# Euroopan unionin C 461/21.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 461 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta21. joulukuuta 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 461

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta21. joulukuuta 2018

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 131. täysistunto ja Euroopan alueiden ja kuntien teemaviikon avausistunto, 8.10.2018–10.10.2018 |
| 2018/C 461/01 | Euroopan alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Euroalueen talouspolitiikat ja vuotuinen kasvuselvitys 2019 | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 131. täysistunto ja Euroopan alueiden ja kuntien teemaviikon avausistunto, 8.10.2018–10.10.2018 |
| 2018/C 461/02 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Pohdintoja Euroopasta: miten uudistaa luottamus Euroopan unioniin – alue- ja paikallisviranomaisten näkemykset | 5 |
| 2018/C 461/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan työviranomaisen perustaminen | 16 |
| 2018/C 461/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n kaupunkien ja alueiden panos CBD COP 14 -kokoukseen ja vuoden 2020 jälkeiseen biologista monimuotoisuutta koskevaan EU:n strategiaan | 24 |
| 2018/C 461/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Tiedonanto – EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa | 30 |
| 2018/C 461/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Urheilun huomioon ottaminen EU:n toimintaohjelmissa vuoden 2020 jälkeen | 37 |
| 2018/C 461/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Oikeudenmukaista verotusta koskeva paketti | 43 |
| 2018/C 461/08 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma | 52 |
| 2018/C 461/09 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Nuoriso-, koulutus- ja kulttuuripolitiikan rooli vahvemman Euroopan rakentamisessa | 57 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

AK:n 131. täysistunto ja Euroopan alueiden ja kuntien teemaviikon avausistunto, 8.10.2018–10.10.2018

2018/C 461/01

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Euroalueen talouspolitiikat ja vuotuinen kasvuselvitys 2019

1

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

AK:n 131. täysistunto ja Euroopan alueiden ja kuntien teemaviikon avausistunto, 8.10.2018–10.10.2018

2018/C 461/02

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Pohdintoja Euroopasta: miten uudistaa luottamus Euroopan unioniin – alue- ja paikallisviranomaisten näkemykset

5

2018/C 461/03

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan työviranomaisen perustaminen

16

2018/C 461/04

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n kaupunkien ja alueiden panos CBD COP 14 -kokoukseen ja vuoden 2020 jälkeiseen biologista monimuotoisuutta koskevaan EU:n strategiaan

24

2018/C 461/05

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Tiedonanto – EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa

30

2018/C 461/06

Euroopan alueiden komitean lausunto – Urheilun huomioon ottaminen EU:n toimintaohjelmissa vuoden 2020 jälkeen

37

2018/C 461/07

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Oikeudenmukaista verotusta koskeva paketti

43

2018/C 461/08

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma

52

2018/C 461/09

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Nuoriso-, koulutus- ja kulttuuripolitiikan rooli vahvemman Euroopan rakentamisessa

57

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | AK:n 131. täysistunto ja Euroopan alueiden ja kuntien teemaviikon avausistunto, 8.10.2018–10.10.2018 |
| 2018/C 461/10 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Monivuotista rahoituskehystä koskeva paketti vuosiksi 2021–2027 | 70 |
| 2018/C 461/11 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Euroopan horisontti – yhdeksäs tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma | 79 |
| 2018/C 461/12 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Ehdotus asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta | 125 |
| 2018/C 461/13 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto | 147 |
| 2018/C 461/14 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus asetukseksi ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1293/2013 kumoamisesta | 156 |
| 2018/C 461/15 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Verkkojen Eurooppa –väline | 173 |
| 2018/C 461/16 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Perusoikeudet ja arvot | 196 |
| 2018/C 461/17 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus direktiiviksi kertakäyttömuoveista | 210 |
| 2018/C 461/18 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Puhtaat satamat, puhtaat meret – aluksilta peräisin olevan jätteen toimittamiseen tarkoitetut satamassa olevat vastaanottolaitteet | 220 |
| 2018/C 461/19 | Euroopan alueiden komitean lausunto – Elintarvikeketjuun sovellettava riskinarviointi | 225 |
| 2018/C 461/20 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kuluttajat vahvempaan asemaan | 232 |

III   Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

AK:n 131. täysistunto ja Euroopan alueiden ja kuntien teemaviikon avausistunto, 8.10.2018–10.10.2018

2018/C 461/10

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Monivuotista rahoituskehystä koskeva paketti vuosiksi 2021–2027

70

2018/C 461/11

Euroopan alueiden komitean lausunto – Euroopan horisontti – yhdeksäs tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma

79

2018/C 461/12

Euroopan alueiden komitean lausunto – Ehdotus asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta

125

2018/C 461/13

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto

147

2018/C 461/14

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus asetukseksi ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1293/2013 kumoamisesta

156

2018/C 461/15

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Verkkojen Eurooppa –väline

173

2018/C 461/16

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Perusoikeudet ja arvot

196

2018/C 461/17

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus direktiiviksi kertakäyttömuoveista

210

2018/C 461/18

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Puhtaat satamat, puhtaat meret – aluksilta peräisin olevan jätteen toimittamiseen tarkoitetut satamassa olevat vastaanottolaitteet

220

2018/C 461/19

Euroopan alueiden komitean lausunto – Elintarvikeketjuun sovellettava riskinarviointi

225

2018/C 461/20

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kuluttajat vahvempaan asemaan

232

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

AK:n 131. täysistunto ja Euroopan alueiden ja kuntien teemaviikon avausistunto, 8.10.2018–10.10.2018

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/1

---

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma aiheesta ”Euroalueen talouspolitiikat ja vuotuinen kasvuselvitys 2019”

(2018/C 461/01)

| EPP-, PES-, ALDE-, EA- ja ECR-ryhmien esittämä |
| --- |

EPP-, PES-, ALDE-, EA- ja ECR-ryhmien esittämä

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon vuotuisesta kasvuselvityksestä 2018 (1) sekä vuoden 2018 EU-ohjausjakson, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon vuotuisesta kasvuselvityksestä 2018 (1) sekä vuoden 2018 EU-ohjausjakson,

| — | ottaa huomioon 11. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman vuoden 2017 EU-ohjausjaksosta vuotuista kasvuselvitystä 2018 silmällä pitäen ja 1. helmikuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan komission vuotuisesta kasvuselvityksestä 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman vuoden 2017 EU-ohjausjaksosta vuotuista kasvuselvitystä 2018 silmällä pitäen ja 1. helmikuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan komission vuotuisesta kasvuselvityksestä 2018,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 26. lokakuuta 2017 antaman päätöslauselman euroalueen talouspolitiikasta (2) ja 14. maaliskuuta 2018 antaman päätöslauselman vuotuisesta kasvuselvityksestä 2018. |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 26. lokakuuta 2017 antaman päätöslauselman euroalueen talouspolitiikasta (2) ja 14. maaliskuuta 2018 antaman päätöslauselman vuotuisesta kasvuselvityksestä 2018.

| 1. | panee merkille EU:n kannalta oleellisten rakenneuudistusten kaiken kaikkiaan hitaan ja epätasaisen etenemisen koko EU:ssa maakohtaisen suositusten täytäntöönpanolla mitaten (3). Komitea korostaa, että kaikissa jäsenvaltioissa tarvitaan uudistuksia kilpailukyvyn ja kasvun edistämiseksi, taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden sekä taloudellisen lähentymisen lisäämiseksi ja myös ulkoisten häiriöiden sietokyvyn kasvattamiseksi, mikä on ratkaisevan tärkeää euroalueen vakauden kannalta. Komitea painottaa, että etenkin valtiotason sitoutumisen puutetta ja osittain myös riittämättömiä hallinnollisia ja institutionaalisia valmiuksia pidetään laajasti keskeisinä tekijöinä sille, ettei maakohtaisia suosituksia ole toteutettu tyydyttävällä tavalla (4). |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille suoraan paikallis- ja alueviranomaisille suunnattujen maakohtaisten suositusten määrän jyrkän kasvun (36 prosenttia vuonna 2018 verrattuna 24 prosenttiin vuonna 2017) (5). Komitea toteaa myös, että jos otetaan huomioon kaikki paikallis- ja alueviranomaisia – vaikka vain välillisesti – koskevat maakohtaiset suositukset sekä ne, jotka eivät koske paikallis- ja alueviranomaisia mutta joilla on alueellisia vaikutuksia, niin alueisiin liittyvien maakohtaisten suositusten osuus on 83 prosenttia (verrattuna 76 prosenttiin vuonna 2017). |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille, että 48 prosentissa vuonna 2018 paikallis- ja alueviranomaisille osoitetuista tai alueellisiin eroihin liittyviä haasteita koskevista maakohtaisista suosituksista toistetaan jo vuonna 2015 julkaistuja asioita. Komitea suhtautuu siksi myönteisesti Euroopan komission monivuotiseen arviointiin maakohtaisten suositusten täytäntöönpanosta. Arvioinnista ilmenee, että sen jälkeen kun talouspolitiikan EU-ohjausjakso käynnistettiin vuonna 2011, yli kaksi kolmasosaa maakohtaisista suosituksista on saanut arvioinnissa vähintään maininnan ”edistynyt jonkin verran” (6). Komitea pitää kuitenkin valitettavana jatkuvaa avoimuuden puutetta tämän arvioinnin perustana olevien kriteerien suhteen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että EU-ohjausjaksossa on noudatettava EU:n pitkän aikavälin strategiaa, jonka tavoitteena on siirtää YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n EU-tasolle. Siirtyminen kohti Eurooppa 2020 -strategian jälkeistä uutta eurooppalaista strategiakehystä olisi otollinen vaihe uudistaa EU-ohjausjakson hallinnointia. |
| --- | --- |

4.

| 5. | painottaa vahvasti, että maakohtaisissa suosituksissa tulisi puuttua selkeästi alueellisiin haasteisiin ja paikallis- ja alueviranomaisten rooliin niiden havaitsemisessa ja ratkaisemisessa, ja alueellisia haasteita ja tulevaisuudennäkymiä tulisi analysoida ja käsitellä perusteellisesti vuotuisessa kasvuselvityksessä ja maaraporteissa ja niiden tulee näkyä kansallisista uudistusohjelmista. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa tarvetta varmistaa, että EU-ohjausjakso on täysin johdonmukainen Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa asetetun taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen kanssa, ja ehdottaa, että maakohtaisissa suosituksissa otetaan esille jäsenvaltioiden monivuotiset koheesiohaasteet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää tervetulleena, että EU-ohjausjaksossa keskitytään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin, ja korostaa, että 45 prosentissa vuoden 2018 maakohtaisista suosituksista paikallis- ja alueviranomaisille annetaan oma rooli tai tuodaan esiin haasteita, jotka liittyvät alueellisiin eroihin sosiaalisten oikeuksien alalla (7). |
| --- | --- |

7.

| 8. | toistaa, että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen kumppaneina EU-ohjausjakson suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, monitasoisen hallintotavan soveltaminen ja paikallis- ja alueviranomaisten pysyvän, suunnitelmallisen roolin selkeä tunnustaminen lisäisivät huomattavasti maakohtaisiin suosituksiin sitoutumista jäsenvaltiotasolla. Komitea korostaa, että tämä osallisuus on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon koheesiopolitiikan ja EU-ohjausjakson välisten yhteyksien tiivistäminen monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 sekä myös EU-ohjausjakson puitteissa hallinnoitavan uudistusten tukiohjelman mahdollinen hyväksyminen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää siksi erittäin tarpeellisena varmistaa parempi koordinointi ja synergia EU-ohjausjaksoa koskevan prosessin ja jaetun hallinnoinnin mallin välillä sekä ERI-rahastojen hajautettu luonne. Komitea toistaa ehdotuksensa, jonka mukaan EU:n tulisi hyväksyä käytännesäännöt paikallis- ja alueviranomaisten osallistumiseksi EU-ohjausjaksoon (8), ja korostaa, että tämä ehdotus noudattaa toissijaisuusperiaatetta sekä jäsenvaltioiden eri hallintotasojen nykyistä vallan- ja vastuunjakoa. Komitea katsoo, että käytännesäännöissä tulisi ottaa huomioon hyödylliset kokemukset, joita on saatu kumppanuutta koskevista eurooppalaisista käytännesäännöistä koheesiopoliittisten ERI-rahastojen yhteydessä (9), sekä hyvät käytänteet, jotka liittyvät paikallis- ja alueviranomaisten vahvaan osallisuuteen EU-ohjausjaksossa muutamissa maissa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | suhtautuu myönteisesti EU:n toissijaisuusperiaatteen toteutumista tarkastelevan työryhmän painokkaaseen suositukseen, että jäsenvaltiot noudattavat komission antamaa ohjeistusta, joka koskee kannustamista maakohtaisiin suosituksiin osallistumisen ja sitoutumisen lisäämiseen, sillä talousuudistuksilla voi olla seurauksia kaikille hallintotasoille. Tässä ei tulisi pitäytyä pelkästään jäsenvaltiotason hallinnossa vaan mukaan tulisi ottaa myös paikallis- ja alueviranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta yleensäkin (10). |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana, ettei Euroopan komissio ole edelleenkään määritellyt, mitä ”rakenneuudistuksilla” tarkoitetaan EU:n talouden ohjausjärjestelmän sekä ehdotetun rakenneuudistusten tukiohjelman kaltaisista EU:n ohjelmista mahdollisesti myönnettävän tuen yhteydessä. Komitea toistaakin, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti EU:n tukeen oikeutettujen rakenneuudistusten tulisi rajoittua niihin strategisiin aloihin, jotka ovat merkityksellisiä EU:n perussopimuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamisen kannalta ja liittyvät suoraan EU:n toimivaltaan. AK torjuu kaikki ehdotukset rahoittaa sellaisia täsmentämättömiä rakenneuudistuksia jäsenvaltiossa, joiden eurooppalaista lisäarvoa ei ole arvioitu ennakkoon ja jotka eivät liity suoraan perussopimuksiin pohjautuvaan EU:n toimivaltaan. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä 1. helmikuuta 2018 antamastaan päätöslauselmasta, jossa torjutaan Euroopan komission 6. joulukuuta 2017 antama ehdotus asetukseksi yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta (11). |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että paikallis- ja aluetason julkisen talouden tilanteeseen on kiinnitettävä uudelleen huomiota EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla, ja pitääkin tervetulleena puheenjohtajavaltio Itävallan AK:lle esittämää pyyntöä tutkia asiaa. Komitea muistuttaa, että paikallis- ja alueyhteisöjen talousarviot ja erityisesti niiden sosiaalimenot ja hyvinvointitoimet olivat ensimmäisten kohteiden joukossa, joihin finanssi- ja talouskriisi ja sitä seuranneet säästötoimet ja keskushallinnolta tulevien siirtojen leikkaukset vaikuttivat. Komitea toteaa, että vaikka kriisi on jo vuosikymmenen vanha, monien paikallis- ja alueyhteisöjen varat ovat edelleen vähissä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | toistaa huolensa julkisten investointien alituisesta vähäisyydestä EU:ssa. Tämä koskee erityisesti paikallis- ja alueyhteisöjen investointeja, jotka olivat vuonna 2017 BKT-osuutena ilmaistuna edelleen yli 30 prosenttia alhaisempia kuin vuonna 2009 (12). Komitea paneekin pahoitellen merkille, että vakauttamistoimet vaikuttavat usein eniten julkisiin investointeihin, vaikka nämä investoinnit vaikuttavat välittömästi paikallisiin talouksiin ja kansalaisten päivittäiseen elämään. Komitea on lisäksi huolissaan investointien kiihtyvästä keskittymisestä: paikallis- ja alueyhteisöjen osuus investoinneista on pienentynyt selvästi 1990-luvulla vallinneesta 60 prosentin tasosta, vaikka se onkin EU:ssa keskimäärin vielä yli 50 prosenttia (13). |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää tervetulleena komission pyrkimystä tukeutua InvestEU-rahastoa koskevassa ehdotuksessaan laajemmin Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR) ja investointiohjelmasta saatuihin kokemuksiin. Komitea katsoo, että ehdotuksen avulla on mahdollista yksinkertaistaa rahoitusvälineiden käyttöä, mitä AK on jo pitkään vaatinut, sillä nykyinen mutkikkuus muodostaa esteen välineiden laajalle ja tehokkaalle käytölle. |
| --- | --- |

14.

| 15. | pahoittelee protektionismin lisääntymistä kansainvälisessä kaupassa ja varoittaa monenvälisen kaupan yhteistyö- ja riitojenratkaisujärjestelmien horjuttamisen kielteisistä vaikutuksista. Komitea toistaa kuitenkin kantansa, jonka mukaan uusista vapaakauppa-aloitteista on ensin tehtävä vaikutustenarviointi, mikä auttaa havaitsemaan ja mittaamaan mahdolliset epäsymmetriset vaikutukset Euroopan alueisiin varhaisessa vaiheessa, jotta niihin pystytään puuttumaan nopeasti julkisen vallan toimin. |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että kauppapolitiikka kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan ja että Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) on tällä hetkellä yksi välineistä, joilla lievennetään kauppapoliittisten valintojen mahdollisia kielteisiä oheisvaikutuksia. Komitea pitää valitettavana, että EGR:n tarjoamia varoja ei ole aiemmin käytetty kokonaan, ja panee merkille, että eräät jäsenvaltiot ovat sen sijaan päättäneet käyttää Euroopan sosiaalirahastoa (ESR). AK analysoi erillisessä lausunnossa yksityiskohtaisesti, takaako Euroopan komission ehdotus EGR:n soveltamisalan ja tehtäväkentän laajentamisesta sekä sen käyttöönoton kynnysarvojen laskemisesta, että uudistettu EGR tuo lisäarvoa ja että siinä vältetään päällekkäisyyksiä ja kompromisseja ESR+:n kanssa, kuten nykyisin tapahtuu (14). |
| --- | --- |

16.

| 17. | toistaa kehotuksensa ottaa käyttöön EU:n vahva ja kokonaisvaltainen teollisuuspoliittinen strategia, joka antaa Euroopan teollisuudelle ja erityisesti pk-yrityksille mahdollisuuden ratkaista digitalisaation ja vähähiilisen talouden asettamat haasteet ja hyödyntää niiden mahdollisuudet. Erityistä huomiota tulee kiinnittää pk-yritysten teknologiakehitykseen suuntautuviin investointeihin sekä lisäksi työntekijöiden erikoistumiseen jatkuvan koulutuksen avulla. Komitea painottaa jälleen paikallis- ja alueviranomaisten ratkaisevaa roolia menestyksekkään innovoinnin kannalta oleellisten alueellisten ekosysteemien ja klustereiden rakentamisessa. Komitea korostaa, että Euroopan sisämarkkinat ovat EU:n taloudellisen ja poliittisen yhdentymisen keskeinen tekijä, ja toteaa, että sisämarkkinoiden luominen on edelleen käynnissä. Sisämarkkinat ovat vielä keskeneräiset monilla tärkeillä aloilla, jotka vaikuttavat erityisesti kuluttajiin ja pk-yrityksiin. Komitea suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen uudesta vuoden 2020 jälkeisestä sisämarkkinaohjelmasta, joka tarjoaa puitteet eurooppalaisten pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseen tähtääville tukitoimenpiteille. |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että tarve parantaa hallinnollisia ja institutionaalisia valmiuksia on keskeisessä asemassa useimmissa EU-ohjausjakson yhteydessä määritellyissä rakenneuudistuksissa. Komitea korostaa, että muut poliittiset painopisteet ovat tärkein syy rakenneuudistusten riittämättömälle täytäntöönpanolle EU-ohjausjakson puitteissa. Yksittäisissä maissa syynä on myös eri hallintotasojen hallinnollisten ja institutionaalisten valmiuksien heikkous: se haittaa julkisia ja yksityisiä investointeja, heikentää kansalaisille tarjottujen julkisten palveluiden laatua ja hidastaa ERI-rahastojen ja muiden EU-ohjelmien toteuttamista. Komitea korostaa, että vuonna 2018 kaikista suoraan paikallis- ja alueviranomaisille osoitetuista maakohtaisista suosituksista 63 prosenttia koski hallinnollisten valmiuksien parantamista. |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että vaikka useimmat jäsenvaltiot hakivat tukea rakenneuudistusten tukiohjelmasta, julkishallinnon laatua ja valmiuksia koskevat haasteet ovat muita vakavampia monissa Etelä- ja Itä-Euroopan maissa (15). Komitea pitää myönteisenä, että paikallis- ja alueviranomaisilla on mahdollisuus hyödyntää rakenneuudistusten tukiohjelmaa, ja kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita käsittelemään valtiotasoa alempien hallintotasojen valmiuksien kehittämistarpeita. Komitea pitää myönteisenä komission sitoumusta tehostaa koordinointia erilaisten EU:n rahoittamien valmiuksien kehittämispolkujen välillä, ja toistaa, että komission pitäisi toimia tässä avoimesti julkaisemalla yhden strategia-asiakirjan (16). |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota toteuttamaan arvioinnin siitä, miten julkisia hankintoja koskevia EU-sääntöjä on siirretty kansalliseen lainsäädäntöön ja miten ne on pantu täytäntöön. Tässä tulisi tarkastella sekä sitä, miten ne on pantu täytäntöön paikallis- ja aluetasolla – valtiotasoa alemmalla tasolla olevien viranomaisten painoarvo julkisten hankintojen alalla huomioon ottaen – että sitä, missä määrin uudet standardit ovat yksinkertaistaneet tai monimutkaistaneet alan sääntelyä. Komitea toteaa, että sähköisissä julkisissa hankinnoissa on edistyttävä nykyistä enemmän ja että jäsenvaltioiden tulisi pyrkiä menettelyjen nopeaan digitalisointiin ja sähköisten menettelyjen käyttöönottoon kaikissa tärkeissä vaiheissa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | antaa komitean puheenjohtajan tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvoston puheenjohtajavaltiolle Itävallalle ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

21.

Bryssel 10. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 690 final.

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2017-0418&language=FI&ring=A8-2017-0310

2

(3)  Komission tiedonanto vuoden 2018 maakohtaisista suosituksista, s. 3, (https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-specific-recommendation-commission-recommendation-communication-en.pdf); ks. myös Euroopan komission vaikutustenarvio uudistusten tukiohjelmaa koskevasta ehdotuksesta http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

3

(4)  Ks. edellisessä alaviitteessä mainitun vaikutustenarvioinnin sivut 23–26.

4

(5)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

5

(6)  Komission tiedonanto vuoden 2018 maakohtaisista suosituksista, s. 3.

6

(7)  http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Documents/publi-file/2018-Territorial-Analysis-of-CSRs/2018_CSRs_draft_final.pdf

7

(8)  Ks. 11. toukokuuta 2017 annettu AK:n lausunto ”EU-ohjausjakson hallinnoinnin parantaminen: paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista koskevat käytännesäännöt”.

8

(9)  Delegoitu asetus Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa harjoitettavaa kumppanuutta koskevista eurooppalaisista käytännesäännöistä (N:o 240/2014).

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_en

10

(11)  COM(2017) 826 final.

11

(12)  Lähde: Eurostat https://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tec00022&language=en

12

(13)  Euroopan komissio, seitsemäs koheesiokertomus (s. 168).

13

(14)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR13_07/SR13_07_FI.pdf

14

(15)  Tämä käy tiivistetysti ilmi vaikutustenarvioinnista (s. 24), jonka Euroopan komissio on laatinut uudistusten tukiohjelmaa koskevasta ehdotuksesta. http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-310-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

15

(16)  https://memportal.cor.europa.eu/Handlers/ViewDoc.ashx?doc=COR-2018-00502-00-00-AC-TRA-FI.docx

16

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

AK:n 131. täysistunto ja Euroopan alueiden ja kuntien teemaviikon avausistunto, 8.10.2018–10.10.2018

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/5

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Pohdintoja Euroopasta: miten uudistaa luottamus Euroopan unioniin – alue- ja paikallisviranomaisten näkemykset”

(2018/C 461/02)

| Esittelijät: | Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Karl-Heinz LAMBERTZ (BE, PES), Belgian saksankielisen yhteisön parlamentin jäsen, senaatin jäsen
  Euroopan alueiden komitean ensimmäinen varapuheenjohtaja Markku MARKKULA (FI, EPP), Espoon kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald TUSKin 8. marraskuuta 2016 päivätty kirje, jossa Euroopan alueiden komiteaa (AK) pyydetään laatimaan lausunto aiheesta ”Pohdintoja Euroopasta: miten uudistaa luottamus Euroopan unioniin – alue- ja paikallisviranomaisten näkemykset” |

Esittelijät:

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Karl-Heinz LAMBERTZ (BE, PES), Belgian saksankielisen yhteisön parlamentin jäsen, senaatin jäsen

Euroopan alueiden komitean ensimmäinen varapuheenjohtaja Markku MARKKULA (FI, EPP), Espoon kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald TUSKin 8. marraskuuta 2016 päivätty kirje, jossa Euroopan alueiden komiteaa (AK) pyydetään laatimaan lausunto aiheesta ”Pohdintoja Euroopasta: miten uudistaa luottamus Euroopan unioniin – alue- ja paikallisviranomaisten näkemykset”

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA, joka

Alkusanat: taustaa paikallis- ja aluetason edustajien näkemyksille luottamuksen palauttamisesta

| 1. | ottaa huomioon 21. huhtikuuta 2009 Brysselissä annetun Euroopan alueiden komitean (AK) tehtävänkuvauksen: ”Olemme alue- ja paikallisvaaleilla luottamustehtäviin valituista henkilöistä muodostuva poliittinen edustajisto ja toimimme Euroopan yhdentymisen hyväksi. Euroopan unionin alueet, kaupungit ja kunnat ovat poliittisen oikeutuksemme ansiosta institutionaalisesti edustettuina. Tehtävänämme on tuoda alue- ja paikallisyhteisöt mukaan unionin päätöksentekoprosessiin ja edistää siten kansalaisten yhä parempaa osallistumista. [– –] Pidämme huolta toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden noudattamisesta, jotta päätökset unionissa tehtäisiin ja pantaisiin täytäntöön mahdollisimman lähellä kansalaisia ja kaikkein soveliaimmalla tasolla. [– –] Käymme maanmiestemme kanssa suoraa vuoropuhelua EU:n saavutuksista ja tulevista haasteista ja teemme omalta osaltamme selkoa yhteisön toimintalinjojen täytäntöönpanosta ja niiden alue- ja paikallistasolla tuottamista tuloksista.” |
| --- | --- |

1.

| 2. | ottaa huomioon AK:n viisi poliittista painopistettä vuosiksi 2015–2020 (uusi alku Euroopan taloudelle, EU:n lainsäädännön alueellinen ja paikallinen ulottuvuus, yksinkertaisempi ja yhteenliitetympi Eurooppa, vakaus ja yhteistyö Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella, kansalaisten Eurooppa on tulevaisuuden Eurooppa). |
| --- | --- |

2.

| 3. | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan 8. marraskuuta 2016 päivätyn kirjeen (1), jossa AK:ta pyydetään esittämään lausunnon muodossa paikallis- ja alueviranomaisten näkemykset ja ehdotukset Euroopan tulevaisuudesta ja auttamaan näin palauttamaan luottamusta EU-hankkeeseen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2017 annetun Euroopan komission valkoisen kirjan ”Euroopan tulevaisuudesta – Pohdintaa ja skenaarioita: EU27 vuoteen 2025 mennessä” sekä sitä seuranneet viisi pohdinta-asiakirjaa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2017 allekirjoitetun Rooman julistuksen, jossa allekirjoittajat lupaavat ”kuunnella kansalaisten ilmaisemia huolenaiheita ja vastata niihin” ja tehdä ”yhteistyötä sillä tasolla, jolla sillä on todellista merkitystä, olipa kyse Euroopan unionin, kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason yhteistyöstä, luottamuksen ja lojaalin yhteistyön hengessä niin jäsenvaltioiden kesken kuin niiden ja EU:n toimielinten välillä sekä toissijaisuusperiaatetta noudattaen”. Allekirjoittajat antavat ”eri tasoille tarvittavan liikkumavaran” Euroopan innovaatio- ja kasvupotentiaalin vahvistamiseksi, haluavat ”unionin, joka on suurissa kysymyksissä suuri ja pienissä pieni”, ja edistävät ”demokraattista, tehokasta ja avointa päätöksentekoprosessia ja entistä tuloksekkaampaa toteuttamista”. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ottaa huomioon Euroopan komission puheenjohtajan aiekirjeen (2), jonka tarkoituksena on jatkaa Euroopan tulevaisuutta käsittelevää keskustelua valkoisen kirjan pohjalta kesäkuussa 2019 järjestettäviin vaaleihin asti (keskustelut, kansalaiskeskustelut, vuorovaikutus kansallisten parlamenttien kanssa, alueiden kanssa tehtävä työ). |
| --- | --- |

6.

| 7. | ottaa huomioon Reaching out to EU citizens: A new opportunity -raportin (3), jossa todetaan, että myös alueilla on kasvava rooli pohdittaessa uudelleen unionin ja jäsenvaltioiden hallintoa. Raportin mukaan alueet ovat vahvan sosioekonomisen perustansa ja yhteisen kulttuuri-identiteettinsä vuoksi soveltuvin yksikkö poliittisten suuntaviivojen laatimiseen ja tarkoituksenmukaiseen toteuttamiseen monilla aloilla, sillä ne ovat tärkeitä osapuolia ja välittäjiä keskustelussa kansalaisten kanssa. Komitea ottaa huomioon myös katsauksen Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017 (4), jossa tunnustetaan, että on elintärkeää vahvistaa kansalaisten tunnetta kuulumisesta ja osallistumisesta Euroopan yhdentymishankkeeseen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | ottaa huomioon Euroopan parlamentin antamat kolme päätöslauselmaa Euroopan unionin tulevaisuudesta (5). |
| --- | --- |

8.

| 9. | ottaa huomioon kansalaiskuulemisten käynnistymisen EU:n jäsenvaltioissa huhtikuussa 2018. |
| --- | --- |

9.

Miten ymmärtää kansalaisten ja paikallis- ja aluetason edustajien näkemyksiä ja odotuksia EU:sta ja raportoida niistä

a)   Paikallis- ja aluetason edustajat pitämässä kansalaisten ääntä kuuluvilla

| 10. | korostaa ponnistelleensa maaliskuussa 2016 käynnistetyn ”Pohdintoja Euroopasta” -aloitteen puitteissa luottamuksen rakentamiseksi Euroopan unionin ja sen kansalaisten välille järjestämällä kansalaisvuoropuheluja, keskustelutilaisuuksia ja tapaamisia yhdessä järjestöjen ja paikallis- ja aluevaltuustojen sekä monien ruohonjuuritason liikkeiden (6) ja kansallisten ja eurooppalaisten alueellisten yhdistysten kanssa tavoitteenaan kuunnella kansalaisten näkemyksiä, ajatuksia ja huolia EU-hankkeesta ja raportoida niistä. |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että tähän mennessä yli 176 Euroopan alueiden komitean poliittista edustajaa on osallistunut prosessiin käynnistämällä kansalaisvuoropuheluja ja osallistumalla niihin ”Pohdintoja Euroopasta” -hankkeen yhteydessä. Tapahtumiin on osallistunut henkilökohtaisesti tai verkon välityksellä yli 40 000 ihmistä 110 alueelta kaikista jäsenvaltioista. Yli 22 000 ihmistä on vastannut verkkokyselyyn tai käyttänyt mobiilisovellusta, joiden kautta vuoropuhelujen osanottajat ja muut kansalaiset voivat antaa palautetta ja osallistua keskusteluun myös etäyhteyden kautta. |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että tähän toimintaan osallistuu vaaleilla valittuja edustajia kaikista AK:n poliittisista ryhmistä, ja tilaisuudet pidetään mahdollisuuksien mukaan yhdessä Eurooppa-neuvoston edustajien, kansallisten parlamenttien jäsenten, Euroopan parlamentin, Euroopan komission ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten kanssa. Komitea katsoo, että koordinointia olisi vielä tehostettava kaikkien toimielinten ja jäsenvaltioiden toteuttaman paikallistoiminnan tunnettuuden ja vaikutusten lisäämiseksi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää tärkeinä tuloksia, joita on saatu AK:n tilaamasta, paikallis- ja alueviranomaisten, myös AK:n jäsenten ja varajäsenten, ja asianomaisten yhdistysten keskuudessa tehdystä kyselytutkimuksesta (7). |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että useimmissa vuoropuhelutilaisuuksissa ihmiset tarkastelevat ongelmia siitä näkökulmasta, mitä tapahtuu heidän alueellaan, kaupungissaan tai lähiseudullaan. Komitea toteaakin, että alueita ja kuntia edustavat EU-poliitikot ovat siten ensimmäisinä kohtaamassa kansalaisten avainasioita ja odotuksia. |
| --- | --- |

14.

b)   Mitä kansalaiset kertoivat: he haluavat yhteisvastuuseen, yhteenkuuluvuuteen ja läheisyyteen perustuvan EU:n

| 15. | korostaa, että AK:n kansalaisvuoropuhelutapahtumissa (8) esitetty suurin huolenaihe on ratkaisujen toteuttamisen hitaus erityisesti työttömyyden, muuttoliikkeen ja yleisen sosioekonomisen tilanteen suhteen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiinnittää tässä yhteydessä huomiota siihen, että monet kansalaiset ovat toivoneet enemmän yhteisvastuuta EU:ssa: tämä on vahva kehotus vähentää eri aloilla esiintyvää nykyistä ja monissa tapauksissa kasvavaa eriarvoisuutta ennen kaikkea lisäämällä yhteenkuuluvuutta ja yhteisvastuuta jäsenvaltioiden ja alueiden välillä ja sisällä. Tämän yleisen odotuksen täyttäminen saattaa edellyttää useiden Euroopan unionin toimintapolitiikkojen uudelleensuuntaamista ja tasapainottamista. |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille yleisen turhautumisen EU:hun, sillä monet katsovat, että EU on liian etäinen eikä täytä lupauksiaan. Samaan aikaan monet edelleen kokevat, etteivät he tiedä, mikä EU on ja mitä se tekee. Tämä aiheuttaa suuren kuilun sen välillä, mitä ihmiset odottavat ja mitä EU pystyy tekemään. Sitä ei koeta hyödylliseksi paikallisten asioiden hoitamisessa, mikä johtuu myös viestinnän heikkoudesta. Lisäksi ongelmana ovat harhaanjohtavat sanomat ja sanavalinnat kansalaisille osoitetuissa viesteissä sekä vähäinen osallisuus päätöksentekoprosessissa. |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että eurobarometri-kyselyjen (9) mukaan yli kaksi kolmasosaa vastaajista on vakuuttunut maansa hyötyneen EU-jäsenyydestä. |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa tässä yhteydessä, että jäsenvaltiolla on yhteinen vastuu siitä, että EU:n tasolla löydetään ratkaisuja unionin toimintakyvyn varmistamiseksi tärkeimmissä asioissa, joissa EU voi tuottaa todellista lisäarvoa. Samanaikaisesti niiden on kansallisella tasolla toteutettava tarvittavat uudistukset ja osoitettava riittävä rahoitus, jotta voidaan turvata sellainen toimiva paikallis- ja aluehallinto, jossa kansalaiset kokevat, että ongelmiin puututaan. |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että monien paikallistason keskustelujen ja myös kyselytutkimuksen tulosten mukaan innokkaimmin EU:hun suhtautuvat alle 30-vuotiaat, jotka arvostavat liikkumisvapautta ja EU:n tarjoamia koulutusmahdollisuuksia. Komitea on kuitenkin myös tietoinen siitä, että monissa maissa talouskriisin pitkäkestoiset vaikutukset ja nuorisotyöttömyys ovat kohdistuneet pahiten tähän sukupolveen ja että nuoret suhtautuvat hyvin kriittisesti Euroopan unionin rooliin tässä asiassa. Komitea tähdentääkin, että EU:n toimintapolitiikkojen on oltava paljon nykyistä vahvemmin tulevaisuuteen suuntautuvia ja että tulevaisuuteen suuntautuneisuus on sisällytettävä keskeiseksi osaksi EU:n päätöksentekojärjestelmää. Tarvitaan konkreettisia toimia ja enemmän tähän tarkoitukseen varattuja varoja, jotta voidaan käsitellä nuorten erityisiä ongelmia. |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että kansalaisten huoli siitä, että heitä ei oteta riittävästi huomioon päätöksentekoprosessissa, johtaa usein erilaisiin epäluottamuksen muotoihin, jotka kohdistuvat demokraattisiin instituutioihin ja myös EU:n toimielimiin. |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että luottamus paikallis- ja aluehallintoon on keskimäärin suurempaa kuin luottamus valtionhallintoon ja että useimmissa jäsenvaltioissa niihin luotetaan myös enemmän kuin EU:hun. |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että EU:ta kohtaan tunnetun luottamuksen uudistamiseksi on tärkeää selventää kansalaisille, kuka viime kädessä vastaa EU-tasolla tehdyistä päätöksistä, ja kehottaa siksi vahvistamaan demokraattista vastuuta. |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että Euroopan yhdentyminen on hanke, jolla ilmennetään poliittisesti tiettyjä yleismaailmallisia arvoja ja oikeuksia. Monet kansalaiset ovat kuitenkin pettyneet, koska heistä vaikuttaa siltä, ettei EU pysty toteuttamaan omia arvojaan ja pitämään niistä kiinni. Komitea toteaa, että on ratkaisevan tärkeää vahvistaa yhä uudelleen ja uudelleen sitoutuminen EU:n kansalaisten yhteisiin arvoihin, jotka luovat välttämättömän perustan keskinäiselle luottamukselle ja molemminpuolisille myönnytyksille. |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että on olemassa suuret mahdollisuudet kehittää EU:n kansalaisten nk. eurooppalaista kansalaisidentiteettiä, johon liittyy heidän päivittäisen elämänsä kannalta tärkeitä oikeuksia ja velvollisuuksia. Tällainen identiteetti, joka pohjautuu Euroopan rikkaaseen historialliseen ja kulttuuriseen perintöön, olisi tärkeä, jotta yksittäisen kansalaisen tunne kuulumisesta ”Eurooppa-hankkeeseen” voisi vahvistua, ja sen tulisi täydentää ja rikastuttaa jokaisen omia kansallisia, alueellisia ja paikallisia identiteettejä. Identiteetin tunnetta ei kuitenkaan voi eikä saa pakottaa, vaan sitä voidaan tukea ja edistää kansalaisten osallistumisen, kulttuuritoiminnan ja koulutuksen avulla, ja siksi sitä tulisi vahvistaa asianmukaisin toimenpitein ja resurssein. |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että osaamis- ja tulevaisuuskeskeisten yhteiskuntien kansalaisilla on paremmat mahdollisuudet havaita paikallisyhteisöjensä tarpeet ja siten kokeilla ja testata kehitteillä olevia innovatiivisia ratkaisuja paikallisiin tarpeisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

26.

| 27. | tukee kansalaisten vaatimusta saada lisää demokraattisen osallistumisen väyliä ja parantaa tiedonkulkua EU:n toimielinten kanssa pysyvien, järjestelmällisten vuoropuhelukanavien avulla. Komitea vaatii siksi vahvistamaan Euroopan komission viestintästrategiaa, joka toimii komission tiedotusverkostojen kautta, antamalla alueviranomaisille valtuudet koordinoida alueellaan sijaitsevia Europe Direct -tiedotuspisteitä. Tämä moninkertaistaisi niiden työn vaikutukset. |
| --- | --- |

27.

c)   Paikallis- ja aluetason edustajien vahva vetoomus saada osallistua täysipainoisesti EU-hankkeen määrittelyyn ja toteutukseen (10)

| 28. | yhtyy paikallis- ja aluetason edustajien näkemykseen siitä, että EU:n tulisi keskittyä ensisijaisesti koheesiopolitiikkaan ja sen jälkeen sosiaalipolitiikkaan (joka kattaa myös koulutuksen ja liikkuvuuden), talouspolitiikkaan (työllisyys ja kasvu), muuttoliikkeeseen ja kotouttamiseen, ympäristöasioihin ja ilmastonmuutokseen sekä turvallisuuteen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että sekä kansalaisvuoropuheluissa että paikallis- ja alueviranomaisten parissa tehdyssä kyselyssä nousee esiin suuri huoli nuorista: miten tarjota heille oikeanlaisia mahdollisuuksia ja vastata heidän odotuksiinsa. |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että yhteisvastuu toistuu kansalaisten lisäksi myös paikallis- ja alueviranomaisten vastauksissa yhtenä Euroopan unionin keskeisenä perusarvona. |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että suurin osa paikallis- ja alueviranomaisia edustavista vastaajista katsoo hajauttamisen jatkamisen ja paremman toimivallanjaon olevan keskeisiä hyvän hallinnon osatekijöitä, koska ne lisäävät avoimuutta, vastuuta ja poliittisen päätöksenteon laatua mahdollistamalla kansalaisten suoran osallistumisen ja sitouttamisen ja paikallisista tarpeista lähtevien ratkaisujen tekemisen. Komitea toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen EU:n päätöksentekoprosessiin tuo lisäarvoa toimintapolitiikkoihin. |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat hyvin tietoisia kasvavasta tarpeesta tehdä yhteistyötä yli valtionrajojen, jotta voidaan löytää ratkaisuja aikamme suuriin haasteisiin: ilmastonmuutokseen ja luonnonkatastrofeihin, globalisaation kaikkiin ilmentymiin, digitalisaatioon ja sen sosiaalisiin seurauksiin, epävakauteen eri puolilla maapalloa, väestörakenteen muutokseen, köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen jne. Niillä on myös ratkaiseva rooli koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa ja myös rajatylittävissä yhteistyöhankkeissa, kuten lukuisissa pienimuotoisissa ja ihmisten välisissä hankkeissa, jotka ovat erityisen tärkeitä päivittäisinä konkreettisina solidaarisuuden osoituksina. |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset myös haluavat Euroopan unionin keskittyvän enemmän EU:n kansalaisten oikeuksiin, kuten oikeuteen elää, tehdä työtä ja opiskella vapaasti. Paikallis- ja alueviranomaiset voivatkin tehdä yhteistyössä EU:n toimielinten kanssa tärkeää työtä sen puolesta, että kansalaiset tuntisivat vapaan liikkuvuuden heille tarjoamat todelliset mahdollisuudet opiskeluun tai ammattiuran luomiseen jossakin toisessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

33.

