, ka, cenšoties iegūt licences līgumu, FSO konkurēs ar esošajiem šā ražotāja ražošanas uzņēmumiem, kā arī ar citiem neatkarīgiem ražotājiem. FSO var regulāri saņemt licences līgumus un gūt peļņu, ražojot attiecīgos modeļus tikai gadījumā, ja tas ir efektīvs ražotājs ar zemām izmaksām.

| (71) | Komisija atzīmē, ka pārstrukturēšanas plāns ir vērsts uz pēdējā nosacījuma izpildi. |
| --- | --- |

(71)

Komisija atzīmē, ka pārstrukturēšanas plāns ir vērsts uz pēdējā nosacījuma izpildi.

| (72) | Darbības ziņā uzņēmums ir īstenojis vērienīgu pārstrukturēšanas plānu, kas attiecas uz FSO, kā arī citiem meitasuzņēmumiem. Dažas uzņēmumā FSO pamanītās problēmas bija pārlieku lielais nodaļu skaits vadības līmenī, kā arī nepiemērota organizācijas struktūra. FSO nolēma samazināt nodaļu skaitu un dažas no tām apvienot, lai samazinātu vadības līmeņu un amatu skaitu. Tas ir arī izmainījis funkciju sadali, koncentrējoties uz dažām no tām un likvidējot liekās. Vispārīgi runājot, tā kā nodarbinātības līmenis un struktūra nebija atbilstoša pašreizējām darbībām un ražošanas apjomiem, uzņēmums ievērojami samazināja darbaspēku, kā norādīts 2. tabulā. Uzņēmums pārstrukturēja pakalpojumu meitasuzņēmumus, komponentu ražošanas meitasuzņēmumus un tirdzniecības meitasuzņēmumus. |
| --- | --- |

(72)

Darbības ziņā uzņēmums ir īstenojis vērienīgu pārstrukturēšanas plānu, kas attiecas uz FSO, kā arī citiem meitasuzņēmumiem. Dažas uzņēmumā FSO pamanītās problēmas bija pārlieku lielais nodaļu skaits vadības līmenī, kā arī nepiemērota organizācijas struktūra. FSO nolēma samazināt nodaļu skaitu un dažas no tām apvienot, lai samazinātu vadības līmeņu un amatu skaitu. Tas ir arī izmainījis funkciju sadali, koncentrējoties uz dažām no tām un likvidējot liekās. Vispārīgi runājot, tā kā nodarbinātības līmenis un struktūra nebija atbilstoša pašreizējām darbībām un ražošanas apjomiem, uzņēmums ievērojami samazināja darbaspēku, kā norādīts 2. tabulā. Uzņēmums pārstrukturēja pakalpojumu meitasuzņēmumus, komponentu ražošanas meitasuzņēmumus un tirdzniecības meitasuzņēmumus.

| (73) | Finanšu aspektā uzņēmums grima parādos, ko tas nevarēja atmaksāt sakarā ar milzīgajiem zaudējumiem kopš 2000. gada. Taču, kā norādīts 3. tabulā, uzņēmums veica sarunas ar kreditoriem, kas piekrita segt saistības, mainot pret akcijām, vai arī atbrīvojot uzņēmumu no saistību lielākās daļas. |
| --- | --- |

(73)

Finanšu aspektā uzņēmums grima parādos, ko tas nevarēja atmaksāt sakarā ar milzīgajiem zaudējumiem kopš 2000. gada. Taču, kā norādīts 3. tabulā, uzņēmums veica sarunas ar kreditoriem, kas piekrita segt saistības, mainot pret akcijām, vai arī atbrīvojot uzņēmumu no saistību lielākās daļas.

| (74) | Iepriekš teiktais parāda, ka saskaņā ar pamatnostādnēm uzņēmums jau ir veicis nopietnus iekšējus pasākumus darbības un finanšu jomās, lai atjaunotu savu konkurētspēju. Pārstrukturēšanas periods būs pabeigts tikai pēc tam, kad FSO būs veicis visus ieguldījumus, kas nepieciešami jauna modeļa ražošanai, un atjaunojis ražošanas apjomus, kas dod pietiekamu peļņu. Līdz ar to, ņemot vērā pašreizējo plānošanu, pārstrukturēšanas periods jāuzskata par pabeigtu [...]. |
| --- | --- |

(74)

Iepriekš teiktais parāda, ka saskaņā ar pamatnostādnēm uzņēmums jau ir veicis nopietnus iekšējus pasākumus darbības un finanšu jomās, lai atjaunotu savu konkurētspēju. Pārstrukturēšanas periods būs pabeigts tikai pēc tam, kad FSO būs veicis visus ieguldījumus, kas nepieciešami jauna modeļa ražošanai, un atjaunojis ražošanas apjomus, kas dod pietiekamu peļņu. Līdz ar to, ņemot vērā pašreizējo plānošanu, pārstrukturēšanas periods jāuzskata par pabeigtu [...].

| (75) | Līdztekus iekšējai pārstrukturēšanai, kas padara FSO par efektīvāku ražotāju, uzņēmums kopš 2005. gada gūst labumu no jauna akciju īpašnieka – AvtoZAZ. Tas nodrošina uzņēmumam FSO priviliģētu piekļuvi UkrAvto izplatīšanas tīklam, lai varētu pārdot savus ražojumus. |
| --- | --- |

(75)

Līdztekus iekšējai pārstrukturēšanai, kas padara FSO par efektīvāku ražotāju, uzņēmums kopš 2005. gada gūst labumu no jauna akciju īpašnieka – AvtoZAZ. Tas nodrošina uzņēmumam FSO priviliģētu piekļuvi UkrAvto izplatīšanas tīklam, lai varētu pārdot savus ražojumus.

| (76) | Komisija atzīmē, ka pārstrukturēšanas plāns neizslēdz riskus un neskaidrības. Pirmkārt, FSO būs jāpiedalās konkursos par licences līguma iegūšanu, lai iegūtu modeli, ko ražot. Otrkārt, tas būs atkarīgs no viena vai divu saražoto automašīnu komerciālas veiksmes, ko nevar garantēt. Treškārt, uzņēmumam būs jāveido pietiekama peļņas norma, ražojot attiecīgos modeļus. Ņemot vēra konkurences intensitāti automašīnu tirgū, ko atspoguļo to ražotāju peļņa, kas ražo automašīnas plašam patēriņa tirgum, peļņas gūšana prasīs nepārtrauktus uzlabojumus efektivitātes un izmaksu kontrolē. Pārstrukturēšanas plānā visi šie riski ir iekļauti un, ja tie īstenojas, tos nevar uzskatīt par “neparedzētiem apstākļiem” Pamatnostādņu 48. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(76)

Komisija atzīmē, ka pārstrukturēšanas plāns neizslēdz riskus un neskaidrības. Pirmkārt, FSO būs jāpiedalās konkursos par licences līguma iegūšanu, lai iegūtu modeli, ko ražot. Otrkārt, tas būs atkarīgs no viena vai divu saražoto automašīnu komerciālas veiksmes, ko nevar garantēt. Treškārt, uzņēmumam būs jāveido pietiekama peļņas norma, ražojot attiecīgos modeļus. Ņemot vēra konkurences intensitāti automašīnu tirgū, ko atspoguļo to ražotāju peļņa, kas ražo automašīnas plašam patēriņa tirgum, peļņas gūšana prasīs nepārtrauktus uzlabojumus efektivitātes un izmaksu kontrolē. Pārstrukturēšanas plānā visi šie riski ir iekļauti un, ja tie īstenojas, tos nevar uzskatīt par “neparedzētiem apstākļiem” Pamatnostādņu 48. punkta izpratnē.

| (77) | Tomēr, ņemot vērā jau panākto darbības un finanšu pārstrukturēšanu, jaunā akciju īpašnieka atbalstu un 2006. gada [...] [...] parakstīto līgumu ar GM DAT par [...] ražošanu, Komisija uzskata, ka pastāv pietiekama iespējamība, ka pārstrukturēšanas plāns atļaus atjaunot FSO ilgtermiņa dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(77)

Tomēr, ņemot vērā jau panākto darbības un finanšu pārstrukturēšanu, jaunā akciju īpašnieka atbalstu un 2006. gada [...] [...] parakstīto līgumu ar GM DAT par [...] ražošanu, Komisija uzskata, ka pastāv pietiekama iespējamība, ka pārstrukturēšanas plāns atļaus atjaunot FSO ilgtermiņa dzīvotspēju.