EU:n toimintapolitiikkojen ankkurointi paikallistasolle, jotta voidaan vaikuttaa ihmisten elämään

a)   Yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaaminen paikallisesti

| 34. | korostaa, että EU:n toimintapolitiikoilla tulee antaa ihmisille mahdollisuus vaikuttaa omassa elämässään tärkeisiin asioihin, joihin kaikki hallintotasot aina EU:n tasolta paikallistasolle asti ovat velvollisia etsimään ratkaisuja. |
| --- | --- |

34.

| 35. | toteaa, että edessä oleviin yhteiskunnallisiin haasteisiin tulee löytää maailmanlaajuisia ratkaisuja, mutta käytännön toimet tulee toteuttaa paikallistasolla. |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että kunnat ja alueet huolehtivat YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden ja kansalaisten välisestä yhteydestä toteuttamalla vaaditut toimet välinein, jotka EU on antanut niiden käyttöön. Ilman paikallis- ja aluehallinnon osallistumista ja koordinointia ei kestävän kehityksen 17:ää tavoitetta voida saavuttaa. Siksi on hyödynnettävä täysimääräisesti kaikkia hajautetun yhteistyön, politiikkojen johdonmukaisuuden ja alueellisen lähestymistavan tukemiseen tähtääviä välineitä, koska ne auttavat käyttämään paremmin paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan potentiaalia kaikkien hallintotasojen välisten kumppanuuksien ja synergioiden edistämiseksi. |
| --- | --- |

36.

b)   Taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen kansalaisten hyväksi

| 37. | korostaa, että jatkuvien taloudellisten, sosiaalisten ja alueellisten erojen korjaaminen on suuri haaste EU:n tulevaisuudelle. |
| --- | --- |

37.

| 38. | muistuttaa, että sosiaalinen, taloudellinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus ovat EU:n perussopimusten tavoitteita, joiden saavuttaminen edellyttää sekä rakenteellisten että uusien haasteiden ratkaisemista, kestävien yhteiskuntien ja talousmallien rakentamista ja puitteita globalisaation hallitsemiseksi. |
| --- | --- |

38.

| 39. | nostaa esiin seitsemännen kertomuksen taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta ”Minun alueeni, minun Eurooppani, meidän tulevaisuutemme”, jossa osoitetaan, kuinka elintärkeää koheesiopolitiikka on Euroopalle, sen kansalaisille, sen taloudelle sekä sen kunnille ja alueille ja että kestävän talouskasvun sovittaminen yhteen sosiaalisen edistyksen kanssa – missä koheesiopolitiikalla on tärkeä panos – on edelleen oleellista (11). |
| --- | --- |

39.

| 40. | vaatii vahvaa koheesiopolitiikkaa vuoden 2020 jälkeen kaikkien alueiden hyväksi, käyttäen periaatteina eurooppalaista kumppanuutta, jaettua hallinnointia ja monitasoista hallinnointia, niin kuin #CohesionAlliance-julistuksessa vaaditaan. |
| --- | --- |

40.

| 41. | pitää valitettavana, että vain harvat kansalaiset tietävät koheesiopolitiikan myönteisistä vaikutuksista. Komitea kehottaa siksi ponnistelemaan yhdessä kaikilla hallinnon tasoilla EU:n toimintapolitiikkojen ja rahastojen eri osatekijöiden tunnettuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että EU:n kaupunkiagenda auttaa ratkaisemaan monenlaisia kysymyksiä kaupunkiliikkuvuudesta ilmanlaatuun ja kiertotaloudesta muuttajien ja pakolaisten kotouttamiseen. Komitea korostaa lisäksi kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuuden merkitystä sille, että nämä ongelmat voidaan ratkaista tehokkaammin. Kaupunkiagenda myös auttaa kuntia ja alueita kehittämään paikallisiin tarpeista syntyviä innovaatioekosysteemejä ja toteuttamaan älykkään erikoistumisen strategioita. |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että yleishyödylliset palvelut ja yleisen taloudellisen edun mukaiset palvelut ovat erottamaton osa eurooppalaista sosiaalista mallia ja sosiaalista markkinataloutta. Niiden avulla varmistetaan, että jokaisella on oikeus ja mahdollisuus saada perushyödykkeitä ja korkealaatuisia julkisia palveluja. Komitea kannattaa yleisen taloudellisen edun mukaisen palvelun käsitteen laajentamista uusiin sosiaalipalveluihin, kuten pakolaisten ja muuttajien vastaanottoon ja kotouttamiseen, sosiaaliseen asuntotarjontaan, vähimmäistoimeentuloon sekä digitaaliseen infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa luomaan enemmän eurooppalaisia kumppanuusjärjestelyjä alueiden, kaupunkien ja kuntien välille muun muassa ystävyystoiminnan kautta, jotta voidaan luoda maailmanlaajuisia edelläkävijöitä toteuttamaan parhaita käytänteitä yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi ja uusimpien tieteellisten tulosten hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

44.

c)   Muuttoliikkeeseen vastaaminen ja kotouttamisen varmistaminen

| 45. | painottaa, että muuttoliikkeen aiheuttama haaste on Euroopan unionin kansalaisten mielestä yksi yhteisvastuun käytännön toteutumisen koetinkivistä, mutta toteaa, että yhteinen käsitys siitä, mitä yhteisvastuu tarkoittaa tässä yhteydessä, on vielä muodostamatta. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli paitsi muuttajien vastaanottamisen ja kotouttamisen helpottamisessa myös tätä arkaluontoista aihetta käsittelevän avoimen, järkiperäisen ja humaanin keskustelun järjestämisessä. |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että kuntia, kaupunkeja ja alueita tulee tukea sekä kriisinhallinnassa että pitkäkestoisessa kotouttamisessa. EU:n tulee helpottaa muuttajien kotouttamista paikallistasolle tarjoamalla johdonmukaisen poliittisen kehyksen muuttoliikkeen hallinnoimiseksi sekä riittävästi täydentävää kohdennettua taloudellista ja teknistä apua jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että muuttajien kotouttamispolitiikkaa on kehitettävä kaikkien hallintotasojen välisenä yhteistyönä ja tuettava myös asianmukaisin EU:n rahoitusvälinein osana kokonaisvaltaista EU:n muuttoliikepolitiikkaa. Jotta varmistetaan parhaat mahdollisuudet onnistuneeseen, sekä muuttajien että vastaanottavan yhteiskunnan etujen mukaiseen kotouttamiseen, olisi otettava huomioon useita seikkoja, kuten muuttajien ammatilliset taidot ja kielitaito, perhesiteet, mieltymykset ja mahdolliset saapumista edeltävät yhteydet vastaanottavaan maahan. |
| --- | --- |

47.

| 48. | toteaa, että EU:n ulkorajojen tehokas ja humaani hallinta ja kokonaisvaltaisen muuttoliikepolitiikan ja tiukkoihin yhteisiin normeihin perustuvan EU:n yhteisen turvapaikkajärjestelmän kehittäminen ovat olennaisen tärkeitä kaikille kunnille, kaupungeille ja alueille ja erityisesti niille, jotka vastaanottavat pakolaisia tai sijaitsevat rajaseuduilla, joihin muuttoaallot vaikuttavat erityisen paljon. Lisäksi komitea korostaa, että tällaiseen toimintapolitiikkaan tulee kuulua koordinoitu lähestymistapa toissijaiseen suojeluun, uusia reittejä laillista muuttoliikettä ja myös kiertomuuttojärjestelmää varten, sekä toimia, joilla pyritään puuttumaan muuttoliikkeen syihin ja torjumaan ihmiskauppaa kaikissa sen muodoissa ja etenkin naisten ja lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön tähtäävää ihmiskauppaa. Tämä edellyttää sekä uutta poliittista sitoutumista kaikilla tasoilla että tarkoituksenmukaisia resursseja. |
| --- | --- |

48.

d)   Sosiaalisten oikeuksien ja koulutukseen pääsyn turvaaminen sekä kulttuuriperinnön edistäminen

| 49. | korostaa, että kansalaiset pitävät erittäin tärkeänä EU:n sosiaalisen ulottuvuuden kehittämistä kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa ja ohjelmissa täydennyksenä olemassa oleville valtiollisille ja alueellisille sukupuolten tasa-arvon ja sosiaalisen suojelun järjestelmille. EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 ja 9 artikla antavat tälle perustan, ja niiden täytäntöönpanoa olisikin valvottava asianmukaisesti. AK kannattaa myös sosiaalisen pilarin täytäntöönpanoa, jossa paikallis- ja alueviranomaisilla tulisi olla keskeinen rooli, ja vaatii sosiaalisen kehityksen pöytäkirjan sisällyttämistä EU:n perussopimuksiin. Komitea haluaa, että sosiaaliset oikeudet nostetaan samalle tasolle taloudellisten oikeuksien kanssa. Komitea pitääkin myönteisenä, että sosiaalinen pilari on sisällytetty EU:n ohjausjaksoon. Lisäksi komitea kannattaa ajatusta eurooppalaiseen ohjausjaksoon sisällytettävästä sosiaali-indikaattoreiden tulostaulusta sekä katsoo, että EU:n primäärilainsäädäntöön tulee lisätä sitovia sosiaalisia tavoitteita. |
| --- | --- |

49.

| 50. | tähdentää, ettei sosiaalisia investointeja saa nähdä pelkästään kustannuksena, joka rasittaa julkistaloutta. Sosiaalipolitiikan rahoittamisella ja sosiaalisten oikeuksien suojelulla on selkeä eurooppalainen lisäarvo, joka on ratkaisevan tärkeä pyrittäessä palauttamaan kansalaisten luottamus yhdentymisprosessiin, kuten Göteborgin huippukokouksessa marraskuussa 2017 todettiin. |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että on keskeisen tärkeää auttaa kansalaisia pääsemään paikallisille, oikeudenmukaisille työmarkkinoille työttömyyden vähentämiseksi ja toteuttaa erityisiä toimia niiden ryhmien auttamiseksi, joissa työttömyyttä on eniten. Komitea aikoo laatia suunnitelman sosiaalisista tavoitteista sisällytettäviksi tulevaisuuteen suuntautuvaan sosiaalipoliittiseen toimintaohjelmaan, joka sisältää yksityiskohtaisia toimenpiteitä ja konkreettisia lainsäädännöllisiä jatkotoimia ja jossa investoidaan ihmisiin, taitoihin, osaamiseen, sosiaaliseen suojeluun ja osallisuuteen. |
| --- | --- |

51.

| 52. | vaatii EU:ta sitoutumaan täysin naisten ja miesten tasa-arvon edistämiseen ja erityisesti naisiin kohdistuvan väkivallan ennaltaehkäisyyn ja kitkemiseen, sillä kyseessä on yleinen rakenteellinen ja moniulotteinen ongelma, joka aiheuttaa mittaamattomia henkilökohtaisia, sosiaalisia ja taloudellisia kustannuksia. |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää tärkeänä investoida nuoriin ja kehottaa EU:ta tukemaan paikallis- ja alueviranomaisia osaamis- ja koulutustarpeisiin vastaamisessa. Komitea vaatii uutta ”osaamis- ja koulutusliittoa”, jonka tavoitteena on lisätä koulutukseen suuntautuvia julkisia investointeja, edistää liikkuvuutta (Erasmus+), tukea alueiden välistä yhteistyötä erityisesti rajatylittävillä alueilla ja edistää ihmisten välistä vaihtotoimintaa paitsi työelämässä myös kulttuurialalla. |
| --- | --- |

53.

| 54. | vaatii toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti aluehallintojen osallistumista Euroopan sosiaalirahaston kaltaisten välineiden ja nuorisotakuun täytäntöönpanoa tukevien rahastojen hallinnointiin, koska aktiivista työvoimapolitiikkaa, joka käsittää myös sosiaalisen innovoinnin ja tasa-arvopolitiikan, toteutetaan usein aluetasolla. |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa, että koulutuksen saralla olisi hyödyllistä sisällyttää opetusohjelmiin erilaisia eurooppalaisten jakamia yhteisiä asioita esimerkiksi historian, kulttuurin, perinnön tai Euroopan yhdentymisen aloilla. Komitea pitää joka tapauksessa tärkeänä myös paikallis- ja alueviranomaisten useimmissa tapauksissa tekemää työtä Euroopan yhdentymishankkeen tekemiseksi tunnetuksi koululaisille. |
| --- | --- |

55.

| 56. | muistuttaa, että kulttuuriperintö monissa eri muodoissaan on arvokas voimavara Euroopalle. Se on väline, jolla voidaan edistää merkittävästi EU:n alueiden yhteenkuuluvuuden ja kestäväpohjaisuuden sekä yksittäisen alueen ja koko Euroopan identiteetin vahvistumista. Se ilmentää erityisesti EU:n tunnuslausetta ”Moninaisuudessaan yhtenäinen”. |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa, että matkailu ja luovat alat voivat muuntaa alueiden kulttuuriperinnön tilaisuudeksi luoda työpaikkoja ja taloudellisia heijastusvaikutuksia muun muassa innovoinnin ja älykkään erikoistumisen strategioiden kautta. |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että Euroopan unionin on edistettävä ja arvostettava alueensa kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta, lisättävä tietoisuutta siitä, edistettävä alueiden välistä innovointia ja yhteistyötä kulttuurin kaikilla aloilla sekä uusia liiketoimintamalleja kulttuuriteollisuudessa ja luovilla aloilla. |
| --- | --- |

58.

e)   Tutkimuksen, innovoinnin ja digitalisaation vauhdittaminen

| 59. | katsoo, että EU:n rahoitusohjelmat, jotka perustuvat tutkimukseen, innovointiin, vaihtoon, kumppanuuteen ja liikkuvuuteen ja joita tarjotaan älykkäiden kaupunkien puitteissa, voivat tarjota parempia palveluja kansalaisille ja näin parantaa heidän elämänlaatuaan. Komitea korostaa, että myös yhteenkuuluvuuspolitiikkaa ja yhteistä maatalouspolitiikkaa voidaan uudistaa ja suunnata tulevaisuuteen tutkimuksen ja innovoinnin avulla. |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa innovoimaan laajemmin julkisella sektorilla ja yrityksissä, hyödyntäen sellaisia aloitteita kuin ”Tiede kohtaa alueet”, joissa poliittiset päättäjät ja tutkijat kokoontuvat keskustelemaan näyttöön perustuvasta päätöksenteosta ja joiden ansiosta eurooppalaiset voivat yhdessä rakentaa tulevaisuuttaan. |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa, että digitalisaatio ja sähköinen hallinto tukevat paikallista julkishallintoa. Kansalaiset ja elinkeinoelämä arvostavat tällaisten usein rajatylittävän tai alueidenvälisen yhteistyön (mukaan luettuna laajakaista kaikille) puitteissa tehtyjen investointien eurooppalaista lisäarvoa, sillä ne parantavat paikallisen talouden kestokykyä ja auttavat parantamaan elämänlaatua paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että kaupungit ovat – sekä fyysisesti että digitaalisesti – paikkoja, joissa ihmiset tapaavat, saavat kokea uusia ideoita, kohtaavat uusia mahdollisuuksia, suunnittelevat tulevaisuutta innovatiivisesti ja saavat tietoa yhteiskunnan muuttumisesta ja tämän merkityksestä kansalaisille. Kaupungit voivat siten vauhdittaa paikallisyhteisöjen digitaalista verkottumisprosessia kaikkialla Euroopassa. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Komitea painottaakin, että digitalisaatio on uusi yhteenkuuluvuuden väline ja tehokas keino väestörakenteellisten haasteiden ratkaisemiseksi: syrjäisten alueiden, maaseutualueiden ja syrjäisimpien alueiden yhteydet tulee turvata ja niiden luonnonhaitat tulee muuntaa eduiksi alueellisen yhteenkuuluvuuden periaatetta noudattaen. EU:n ja paikallisten sidosryhmien tukemat innovointikeskukset, elävät laboratoriot (living labs), fablab-työpajat, suunnittelustudiot, kirjastot, hautomot ja innovointileirit vauhdittavat paikallistaloutta ja helpottavat sidosryhmien pääsyä digitaaliteknologian piiriin. |
| --- | --- |

63.

f)   Maaseutualueiden kehityksen tukeminen, yhteisen maatalouspolitiikan turvaaminen ja paikallisen tuotannon edistäminen

| 64. | muistuttaa, että EU:n pinta-alasta 91 prosenttia on maaseutu- ja välialueita ja niillä asuu 60 prosenttia EU:n väestöstä. Komitea muistuttaa, että maaseutualueet ovat jääneet merkittävästi jälkeen kaupunkialueiden kehityksestä ja että maaseudun hylätyksi jäämisen tunne ruokkii kasvavaa euroskeptisyyttä. Komitea katsookin, että sekä yhteistä maatalouspolitiikkaa että koheesiopolitiikkaa tulee edelleen käyttää yhteisvastuuvälineinä, joilla tuetaan siirtymistä uuteen, kestäväpohjaiseen ja innovatiiviseen maatalouteen ja maaseudun kehitykseen. Maaseutualueet tulisi ottaa huomioon kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa. |
| --- | --- |

64.

| 65. | katsoo, että alueiden välinen yhteistyö voi olla ratkaisevan tärkeä tekijä älykkään erikoistumisen strategioiden optimoinnissa, sillä se voi tuottaa synergiaetuja ja maksimoida yleisen innovointitoiminnan hyödyn. |
| --- | --- |

65.

| 66. | korostaa, että ruoan tuotanto- ja kulutustavoilla on valtavia paikallisia ja maailmanlaajuisia vaikutuksia paitsi kansalaisten hyvinvointiin, ympäristöön, biologiseen monimuotoisuuteen ja ilmastoon myös terveyteen ja talouteen. Komitea vaatii kehittämään ja edistämään paikallisia markkinoita ja lyhyitä elintarvikeketjuja, sillä näissä elintarvikejärjestelmissä on erityisen vahva paikallisulottuvuus, ja vaatii edistämään laadukasta eurooppalaista tuotantoa. |
| --- | --- |

66.

| 67. | pitää YMP:n toisen pilarin leikkauksia suhteettomina ja on huolissaan siitä, että tästä toimenpiteestä voi olla haittaa maaseutualueille sekä Euroopan komission tavoittelemalle ympäristön- ja luonnonsuojelun vahvistamiselle ja EU:n ilmastotavoitteille ja luonnonvarojen suojelutavoitteille. |
| --- | --- |

67.

g)   Kestävä kehitys, ympäristönsuojelu ja ilmastonmuutoksen torjunta

| 68. | painottaa, että kansalaiset odottavat maailmanlaajuisia ja paikallisia toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi. Kestävä kehitys olisi siksi sisällytettävä kaikkiin EU:n toimintapolitiikkoihin, ja erityisesti olisi pyrittävä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, energiatehokkuuteen, puhtaampaan liikkuvuuteen, uusiutuvan energian tuottamiseen, hiilinielujen säilyttämiseen ja kestäväpohjaiseen tuotantoon ja kulutukseen. AK kehottaa EU:ta luomaan vakaan oikeudellisen ja poliittisen kehyksen, jossa alueet ja kunnat voivat kehittää omia hankkeitaan Pariisin tavoitteiden saavuttamisen tueksi. |
| --- | --- |

68.

| 69. | muistuttaa, että maailmanlaajuisella kaupunginjohtajien ilmasto- ja energiasopimuksella ja alhaalta ylöspäin suuntautuvilla täytäntöönpanoaloitteilla on ratkaiseva merkitys Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa, ja kehottaa EU:ta tukemaan paikallisesti määriteltyjen hiilidioksidipäästöjen vähentämispanosten kehittämistä. Kestävä kehitys ja ympäristönsuojelu tuleekin YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden ja EU:n muiden kansainvälisten sitoumusten mukaisesti sisällyttää kaikkiin EU:n toimintapolitiikkoihin. |
| --- | --- |

69.

| 70. | korostaa, että on luotava enemmän synergioita ilmastonmuutoksen torjumiseen tähtäävien verkostojen, hankkeiden ja sopimusten sekä Sendain kehyksen kaltaisten katastrofivalmiutta ja -palautuvuutta käsittelevien verkostojen, hankkeiden ja sopimusten välille. |
| --- | --- |

70.

h)   EU:ta laajempi yhteistyö vakauden ja kehityksen tukemiseksi

| 71. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisten rooli unionin rajat ylittävässä yhteistyössä ja kaupunkidiplomatiassa erityisesti laajentumisprosessissa ja EU:n naapurustossa on ratkaisevan tärkeä ruohonjuuritason demokratian, kestävän kehityksen ja vakauden tukemiseksi. |
| --- | --- |

71.

| 72. | muistuttaa, että paikallisviranomaiset auttavat merkittävästi kansalaisten turvallisuuden parantamisessa ehkäisemällä väkivaltaista radikalisoitumista ja turvaamalla julkisia tiloja. Kansalaiset ja paikallis- ja alueviranomaiset katsovat, että yhteistyö on tarpeen rikollisuuden ja terrorismin rajatylittävän ja monikansallisen luonteen vuoksi ja että EU:n toiminnan yhteisiin hankkeisiin tuoma lisäarvo on hyödyllistä. |
| --- | --- |

72.

| 73. | muistuttaa AK:n kannasta, jonka mukaan on laadittava alueellisten vaikutusten arviointi aina ennen kaupan vapauttamissopimuksia koskevien ehdotusten tekemistä. Lisäksi komitea muistuttaa, että kansallisella ja paikallisella tasolla olisi otettava käyttöön mekanismit kauppapolitiikkaa koskevien olennaisten tietojen asettamiseksi saataville. Vastuussa olevien kansallisten viranomaisten ja paikallis- ja alueviranomaisten olisi käytävä muodollista ja osallistavaa vuoropuhelua kauppaneuvottelujen rinnalla. Tämä on ensiarvoisen tärkeää etenkin silloin, kun kauppaneuvotteluissa käsitellään myös sellaisia aloja, joilla toimivalta on jaettu jäsenvaltioiden kanssa, sillä tämä vaikuttaa usein paikallis- ja aluetason toimivaltaan. |
| --- | --- |

73.

Riittävästi harkintavaltaa kunnille ja alueille: vuoden 2020 jälkeinen EU-budjetti, joka on tavoitteiden tasalla ja sallii joustavuutta toteutukseen ja investointeihin

| 74. | korostaa, että monivuotisessa rahoituskehyksessä tulee ottaa huomioon EU:n painopisteet ja tavoitteet, jotka perustuvat tarpeeseen täyttää perussopimusten velvoitteet ja kansalaisten odotukset. Komitea kannattaa monivuotista rahoituskehystä, jonka suuruus on 1,3 prosenttia EU27:n bruttokansantulosta. |
| --- | --- |

74.

| 75. | korostaa, että EU:n budjettia ei tule nähdä nettomaksajien ja nettosaajien välisenä vaihtokauppana vaan yhteisenä välineenä, jonka avulla pyritään yhteisiin tavoitteisiin tuomalla lisäarvoa kaikkialle Eurooppaan. Komitea kannattaakin komission näkemystä, jonka mukaan kaikki hyötyvät monivuotisesta rahoituskehyksestä, sillä hyvät vaikutukset sisämarkkinoiden, turvallisuuden ja yhteenkuuluvuuden alalla ylittävät yksittäisen EU:lle maksetun rahoitusosuuden. |
| --- | --- |

75.

| 76. | korostaa, että EU:n tulevaisuus on riippuvainen kunnianhimoisesta ja tehokkaasta EU:n talousarviosta, jossa periaatteena on, että EU:lle osoitettaviin uusiin tehtäviin annetaan myös lisäresursseja ja että kansallisten maksuosuuksien alennuksista luovutaan asteittain. |
| --- | --- |

76.

| 77. | korostaa, että kaikenlainen EU:n talousarvion uudelleenkeskittäminen muun muassa heikentämällä jaetun hallinnoinnin ohjelmia ja paikallisiin tarpeisiin perustuvia lähestymistapoja voisi uhata unionin yhteenkuuluvuutta. Tätä on vältettävä. |
| --- | --- |

77.

| 78. | muistuttaa, että julkisten palvelujen laatu on keskeinen instituutioiden nauttimaan luottamukseen vaikuttava tekijä, sillä kansalaiset arvioivat hallintoa saamansa palvelun näkökulmasta. Koska yli kolmannes kaikista julkisista menoista ja yli puolet julkisista investoinneista toteutetaan valtiotasoa alemmilla tasoilla, komitea korostaa, että julkisten investointien taso EU:ssa on riittämätön turvaamaan asianmukaisen julkisen infrastruktuurin ja palvelut. Investointivajeen kurominen umpeen onkin ratkaisevan tärkeää. |
| --- | --- |

78.

| 79. | korostaa kymmenen vuotta paikallis- ja alueviranomaisten julkisia investointeja suuresti rasittaneen finanssikriisin jälkeen, että paikallis- ja alueviranomaisten investointikapasiteettia on tarpeen vahvistaa sallimalla niille tarvittava finanssipoliittinen liikkumavara julkisten investointien tukemiseen. Lisäksi olisi tuettava paikallisia ratkaisuja vahvistamalla kumppanuuteen ja monitasoiseen hallinnointiin perustuvaa jaetun hallinnoinnin periaatetta ja jättämällä EU:n ohjelmien julkinen yhteisrahoitus velkalaskelmien ulkopuolelle vakaus- ja kasvusopimuksen yhteydessä |
| --- | --- |

79.

Unionin rakentaminen alhaalta ylöspäin: tie eteenpäin kohti uutta EU:n demokraattista nousua ruohonjuuritason sitoutumisen ansiosta

a)   EU:n toiminnan vahvistaminen: oikeat toimet oikealla tasolla

| 80. | uskoo lujasti, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden asianmukainen soveltaminen on erittäin tärkeää, jotta Euroopan unionia voidaan tuoda lähemmäs kansalaisia. Komitea muistuttaa, että on tärkeää tehdä päätökset mahdollisimman lähellä kansalaisia, ja korostaa tarvetta luoda EU:hun täysin vastuullinen ja avoin päätöksentekojärjestelmä, jossa kansalaisille on täysin selvää, kuka on poliittisesti vastuussa ja tilivelvollinen tehdyistä päätöksistä (12). |
| --- | --- |

80.

| 81. | korostaa, että jaettu vastuu ja monitasoisen hallinnon periaatteen ja toissijaisuusperiaatteen sidos ovat tärkeitä tekijöitä aidosti demokraattisen Euroopan unionin luomisessa. |
| --- | --- |

81.

| 82. | korostaa, että toissijaisuusperiaatteen johdonmukaisen soveltamisen on oltava EU:n turvatae tulevaisuudessa. Tämä tarkoittaa ”enemmän Eurooppaa siellä, missä Eurooppaa tarvitaan enemmän” ja ”vähemmän Eurooppaa siellä, missä Eurooppaa tarvitaan vähemmän”, mikä johtaa tehokkaampaan ja tuloksellisempaan Euroopan unioniin. Pelkkä jäsenvaltioiden etujen suojeleminen EU:n puuttumiselta on haitaksi silloin, kun kyseessä on Euroopan tulevaisuus. Komitea on tietoinen omasta tehtävästään yhtenä toissijaisuusperiaatteen ”vartijana” ja katsoo, että toissijaisuusperiaate pitäisi nähdä dynaamisena poliittisena ja oikeudellisena käsitteenä poliittisessa päätöksenteossa ja politiikan täytäntöönpanossa, jotta voidaan varmistaa, että ryhdytään oikeisiin toimiin parhaiten soveltuvalla tasolla oikeaan aikaan kansalaisten etujen mukaisesti. Komitea pitää tässä yhteydessä vakuuttavana toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden toteutumista tarkastelevan työryhmän loppuraporttia, jossa korostetaan uutta käsitystä aktiivisesta toissijaisuusperiaatteesta. Komitea pyrkii panemaan täytäntöön työryhmän suositukset tiiviissä yhteistyössä EU:n muiden toimielinten, kansallisten parlamenttien ja paikallis- ja alueviranomaisten kanssa kaikkialla unionissa. |
| --- | --- |

82.

| 83. | toistaa kehotuksensa vahvistaa monitasoisen hallinnon ja kumppanuuden periaatteet toimielintenvälisissä käytännesäännöissä ja soveltaa niitä ja ottaa ne huomioon paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa. Monitasoinen hallinto tulee sisällyttää koheesiopolitiikan lisäksi kaikkiin sellaisiin lainsäädäntö- ja sääntelytoimiin, joilla on alueellisia vaikutuksia (13). |
| --- | --- |

83.

| 84. | pitää erittäin tärkeänä sitä, että torjutaan kaikenlaiset keskittämispyrkimykset ja tuetaan tarkoituksenmukaisten, paikallisista tarpeista lähtevien ja tehokkaiden ratkaisujen kehittämistä kenttätasolla muun muassa tulevassa koheesiopolitiikassa, joka toimii hallinnon mallina myös muille politiikanaloille. |
| --- | --- |

84.

| 85. | suosittaa, että käytössä olevia alueellisten vaikutusten arviointeja kehitetään edelleen, jotta voidaan luoda toimivia palautemekanismeja, joissa otetaan huomioon EU:n alueiden erot ja EU:n toimintapolitiikkojen hyvin erilaiset vaikutukset eri paikallis- ja alueyhteisöihin. |
| --- | --- |

85.

b)   Alueiden ja kuntien osallistuminen: eurooppalaisen demokratian uudistaminen sitouttamisen ja tuloksellisuuden avulla

| 86. | korostaa, että ihmisille tulee antaa aloitteellinen rooli EU:n toimintapolitiikoissa, joilla puututaan heidän elämänsä kannalta tärkeisiin asioihin. Ihmiset kaipaavat paikallistason ratkaisuja, aktiivisempaa osallistumista ongelmien määrittelyyn ja apua niiden ratkaisemiseen. Ihmiskeskeinen, kansalaislähtöinen lähestymistapa voi auttaa ratkaisemaan monia paikallistason haasteita ja osoittamaan EU:n merkityksen kansalaisille. Se tarkoittaa myös EU-politiikan keskittämistä alueiden ja kuntien roolin vahvistamiseen ja kansalaisten sitouttamiseen julkisen ja yksityisen sektorin sekä kansalaisyhteiskunnan välisen kumppanuuden kautta. |
| --- | --- |

86.

| 87. | korostaa, että alue- ja paikallisyhteisöt tuovat lisäarvoa EU:n politiikalle kokeilemalla, kehittämällä ja toteuttamalla uudenlaisia yhteiskunnallisia innovaatioita, yhteisvastuuratkaisuja ja osallistavaa politiikkaa, joita kansalaiset odottavat Euroopan unionilta. |
| --- | --- |

87.

| 88. | huomauttaa tämän tarkoittavan myös sitä, ettei kaikkia kansalaisten ongelmia voida ratkaista yksityiskohtaisten EU-säännösten avulla. Toissijaisuusperiaatteessa ei ole kyse pelkästään siitä, onko EU:lla oikeudellinen mahdollisuus antaa säännöksiä, vaan myös siitä, ovatko ratkaisut kansalaisten mielestä tarkoituksenmukaisia. Jos kansalaiset kokevat, että EU tarjoaa ratkaisuja, jotka eivät ole arkielämän kannalta järkeviä, EU:n vastustus vain lisääntyy. |
| --- | --- |

88.

| 89. | on vakuuttunut siitä, että EU:n toimielinjärjestelmän on edelleen kehityttävä ja sitä on mukautettava uusiin haasteisiin osallistavan, avoimen, demokraattisen ja tehokkaan päätöksenteon saavuttamiseksi. Komitea korostaa, että AK:n edustama paikallis- ja alueviranomaisten rooli on tunnustettava kauttaaltaan sekä EU-asioiden päivittäisessä hoitamisessa että muutettaessa tulevaisuudessa EU:n perussopimuksia, jolloin AK:n olisi oltava edustettuna täysin oikeuksin kaikissa tulevissa valmistelukunnissa. |
| --- | --- |

89.

| 90. | uskoo vahvasti, että talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa tulee tunnustaa paikallinen ja alueellinen ulottuvuus ja että paikallis- ja alueviranomaiset tulee siksi ottaa vuotuisen kasvuselvityksen valmistelun alkuvaiheista asti mukaan maakohtaisten raporttien ja kansallisten uudistusohjelmien laatimiseen. Komitea on vakuuttunut siitä, että makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn tulostaulua tulisi täydentää alueellisilla indikaattoreilla, jotka auttavat edistämään ja vahvistamaan EU-ohjausjaksoprosessin alueellista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

90.

| 91. | katsoo, että EU:n ja erityisesti talous- ja rahaliiton demokraattista legitiimiyttä tulee vahvistaa siten, että EU:n päätöksenteon keskeisiksi periaatteiksi otetaan sosiaalinen edistys ja yhtäläiset mahdollisuudet, jolloin työllisyyttä ja sosiaalisia normeja ei pidetä toisarvoisina makrotalouden sopeutusprosessiin nähden. |
| --- | --- |

91.

| 92. | katsoo, että alueiden ja alueellisten parlamenttien suurempi osallisuus EU:n päätöksentekoprosessissa voisi lisätä demokraattista valvontaa ja vastuuta. |
| --- | --- |

92.

c)   Helpotetaan kansalaisten osallistumista EU:n politiikkaan ja luodaan yhdessä vuotta 2019 pidemmälle ulottuva pysyvä kansalaisvuoropuhelurakenne

| 93. | muistuttaa, että luottamus EU:hun ja EU:n uskottavuus paranevat vain, jos ja kun se antaa kansalaisille selkeämpiä tietoja eurooppalaisesta lisäarvosta sekä EU:n päätösten taustalla olevista perusteista ja niiden edellyttämistä myönnytyksistä. AK vaatiikin paljon enemmän ponnisteluja monikielisten eurooppalaisten tiedotusvälineiden ja tiedotustapojen tukemiseksi: näihin kuuluvat helppotajuiset selostukset, eurooppalaisten kansalaiskasvatusmoduulien kehittäminen ja ottaminen käyttöön eri koulutustasoilla sekä huomattavasti enemmän tukea ihmisten välisille tapaamisille yli rajojen Euroopassa (vaihto-ohjelmat yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa, ystävyystoiminta jne.). |
| --- | --- |

93.

| 94. | korostaa, että eurooppalaisen kansalaisaloitteen (14) kaltaisia osallistamisvälineitä tulisi vahvistaa. EU:n nykyisiä edustuksellisen demokratian rakenteita sekä osallistavan päätöksenteon ja pysyvän vuoropuhelun innovatiivisia lisäratkaisuja täydentävänä välineenä eurooppalaiset kansalaisaloitteet voivat auttaa aktivoimaan kansalaisia yhteisen asian hyväksi, korostamaan keskeisten poliittisten kysymysten eurooppalaista ulottuvuutta ja edistämään yleiseurooppalaisen keskustelun ja sitä kuvastavan yleisen mielipiteen syntymistä. |
| --- | --- |

94.

| 95. | kehottaa AK:n jäseniä jatkamaan yhteydenpitoa kansalaisten kanssa ja kuuntelemaan heitä paikallistapahtumissa, keskustelutilaisuuksissa ja kansalaisvuoropuheluissa, jotta kaikki EU27:n alueet saadaan katettua, ja pyytää muita toimielimiä osallistumaan tähän työhön. Komitea korostaa tässä yhteydessä tavoitetta järjestää kansalaisvuoropuheluja EU:n kaikilla alueilla vuonna 2019 toimitettaviin Euroopan parlamentin vaaleihin mennessä ja kannustaa jäseniään järjestämään asialle omistettuja paikallis- tai aluevaltuustojensa istuntoja yhdessä paikallisten kansalaisten ja heidän järjestöjensä kanssa, jotta voidaan kerätä vastauksia Euroopan tulevaisuutta koskeviin kysymyksiin, jotka esitetään AK:n omassa ja Euroopan komission kyselylomakkeessa. Komitea korostaa, että hajautettu viestintä EU:n toimintapolitiikoista ja niiden perustana olevista poliittisista valinnoista on ratkaisevan tärkeää ja että EU:n toimielinten on tuettava tämänsuuntaisia paikallisia ja alueellisia toimia ja aloitteita. |
| --- | --- |

95.

| 96. | korostaa, että kansalaiskuulemisessa olisi myös pyrittävä saavuttamaan ne kansalaiset, jotka usein sivuutetaan tai joita ei kiinnosta osallistuminen kuulemismenettelyihin. Tämä on tärkeää aidosti osallistavan ja edustavan kansalaisvuoropuhelun varmistamiseksi ja sen välttämiseksi, että keskustelua monopolisoivat ne, jotka jo ennestään ovat aktiivisimpia EU:n tai jonkin tietyn poliittisen kysymyksen kannattajia tai vastustajia. |
| --- | --- |

96.

| 97. | korostaa, että viestintä ja pysyvä vuoropuhelu kansalaisten kanssa on ratkaisevan tärkeää kaikissa poliittisissa järjestelmissä ja siksi olennaisen tärkeää EU:n demokraattisen legitiimiyden parantamiselle ja Euroopan tuomiselle lähemmäs kansalaisiaan. |
| --- | --- |

97.

| 98. | muistuttaa tässä yhteydessä, että kansalaisiin on pidettävä yhteyttä muulloinkin kuin vain Euroopan parlamentin vaalien alla. |
| --- | --- |

98.

| 99. | sitoutuu ehdottamaan ennen vuonna 2019 toimitettavia Euroopan parlamentin vaaleja menetelmää pysyvän, suunnitelmallisen vuoropuhelujärjestelmän luomiseksi kansalaisten sekä EU:n poliittisten päättäjien ja toimielimien välille. Järjestelmään osallistuisivat myös paikallis- ja alueviranomaiset AK:n kautta, ja se perustuisi avoimeen prosessiin, jossa luodattaisiin kansalaisten näkemyksiä ja annettaisiin heille tietoa ja tilaisuus tuoda esiin tärkeimpinä pitämänsä kysymykset ja keskustella niistä. Prosessin tulokset otettaisiin huomioon EU:n poliittisessa päätöksenteossa, ja kansalaisten kannanottojen vaikutuksista annettaisiin asianmukaista palautetta. |
| --- | --- |

99.

| 100. | on vakuuttunut siitä, että kansalaisille annettavan palautteen ansiosta AK:n jäsenten poliittinen työ voi lujittaa yhteyksiä ruohonjuuritasoon ja vahvistaa ihmisten luottamusta ”EU-politiikkaan”. |
| --- | --- |

100.