4.6.   Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences traucējumiem

| (78) | Kā jau iepriekš minēts, ES automašīnu ražošanas rūpniecība pārdzīvo jaudas pārpalikumu, un automašīnu ražotāji regulāri paziņo par darbaspēka samazināšanu. Šajā kontekstā, ja uzņēmumi pamet tirgu, to var uzskatīt par tirgus mehānismu darbības normālu iznākumu. Pašlaik pārbaudāmais atbalsts izjauc šo mehānismu darbību un novirza pielāgošanas smaguma centru uz citiem ražotājiem. Šiem konkurentiem jāsaskaras ar vēl vienu konkurentu, kura tirgū vairs nebūtu, ja valsts neiejauktos, lai glābtu FSO no bankrota. Lai novērtētu šā atbalsta radītā konkurences traucējuma apjomu, ir jānosaka, kuros tirgos FSO darbojas un kādi ir tā konkurenti. |
| --- | --- |

(78)

Kā jau iepriekš minēts, ES automašīnu ražošanas rūpniecība pārdzīvo jaudas pārpalikumu, un automašīnu ražotāji regulāri paziņo par darbaspēka samazināšanu. Šajā kontekstā, ja uzņēmumi pamet tirgu, to var uzskatīt par tirgus mehānismu darbības normālu iznākumu. Pašlaik pārbaudāmais atbalsts izjauc šo mehānismu darbību un novirza pielāgošanas smaguma centru uz citiem ražotājiem. Šiem konkurentiem jāsaskaras ar vēl vienu konkurentu, kura tirgū vairs nebūtu, ja valsts neiejauktos, lai glābtu FSO no bankrota. Lai novērtētu šā atbalsta radītā konkurences traucējuma apjomu, ir jānosaka, kuros tirgos FSO darbojas un kādi ir tā konkurenti.

| (79) | Komisija secina, ka FSO ir aktīvs divos tirgos. Pirmkārt, tas sacenšas, lai iegūtu licenci vai pasūtījumus ražot automašīnas no jau esošiem lielajiem automašīnu ražotājiem. Šajā kontekstā FSO konkurē ar esošajam rūpnīcām – vai nu tām, kas pieder iesaistītajam lielajam ražotājam, vai neatkarīgam ražotājam –, kas arī ražo šīs automašīnas un būtu ieinteresēts tās salikt. Komisija konstatē, ka pēdējos gados lielie automašīnu ražotāji, kuri ir aktīvi ES tirgū, regulāri konkurē ar uzņēmumiem, kas atrodas šajā reģionā, galvenokārt Eiropā (19), lai savstarpēji konkurētu par konkrēta modeļa ražošanu. Pateicoties atbalstam, FSO var izdzīvot, un tas konkurēs par šādām ražošanas iespējām, uz citu rūpnīcu rēķina, kuras atrodas šajā reģionā. Šādi konkurences traucējumi jau bija, kad FSO tika piešķirts [...] licences līgums ar GM DAT. [...] modelis teorētiski var ražot Eiropā. Tā kā FSO nākotnē konkurēs par citiem licences līgumiem, Komisija, neņemot vērā šo līgumu, var pieņemt, ka šāda veida traucējums īstenosies nākotnē uz citi uzņēmumu rēķina, kuri atrodas ES. Šādā gadījumā Komisija secina, ka vairākas rūpnīcas ES pašlaik ražo tāda tipa automašīnu, kādu plāno ražot FSO. Šādi konkurences traucējumi var negatīvi ietekmēt ražošanas uzņēmumu, kas saņemtu licences līgumu, ja FSO būtu atstājis tirgu. Automašīnas modeļa ražošana bieži paredz simtiem (vai pat tūkstošiem) cilvēku nodarbināšanu vairākus gadus. Dalībvalsti, kurā darbojas uzņēmums, kas līgumu neieguva, nopietni ietekmē FSO klātbūtne tirgū. |
| --- | --- |

(79)

Komisija secina, ka FSO ir aktīvs divos tirgos. Pirmkārt, tas sacenšas, lai iegūtu licenci vai pasūtījumus ražot automašīnas no jau esošiem lielajiem automašīnu ražotājiem. Šajā kontekstā FSO konkurē ar esošajam rūpnīcām – vai nu tām, kas pieder iesaistītajam lielajam ražotājam, vai neatkarīgam ražotājam –, kas arī ražo šīs automašīnas un būtu ieinteresēts tās salikt. Komisija konstatē, ka pēdējos gados lielie automašīnu ražotāji, kuri ir aktīvi ES tirgū, regulāri konkurē ar uzņēmumiem, kas atrodas šajā reģionā, galvenokārt Eiropā (19), lai savstarpēji konkurētu par konkrēta modeļa ražošanu. Pateicoties atbalstam, FSO var izdzīvot, un tas konkurēs par šādām ražošanas iespējām, uz citu rūpnīcu rēķina, kuras atrodas šajā reģionā. Šādi konkurences traucējumi jau bija, kad FSO tika piešķirts [...] licences līgums ar GM DAT. [...] modelis teorētiski var ražot Eiropā. Tā kā FSO nākotnē konkurēs par citiem licences līgumiem, Komisija, neņemot vērā šo līgumu, var pieņemt, ka šāda veida traucējums īstenosies nākotnē uz citi uzņēmumu rēķina, kuri atrodas ES. Šādā gadījumā Komisija secina, ka vairākas rūpnīcas ES pašlaik ražo tāda tipa automašīnu, kādu plāno ražot FSO. Šādi konkurences traucējumi var negatīvi ietekmēt ražošanas uzņēmumu, kas saņemtu licences līgumu, ja FSO būtu atstājis tirgu. Automašīnas modeļa ražošana bieži paredz simtiem (vai pat tūkstošiem) cilvēku nodarbināšanu vairākus gadus. Dalībvalsti, kurā darbojas uzņēmums, kas līgumu neieguva, nopietni ietekmē FSO klātbūtne tirgū.