Bryssel 9. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan kirje alueiden komitean puheenjohtajalle, 8. marraskuuta 2016, http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf

1

(2)  Aiekirje puhemies Antonio Tajanille ja pääministeri Jüri Ratasille, 13. syyskuuta 2017, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_fi.pdf

2

(3)  Puheenjohtaja Junckerin erityisneuvonantaja Luc Van den Brande, Reaching out to EU Citizens: A New Opportunity, lokakuu 2017.

3

Reaching out to EU Citizens: A New Opportunity

(4)  AK:n lausunto aiheesta ”Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017”, COR-2017-01319, esittelijä Guillermo Martínez Suárez.

4

(5)  Euroopan parlamentti (2017), Euroopan unionin toiminnan parantaminen hyödyntämällä Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia, P8_TA (2017)0049; (2017) Euroopan unionin nykyisen toimielinrakenteen mahdolliset kehityskulut ja mukautukset, P8_TA (2017)0048; (2017) euroalueen budjettikapasiteetti, P8_TA(2017)0050.

5

(6)  Muun muassa Why Europe, Pulse of Europe, Stand up for Europe, Committee for the Defence of Democracy, 1989 Generation Initiative.

6

Why Europe, Pulse of Europe, Stand up for Europe, Committee for the Defence of Democracy, 1989 Generation Initiative.

(7)  London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union, maaliskuu 2018, https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf

7

Reflecting on the future of the European Union

(8)  AK, Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities, huhtikuu 2018, https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf

8

Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities

(9)  Eurobarometri – Public opinion in the European Union, liite, nro 88, marraskuu 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142; Eurobarometri – Future of Europe, nro 467, syyskuu-lokakuu 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179; Euroopan parlamentin tilaama eurobarometri-tutkimus, Democracy on the move one year ahead of European election, nro 89.2, toukokuu 2018, http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf

9

Public opinion in the European Union

Future of Europe

Democracy on the move one year ahead of European election

(10)  London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union, maaliskuu 2018.

10

Reflecting on the future of the European Union

(11)  Euroopan komissio, alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto, Seitsemäs taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus: Minun alueeni, minun Eurooppani, meidän tulevaisuutemme, syyskuu 2017.

11

(12)  AK:n päätöslauselma aiheesta ”Euroopan komission valkoinen kirja Euroopan tulevaisuudesta – Pohdintaa ja skenaarioita: EU27 vuoteen 2025 mennessä” (2017/C 306/01).

12

(13)  AK:n lausunto aiheesta ”Pohdinta-asiakirja EU:n rahoituksen tulevaisuudesta”, COR-2017-03718, esittelijä Marek Woźniak.

13

(14)  AK:n lausunto aiheesta ”Asetus eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta”, COR-2017-04989, esittelijä Luc Van den Brande.

14

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/16

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan työviranomaisen perustaminen”

(2018/C 461/03)

| Yleisesittelijä: | Doris KAMPUS (AT, PES), sosiaaliasioista, työllisyydestä ja integraatiosta vastaava Steiermarkin osavaltiohallituksen jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan työviranomaisen perustamisesta, 13. maaliskuuta 2018 (ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti)
  COM(2018) 131 final |

Yleisesittelijä:

Doris KAMPUS (AT, PES), sosiaaliasioista, työllisyydestä ja integraatiosta vastaava Steiermarkin osavaltiohallituksen jäsen

Viiteasiakirja:

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan työviranomaisen perustamisesta, 13. maaliskuuta 2018 (ETA:n ja Sveitsin kannalta merkityksellinen teksti)

COM(2018) 131 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (5) | Jotta voidaan lisätä oikeudenmukaisuutta ja luottamusta sisämarkkinoilla, olisi perustettava Euroopan työviranomainen, jäljempänä ”työviranomainen”. Työviranomaisen olisi tuettava jäsenvaltioita ja komissiota pyrittäessä parantamaan työvoiman rajatylittävään liikkuvuuteen liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia koskevien tietojen ja asiaan liittyvien palvelujen saatavuutta yksityishenkilöiden ja työnantajien kannalta, tuettava sääntöjen noudattamista ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä unionin lainsäädännön tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi näillä aloilla sekä soviteltava ja edistettävä ratkaisun löytämistä rajatylittävien riita-asioiden tai työmarkkinahäiriöiden tapauksessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(5)

Jotta voidaan lisätä oikeudenmukaisuutta ja luottamusta sisämarkkinoilla, olisi perustettava Euroopan työviranomainen, jäljempänä ”työviranomainen”. Työviranomaisen olisi tuettava jäsenvaltioita ja komissiota pyrittäessä parantamaan työvoiman rajatylittävään liikkuvuuteen liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia koskevien tietojen ja asiaan liittyvien palvelujen saatavuutta yksityishenkilöiden ja työnantajien kannalta, tuettava sääntöjen noudattamista ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä unionin lainsäädännön tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi näillä aloilla sekä soviteltava ja edistettävä ratkaisun löytämistä rajatylittävien riita-asioiden tai työmarkkinahäiriöiden tapauksessa.

| (5) | Jotta voidaan lisätä oikeudenmukaisuutta ja luottamusta sisämarkkinoilla, olisi perustettava Euroopan työviranomainen, jäljempänä ”työviranomainen”. Työviranomaisen olisi tuettava jäsenvaltioita ja komissiota pyrittäessä parantamaan työvoiman rajatylittävään liikkuvuuteen liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia koskevien tietojen ja asiaan liittyvien palvelujen saatavuutta yksityishenkilöiden ja työnantajien kannalta, tuettava sääntöjen noudattamista ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä unionin lainsäädännön tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi näillä aloilla sekä soviteltava ja edistettävä ratkaisun löytämistä rajatylittävien riita-asioiden tai työmarkkinahäiriöiden tapauksessa.
  Tähän kuuluu myös johdonmukainen ja tehokas kehikko täytäntöönpanon valvontaa varten. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voidaan lisätä oikeudenmukaisuutta ja luottamusta sisämarkkinoilla, olisi perustettava Euroopan työviranomainen, jäljempänä ”työviranomainen”. Työviranomaisen olisi tuettava jäsenvaltioita ja komissiota pyrittäessä parantamaan työvoiman rajatylittävään liikkuvuuteen liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia koskevien tietojen ja asiaan liittyvien palvelujen saatavuutta yksityishenkilöiden ja työnantajien kannalta, tuettava sääntöjen noudattamista ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä unionin lainsäädännön tehokkaan soveltamisen varmistamiseksi näillä aloilla sekä soviteltava ja edistettävä ratkaisun löytämistä rajatylittävien riita-asioiden tai työmarkkinahäiriöiden tapauksessa.
  Tähän kuuluu myös johdonmukainen ja tehokas kehikko täytäntöönpanon valvontaa varten.

Perustelu

Voidakseen valvoa työvoiman rajatylittävään liikkuvuuteen ja sosiaaliturvajärjestelmien koordinointiin liittyvien unionin säädösten täytäntöönpanoa selkeällä, oikeudenmukaisella ja tehokkaalla tavalla jäsenvaltio- ja aluetason viranomaiset tarvitsevat asianmukaisia täytäntöönpanon valvontamekanismeja, joilla on myös ennalta ehkäisevä pelotevaikutus.

Muutosehdotus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (14 a) | Oikeusturvan vahvistamiseksi ja oikeuden yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi (myös paikallisissa tuomioistuimissa) on välttämätöntä säätää tarkastusten yhteydessä kerättyjen tietojen oikeudellisesta käytöstä (esimerkiksi niiden kelpaamisesta todistusaineistoksi). Tulisi huolehtia siitä, että yhteisten tarkastusten tuottamia tuloksia voidaan käyttää yhdenmukaisella tavalla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(14 a)

Oikeusturvan vahvistamiseksi ja oikeuden yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi (myös paikallisissa tuomioistuimissa) on välttämätöntä säätää tarkastusten yhteydessä kerättyjen tietojen oikeudellisesta käytöstä (esimerkiksi niiden kelpaamisesta todistusaineistoksi). Tulisi huolehtia siitä, että yhteisten tarkastusten tuottamia tuloksia voidaan käyttää yhdenmukaisella tavalla.

Perustelu

Johtavien työsuojelutarkastajien komitea (SLIC) on jo vuosia suosittanut, että yhteisten toimien asema tehdään EU:n laajuisesti selväksi.

Muutosehdotus 3

Ehdotus asetukseksi

5 artiklan c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | koordinoitava ja tuettava 9 ja 10 artiklan mukaisesti samanaikaisia tai yhteisiä tarkastuksia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

koordinoitava ja tuettava 9 ja 10 artiklan mukaisesti samanaikaisia tai yhteisiä tarkastuksia;

| c) | vahvistettava
  , koordinoitava ja tuettava 9 ja 10 artiklan mukaisesti samanaikaisia tai yhteisiä tarkastuksia; |
| --- | --- |

c)

vahvistettava
  , koordinoitava ja tuettava 9 ja 10 artiklan mukaisesti samanaikaisia tai yhteisiä tarkastuksia;

Perustelu

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorittamien samanaikaisten ja yhteisten tarkastusten luonnetta olisi vahvistettava huomattavasti tulosten täytäntöönpanokelpoisuuden parantamiseksi.

Muutosehdotus 4

Ehdotus asetukseksi

5 artiklan h alakohta (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | h) | helpotettava nykyisten, hyvin toimivien rakenteiden toiminnan jatkumista. Tällaisiin rakenteisiin kuuluvat Eures-raja-aluekumppanuudet, joilla edistetään yhteistyötä raja-alueilla tavoitteena tukea oikeudenmukaista rajatylittävää liikkuvuutta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

h)

helpotettava nykyisten, hyvin toimivien rakenteiden toiminnan jatkumista. Tällaisiin rakenteisiin kuuluvat Eures-raja-aluekumppanuudet, joilla edistetään yhteistyötä raja-alueilla tavoitteena tukea oikeudenmukaista rajatylittävää liikkuvuutta.

Perustelu

Olisi varmistettava komission lupailemat synergiavaikutukset ja huolehdittava nykyisten, hyvin toimivien rakenteiden (esimerkiksi alueiden kannalta tärkeiden Eures-raja-aluekumppanuuksien) yhdistämisestä ja myös niiden määrärahojen turvaamisesta.

Muutosehdotus 5

Ehdotus asetukseksi

6 artiklan c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | annettava työnantajille asiaankuuluvia tietoja työmarkkinasäännöistä ja elin- ja työoloista, jotka koskevat rajatylittävää liikkuvuutta harjoittavia työntekijöitä, mukaan luettuna lähetetyt työntekijät; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

annettava työnantajille asiaankuuluvia tietoja työmarkkinasäännöistä ja elin- ja työoloista, jotka koskevat rajatylittävää liikkuvuutta harjoittavia työntekijöitä, mukaan luettuna lähetetyt työntekijät;

| c) | annettava työnantajille
  ja työntekijöille
  asiaankuuluvia tietoja työmarkkinasäännöistä ja elin- ja työoloista, jotka koskevat rajatylittävää liikkuvuutta harjoittavia työntekijöitä, mukaan luettuna lähetetyt työntekijät; |
| --- | --- |

c)

annettava työnantajille
  ja työntekijöille
  asiaankuuluvia tietoja työmarkkinasäännöistä ja elin- ja työoloista, jotka koskevat rajatylittävää liikkuvuutta harjoittavia työntekijöitä, mukaan luettuna lähetetyt työntekijät;

Perustelu

Räätälöityjä tietoja olisi asetettava kaikkien työmarkkinaosapuolten käyttöön.

Muutosehdotus 6

Ehdotus asetukseksi

6 artiklan g alakohta (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | g) | edistettävä tiedonkulkua liikkuvuuden kanssa tekemisissä olevien alueiden, kaupunkien ja kuntien kesken, jotta osaamista ja kokemuksia voidaan vaihtaa ja jakaa järjestelmällisellä tavalla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

g)

edistettävä tiedonkulkua liikkuvuuden kanssa tekemisissä olevien alueiden, kaupunkien ja kuntien kesken, jotta osaamista ja kokemuksia voidaan vaihtaa ja jakaa järjestelmällisellä tavalla.

Perustelu

Paikallisista olosuhteista ja kokemuksista saatavilla tiedoilla on tärkeä merkitys yhteistyön parantamisessa, valmiuksien kehittämisessä ja olemassa olevan osaamisen hyödyntämisessä ja vahvistamisessa.

Muutosehdotus 7

Ehdotus asetukseksi

7 artiklan 1 kohdan e alakohta (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | e) | edistettävä hyvien käytänteiden vaihtoa liikkuvuuden kanssa tekemisissä olevien alueiden, kaupunkien ja kuntien kesken ja levitettävä tietoa asiasta saaduista kokemuksista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

e)

edistettävä hyvien käytänteiden vaihtoa liikkuvuuden kanssa tekemisissä olevien alueiden, kaupunkien ja kuntien kesken ja levitettävä tietoa asiasta saaduista kokemuksista.

Perustelu

Kokemusten vaihdosta olisi huolehdittava myös palvelujen osalta.

Muutosehdotus 8

Ehdotus asetukseksi

8 artiklan 1 kohdan d alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| d) | helpotettava seuraamusten ja sakkojen rajatylittäviä täytäntöönpanomenettelyjä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

d)

helpotettava seuraamusten ja sakkojen rajatylittäviä täytäntöönpanomenettelyjä;

| d) | helpotettava
  kansallisten
  seuraamusten ja sakkojen rajatylittäviä täytäntöönpanomenettelyjä
  ja laadittava ehdotuksia tällaisten kansallisten seuraamusten täytäntöönpanon avoimuuden ja johdonmukaisuuden edistämiseksi rajatylittävissä tilanteissa
  ; |
| --- | --- |

d)

helpotettava
  kansallisten
  seuraamusten ja sakkojen rajatylittäviä täytäntöönpanomenettelyjä
  ja laadittava ehdotuksia tällaisten kansallisten seuraamusten täytäntöönpanon avoimuuden ja johdonmukaisuuden edistämiseksi rajatylittävissä tilanteissa
  ;

Perustelu

Kansallisten seuraamusten ja sakkojen täytäntöönpanoon liittyvän vastuuvelvollisuuden riittämätön sääntely rajatylittävien tilanteiden osalta vaarantaa unionin lainsäädännön tehokkaan soveltamisen alueviranomaisten yhteistyössä.

Muutosehdotus 9

Ehdotus asetukseksi

9 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä työviranomaisen on koordinoitava samanaikaisia tai yhteisiä tarkastuksia työviranomaisen toimivaltaan kuuluvilla aloilla. Pyynnön voi toimittaa yksi tai useampi jäsenvaltio. Työviranomainen voi myös ehdottaa asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisille, että ne suorittavat samanaikaisen tai yhteisen tarkastuksen. | 1.   Yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä työviranomaisen on koordinoitava samanaikaisia tai yhteisiä tarkastuksia työviranomaisen toimivaltaan kuuluvilla aloilla. Pyynnön voi toimittaa yksi tai useampi jäsenvaltio
  asianomaisten jäsenvaltioiden työmarkkina-asioissa soveltamien kansallisten käytäntöjen mukaisesti
  . Työviranomainen voi myös ehdottaa asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisille, että ne suorittavat samanaikaisen tai yhteisen tarkastuksen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä työviranomaisen on koordinoitava samanaikaisia tai yhteisiä tarkastuksia työviranomaisen toimivaltaan kuuluvilla aloilla. Pyynnön voi toimittaa yksi tai useampi jäsenvaltio. Työviranomainen voi myös ehdottaa asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisille, että ne suorittavat samanaikaisen tai yhteisen tarkastuksen.

1.   Yhden tai useamman jäsenvaltion pyynnöstä työviranomaisen on koordinoitava samanaikaisia tai yhteisiä tarkastuksia työviranomaisen toimivaltaan kuuluvilla aloilla. Pyynnön voi toimittaa yksi tai useampi jäsenvaltio
  asianomaisten jäsenvaltioiden työmarkkina-asioissa soveltamien kansallisten käytäntöjen mukaisesti
  . Työviranomainen voi myös ehdottaa asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisille, että ne suorittavat samanaikaisen tai yhteisen tarkastuksen.

Perustelu

Perustelu

Olisi otettava huomioon lainsäädännön noudattamisen valvonnan kansallisten perinteiden moninaisuus (mukaan luettuina kansallisten viranomaisten kanssa yhteistyössä toimivat elimet).

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

Ehdotus asetukseksi

9 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Jos jonkin jäsenvaltion viranomainen päättää olla osallistumatta 1 kohdassa tarkoitettuun samanaikaiseen tai yhteiseen tarkastukseen tai olla suorittamatta tällaista tarkastusta, sen on ilmoitettava työviranomaiselle kirjallisesti päätöksensä syyt asianmukaisesti etukäteen. Tällaisissa tapauksissa työviranomaisen on ilmoitettava asiasta muille asianomaisille kansallisille viranomaisille. | 2.   Jos jonkin jäsenvaltion viranomainen päättää olla osallistumatta 1 kohdassa tarkoitettuun samanaikaiseen tai yhteiseen tarkastukseen tai olla suorittamatta tällaista tarkastusta, sen on ilmoitettava työviranomaiselle kirjallisesti päätöksensä syyt asianmukaisesti etukäteen. Tällaisissa tapauksissa työviranomaisen on ilmoitettava asiasta muille asianomaisille kansallisille viranomaisille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Jos jonkin jäsenvaltion viranomainen päättää olla osallistumatta 1 kohdassa tarkoitettuun samanaikaiseen tai yhteiseen tarkastukseen tai olla suorittamatta tällaista tarkastusta, sen on ilmoitettava työviranomaiselle kirjallisesti päätöksensä syyt asianmukaisesti etukäteen. Tällaisissa tapauksissa työviranomaisen on ilmoitettava asiasta muille asianomaisille kansallisille viranomaisille.

2.   Jos jonkin jäsenvaltion viranomainen päättää olla osallistumatta 1 kohdassa tarkoitettuun samanaikaiseen tai yhteiseen tarkastukseen tai olla suorittamatta tällaista tarkastusta, sen on ilmoitettava työviranomaiselle kirjallisesti päätöksensä syyt asianmukaisesti etukäteen. Tällaisissa tapauksissa työviranomaisen on ilmoitettava asiasta muille asianomaisille kansallisille viranomaisille.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

Ehdotus asetukseksi

10 artiklan 5 a kohta (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Toimivaltaiset viranomaiset voivat käyttää yhteisten tarkastusten tuloksia osanottajajäsenvaltioissa samanarvoisina oikeudellisina todisteina kuin niiden omalta lainkäyttöalueelta kerättyjä asiakirjoja. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5 a.
     
  Toimivaltaiset viranomaiset voivat käyttää yhteisten tarkastusten tuloksia osanottajajäsenvaltioissa samanarvoisina oikeudellisina todisteina kuin niiden omalta lainkäyttöalueelta kerättyjä asiakirjoja.

Perustelu

Perustelu

Johtavien työsuojelutarkastajien komitea (SLIC) on jo vuosia suosittanut, että yhteisten toimien oikeudellisen sitovuus tehdään EU:n laajuisesti selväksi.

Yhteistyön lujittamiseen olisi kuuluttava myös se, että yhteisten tarkastusten tuottamien tulosten käyttö oikeudellisiin tarkoituksiin on säännelty ja turvattu kaikilla viranomaistasoilla.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

Ehdotus asetukseksi

11 artiklan 2 kohdan d alakohta (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | d) | pitää nämä tiedot ajan tasalla. Tätä varten huolehditaan säännöllisestä tietojen vaihdosta sekä vastaanottajamaiden että lähtömaiden niiden alueiden, kaupunkien ja kuntien kanssa, joita asia koskee eniten. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

d)

d)

pitää nämä tiedot ajan tasalla. Tätä varten huolehditaan säännöllisestä tietojen vaihdosta sekä vastaanottajamaiden että lähtömaiden niiden alueiden, kaupunkien ja kuntien kanssa, joita asia koskee eniten.

pitää nämä tiedot ajan tasalla. Tätä varten huolehditaan säännöllisestä tietojen vaihdosta sekä vastaanottajamaiden että lähtömaiden niiden alueiden, kaupunkien ja kuntien kanssa, joita asia koskee eniten.

Perustelu

Perustelu

Myös analyysien ja riskiarviointien osalta olisi huolehdittava säännöllisestä kokemusten vaihdosta ja siitä, että aineistoa saadaan niiltä alueilta, joita asia koskee eniten.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

Ehdotus asetukseksi

18 artikla (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Hallintoneuvosto koostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion korkean tason edustajasta
  ja
  kahdesta komission edustajasta, joilla kaikilla on äänioikeus. | 1.   Hallintoneuvosto koostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion korkean tason edustajasta, kahdesta komission edustajasta
  ja yhdestä jäsenvaltioiden alueviranomaisten edustajasta
  , joilla kaikilla on äänioikeus. |
| 2.   Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä on varajäsen. Varajäsen edustaa varsinaista jäsentä tämän poissaollessa. | 2.   Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä on varajäsen. Varajäsen edustaa varsinaista jäsentä tämän poissaollessa. |
| 3.   Jäsenvaltioitaan edustavat hallintoneuvoston jäsenet ja varajäsenet nimittää kunkin oma jäsenvaltio heidän 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja aloja koskevan tietämyksensä perusteella ottaen huomioon asianmukaiset johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaidot. | 3.   Jäsenvaltioitaan edustavat hallintoneuvoston jäsenet ja varajäsenet nimittää kunkin oma jäsenvaltio heidän 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja aloja koskevan tietämyksensä perusteella ottaen huomioon asianmukaiset johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaidot. |
| Komissio nimittää omat edustajansa. | Komissio nimittää omat edustajansa. |
| | Alueiden komitea nimittää jäsenvaltioiden alueviranomaisten edustajan sellaisia Euroopan unionin jäsenvaltioita edustavien jäsentensä keskuudesta, joissa työllisyyspolitiikkaa koskeva lainsäädäntövalta on jaettu alueiden kanssa. |
| Hallintoneuvoston toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden
  ja
  komission on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta hallintoneuvostossa. Kaikkien osapuolten on pyrittävä naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa. | Hallintoneuvoston toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden, komission
  ja alueiden komitean
  on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta hallintoneuvostossa. Kaikkien osapuolten on pyrittävä naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa. |
| 4.   Jäsenten ja heidän varajäsentensä toimikausi on neljä vuotta. Toimikausi voidaan uusia. | 4.   Jäsenten ja heidän varajäsentensä toimikausi on neljä vuotta. Toimikausi voidaan uusia. |
| 5.   Edustajat kolmansista maista, jotka soveltavat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa unionin lainsäädäntöä, voivat osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina. | 5.   Edustajat kolmansista maista, jotka soveltavat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa unionin lainsäädäntöä, voivat osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Hallintoneuvosto koostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion korkean tason edustajasta
  ja
  kahdesta komission edustajasta, joilla kaikilla on äänioikeus.

1.   Hallintoneuvosto koostuu yhdestä kunkin jäsenvaltion korkean tason edustajasta, kahdesta komission edustajasta
  ja yhdestä jäsenvaltioiden alueviranomaisten edustajasta
  , joilla kaikilla on äänioikeus.

2.   Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä on varajäsen. Varajäsen edustaa varsinaista jäsentä tämän poissaollessa.

2.   Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä on varajäsen. Varajäsen edustaa varsinaista jäsentä tämän poissaollessa.

3.   Jäsenvaltioitaan edustavat hallintoneuvoston jäsenet ja varajäsenet nimittää kunkin oma jäsenvaltio heidän 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja aloja koskevan tietämyksensä perusteella ottaen huomioon asianmukaiset johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaidot.

3.   Jäsenvaltioitaan edustavat hallintoneuvoston jäsenet ja varajäsenet nimittää kunkin oma jäsenvaltio heidän 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja aloja koskevan tietämyksensä perusteella ottaen huomioon asianmukaiset johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaidot.

Komissio nimittää omat edustajansa.

Komissio nimittää omat edustajansa.

Alueiden komitea nimittää jäsenvaltioiden alueviranomaisten edustajan sellaisia Euroopan unionin jäsenvaltioita edustavien jäsentensä keskuudesta, joissa työllisyyspolitiikkaa koskeva lainsäädäntövalta on jaettu alueiden kanssa.

Alueiden komitea nimittää jäsenvaltioiden alueviranomaisten edustajan sellaisia Euroopan unionin jäsenvaltioita edustavien jäsentensä keskuudesta, joissa työllisyyspolitiikkaa koskeva lainsäädäntövalta on jaettu alueiden kanssa.

Hallintoneuvoston toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden
  ja
  komission on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta hallintoneuvostossa. Kaikkien osapuolten on pyrittävä naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa.

ja

Hallintoneuvoston toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden, komission
  ja alueiden komitean
  on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta hallintoneuvostossa. Kaikkien osapuolten on pyrittävä naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa.

ja alueiden komitean

4.   Jäsenten ja heidän varajäsentensä toimikausi on neljä vuotta. Toimikausi voidaan uusia.

4.   Jäsenten ja heidän varajäsentensä toimikausi on neljä vuotta. Toimikausi voidaan uusia.

5.   Edustajat kolmansista maista, jotka soveltavat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa unionin lainsäädäntöä, voivat osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina.

5.   Edustajat kolmansista maista, jotka soveltavat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaa unionin lainsäädäntöä, voivat osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina.

Perustelu

Perustelu

Eräissä jäsenvaltioissa työllisyyspolitiikkaa koskeva lainsäädäntövalta on jaettu valtion ja alueiden kesken, joten on paikallaan säätää alueviranomaisten edustajasta työviranomaisen hallintoneuvostossa, jotta varmistetaan intressien tasapuolinen edustus.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleishuomioita ja yleisarvio ehdotuksesta

Yleishuomioita ja yleisarvio ehdotuksesta

| 1. | on tyytyväinen ehdotuksen tavoitteeseen tehostaa unionin lainsäädännön soveltamista työvoiman rajatylittävän liikkuvuuden ja sosiaaliturvan koordinoinnin aloilla ja siten lisätä oikeudenmukaisuutta sisämarkkinoilla ja vahvistaa luottamusta niitä kohtaan. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen ehdotuksen tavoitteeseen tehostaa unionin lainsäädännön soveltamista työvoiman rajatylittävän liikkuvuuden ja sosiaaliturvan koordinoinnin aloilla ja siten lisätä oikeudenmukaisuutta sisämarkkinoilla ja vahvistaa luottamusta niitä kohtaan.

| 2. | kannattaa ehdotettua toimintamallia perustaa Euroopan työviranomainen tukemaan jäsenvaltioita työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen, sijoittautumisvapauteen ja palvelujen tarjoamisen vapauteen liittyvien sääntöjenvastaisuuksien torjunnassa ja tällä tavoin parantaa liikkuvuuden laatua. |
| --- | --- |

2.

kannattaa ehdotettua toimintamallia perustaa Euroopan työviranomainen tukemaan jäsenvaltioita työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen, sijoittautumisvapauteen ja palvelujen tarjoamisen vapauteen liittyvien sääntöjenvastaisuuksien torjunnassa ja tällä tavoin parantaa liikkuvuuden laatua.

| 3. | korostaa, että näiden vapauksien väärinkäyttö paitsi heikentää EU:n yhteenkuuluvuutta myös aiheuttaa huomattavia sosiaalisia, taloudellisia ja varojen käyttöön liittyviä haittoja alueille, kaupungeille ja kunnille sekä asukkaille itselleen. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että näiden vapauksien väärinkäyttö paitsi heikentää EU:n yhteenkuuluvuutta myös aiheuttaa huomattavia sosiaalisia, taloudellisia ja varojen käyttöön liittyviä haittoja alueille, kaupungeille ja kunnille sekä asukkaille itselleen.

| 4. | toteaa, että tämä johtaa verotulojen ja sosiaaliturvamaksujen vähenemiseen ja vaikuttaa kielteisesti työllisyyteen, työehtoihin ja -oloihin, kilpailuun, paikallis- ja aluekehitykseen, hyvinvointiin ja sosiaaliturvaan. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että tämä johtaa verotulojen ja sosiaaliturvamaksujen vähenemiseen ja vaikuttaa kielteisesti työllisyyteen, työehtoihin ja -oloihin, kilpailuun, paikallis- ja aluekehitykseen, hyvinvointiin ja sosiaaliturvaan.

| 5. | kannattaakin johdonmukaisuuden lisäämistä ja kansallisten viranomaisten yhteistyön helpottamista, sillä tällä hetkellä alueelliset toimivaltarajat hankaloittavat niiden pyrkimyksiä panna nykyiset säännöt tehokkaasti täytäntöön rajatylittävissä tilanteissa. |
| --- | --- |

5.

kannattaakin johdonmukaisuuden lisäämistä ja kansallisten viranomaisten yhteistyön helpottamista, sillä tällä hetkellä alueelliset toimivaltarajat hankaloittavat niiden pyrkimyksiä panna nykyiset säännöt tehokkaasti täytäntöön rajatylittävissä tilanteissa.

| 6. | korostaa, että työvoiman liikkuvuutta koskevan lainsäädännön rikkomisesta johtuvien seuraamusten parempi koordinointi EU-tasolla voisi ehkäistä lainsäädännön noudattamatta jättämistä ja antaa merkittävän panoksen tehokkaampaan täytäntöönpanojärjestelmään, myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 ja 82 artiklan hengessä. Lisäksi näin vahvistettaisiin luottamusta ja oikeudenmukaisuutta sisämarkkinoilla takaamalla muun muassa selkeä liiketoimintaympäristö ja tasapuoliset toimintaedellytykset. Tällaisen koordinoinnin tehokas toteuttaminen edellyttää kaikkien tarvittavien välineiden (kuten IT-alustojen, telemaattisten järjestelmien tai muiden viestintävälineiden välisten yhteyksien) hyödyntämistä. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että työvoiman liikkuvuutta koskevan lainsäädännön rikkomisesta johtuvien seuraamusten parempi koordinointi EU-tasolla voisi ehkäistä lainsäädännön noudattamatta jättämistä ja antaa merkittävän panoksen tehokkaampaan täytäntöönpanojärjestelmään, myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 81 ja 82 artiklan hengessä. Lisäksi näin vahvistettaisiin luottamusta ja oikeudenmukaisuutta sisämarkkinoilla takaamalla muun muassa selkeä liiketoimintaympäristö ja tasapuoliset toimintaedellytykset. Tällaisen koordinoinnin tehokas toteuttaminen edellyttää kaikkien tarvittavien välineiden (kuten IT-alustojen, telemaattisten järjestelmien tai muiden viestintävälineiden välisten yhteyksien) hyödyntämistä.

| 7. | kannattaa Euroopan työviranomaisen operatiivista roolia. Viranomaisen on tarkoitus ottaa hoitaakseen nykyisten rakenteiden teknisiä tehtäviä tai yhdistää ja kehittää niitä järjestelmässä havaittujen puutteiden korjaamiseksi ja synergian luomiseksi. |
| --- | --- |

7.

kannattaa Euroopan työviranomaisen operatiivista roolia. Viranomaisen on tarkoitus ottaa hoitaakseen nykyisten rakenteiden teknisiä tehtäviä tai yhdistää ja kehittää niitä järjestelmässä havaittujen puutteiden korjaamiseksi ja synergian luomiseksi.

| 8. | toteaa, että tehtävät ja toimivaltuudet olisi määriteltävä selkeästi, jotta kaikilla julkishallinnon tasoilla voidaan toteuttaa tukena toimivia yhteistyötoimia määrätietoisesti ja tehokkaasti ja välttää päällekkäisyyksiä nykyisten rakenteiden kanssa. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että tehtävät ja toimivaltuudet olisi määriteltävä selkeästi, jotta kaikilla julkishallinnon tasoilla voidaan toteuttaa tukena toimivia yhteistyötoimia määrätietoisesti ja tehokkaasti ja välttää päällekkäisyyksiä nykyisten rakenteiden kanssa.

| 9. | kiinnittää huomiota siihen, että Euroopan työviranomaiselle ehdotetulla tehtäväalueella on laaja kirjo kansallisia, alueellisia ja paikallisia käytänteitä ja oikeudellisia tilanteita, ja korostaa, että työviranomaisen toimeksianto olisi sovitettava yhteen tämän moninaisuuden kanssa ja että karttunut osaaminen olisi otettava siinä huomioon. |
| --- | --- |

9.

kiinnittää huomiota siihen, että Euroopan työviranomaiselle ehdotetulla tehtäväalueella on laaja kirjo kansallisia, alueellisia ja paikallisia käytänteitä ja oikeudellisia tilanteita, ja korostaa, että työviranomaisen toimeksianto olisi sovitettava yhteen tämän moninaisuuden kanssa ja että karttunut osaaminen olisi otettava siinä huomioon.

Tavoitteiden ja tehtävien kriittinen arviointi alueiden näkökulmasta

Tavoitteiden ja tehtävien kriittinen arviointi alueiden näkökulmasta

| 10. | korostaa, että etenkin rajatylittävää liikkuvuutta harjoittavat työntekijät ovat Euroopassa riskialtis ryhmä, jonka oikeuksia loukataan helpommin, koska he liikkuvat lähtöalueiden ja vastaanottavien alueiden välillä. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että etenkin rajatylittävää liikkuvuutta harjoittavat työntekijät ovat Euroopassa riskialtis ryhmä, jonka oikeuksia loukataan helpommin, koska he liikkuvat lähtöalueiden ja vastaanottavien alueiden välillä.

| 11. | vahvistaa, että työvoiman rajatylittävään liikkuvuuteen liittyvät sääntöjenvastaisuudet vaikuttavat paikallis- ja aluetasoon suoraan, että nämä tasot ovat lähimpänä kansalaisia eli myös työnhakijoita ja työnantajia ja että liikkuvuus työmarkkinoilla on luonteeltaan pitkälti alueellista ja siihen voidaan merkittävässä määrin vaikuttaa alueellisesti (1). |
| --- | --- |

11.

vahvistaa, että työvoiman rajatylittävään liikkuvuuteen liittyvät sääntöjenvastaisuudet vaikuttavat paikallis- ja aluetasoon suoraan, että nämä tasot ovat lähimpänä kansalaisia eli myös työnhakijoita ja työnantajia ja että liikkuvuus työmarkkinoilla on luonteeltaan pitkälti alueellista ja siihen voidaan merkittävässä määrin vaikuttaa alueellisesti (1

| 12. | toteaa jälleen, että tämän keskeisen roolin vuoksi on välttämätöntä huolehtia siitä, että paikallis- ja alueyhteisöillä on asianmukainen edustus Euroopan työviranomaisen hallintoneuvostossa (2). |
| --- | --- |

12.

toteaa jälleen, että tämän keskeisen roolin vuoksi on välttämätöntä huolehtia siitä, että paikallis- ja alueyhteisöillä on asianmukainen edustus Euroopan työviranomaisen hallintoneuvostossa (2

| 13. | muistuttaa, että Euroopan työviranomaisen tulisi kattaa kaikki elinkeinoelämän alat. Jotta kaikkiin erilaisiin ongelmiin kiinnitetään riittävästi huomiota, on varmistettava työmarkkinaosapuolten tiivis osallistuminen toimintaan siten, että sidosryhmien edustajien ryhmässä on sekä eri alojen että eri alueiden edustajia. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että Euroopan työviranomaisen tulisi kattaa kaikki elinkeinoelämän alat. Jotta kaikkiin erilaisiin ongelmiin kiinnitetään riittävästi huomiota, on varmistettava työmarkkinaosapuolten tiivis osallistuminen toimintaan siten, että sidosryhmien edustajien ryhmässä on sekä eri alojen että eri alueiden edustajia.

| 14. | korostaa, miten tärkeää tavoitteiden saavuttamisen kannalta on ottaa Euroopan työviranomaisen toiminnan lähtökohdaksi vaatimus täytäntöönpanokelpoisuudesta ja vastuuvelvollisuudesta. Samalla on yhtä lailla turvattava kansallisten järjestelmien itsenäisen aseman säilyminen. |
| --- | --- |

14.

korostaa, miten tärkeää tavoitteiden saavuttamisen kannalta on ottaa Euroopan työviranomaisen toiminnan lähtökohdaksi vaatimus täytäntöönpanokelpoisuudesta ja vastuuvelvollisuudesta. Samalla on yhtä lailla turvattava kansallisten järjestelmien itsenäisen aseman säilyminen.

Toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate

Toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate

| 15. | korostaa, että toissijaisuusperiaatetta on noudatettava varauksettomasti kaikissa Euroopan työviranomaisen kehittämisvaiheissa ja kaikkea kansallista toimivaltaa työ- ja sosiaalipoliittisissa asioissa on kunnioitettava. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että toissijaisuusperiaatetta on noudatettava varauksettomasti kaikissa Euroopan työviranomaisen kehittämisvaiheissa ja kaikkea kansallista toimivaltaa työ- ja sosiaalipoliittisissa asioissa on kunnioitettava.

| 16. | painottaa, että suhteellisuusperiaatetta on noudatettava kaikilta osin, jotta voidaan välttää taloudellisia ja hallinnollisia lisärasitteita. |
| --- | --- |

16.

painottaa, että suhteellisuusperiaatetta on noudatettava kaikilta osin, jotta voidaan välttää taloudellisia ja hallinnollisia lisärasitteita.

| 17. | kiinnittää huomiota siihen, että Euroopan työviranomaisen perustamisen tavoitteena olisi oltava sisämarkkinoiden perusvapauksien vahvistaminen ja että työviranomaisen olisi toimittava kansallisten viranomaisten tukena silloin, kun kansalliset rajat estävät jäsenvaltioita soveltamasta unionin lainsäädäntöä tehokkaasti tai alueellisiin eroihin ei pystytä puuttumaan asianmukaisesti kansallisesta näkökulmasta käsin. |
| --- | --- |

17.

kiinnittää huomiota siihen, että Euroopan työviranomaisen perustamisen tavoitteena olisi oltava sisämarkkinoiden perusvapauksien vahvistaminen ja että työviranomaisen olisi toimittava kansallisten viranomaisten tukena silloin, kun kansalliset rajat estävät jäsenvaltioita soveltamasta unionin lainsäädäntöä tehokkaasti tai alueellisiin eroihin ei pystytä puuttumaan asianmukaisesti kansallisesta näkökulmasta käsin.

| 18. | katsoo, että Euroopan työviranomaisen tulee antaa tilaa jäsenvaltioiden mahdollisille erilaisille työmarkkinamalleille ja -prioriteeteille. On ratkaisevan tärkeää, että Euroopan työviranomainen ei rajoita työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta eikä niiden keskeistä roolia. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että Euroopan työviranomaisen tulee antaa tilaa jäsenvaltioiden mahdollisille erilaisille työmarkkinamalleille ja -prioriteeteille. On ratkaisevan tärkeää, että Euroopan työviranomainen ei rajoita työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta eikä niiden keskeistä roolia.

| 19. | toteaa, että tämän pitäisi parantaa liikkuvuuden laatua nykyisten toimivaltuuksien ja säännöstöjen puitteissa. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että tämän pitäisi parantaa liikkuvuuden laatua nykyisten toimivaltuuksien ja säännöstöjen puitteissa.

| 20. | toteaa, että myönteisiä vaikutuksia voitaisiin saada aikaan sekä lähtöalueilla että vastaanottavilla alueilla: kansallisten viranomaisten rajatylittävät täytäntöönpanotoimet voitaisiin hoitaa tehokkaammin, vero- ja sosiaaliturvamaksutulojen voitaisiin odottaa kasvavan ja oikeusturvan vahvistamisen ja lainsäädännön yhdenmukaisemman soveltamisen vaikutukset oikeudenmukaisiin työ- ja kilpailuolosuhteisiin voisivat konkretisoitua paikan päällä (3). |
| --- | --- |

20.

toteaa, että myönteisiä vaikutuksia voitaisiin saada aikaan sekä lähtöalueilla että vastaanottavilla alueilla: kansallisten viranomaisten rajatylittävät täytäntöönpanotoimet voitaisiin hoitaa tehokkaammin, vero- ja sosiaaliturvamaksutulojen voitaisiin odottaa kasvavan ja oikeusturvan vahvistamisen ja lainsäädännön yhdenmukaisemman soveltamisen vaikutukset oikeudenmukaisiin työ- ja kilpailuolosuhteisiin voisivat konkretisoitua paikan päällä (3

Täydentäviä ehdotuksia ja muita sääntelytarpeita

Täydentäviä ehdotuksia ja muita sääntelytarpeita

| 21. | kehottaa huolehtimaan Euroopan työviranomaisen kehittämismahdollisuuksista, kun ajatellaan Euroopan työmarkkinoiden dynaamisuutta, joka kytkeytyy väestörakenteen muutoksiin ja teknologisten haasteisiin, ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. |
| --- | --- |

21.

kehottaa huolehtimaan Euroopan työviranomaisen kehittämismahdollisuuksista, kun ajatellaan Euroopan työmarkkinoiden dynaamisuutta, joka kytkeytyy väestörakenteen muutoksiin ja teknologisten haasteisiin, ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet.

| 22. | katsoo, että rajatylittävien tilanteiden hoitamisessa on vahvistettava kaikkien asianomaisten toimijoiden sitoutumista nopeisiin, tehokkaisiin ja johdonmukaisiin jatkotoimiin, jotta saadaan aikaan myönteisiä vaikutuksia paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että rajatylittävien tilanteiden hoitamisessa on vahvistettava kaikkien asianomaisten toimijoiden sitoutumista nopeisiin, tehokkaisiin ja johdonmukaisiin jatkotoimiin, jotta saadaan aikaan myönteisiä vaikutuksia paikallis- ja aluetasolla.

| 23. | suosittaa, että työviranomainen tukeutuisi toimissaan kolmansien maiden kanssa mahdollisuuksien mukaan unionin makroaluestrategioihin, jotka auttavat vahvistetun yhteistyön kautta tarttumaan jäsenvaltioiden ja kolmansia maiden alueelle ulottuvan tietyn maantieteellisen alueen yhteisiin haasteisiin ja edistävät osaltaan sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamista. |
| --- | --- |

23.

suosittaa, että työviranomainen tukeutuisi toimissaan kolmansien maiden kanssa mahdollisuuksien mukaan unionin makroaluestrategioihin, jotka auttavat vahvistetun yhteistyön kautta tarttumaan jäsenvaltioiden ja kolmansia maiden alueelle ulottuvan tietyn maantieteellisen alueen yhteisiin haasteisiin ja edistävät osaltaan sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamista.

Bryssel 9. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  AK:n lausunto aiheesta ”Työvoiman liikkuvuus ja Eures-verkoston vahvistaminen”, COR 2014–1315.

1

(2)  AK:n lausunto aiheesta ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari”, COR 2868/2016.

2

(3)  https://cor.europa.eu/en/our-work/Documents/Territorial-impact-assessment/TIA-ELA-Labour-Authority-20180704.pdf

3

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/24

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n kaupunkien ja alueiden panos CBD COP 14 -kokoukseen ja vuoden 2020 jälkeiseen biologista monimuotoisuutta koskevaan EU:n strategiaan”

(2018/C 461/04)

| Esittelijä: | Roby BIWER (LU, PES), Bettembourgin kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Euroopan komission varapuheenjohtajan Frans Timmermansin kirje, huhtikuu 2018 |

Esittelijä:

Roby BIWER (LU, PES), Bettembourgin kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Euroopan komission varapuheenjohtajan Frans Timmermansin kirje, huhtikuu 2018

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

A.   Biologista monimuotoisuutta koskevissa tavoitteissa etenemisen nykytilanne Euroopassa ja muualla maailmassa

| 1. | ilmaisee huolensa biologisen monimuotoisuuden voimakkaasta vähenemisestä, joka ei rajoitu eläin- ja kasvilajien katoamiseen vaan heikentää myös tulevaisuuden taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja jopa yhteiskunnallisia ja kulttuurisia mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että kahden tärkeän, biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä koskevan toimintapoliittisen välineen – biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen (CBD) liittyvän biodiversiteettiä koskevan strategisen suunnitelman 2011–2020 (eli biodiversiteettisopimukseen liittyvän strategisen suunnitelman) ja vuoteen 2020 ulottuvan luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian – tavoiteajankohdat ovat pian käsillä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | toistaa näkemyksen, että tieteellisen näytön perusteella maailma ylipäätään ja monet paikallis- ja alueviranomaiset erityisesti eivät nykymenolla tule yltämään kaikkiin maailmanlaajuisiin Aichin biodiversiteettitavoitteisiin saati panemaan täytäntöön luonnon monimuotoisuutta koskevaa EU:n strategiaa, vaikka tietyin osin on edistytty huomattavasti. Vuoteen 2020 mennessä voidaan kuitenkin saada vielä paljon aikaan, ja vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen valmistelu on jo alkanut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että maapallon biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen sekä ekosysteemien katoaminen ja heikkeneminen ovat suuria uhkia planeettamme tulevaisuudelle. YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen poliittisessa kokonaiskontekstissa biodiversiteetin vähenemissuuntauksen kääntäminen ja ekosysteemien ennallistaminen ovat ratkaisevan tärkeä osa-alue, joka on tiukasti sidoksissa ilmastonmuutoksen torjuntaan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiinnittää huomiota yksittäin toteutettavien paikallisten toimien (tai niiden puutteen) kärjistävään vaikutukseen. Pistemäinen toiminta nimittäin pahentaa omalta osaltaan maailmanlaajuista biodiversiteettikriisiä ja nostaa valokeilaan sellaisen kapea-alaisen toimintatavan vaarat, jossa kutakin biologiseen monimuotoisuuteen liittyvää tapausta käsitellään muista erillään paikallisella tasolla, jolloin maailmanlaajuiset vaikutukset ja muut ulkoiset vaikutukset jäävät huomioimatta. Komitea korostaa, että tarvitaan näkökulmaa, jossa mikro- ja makrotaso yhdistyvät tasapainoisesti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | on sitä mieltä, että on olemassa riittävää näyttöä ja tieteellisiä todisteita kiireellisestä tarpeesta toteuttaa nyt maailmanlaajuisella, alueellisella ja paikallisella tasolla nykyistä radikaalimpia, ennakoivia ja ennaltaehkäiseviä toimia biologisen monimuotoisuuden kadon pysäyttämiseksi ja rappeutuneiden ekosysteemien ennallistamiseksi. Asiassa ei saa odottaa enää pitempään (esimerkiksi muodollista edistyksen arviointia vuonna 2020). |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että poliittiset tavoitteet ovat horisontaalisesti ja vertikaalisesti katsoen epäjohdonmukaisia, sillä suhtautuminen ympäristökysymyksiin esimerkiksi maatalous- tai energiapolitiikassa on usein vastakkaista, mikä vie pohjaa edistymiseltä Aichin biodiversiteettitavoitteissa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | tiedostaa, että EU:n jäsenvaltioiden kaupungistumispolitiikat aiheuttavat yhä edelleen maiseman pirstoutumista ja kaupunkirakenteen hajautumista ja sen seurauksena ekosysteemien ja biologisen monimuotoisuuden vähenemistä. |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti monenvälisiin ympäristösopimuksiin ja niiden nojalla toteutettaviin toimiin sekä rajatylittävää yhteistyötä tukevien uudenlaisten kattavien politiikka- ja hallinnointikehysten kehittämiseen ja kehottaa asianomaisia kansallisia ja alueellisia viranomaisia ryhtymään käyttämään näitä välineitä rajojen ylitse ulottuvien johdonmukaisten politiikkatoimien kehittämiseksi. |
| --- | --- |

9.

| 10. | viittaa yksittäisten Natura 2000 -alueiden tuhoutumiseen sekä lintujen ja muiden eläinten laittoman tappamisen ja pyydystämisen nykyiseen laajuuteen ja on vakuuttunut siitä, että kaikilla tasoilla tarvitaan suurempia ponnisteluja luontodirektiivien säännösten noudattamisen valvomiseksi ja varmistamiseksi asiaankuuluvien hoitosuunnitelmien avulla. |
| --- | --- |

10.

| 11. | on huolestunut siitä, että suojeltujen lajien laiton kauppa jatkuu edelleen, että haitalliset vieraslajit lisääntyvät ja että torjunta-aineita, kuten neonikotinoideja, käytetään kestämättömällä tavalla, mikä romahduttaa pölyttäjien, esimerkiksi mehiläisten, kantoja. |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa kiireellisestä tarpeesta tehostaa oleellisesti maailmanlaajuisia ja EU:n toimia, joilla puututaan vaikuttavalla tavalla maailman biodiversiteettikriisin, ja purkaa kytkös talouskehityksen sekä biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen ja siihen liittyvien seikkojen, kuten köyhtymisestä seuraavan ekosysteemien toimintojen ja palvelujen heikkenemisen, väliltä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | kiinnittää huomiota siihen, että rahoitusresurssit ja -välineet eivät ole riittäviä biodiversiteettitoimien valtavirtaistamiseksi ja biologisen monimuotoisuuden asianmukaisen hoidon turvaamiseksi ja että tämän alan toimien puutteesta, joka on vallitseva ilmiö kaikilla tasoilla, seuraa finanssipoliittisia ja taloudellisia riskejä. |
| --- | --- |

13.

| 14. | painottaa tarvetta keskittää huomio maailmanlaajuisen ja eurooppalaisen hallinnointirakenteen puutteisiin, biodiversiteettisopimukseen liittyvän strategisen suunnitelman täytäntöönpanon haasteisiin ja vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen hiomiseen, jotta täytäntöönpano tapahtuisi tehokkaasti konkreettisten strategioiden pohjalta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee huolestuneena merkille, että (vapaaehtoisille) toimille, jotka liittyvät sen arviointiin, miten Aichin biodiversiteettitavoitteiden täytäntöönpanossa on edistytty kansallisten ja alueellisten biodiversiteettiä koskevien strategisten toimintasuunnitelmien avulla, ei ole mittaus-, raportointi- ja todentamismekanismeja tai ne ovat riittämättömiä. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa kutsumaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät jo varhain mukaan vuoden 2020 jälkeisten maailmanlaajuisten biodiversiteettikehysten laadinnan seuraavan vaiheen valmisteluihin – sekä maailmanlaajuisella että EU:n tasolla. |
| --- | --- |

16.

B.   Toimet ja velvollisuudet vuoteen 2020 saakka

| 17. | katsoo, että biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten 14. kokous (CBD COP 14) tulee hyödyntää merkittävänä tilaisuutena kartoittaa, mitä vuoteen 2020 mennessä kyetään käytännössä vielä saavuttamaan, jotta voidaan asettaa selkeät ja mahdollisuuksien rajoissa olevat sitoumukset. |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia Aichin biodiversiteettitavoitteiden täytäntöönpanossa jäljellä olevina kahtena vuotena. |
| --- | --- |

18.

| 19. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisten, EU:n ja sen jäsenvaltioiden koordinoidulle toiminnalle on tärkeää laatia tarkoituksenmukainen monitasoisen hallinnon kehys, jota hyödyntäen nämä tahot voivat jatkaa Aichin biodiversiteettitavoitteiden täytäntöönpanoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian toteuttamista vuoteen 2020 saakka. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kannattaa Euroopan unionin päätöstä kieltää neonikotinoidien kaltaiset laajassa käytössä olevat torjunta-aineet, koska ne uhkaavat vakavasti sellaisia hyönteislajeja, joita näillä aineilla ei pyritä torjumaan. Näihin kuuluvat esimerkiksi pölyttäjät, jotka ovat elintärkeitä kasvien lisääntymiselle metsissä, kaupunkien viheralueilla ja pelloilla ja siksi myös maapallon ruoantuotannolle. Komitea korostaa paikallis- ja alueviranomaisten roolia torjunta-aineiden käytön rajoittamisessa – jäsenvaltioiden sisäiset vastuualuejakojen eroavaisuudet huomioon ottaen – mm. torjunta-aineettomia kuntia ja mehiläisystävällisiä kaupunkeja koskevien aloitteiden avulla. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa lisäämään paikallis- ja aluehallintotahojen (oikeudellisia, taloudellisia ja henkilöstö)resursseja, jotta ne tahot, jotka haluavat, voivat hoitaa asianmukaisesti välittömiä toimivaltuuksiaan, jotka liittyvät biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojeluun, niitä koskevaan suunnitteluun sekä niiden kestäväpohjaiseen hyödyntämiseen, hoitoon, ennallistamiseen ja valvontaan, suojelullisesti merkittävät kohteet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa sen merkitystä, että paikallis- ja alueviranomaiset saavat käyttöönsä työkaluja ja mekanismeja, joiden avulla ne pystyvät hyödyntämään lajien, elinympäristöjen, ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen tilannetta ja kehitystä kuvaavia korkealaatuisia tietoja. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita soveltamaan valtakunnallisten, alueellisten ja paikallisten biodiversiteettistrategioiden ja biologista monimuotoisuutta koskevien toimintasuunnitelmien kehittämisessä ja toteuttamisessa yhdennettyä lähestymistapaa CBD:n sihteeristön ja ICLEI:n laatimissa biologisen monimuotoisuuden strategiaa ja toimintasuunnitelmaa koskevissa suuntaviivoissa esitetyn mukaisesti, sikäli kun tällaista ei vielä ole, ja lisäämään paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista kansallisten biodiversiteettiä koskevien strategisten toimintasuunnitelmien laadintaan, uudelleentarkasteluun ja toteuttamiseen, jotta strategiat ja toimintasuunnitelmat olisi helpompi panna täytäntöön ja ottaa vertikaalisesti ja horisontaalisesti huomioon suunnittelussa sekä toimialoilla, jotka vaikuttavat (myönteisesti tai kielteisesti) biodiversiteettiin. |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa tarvetta lisätä biodiversiteettitoimiin suunnattua rahoitusta, erityisesti Natura 2000 -investointeja, kaikissa EU:n rahoitusvälineissä rakenne- ja koheesiorahastot mukaan luettuina, sekä suhtautuu myönteisesti eConservation-tukivälineen kaltaisiin aloitteisiin. eConservation on tietokanta, joka sisältää arvokasta tietoa julkisten tahojen tarjoamista biodiversiteettitoimien rahoitusmahdollisuuksista. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa kokoamaan parhaita käytäntöjä, jotka liittyvät vääristävien tukien poistamiseen eri politiikanaloilla, jotta voidaan yhtenäistää biologisen monimuotoisuuden suojeluun kytkeytyviä EU:n toimia ja laatia arviointeja ympäristölle haitallisista tuista. Tavoitteena on tehdä EU:n talousarviosta sellainen, että sen avulla edistetään yhä tehokkaammin kestävää kehitystä, jolle tulee antaa selvä etusija rahoitusvaroja korvamerkittäessä. |
| --- | --- |

25.

| 26. | on ilahtunut EU:n Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa toteutetuista toimista, joiden tavoitteena on tehostaa tutkimusta ja innovointia sen selvittämiseksi, millä tavoin luontoon perustuvat ratkaisut sekä vihreä ja sininen infrastruktuuri voisivat auttaa elvyttämään kaupunkialueita. Komitea pitää näitä toimia hyvinä keinoina parantaa biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian täytäntöönpanoa kaupunki- ja taajama-alueilla, myös vuosina 2020–2030 ja EU:n kaupunkiagendan yhteydessä. Komitea korostaa kuitenkin tarvetta edistää edelleen EU:n luontodirektiivien täytäntöönpanoa ja painottaa, ettei näitä luontoon perustuvia ratkaisuja sekä vihreää ja sinistä infrastruktuuria hyödyntäviä ohjelmia tule nähdä vahvojen biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja tukevien toimien korvikkeena taajamien lähialueilla ja maaseutualueilla vaan niiden hyödyllisenä lisänä. |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa, että erilaisista käytettävissä olevista rahoitusvälineistä saatavien varojen hallinnointi pitäisi uskoa toimivaltaisille ja valtuutetuille alueellisille ja paikallisille elimille, jotka vastaavat biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelusta ja ennallistamisesta Aichin biodiversiteettitavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa vahvistamaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia laittoman kaupan torjunnassa vahvistamalla biodiversiteetin suojeluun pohjautuvat hankintasäännöt sekä pysäyttämään haitallisten vieraslajien määrän kasvun laatimalla esimerkiksi toimintakehyksiä rajatylittävälle yhteistyölle lajien muuton ja biologisen monimuotoisuuden yhdennetyn hallinnoinnin edistämiseksi. Komitea korostaa olemassa olevien verkostojen, kuten Euroopan laajuisen vihreän infrastruktuurin verkoston (TEN-G), merkitystä rajatylittävien vihreiden infrastruktuurien ja käytävien rakentamiselle siten, että hoito- ja toimintasuunnitelmat tehdään rajatylittävää yhteistyötä hyödyntäen. |
| --- | --- |

28.

Paikallis- ja alueviranomaisten keskeinen asema biodiversiteettisopimukseen liittyvän strategisen suunnitelman ja vuoteen 2020 ulottuvan luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian täytäntöönpanossa

| 29. | vahvistaa, että paikallis- ja alueviranomaisten rooli luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian täytäntöönpanijoina tunnustetaan EU:ssa yhä laajemmin, ja pitää tätä myönteisenä. |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten pitäisi olla aktiivisesti mukana laatimassa ja toteuttamassa toimia, jotka tähtäävät epätarkoituksenmukaisten tukien poistamiseen ja biodiversiteetin huomioimiseen kaikilla eri politiikanaloilla, myös maataloudessa sekä kaupunki- ja aluekehityksessä (asianomaisten EU-rahastojen kautta). |
| --- | --- |

30.

| 31. | kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia ajamaan yhä tarmokkaammin sitä, että biologiseen monimuotoisuuteen kiinnitettäisiin huomiota kaikessa maankäytön suunnittelussa ja kaupunkisuunnittelussa, sillä näin voidaan luoda tehokkaasti edellytykset osallistumiselle Aichin biodiversiteettitavoitteiden täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten merkitystä vapaaehtoisina valveuttamiskampanjoiden toteuttajina ja sellaisten foorumien luojina, joilla pyritään tuomaan esille, miten tärkeää maapallomme biologisen monimuotoisuuden, ekosysteemien ja ekosysteemipalvelujen suojelu ja ennallistaminen on. |
| --- | --- |

32.

| 33. | kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan biodiversiteetin ja ekosysteemien hoitoa koskeviin kansainvälisiin, eurooppalaisiin ja omien maidensa standardointi- ja sertifiointiprosesseihin ja hyödyntämään myös referenssikäyttöön tarkoitettuja ja biodiversiteetin yhtenäisen hallinnointi- ja hoitokehyksen käyttöönottoa tukevia välineitä. |
| --- | --- |

33.

C.   Kohti tehokasta ja toimivaa vuoden 2020 jälkeistä maailmanlaajuista biodiversiteettikehystä

| 34. | suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin vuoden 2017 lopussa EU:n toimintasuunnitelmasta luontoa, ihmisiä ja taloutta varten antamaan päätöslauselmaan, jossa komissiota kehotetaan aloittamaan viipymättä seuraavan biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian valmistelu ottaen huomioon vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen laadintaprosessi. |
| --- | --- |

34.

| 35. | toteaa, että poliittista sitoutumista maailmanlaajuiseen biodiversiteettikriisiin puuttumiseen ja Aichin tavoitteiden jälkeisen vuosikymmenen 2020–2030 tavoitetason nostamiseen tulee lujittaa sekä maailmanlaajuisella että EU:n tasolla. |
| --- | --- |

35.

| 36. | odottaa, että CBD COP 15 -kokouksessa herätetään uudelleen maailmanlaajuinen huomio ja kannustetaan vastaaviin sitoumuksiin ei pelkästään biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien häviämisen pysäyttämiseksi vaan todellakin niiden ennallistamiseksi ja vahvistetaan kunnianhimoinen ja eri tahoja laajasti osallistava vuoden 2020 jälkeinen maailmanlaajuinen biodiversiteettikehys, joka ulottuu vuoteen 2030 asti. Kehyksen avulla tulee voida toteuttaa biodiversiteettisopimuksessa ja muissa asiaan liittyvissä YK:n sopimuksissa hahmoteltu vuotta 2050 koskeva visio. |
| --- | --- |

36.

| 37. | vetoaa sen puolesta, että EU omaksuisi vastuullisen johtoaseman vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen valmisteluprosessissa maailmanlaajuisella tasolla ja vahvistaisi ”ulkoisen biodiversiteettipolitiikan” – tai antaisi oman panoksensa ”koko maapallon kattavaan biodiversiteettipolitiikkaan” – määrittäen oman vastuunsa maailman tason edelläkävijänä biodiversiteettikysymyksissä. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa EU:ta ja kaikkia CBD COP -kokouksen osapuolia lisäämään vuoropuhelua ja paikallis- ja alueviranomaisten (ja muiden sidosryhmien kuin sopimusosapuolten) osallistumista uuden politiikkakehyksen kehittelyyn ja täytäntöönpanoon sekä virallistamaan tällaisen vuoropuhelun ja osallistumisen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kannustaa EU:ta ryhtymään maanosien väliseen yhteistyöhön Afrikan, Etelä-Amerikan ja Aasian – erityisesti vuoden 2020 CBD COP -kokouksen isäntämaan Kiinan – kanssa, jotta voidaan kehittää yhdenmukaisia ja johdonmukaisia lähestymistapoja, joilla edistetään yhteisiä intressejä saavuttaa uudistetut Aichin biodiversiteettitavoitteet biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien ennallistamisen, kestävän käytön ja hoidon osalta vuosina 2020–2030. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että vuotta 2050 koskevan vision pohjalta tulee laatia konkreettisia ehdotuksia, joihin sisältyy käytännönläheisiä ja ratkaisukeskeisiä toimintavaihtoehtoja. Aiheesta tulee keskustella CBD COP 14 -kokouksessa. |
| --- | --- |

40.

| 41. | painottaa tarvetta laatia vuoden 2020 jälkeinen maailmanlaajuinen biodiversiteettikehys siten, että sovitetaan ja nivelletään kaikki asian kannalta merkitykselliset YK:n ympäristösopimukset, kuten YK:n vahvistamat kestävän kehityksen tavoitteet, Pariisin ilmastosopimus ja Sendain kehys katastrofiriskien vähentämiseksi, yhteen uudistettujen Aichin biodiversiteettitavoitteiden kanssa, jotta biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemipalvelut eivät jäisi irralleen yhteiskunnallisista ja taloudellisista tavoitteista, jonka perustan ne muodostavat. Näin varmistetaan, että biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät arvot otetaan kattavasti huomioon muillakin aloilla ja tämän myötä toimintapolitiikoissa ja suunnitteluprosesseissa, rajatylittävää yhteistyötä unohtamatta. |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa varmistamaan toimintapolitiikkojen johdonmukaisuuden sisällyttämällä biologisen monimuotoisuuden erityisesti kestävän kehityksen tavoitteisiin nro 11 (kestävät kaupungit ja asuinyhteisöt), 14 (vedenalainen elämä) ja 15 (maaekosysteemit). Lisäksi tulee täsmentää ja yhtenäistää eri välineiden yhteydessä käytettyjä ilmaisutapoja, jotta vältytään sekaannuksilta, ristiriidoilta ja päällekkäisyyksiltä. |
| --- | --- |

42.

| 43. | tähdentää monitasoisen yhteistyön ratkaisevan suurta merkitystä. Vuoden 2020 jälkeiseen maailmanlaajuiseen biodiversiteettikehykseen on erittäin tärkeää sisällyttää tehokas ja toimiva monitasoisen hallinnon järjestelmä, joka kattaa myös paikallis- ja alueviranomaiset (maailmanlaajuisesti ja EU:n sisällä), jotta uudistettuihin Aichin biodiversiteettitavoitteisiin voidaan pyrkiä koordinoidusti. |
| --- | --- |

43.

| 44. | katsoo, että vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen kansallista valvontaa, raportointia ja todentamista koskevassa mekanismissa tulee mainita selvästi paikallis- ja alueviranomaisten rooli. |
| --- | --- |

44.

| 45. | kannustaa kehittämään vuoden 2020 jälkeiselle ajalle johdonmukaisen maailmanlaajuisen järjestelmän ja mekanismin biologisen monimuotoisuuden hallinnointia varten. Tässä yhteydessä tulee soveltaa horisontaalisen valtavirtaistamisen, vertikaalisen yhtenäistämisen ja yhteistyöhön perustuvan yhdennetyn hallinnon periaatteita ja liittää mukaan mitattavissa olevia tavoitteita sekä kaikkien toimintatasojen, myös valtiota alempien hallintotasojen, käyttöön tarkoitetut raportointimekanismit ottaen huomioon muut kansainväliset sopimukset. |
| --- | --- |

45.

| 46. | suosittelee, että tarkasteltaisiin mahdollisuuksia edistää sellaisen järjestelmän käyttöönottoa, joka koskee vapaaehtoista osallistumista eri tasoilla valtakunnallisiin oloihin suhteutettuna mutta vähintään yhtä rohkein ja kunnianhimoisin tavoittein. Järjestelmä voisi olla vastaava kuin YK:n ilmastosopimuksen (UNFCCC) yhteydessä sovellettava valtio-, alue- ja paikallistasolla määriteltyjen panosten järjestelmä. |
| --- | --- |

46.

| 47. | toteaa tässäkin yhteydessä, että myös jatkossa on toimittava samalla otteella ja samassa hengessä kuin Aichin biodiversiteettitavoitteiden kohdalla. On vahvistettava selkeät, aikasidonnaiset ja mitattavissa olevat uudet tavoitteet biologisen monimuotoisuuden, luonnon ja ekosysteemien köyhtymisen pysäyttämiselle sekä näiden ennallistamiselle. Lisäksi tulee toteuttaa tehokkaita toimia haitallisten vieraslajien poistamiseksi ja uusien tulon estämiseksi ja saada luonnonvaraisten eläinten laiton tappaminen ja luonnonvaraisten kasvien laiton hävittäminen sekä näiden laiton kauppa tosiasiallisesti loppumaan vuosikymmenellä 2020–2030. |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa EU:ta tarjoamaan unionin jäsenvaltioille ja muille maille strategista ja pitkäjänteistä ohjausta ja opastusta toimiin, jotka liittyvät biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja uhkaavien tekijöiden karsimiseen ja biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen hoitoon. Koska biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen taustalla on nykytiedon mukaan monenlaisia yksittäisiä tapauksia ja valintoja, opastuksen yhteydessä pitäisi tarjota käyttöön maailmanlaajuisiin biodiversiteettitavoitteisiin ankkuroituja ja suhteutettuja periaatteita ja kriteerejä eri tapausten ja valintojen vaikutusten arviointia varten, jotta näkökulma ei jäisi kapea-alaiseksi. |
| --- | --- |

48.

| 49. | pitää johdonmukaisen valvonta-, raportointi- ja todentamismallin kehittämistä erittäin tärkeänä vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen puitteissa saavutetun edistyksen mittaamista ja pitkän aikavälin tavoitteiden täytäntöönpanon säännöllistä seurantaa ajatellen. Toimintamallin on oltava kattava ja tukea tarjoava, ja siinä tulee keskittyä 1) biologisen monimuotoisuuden kadon pysäyttämiseen, 2) biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien ennallistamiseen sekä 3) biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien kestävään käyttöön ja hoitoon. Tämä tulee tehdä estämällä haitallisten vieraslajien tulo ja poistamalla tällaiset lajit, estämällä luonnonvaraisten eläinten laiton tappaminen ja luonnonvaraisten kasvien laiton hävittäminen sekä näiden laiton kauppa ja seuraamalla biodiversiteetti-indikaattoreita ja tarkistamalla indikaattoriarvot. Valvonnan, raportoinnin ja todentamisen on oltava mahdollisimman objektiivista, ja siinä on tukeuduttava parhaaseen saatavilla olevaan tutkimustietoon. Sen avulla tulee voida yhdistää määrällisesti ilmaistut vaikutukset tiettyihin toimintapolitiikkoihin ja toimiin, havainnollistaa edistys ja saavutukset ja yksilöidä mahdolliset korjausliikkeiden tai lisätoimien tarpeet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa kartoittamaan ja seuraamaan eri maiden panoksia, alue- ja paikallistaso mukaan luettuina, suhteuttaen ne vuoden 2020 jälkeisessä maailmanlaajuisessa biodiversiteettikehyksessä asetettuihin maailmanlaajuisiin tavoitteisiin, jotta voidaan tarkkailla edistymistä yhteisissä sitoumuksissa ja muodostaa siitä aika ajoin yleiskuva. |
| --- | --- |

50.

| 51. | kannattaa biologista monimuotoisuutta koskevan yhteisen teknis-tieteellisen tietopohjan laatimista siten, että otetaan käyttöön vertailukelpoiset havainnointimenetelmät, määritellään yhteiset seurantasäännöt ja perustetaan asianmukaisia foorumeita, joiden kautta tietoja ja osaamista voidaan hallinnoida ja levittää. |
| --- | --- |

51.

| 52. | haluaa syventää tietämystä alueiden tarjoamista resursseista ja palveluista (ympäristö, matkailu, maatalous, käsiteollisuus, energia, palvelut, yhteisötalous), jotta biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen tähtäävät toimenpiteet voidaan sovittaa paremmin yhteen eri hallintotasoilla tapahtuvan suunnittelun sekä alueiden sosioekonomisen kehittämisen kanssa. |
| --- | --- |

52.

| 53. | haluaa syventää ja levittää tietämystä unionissa sovellettavista Natura 2000 -alueiden hyvistä hoitokäytänteistä sekä edistää siten pysyvän vuoropuhelun käynnistämistä asianomaisten hallintoelinten välillä ja lisätä erilaisten julkisten ja yksityisten paikallisten toimijoiden osallistumista biologisen monimuotoisuuden alalla. |
| --- | --- |

53.

| 54. | ehdottaa, että vuoden 2020 jälkeisessä kehyksessä asetetaan SMART-tavoitteita (joilla tarkoitetaan täsmällisiä, mitattavia, saavutettavia, realistisia ja aikasidonnaisia tavoitteita). Tulee siirtyä pois sellaisista tilannetta koskevista tavoitteista, jotka eivät ole mitattavissa, ja tuoda tilalle tuloskeskeisiä, ”paineeseen liittyviä” tavoitteita, jotka määritellään selkeästi, toiminnallisesti ja selväkielisesti ja jotka mahdollistavat edistyksen mittaamisen ja raportoimisen tavoitteisiin verrattuna. |
| --- | --- |

54.

| 55. | toteaa, että vuoden 2020 jälkeisessä maailmanlaajuisessa biodiversiteettikehyksessä tulee vahvistaa nykyistä vakuuttavammat ja helposti viestittävissä olevat päämäärät ja tavoitteet samalla kun ajantasaistetaan tai korvataan mm. seuraavat aikasidonnaiset Aichin tavoitteet: 1) Strategiseen tavoitteeseen B (biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvan suoran paineen vähentäminen ja kestävyysperiaatteiden mukaisen käytön edistäminen) pitäisi sisällyttää maalla elävien lajien sekä kalakantojen ja selkärangattomien eliöiden kantojen ja vesikasvien kestäväpohjainen hyödyntäminen, joka liittyy tavoitteeseen 6. 2) Strategisessa tavoitteessa D (biologisesta monimuotoisuudesta ja ekosysteemipalveluista kaikille koituvien hyötyjen parantaminen) pitäisi huomioida biologisen monimuotoisuuden hyödyllisyys ihmisten terveyden kannalta – muiltakin kuin tavoitteissa 14, 15 ja 16 mainituin osin. Siihen olisi lisättävä uusia tavoitteita, jotka koskevat mm. hyödyntämistä lääkkeissä, lääkekasveja, ravitsemusta, mielenterveyttä ja terveyden edistämistä, ja siinä on tunnustettava biologisen monimuotoisuuden kytkökset rauhaan ja konflikteihin sekä muuttoliikkeisiin. 3) On kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota maaperän, makean veden alueiden ja avomerten tarjoamiin palveluihin sekä niiden biologiseen monimuotoisuuteen. 4) Tulee toteuttaa toimenpiteitä, jotka liittyvät kaupunkien ja niiden lähialueiden elinympäristöä myös ilmastonmuutosta ajatellen parantaviin luonnon ja ekosysteemien tarjoamiin palveluihin. |
| --- | --- |

55.

| 56. | kiinnittää paikallisyhteisöjen huomion siihen, että biologiseen monimuotoisuuteen on tärkeää suhtautua taloudellisena, sosiaalisena ja työllisyyttä edistävänä mahdollisuutena, myös sosiaalisen osallistamisen vaatimusten suhteen. Tässä yhteydessä tulee kokeilla myös uudenlaisia paikallisen yhteistyön muotoja siltä pohjalta, että käytetään yhä laajemmin sosiaalisiin ja ympäristökysymyksiin liittyviä lausekkeita biologisen monimuotoisuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa kehittämään yhteisiä biodiversiteetti-indikaattoreita ja lisäämään niitä yhtenäisessä muodossa kaikkiin asian kannalta merkityksellisiin kansainvälisiin kehyksiin, erityisesti myös kestävän kehityksen tavoitteisiin, jotta voidaan välttää päällekkäisyyttä, edistää tehokasta ja yhdennettyä mitattavuutta ja täytäntöönpanoa sekä antaa vipuvoimaa perustavanlaatuiselle muutokselle köyhyyden poistamiseksi, ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen edistämiseksi sekä elintarvikehuollon selviytymiskyvyn parantamiseksi paikallisyhteisöissä. |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa lisäämään valmiuksien kehittämismahdollisuuksia – myös tarvittavia määrärahoja sekä vertaisoppimisen kaltaisia innovatiivisia, aktivoivia menettelyitä –, jotta voidaan vahvistaa kaikilla tasoilla teknistä tietämystä ja osaamista, joka on tarpeen biologisen monimuotoisuuden katoamisen pysäyttämiseksi, biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien ennallistamiseksi sekä haitallisten vieraslajien tulon ja luonnonvaraisten eläinten laittoman tappamisen ja luonnonvaraisten kasvien laittoman hävittämisen sekä näiden laittoman kaupan estämiseksi. Biologisen monimuotoisuuden hallinnointiin on otettava mukaan alkuperäiskansat ja paikallisyhteisöt, asiantuntijat ja ammattihenkilöt (myös metsästäjät, kalastajat, paimenet ja metsänhoitajat). |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa lujittamaan kumppanuuksia ja tukemaan kaikki sidosryhmät ja suuren yleisön kattavia yhteisiä toimia. Erityistä huomiota tulee kiinnittää panokseen, joka saadaan alkuperäiskansoilta ja paikallisyhteisöiltä sekä naisilta, nuorilta ja sellaisilta toimijoilta, jotka ovat välittömästi riippuvaisia biologisesta monimuotoisuudesta ja hoitavat sitä (mm. metsästäjät, kalastajat, paimenet ja metsänhoitajat) ja osallistuvat luonnonvaraisten eläinten laittoman tappamisen ja luonnonvaraisten kasvien laittoman hävittämisen sekä näiden laittoman kaupan estämiseen. AK toteaa jälleen, että tarvitaan nykyistä enemmän teknistä apua ja opastusta (ei pelkästään EU:n paikallis- ja alueviranomaisille, vaan myös luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan kauttakulku- ja alkuperäalueille), valmiuksien kehittämistä ja oikeuksiin perustuvia välineitä, jotta prosessista saadaan aidosti osallistava ja hyvän hallinnon periaatteiden mukainen. |
| --- | --- |

59.

| 60. | kannustaa kehittämään kansainvälisiä standardeja biodiversiteettistrategioille ja biologista monimuotoisuutta koskeville toimintasuunnitelmille sekä yhdennetylle hoidolle ja suunnittelulle ja muita tulevaan hallinnointi- ja hoitomekanismiin liittyviä välineitä, jotka helpottavat käyttöönottoa ja lisäävät yhtenäisyyttä. |
| --- | --- |

60.

| 61. | katsoo, että maailmanlaajuiset biodiversiteettimallinnukset ja -skenaariot ovat tärkeitä, jotta biologisen monimuotoisuuden hallinnointiin liittyvät päätökset voidaan tehdä vankemmalta tietopohjalta ja asianmukaisesti ja jotta voidaan kehittää innovatiivisia tiedonkeruujärjestelmiä tai laajentaa biodiversiteettialan nykyisiä tietojärjestelmiä. |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa perustamaan maailmanlaajuisen foorumin, jonka kautta voidaan jakaa tietämystä ja seurata, miten eri maat ja paikallis- ja alueviranomaiset toteuttavat sitoumuksia, sekä raportoida täytäntöönpanotoimista. Foorumin avulla paikallis- ja alueviranomaiset voitaisiin saada mukaan parhaiden käytäntöjen vaihtoon ja laajaan levittämiseen, ja se tukisi valvontaa, raportointia ja todentamista. |
| --- | --- |

62.

| 63. | painottaa, että biologisen monimuotoisuuden edistämiseen tarvitaan nimenomaisiin paikallisiin olosuhteisiin kohdennettua lisärahoitusta koko maailman tasolla, EU:ssa ja yksittäisissä maissa. Tähän liittyen olisi annettava tarvittavaa opastusta, jotta rahoituksen saanti helpottuisi ja olemassa olevia rahoitusvälineitä käytettäisiin tehokkaasti ja tuloksellisesti, ja tuloksia olisi arvioitava säännöllisesti ja järjestelmällisesti, jotta vältytään haittavaikutuksilta ja erilaisten poliittisten tavoitteiden yhteentörmäyksiltä. |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa selvittämään uusien ja innovatiivisten rahoitusvaihtoehtojen mahdolliset edut ja hyödyntämään tällaisia vaihtoehtoja. Niitä ovat esimerkiksi verokannustimet, ekosysteemipalvelujen tuottamisesta maksettavat korvaukset, alueelliset ja valtakunnalliset arvonnat, erityinen EU-tason ja/tai maailmanlaajuinen biodiversiteettirahasto sekä rahoitusmuotojen yhdisteleminen ja sekoittaminen. Lisäksi kannattaisi selvittää asiaan liittyvien rakenteellisten innovaatioiden mahdolliset edut ja hyödyntää tällaisia innovaatioita, joihin kuuluvat mm. julkisen ja yksityisen sektorin biodiversiteettikumppanuudet, yksityisten yritysten säätiöt, julkisoikeudelliset säätiöt ja kannustaminen toimiin esimerkiksi vapaaehtoispohjaisten merkintä- tai sertifiointijärjestelmien kautta. |
| --- | --- |

64.

| 65. | sitoutuu osallistumaan vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen valmisteluun pitkäjänteisesti ja ennakoivasti, käsillä olevan lausunnon hengessä. |
| --- | --- |

65.

Bryssel 10. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/30

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tiedonanto – EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa”

(2018/C 461/05)

| Esittelijä: | André VAN DE NADORT (NL, PES), Weststellingwerfin kunnanjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa
  COM(2018) 28 final |

Esittelijä:

André VAN DE NADORT (NL, PES), Weststellingwerfin kunnanjohtaja

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa

COM(2018) 28 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

A.   Yleistä

Alueiden komitea

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission tiedonantoon ”EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa” sekä siinä määritettyihin haasteisiin ja keskeisiin toimenpiteisiin, ja korostaa, että on osoitettava kunnianhimoa siirtymisen toteuttamiseksi kohti kiertotaloutta ja muoveihin liittyvien yhteiskunnallisten ja ympäristöhaasteiden sekä käytännön kysymysten ratkaisemiseksi. Komitea panee tässä yhteydessä merkille komission säädösehdotukset, joilla on tarkoitus puuttua kymmenen EU:n rannoilta ja meristä useimmin löytyvän kertakäyttöisen muovituotteen aiheuttamaan ongelmaan. Näiden tuotteiden osuus on yhdessä hylättyjen pyydysten kanssa 70 prosenttia kaikesta meressä olevasta jätteestä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että muovit ovat erittäin lujia, hygieenisiä ja edullisia materiaaleja ja niissä on siten monia hyviä puolia, mutta on syvästi huolissaan muovien nykyisestä alhaisesta keräys- ja kierrätysasteesta ja katsoo, että nykyisissä ongelmanratkaisukäytänteissä keskitytään liiaksi prosessin loppupään ratkaisuihin (keräys, lajittelu, käsittely). |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia ja kiinnostusta, kun kyse on muoveja koskevien ratkaisujen kehittämisestä ja käyttöön ottamisesta kiertotaloudessa. Paikallis- ja alueviranomaisten velvollisuuksiin jätehuollon ja ympäristönsuojelun alalla kuuluu muun muassa jätteiden syntymisen ennaltaehkäisy, keräys, kuljetus, hyödyntäminen (mukaan luettuina lajittelu, uudelleenkäyttö ja kierrätys), jätteiden hävittäminen sekä roskien siivoaminen kaduilta, rannikoilta, järvistä ja merestä kalastuksen ja matkailun tukemiseksi. Paikallis- ja alueviranomaisten tehtävänä on niin ikään lisätä alueensa asukkaiden tietoisuutta jäte-, roskaantumis- ja kierrätysasioista. |
| --- | --- |

3.

| 4. | kohdistaa huomionsa muovien kierrätettävyyteen tulevaisuudessa paikallisesta ja alueellisesta näkökulmasta tarkasteltuna, mikä tarkoittaa vähemmän ja parempia muoveja, parempaa keräystä, parempaa kierrätystä ja parempia markkinoita. |
| --- | --- |

4.

| 5. | on vahvasti sitä mieltä, että entistä parempi yhteistyö ja materiaaliketjuun perustuva lähestymistapa kaikkien sidosryhmien välillä muovien arvoketjussa ovat olennaisia tehokkaiden ratkaisujen löytämiseksi. Toimenpiteiden tulee kohdistua arvoketjun kaikkiin vaiheisiin, tuotesuunnittelu, muovin valmistus, osto, käyttö, keräys ja kierrätys mukaan luettuina. |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa innovoinnin ja investointien roolia kiertotalouden ratkaisujen löytämiseksi edistettäessä yhteiskunnallisia ja käyttäytymismallien muutoksia, jotka ovat tarpeen kiertotalouteen siirtymiseksi. Tämä on ratkaiseva askel YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi EU-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. Komitea pyytääkin Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä neuvotellessaan tarkastelemaan kaikkia vaihtoehtoja muovien kiertotalouteen kohdistuvan EU:n rahoituksen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

6.

B.   Vähemmän muoveja

Ennaltaehkäiseminen on ensisijainen painopiste muovijätteen vähentämiseksi

| 7. | toteaa, että muovijätteen syntymisen ehkäisemisen tulisi olla ensisijainen tavoite EU:n yleisen jätehierarkian mukaisesti. Muovia, joka ei päädy jätteeksi, ei tarvitse lajitella, käsitellä tai polttaa. Jätteen syntymisen ehkäiseminen alkaa muovin käytön rajoittamisesta ja tuotesuunnittelusta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että on monia keinoja välttää muovien tarpeetonta käyttöä kertakäyttötuotteissa ja tuotteiden liiallista pakkaamista. Keskeisiä pakkauskriteerejä on vahvistettava tarpeettoman ja liiallisen pakkaamisen välttämiseksi ja jotta voidaan säännöllisesti varmistaa, täyttävätkö keskeiset tuotteet EU:n markkinoilla nämä kriteerit. |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jatkamaan tutkimuksia pakkaamisen ja elintarvikkeiden säilymisen välisestä yhteydestä elinkaariajattelun pohjalta sekä mahdollisista vaihtoehtoisista lähestymistavoista elintarvikejätteen syntymisen estämiseksi ilman (monimutkaisten) muovipakkausten käyttöä. |
| --- | --- |

9.

Roskaantumisen ja muovimeren syntymisen estäminen ja kertakäyttötuotteiden vähentäminen

| 10. | tähdentää, että muoviroska on merkittävä ongelma: sen siivoamisesta aiheutuu paikallis- ja alueviranomaistahoille huomattavia kustannuksia, ja siksi on olennaisen tärkeää estää roskaantuminen sekä maalla että merellä. |
| --- | --- |

10.

| 11. | kannattaa Euroopan komission aloitetta kertakäyttöisiä muoveja koskevaksi lainsäädäntöehdotukseksi, jossa esitetään tavoitteita kertakäyttöisten muovien käytön rajoittamiseksi, sillä suurin osa muoviroskasta kaduilla on peräisin kertakäyttöisistä muovituotteista. Tähän liittyen komitea pitää tuoreita ehdotuksia, joissa keskitytään yleisimpiin rannoilta ja meristä löytyviin kertakäyttötuotteisiin, tärkeänä ensiaskeleena mutta odottaa kunnianhimoisia lisätoimia, jotta voidaan puuttua myös muista kertakäyttöisistä muovituotteista johtuvaan ja maalla tapahtuvaan roskaantumiseen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | odottaa kunnianhimoisia keräystavoitteita kertakäyttöisille ja mukaan otettaville ruoille ja juomille tarkoitetuille muovisovelluksille, jotka kuuluvat laajennetun tuottajavastuun järjestelmän piiriin. Esimerkiksi muovisten juomapakkausten tulisi kuulua tuottajavastuun piiriin roskaantumisen hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että tuottajilla ja maahantuojilla on täysi vastuu tuotteidensa kielteisistä vaikutuksista, kun niistä tulee jätettä, minkä vuoksi kyseisten tahojen tulee vastata kokonaan tuotteidensa synnyttämien jätteiden keräys- ja käsittelykustannusten rahoittamisesta. |
| --- | --- |

13.

| 14. | painottaa EU:n tiettyjen yhteisöjen ja alueiden, esimerkiksi syrjäisimpien alueiden, joenvarsiyhteisöjen, saarten sekä rannikko- ja satamayhteisöjen monenlaisia eri vaikeuksia torjua merten roskaantumista, ja korostaa, että on erityisen tärkeää ottaa toimintaan mukaan sidosryhmiä näistä yhteisöistä sen varmistamiseksi, että niiden ääntä kuunnellaan etsittäessä myönteisiä ja käytännössä toteuttamiskelpoisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannattaa valveuttamiskampanjoiden järjestämistä roskaantumisesta ja ympäristönsiivoustalkoista. Komitea edistää paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista ”Siivotaan Eurooppa” -kampanjan ja Euroopan jätteen vähentämisen viikon kaltaisiin tapahtumiin, kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia esittämään uusia aloitteita sekä tutkii mahdollisuuksia ottaa vapaaehtoisia mukaan toimintaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen kautta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannattaa näin ollen voimakkaasti periaatetta, joka sisältyy aluksilta peräisin olevan jätteen toimittamiseen tarkoitettuja satamassa olevia vastaanottolaitteita koskevaan ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi (COM(2018) 33) ja jonka mukaan tällaisten vastaanottolaitteiden käyttömaksuja alennetaan, jos alus on suunniteltu, varusteltu ja toimii siten, että se tuottaa vähemmän jätettä ja huolehtii jätteestään kestävällä ja ympäristöystävällisellä tavalla. |
| --- | --- |

16.

Mikromuovin syntymisen estäminen

| 17. | korostaa, että mikromuovit ovat yhä laajemmalle levinnyt ja ongelmallinen ilmiö, joka on nykyisin havaittavissa kaikkien ekosysteemien lähes kaikissa osissa, ihmisravinto mukaan luettuna. Mikromuovien vaikutuksia eläinten ja ihmisten terveyteen ja ekosysteemeihin ei suurelta osin vielä tunneta. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kannattaa sitä, että jatketaan tutkimuksia mikromuovien keskeisistä lähteistä – joita ovat esimerkiksi autonrenkaiden kuluminen, tekstiilit ja jätteet – ja leviämistavoista sekä muovien kierrätyksen ja mikromuovin välisestä yhteydestä ja mikromuovien vaikutuksista eläinten ja ihmisten terveyteen ja ekosysteemeihin. Komitea painottaa näin ollen tarvetta ottaa käyttöön luotettavia ja tehokkaita mittaustekniikoita ja -prosesseja ja kehottaa Euroopan komissiota tukemaan tutkimus- ja kehitystoimintaa tällä alalla. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa kieltämään oxo-hajoavat muovit sekä tarkoituksellisesti lisätyt mikromuovit kaikissa tuotteissa, joissa niitä ei ihmisten terveyden kannalta tarvita, mukaan luettuina ihonhoitotuotteet ja puhdistusaineet. AK kehottaa lisäksi ottamaan käyttöön autonrenkaiden ja tekstiilien kaltaisiin tuotteisiin tarkoituksettomasti lisättyjen mikromuovien vapautumista koskevat vähimmäisvaatimukset sekä toteuttamaan toimenpiteitä, joilla vähennetään muovipellettien pääsyä ympäristöön. |
| --- | --- |

19.

C.   Parempia muoveja

Parannetaan muovien suunnittelua

| 20. | on vakaasti sitä mieltä, että on kiireellisesti parannettava muovien suunnittelua ottamalla huomioon muovien ja muovituotteiden erilliskeräyksen, lajittelun ja kierrätyksen mahdollisuus tulevaisuudessa, jotta muoveista tulisi kestävyysajattelun mukainen osatekijä kiertotaloudessa, ja painottaa, että innovoinnin tarve tällä alalla on suuri. |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että kiertotaloudessa meidän ei periaatteessa pitäisi hyväksyä sitä, että EU:n markkinoille saatetaan kierrätettäväksi kelpaamattomia tuotteita tai materiaaleja. Siksi vuoteen 2025 mennessä kaikkien EU:n markkinoille saatettujen muovien, muovituotteiden ja muovipakkausten tulisi olla ainakin kierrätettävissä kustannustehokkaalla tavalla. Tämä edellyttää myös, että ympäristön kannalta haitalliset ja vaaralliset aineet olisi poistettava kokonaan muoveista ja muovituotteista vuoteen 2025 mennessä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että kiertotalous tarkoittaa myös fossiilitonta taloutta. Siksi tarvitaan vahva innovointiohjelma ja sen jälkeen tukitoimia fossiilittomien muovien ottamiseksi laajamittaisesti käyttöön, jotta voidaan siirtyä nykyisistä fossiilipohjaisista muoveista innovatiivisiin, kestäväpohjaisiin ja ympäristöä säästäviin muoveihin. |
| --- | --- |

22.

| 23. | on vakuuttunut siitä, että muovituotteiden valmistuksessa käytettävissä olevien erilaisten polymeerien määrä on rajoitettava polymeereihin, jotka ovat tarkoituksenmukaisia ja helposti erotettavissa, lajiteltavissa ja kierrätettävissä erityisesti, kun kyse on kertakäyttötuotteista. Tätä tarkoitusta varten on mahdollisesti laadittava niiden käyttöä koskevia EU-tason alakohtaisia normeja. |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa tutkimaan edelleen tarvetta yhdenmukaistaa ja mahdollisesti rajoittaa muoveissa käytettäviä lisäaineita, joilla vaikutetaan muovien fyysisiin ominaisuuksiin ja parannetaan niitä, jotta helpotetaan edelleen ja yksinkertaistetaan muovien kierrätystä ja uusiomateriaalien käyttöä. Tätä tarkoitusta varten on mahdollisesti laadittava muoveissa käytettäviä lisäaineita koskevia EU-tason alakohtaisia normeja. |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo niin ikään, että myös muut muovista valmistetut tuotteet kuin pakkaukset voivat aiheuttaa roskaantumista, ja ne tulee sen vuoksi suunnitella siten, että roskaantumista voidaan ehkäistä. Tuottajien tulee lisäksi huolehtia tarvittavista järjestelmistä käyttöikänsä loppuun tulleiden tuotteiden käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että laajennetun tuottajavastuun järjestelmillä voi olla tärkeä rooli ekologisen suunnittelun edistämisessä niin, että maksuja mukautetaan tuotteen kierrätettävyyden – uudelleenkäytön, erilliskeräyksen, käsittelyn ja kierrätyksen mahdollisuudet mukaan luettuina – ja kierrätettyjen materiaalien määrän mukaan. Laajennettua tuottajavastuuta koskevaan lainsäädäntöön on näin ollen sisällytettävä vastuu ekologisesta suunnittelusta. Laajennettua tuottajavastuuta koskevassa lainsäädännössä olisi myös mainittava polymeerien ja lisäaineiden käyttöä kertakäyttöisissä tuotteissa koskevat EU-tason alakohtaiset normit. |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että materiaaleja, joilla ei ole niitä haitallisia ympäristö- ja terveysvaikutuksia, joita kaikilla muoveilla nykyisin on, ja joilla voidaan täysin korvata muovi, on kehitettävä tulevien vuosikymmenien kuluessa. Komitea kehottaa sen vuoksi tekemään tutkimusta ja ottamaan käyttöön ohjausvälineitä, joiden avulla kehitystä voidaan ohjata kohti muovitonta tulevaisuutta, jossa käytössä ovat nykyaikaiset uudet materiaalit. |
| --- | --- |

27.

Biohajoavat muovit

| 28. | toteaa, että nykyisen sukupolven biohajoavat muovit eivät tuo ratkaisua muoviroska- ja muovimeriongelmaan, sillä ne eivät hajoa biologisesti luonnonympäristössä tai vesijärjestelmissä. |
| --- | --- |

28.

| 29. | tähdentää, että se, että tietyt muovit olisi eroteltava muoveiksi ja toiset biojätteeksi, aiheuttaa kuluttajille sekaannusta. Tämä monimutkaistaa kuluttajille suunnattua viestintää ja johtaa virheisiin sekä tavanomaisten muovien että biohajoavien muovien erottelussa. |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että muovien kierrätysvirtaan päätyvät biohajoavat muovit estävät tavanomaisten muovien kierrätyksen. Siksi biohajoavien muovien käyttö tulisi rajata kohteisiin, joissa biologisella hajoavuudella on tietty tarkoitus, kuten biohajoavien kassien käyttöön biojätteen keräämiseksi. |
| --- | --- |

30.

| 31. | painottaa tarvetta parantaa biohajoavuuden eri muotoihin sovellettavia määritelmiä ja vaatimuksia. Niillä tulee olla yhteys jätteiden käsittelyyn, myös kompostoitavuutta ja pilkkoutuvuutta koskevien vaatimusten osalta, ja niissä olisi otettava huomioon eurooppalaisissa käsittelylaitoksissa sovellettavat yleiset käytännöt. Näin parannetaan tai yksinkertaistetaan merkintöjä, vähennetään roskaantumista ja edistetään asianmukaista lajittelua ja myös kannustetaan innovointiin biohajoavien muovien alalla. |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää erityisen tärkeänä, että muovi, jota myydään kompostoitavana muovina, todellakin hajoaa luonnossa ilman, että siihen tarvitaan teollista kompostointia. Tällainen rajaus voi pienentää mikromuovien leviämisen riskiä huomattavasti, sillä on olemassa vaara, että kuluttajat luulevat tosiseikkojen vastaisesti, että kompostoituva muovi, jossa on asiaa koskevat merkinnät, hajoaa luonnossa ilman lisäkäsittelyä. |
| --- | --- |

32.

D.   Parempi keräys

| 33. | painottaa, että tehokkaat muovijätteen erilliskeräyksen järjestelmät ovat muovien kiertotalouden olennainen edellytys. Tästä syystä keräysjärjestelmien on oltava käyttäjilleen yksinkertaisia ja johdonmukaisia. |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että nykyisiä keräysjärjestelmiä EU:n jäsenvaltioissa ei yleensä ole tarkoitettu muille kuin pakkausmuoveille, joita ei sen vuoksi kerätä erikseen ja jotka päätyvät kaatopaikoille tai jätteenpolttolaitoksiin osana jäännösjätettä tai jopa roskina (mereen). Tämä johtaa ympäristövahinkoihin, arvokkaiden kierrätettävien materiaalien menettämiseen ja hämmennykseen kuluttajien keskuudessa, sillä he eivät ymmärrä, miksi tietyt muovit tulisi erotella kierrätystä varten ja toisia muoveja ei. Paremmat tiedotuskampanjat ja jätteen lajittelun johdonmukaisuuden parantaminen jäsenvaltioiden välillä lisäisivät kierrätettyä jätemäärää ja edistäisivät jätteiden lajitteluohjeiden noudattamista niin paikallisten kuin matkailijoiden keskuudessa. |
| --- | --- |

34.

| 35. | toteaa, että tilanteissa, joissa muovien ja muovituotteiden keräys perustuu laajennettuun tuottajavastuuseen, tehokkaita tavoitteita on asetettava siten, että tuottajia kannustetaan ylittämään tavoitteet aina kun se on mahdollista. |
| --- | --- |

35.

Tehokas muovien erilliskeräys

| 36. | kehottaa komissiota ottamaan toimintaan mukaan kaikki sidosryhmät, jätteen syntymisen ehkäisemisen ja muiden kuin muovimateriaalien käsittelyn alalla toimivat sidosryhmät mukaan luettuina, erilliskeräyksen parantamiseksi. |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että keräysjärjestelmissä muoveja tulisi tarkastella materiaalina ennemminkin kuin pakkaustuotteena. Tämä yksinkertaistaisi huomattavasti kuluttajille suunnattua viestintää ja johtaisi entistä korkeampiin keräysasteisiin. Parempi koordinointi paikallis- ja alueviranomaisten ja laajennetun tuottajavastuun järjestelmien välillä olisi tarpeen muuta kuin pakkausmuovijätettä koskevan kysymyksen käsittelemiseksi tuottajien ja tuojien kanssa käytävän vuoropuhelun puitteissa. Tämä on myös otettava huomioon pakkaus- ja pakkausjätedirektiivin tarkistuksessa. |
| --- | --- |

37.

| 38. | suhtautuu myönteisesti suuntaviivojen valmisteluun jätteiden erilliskeräyksestä ja lajittelusta ja pyytää Euroopan komissiota varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan mukaan suuntaviivojen valmistelua ja niistä tiedottamista koskevaan prosessiin, kun otetaan huomioon kyseisten tahojen tärkeä rooli monissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että paikallisissa ja alueellisissa jätehuoltostrategioissa tulisi keskittyä jätehierarkiaan, toisin sanoen jätteen syntymisen ehkäisemiseen, erilliskeräykseen ja jäännösjätteen minimoimiseen. Tällaisesta strategiasta on monia hyviä esimerkkejä ja kokemuksia. Olisi edistettävä erilliskeräystä koskevaa innovointia ja tuettava voimakkaasti parhaiden käytänteiden ja tietämyksen vaihtoa paikallis- ja alueviranomaisten välillä esimerkiksi TAIEX-vertaisvälineen tai EU:n kaupunkiagendan kaltaisten välineiden kautta. |
| --- | --- |

39.

| 40. | tähdentää, että on estettävä kaatopaikkojen, jätteiden (laittoman) sijoittamisen tai polttamisen yleistyminen Kiinan asettaman muovijätteen tuontikiellon johdosta. Lisäksi on investoitava nykyaikaiseen kierrätyskapasiteettiin. |
| --- | --- |

40.

Kansalaisten valveutuneisuus ja käyttäytymismallien muuttaminen

| 41. | korostaa, että onnistuneiden jätehuoltostrategioiden kehittämiseksi komission, jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten on oltava tietoisia yhteyksistä, jotka paikallis- ja aluetasolla vallitsevat infrastruktuurin, viestinnän, yleisen suhtautumisen ja sellaisten välineiden välillä, joita voidaan käyttää käyttäytymismallien muuttamisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

41.

| 42. | tähdentää, että kansalaisten yleinen tietoisuus jätehuollosta on tehokkaiden keräysjärjestelmien moitteettoman toiminnan ehdoton edellytys. Yleinen tietoisuus asiasta tarkoittaa, että erilliskeräystä ja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä tuetaan ja paikallisia aloitteita järjestetään, mutta se ei itsessään välttämättä johda käyttäytymismallien muuttamiseen. Siksi on olennaisen tärkeää ymmärtää paremmin mekanismeja, joiden avulla voidaan osaltaan edistää käyttäytymismallien myönteisiä muutoksia. AK painottaakin, että olisi edistettävä sellaisten strategioiden jatkokehitystä, joilla pyritään muuttamaan käyttäytymismalleja sekä perinteisin keinoin, kuten kannustimin ja seuraamuksin, että innovatiivisin menetelmin, ja tuettava voimakkaasti parhaiden käytänteiden ja tietämyksen vaihtoa paikallis- ja alueviranomaisten välillä. |
| --- | --- |

42.

| 43. | kannustaa kaikkia paikallis- ja aluetason sidosryhmiä edistämään osaltaan tietoisuuden lisäämistä kierrätysmuovin eduista. |
| --- | --- |

43.

Olisi harkittava juomapakkauksia koskevan yhdenmukaisen EU:n laajuisen panttijärjestelmän käyttöä

| 44. | toteaa, että panttijärjestelmät mahdollistavat todistetusti erittäin korkeat keräysasteet ja korkealaatuisen kierrätyksen, ja ne ovat myös erittäin tehokas keino estää roskaantumista ja muovimeren syntymistä. |
| --- | --- |

44.

| 45. | panee merkille, että yhä useammat EU-maat ottavat käyttöön panttijärjestelmiä, mikä aiheuttaa toisinaan kielteisiä rajatylittäviä vaikutuksia alueilla, joilla panttijärjestelmät ovat erilaisia. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ehdottaa, että tulisi harkita yhdenmukaistettua lähestymistapaa EU:n tasolla tai ainakin mahdollisimman pitkälle menevää koordinointia niiden jäsenvaltioiden osalta, joissa panttijärjestelmiä on nykyään käytössä tai jotka aikovat tulevaisuudessa kehittää uusia järjestelmiä, jotta vältetään kielteiset rajatylittävät vaikutukset ja helpotetaan tavaroiden vapaata liikkuvuutta. |
| --- | --- |

46.

Olisi tarkasteltava vaihtoehtoja määrällisille tavoitteille

| 47. | toteaa, että muovien erilliskeräystä ja kierrätystä koskevat tavoitteet EU:n eri direktiiveissä (pakkaus- ja pakkausjätedirektiivi, romuajoneuvodirektiivi, sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annettu direktiivi) ovat samat kaikille jäsenvaltioille, vaikka jäsenvaltioiden tosiasiallisissa saavutuksissa voi olla merkittäviä eroja. Tämä johtaa tilanteeseen, jossa eräiden jäsenvaltioiden on tehtävä vielä suuria ponnisteluja, kun taas toiset ovat jo helposti saavuttaneet asetetut tavoitteet, eikä niillä ole kannustimia ylittää niitä. |
| --- | --- |

47.

| 48. | painottaa, että tavoitteenasettelua eri direktiiveissä olisi tarkasteltava uudelleen, jotta voidaan luoda nykyistä vahvempia kannustimia ja edistää laadukkaampaa kierrätystä, joka perustuu seuraaviin mahdollisiin toimintatapoihin:






  — | Otetaan käyttöön bonus, kun tavoitteet ylitetään. |
| --- | --- | --- |

48.

—

Otetaan käyttöön bonus, kun tavoitteet ylitetään.

| — | Laajennetaan tuottajien taloudellinen vastuu kattamaan niiden tuotteiden jätehuoltokustannukset kokonaisuudessaan, mukaan lukien roskien siivoamisen kustannukset sekä tuottajien sellaisten tuotteiden keräys- ja käsittelykustannukset, joita ei ole kerätty erikseen ja jotka päätyvät edelleen jäännösjätteeksi. |
| --- | --- |

—

Laajennetaan tuottajien taloudellinen vastuu kattamaan niiden tuotteiden jätehuoltokustannukset kokonaisuudessaan, mukaan lukien roskien siivoamisen kustannukset sekä tuottajien sellaisten tuotteiden keräys- ja käsittelykustannukset, joita ei ole kerätty erikseen ja jotka päätyvät edelleen jäännösjätteeksi.

E.   Parempi kierrätys

Lajittelu- ja kierrätysteknologian kehittäminen

| 49. | kannattaa voimakkaasti uusiin lajittelu- ja kierrätysteknologioihin liittyvää tutkimusta ja innovointia, depolymerointi mukaan luettuna. Tällä tavoin voitaisiin teoriassa ratkaista monet nykyisistä ongelmista, jotka liittyvät muovien lajitteluun ja kierrätykseen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | painottaa alueiden ja kuntien potentiaalia kehittää ja tukea alhaalta ylöspäin suuntautuvia aloitteita elävien laboratorioiden, innovointikeskusten ja muunlaisten yhteistoiminnallisten ja innovatiivisten lähestymistapojen avulla älykkään suunnittelun ja uusioraaka-aineiden käytön edistämiseksi. |
| --- | --- |

50.

| 51. | kannattaa strategiassa ehdotettuja lisäinvestointeja ensisijaisiin tutkimus- ja innovointitoimiin ja tarjoutuu tekemään yhteistyötä Euroopan komission kanssa valmisteltaessa uutta muovien strategista tutkimus- ja innovointiohjelmaa. Tällaisen yhteistyön avulla olisi varmistettava, että paikallinen ja alueellinen ulottuvuus otetaan huomioon sekä määritettäessä ensisijaiset ongelmat, joihin on puututtava, että tehtäessä toteutettuja innovaatioita asianmukaisella tavalla tunnetuiksi. |
| --- | --- |

51.

| 52. | tukee työtä lajiteltua muovijätettä ja kierrätettyjä muoveja koskevien laatustandardien laatimiseksi. |
| --- | --- |

52.

Asetetaan energiahyödyntäminen kaatopaikalle sijoittamisen edelle

| 53. | muistuttaa, että lyhyellä aikavälillä kierrätyskelvotonta muovijätettä tai vaarallisia aineita sisältävää muovijätettä tulisi käsitellä tehokkaimmissa ja puhtaimmissa jätteen energiahyödyntämiseen erikoistuneissa laitoksissa, joissa muovijätteen suuri energiasisältö voidaan hyödyntää lämmön ja sähkön tuottamiseen. |
| --- | --- |

53.

F.   Paremmat markkinat

Olisi voimakkaasti kannustettava kierrätettyjen materiaalien käyttöön uusissa tuotteissa

| 54. | on vahvasti sitä mieltä, että loppukäyttäjien kysyntää kierrätetyistä materiaaleista olisi edistettävä taloudellisin kannustimin, joilla luodaan todellinen taloudellisesti houkutteleva vaihtoehto ensiömateriaaleille ja fossiilipohjaisille muoveille, sekä poistamalla esteet uusioraaka-aineiden sisämarkkinoilta. |
| --- | --- |

54.

| 55. | muistuttaa, että fossiilisia polttoaineita tuetaan edelleen, mikä tekee ensiömuoveista kierrätettyjä muoveja tai biopohjaisia muoveja halvempia. Tämä on keskeinen taloudellinen este muovien kiertotalouden kehittämiselle. Komitea painottaakin, että tällaiset epätarkoituksenmukaiset kannustimet on poistettava. Lisäksi fossiilipohjaisten muovien tai muovituotteiden tuottajat tai maahantuojat voitaisiin saattaa taloudellisesti vastuuseen niiden muovijätteen loppukäsittelyn hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä. |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että vuoteen 2025 mennessä muovituotteiden valmistajien olisi käytettävä uusien muovien valmistuksessa vähintään 50 prosenttia uusiomateriaaleja, ellei lopputuotteita koskevissa oikeudellisissa rajoituksissa kielletä uusiomateriaalien käyttöä. Komitea painottaa, että tarvitaan arvoketjuun perustuva lähestymistapa tuottajien, kuluttajien, paikallis- ja alueviranomaisten ja kierrätysteollisuuden intressien sovittamiseksi yhteen, jotta parannetaan kierrätyksen laatua ja lisätään uusiomateriaalien käyttöä. |
| --- | --- |

56.

| 57. | kannattaa siksi EU:n aloitetta yritysten tai elinkeinoelämän järjestöjen antamista vapaaehtoisista sitoumuksista ja kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia antamaan näkyvyyttä alueidensa sidosryhmien antamille sitoumuksille, edistämään hyviä käytänteitä ja kannustamaan näin muita tekemään samoin. Toisaalta komitea kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia myös valvomaan, miten tehtyjä sitoumuksia noudatetaan, ja tarvittaessa tuomaan puutteet esiin, jotta voidaan varmistaa, etteivät vapaaehtoiset sitoumukset ole vain tiettyjen tuotteiden tai alojen viherpesutarkoituksessa annettuja tyhjiä lupauksia. |
| --- | --- |

57.

Julkiset hankinnat

| 58. | tähdentää ympäristöä säästävien julkisten hankintojen (GPP) tarjoavan Euroopan viranomaisille mahdollisuuksia ehkäistä muovijätteen syntymistä, sillä viranomaiset voivat käyttää ostovoimaansa omaehtoisesti siten, että ne valitsevat ympäristöystävällisiä tavaroita, palveluja ja urakoita. Tämä toimii myös esimerkkinä muille organisaatioille. Komitea kehottaakin kaikkia paikallis- ja alueviranomaisia osaltaan edistämään muovien kierrätettävyyttä julkisia hankintoja koskevilla toimillaan vaatimalla ekologisen suunnittelun periaatteiden soveltamista ja kierrätettyjen materiaalien käyttöä hankkimissaan tuotteissa. |
| --- | --- |

58.

| 59. | on tässä yhteydessä tyytyväinen ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevaan ohjeistukseen, jota Euroopan komissio ja useat EU-maat ovat kehittäneet kansallisten GPP-kriteereiden muodossa (1), mutta kehottaa komissiota ehdottamaan yksityiskohtaisempia ohjeasiakirjoja, jotka sisältävät tietoa kierrätysmuovien tyypeistä, niiden käyttömahdollisuuksista sekä kierrätysmuovien käytöstä alue- ja paikallisyhteisöille syntyvistä ympäristöhyödyistä ja mahdollisista taloudellisista hyödyistä. |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa, että suurin osa valtameriin päätyvästä muovista on peräisin Aasiasta ja että muovista kierrätetään maailmanlaajuisesti tarkasteltuna vain 9 prosenttia. Näin ollen komitea katsoo, että kestävyyttä ja jäljitettävyyttä globaaleissa toimitusketjuissa voidaan parantaa huomattavasti panemalla täytäntöön EU:n uusi kauppastrategia ”Kaikkien kauppa”, jonka tavoitteena on hyödyntää kauppasopimuksia ja etuuskohteluohjelmia keinona edistää kestävää kehitystä kaikkialla maailmassa. Komitea kannattaa tässä yhteydessä Euroopan parlamentin maaliskuussa 2017 tekemää ehdotusta vaatetusalaa koskevasta EU:n lippulaiva-aloitteesta (2) ja painottaa, että tällaisten aloitteiden edistämisessä tarvitaan myös paikallis- ja alueyhteisöjen tukea ja että aloitteiden tulisi ohjata paikallista ja alueellista toimintaa hajautetun kehitysyhteistyön yhteydessä. |
| --- | --- |

60.

Bryssel 10. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0196+0+DOC+PDF+V0//FI

2

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/37

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Urheilun huomioon ottaminen EU:n toimintaohjelmissa vuoden 2020 jälkeen

(2018/C 461/06)

| Esittelijä: | Roberto PELLA (IT, EPP) Valdengon pormestari |
| --- | --- |

Esittelijä:

Roberto PELLA (IT, EPP) Valdengon pormestari

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | aikoo analysoida Euroopan unionin sekä paikallis- ja alueyhteisöjen tasolla urheilun taloudellista ja inhimillistä ulottuvuutta ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvää puolta, joita ei voida erottaa toisistaan. Urheilu, jolla tarkoitetaan motorisen aktiviteetin ja liikunnan jatkumoa, liittyy useisiin politiikkoihin, tuotteisiin ja palveluihin, jotka ovat sidoksissa ja vuorovaikutuksessa eri arvoketjujen kanssa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että viimeisimpien arvioiden mukaan urheilu on EU:lle olennaisen tärkeä talouden ala, sillä sen osuus vastaa maa-, metsä- ja kalatalousalojen yhdistettyä osuutta jäsenvaltioiden talouksissa (1). Sen merkityksen ennustetaan kasvavan entisestään. Lisäksi urheilu muodostaa 2 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta, ja alalla on koko Euroopassa 7,3 miljoonaa työpaikkaa, mikä vastaa 3,5 prosentin osuutta EU:n kokonaistyöllisyydestä. Vuodessa tehdään 12–15 miljoonaa kansainvälistä matkaa, joiden tarkoituksena on urheilutapahtumiin osallistuminen tai urheilun harjoittaminen. Yksi urheilualan erityispiirteistä onkin se, että se on vahvasti sidoksissa muihin tuotantoaloihin: esteetön matkailu ja urheilumatkailu, teknologia, terveys, ympäristö ja liikenne, integraatio, rakennusala ja infrastruktuuri. Urheilu tuottaa näille aloille lisäarvoa sekä suoraan että välillisesti (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | huomauttaa kuitenkin samalla, että SpEA:n (SportsEconAustria) Euroopan parlamentille tekemässä tutkimuksessa (3) tuotiin esille, että urheilun vaikutusten mittasuhteita ja sen merkitystä julkisen politiikan vaikutusten ja suuntaamisen kannalta aliarvioidaan, etenkin jos otetaan huomioon sellaiset ilmiöt kuin vapaaehtoistoiminta (suurin osa urheilutoiminnasta tapahtuu voittoa tavoittelemattomissa rakenteissa), integraation ja sosiaalisen osallisuuden heijastusvaikutukset tai liikunnan puutteen kustannukset, jotka ovat EU:n 28 valtiossa 80 miljardia euroa vuodessa (4). Tähän tulee vielä lisätä keskipitkän aikavälin vaikutukset alueellisiin terveydenhuollon määrärahoihin liikunnan puutteesta tai vähäisestä liikunnasta aiheutuvia sairauksia varten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että vaikka liikunta tunnustetaan yhä useammin keskeiseksi toimintapoliittiseksi kysymykseksi, tiedot liikunnan tuomista laajemmista hyödyistä ovat paikallistasolla edelleen erittäin puutteellisia. Tutkimukset nimittäin osoittavat, että 66 prosenttia paikallistason poliittisista päättäjistä ei tiedä, kuinka yleistä liikalihavuus on heidän paikallisyhteisöissään, ja 84 prosenttia, kuinka yleistä ylipaino on (5). |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että urheilu ei ole marginaalinen ala. Se kuuluu itse asiassa ensisijaisiin investointitavoitteisiin EU:ssa, sillä urheilun määritelmään sisältyy kilpailutoiminnan lisäksi nykyään myös sekä motorinen aktiviteetti että liikunta, ja näin voidaan itse urheilutoiminnan lisäämisen ohella edistää myös terveyttä ja terveellisten elämäntapojen omaksumista. Lähestymistavan tulee olla sellainen, jossa pyrkimyksenä on tarjota aiempaa tasavertaisemmat, toisin sanoen tasapuoliset, tasa-arvoiset ja yhdenvertaiset, mahdollisuudet harjoittaa eri lajeja sekä ehkäistä kroonisten sairauksien puhkeamista (erityisesti ei-tarttuvat sairaudet, kuten lihavuus, tyypin 2 diabetes, sydän- ja verisuonitaudit, psyykkiset sairaudet). |
| --- | --- |

5.

| 6. | tähdentää urheilun olevan keskeinen terveyttä edistävä ja hyvinvointiin vaikuttava tekijä, kuten erityisesti EU:n kolmas terveysalan toimintaohjelma, terveyttä edistävän liikunnan (HEPA, Health-Enhancing Physical Activity) seuranta, Maailman terveysjärjestön (WHO) vuosien 2014–2019 toimintaohjelma sekä WHO:n ravitsemusta, liikalihavuutta ja liikuntaa käsittelevä eurooppalainen NOPA-tietokanta (Nutrition, Obesity and Physical Activity) osoittavat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa lisäksi, että kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa pidetään urheilua tärkeänä kestävän kehityksen mahdollistavana tekijänä ja tunnustetaan sen rooli terveyden ja koulutuksen parantamisessa ja sen merkitys rauhan, suvaitsevaisuuden, kunnioituksen ja sosiaalisen osallisuuden sekä naisten ja nuorten vaikutusmahdollisuuksien edistämisessä (6). |
| --- | --- |

7.

| 8. | mainitsee urheilua käsittelevän Eurobarometri-tutkimuksen (7) tuloksista seuraavaa:






  — | Lähes puolet (46 prosenttia) Euroopan kansalaisista ei harrasta liikuntaa tai urheilua, ja tämä osuus on kasvanut viime vuosina (vuonna 2013 osuus oli 42 prosenttia) asteittain vuodesta 2009 alkaen. |
| --- | --- | --- |

8.