| (80) | Otrkārt, FSO ražotais modelis būs konkurents citiem modeļiem un atņems tiem tirgus daļu. Konkurentu modeļa pārdošanas apjomi būs zemāki nekā gadījumā, ja tirgū nebūtu FSO. Šāda veida konkurences traucējumi negatīvi ietekmēs automašīnu ražotājus un to rūpnīcas, kas ražo konkurējošus modeļus. Ja FSO būtu pametis tirgu, to modeļu ražošana, ko gatavojas būvēt FSO, visticamāk, būtu piešķirta citam uzņēmumam. Tomēr Komisija uzskata, ka tas, ka līgums piešķirts FSO, nozīmē, ka tā ražošana ir lētāka. Tādēļ tirgū nonāks lētākas automašīnas nekā gadījumā, ja FSO būtu pametis tirgu (20). Turklāt tiek atzīts, ka tirgū pieejamā ražošanas apjoma pieaugums mēdz samazināt attiecīgās produkcijas cenas. Zemākas automašīnu cenas kaitēs konkurentiem. Komisija uzskata, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas plānā iekļautajām prognozēm FSO ražošana ilgtermiņā veidos 1–2 % no ES automašīnu ražošanas tirgus. Tomēr, kā atzīst Polijas iestādes, FSO ražotās automašīnas galvenokārt konkurēs ar līdzīga izmēra un cenas automašīnu modeļiem. Tādēļ tirgus daļu šajā konkrētajā segmentā nevar uzskatīt par “nenozīmīgu” pamatnostādņu 36. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(80)

Otrkārt, FSO ražotais modelis būs konkurents citiem modeļiem un atņems tiem tirgus daļu. Konkurentu modeļa pārdošanas apjomi būs zemāki nekā gadījumā, ja tirgū nebūtu FSO. Šāda veida konkurences traucējumi negatīvi ietekmēs automašīnu ražotājus un to rūpnīcas, kas ražo konkurējošus modeļus. Ja FSO būtu pametis tirgu, to modeļu ražošana, ko gatavojas būvēt FSO, visticamāk, būtu piešķirta citam uzņēmumam. Tomēr Komisija uzskata, ka tas, ka līgums piešķirts FSO, nozīmē, ka tā ražošana ir lētāka. Tādēļ tirgū nonāks lētākas automašīnas nekā gadījumā, ja FSO būtu pametis tirgu (20). Turklāt tiek atzīts, ka tirgū pieejamā ražošanas apjoma pieaugums mēdz samazināt attiecīgās produkcijas cenas. Zemākas automašīnu cenas kaitēs konkurentiem. Komisija uzskata, ka saskaņā ar pārstrukturēšanas plānā iekļautajām prognozēm FSO ražošana ilgtermiņā veidos 1–2 % no ES automašīnu ražošanas tirgus. Tomēr, kā atzīst Polijas iestādes, FSO ražotās automašīnas galvenokārt konkurēs ar līdzīga izmēra un cenas automašīnu modeļiem. Tādēļ tirgus daļu šajā konkrētajā segmentā nevar uzskatīt par “nenozīmīgu” pamatnostādņu 36. panta nozīmē.

| (81) | Komisija no šīs analīzes secina, ka atbalsts, kas notur FSO tirgū, kurā vērojams ražošanas jaudas pārpalikums, negatīvi ietekmēs FSO konkurentus – rūpnīcas, kas cenšas iegūt līgumu par šā paša modeļa ražošanu, rūpnīcas, kas ražo konkurentu modeļus, un automašīnu ražotāji, kas ražo konkurējošus modeļus. Tādēļ Komisija uzskata, ka ir vajadzīgi pasākumi, lai samazinātu atbalsta radītos konkurences traucējumus. Komisija, lemjot par šo pasākumu līmeni, ņem vērā mīkstinošos apstākļus, ka uzņēmums atrodas atbalstāmā reģionā un tā tirgus daļa ir maza. |
| --- | --- |

(81)

Komisija no šīs analīzes secina, ka atbalsts, kas notur FSO tirgū, kurā vērojams ražošanas jaudas pārpalikums, negatīvi ietekmēs FSO konkurentus – rūpnīcas, kas cenšas iegūt līgumu par šā paša modeļa ražošanu, rūpnīcas, kas ražo konkurentu modeļus, un automašīnu ražotāji, kas ražo konkurējošus modeļus. Tādēļ Komisija uzskata, ka ir vajadzīgi pasākumi, lai samazinātu atbalsta radītos konkurences traucējumus. Komisija, lemjot par šo pasākumu līmeni, ņem vērā mīkstinošos apstākļus, ka uzņēmums atrodas atbalstāmā reģionā un tā tirgus daļa ir maza.

| (82) | Procedūras gaitā Polijas iestādes piedāvāja vairākas kompensācijas metodes. Pirmkārt, Polijas iestādes apgalvoja, ka FSO ir samazinājis tirdzniecības tīklu, samazinot veikalu skaitu. Tomēr Komisija atzīmē, ka pārdošanas apjoms Polijā ir strauji krities un dažiem veikaliem ir saistības pret FSO vai arī tie ir bankrotējuši, šāda racionalizācija bija nepieciešama rentabilitātes un izmaksu samazināšanas nolūkā. Turklāt dažus veikalus nekontrolēja FSO, un tas bija īpašnieku lēmums turpmāk nepārdot FSO automašīnas, bet pārdot citas markas. Šis pasākums tādējādi nav FSO papildu centiens, un tas neierobežo uzņēmuma klātbūtni tirgū, ko ierobežo tikai vajadzība saglabāt rentabilitāti. Tādēļ to nevar uzskatīt par kompensējošu pasākumu. |
| --- | --- |

(82)

Procedūras gaitā Polijas iestādes piedāvāja vairākas kompensācijas metodes. Pirmkārt, Polijas iestādes apgalvoja, ka FSO ir samazinājis tirdzniecības tīklu, samazinot veikalu skaitu. Tomēr Komisija atzīmē, ka pārdošanas apjoms Polijā ir strauji krities un dažiem veikaliem ir saistības pret FSO vai arī tie ir bankrotējuši, šāda racionalizācija bija nepieciešama rentabilitātes un izmaksu samazināšanas nolūkā. Turklāt dažus veikalus nekontrolēja FSO, un tas bija īpašnieku lēmums turpmāk nepārdot FSO automašīnas, bet pārdot citas markas. Šis pasākums tādējādi nav FSO papildu centiens, un tas neierobežo uzņēmuma klātbūtni tirgū, ko ierobežo tikai vajadzība saglabāt rentabilitāti. Tādēļ to nevar uzskatīt par kompensējošu pasākumu.

| (83) | Polijas iestādes pauda viedokli, ka FSO“apzināti” samazina to valstu skaitu, uz kurām tas eksportē savus ražojumus. Taču Komisija atzīmē, ka FSO neražos savus modeļus, bet ražos pēc licences līguma. Šāds līgums ierobežo to valstu skaitu, kurās drīkst pārdot saražotās automašīnas. Tādēļ šāds ierobežojums izriet no uzņēmējdarbības plāna, un tā nav FSO koncesija, jo uzņēmums to nenosaka. Turklāt pārdošanas prognozes šajās valstīs nav pamatotas ar pietiekamu informāciju. |
| --- | --- |

(83)

Polijas iestādes pauda viedokli, ka FSO“apzināti” samazina to valstu skaitu, uz kurām tas eksportē savus ražojumus. Taču Komisija atzīmē, ka FSO neražos savus modeļus, bet ražos pēc licences līguma. Šāds līgums ierobežo to valstu skaitu, kurās drīkst pārdot saražotās automašīnas. Tādēļ šāds ierobežojums izriet no uzņēmējdarbības plāna, un tā nav FSO koncesija, jo uzņēmums to nenosaka. Turklāt pārdošanas prognozes šajās valstīs nav pamatotas ar pietiekamu informāciju.

| (84) | Polijas iestādes ir ierosinājušas demontēt daļu aprīkojuma no savam ražošanas līnijām. Tomēr šis aprīkojums jebkurā gadījumā jānomaina, lai varētu ražot jauno modeli. |
| --- | --- |

(84)

Polijas iestādes ir ierosinājušas demontēt daļu aprīkojuma no savam ražošanas līnijām. Tomēr šis aprīkojums jebkurā gadījumā jānomaina, lai varētu ražot jauno modeli.

| (85) | Visbeidzot, Polija, kura norādīja, ka FSO ražošanas jauda ir [200 000–230 000] vienības gadā, strādājot divās maiņās, ir piedāvājis līdz 2008. gadam samazināt ražošanas jaudu līdz [140 000–170 000] vienībām gadā. Komisija atzīmē, ka tas atbilst FSO ražošanas prognozēm 2008. gadam (skatīt 5. tabulu) (21). Tādēļ šis pasākums uzņēmumu neierobežo. |
| --- | --- |

(85)

Visbeidzot, Polija, kura norādīja, ka FSO ražošanas jauda ir [200 000–230 000] vienības gadā, strādājot divās maiņās, ir piedāvājis līdz 2008. gadam samazināt ražošanas jaudu līdz [140 000–170 000] vienībām gadā. Komisija atzīmē, ka tas atbilst FSO ražošanas prognozēm 2008. gadam (skatīt 5. tabulu) (21). Tādēļ šis pasākums uzņēmumu neierobežo.

| (86) | Apkopojot iepriekšteikto, neviens no Polijas iestāžu piedāvātajiem pasākumiem nav FSO koncesija. Tie neierobežo FSO klātbūtni tirgū vairāk, nekā tie pasākumi, kas ir vajadzīgi, lai atjaunotu rentabilitāti. Tādējādi tie nevar kompensēt atbalsta radītos konkurences traucējumus. Konkurences traucējumi nav novērsti. Tā kā Komisija uzskata, ka pasākumi ir vajadzīgi, lai ierobežotu traucējumus, tā ir nolēmusi, ka atbalstam obligāti jāatbilst šādiem pasākumiem.






  1) | Vieglo automašīnu izlaidums gadā, ieskaitot visu veidu saliekamos modeļus, tiks ierobežots līdz 150 000 vienībām līdz 2011. gada februāra beigām (22), [...]. |
| --- | --- | --- |

(86)

Apkopojot iepriekšteikto, neviens no Polijas iestāžu piedāvātajiem pasākumiem nav FSO koncesija. Tie neierobežo FSO klātbūtni tirgū vairāk, nekā tie pasākumi, kas ir vajadzīgi, lai atjaunotu rentabilitāti. Tādējādi tie nevar kompensēt atbalsta radītos konkurences traucējumus. Konkurences traucējumi nav novērsti. Tā kā Komisija uzskata, ka pasākumi ir vajadzīgi, lai ierobežotu traucējumus, tā ir nolēmusi, ka atbalstam obligāti jāatbilst šādiem pasākumiem.

1)

Vieglo automašīnu izlaidums gadā, ieskaitot visu veidu saliekamos modeļus, tiks ierobežots līdz 150 000 vienībām līdz 2011. gada februāra beigām (22), [...].

| 2) | Vieglo automašīnu pārdošana gadā ES līdz 2011. gada februāra beigām (23) tiks ierobežota līdz 107 000 vienībām. (24); |
| --- | --- |

2)

Vieglo automašīnu pārdošana gadā ES līdz 2011. gada februāra beigām (23) tiks ierobežota līdz 107 000 vienībām. (24);

| 3) | Šie divi nosacījumi attiecas uz FSO, tās tagadējiem un turpmākiem meitasuzņēmumiem un uz jebkuru uzņēmumu, ko kontrolē FSO akciju īpašnieki, ja tie rīkojas ar aktīviem (rūpnīcām, ražošanas līnijām), kas pašlaik pieder FSO vai tā meitasuzņēmumiem. |
| --- | --- |

3)

Šie divi nosacījumi attiecas uz FSO, tās tagadējiem un turpmākiem meitasuzņēmumiem un uz jebkuru uzņēmumu, ko kontrolē FSO akciju īpašnieki, ja tie rīkojas ar aktīviem (rūpnīcām, ražošanas līnijām), kas pašlaik pieder FSO vai tā meitasuzņēmumiem.

| (87) | Tādēļ Komisija uzskata, ka pasākumi novērsīs konkurences traucējumus, ko rada atbalsts. Ņemot vērā ražošanas prognozes, ko sniedza Polijas iestādes, šis nosacījums radīs uzņēmumam grūtības tikai divus vai, ilgākais, trīs gadus un divus mēnešus (25). Tādējādi šajā periodā nosacījums uzliks par pienākumu uzņēmumam saražot un pārdot mazāk automašīnu. Šie ierobežojumi arī nozīmē, ka uzņēmums nevarēs cīnīties par citiem licences līgumiem, kuriem nepieciešama ražošana. |
| --- | --- |

(87)

Tādēļ Komisija uzskata, ka pasākumi novērsīs konkurences traucējumus, ko rada atbalsts. Ņemot vērā ražošanas prognozes, ko sniedza Polijas iestādes, šis nosacījums radīs uzņēmumam grūtības tikai divus vai, ilgākais, trīs gadus un divus mēnešus (25). Tādējādi šajā periodā nosacījums uzliks par pienākumu uzņēmumam saražot un pārdot mazāk automašīnu. Šie ierobežojumi arī nozīmē, ka uzņēmums nevarēs cīnīties par citiem licences līgumiem, kuriem nepieciešama ražošana.

| (88) | Nosakot ražošanas griestus (ilgumu, līmeni) tā, lai ierobežojošais efekts aprobežotos ar diviem vai – ilgākais – trim gadiem un diviem mēnešiem, Komisija ir ņēmusi vērā reģionu, kurā uzņēmums atrodas, kā arī tā mazo tirgus daļu. |
| --- | --- |

(88)

Nosakot ražošanas griestus (ilgumu, līmeni) tā, lai ierobežojošais efekts aprobežotos ar diviem vai – ilgākais – trim gadiem un diviem mēnešiem, Komisija ir ņēmusi vērā reģionu, kurā uzņēmums atrodas, kā arī tā mazo tirgus daļu.

4.7.   Palīdzības stingra ierobežošana

| (89) | Lēmumā par pārbaudes procedūras uzsākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai atbalsts ir vajadzīgs pilnā apjomā. Īpaši Komisija konstatēja, ka dažu pasākumu piešķiršana ir atkarīga no tā, vai varēs piesaistīt ieguldītāju. Tādēļ atbalsts, šķiet, ir veids, kā piesaistīt ieguldītāju, nevis attiecas tikai uz to, kas uzņēmumam nepieciešams, lai izdzīvotu. Izmeklēšanas procedūra ir šaubas kliedējusi. Komisija patiešām saprot, ka bez ieguldītāja un licencētāja uzņēmums viens pats nevarētu izdzīvot. FSO neražoja pats savu modeli, tam arī nebija spēju pašam savu modeli izveidot. Turklāt 29 lielāko automašīnu ražotāju intereses trūkums, pēc tam kad FSO vērsās pie tiem 2004. gada februārī, liecina, ka uzņēmums bija ļoti smagā situācijā un ka pat ar atbalstu tas nešķita dzīvotspējīgs un pelnošs uzņēmums. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nosacījums atrast ieguldītāju nenozīmē, ka atbalsts pārsniedza minimālo nepieciešamo līmeni, lai atjaunotu FSO rentabilitāti. |
| --- | --- |

(89)