—

Lähes puolet (46 prosenttia) Euroopan kansalaisista ei harrasta liikuntaa tai urheilua, ja tämä osuus on kasvanut viime vuosina (vuonna 2013 osuus oli 42 prosenttia) asteittain vuodesta 2009 alkaen.

| — | Liikuntaa ja urheilua harrastavat vähemmän ne henkilöt, joiden koulutustaso on alhaisempi tai joilla on suurempia taloudellisia vaikeuksia. |
| --- | --- |

—

Liikuntaa ja urheilua harrastavat vähemmän ne henkilöt, joiden koulutustaso on alhaisempi tai joilla on suurempia taloudellisia vaikeuksia.

| — | Urheilun harrastaminen ns. epävirallisissa harrastuspaikoissa, kuten puistoissa ja ulkotiloissa (40 prosenttia), kodeissa (32 prosenttia) sekä koulun tai työn ja kodin välisillä matkoilla (23 prosenttia) on yleisempää kuin urheilun harrastaminen virallisesti urheiluun tarkoitetuissa tiloissa. |
| --- | --- |

—

Urheilun harrastaminen ns. epävirallisissa harrastuspaikoissa, kuten puistoissa ja ulkotiloissa (40 prosenttia), kodeissa (32 prosenttia) sekä koulun tai työn ja kodin välisillä matkoilla (23 prosenttia) on yleisempää kuin urheilun harrastaminen virallisesti urheiluun tarkoitetuissa tiloissa.

| — | Tärkeimpiä syitä liikuntaan ovat terveyden edistäminen sekä kunnon kohottaminen, ja suurin este liikunnan harrastamiselle on ajanpuute. |
| --- | --- |

—

Tärkeimpiä syitä liikuntaan ovat terveyden edistäminen sekä kunnon kohottaminen, ja suurin este liikunnan harrastamiselle on ajanpuute.

| — | Suurin osa eurooppalaisista on sitä mieltä, että liikunnan harrastamiseen on olemassa mahdollisuuksia paikallistasolla, mutta samaan aikaan monet katsovat, että paikallisviranomaiset eivät tee tarpeeksi asian hyväksi. |
| --- | --- |

—

Suurin osa eurooppalaisista on sitä mieltä, että liikunnan harrastamiseen on olemassa mahdollisuuksia paikallistasolla, mutta samaan aikaan monet katsovat, että paikallisviranomaiset eivät tee tarpeeksi asian hyväksi.

| 9. | kiinnittää huomiota siihen, että urheilun rooli taloudessa ja nyky-yhteiskunnassa tuo muun muassa EU:n talouskriisin jäljiltä huomattavia etuja paikallis- ja alueyhteisöille: vaikutusten ulottuminen useille eri aloille ja voimakkaan vipuvaikutuksen syntyminen; kilpailukyky, houkuttelevuus ja elämänlaatu siellä, missä on paljon merkittäviä tapahtumia ja toimintaa; työllistyvyys, kun otetaan huomioon, että kunnat omistavat Euroopassa erittäin usein liikuntatilat; integraatio vahvana välineenä EU:n yhteisten ja usein nimenomaan paikallistasolla ilmenevien yhteisten arvojen välittäjänä (8). Koska urheilua käytetään yhä useammin välineenä sosiaalisten ja taloudellisten tavoitteiden saavuttamiseen, vaatimus sen tehokkuudesta ja tuloksellisuudesta on vähitellen voimistumassa ei vain välineenä asetettujen tavoitteiden täyttämistä varten, vaan myös omana strategisena tavoitteenaan. |
| --- | --- |

9.

Tilannekatsaus: aloitteet Euroopan tasolla

| 10. | toteaa, että Euroopan komissio julkaisi vuonna 2007 ensimmäisen alaa käsittelevän poliittisen asiakirjan, valkoisen kirjan urheilusta. |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiinnittää huomiota siihen, että urheiluorganisaatiot ja kulttuuri- ja koulutuslaitokset voivat tarjota puitteet, jotka madaltavat integroitumiskynnystä, kuten AK:n lausunnossa radikalisoitumisen ja väkivaltaisen ääriliikehdinnän torjunnasta todetaan (9). |
| --- | --- |

11.

| 12. | tähdentää, että joulukuussa 2009 voimaan tulleeseen Lissabonin sopimukseen liitettiin erityinen artikla, EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artikla, jolla EU:lle annettiin uusia valtuuksia urheilun tukemiseen ja jossa määrättiin urheilun edistämisestä ja kehotettiin EU:ta kehittämään urheilun eurooppalaista ulottuvuutta. Unionilla on jo EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 artiklan e alakohdan nojalla toimivalta toteuttaa urheilun alalla toimia jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi tai täydentämiseksi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että vuonna 2011 komissio antoi tiedonannon ”Urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen” (10), jonka perusteella neuvosto antoi päätöslauselman Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelmasta 2011–2014. Päätöslauselmalla oli tarkoitus vahvistaa edelleen eurooppalaista yhteistyötä urheilun alalla ja määrittää painopisteet EU:n toimille, joihin EU:n jäsenvaltiot ja komissio osallistuvat. Neuvosto antoi vuonna 2012 päätelmät liikunnan edistämisestä välineenä parantaa terveyttä sekä tietokannan vahvistamisesta urheilupoliittisten toimien laatimiseksi ja kehotti komissiota julkaisemaan säännöllisesti urheilua ja liikuntaa koskevia tutkimuksia. |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa lisäksi, että työsuunnitelman toteuttamista varten asiantuntijatyössä on keskitytty nykyisen Eurobarometri-tutkimuksen kyselylomakkeen laatimiseen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | huomauttaa, että äskettäin (vuonna 2017) käynnistettiin yhteistyössä EPSI:n (European Platform for Sport Innovation) kanssa alueiden välinen, taloudellista kehitystä ja arvon luomista alalle käsittelevä aloite ClusSport, johon osallistuu tällä hetkellä kymmenen maata. Lisäksi ACES Europe (Euroopan urheilukaupunkien liitto) on viimeksi kuluneiden 18 vuoden aikana edistänyt eurooppalaisia arvoja EU:n lipun alla Euroopan urheilupääkaupunki-, urheilukaupunki- ja urheiluyhteisötunnustuksin. |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että Euroopan unionin urheilualan uusi työsuunnitelma tuli voimaan heinäkuussa 2017, ja siinä määritellään keskeiset aiheet, jotka EU:n jäsenvaltioiden ja komission olisi asetettava etusijalle vuoteen 2020 asti: urheilun integriteetti niin, että keskitytään hyvään hallintoon, alaikäisten suojeluun, sopupelien torjuntaan, dopingin ennaltaehkäisyyn ja korruption torjuntaan; urheilun taloudellinen ulottuvuus, jossa keskitytään innovointiin sekä urheilun ja digitaalisten sisämarkkinoiden väliseen yhteyteen; urheilu ja yhteiskunta, jossa keskitytään sosiaaliseen osallisuuteen, valmennukseen, mediaan, ympäristöön, terveyteen, koulutukseen ja urheiludiplomatiaan. |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa lopuksi komission tuoreimmasta aloitteesta ”Tartu Call for a Healthy Lifestyle” (11). Kyseessä on terveiden elämäntapojen edistämistä koskeva etenemissuunnitelma, joka on synnyttänyt myönteistä dynamiikkaa eri alojen välisessä yhteistyössä. |
| --- | --- |

17.

Tavoitteet

| 18. | kehottaa toistaiseksi esille tulleiden mahdollisuuksien ja kriittisten huomioiden valossa tarttumaan seuraaviin haasteisiin:






  a. | mahdollisuuksien parantaminen vuorovaikutukseen käynnissä olevien hankkeiden ja alueiden käynnistämien tuoreimpien toimien välillä niin, että edistetään laajaa osallistumista ja hyvien käytäntöjen vaihtoa sekä kumppanuuksia (ja laajennetaan niitä EU:n ulkopuolelle) |
| --- | --- | --- |

18.

a.

mahdollisuuksien parantaminen vuorovaikutukseen käynnissä olevien hankkeiden ja alueiden käynnistämien tuoreimpien toimien välillä niin, että edistetään laajaa osallistumista ja hyvien käytäntöjen vaihtoa sekä kumppanuuksia (ja laajennetaan niitä EU:n ulkopuolelle)

| b. | urheilualan hankkeiden tuominen lähemmäs ihmisiä ja sosiaalista ulottuvuutta korostamalla läheisyyttä ja paikallisuutta myös suhteessa paikallis- ja alueviranomaisten vastuuseen liikuntatiloista ja tapahtumista |
| --- | --- |

b.

urheilualan hankkeiden tuominen lähemmäs ihmisiä ja sosiaalista ulottuvuutta korostamalla läheisyyttä ja paikallisuutta myös suhteessa paikallis- ja alueviranomaisten vastuuseen liikuntatiloista ja tapahtumista

| c. | mahdollisimman hyvä yleinen tietoisuus motorisen aktiviteetin, liikunnan ja urheilun hyödyistä |
| --- | --- |

c.

mahdollisimman hyvä yleinen tietoisuus motorisen aktiviteetin, liikunnan ja urheilun hyödyistä

| d. | urheilun EU:n talouteen aikaansaaman myönteisen vaikutuksen tunnetuksi tekeminen ja siten urheilupolitiikan parempi huomioon ottaminen aloilla, joihin se liittyy ja vaikuttaa |
| --- | --- |

d.

urheilun EU:n talouteen aikaansaaman myönteisen vaikutuksen tunnetuksi tekeminen ja siten urheilupolitiikan parempi huomioon ottaminen aloilla, joihin se liittyy ja vaikuttaa

| e. | teknologisen innovoinnin ja yritysten lisääminen paikallis- ja alueyhteisöille tarkoitettujen välineiden avulla niin, että tutkimus-, teknologia- ja koulutusalan toimijoita ja hallintoviranomaisia kannustetaan yhdistämään voimansa yhteisen strategian laatimiseksi ja toteuttamiseksi pyrkien vaikuttamaan yhteyksiin kaikkien arvoketjujen kanssa sekä tuotantoprosessin alku- että loppupäässä ja kiinnittäen erityistä huomiota alan tarjoamiin työllisyysmahdollisuuksiin |
| --- | --- |

e.

teknologisen innovoinnin ja yritysten lisääminen paikallis- ja alueyhteisöille tarkoitettujen välineiden avulla niin, että tutkimus-, teknologia- ja koulutusalan toimijoita ja hallintoviranomaisia kannustetaan yhdistämään voimansa yhteisen strategian laatimiseksi ja toteuttamiseksi pyrkien vaikuttamaan yhteyksiin kaikkien arvoketjujen kanssa sekä tuotantoprosessin alku- että loppupäässä ja kiinnittäen erityistä huomiota alan tarjoamiin työllisyysmahdollisuuksiin

| f. | urheilun mieltäminen kansalaisille aidosti kuuluvaksi oikeudeksi, sillä se edistää yhteiskuntaan sopeutumista ja osallisuutta etenkin vammaisten keskuudessa ja tarjoaa mahdollisuuksia kohentaa elämänlaatua ja psykofyysistä hyvinvointia ja kehittää itseään |
| --- | --- |

f.

urheilun mieltäminen kansalaisille aidosti kuuluvaksi oikeudeksi, sillä se edistää yhteiskuntaan sopeutumista ja osallisuutta etenkin vammaisten keskuudessa ja tarjoaa mahdollisuuksia kohentaa elämänlaatua ja psykofyysistä hyvinvointia ja kehittää itseään

| g. | tuen tarjoaminen sen varmistamiseksi, että kaikki ihmiset ikään, sukupuoleen, kansallisuuteen ja varallisuuteen katsomatta voivat käyttää kaikenlaisia urheilutiloja, sallimalla tilojen vapaa käyttö ja laajentamalla niiden aukioloa suurelle yleisölle |
| --- | --- |

g.

tuen tarjoaminen sen varmistamiseksi, että kaikki ihmiset ikään, sukupuoleen, kansallisuuteen ja varallisuuteen katsomatta voivat käyttää kaikenlaisia urheilutiloja, sallimalla tilojen vapaa käyttö ja laajentamalla niiden aukioloa suurelle yleisölle

| h. | naisten urheilukilpailujen tukemisen ja näkyvyyden lisääminen |
| --- | --- |

h.

naisten urheilukilpailujen tukemisen ja näkyvyyden lisääminen

| i. | urheilun mieltäminen välineeksi, jonka avulla edistetään tasa-arvoa ja yhteiskuntaan integroitumista |
| --- | --- |

i.

urheilun mieltäminen välineeksi, jonka avulla edistetään tasa-arvoa ja yhteiskuntaan integroitumista

| j. | kilpailuihin osallistuvien harrastelijaurheilijoiden liikkuvuuden tukeminen taloudellisesti erityisesti, kun kyse on urheilijoista, jotka ovat kotoisin syrjäseuduilta, saarialueilta tai syrjäisimmiltä alueilta. |
| --- | --- |

j.

kilpailuihin osallistuvien harrastelijaurheilijoiden liikkuvuuden tukeminen taloudellisesti erityisesti, kun kyse on urheilijoista, jotka ovat kotoisin syrjäseuduilta, saarialueilta tai syrjäisimmiltä alueilta.

Poliittiset suositukset ja ehdotukset

| 19. | katsoo, että urheilun huomioon ottamiseksi EU:n toimintaohjelmissa vuoden 2020 jälkeen voidaan ehdottaa toimia ja ottaa käyttöön välineitä: |
| --- | --- |

19.

Poliittisella tasolla

| 20. | Pyritään toteuttamaan urheiludiplomatiaa, jotta voidaan edistää Euroopan arvoja urheilun ja rakentavan ja monitasoisen vuoropuhelun välityksellä. Tähän tulee ottaa mukaan kaikki hallintotasot ja eurooppalaiset elimet – esimerkiksi Euroopan parlamentti ja sen urheiluasioita käsittelevä laajennettu työryhmä, Euroopan komission asiaankuuluvat pääosastot, kansalliset olympiakomiteat ja Euroopan olympiakomitea sekä kaikki mm. kansalaissektorilla toimivat asiaan liittyvät eturyhmät, esimerkiksi kokeiluhankkeiden pohjalta. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kehitetään ulkosuhteita ja Euroopan ulkopuolelle suuntautuvia kansainvälisiä yhteistyöhankkeita vaihtotoiminnan edistämiseksi liikkuvuushankkeiden sekä osaamisen, kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihdon avulla (communities of practices). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Kehitetään unionitasolla välineitä, joissa urheilu katsotaan EU:n kasvutekijäksi, laatimalla mentorointiohjelmia ja pehmeitä poliittisia toimia (yhteistyössä esimerkiksi vuosittain järjestettävän urheilufoorumin tai tiedotuspäivän kanssa) ja tukemalla parhaiden toimintatapojen vaihtoa paikallisten ja alueellisten urheiluorganisaatioiden ja -järjestöjen kesken niiden vaatimukset ja tarpeet huomioon ottavan, alhaalta ylöspäin suuntautuvan ja osallistavan lähestymistavan mukaisesti, kun on kyse niiden suhteista kansalliseen ja eurooppalaiseen tasoon. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Vahvistetaan Euroopan paikallis- ja alueviranomaisten roolia osallistamalla alueet ja kunnat aktiivisesti ja entistä koordinoidummin vuosittain järjestettävään Euroopan urheiluviikkoon. Se on ollut käynnistämisestään asti vahva motivaation lähde sellaisten keskipitkän ja pitkän aikavälin julkisten politiikkojen toteuttamiseksi, joilla on todistetusti vaikutuksia terveellisiin elämäntapoihin ja käyttäytymismalleihin ja jotka edistävät kansalaisten osallistumista työelämään ja varmistavat näin korkean ammattitaidon ja työllistyvyyden urheilualalla. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Annetaan Euroopan unionin tasolta käytännön tukea Yhdistyneiden kansakuntien puitteissa solmitun vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen kattavaksi täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioissa urheilun osalta. |
| --- | --- |

24.

Ohjelmien tasolla

| 25. | Katsotaan tervetulleeksi, että Euroopan komissio ehdottaa Erasmus-määrärahojen kaksinkertaistamista EU:n seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 ja keskittyy ruohonjuuritason urheilutoimintaan (12). Komitea kehottaa komissiota tässä yhteydessä asettamaan etusijalle kokemusten vaihdon alalla laajassa mielessä toimivien tahojen, muun muassa valmentajien, urheilujohtajien, alan ammattilaisten – erityisesti nuorten – välillä esimerkiksi vertaisoppimistoiminnan ja tutustumisvierailujen avulla. Näin voidaan hyödyntää asiantuntemusta ja kokemuksia vastavuoroisesti ja parantaa paikallistason valmiuksia kaupungeissa ja kunnissa, jotta voidaan kehittää innovatiivisia tapoja ottaa liikunta keskeiseksi osaksi kaupunkien ja alueiden strategioita. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Osoitetaan tulevissa Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa rahoitusta erikseen ja nimenomaan urheilua varten, kun otetaan myös huomioon, että paikallisiin ruohonjuuritason urheiluinfrastruktuureihin ei investoida tarpeeksi, ja keskitytään edistämään liikuntaa etenkin epäsuotuisilla alueilla, varmistamaan, että kaikille tarjotaan mahdollisuus osallistua urheilutoimintaan, ja vahvistamaan ihmisten osaamista ja valmiuksia keskeisinä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen mahdollistavina tekijöinä. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Korostetaan olennaisen tärkeänä sitä, että myös Erasmus+-ohjelmassa otetaan selkeämmin esille tarve lisätä urheilun harjoittamista oppivelvollisuuskoulutuksesta lähtien. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Tuetaan Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) erityisesti nuorten työllisyyttä alan startup-yritysten tai teknologisten innovointialustojen kautta ja edistetään perusluonteista ruohonjuuritason urheilutoimintaa uusien, pienimuotoisten urheilutilojen ja -perusrakenteiden avulla. Edistetään sukupuolten tasa-arvoa urheilun avulla urheilupolitiikan tehostamiseksi ja niin muodoin osallistumisasteen lisäämiseksi. Lisäksi ERI-rahastovaroin voitaisiin edistää uusia ratkaisuja EU:n alueiden erityisiä haasteita varten esimerkiksi tukemalla suosittuja ja perinteisiä urheilumuotoja ja kannustamalla sisällyttämään niitä julkisissa koulutusjärjestelmissä noudatettaviin ohjelmiin, jotta voidaan tuoda esille Euroopan arvoa ja tehdä sitä tunnetuksi ja ylläpitää näin yhteisöjen erityispiirteitä ja identiteettiä. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Edistetään terveyttä motorisen aktiviteetin ja liikunnan avulla myös työpaikoilla, kuten Tarton asiakirjassa todetaan. Voidaan muun muassa harkita kannustinten tarjoamista työnantajille, myös eurooppalaisille pk-yrityksille, jotta ne toteuttaisivat tällaisia edistämistoimia työntekijöiden yleisen suoritustason ja tuottavuuden parantamiseksi sekä toistuvien poissaolojen vähentämiseksi ja sairauksien ennaltaehkäisemiseksi. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Korostetaan, että on tärkeää suunnitella – mielellään yhteistyössä kansalaissektorin toimijoiden kanssa – yhteisöllistä toimintaa helposti saavutettaviin julkisiin tiloihin ja kohdentaa se heikommille väestönosille, erityisesti rajoituksista kärsiville (13), äideille ja lapsille ja vanhuksille sekä syrjäytymisvaarassa oleville ryhmille, kuten muuttajille ja niille, jotka elävät heikommissa sosioekonomisissa oloissa, jotta voidaan edistää Euroopan kansalaisten sukupolvien välistä vuorovaikutusta ja integrointia. Suunnitellaan yhteisöllistä toimintaa vankeusrangaistusta suorittaville henkilöille. Komitea kehottaakin harkitsemaan nykyisen WiFi4EU-aloitteen kaltaista Sport4EU-järjestelmää terveyden edistämiseksi kuntoilun ja liikunnan avulla. Se toteutettaisiin paikallis- ja alueviranomaisten tasolla ja pohjautuisi maantieteellisesti tasapuolisella tavalla jaettaviin arvoseteleihin. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Tehdään valistuksen avulla ja myös maatalousalan ohjelmien temaattisissa tavoitteissa selväksi liikunnan ja terveellisen ruokavalion välinen yhteys erityisesti koulun tasolla esimerkiksi perustamalla todellisia koelaboratorioita, ns. terveyspuutarhoja, joista lapset, nuoret ja perheet voivat saada käytännön tietoa oikeasta ruokavaliosta, kauden hedelmistä ja vihanneksista, epäterveellisten elämäntapojen riskeistä ja urheilun ja liikunnan merkityksestä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Varataan tarvittavat varat aktiivisten kaupunkien kokeilua ja kehittämistä varten ottaen huomioon, että unionin toimielimet kiinnittävät suurta huomiota tulevaan kaupunkiagendaan. Aktiiviset kaupungit ovat erittäin houkuttavia matkailun kannalta ja innovatiivisia ja tarjoavat älykkäämpiä vastauksia kaupunkiväestön tarpeisiin. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Pyritään siihen, että Interrail-korttiin sisällytetään urheilutapahtumia ja symbolisia urheilupaikkoja, jotta EU:n edistämät urheilun arvot tulisivat tutuiksi nimenomaan nuoremmille ikäpolville ja että nuoret myös levittäisivät näitä arvoja. Näin voidaan vahvistaa nuorten identiteettiä. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Käytetään julkisten rakennusten ja muiden julkisten perusrakenteiden energiatehokkuuden parantamiseen tarkoitettuja rakennerahastovaroja, jotta voidaan lisätä osaltaan olemassa olevien urheilutilojen ekologista kestävyyttä muun muassa estämällä mikromuovien käytön yleistymistä, ja tutkitaan samalla mahdollisuuksia muuttaa näitä tiloja EU-varoin monitoimitiloiksi. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Sisällytetään seuraavaan ohjelmaan eli ”Euroopan horisontti” -ohjelmaan mahdollisuus parantaa tiedonkeruuvälineitä ja tiedon käsittelymalleja, jotta voidaan löytää innovatiivisia ratkaisuja ja uutta teknologiaa jatkuvaa osaamisen vaihtoa varten, kun otetaan myös huomioon tulevan puheenjohtajavaltion Romanian tavoitteet älykkään erikoistumisen strategian ja digitaalisten sisämarkkinoiden alalla. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Kiinnitetään edellä mainittuihin aloitteisiin huomiota seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävissä neuvotteluissa. Urheilu tulee todella ottaa huomioon EU:n toimintaohjelmissa vuoden 2020 jälkeen. Pohditaan myös mahdollisuutta perustaa urheiluohjelma. |
| --- | --- |

36.

Toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate

| 37. | odottaa, että seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevien keskustelujen ja sen hyväksymisen yhteydessä komitealla on mahdollisuus arvioida toissijaisuusperiaatetta tämän aiheen osalta samoin kuin kiinnittää Euroopan komission huomio tavoitteeseen korostaa asianmukaisissa yhteyksissä paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia urheilun taloudellisen ja inhimillisen ulottuvuuden suhteen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | toistaa olevansa sitoutunut pitämään alueellisia toimintasuunnitelmia, joissa määritellään rakennerahastovarojen investointistrategiat, hyödyllisenä ja tehokkaana lisävälineenä, johon tulee kohdistaa toimia. Siinä määritellään paikallis- ja alueyhteisöt sellaisen yhteisen, monitahoisen hallinnon takaavaksi tahoksi, jossa instituutiot, yritykset, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja kansalaiset voivat antaa panoksensa alan suunnitteluun ja kehittämiseen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | aikoo osallistua yhdessä unionin toimielinten kanssa pohdintoihin siitä, miten voidaan muuntaa keskustelut ja toimintapoliittinen sanoma konkreettisiksi ehdotuksiksi SEDEC-valiokunnan työohjelman (21.11.2017, kohta 1.2) ja alueiden komitean poliittisten painopisteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

39.

| 40. | toivoo komission ottavan asiakseen varmistaa, että EU ratifioi urheilukilpailujen manipulointia käsittelevän Euroopan neuvoston yleissopimuksen. |
| --- | --- |

40.

Bryssel 10. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Euroopan komissio (2014), Sport as a growth engine for EU economy, http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-432_en.htm

1

Sport as a growth engine for EU economy

(2)  Euroopan komissio, http://ec.europa.eu/growth/content/sport-growth-engine-eu-economy-0_en

2

(3)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/563392/IPOL_STU(2015)563392_EN.pdf

3

(4)  Tutkimus ISCA/CEBR 2015, Narrative review: the state of physical activity in Europe, s. 37, ja PASS-hanke http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

4

Narrative review: the state of physical activity in Europe

(5)  PASS-hanke, http://fr.calameo.com/read/000761585fb41d432c387

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

6

(7)  Eurobarometri (julkaistu 22.3.2018), https://ec.europa.eu/sport/news/2018/new-eurobarometer-sport-and-physical-activity_en

7

(8)  Study on the contribution of sport to regional development through the structural funds, https://ec.europa.eu/sport/news/20161018_regional-development-structural-funds_en

8

Study on the contribution of sport to regional development through the structural funds

(9)  CdR 6329/2015.

9

(10)  CdR 66/2011 fin.

10

(11)  https://ec.europa.eu/sport/sites/sport/files/ewos-tartu-call_en.pdf

11

(12)  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus” perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta, COM(2018) 367 final.

12

(13)  CdR 3952/2013 fin

13

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/43

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Oikeudenmukaista verotusta koskeva paketti”

(2018/C 461/07)

| Esittelijä: | Paul LINDQUIST (SE, EPP), maakäräjäneuvos, Tukholman läänin maakäräjät |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäverokantojen osalta
  COM(2018) 20 final
  Liite asiakirjaan ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäverokantojen osalta”
  COM(2018) 20 final
  Ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta pienyritysten erityisjärjestelmän osalta
  COM(2018) 21 final |

Esittelijä:

Paul LINDQUIST (SE, EPP), maakäräjäneuvos, Tukholman läänin maakäräjät

Viiteasiakirjat:

Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäverokantojen osalta

COM(2018) 20 final

Liite asiakirjaan ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäverokantojen osalta”

COM(2018) 20 final

Ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta pienyritysten erityisjärjestelmän osalta

COM(2018) 21 final

I   MUUTOSEHDOTUKSET

Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäverokantojen osalta

(COM(2018) 20 final)

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kaikkia jäsenvaltioita olisi kohdeltava lopullisessa arvonlisäverojärjestelmässä tasapuolisesti, ja niillä olisi siksi oltava samat rajoitukset alennettujen arvonlisäverokantojen soveltamiseen, jonka olisi pysyttävä poikkeuksena yleisen verokannan soveltamisesta. Tasapuoliseen kohteluun päästään rajoittamatta jäsenvaltioiden nykyistä liikkumavaraa arvonlisäverokantojen vahvistamisessa antamalla niille kaikille mahdollisuus soveltaa yhtä alennettua verokantaa, johon ei sovelleta vähimmäisvaatimusta, sekä yhtä vapautusta, jossa tuotantopanokseen sisältyvä arvonlisävero on vähennyskelpoinen, enintään kahden, vähintään 5 prosentin suuruisen alennetun verokannan lisäksi. | Kaikkia jäsenvaltioita olisi kohdeltava lopullisessa arvonlisäverojärjestelmässä tasapuolisesti, ja niillä olisi siksi oltava samat rajoitukset alennettujen arvonlisäverokantojen soveltamiseen, jonka olisi pysyttävä poikkeuksena yleisen verokannan soveltamisesta. Tasapuoliseen kohteluun päästään rajoittamatta jäsenvaltioiden nykyistä liikkumavaraa arvonlisäverokantojen vahvistamisessa antamalla niille kaikille mahdollisuus soveltaa
  tavaroiden tai palvelujen myönteisten sosiaalisten tai ympäristöön kohdistuvien vaikutusten huomioon ottamiseksi
  yhtä alennettua verokantaa, johon ei sovelleta vähimmäisvaatimusta, sekä yhtä vapautusta, jossa tuotantopanokseen sisältyvä arvonlisävero on vähennyskelpoinen, enintään kahden, vähintään 5 prosentin suuruisen alennetun verokannan lisäksi.
  Jäsenvaltiot voivat tämän direktiivin asettamissa rajoissa jatkaa nykyisten alennettujen alv-kantojen soveltamista tai ottaa käyttöön sellaisia uusia alennettuja alv-kantoja, jotka hyödyttävät loppukuluttajaa ja ovat yleisen edun mukaisia, kun on kyse esimerkiksi työvaltaisista palveluista tai sosiaalisten tai ympäristöön liittyvien näkökohtien huomioon ottamisesta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kaikkia jäsenvaltioita olisi kohdeltava lopullisessa arvonlisäverojärjestelmässä tasapuolisesti, ja niillä olisi siksi oltava samat rajoitukset alennettujen arvonlisäverokantojen soveltamiseen, jonka olisi pysyttävä poikkeuksena yleisen verokannan soveltamisesta. Tasapuoliseen kohteluun päästään rajoittamatta jäsenvaltioiden nykyistä liikkumavaraa arvonlisäverokantojen vahvistamisessa antamalla niille kaikille mahdollisuus soveltaa yhtä alennettua verokantaa, johon ei sovelleta vähimmäisvaatimusta, sekä yhtä vapautusta, jossa tuotantopanokseen sisältyvä arvonlisävero on vähennyskelpoinen, enintään kahden, vähintään 5 prosentin suuruisen alennetun verokannan lisäksi.

Kaikkia jäsenvaltioita olisi kohdeltava lopullisessa arvonlisäverojärjestelmässä tasapuolisesti, ja niillä olisi siksi oltava samat rajoitukset alennettujen arvonlisäverokantojen soveltamiseen, jonka olisi pysyttävä poikkeuksena yleisen verokannan soveltamisesta. Tasapuoliseen kohteluun päästään rajoittamatta jäsenvaltioiden nykyistä liikkumavaraa arvonlisäverokantojen vahvistamisessa antamalla niille kaikille mahdollisuus soveltaa
  tavaroiden tai palvelujen myönteisten sosiaalisten tai ympäristöön kohdistuvien vaikutusten huomioon ottamiseksi
  yhtä alennettua verokantaa, johon ei sovelleta vähimmäisvaatimusta, sekä yhtä vapautusta, jossa tuotantopanokseen sisältyvä arvonlisävero on vähennyskelpoinen, enintään kahden, vähintään 5 prosentin suuruisen alennetun verokannan lisäksi.
  Jäsenvaltiot voivat tämän direktiivin asettamissa rajoissa jatkaa nykyisten alennettujen alv-kantojen soveltamista tai ottaa käyttöön sellaisia uusia alennettuja alv-kantoja, jotka hyödyttävät loppukuluttajaa ja ovat yleisen edun mukaisia, kun on kyse esimerkiksi työvaltaisista palveluista tai sosiaalisten tai ympäristöön liittyvien näkökohtien huomioon ottamisesta.

Perustelu

Jos sääntelystä tulee kovin yksityiskohtaista, suurena riskinä on, että toivottu joustavuus jää toteutumatta.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vaikka eri verokantojen soveltaminen tietyillä syrjäisillä alueilla pysyy mahdollisena, on välttämätöntä varmistaa, että yleinen verokanta on vähintään 15 prosenttia. | Vaikka eri verokantojen soveltaminen tietyillä syrjäisillä alueilla pysyy mahdollisena, on välttämätöntä varmistaa, että yleinen verokanta on vähintään 15 prosenttia
  ja enintään 25 prosenttia
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vaikka eri verokantojen soveltaminen tietyillä syrjäisillä alueilla pysyy mahdollisena, on välttämätöntä varmistaa, että yleinen verokanta on vähintään 15 prosenttia.

Vaikka eri verokantojen soveltaminen tietyillä syrjäisillä alueilla pysyy mahdollisena, on välttämätöntä varmistaa, että yleinen verokanta on vähintään 15 prosenttia
  ja enintään 25 prosenttia
  .

Muutosehdotus 3

Lisätään 1 artiklan 1 kohdan jälkeen uusi artiklakohta.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | korvataan 97 artikla seuraavasti: ”Yleinen verokanta voi olla vähintään 15 prosenttia ja enintään 25 prosenttia”; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

korvataan 97 artikla seuraavasti: ”Yleinen verokanta voi olla vähintään 15 prosenttia ja enintään 25 prosenttia”;

Muutosehdotus 4

1 artiklan 2) kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Korvataan 98 artikla seuraavasti: | Korvataan 98 artikla seuraavasti: |
| ”98 artikla | ”98 artikla |
| 1.   Jäsenvaltiot voivat soveltaa enintään kahta alennettua verokantaa. | 1.   Jäsenvaltiot voivat soveltaa enintään kahta alennettua verokantaa. |
| Alennetut verokannat on vahvistettava vähintään 5 prosentin suuruiseksi prosenttiosuudeksi veron perusteesta. | Alennetut verokannat on vahvistettava vähintään 5 prosentin suuruiseksi prosenttiosuudeksi veron perusteesta. |
| 2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat mainittujen kahden alennetun verokannan lisäksi soveltaa yhtä alennettua verokantaa, joka on alempi kuin vähimmäismäärä 5 prosenttia, ja yhtä poikkeusta, johon liittyy edeltävässä vaiheessa maksetun arvonlisäveron vähennysoikeus. | 2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat mainittujen kahden alennetun verokannan lisäksi soveltaa yhtä alennettua verokantaa, joka on alempi kuin vähimmäismäärä 5 prosenttia, ja yhtä poikkeusta, johon liittyy edeltävässä vaiheessa maksetun arvonlisäveron vähennysoikeus. |
| 3.   Edellä olevien 1 ja 2 kohdan mukaisesti
  sovellettavat alennetut verokannat ja vapautukset saavat
  hyödyttää
  ainoastaan
  lopullista kuluttajaa, ja niiden soveltamisessa on pyrittävä johdonmukaisesti yleisen edun tavoitteeseen. | 3.   Edellä olevien 1 ja 2 kohdan mukaisesti
  sovellettavien alennettujen verokantojen ja vapautusten tulee
  hyödyttää lopullista kuluttajaa, ja niiden soveltamisessa on pyrittävä johdonmukaisesti yleisen edun tavoitteeseen
  , jossa otetaan huomioon tavaroiden ja palvelujen myönteiset sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset
  . |
| Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja alennettuja verokantoja ja vapautuksia ei sovelleta tavaroihin ja palveluihin, jotka kuuluvat liitteessä III a lueteltuihin luokkiin.”; | Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja alennettuja verokantoja ja vapautuksia ei sovelleta tavaroihin ja palveluihin, jotka kuuluvat liitteessä III a lueteltuihin luokkiin.”; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Korvataan 98 artikla seuraavasti:

Korvataan 98 artikla seuraavasti:

”98 artikla

”98 artikla

1.   Jäsenvaltiot voivat soveltaa enintään kahta alennettua verokantaa.

1.   Jäsenvaltiot voivat soveltaa enintään kahta alennettua verokantaa.

Alennetut verokannat on vahvistettava vähintään 5 prosentin suuruiseksi prosenttiosuudeksi veron perusteesta.

Alennetut verokannat on vahvistettava vähintään 5 prosentin suuruiseksi prosenttiosuudeksi veron perusteesta.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat mainittujen kahden alennetun verokannan lisäksi soveltaa yhtä alennettua verokantaa, joka on alempi kuin vähimmäismäärä 5 prosenttia, ja yhtä poikkeusta, johon liittyy edeltävässä vaiheessa maksetun arvonlisäveron vähennysoikeus.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat mainittujen kahden alennetun verokannan lisäksi soveltaa yhtä alennettua verokantaa, joka on alempi kuin vähimmäismäärä 5 prosenttia, ja yhtä poikkeusta, johon liittyy edeltävässä vaiheessa maksetun arvonlisäveron vähennysoikeus.

3.   Edellä olevien 1 ja 2 kohdan mukaisesti
  sovellettavat alennetut verokannat ja vapautukset saavat
  hyödyttää
  ainoastaan
  lopullista kuluttajaa, ja niiden soveltamisessa on pyrittävä johdonmukaisesti yleisen edun tavoitteeseen.

3.   Edellä olevien 1 ja 2 kohdan mukaisesti
  sovellettavien alennettujen verokantojen ja vapautusten tulee
  hyödyttää lopullista kuluttajaa, ja niiden soveltamisessa on pyrittävä johdonmukaisesti yleisen edun tavoitteeseen
  , jossa otetaan huomioon tavaroiden ja palvelujen myönteiset sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset
  .

Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja alennettuja verokantoja ja vapautuksia ei sovelleta tavaroihin ja palveluihin, jotka kuuluvat liitteessä III a lueteltuihin luokkiin.”;

Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja alennettuja verokantoja ja vapautuksia ei sovelleta tavaroihin ja palveluihin, jotka kuuluvat liitteessä III a lueteltuihin luokkiin.”;

Perustelu

Perustelu

Säännöksen rajaaminen siten, että vapautukset saavat hyödyttää ”ainoastaan” lopullista kuluttajaa, voi olla vaikea toteuttaa käytännössä, sillä monia tavaroita ja palveluja myydään sekä kuluttajille että yrityksille. Direktiivin johdanto-osan yleisissä huomautuksissa todetaan, että ehdotuksen perustarkoituksena on mm. sisämarkkinoiden toimivuuden säilyttäminen ja tarpeettoman monimutkaisuuden ja siitä yrityksille aiheutuvien kulujen kasvun välttäminen. Näistä syistä on ilmaus ”ainoastaan” poistettava direktiivitekstistä.

Liite asiakirjaan ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta arvonlisäverokantojen osalta”

(COM(2018) 20 final)

Muutosehdotus 5

Muutosehdotus 5

Kohta 5

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5. | Alkoholijuomien luovutus | 11.01
  11.02
  11.03
  11.05
  47.00.25 | Ei ole | Ei ole | 5. | Alkoholijuomien luovutus | 11.01
  11.02
  11.03


  11.04


  11.05
  47.00.25 | Ei ole | Ei ole |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.

Alkoholijuomien luovutus

11.01

11.02

11.03

11.05

47.00.25

Ei ole

Ei ole

5.

Alkoholijuomien luovutus

11.01

11.02

11.03

11.04

11.04

11.05

47.00.25

Ei ole

Ei ole

Perustelu

Perustelu

Ei ole mitään syytä siihen, että muihin käymisteitse valmistettaviin tislaamattomiin alkoholijuomiin, joihin lukeutuu esimerkiksi vermutti, olisi voitava soveltaa alennettua verokantaa.