Lēmumā par pārbaudes procedūras uzsākšanu Komisija pauda šaubas par to, vai atbalsts ir vajadzīgs pilnā apjomā. Īpaši Komisija konstatēja, ka dažu pasākumu piešķiršana ir atkarīga no tā, vai varēs piesaistīt ieguldītāju. Tādēļ atbalsts, šķiet, ir veids, kā piesaistīt ieguldītāju, nevis attiecas tikai uz to, kas uzņēmumam nepieciešams, lai izdzīvotu. Izmeklēšanas procedūra ir šaubas kliedējusi. Komisija patiešām saprot, ka bez ieguldītāja un licencētāja uzņēmums viens pats nevarētu izdzīvot. FSO neražoja pats savu modeli, tam arī nebija spēju pašam savu modeli izveidot. Turklāt 29 lielāko automašīnu ražotāju intereses trūkums, pēc tam kad FSO vērsās pie tiem 2004. gada februārī, liecina, ka uzņēmums bija ļoti smagā situācijā un ka pat ar atbalstu tas nešķita dzīvotspējīgs un pelnošs uzņēmums. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka nosacījums atrast ieguldītāju nenozīmē, ka atbalsts pārsniedza minimālo nepieciešamo līmeni, lai atjaunotu FSO rentabilitāti.

| (90) | Lai novērtētu to, vai atbalsts ir minimāli nepieciešamais, Komisija ir izanalizējusi, kuri dalībnieki sedza un segs pārstrukturēšanas izmaksas. Lielākoties tās ir uzņēmuma saistību pārstrukturēšanas izmaksas. Mazākā mērā uzņēmumam arī vajadzēja garantiju, lai saņemtu ieguldījumu aizdevumu, lai finansētu ražošanas līnijas modernizāciju, kas nepieciešama jaunā modeļa ražošanai. |
| --- | --- |

(90)

Lai novērtētu to, vai atbalsts ir minimāli nepieciešamais, Komisija ir izanalizējusi, kuri dalībnieki sedza un segs pārstrukturēšanas izmaksas. Lielākoties tās ir uzņēmuma saistību pārstrukturēšanas izmaksas. Mazākā mērā uzņēmumam arī vajadzēja garantiju, lai saņemtu ieguldījumu aizdevumu, lai finansētu ražošanas līnijas modernizāciju, kas nepieciešama jaunā modeļa ražošanai.

| (91) | Kā iepriekš norādīts (skatīt 3. tabulu), FSO parakstīja nolīgumu ar tā galvenajiem kreditoriem. Saskaņā ar šo nolīgumu DMC pārvērta kapitālā saistības, kas sasniedza PLN [2–3] miljonus (26) [...]. Valsts kase izdarīja to pašu ar PLN [400–800] miljoniem [...]. Kā norādīts 55. punktā, Komisija neuzskata, ka šī pārvēršana veido atbalstu. Šajā 2003. gada septembra līgumā privātās bankas uzņēmās atcelt prasības pret FSO, kas sasniedz PLN [0,7–1,2] miljardus [...], vairāk kā puse saistību jau ir izpildītas. Mazākas prasības pret FSO arī tika pārstrukturētas, līdz ar to PLN [120–230] miljoni [...] tika norakstīti. Parādu pārvēršana un norakstīšana tiešā veidā samazina atbalsta apjomu, kas vajadzīgs uzņēmuma glābšanai. Ja šie kreditori nepieņemtu parādu pārvēršanu un savu prasību norakstīšanu, būtu vajadzīgi papildu atbalsta līdzekļi, lai parādus atdotu un izvairītos no FSO bankrota. Neskaitot Valsts kases parāda pārvēršanu, FSO privāto kreditoru ieguldījums kopā sasniedz PLN [2,8–4,4] miljardus [...]. |
| --- | --- |

(91)

Kā iepriekš norādīts (skatīt 3. tabulu), FSO parakstīja nolīgumu ar tā galvenajiem kreditoriem. Saskaņā ar šo nolīgumu DMC pārvērta kapitālā saistības, kas sasniedza PLN [2–3] miljonus (26) [...]. Valsts kase izdarīja to pašu ar PLN [400–800] miljoniem [...]. Kā norādīts 55. punktā, Komisija neuzskata, ka šī pārvēršana veido atbalstu. Šajā 2003. gada septembra līgumā privātās bankas uzņēmās atcelt prasības pret FSO, kas sasniedz PLN [0,7–1,2] miljardus [...], vairāk kā puse saistību jau ir izpildītas. Mazākas prasības pret FSO arī tika pārstrukturētas, līdz ar to PLN [120–230] miljoni [...] tika norakstīti. Parādu pārvēršana un norakstīšana tiešā veidā samazina atbalsta apjomu, kas vajadzīgs uzņēmuma glābšanai. Ja šie kreditori nepieņemtu parādu pārvēršanu un savu prasību norakstīšanu, būtu vajadzīgi papildu atbalsta līdzekļi, lai parādus atdotu un izvairītos no FSO bankrota. Neskaitot Valsts kases parāda pārvēršanu, FSO privāto kreditoru ieguldījums kopā sasniedz PLN [2,8–4,4] miljardus [...].

| (92) | Neskaitot tikko minētos ieguldījumus, Polija ir norādījusi, ka pēdējos gados AvtoZAZ ir veicis priekšapmaksu par pasūtījumiem FSO, kas bija gandrīz visa Polijas uzņēmuma produkcija. Šī priekšapmaksa ļāva FSO, kam vairs nebija pieejamas likviditātes, finansēt ražošanu (par pasūtītajam automašīnām, piem., izejvielu iepirkšana). Pasūtījumi, par kuriem iepriekš samaksāts, ļāva uzņēmumam darboties dažus pēdējos gadus. Šāda veida priekšapmaksa nav izplatīta prakse automašīnu ražošanā, jo īpaši attiecībā uz grūtībās nonākušu uzņēmumu. No tā var secināt, ka AvtoZAZ, izņēmuma kārtā veicot priekšapmaksu FSO, ir ieguldījis uzņēmuma finansēšanā šīs pārstrukturēanas laikā. Privātā sektora ieguldījums liecina par to, ka tirgus tic uzņēmuma dzīvotspējai. Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju AvtoZAZ priekšapmaksas summa dažkārt sasniedza USD [10–50] miljonus [...]. |
| --- | --- |

(92)

Neskaitot tikko minētos ieguldījumus, Polija ir norādījusi, ka pēdējos gados AvtoZAZ ir veicis priekšapmaksu par pasūtījumiem FSO, kas bija gandrīz visa Polijas uzņēmuma produkcija. Šī priekšapmaksa ļāva FSO, kam vairs nebija pieejamas likviditātes, finansēt ražošanu (par pasūtītajam automašīnām, piem., izejvielu iepirkšana). Pasūtījumi, par kuriem iepriekš samaksāts, ļāva uzņēmumam darboties dažus pēdējos gadus. Šāda veida priekšapmaksa nav izplatīta prakse automašīnu ražošanā, jo īpaši attiecībā uz grūtībās nonākušu uzņēmumu. No tā var secināt, ka AvtoZAZ, izņēmuma kārtā veicot priekšapmaksu FSO, ir ieguldījis uzņēmuma finansēšanā šīs pārstrukturēanas laikā. Privātā sektora ieguldījums liecina par to, ka tirgus tic uzņēmuma dzīvotspējai. Saskaņā ar Polijas iestāžu sniegto informāciju AvtoZAZ priekšapmaksas summa dažkārt sasniedza USD [10–50] miljonus [...].

| (93) | Kā norādīts, atbilstoši 2006. gada 20. oktobra maiņas kursam atbalsta maksimālais apjoms, ko piešķir pēc pievienošanās, ir 82 miljoni euro jeb PLN 318 miljoni. Novērtējot, vai atbalsts ir minimāli nepieciešamais, Komisija ir ņēmusi vērā atbalstu, kas piešķirts pirms Polijas pievienošanās šīs pārstrukturēšanas ietvaros. Kā norādīts iepriekš, Komisija uzskata, ka atbalsta maksimālā summa, ko piešķir ceturkšņos pirms pievienošanās, ir 201 miljons euro (PLN 51 miljons). Kopējais pārstrukturēšanas atbalsts tādējādi sasniedz PLN 519 miljonus (133 miljoni euro). No iepriekš minētā var secināt, ka privātā sektora ieguldījums sedz vairāk nekā 85 % no pārstrukturēšanas izmaksām, bet atbalsts – mazāk par 15 %. Pat ja parāda pārvēršanu (bez atbalsta) uzskatītu par pārstrukturēšanas izmaksām, privātā sektora ieguldījums ir vairāk nekā trīs ceturtdaļas no pārstrukturēšanas izmaksām. Komisija uzskata, ka ieguldījums no privātajiem kreditoriem ir ievērojams. |
| --- | --- |

(93)

Kā norādīts, atbilstoši 2006. gada 20. oktobra maiņas kursam atbalsta maksimālais apjoms, ko piešķir pēc pievienošanās, ir 82 miljoni euro jeb PLN 318 miljoni. Novērtējot, vai atbalsts ir minimāli nepieciešamais, Komisija ir ņēmusi vērā atbalstu, kas piešķirts pirms Polijas pievienošanās šīs pārstrukturēšanas ietvaros. Kā norādīts iepriekš, Komisija uzskata, ka atbalsta maksimālā summa, ko piešķir ceturkšņos pirms pievienošanās, ir 201 miljons euro (PLN 51 miljons). Kopējais pārstrukturēšanas atbalsts tādējādi sasniedz PLN 519 miljonus (133 miljoni euro). No iepriekš minētā var secināt, ka privātā sektora ieguldījums sedz vairāk nekā 85 % no pārstrukturēšanas izmaksām, bet atbalsts – mazāk par 15 %. Pat ja parāda pārvēršanu (bez atbalsta) uzskatītu par pārstrukturēšanas izmaksām, privātā sektora ieguldījums ir vairāk nekā trīs ceturtdaļas no pārstrukturēšanas izmaksām. Komisija uzskata, ka ieguldījums no privātajiem kreditoriem ir ievērojams.

| (94) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsts atbilst minimālajam nepieciešamajam apjomam. |
| --- | --- |

(94)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsts atbilst minimālajam nepieciešamajam apjomam.

4.8.   Vienreizējas palīdzības princips

| (95) | Pamatojoties uz Polijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija secina, ka uzņēmums pēdējos desmit gados nav saņēmis pārstrukturēšanas atbalstu. Pašreizējās pārstrukturēšanas laikā pirmie atbalsta pasākumi tika piešķirti 2003. gada pēdēja ceturksnī. Tādējādi šis nosacījums ir ievērots. |
| --- | --- |

(95)

Pamatojoties uz Polijas iestāžu sniegto informāciju, Komisija secina, ka uzņēmums pēdējos desmit gados nav saņēmis pārstrukturēšanas atbalstu. Pašreizējās pārstrukturēšanas laikā pirmie atbalsta pasākumi tika piešķirti 2003. gada pēdēja ceturksnī. Tādējādi šis nosacījums ir ievērots.

5.   SECINĀJUMS

| (96) | Komisija secina, ka paziņotais atbalsts ir “saderīgs ar kopējo tirgu”, ja tiek izpildīti daži nosacījumi, |
| --- | --- |

(96)

Komisija secina, ka paziņotais atbalsts ir “saderīgs ar kopējo tirgu”, ja tiek izpildīti daži nosacījumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsta pasākumi, kas minēti 4. tabulā un dažus no kuriem Polija jau ir daļēji vai pilnībā īstenojusi, un daži atbalsta pasākumi, kurus Polija vēl nav īstenojusi par labu uzņēmumam Fabryka Samochódow Osobowych, ir saderīgi ar kopējo tirgu, ja piemērojo saistības un nosacījumus, kas izklāstīti 2. pantā.

2. pants

1.   Plāns par FSO pārstrukturēšanu, ieskaitot FSO saistību pārstrukturēšanu, ir jāīsteno pilnībā.

2.   Līdz 2011. gada februāra beigām vieglo automašīnu ražošanas apjoms gadā, ieskaitot visu veidu saliekamos modeļus, ir ierobežots līdz 150 000 vienībām. Šis ierobežojums attiecas uz katru kalendāro gadu. Ražošana ierobežota līdz 25 000 vienībām pirmajos divos 2011. gada mēnešos.

3.   Līdz 2011. gada februāra beigām vieglo automašīnu pārdošanas apjoms gadā (ieskaitot jaunās dalībvalstis, tiklīdz tās iestājas ES), ir ierobežots līdz 107 000 vienībām. Šis ierobežojums attiecas uz katru kalendāro gadu. Pārdošana ES samazināta līdz 17 833 vienībām pirmajos divos 2011. gada mēnešos.

4.   Šie divi iepriekš minētie nosacījumi attiecas uz FSO, tās tagadējiem un turpmākiem meitasuzņēmumiem un uz jebkuru uzņēmumu, ko kontrolē FSO akciju īpašnieki, ja tie rīkojas ar aktīviem (rūpnīcām, ražošanas līnijām), kas pašreiz pieder FSO vai tā meitasuzņēmumiem.

5.   Lai uzraudzītu atbilstību visiem minētajiem noteikumiem, Polija sniedz Komisijai sešu mēnešu ziņojumus par FSO pārstrukturēšanas norisi. Attiecībā uz ražošanas un pārdošanas ierobežojumiem Polija sniedz Komisijai gada ziņojumus par ražošanas un noieta datiem par iepriekšējo kalendāro gadu, nosūtot tos ne vēlāk kā janvāra beigās. Pēdējais ziņojums jānosūta līdz 2011. gada marta beigām, un tas būs par 2011. gada pirmajiem diviem mēnešiem.

3. pants

Divu mēnešu laikā pēc lēmuma izziņošanas Polija informē Komisiju par pasākumiem, ko tā veikusi, lai izpildītu šo lēmumu.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē, 2006. gada 20. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 100, 26.4.2005., 2. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Konfidenciāla informācija.

3

(4)  Tikai zināšanai: visi Polijas iestāžu iesniegtie dati poļu zlotos (PLN) konvertēti euro (EUR) pēc 2006. gada 20. oktobra valūtas maiņas kursa EUR 1 = PLN 3,89.

4

euro

(5)

5

| Avots: | “Uzņēmuma profils, Fabryka Samochodów Osobowych S.A., Warsaw 2006”, Polijas iestādes iesniedza 2006. gada 31. augustā. |
| --- | --- |

Avots:

Avots:

“Uzņēmuma profils, Fabryka Samochodów Osobowych S.A., Warsaw 2006”, Polijas iestādes iesniedza 2006. gada 31. augustā.