Muutosehdotus 6

Muutosehdotus 6

Kohta 7

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 7. | Kulkuneuvojen luovutus, vuokraus, huolto ja korjaus | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Polkupyörien, lastenvaunujen ja liikuntarajoitteisten kulkuvälineiden luovutus, vuokraus, huolto ja korjaus
  – – | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 | 7. | Kulkuneuvojen luovutus, vuokraus, huolto ja korjaus | 29
  30
  33.15
  33.16
  45
  47.00.81
  77.1
  77.34
  77.35
  77.39.13 | Polkupyörien
  (sähköpolkupyörät mukaan luettuina), sähkömopojen
  , lastenvaunujen ja liikuntarajoitteisten kulkuvälineiden luovutus, vuokraus, huolto ja korjaus
  – – | 30.92
  33.17.19
  47.00.45
  47.00.75
  77.21.10
  77.29.19
  95.29.12
  29.10.24
  45.11.245.11.3 |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

7.

Kulkuneuvojen luovutus, vuokraus, huolto ja korjaus

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Polkupyörien, lastenvaunujen ja liikuntarajoitteisten kulkuvälineiden luovutus, vuokraus, huolto ja korjaus

– –

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

7.

Kulkuneuvojen luovutus, vuokraus, huolto ja korjaus

29

30

33.15

33.16

45

47.00.81

77.1

77.34

77.35

77.39.13

Polkupyörien
  (sähköpolkupyörät mukaan luettuina), sähkömopojen
  , lastenvaunujen ja liikuntarajoitteisten kulkuvälineiden luovutus, vuokraus, huolto ja korjaus

(sähköpolkupyörät mukaan luettuina), sähkömopojen

– –

30.92

33.17.19

47.00.45

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

29.10.24

45.11.245.11.3

Perustelu

Perustelu

On käytävä selvästi ilmi, että jäsenvaltioiden on sallittua soveltaa alennettua verokantaa myös sähköpolkupyöriin ja sähkömopoihin. Sähköpolkupyörillä ja sähkömopoilla on merkittävä rooli liikkuvuuden kannalta.

Muutosehdotus 7

Muutosehdotus 7

Kohta 10

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 10. | Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden luovutus; kellojen luovutus | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Ei ole | Ei ole | 10. | Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden luovutus; kellojen luovutus | 26
  47.00.3
  47.00.82
  47.00.83
  47.00.88 | Säteilylaitteet, elektroniset lääkintä- ja terapialaitteet sekä silmälasit ja piilolinssit | 26.60




  32.50.4 |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

10.

Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden luovutus; kellojen luovutus

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Ei ole

Ei ole

Ei ole

Ei ole

10.

Tietokoneiden sekä elektronisten ja optisten tuotteiden luovutus; kellojen luovutus

26

47.00.3

47.00.82

47.00.83

47.00.88

Säteilylaitteet, elektroniset lääkintä- ja terapialaitteet sekä silmälasit ja piilolinssit

Säteilylaitteet, elektroniset lääkintä- ja terapialaitteet sekä silmälasit ja piilolinssit

26.60

26.60

32.50.4

32.50.4

Perustelu

Perustelu

Jäsenvaltioilla on oltava mahdollisuus soveltaa alennettuja verokantoja silmälaseihin ja piilolinsseihin sekä sydämentahdistimiin ja kuulokojeisiin.

Muutosehdotus 8

Muutosehdotus 8

Kohta 15

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 15. | Rahoitus
  - ja vakuutus
  palvelujen suorittaminen | 64


  65


  66 | Ei ole | Ei ole | 15. | Rahoituspalvelujen suorittaminen | 64
  66 | Ei ole | Ei ole |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

15.

Rahoitus
  - ja vakuutus
  palvelujen suorittaminen

- ja vakuutus

64

65

65

66

Ei ole

Ei ole

15.

Rahoituspalvelujen suorittaminen

64

66

Ei ole

Ei ole

Perustelu

Perustelu

Direktiivin 2006/112/EY 135 artiklan 1 kohdan a) alakohdan mukaan jäsenvaltioiden on vapautettava verosta vakuutus- ja jälleenvakuutustoiminnat, mukaan lukien näihin liiketoimiin liittyvät vakuutuksenvälittäjän ja vakuutusasiamiehen palvelujen suoritukset.

Komission ehdotus on näin ollen ristiriidassa direktiivin 2006/112/EY sanamuodon kanssa.

Ehdotus neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta pienyritysten erityisjärjestelmän osalta

(COM(2018) 21 final)

Muutosehdotus 9

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lisäksi sen varmistamiseksi, että jäsenvaltion yrityksille, jotka eivät ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon, myöntämän verovapautuksen edellytykset täyttyvät, on tarpeen vaatia yrityksiltä ennakkoilmoitusta niiden aikomuksesta käyttää verovapautusta.
  Pienyrityksen olisi tehtävä tällainen
  ilmoitus
  jäsenvaltiolle, johon se on sijoittautunut
  .
  Kyseisen
  jäsenvaltion olisi sen jälkeen ilmoitettava kyseisen yrityksen toimittamien tietojen perusteella tiedot kyseisen yrityksen liikevaihdosta muille asianomaisille jäsenvaltioille. | Lisäksi sen varmistamiseksi, että jäsenvaltion yrityksille, jotka eivät ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon, myöntämän verovapautuksen edellytykset täyttyvät, on tarpeen vaatia yrityksiltä ennakkoilmoitusta niiden aikomuksesta käyttää verovapautusta.
  Tällainen
  ilmoitus
  olisi tehtävä verkkoportaalissa, joka komission tulisi perustaa
  .
  Sijoittautumis
  jäsenvaltion olisi sen jälkeen ilmoitettava kyseisen yrityksen toimittamien tietojen perusteella tiedot kyseisen yrityksen liikevaihdosta muille asianomaisille jäsenvaltioille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lisäksi sen varmistamiseksi, että jäsenvaltion yrityksille, jotka eivät ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon, myöntämän verovapautuksen edellytykset täyttyvät, on tarpeen vaatia yrityksiltä ennakkoilmoitusta niiden aikomuksesta käyttää verovapautusta.
  Pienyrityksen olisi tehtävä tällainen
  ilmoitus
  jäsenvaltiolle, johon se on sijoittautunut
  .
  Kyseisen
  jäsenvaltion olisi sen jälkeen ilmoitettava kyseisen yrityksen toimittamien tietojen perusteella tiedot kyseisen yrityksen liikevaihdosta muille asianomaisille jäsenvaltioille.

Pienyrityksen olisi tehtävä tällainen

jäsenvaltiolle, johon se on sijoittautunut

Kyseisen

Lisäksi sen varmistamiseksi, että jäsenvaltion yrityksille, jotka eivät ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon, myöntämän verovapautuksen edellytykset täyttyvät, on tarpeen vaatia yrityksiltä ennakkoilmoitusta niiden aikomuksesta käyttää verovapautusta.
  Tällainen
  ilmoitus
  olisi tehtävä verkkoportaalissa, joka komission tulisi perustaa
  .
  Sijoittautumis
  jäsenvaltion olisi sen jälkeen ilmoitettava kyseisen yrityksen toimittamien tietojen perusteella tiedot kyseisen yrityksen liikevaihdosta muille asianomaisille jäsenvaltioille.

Tällainen

olisi tehtävä verkkoportaalissa, joka komission tulisi perustaa

Sijoittautumis

Perustelu

Perustelu

Muutosehdotus liittyy 1 artiklan 12 kohtaa koskevaan muutosehdotukseen. Siinä toistetaan ehdotus, joka on esitetty Euroopan parlamentille T. Vandenkendelaeren (EPP, BE) laatimassa mietintöluonnoksessa.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

1 artiklan 12) kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Korvataan 284 artikla seuraavasti: | Korvataan 284 artikla seuraavasti: |
| ”284 artikla | ”284 artikla |
| 1.   Jäsenvaltiot voivat myöntää verovapautuksen sellaisten niiden alueelle sijoittautuneiden pienyritysten kyseisellä alueella suorittamille tavaroiden luovutuksille ja palvelujen suorituksille, joiden kyseisten suoritusten ja luovutusten vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ei ylitä kyseisten jäsenvaltioiden tämän vapautuksen soveltamiseksi vahvistamaa raja-arvoa. | 1.   Jäsenvaltiot voivat myöntää verovapautuksen sellaisten niiden alueelle sijoittautuneiden pienyritysten kyseisellä alueella suorittamille tavaroiden luovutuksille ja palvelujen suorituksille, joiden kyseisten suoritusten ja luovutusten vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ei ylitä kyseisten jäsenvaltioiden tämän vapautuksen soveltamiseksi vahvistamaa raja-arvoa. |
| Jäsenvaltiot voivat asettaa eri raja-arvoja
  eri liiketoiminta-aloille
  puolueettomin perustein. Raja-arvot voivat kuitenkin olla enintään
  85 000
  euroa tai sen vasta-arvo kansallisena valuuttana. | Jäsenvaltiot voivat asettaa eri raja-arvoja puolueettomin perustein. Raja-arvot voivat kuitenkin olla enintään
  100 000
  euroa tai sen vasta-arvo kansallisena valuuttana. |
| 2.   Jäsenvaltioiden, jotka ovat ottaneet käyttöön pienyritysten verovapautuksen, on myönnettävä verovapautus myös sellaisten yritysten niiden omalla alueella suorittamille tavaroiden luovutuksille ja palvelujen suorituksille, jotka ovat sijoittautuneet toiseen jäsenvaltioon, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  a) | kyseisen pienyrityksen vuosittainen liikevaihto unionissa on enintään 100 000 euroa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Korvataan 284 artikla seuraavasti:

Korvataan 284 artikla seuraavasti:

”284 artikla

”284 artikla

1.   Jäsenvaltiot voivat myöntää verovapautuksen sellaisten niiden alueelle sijoittautuneiden pienyritysten kyseisellä alueella suorittamille tavaroiden luovutuksille ja palvelujen suorituksille, joiden kyseisten suoritusten ja luovutusten vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ei ylitä kyseisten jäsenvaltioiden tämän vapautuksen soveltamiseksi vahvistamaa raja-arvoa.

1.   Jäsenvaltiot voivat myöntää verovapautuksen sellaisten niiden alueelle sijoittautuneiden pienyritysten kyseisellä alueella suorittamille tavaroiden luovutuksille ja palvelujen suorituksille, joiden kyseisten suoritusten ja luovutusten vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ei ylitä kyseisten jäsenvaltioiden tämän vapautuksen soveltamiseksi vahvistamaa raja-arvoa.

Jäsenvaltiot voivat asettaa eri raja-arvoja
  eri liiketoiminta-aloille
  puolueettomin perustein. Raja-arvot voivat kuitenkin olla enintään
  85 000
  euroa tai sen vasta-arvo kansallisena valuuttana.

eri liiketoiminta-aloille

85 000

Jäsenvaltiot voivat asettaa eri raja-arvoja puolueettomin perustein. Raja-arvot voivat kuitenkin olla enintään
  100 000
  euroa tai sen vasta-arvo kansallisena valuuttana.

100 000

2.   Jäsenvaltioiden, jotka ovat ottaneet käyttöön pienyritysten verovapautuksen, on myönnettävä verovapautus myös sellaisten yritysten niiden omalla alueella suorittamille tavaroiden luovutuksille ja palvelujen suorituksille, jotka ovat sijoittautuneet toiseen jäsenvaltioon, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

a)

kyseisen pienyrityksen vuosittainen liikevaihto unionissa on enintään 100 000 euroa;

| b) | yrityksen luovutusten ja suoritusten arvo jäsenvaltiossa, johon yritys ei ole sijoittautunut, ei ylitä kyseisessä jäsenvaltiossa sovellettavaa raja-arvoa, joka koskee verovapautuksen myöntämistä kyseiseen jäsenvaltioon sijoittautuneille yrityksille. |
| --- | --- |

b)

yrityksen luovutusten ja suoritusten arvo jäsenvaltiossa, johon yritys ei ole sijoittautunut, ei ylitä kyseisessä jäsenvaltiossa sovellettavaa raja-arvoa, joka koskee verovapautuksen myöntämistä kyseiseen jäsenvaltioon sijoittautuneille yrityksille.

2.   Jäsenvaltioiden, jotka ovat ottaneet käyttöön pienyritysten verovapautuksen, on myönnettävä verovapautus myös sellaisten yritysten niiden omalla alueella suorittamille tavaroiden luovutuksille ja palvelujen suorituksille, jotka ovat sijoittautuneet toiseen jäsenvaltioon, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | kyseisen pienyrityksen vuosittainen liikevaihto unionissa on enintään 100 000 euroa; |
| --- | --- |

a)

kyseisen pienyrityksen vuosittainen liikevaihto unionissa on enintään 100 000 euroa;

| b) | yrityksen luovutusten ja suoritusten arvo jäsenvaltiossa, johon yritys ei ole sijoittautunut, ei ylitä kyseisessä jäsenvaltiossa sovellettavaa raja-arvoa, joka koskee verovapautuksen myöntämistä kyseiseen jäsenvaltioon sijoittautuneille yrityksille. |
| --- | --- |

b)

yrityksen luovutusten ja suoritusten arvo jäsenvaltiossa, johon yritys ei ole sijoittautunut, ei ylitä kyseisessä jäsenvaltiossa sovellettavaa raja-arvoa, joka koskee verovapautuksen myöntämistä kyseiseen jäsenvaltioon sijoittautuneille yrityksille.

3.   Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että verovapautusta hyödyntävät pienet yritykset täyttävät 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut edellytykset.

3.   Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että verovapautusta hyödyntävät pienet yritykset täyttävät 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut edellytykset.

4.   
  Ennen kuin pienyritys
  hyödyntää verovapautusta
  muissa jäsenvaltioissa, sen on ilmoitettava siitä jäsenvaltiolle, johon se on sijoittautunut
  .

4.   
  Komissio perustaa verkkoportaalin, johon voivat rekisteröityä ne pienyritykset, jotka haluavat
  hyödyntää verovapautusta
  toisessa jäsenvaltiossa
  .

Jos pienyritys hyödyntää verovapautusta muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon se on sijoittautunut, sijoittautumisjäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pienyritys ilmoittaa paikkansapitävästi vuosittaisen liikevaihtonsa unionissa ja vuosittaisen liikevaihtonsa jäsenvaltiossa, ja sijoittautumisjäsenvaltion on ilmoitettava asiasta niiden muiden asianomaisten jäsenvaltioiden veroviranomaisille, joissa pienyritys suorittaa palvelujen suorituksia tai tavaroiden luovutuksia.”;

Jos pienyritys hyödyntää verovapautusta muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon se on sijoittautunut, sijoittautumisjäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pienyritys ilmoittaa paikkansapitävästi vuosittaisen liikevaihtonsa unionissa ja vuosittaisen liikevaihtonsa jäsenvaltiossa, ja sijoittautumisjäsenvaltion on ilmoitettava asiasta niiden muiden asianomaisten jäsenvaltioiden veroviranomaisille, joissa pienyritys suorittaa palvelujen suorituksia tai tavaroiden luovutuksia.”;

Perustelu

Perustelu

Kansallisten raja-arvojen tulee toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kuulua jäsenvaltioiden toimivaltaan, ja sen vuoksi ei myöskään tule asettaa muuta määrällistä ylärajaa kuin ehdotettu unionin alueen yhteensä kattava 100 000 euron yläraja. Mahdollisuus erilaisiin kansallisiin raja-arvoihin on myönteinen asia, sillä se lisää joustavuutta, mutta eri liiketoiminta-aloihin rajoittaminen saattaa kuitenkin aiheuttaa rajanveto-ongelmia.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

1 artiklan 15) kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lisätään 288 a artikla seuraavasti: | Lisätään 288 a artikla seuraavasti: |
| ”288 a artikla | ”288 a artikla |
| Jos pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ylittää jonakin myöhempänä kalenterivuonna 284 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun verovapautuksen raja-arvon, pienyrityksen on edelleen voitava hyödyntää kyseistä vuotta koskevaa verovapautusta edellyttäen, että pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa kyseisenä vuonna ei ylitä 284 artiklan 1 kohdassa vahvistettua raja-arvoa yli
  50
  prosentilla.”; | Jos pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ylittää jonakin myöhempänä kalenterivuonna 284 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun verovapautuksen raja-arvon, pienyrityksen on edelleen voitava hyödyntää kyseistä vuotta koskevaa verovapautusta edellyttäen, että pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa kyseisenä vuonna ei ylitä 284 artiklan 1 kohdassa vahvistettua raja-arvoa yli
  33
  prosentilla.”; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lisätään 288 a artikla seuraavasti:

Lisätään 288 a artikla seuraavasti:

”288 a artikla

”288 a artikla

Jos pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ylittää jonakin myöhempänä kalenterivuonna 284 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun verovapautuksen raja-arvon, pienyrityksen on edelleen voitava hyödyntää kyseistä vuotta koskevaa verovapautusta edellyttäen, että pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa kyseisenä vuonna ei ylitä 284 artiklan 1 kohdassa vahvistettua raja-arvoa yli
  50
  prosentilla.”;

50

Jos pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa ylittää jonakin myöhempänä kalenterivuonna 284 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun verovapautuksen raja-arvon, pienyrityksen on edelleen voitava hyödyntää kyseistä vuotta koskevaa verovapautusta edellyttäen, että pienyrityksen vuosittainen liikevaihto jäsenvaltiossa kyseisenä vuonna ei ylitä 284 artiklan 1 kohdassa vahvistettua raja-arvoa yli
  33
  prosentilla.”;

33

Perustelu

Perustelu

Säännös pienentää negatiivisia raja-arvovaikutuksia. Kilpailun vääristymistä voi kuitenkin aiheutua niiden yritysten kannalta, jotka eivät voi saada vapautusta. Sen vuoksi sallittu raja-arvon ylitys on rajattava 33 prosenttiin.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen uudistaa EU:n nykyisiä arvonlisäverojärjestelmiä (alv-järjestelmiä) sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi ja sen varmistamiseksi, että alv-säännöt mukautetaan maailmantalouden ja digitaalitalouden muutoksiin. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti komission aloitteeseen uudistaa EU:n nykyisiä arvonlisäverojärjestelmiä (alv-järjestelmiä) sisämarkkinoiden toiminnan parantamiseksi ja sen varmistamiseksi, että alv-säännöt mukautetaan maailmantalouden ja digitaalitalouden muutoksiin.

| 2. | painottaa kuitenkin olevan erittäin tärkeää, että ehdotus on tasapainoinen, jotta vältetään kilpailun vääristyminen, hallintotyön lisääntyminen ja pk-yrityksille sekä paikallis- ja alueviranomaisille aiheutuvien kulujen kasvu. |
| --- | --- |

2.

painottaa kuitenkin olevan erittäin tärkeää, että ehdotus on tasapainoinen, jotta vältetään kilpailun vääristyminen, hallintotyön lisääntyminen ja pk-yrityksille sekä paikallis- ja alueviranomaisille aiheutuvien kulujen kasvu.

| 3. | katsoo, että alv-järjestelmien ja asetettujen arvonlisäverokantojen erot vaikuttavat erityisesti raja-alueisiin ja siellä sijaitsevien pienten ja keskisuurten yritysten toimintaan. Onkin syytä arvioida, miten ehdotukset alv-kantojen määrittämisen joustavoittamisesta ja ehdotetut enimmäisrajat vaikuttaisivat alueisiin. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että alv-järjestelmien ja asetettujen arvonlisäverokantojen erot vaikuttavat erityisesti raja-alueisiin ja siellä sijaitsevien pienten ja keskisuurten yritysten toimintaan. Onkin syytä arvioida, miten ehdotukset alv-kantojen määrittämisen joustavoittamisesta ja ehdotetut enimmäisrajat vaikuttaisivat alueisiin.

Arvonlisäverokantoja koskevat yhteiset säännöt

Arvonlisäverokantoja koskevat yhteiset säännöt

| 4. | kannattaa komission ehdotusta siitä, että tavaroita ja palveluita verotetaan määräpaikkaperiaatteen mukaan, sillä se vähentää kilpailun vääristymisen riskiä. |
| --- | --- |

4.

kannattaa komission ehdotusta siitä, että tavaroita ja palveluita verotetaan määräpaikkaperiaatteen mukaan, sillä se vähentää kilpailun vääristymisen riskiä.

| 5. | kannattaa ehdotetun direktiivin 98 artiklan 1 ja 2 kohtaa, joiden mukaan jäsenvaltiot voivat soveltaa enintään kahta alennettua, vähintään 5 prosentin suuruista verokantaa, ja lisäksi yhtä alennettua verokantaa, jota viiden prosentin vähimmäisvaatimus ei koske, sekä yhtä vapautusta, jossa tuotantopanokseen sisältyvä arvonlisävero on vähennyskelpoinen. |
| --- | --- |

5.

kannattaa ehdotetun direktiivin 98 artiklan 1 ja 2 kohtaa, joiden mukaan jäsenvaltiot voivat soveltaa enintään kahta alennettua, vähintään 5 prosentin suuruista verokantaa, ja lisäksi yhtä alennettua verokantaa, jota viiden prosentin vähimmäisvaatimus ei koske, sekä yhtä vapautusta, jossa tuotantopanokseen sisältyvä arvonlisävero on vähennyskelpoinen.

| 6. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen laatia luettelo (liite III a) tuotteista, joihin ei saa soveltaa alennettua verokantaa, sen sijaan, että ylläpidettäisiin nykyiseen tapaan luetteloa (erilaisine tilapäisine poikkeamineen) tuotteista, joiden verokanta voi olla yleistä verokantaa alhaisempi. Ehdotus tarjoaa yksittäisille jäsenvaltioille lisää joustavuutta ja poistaa verotuksen neutraaliuden puutteet, jotka johtuvat siitä, että tietyt jäsenvaltiot ovat soveltaneet tiettyihin tuotteisiin alennettua arvonlisäverokantaa, jota toiset jäsenvaltiot eivät voi ottaa käyttöön. AK korostaa, että luettelon tarkoituksena on estää kilpailun vääristyminen. Sitä ei näin ollen tule käyttää muiden poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen laatia luettelo (liite III a) tuotteista, joihin ei saa soveltaa alennettua verokantaa, sen sijaan, että ylläpidettäisiin nykyiseen tapaan luetteloa (erilaisine tilapäisine poikkeamineen) tuotteista, joiden verokanta voi olla yleistä verokantaa alhaisempi. Ehdotus tarjoaa yksittäisille jäsenvaltioille lisää joustavuutta ja poistaa verotuksen neutraaliuden puutteet, jotka johtuvat siitä, että tietyt jäsenvaltiot ovat soveltaneet tiettyihin tuotteisiin alennettua arvonlisäverokantaa, jota toiset jäsenvaltiot eivät voi ottaa käyttöön. AK korostaa, että luettelon tarkoituksena on estää kilpailun vääristyminen. Sitä ei näin ollen tule käyttää muiden poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 7. | katsoo, että nykyinen sääntelykehys ei ainoastaan merkitse sitä, että verotuksen neutraaliutta puuttuu jäsenvaltioiden väliltä, vaan se myös rajoittaa mahdollisuuksia hyödyntää teknisen kehityksen potentiaalia, koska samoja hyödykkeitä tai palveluja verotetaan eri tavoin jakelutavasta riippuen. Hyvä esimerkki tästä on kielto soveltaa alennettua alv-kantaa digitaalisiin julkaisuihin, kuten sanomalehtiin, äänikirjoihin ja suoratoistomusiikkiin. Tästä on kärsinyt erityisesti sanomalehtiala, joka käy parhaillaan läpi suuria rakenteellisia muutoksia median käytön digitalisoituessa yhä enemmän ja jonka merkitystä demokratian kannalta ei pidä aliarvioida. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että nykyinen sääntelykehys ei ainoastaan merkitse sitä, että verotuksen neutraaliutta puuttuu jäsenvaltioiden väliltä, vaan se myös rajoittaa mahdollisuuksia hyödyntää teknisen kehityksen potentiaalia, koska samoja hyödykkeitä tai palveluja verotetaan eri tavoin jakelutavasta riippuen. Hyvä esimerkki tästä on kielto soveltaa alennettua alv-kantaa digitaalisiin julkaisuihin, kuten sanomalehtiin, äänikirjoihin ja suoratoistomusiikkiin. Tästä on kärsinyt erityisesti sanomalehtiala, joka käy parhaillaan läpi suuria rakenteellisia muutoksia median käytön digitalisoituessa yhä enemmän ja jonka merkitystä demokratian kannalta ei pidä aliarvioida.

| 8. | olettaa, että 98 artiklan 3 kohtaa sovelletaan tavaroihin ja palveluihin, joita kuluttajilla on yleensä tapana ostaa. Tällaisen tarkastelun pohjalta on tavaroita ja palveluja voitava myydä alennettua verokantaa soveltaen, olipa ostajana yritys tai yksityishenkilö. |
| --- | --- |

8.

olettaa, että 98 artiklan 3 kohtaa sovelletaan tavaroihin ja palveluihin, joita kuluttajilla on yleensä tapana ostaa. Tällaisen tarkastelun pohjalta on tavaroita ja palveluja voitava myydä alennettua verokantaa soveltaen, olipa ostajana yritys tai yksityishenkilö.

| 9. | korostaa, että ilmaus ”lopullinen kuluttaja” voi aiheuttaa tiettyjä ongelmia säädöksen soveltamisessa. Alv-yhteyksissä lopullinen kuluttaja voi olla joko yksityishenkilö, jokin oikeushenkilö, joka ei ole verovelvollinen, taikka verovelvollinen henkilö, joka harjoittaa verosta vapautettua toimintaa ilman arvonlisäveron vähennysoikeutta. Perusteluissa todetaan kuitenkin, että ”lopullinen kuluttaja” on henkilö, joka hankkii tavaroita tai palveluja omaan käyttöönsä. AK katsoo, että edellytyksen tulee kattaa myös oikeushenkilöt, koska myös ne voivat olla lopullisia kuluttajia. |
| --- | --- |

9.

korostaa, että ilmaus ”lopullinen kuluttaja” voi aiheuttaa tiettyjä ongelmia säädöksen soveltamisessa. Alv-yhteyksissä lopullinen kuluttaja voi olla joko yksityishenkilö, jokin oikeushenkilö, joka ei ole verovelvollinen, taikka verovelvollinen henkilö, joka harjoittaa verosta vapautettua toimintaa ilman arvonlisäveron vähennysoikeutta. Perusteluissa todetaan kuitenkin, että ”lopullinen kuluttaja” on henkilö, joka hankkii tavaroita tai palveluja omaan käyttöönsä. AK katsoo, että edellytyksen tulee kattaa myös oikeushenkilöt, koska myös ne voivat olla lopullisia kuluttajia.

| 10. | kannattaa ehdotusta siitä, että painotetun keskimääräisen verokannan tulee olla yli 12 prosenttia, jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioiden verotulojen turvaaminen. |
| --- | --- |

10.

kannattaa ehdotusta siitä, että painotetun keskimääräisen verokannan tulee olla yli 12 prosenttia, jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioiden verotulojen turvaaminen.

| 11. | huomauttaa, että joustavuuden lisääminen alv-kantojen asettamisessa voi aiheuttaa mutkikkuutta etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille, joilla ei ole käytössään samanlaisia resursseja ja organisaatiota kuin suurilla yrityksillä pystyäkseen käsittelemään useita eri verokantoja rajatylittävässä kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että joustavuuden lisääminen alv-kantojen asettamisessa voi aiheuttaa mutkikkuutta etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille, joilla ei ole käytössään samanlaisia resursseja ja organisaatiota kuin suurilla yrityksillä pystyäkseen käsittelemään useita eri verokantoja rajatylittävässä kaupankäynnissä.

| 12. | kehottaa komissiota luomaan esimerkiksi nykyistä TEDB-verkkoportaalia edelleen kehittäen sähköisen portaalin, josta yritykset voivat seurata, millaisia erilaisia alv-kannan järjestelmiä EU:n eri jäsenvaltioissa on käytössä, ja jonka kautta ne voivat ilmoittaa aikomuksestaan hyödyntää asetetuin edellytyksin verovapautusta, jonka jäsenvaltio on myöntänyt sellaisille yrityksille, jotka eivät ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon. Kyseisen välineen tulee olla helposti saatavilla kaikilla EU:n virallisilla kielillä ja luotettava. |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota luomaan esimerkiksi nykyistä TEDB-verkkoportaalia edelleen kehittäen sähköisen portaalin, josta yritykset voivat seurata, millaisia erilaisia alv-kannan järjestelmiä EU:n eri jäsenvaltioissa on käytössä, ja jonka kautta ne voivat ilmoittaa aikomuksestaan hyödyntää asetetuin edellytyksin verovapautusta, jonka jäsenvaltio on myöntänyt sellaisille yrityksille, jotka eivät ole sijoittautuneet kyseiseen jäsenvaltioon. Kyseisen välineen tulee olla helposti saatavilla kaikilla EU:n virallisilla kielillä ja luotettava.

| 13. | kehottaa komissiota myös laajentamaan mahdollisuutta käyttää arvonlisäveron erityisjärjestelmää (Mini One-Stop-Shop – MOSS) tarkastelun kohteena olevan ehdotuksen täytäntöönpanon yhteydessä. Kyseisen erityisjärjestelmän merkitys muodostuu erityisen suureksi määrämaassa tapahtuvan alv:n hallinnollisen käsittelyn kannalta. |
| --- | --- |

13.

kehottaa komissiota myös laajentamaan mahdollisuutta käyttää arvonlisäveron erityisjärjestelmää (Mini One-Stop-Shop – MOSS) tarkastelun kohteena olevan ehdotuksen täytäntöönpanon yhteydessä. Kyseisen erityisjärjestelmän merkitys muodostuu erityisen suureksi määrämaassa tapahtuvan alv:n hallinnollisen käsittelyn kannalta.

| 14. | toteaa, että joustavuuden lisääminen alv-kantojen asettamisessa voi vaikeuttaa sen määrittämistä, miten tulee verottaa useita suorituksia sisältäviä liiketoimia. Kysymys vaikuttaa sovellettavaan verokantaan, veron perusteeseen, laskun muotoon sekä siihen, missä maassa vero kuuluu kantaa. Tämä voi johtaa ongelmiin laskutuksessa ja aiheuttaa epävarmuutta, kustannuksia ja mahdollisia riitoja, kun kysymystä voidaan käsitellä eri tavoin eri jäsenvaltioissa. AK katsoo sen vuoksi, että komission on tarpeen antaa selvää opastusta siitä, miten tulee käsitellä useita suorituksia sisältäviä liiketoimia. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että joustavuuden lisääminen alv-kantojen asettamisessa voi vaikeuttaa sen määrittämistä, miten tulee verottaa useita suorituksia sisältäviä liiketoimia. Kysymys vaikuttaa sovellettavaan verokantaan, veron perusteeseen, laskun muotoon sekä siihen, missä maassa vero kuuluu kantaa. Tämä voi johtaa ongelmiin laskutuksessa ja aiheuttaa epävarmuutta, kustannuksia ja mahdollisia riitoja, kun kysymystä voidaan käsitellä eri tavoin eri jäsenvaltioissa. AK katsoo sen vuoksi, että komission on tarpeen antaa selvää opastusta siitä, miten tulee käsitellä useita suorituksia sisältäviä liiketoimia.

Pienyrityksiä koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen

Pienyrityksiä koskevien sääntöjen yksinkertaistaminen

| 15. | pitää myönteisenä Euroopan komission ehdotusta antaa jäsenvaltioille entistä laajemmat mahdollisuudet yksinkertaistaa pienyritysten suorittamaa arvonlisäveron hallinnointia. On kuitenkin tärkeää parantaa verotuksen tehokkuutta ja torjua petoksia, jotta estetään kilpailun vääristyminen ja turvataan jäsenvaltioiden verotulot. |
| --- | --- |

15.

pitää myönteisenä Euroopan komission ehdotusta antaa jäsenvaltioille entistä laajemmat mahdollisuudet yksinkertaistaa pienyritysten suorittamaa arvonlisäveron hallinnointia. On kuitenkin tärkeää parantaa verotuksen tehokkuutta ja torjua petoksia, jotta estetään kilpailun vääristyminen ja turvataan jäsenvaltioiden verotulot.

| 16. | kannattaa ehdotettua määritelmää, jonka mukaan pienyrityksiä ovat yritykset, joiden vuosittainen liikevaihto unionissa on enintään 2 000 000 euroa. |
| --- | --- |

16.

kannattaa ehdotettua määritelmää, jonka mukaan pienyrityksiä ovat yritykset, joiden vuosittainen liikevaihto unionissa on enintään 2 000 000 euroa.

| 17. | huomauttaa, että alv-järjestelmän hajanaisuus ja mutkikkuus aiheuttaa rajatylittävää kauppaa harjoittaville yrityksille merkittäviä säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia. Nämä kustannukset ovat suhteettoman korkeita talouden selkärangan ja työllisyyden perustan aluetasolla muodostaville pienille ja keskisuurille yrityksille ja etenkin niille pienyrityksille, joiden vuotuinen liikevaihto on alle 2 000 000 euroa. Näiden yritysten osuus kaikista EU:n yrityksistä on noin 98 prosenttia, kokonaisliikevaihdosta noin 15 prosenttia ja suurin piirtein 25 prosenttia arvonlisäverosta kertyvistä nettotuloista. |
| --- | --- |

17.

huomauttaa, että alv-järjestelmän hajanaisuus ja mutkikkuus aiheuttaa rajatylittävää kauppaa harjoittaville yrityksille merkittäviä säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia. Nämä kustannukset ovat suhteettoman korkeita talouden selkärangan ja työllisyyden perustan aluetasolla muodostaville pienille ja keskisuurille yrityksille ja etenkin niille pienyrityksille, joiden vuotuinen liikevaihto on alle 2 000 000 euroa. Näiden yritysten osuus kaikista EU:n yrityksistä on noin 98 prosenttia, kokonaisliikevaihdosta noin 15 prosenttia ja suurin piirtein 25 prosenttia arvonlisäverosta kertyvistä nettotuloista.

| 18. | huomauttaa, että sähköisten palvelujen tarjoamisen yhteydessä voi olla vaikeaa määrittää, missä jäsenvaltiossa asiakas on. Tämän seikan määrittämisestä veroviranomaisia tyydyttävällä tavalla aiheutuu tietyissä tapauksissa pienille yrityksille niin suuret hallinnolliset kustannukset, että ne luopuvat kaupankäynnistä muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien asiakkaiden kanssa. Jotta voidaan keventää sellaisten pienyritysten sääntelytaakkaa, joiden myynti unionissa on arvoltaan enintään 2 000 000 euroa, on näillä oltava vaihtoehtoinen mahdollisuus veloittaa tarjoamastaan palvelusta korkeinta unionin alueella sovellettavaa arvonlisäveroa. |
| --- | --- |

18.

huomauttaa, että sähköisten palvelujen tarjoamisen yhteydessä voi olla vaikeaa määrittää, missä jäsenvaltiossa asiakas on. Tämän seikan määrittämisestä veroviranomaisia tyydyttävällä tavalla aiheutuu tietyissä tapauksissa pienille yrityksille niin suuret hallinnolliset kustannukset, että ne luopuvat kaupankäynnistä muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien asiakkaiden kanssa. Jotta voidaan keventää sellaisten pienyritysten sääntelytaakkaa, joiden myynti unionissa on arvoltaan enintään 2 000 000 euroa, on näillä oltava vaihtoehtoinen mahdollisuus veloittaa tarjoamastaan palvelusta korkeinta unionin alueella sovellettavaa arvonlisäveroa.

| 19. | yhtyy komission kantaan, jonka mukaan alv-järjestelmän noudattamisesta aiheutuvien kustannusten tulee olla mahdollisimman alhaiset. On ilahduttavaa todeta, että ehdotuksen odotetaan vähentävän alv-sääntöjen noudattamisesta pk-yrityksille vuosittain aiheutuvia kustannuksia jopa 18 prosenttia. |
| --- | --- |

19.

yhtyy komission kantaan, jonka mukaan alv-järjestelmän noudattamisesta aiheutuvien kustannusten tulee olla mahdollisimman alhaiset. On ilahduttavaa todeta, että ehdotuksen odotetaan vähentävän alv-sääntöjen noudattamisesta pk-yrityksille vuosittain aiheutuvia kustannuksia jopa 18 prosenttia.

| 20. | kannattaa ehdotusta, jonka mukaan pienyrityksiä koskeva verovapautus voidaan myöntää kaikille toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneille yrityksille edellyttäen, että kulloisenkin pienyrityksen vuosittainen liikevaihto unionissa on enintään 100 000 euroa. AK katsoo kuitenkin, että on aiheellista tutkia, voiko tällä olla kasvun kannalta haitallisia vaikutuksia. Yritykselle, jolle on myönnetty verovapautus ja jonka hallinnollinen taakka on näin ollen keventynyt huomattavasti, voi raja-arvon ylittäminen merkitä huomattavaa taloudellista rasitetta. |
| --- | --- |

20.

kannattaa ehdotusta, jonka mukaan pienyrityksiä koskeva verovapautus voidaan myöntää kaikille toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneille yrityksille edellyttäen, että kulloisenkin pienyrityksen vuosittainen liikevaihto unionissa on enintään 100 000 euroa. AK katsoo kuitenkin, että on aiheellista tutkia, voiko tällä olla kasvun kannalta haitallisia vaikutuksia. Yritykselle, jolle on myönnetty verovapautus ja jonka hallinnollinen taakka on näin ollen keventynyt huomattavasti, voi raja-arvon ylittäminen merkitä huomattavaa taloudellista rasitetta.

| 21. | on tyytyväinen ehdotukseen, jonka myötä pienyrityksillä olisi mahdollisuus laatia yksinkertaistettuja laskuja, sekä ehdotukseen, jonka mukaan arvonlisäverosta vapautettujen yritysten ei tarvitse laatia laskua. |
| --- | --- |

21.

on tyytyväinen ehdotukseen, jonka myötä pienyrityksillä olisi mahdollisuus laatia yksinkertaistettuja laskuja, sekä ehdotukseen, jonka mukaan arvonlisäverosta vapautettujen yritysten ei tarvitse laatia laskua.

| 22. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen, että pienyritykset voivat antaa arvonlisäveroilmoituksensa kalenterivuoden ajalta. |
| --- | --- |

22.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen, että pienyritykset voivat antaa arvonlisäveroilmoituksensa kalenterivuoden ajalta.

| 23. | pitää kyseenalaisena suunnitelmaa vapauttaa arvonlisäverosta vapautetut yritykset kirjanpitoa ja tallentamista koskevista velvollisuuksista. Tällainen kevennys voi aiheuttaa väärinkäytöksiä, sillä jäsenvaltioiden on silloin vaikea valvoa, ylittävätkö yritykset raja-arvon. |
| --- | --- |

23.

pitää kyseenalaisena suunnitelmaa vapauttaa arvonlisäverosta vapautetut yritykset kirjanpitoa ja tallentamista koskevista velvollisuuksista. Tällainen kevennys voi aiheuttaa väärinkäytöksiä, sillä jäsenvaltioiden on silloin vaikea valvoa, ylittävätkö yritykset raja-arvon.

| 24. | toteaa, että useissa jäsenvaltiossa toteutetaan toimenpiteitä uusien yritysten rekisteröinnin yksinkertaistamiseksi. Toimenpiteiden pyrkimyksenä on parantaa liiketoimintaympäristöä, mutta samalla ne voivat lisätä ”karusellipetosten” riskiä. Karusellipetoksista aiheutunut alv-vaje arvioitiin noin 50 miljardiksi euroksi pelkästään vuonna 2014. On tärkeää parantaa verotuksen tehokkuutta ja torjua petoksia, jotta tämä vaje pienenee. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että useissa jäsenvaltiossa toteutetaan toimenpiteitä uusien yritysten rekisteröinnin yksinkertaistamiseksi. Toimenpiteiden pyrkimyksenä on parantaa liiketoimintaympäristöä, mutta samalla ne voivat lisätä ”karusellipetosten” riskiä. Karusellipetoksista aiheutunut alv-vaje arvioitiin noin 50 miljardiksi euroksi pelkästään vuonna 2014. On tärkeää parantaa verotuksen tehokkuutta ja torjua petoksia, jotta tämä vaje pienenee.