Fabryka Samochodów Osobowych S.A., Warsaw

(6)  Saskaņā ar 2006. gada 10. janvāra paziņojumu presei, kas publicēts tīmekļa vietnē (www.ukravto.ua), 2005. gadā ZAZ saražoja 148 163 automašīnas. Tostarp 10 190 modeļus “Travria”, 6 224“Travria Pick-Up”, 20 864“Slavuta”, 21 379“Sens”, 9 107“Lanos T-150”, 697 “Opel Astra-H”, 1 915“Opel CKD”, 6 179“VAZ-21093”, 14 459“VAZ-21099” un 57 149 citas automašīnas.

6

Travria

Travria Pick-Up

Slavuta

Sens

Lanos T-150

Opel Astra-H

Opel CKD

VAZ-21093

VAZ-21099

(7)  Formāli līgums noslēgts starp Polijas Valsts kasi un Zakrytoje Akcjonernoje Obszczestwo z Inostrannoj Inwesticjej “Zaporozskij Awtomobilestroitelnyj Zawod”, kas atrodas Zaporožjē, Ukrainā.

7

Zakrytoje Akcjonernoje Obszczestwo z Inostrannoj Inwesticjej “Zaporozskij Awtomobilestroitelnyj Zawod”

(8)  Šajā nodaļā minētie dati ir ņemti no informācijas, ko sniedza Polijas iestādes.

8

(9)  Avots: Polijas iestāžu 2006. gada 30. augusta atbilde.

9

Avots

(10)  Polijas iestāžu 2005. gada 13. jūnija vēstule.

10

(11)  Visi Polijas iestāžu iesniegtie dati ASV dolāros konvertēti euro (EUR) pēc 2006. gada 20. oktobra valūtas maiņas kursa 1 EUR = 1,26 USD.

11

euro

(12)  Polijas iestādes 2006. gada 3. janvāra vēstulē informēja Komisiju, ka plānotā garantija ir pārskatīta un samazināta. Atbalsta pasākumi, kas minēti lēmumā sākt pārbaudes procedūru, pamatojās uz 2004. gada 30. aprīļa paziņojumu. Paziņojumā ietverts garantijas plāns USD 162,5 miljonu apmērā.

12

(13)  22. un 23. pasākums ir izlaists 2006. gada 3. janvārī sniegtajā informācijā. Taču tie ir iekļauti 2005. gada 19. janvāra lēmumā uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā minēto procedūru. Tā kā Komisija nav saņēmusi ziņu par to atsaukšanu, tā ir nolēmusi šos pasākumus ņemt vērā.

13

(14)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

14

(15)  OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.

15

(16)  Prognoze attiecas uz [...] modeli, par kuru [...] līgums noslēgts tikai [...].

16

(17)  Tas ir apstiprināts Pirmās instances tiesas nolēmuma lietā T-17/03 Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH [2006] ECR II-1139, 44. punkts un 45. punkts.

17

Schmitz-Gotha Fahrzeugwerke GmbH

| (44) | Pamatnostādņu 3.2.2. punkts, kas nosaka prasību, veicina, jo īpaši, ka pārstrukturēšanas plānam jāatbilst trim nosacījumiem. Pirmkārt, svarīgi, ka tas atjauno atbalsta saņēmēja uzņēmuma dzīvotspēju sapratīgā laika posmā, un tas balstīts uz reāliem aprēķiniem (3.2.2. punkta i) punkts); otrkārt, tas izvairās no nepamatotas konkurences kropļošanas (3.2.2. punkta ii) punkts); un, treškārt, lai būtu proporcionālas pārstrukturēšanas izmaksas un ieguvumi (3.2.2. pants iii) punkts). |
| --- | --- |

(44)

Pamatnostādņu 3.2.2. punkts, kas nosaka prasību, veicina, jo īpaši, ka pārstrukturēšanas plānam jāatbilst trim nosacījumiem. Pirmkārt, svarīgi, ka tas atjauno atbalsta saņēmēja uzņēmuma dzīvotspēju sapratīgā laika posmā, un tas balstīts uz reāliem aprēķiniem (3.2.2. punkta i) punkts); otrkārt, tas izvairās no nepamatotas konkurences kropļošanas (3.2.2. punkta ii) punkts); un, treškārt, lai būtu proporcionālas pārstrukturēšanas izmaksas un ieguvumi (3.2.2. pants iii) punkts).

| (45) | Tā kā šie nosacījumi ir kumulatīvi, Komisijai jāpaziņo, ka pārstrukturēšanas atbalsta plāns ir neatbilstošs, pat ja tikai viens no nosacījumiem nav izpildīts (Lieta T-171/02 Regione autonoma della Sardegna pret Commission [2005] II-0000, 128. punkts; sk. arī lietu France v Commission, citēts iepriekš, 49. un 50. punkts). |
| --- | --- |

(45)

Tā kā šie nosacījumi ir kumulatīvi, Komisijai jāpaziņo, ka pārstrukturēšanas atbalsta plāns ir neatbilstošs, pat ja tikai viens no nosacījumiem nav izpildīts (Lieta T-171/02 Regione autonoma della Sardegna pret Commission [2005] II-0000, 128. punkts; sk. arī lietu France v Commission, citēts iepriekš, 49. un 50. punkts).

Regione autonoma della Sardegna

Commission

France

Commission

(18)  Polijas iestādes 2006. gada 6. aprīlī norāda, ka “parasti licences piešķiršana ir cieši saistīta ar tuvu sadarbību starp licences izsniedzēju un licences saņēmēju. Tas ietver zinātības, ražošanas tehnoloģiju, tehniskā atbalsta, kvalitātes, pētniecības un attīstības procesu attīstīšanu, kā arī kopīgus pasākumus sastāvdaļu un komponentu lokalizācijas jomā. Ja licences saņēmējs veiksmīgi ievieš licencēšanas līguma nosacījumus un noteikumus, var uzsākt kopīgus projektus [...].” No minētā ir skaidrs, ka ilgtermiņā FSO būs vairāk iesaistīts jaunu izstrādājumu ražošanā. Tomēr attiecībā uz tālāku perspektīvu ir ietverti vairāki nosacījumi, kuru izpilde šajā stadijā ir hipotētiska. Tādēļ Komisija savu pētījumu balstīs uz pieņēmumu, ka FSO saglabājas kā neatkarīgs ražotājs.

18

FSO

FSO

(19)  Ražošana ES pašu tirgum ļauj izvairīties no muitas nodevām un samazina transportēšanas izmaksas. Tādēļ lieli autoražotāji uzskata rūpnīcas, kas atrodas ES, par piemērotākām un tādēļ konkurence ir sīvāka nekā gadījumā, ja rūpnīcas ir gan ES, gan ārpus tās.

19

(20)  Sīvā konkurence liks lielākajam automašīnu ražotājam ražot mašīnas uzņēmumā FSO, lai atspoguļotu zemākas ražošanas izmaksas un zemāku pārdošanas cenu.

20

(21)  Saskaņā ar grozītajām prognozēm, kas iesniegtas 2006. gada 3. oktobrī, šis pasākums būtu ierobežojošs tikai 2008. gadā.

21

(22)  Ražošana jāsamazina līdz 25 000 vienībām pirmajos divos 2011. gada mēnešos.

22

(23)  Ieskaitot jaunās dalībvalstis, kad tās pievienosies ES.

23

(24)  Pārdošana ES jāsamazina līdz 17 833 vienībām pirmajos divos 2011. gada mēnešos.

24

(25)  Ierobežojošie pasākumi attiecas uz diviem gadiem un diviem mēnešiem, ja tiek izmantotas 5. tabulas prognozes. Ja pieauguma prognozes, kas iekļautas 2006. gada 3. oktobra vēstulē, ierobežojošā ietekme attiecas uz trim gadiem un diviem mēnešiem.

25

(26)  Kļūda – jābūt “miljardi”.

26

---

| 19.7.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 187/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 187/47

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 17. jūlijs),

ar kuru groza Lēmumu 2006/784/EK, ar ko nosaka metodes cūku liemeņu klasificēšanai Francijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2007) 3419)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(2007/510/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1984. gada 13. novembra Regulu (EEK) Nr. 3220/84, ar ko nosaka Kopienas mērogu cūku liemeņu klasificēšanai (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2006/784/EK (2) ir apstiprinātas trīs metodes cūku liemeņu klasificēšanai Francijā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2006/784/EK (2) ir apstiprinātas trīs metodes cūku liemeņu klasificēšanai Francijā.

| (2) | Francijas valdība ir lūgusi Komisiju apstiprināt divas jaunas cūku liemeņu klasificēšanas metodes un ir nosūtījusi secēšanas procesa aprakstu, iesniedzot protokola otro daļu, kā paredzēts 3. panta 3. punktā Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (3). |
| --- | --- |

(2)

Francijas valdība ir lūgusi Komisiju apstiprināt divas jaunas cūku liemeņu klasificēšanas metodes un ir nosūtījusi secēšanas procesa aprakstu, iesniedzot protokola otro daļu, kā paredzēts 3. panta 3. punktā Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (3).

| (3) | No šā pieprasījuma novērtējuma izriet, ka ir izpildīti minēto klasificēšanas metožu apstiprināšanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(3)

No šā pieprasījuma novērtējuma izriet, ka ir izpildīti minēto klasificēšanas metožu apstiprināšanas nosacījumi.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2006/784/EK 1. panta pirmajai daļai pievieno šādus d) un e) apakšpunktus:

| “d) | Autofom aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru apraksts sniegts pielikuma 4. daļā; |
| --- | --- |

“d)

Autofom aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru apraksts sniegts pielikuma 4. daļā;

| e) | UltraFom 300 aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru apraksts sniegts pielikuma 5. daļā.” |
| --- | --- |

e)

UltraFom 300 aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru apraksts sniegts pielikuma 5. daļā.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2007. gada 17. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 301, 20.11.1984., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3513/93 (OV L 320, 22.12.1993., 5. lpp.).

1

(2)  OV L 318, 17.11.2006., 27. lpp.

2

(3)  OV L 285, 25.10.1985., 39. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1197/2006 (OV L 217, 8.8.2006., 6. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2006/784/EK pielikumu papildina ar šādu 4. un 5. daļu:

“4.   DAĻA

AUTOFOM

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu Autofom. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu Autofom.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar sešpadsmit 2 MHz ultraskaņas devējiem (SFK Technology, K2KG), kur darbības attālums starp ultraskaņas devējiem ir 25 milimetri.
  Ultraskaņas dati ietver muguras tauku slāņa un muskuļu slāņa biezuma mērījumu.
  Mērījumu rezultātus ar galvenā aparāta palīdzību izsaka kā liesās gaļas procentuālā satura aprēķinu. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar sešpadsmit 2 MHz ultraskaņas devējiem (SFK Technology, K2KG), kur darbības attālums starp ultraskaņas devējiem ir 25 milimetri.

Ultraskaņas dati ietver muguras tauku slāņa un muskuļu slāņa biezuma mērījumu.

Mērījumu rezultātus ar galvenā aparāta palīdzību izsaka kā liesās gaļas procentuālā satura aprēķinu.

| 3. | Liemeņa liesās gaļas procentuālo daudzumu aprēķina, pamatojoties uz 23 mērpunktiem saskaņā ar šādu formulu:








  Ŷ | = | 69,4808 – 0,09178*X0 – 0,08778*X7 – 0,02047*X9 – 0,06525*X19 – 0,03135*X21 – 0,01352*X26 – 0,01257*X29 + 0,00660*X31 + 0,00726*X36 – 0,11207*X48 – 0,31733*X60 – 0,12530*X64 – 0,03016*X83 – 0,28903*X88 – 0,15229*X91 – 0,03713*X92 + 0,09666*X100 – 0,08611*X101 + 0,01797*X113 + 0,03736*X115 + 0,03356*X116 + 0,01313*X121 + 0,01547*X123, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Liemeņa liesās gaļas procentuālo daudzumu aprēķina, pamatojoties uz 23 mērpunktiem saskaņā ar šādu formulu:

Ŷ

=

69,4808 – 0,09178*X0 – 0,08778*X7 – 0,02047*X9 – 0,06525*X19 – 0,03135*X21 – 0,01352*X26 – 0,01257*X29 + 0,00660*X31 + 0,00726*X36 – 0,11207*X48 – 0,31733*X60 – 0,12530*X64 – 0,03016*X83 – 0,28903*X88 – 0,15229*X91 – 0,03713*X92 + 0,09666*X100 – 0,08611*X101 + 0,01797*X113 + 0,03736*X115 + 0,03356*X116 + 0,01313*X121 + 0,01547*X123,

kur:

| Ŷ | = | aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- |

Ŷ

=

aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais daudzums,

X0, X7 ... X123 ir mainīgie lielumi, kuri noteikti ar Autofom.

| 4. | Mērpunktu apraksts un statistikas metode iekļauta Francijas iesniegtā protokola II daļā, kas nosūtīta Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.
  Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 45 līdz 125 kilogramiem. |
| --- | --- |

4.

Mērpunktu apraksts un statistikas metode iekļauta Francijas iesniegtā protokola II daļā, kas nosūtīta Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 45 līdz 125 kilogramiem.

5.   DAĻA

ULTRAFOM 300

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu UltraFom 300. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu UltraFom 300.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar 3,5 MHz ultraskaņas zondi (SFK Technology 3,5 64LA), kuras garums ir 5 cm un kura sastāv no 64 ultraskaņas devējiem. Ultraskaņas signālu mikroprocesors pārvērš ciparu formātā, saglabā un apstrādā.
  Mērījumu rezultātus UltraFom aparāts izsaka kā liesās gaļas procentuālā daudzuma aprēķinu. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar 3,5 MHz ultraskaņas zondi (SFK Technology 3,5 64LA), kuras garums ir 5 cm un kura sastāv no 64 ultraskaņas devējiem. Ultraskaņas signālu mikroprocesors pārvērš ciparu formātā, saglabā un apstrādā.

Mērījumu rezultātus UltraFom aparāts izsaka kā liesās gaļas procentuālā daudzuma aprēķinu.

| 3. | Liemeņa liesās gaļas procentuālo daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

  Ŷ = 66,49 – 0,891 G + 0,104 M,
  kur:







  Ŷ | = | aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais daudzums, |
| --- | --- | --- | --- |
| G | = | tauku kārtas biezums (ieskaitot ādu), kas mērīts starp otro un trešo pēdējo ribu 7 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas, perpendikulāri ādai (milimetros), |
| M | = | muskuļu biezums, kas mērīts starp otro un trešo pēdējo ribu 7 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas, perpendikulāri ādai (milimetros). |

3.

Liemeņa liesās gaļas procentuālo daudzumu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ = 66,49 – 0,891 G + 0,104 M,

kur:

Ŷ

=

aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais daudzums,

G

=

tauku kārtas biezums (ieskaitot ādu), kas mērīts starp otro un trešo pēdējo ribu 7 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas, perpendikulāri ādai (milimetros),

M

=

muskuļu biezums, kas mērīts starp otro un trešo pēdējo ribu 7 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas, perpendikulāri ādai (milimetros).

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 45 līdz 125 kilogramiem.”

---