Bryssel 10. lokakuu 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/52

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma”

(2018/C 461/08)

| Yleisesittelijä: | Domenico GAMBACORTA (IT, EPP) Avellinon maakunnanvaltuuston puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta,
  COM(2018) 22 final |

Yleisesittelijä:

Domenico GAMBACORTA (IT, EPP) Avellinon maakunnanvaltuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmasta,

COM(2018) 22 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Keskeiset viestit

| 1. | korostaa, että koulutus on Bolognan prosessista lähtien ollut keskeisessä roolissa luomassa eurooppalaista tilaa vuoropuhelulle ja yhteistyölle, jonka aiheena ovat eurooppalaisen nyky-yhteiskunnan perusarvoihin pohjautuvat perusperiaatteet: sananvapaus, suvaitsevaisuus, tutkimusvapaus, opiskelijoiden ja henkilökunnan vapaa liikkuvuus, opiskelijoiden vaikutusmahdollisuudet ja elinikäisen oppimisen suunnittelu yhdessä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että EU:n jäsenvaltiot ovat viimeaikaisissa julistuksissaan (Bratislava syyskuu 2016, Rooma maaliskuu 2017) ja huippukokouksissaan (Tallinna toukokuu 2017, Göteborg marraskuu 2017, Bryssel tammikuu 2018) vahvistaneet sitoutuvansa siihen, että nuorille tarjotaan ”parasta koulutusta”. |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että digitaalinen vallankumous jatkaa eurooppalaisten elin-, opiskelu-, työskentely- ja kanssakäymistapojen merkittävää muuttamista ja että digitaaliset taidot ja digitaalinen osaaminen ovat yhtä välttämättömiä kuin luku- ja laskutaito, jotta kansalaiset voivat selviytyä jatkuvasti muuttuvan, globalisoituneen ja verkottuneen maailman haasteista. |
| --- | --- |

3.

| 4. | yhtyy näkemykseen, jonka mukaan digitaalisten taitojen ja digitaalisen osaamisen opettelu täytyy aloittaa hyvin nuorena ja sitä tulee jatkaa läpi elämän osana varhaiskasvatuksen ja aikuiskoulutuksen opetussuunnitelmia. |
| --- | --- |

4.

| 5. | myöntää, että EU:n työvoiman digitaalisten taitojen kehittäminen on olennaisen tärkeää, jotta voidaan sopeutua työmarkkinoiden muuttumiseen ja välttää osaamisvaje ja kohtaanto-ongelmat. |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää digitaalista koulutusta välttämättömänä asiana ja tilaisuutena ratkaista opetuksellisia haasteita eli tarjota mahdollisuuksia erityisopetusta tarvitsevien ja vammaisten, maahantulleiden sekä jäsenvaltioiden hoitojärjestelmissä olevien ihmisten yksilöllisempään ja osallistavampaan opetukseen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että digitaalisen osaamisen kehittäminen on erinomainen keino edistää uusien yrittäjyyslahjakkuuksien kehitystä, yksittäisten tai muita täydentävien tehtävien suorittamista itsenäisesti sekä työskentelyä monialaisessa tai maantieteellisesti monimuotoisessa ryhmässä. |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa, että digitaalinen muutos avaa mahdollisuuksia ylöspäin suuntautuvaan liikkuvuuteen tekemällä kansalaisista paremmin koulutettuja ja valveutuneempia, innostamalla kansalaistoimintaan, tuomalla tietämyksen kaikkien ulottuville ja parantamalla tiedon saantia, kulutusta ja tuottamista, jotta voidaan turvata terve digitaalinen identiteetti ja aktiivinen ja vastuullinen digitaalinen kansalaisuus. |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että huonosti valmistautuneet käyttäjät ovat erityisen alttiita vaaroille, joita digitaalisissa resursseissa piilee käytettäessä niitä ilman tarvittavaa osaamista: näitä ovat verkkokiusaaminen, tietojen kalastelu, seksuaalisten viestien ja kuvien lähettely, seksuaalinen kiristäminen, nettipeliriippuvuus (Internet Gaming Disorder), digitaaliseen työhön liittyvät stressioireet ja pelko jäämisestä jostain paitsi (FOMO, Fear of Missing Out). |
| --- | --- |

9.

| 10. | vaatii, että enemmän huomiota kiinnitetään sekä aikuisten että lasten ja nuorten kriittisen ajattelun ja medialukutaidon vahvistamiseen, jotta he pystyvät torjumaan ja sivuuttamaan valtavan valeuutisten virran ja välttämään riskin käyttää verkosta löytyvää tai digitaalisesti saatavilla olevaa tietoa kritiikittömästi. |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että tekoälyyn ja data-analyysiin perustuvien algoritmien ja koneoppimisjärjestelmien laajamittainen käyttöönotto uhkaa pedagogista vapautta sekä neutraaliutta, tietoturvaa ja yksityisyyttä. |
| --- | --- |

11.

| 12. | mainitsee muutamia tuloksia tutkimuksesta ”The Survey of Schools: ICT in Education” (1) (2013), jossa havaittiin seuraavaa:






  — | Kouluilla käytettävissä oleva infrastruktuuri vaihtelee huomattavasti maiden välillä. |
| --- | --- | --- |

12.

—

Kouluilla käytettävissä oleva infrastruktuuri vaihtelee huomattavasti maiden välillä.

| — | Vain noin puolella oppilaista EU:ssa on opettaja, joka suhtautuu myönteisesti kykyynsä sisällyttää digitaaliteknologiaa opetustoimintaan pedagogisesti hyödyllisellä tavalla. |
| --- | --- |

—

Vain noin puolella oppilaista EU:ssa on opettaja, joka suhtautuu myönteisesti kykyynsä sisällyttää digitaaliteknologiaa opetustoimintaan pedagogisesti hyödyllisellä tavalla.

| — | Vain noin 25–30 prosenttia oppilaista opiskelee sellaisen opettajan johdolla, jolle tieto- ja viestintätekniikkakoulutus on pakollista. |
| --- | --- |

—

Vain noin 25–30 prosenttia oppilaista opiskelee sellaisen opettajan johdolla, jolle tieto- ja viestintätekniikkakoulutus on pakollista.

| 13. | korostaakin, että opettajilla ja kasvattajilla on keskeinen rooli oppijoiden ohjaamisessa kohti innovatiivisia tapoja kartuttaa osaamista luomalla toimivia yhteyksiä virallisen oppimisen, epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen välille ja hyväksymällä, ettei ole olemassa kaikille sopivaa tapaa lisätä digitaalisten innovaatioiden käyttöä opetuksessa. |
| --- | --- |

13.

| 14. | tähdentää, että opettajat, koulujen johtajat ja muut opetusalan ammattilaiset tarvitsevat tukea ja soveltuvaa koulutusta, jotta he löytäisivät käytännön keinoja yhdistää perinteiset opetusmenetelmät digitaalisen teknologian tarjoamiin mahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

14.

| 15. | ehdottaa tämän tavoitteen saavuttamiseksi yksityisten ja julkisten sidosryhmien välistä yhteistyötä. Siihen olisi otettava mukaan opetusteknologian toimittajia mahdollisten ammattialajärjestöjensä kautta, jotta opettajille voitaisiin antaa koulutusta sekä ilmaista digitaalista oppimateriaalia ja samalla ratkaista rajatylittäviä tekijänoikeuskysymyksiä. |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa vaaraa, että suuret digitaaliyritykset ja erityisesti GAFAM (Google, Amazon, Facebook, Apple ja Microsoft) määräävät opetuksen standardeista tarjoamalla käyttöön omia laitteitaan, ohjelmistojaan ja oppimateriaalejaan. Olisikin otettava käyttöön tiukat valvontatoimet, jotka kattavat tietosuojan ja tekijänoikeudet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa tarvetta kaventaa digitaalista kuilua ottaen huomioon ilmiöön vaikuttavat erilaiset tekijät eli esimerkiksi asuminen maantieteellisesti ja väestörakenteeltaan erilaisissa ympäristöissä, viestinnässä käytetyt kielet, koulutustasoihin liittyvät erot, sukupuoleen ja ikään liittyvät erot, mahdollinen vammaisuus ja kuuluminen muita heikommassa asemassa oleviin sosioekonomisiin ryhmiin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | painottaa, että EU:n rahoitustukea tulee hyödyntää paremmin koulujen ja oppilaitosten varustamiseen infrastruktuurilla, jota tarvitaan nopeaan ja korkealaatuiseen laajakaistayhteyteen, erityisesti maantieteellisesti, väestörakenteeltaan tai sosiaalisesti haastavilla alueilla. Tämä pätee oppivelvollisuuteen kuuluvaa opetusta tarjoavien laitosten lisäksi myös muita koulutusvaiheita kattaviin laitoksiin, kuten varhaiskasvatuslaitoksiin, aikuiskoulutuslaitoksiin ja musiikkikouluihin, jotta voidaan turvata mahdollisuus elinikäiseen oppimiseen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | ehdottaa uusien arviointivälineiden ja -tekniikoiden, kuten arviointimatriisien, testaamista ja ottamista käyttöön perinteisempien välineiden rinnalle johdonmukaisesti digitaalisten innovatiivisten menetelmien ja käytäntöjen kanssa, jotta voidaan hyödyntää nopean palautteen tarjoamat mahdollisuudet räätälöidä ja tehostaa oppimisprosessia. |
| --- | --- |

19.

| 20. | huomauttaa, että elinikäisen oppimisen foorumia ohjaavien periaatteiden mukaisesti oppija on sijoitettava keskiöön, jotta oppimiskokemuksia ja -tuloksia voidaan parantaa, ja tavoitteista tulee keskustella oppijan näkemysten ja arvojen pohjalta, jottei oppijoista tulisi vain passiivisia teknologian kuluttajia. |
| --- | --- |

20.

| 21. | suhtautuu myönteisesti digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaan lyhyen ja keskipitkän aikavälin keinona edistää digitaalisten ja innovatiivisten opetusmenetelmien tarkoituksenmukaisen käytön aloittamista ja laajentamista kouluissa, ammatillisissa oppilaitoksissa ja korkeakouluissa osana eurooppalaisen koulutusalueen perustamishanketta ja Euroopan uutta osaamisohjelmaa (2). Samalla se täydentää suosituksia yhteisistä arvoista ja avaintaidoista. |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että toimintasuunnitelman painopisteissä on otettu huomioon digitaalisen vallankumouksen monimutkaiset ja monilukuiset haasteet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo, että toimintasuunnitelmaan tulisi osoittaa riittävästi tukea uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä sekä kansallisista talousarvioista, eikä määrärahoja pitäisi osoittaa vain verkottumiseen ja infrastruktuuriin vaan myös digitaalisten taitojen ja digitaalisen osaamisen kehittämiseen kaikilla koulutustasoilla. |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että digitaaliteknologian sisällyttämiseksi opetusjärjestelmiin sekä digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman tavoitteisiin pääsemiseksi tarvitaan hedelmällisempää yhteistyötä kaikkien mukana olevien ja potentiaalisten sidosryhmien välillä, jotta saadaan aikaan lähentymistä ja synergiavaikutuksia ja päästään hyödyntämään monialaista asiantuntemusta ja eri järjestelmien yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää tärkeänä, että pyritään kaikin keinoin koordinoimaan ja sovittamaan yhteen erilaisia hankkeita ja toimintoja ja parantamaan myös tiedotuspolitiikkaa, jotta vältetään tilanne, jossa tarjolla olevia mahdollisuuksia hyödyntävät pääasiassa ne oppilaitokset ja poliittiset instituutiot, jotka osaavat paremmin luovia rahoitustuen hakuilmoitusten ”viidakossa”. |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaisevan tärkeä asema koulutuspolitiikan täytäntöönpanossa ja että näin ollen prosessiin, jossa opetusjärjestelmät mukautetaan digitaalisen ajan vaatimuksiin, tulisi ottaa mukaan kaikki hallintotasot (EU-, valtio-, alue- ja paikallistaso). |
| --- | --- |

26.

Tehostetaan digitaaliteknologian käyttöä opetuksessa ja oppimisessa: digitaalisessa muutoksessa tarvittavat digitaaliset taidot ja osaaminen

| 27. | korostaa, että vaikka pääsy digitaalisen infrastruktuurin piiriin on vain yksi digitaalisen kuilun osatekijöistä, rahoituksen puute ja riittämätön tai toimimaton laitteisto ja kaistanleveys ovat nekin este tieto- ja viestintätekniikan (tvt) käytölle opetuksessa ja oppimisessa. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa antamaan tukea kansallisten strategioiden ja toimintakehysten laatimiselle, vuoropuhelun lisäämiselle sidosryhmien välillä ja opettajien uuden metodologisen asiantuntemuksen hankkimiselle. |
| --- | --- |

28.

| 29. | toivoo, että toteutetaan opettajille ja opetusalan ammattilaisille suunnattu laaja koulutushankekampanja, jolla vahvistetaan heidän digitaalista osaamistaan. Sen tulisi olla suunnattu erityisesti niille, joiden digitaaliteknologiataidot ja -kokemukset ovat vähäisiä. |
| --- | --- |

29.

| 30. | on tyytyväinen siihen, että EU tukee sekä yleissivistävien että ammatillisten oppilaitosten valmiuksia hyödyntää digitaalitekniikkaa vahvistamalla niiden digitaalista osaamista ja tuomalla SELFIE-itsearviointivälineen miljoonan ihmisen – opettajan, kouluttajan ja opiskelijan – saataville vuoden 2019 loppuun mennessä synergiassa yksittäisissä jäsenvaltioissa mahdollisesti hyväksyttyjen arviointimenetelmien kanssa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että tvt edistää innovointia prosesseissa ja organisoinnissa, ja pitää eurooppalaisten tietoteknisen osaamisen puitteiden kaltaisia välineitä hyödyllisenä vertailtaessa tvt-osaamista ja -taitoja eri puolilla Eurooppaa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | myöntää, että epäsuotuisiin alueisiin keskittyvä palvelusetelijärjestelmä ja maaseutualueille soveltuvien välineiden käyttöönotto tarjoavat lisäarvoa. |
| --- | --- |

32.

| 33. | kannattaa puitteita tutkintotietojen digitaaliseen varmentamiseen ja digitaalisesti hankittujen taitojen todentamiseen luotettavasti ja monikielisesti ja pitää olennaisen tärkeänä, että puitteet sovitetaan vastaamaan täysin eurooppalaista tutkintojen viitekehystä elinikäisen oppimisen edistämiseksi (EQF) ja eurooppalaista taito-, osaamis-, tutkinto- ja ammattiluokittelua. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kannustaa yrityksiä ja oppilaitoksia tekemään yhteistyötä ja perustamaan muunlaisia yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuusjärjestelyjä digitaalisen osaamisen koulutusohjelmien kehittämiseksi. Näin voidaan myös varmistaa, että digitaalisiin ammatteihin pääsevät kaikki sosioekonomisesta taustasta tai fyysisestä vammasta riippumatta. |
| --- | --- |

34.

Kehitetään digitaalisessa muutoksessa tarvittavia digitaalisia taitoja ja osaamista

| 35. | korostaa, että kouluyhteisöjen tulee tukea kaikkia oppijoita ja vastata heidän erityistarpeisiinsa, jotta voidaan taata kaikkien osallisuus. |
| --- | --- |

35.

| 36. | pitää ratkaisevan tärkeänä kaventaa oppimiskuilua erilaisista sosioekonomisista taustoista tulevien opiskelijoiden välillä ja tarttua yksilöllisen opetuksen ja uusien oppimisvälineiden tarjoamiin mahdollisuuksiin sekä hyödyntää kaikilta osin avoimia opetusresursseja ja avointa tiedettä. |
| --- | --- |

36.

| 37. | toivoo, että perustetaan Euroopan laajuinen digitaalisen korkeakoulutuksen foorumi, joka tarjoaa korkeakouluille mahdollisuuksia opiskeluun, monimuotoiseen liikkuvuuteen, virtuaalikampusvierailuihin ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon. |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää tervetulleena uutta opettajille tarkoitettua eurooppalaista digitaalisten taitojen puitekehystä, joka opastaa digitaaliosaamisen mallien kehittämisessä. |
| --- | --- |

38.

| 39. | pitää tärkeänä, että edistetään ja helpotetaan opettajien digitaalisen osaamisen kehittämistä kokonaisvaltaisesti ja opettajien ammattiosaamista koskevassa kehyksessä, joka kattaa opettajien pohjakoulutuksen, pätevöitymisen ja jatkokoulutuksen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | tunnustaa liikkuvuuden tärkeyden ja kehottaa siksi lisäämään seuraavassa Erasmus+-ohjelmassa ja muissa asiaankuuluvissa EU:n rahoitusohjelmissa tukea yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen mukauttamiseen digitaaliaikaan. |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa opetusalan yhteistyön ja toiminnan yhteensovittamisen tärkeyttä. Komitea kehottaa perustamaan yhteisen eurooppalaisen foorumin, joka on avoin monenlaisille sidosryhmille ja jossa kehitetään vertailuarvoja ja indikaattoreita, joilla voidaan seurata erilaisten opetuksen tarjoajien edistymistä tvt:n käytössä kouluissa ja muissa oppimisympäristöissä. Tämä työ edellyttää tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kesken, jotta voidaan ottaa kokemuksista oppia, kartoittaa jo olemassa olevia seurantamenetelmiä jne. |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa digitaalisen osaamisen merkitystä kaikille kansalaisille elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevan tarkistetun eurooppalaisen viitekehyksen mukaisesti. Tämä kattaa kansalaisille tarkoitettuun digitaalisten taitojen puitekehykseen sisältyvät digitaaliosaamisen viisi osa-aluetta (informaatiolukutaito, viestintä ja yhteistyö, digitaalisen sisällön luominen, turvallisuus ja hyvinvointi sekä ongelmanratkaisu). Lisäksi komitea kannustaa kehittämään opetusta ja oppimista, jossa digitaalinen osaaminen on sisällytetty osaksi muita opittavia taitoja. |
| --- | --- |

42.

| 43. | kannattaa ehdotuksia i) opettajille, oppilaiden perheille ja oppijoille kohdennetusta EU:n laajuisesta tiedotuskampanjasta verkkoturvallisuuden, kyberhygienian ja medialukutaidon edistämiseksi, ii) kyberturvallisuusopetusta koskevasta aloitteesta, joka pohjautuu kansalaisille tarkoitettuun eurooppalaiseen digitaalisten taitojen puitekehykseen ja jolla parannetaan ihmisten vaikutusmahdollisuuksia, ja iii) toimista, joilla edistetään ja levitetään hyviä käytäntöjä, jotta teknologiaa voidaan käyttää hallitusti ja vastuullisesti. |
| --- | --- |

43.

| 44. | kannustaa alueita ja kuntia yrittäjyyteen ja siirtymiseen kohti avointa innovointia soveltaen ihmiskeskeistä kumppanuusajattelua julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden, yliopistojen ja kansalaisten välillä. |
| --- | --- |

44.

| 45. | odottaa ajankohtaisia tilannekatsauksia siitä, miten toiminnassa olisi otettava opiksi tähänastisesta täytäntöönpanosta, ja saavansa kutsun osallistua viriävään keskusteluun tulevasta eurooppalaisesta koulutusyhteistyöstä. |
| --- | --- |

45.

Parannetaan koulutusta tehostamalla tutkimustietojen analysointia ja ennakointia

| 46. | toivoo, että otetaan käyttöön yhteinen metodologinen kehys sellaisten indikaattoreiden määrittelemiseksi, joilla pystytään kartoittamaan digitaalista kuilua, ja kehottaa pyrkimään luotettavan ja helposti saatavilla olevan tiedon luomiseen ja keräämiseen arviointia ja seurantaa varten. |
| --- | --- |

46.

| 47. | pyytää kiinnittämään huomiota ongelmiin, joita syntyy, kun yksityiset operaattorit tallentavat henkilö- ja oppilastietoja usein toiselle puolelle maailmaa. Erityistä huomiota tulee kiinnittää siihen, ovatko nämä operaattorit valmiita tekemään käyttäjäsopimuksia runsaslukuisten paikallis-, alue- ja valtiotason viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

47.

| 48. | on huolissaan myös ns. tiedonrikastuksesta eli siitä, miten tulisi suhtautua yritysten pyrkimyksiin myydä oppilaiden ja koulujen henkilökunnan tietoja muille tahoille. Komitea huomauttaa, että varsinkin paikallis- ja alueviranomaisille olisi myös tärkeää täsmentää, kuinka pitkään hallinnolliset tiedot ja vastaavat asiakirjat voidaan pitää yleisön saatavilla. |
| --- | --- |

48.

| 49. | odottaa kaavailtujen pilottihankkeiden käynnistämistä saatavilla olevien tietojen hyödyntämiseksi paremmin sekä koulutuspolitiikan täytäntöönpanon ja seurannan helpottamiseksi. Komitea suhtautuu myönteisesti myös kaavailtuun jäsenvaltioille tarkoitettuun työkalupakettiin ja ohjeistoon. |
| --- | --- |

49.

| 50. | pitää tärkeänä, että käynnistetään tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa – niin että mukana on myös edustajia paikallis- ja aluetasolta – strateginen ennakointi koulutusjärjestelmien tulevaisuuden keskeisistä trendeistä, joita digitaalinen muutos saa aikaan. Tässä työssä hyödynnetään nykyisiä ja tulevia EU:n laajuisia koulutusalan yhteistyökanavia. |
| --- | --- |

50.

| 51. | kannustaa käyttäjälähtöiseen innovointiin, joka on keskeisessä asemassa, kun halutaan vastata koulutusalan haasteisiin ja ottaa innovatiivisia ratkaisuja käyttöön varhaisessa vaiheessa. Käyttäjän näkökulmaa ei aina oteta tarpeeksi hyvin huomioon, ja tämä voi rajoittaa haasteen ratkaisumahdollisuuksia. Komitea suhtautuukin myönteisesti pyrkimykseen selvittää, miten kansalaisten sitoutumista, osallistumista ja käyttäjälähtöistä innovointia voidaan edistää. |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että toimintasuunnitelmalla olisi tuettava myös eurooppalaista ohjausjaksoa, joka on uudistuksen keskeinen vauhdittaja koulutukseen liittyvien maakohtaisten suositusten ansiosta. |
| --- | --- |

52.

| 53. | tukee pyrkimyksiä parantaa koulutusjärjestelmien hallintoa ja muistuttaa, että toimivalla monitasoisella hallinnolla voidaan parantaa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tulostasoa, lisätä osallistumista, edistää innovatiivisten mekanismien perustamista, tukea osallistavaa opetusjärjestelmää, jossa pyritään näkemään yksilö kokonaisuudessaan, ja kehittää elinikäisen oppimisen järjestelmiä. |
| --- | --- |

53.

| 54. | on tyytyväinen Euroopan komission ilmoitukseen järjestää vuoropuhelu ehdotettujen toimien ja toimenpiteiden toteuttamisesta ja ilmaisee halukkuutensa aloittaa ja jatkaa yhteistyötä komission kanssa jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean ja Euroopan investointipankkiryhmän rinnalla, jotta ehdotetut asiat edistyisivät ja olisivat nykyisten ja tulevien EU:n rahoitusohjelmien painopisteiden mukaisia. |
| --- | --- |

54.

Bryssel 10. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Survey of Schools: ICT in Education. Benchmarking access, use and attitudes to technology in Europe’s schools. Final study report, Euroopan komissio, 2013.

1

(2)  COM(2016) 381.

2

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/57 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/57

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Nuoriso-, koulutus- ja kulttuuripolitiikan rooli vahvemman Euroopan rakentamisessa”

(2018/C 461/09)

| Yleisesittelijä: | Gillian FORD (UK, EA), Lontoon kaupunkipiirin Haveringin valtuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Nuoriso-, koulutus- ja kulttuuripolitiikan rooli vahvemman Euroopan rakentamisessa,
  COM(2018) 268 final
  ja
  Ehdotukset neuvoston suosituksiksi korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä
  COM(2018) 270 final
  Laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä
  COM(2018) 271 final
  Kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen, COM(2018) 272 final |

Yleisesittelijä:

Gillian FORD (UK, EA), Lontoon kaupunkipiirin Haveringin valtuuston jäsen

Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Nuoriso-, koulutus- ja kulttuuripolitiikan rooli vahvemman Euroopan rakentamisessa,

COM(2018) 268 final

ja

Ehdotukset neuvoston suosituksiksi korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä

COM(2018) 270 final

Laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä

COM(2018) 271 final

Kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen, COM(2018) 272 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Ehdotus – Neuvoston suositus korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä

5 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | d) | kehittämällä verkkokoulutuksen laadunvarmistusvälineitä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

d)

kehittämällä verkkokoulutuksen laadunvarmistusvälineitä.

Perustelu

Eräillä alueilla, erityisesti syrjäisemmillä tai harvaan asutuilla alueilla, koulutus, oppiminen ja tutkintojen suorittaminen tapahtuu yhä useammin digitaalisessa muodossa. On välttämätöntä varmistaa tällaisten tutkintojen laatu, jotta automaattinen vastavuoroinen tunnustaminen on mahdollista.

Muutosehdotus 2

Ehdotus – Neuvoston suositus korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä

6 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6.   helpottavat liikkuvuutta ja toisen asteen koulutuksen aikana ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten tunnustamista seuraavasti: | 6.   helpottavat
  kaikkien opiskelijoiden
  liikkuvuutta
  asuinpaikasta riippumatta
  ja toisen asteen koulutuksen aikana ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten tunnustamista seuraavasti: |
| [– –] | [– –] |
| c) | painotetaan liikkuvuuden etuja toisen asteen oppilaitosten sekä oppijoiden ja heidän perheidensä keskuudessa sekä liikkujien vastaanottamisen etuja työnantajien keskuudessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.   helpottavat liikkuvuutta ja toisen asteen koulutuksen aikana ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten tunnustamista seuraavasti:

6.   helpottavat
  kaikkien opiskelijoiden
  liikkuvuutta
  asuinpaikasta riippumatta
  ja toisen asteen koulutuksen aikana ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tulosten tunnustamista seuraavasti:

[– –]

[– –]

c)

painotetaan liikkuvuuden etuja toisen asteen oppilaitosten sekä oppijoiden ja heidän perheidensä keskuudessa sekä liikkujien vastaanottamisen etuja työnantajien keskuudessa.

| c) | painotetaan liikkuvuuden etuja toisen asteen oppilaitosten sekä oppijoiden ja heidän perheidensä keskuudessa sekä liikkujien vastaanottamisen etuja työnantajien keskuudessa. |
| --- | --- |

c)

painotetaan liikkuvuuden etuja toisen asteen oppilaitosten sekä oppijoiden ja heidän perheidensä keskuudessa sekä liikkujien vastaanottamisen etuja työnantajien keskuudessa.

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 3

Muutosehdotus 3

Ehdotus – Neuvoston suositus korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä

8 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 8.   tutkivat hyviä käytänteitä aiemman oppimisen
  tunnustamisen
  ja koulutusalojen
  läpäisevyyden
  välillä, erityisesti ammatillisen koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen välillä. | 8.   tutkivat
  ja edistävät
  hyviä käytänteitä
  , jotka liittyvät
  aiemman oppimisen
  tunnustamiseen
  ja
  läpäisevyyteen










  a) | koulutusalojen välillä, erityisesti ammatillisen koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen välillä
  , sekä |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

8.   tutkivat hyviä käytänteitä aiemman oppimisen
  tunnustamisen
  ja koulutusalojen
  läpäisevyyden
  välillä, erityisesti ammatillisen koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen välillä.

8.   tutkivat
  ja edistävät
  hyviä käytänteitä
  , jotka liittyvät
  aiemman oppimisen
  tunnustamiseen
  ja
  läpäisevyyteen

a)

koulutusalojen välillä, erityisesti ammatillisen koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen välillä
  , sekä

| b) | koulutusalojen ja työmarkkinoiden välillä. |
| --- | --- |

b)

koulutusalojen ja työmarkkinoiden välillä.

Perustelu

Perustelu

Työantajien olisi tunnustettava ulkomailla suoritetut tutkinnot ja opintojaksot. Näin voitaisiin lisätä työvoiman liikkuvuutta ja parantaa ihmisten mahdollisuuksia elämässä.

Muutosehdotus 4

Muutosehdotus 4

Ehdotus – Neuvoston suositus korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattisen vastavuoroisen tunnustamisen edistämisestä

9 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| parantavat näyttöpohjaa keräämällä ja levittämällä tietoja tunnustamismenettelyjen määrästä
  ja
  tyypistä. | parantavat näyttöpohjaa keräämällä ja levittämällä tietoja tunnustamismenettelyjen määrästä, tyypistä
  ja tuloksista
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

parantavat näyttöpohjaa keräämällä ja levittämällä tietoja tunnustamismenettelyjen määrästä
  ja
  tyypistä.

ja

parantavat näyttöpohjaa keräämällä ja levittämällä tietoja tunnustamismenettelyjen määrästä, tyypistä
  ja tuloksista
  .

ja tuloksista

Perustelu

Perustelu

Tuloksista voidaan ottaa oppia, mikä voi tehostaa ja parantaa tunnustamisprosessia.

Muutosehdotus 5

Muutosehdotus 5

Ehdotus – Neuvoston suositus laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (8) | Laadukkaan varhaiskasvatuksen saatavuus, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus ovat myös avaintekijöitä huoltovastuussa olevien naisten ja miesten osallistumisessa työmarkkinoille, mikä on tunnustettu myös Barcelonassa vuonna 2002 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, Euroopan tasa-arvosopimuksessa ja 26. huhtikuuta 2017 hyväksytyssä komission työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevassa tiedonannossa. Naisten työllisyys vaikuttaa suoraan kotitalouden sosioekonomiseen tilanteeseen ja talouskasvuun. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(8)

Laadukkaan varhaiskasvatuksen saatavuus, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus ovat myös avaintekijöitä huoltovastuussa olevien naisten ja miesten osallistumisessa työmarkkinoille, mikä on tunnustettu myös Barcelonassa vuonna 2002 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, Euroopan tasa-arvosopimuksessa ja 26. huhtikuuta 2017 hyväksytyssä komission työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevassa tiedonannossa. Naisten työllisyys vaikuttaa suoraan kotitalouden sosioekonomiseen tilanteeseen ja talouskasvuun.

| (8) | Laadukkaan varhaiskasvatuksen saatavuus, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus ovat myös avaintekijöitä huoltovastuussa olevien naisten ja miesten osallistumisessa työmarkkinoille, mikä on tunnustettu myös Barcelonassa vuonna 2002 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, Euroopan tasa-arvosopimuksessa ja 26. huhtikuuta 2017 hyväksytyssä komission työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevassa tiedonannossa
  , ja niitä tulisi edistää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toisen periaatteen mukaisesti
  . Naisten työllisyys vaikuttaa suoraan kotitalouden sosioekonomiseen tilanteeseen ja talouskasvuun. |
| --- | --- |

(8)

Laadukkaan varhaiskasvatuksen saatavuus, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus ovat myös avaintekijöitä huoltovastuussa olevien naisten ja miesten osallistumisessa työmarkkinoille, mikä on tunnustettu myös Barcelonassa vuonna 2002 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, Euroopan tasa-arvosopimuksessa ja 26. huhtikuuta 2017 hyväksytyssä komission työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevassa tiedonannossa
  , ja niitä tulisi edistää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toisen periaatteen mukaisesti
  . Naisten työllisyys vaikuttaa suoraan kotitalouden sosioekonomiseen tilanteeseen ja talouskasvuun.

, ja niitä tulisi edistää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin toisen periaatteen mukaisesti

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 6

Muutosehdotus 6

Ehdotus – Neuvoston suositus laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (23) | Tässä suosituksessa pyritään luomaan yhteinen käsitys siitä, mitä laadukas varhaiskasvatus tarkoittaa. Siinä esitetään mahdollisia toimia, joita
  hallitukset
  voivat harkita oman erityistilanteensa mukaisesti. Suositus on osoitettu myös vanhemmille, instituutioille ja järjestöille, mukaan luettuina työmarkkinaosapuolet ja kansalaisjärjestöt, jotka pyrkivät kehittämään toimialaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(23)

Tässä suosituksessa pyritään luomaan yhteinen käsitys siitä, mitä laadukas varhaiskasvatus tarkoittaa. Siinä esitetään mahdollisia toimia, joita
  hallitukset
  voivat harkita oman erityistilanteensa mukaisesti. Suositus on osoitettu myös vanhemmille, instituutioille ja järjestöille, mukaan luettuina työmarkkinaosapuolet ja kansalaisjärjestöt, jotka pyrkivät kehittämään toimialaa.

hallitukset

| (23) | Tässä suosituksessa pyritään luomaan yhteinen käsitys siitä, mitä laadukas varhaiskasvatus tarkoittaa. Siinä esitetään mahdollisia toimia, joita
  kaikkien asiaan kuuluvien tasojen, myös paikallis- ja aluetason, hallintotahot
  voivat harkita oman erityistilanteensa mukaisesti. Suositus on osoitettu myös vanhemmille, instituutioille ja järjestöille, mukaan luettuina työmarkkinaosapuolet ja kansalaisjärjestöt, jotka pyrkivät kehittämään toimialaa. |
| --- | --- |

(23)

Tässä suosituksessa pyritään luomaan yhteinen käsitys siitä, mitä laadukas varhaiskasvatus tarkoittaa. Siinä esitetään mahdollisia toimia, joita
  kaikkien asiaan kuuluvien tasojen, myös paikallis- ja aluetason, hallintotahot
  voivat harkita oman erityistilanteensa mukaisesti. Suositus on osoitettu myös vanhemmille, instituutioille ja järjestöille, mukaan luettuina työmarkkinaosapuolet ja kansalaisjärjestöt, jotka pyrkivät kehittämään toimialaa.

kaikkien asiaan kuuluvien tasojen, myös paikallis- ja aluetason, hallintotahot

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 7

Muutosehdotus 7

Ehdotus – Neuvoston suositus laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä

2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   
  Toimivat sen varmistamiseksi
  , että varhaiskasvatuspalvelut ovat saavutettavia, kohtuuhintaisia ja osallistavia. Huomioon tulisi ottaa | 2.   
  Varmistavat
  , että varhaiskasvatuspalvelut ovat saavutettavia, kohtuuhintaisia
  , riittäviä
  ja osallistavia. Huomioon tulisi
  kaikilla hallintotasoilla, myös paikallis- ja aluehallinnossa,
  ottaa |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   
  Toimivat sen varmistamiseksi
  , että varhaiskasvatuspalvelut ovat saavutettavia, kohtuuhintaisia ja osallistavia. Huomioon tulisi ottaa

2.   
  Varmistavat
  , että varhaiskasvatuspalvelut ovat saavutettavia, kohtuuhintaisia
  , riittäviä
  ja osallistavia. Huomioon tulisi
  kaikilla hallintotasoilla, myös paikallis- ja aluehallinnossa,
  ottaa

Perustelu

Perustelu

Tiukennetaan suositusta ja korostetaan paikallis- ja aluehallintotahojen keskeistä roolia asiassa.

Muutosehdotus 8

Muutosehdotus 8

Ehdotus – Neuvoston suositus laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä

3 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Tukevat varhaiskasvatuksen henkilöstön ammattitaidon parantamista. Riippuen olemassa olevasta pätevöitymisen tasosta ja työoloista tehokkaisiin toimiin voi kuulua seuraavaa: | 3.   Tukevat varhaiskasvatuksen henkilöstön ammattitaidon parantamista. Riippuen olemassa olevasta pätevöitymisen tasosta ja työoloista tehokkaisiin toimiin voi kuulua seuraavaa: |
| [– –] | [– –] |
| d) | tähtääminen siihen
  , että henkilöstön osaaminen riittää vastaamaan erilaisista taustoista tulevien, oppimistarpeiltaan erilaisten tai vammaisten lasten yksilöllisiin tarpeisiin, ja henkilöstön valmentaminen monimuotoisten ryhmien ohjaamiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Tukevat varhaiskasvatuksen henkilöstön ammattitaidon parantamista. Riippuen olemassa olevasta pätevöitymisen tasosta ja työoloista tehokkaisiin toimiin voi kuulua seuraavaa:

3.   Tukevat varhaiskasvatuksen henkilöstön ammattitaidon parantamista. Riippuen olemassa olevasta pätevöitymisen tasosta ja työoloista tehokkaisiin toimiin voi kuulua seuraavaa:

[– –]

[– –]

d)

tähtääminen siihen
  , että henkilöstön osaaminen riittää vastaamaan erilaisista taustoista tulevien, oppimistarpeiltaan erilaisten tai vammaisten lasten yksilöllisiin tarpeisiin, ja henkilöstön valmentaminen monimuotoisten ryhmien ohjaamiseen.

tähtääminen siihen

| d) | huolehtiminen siitä
  , että henkilöstön osaaminen riittää vastaamaan erilaisista taustoista tulevien, oppimistarpeiltaan erilaisten tai vammaisten lasten yksilöllisiin tarpeisiin, ja henkilöstön valmentaminen monimuotoisten ryhmien ohjaamiseen. |
| --- | --- |

d)

huolehtiminen siitä
  , että henkilöstön osaaminen riittää vastaamaan erilaisista taustoista tulevien, oppimistarpeiltaan erilaisten tai vammaisten lasten yksilöllisiin tarpeisiin, ja henkilöstön valmentaminen monimuotoisten ryhmien ohjaamiseen.

huolehtiminen siitä

Perustelu

Perustelu

Tiukennetaan suositusta.

Muutosehdotus 9

Muutosehdotus 9

Ehdotus – Neuvoston suositus laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä

4 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Parantavat varhaiskasvatuksen opetussuunnitelmien kehittämistä, jotta ne tukisivat lasten hyvinvointiin ja oppimiseen liittyviä tarpeita. Opetussuunnitelman kehittämistä sekä lasten sosiaalisten ja emotionaalisten taitojen sekä oppimis- ja kielitaidon parantamista tukevaan lähestymistapaan voi sisältyä | 4.   Parantavat varhaiskasvatuksen opetussuunnitelmien kehittämistä, jotta ne tukisivat
  kaikkien
  lasten
  terveyteen,
  hyvinvointiin ja oppimiseen liittyviä tarpeita. Opetussuunnitelman kehittämistä sekä lasten sosiaalisten ja emotionaalisten taitojen sekä oppimis- ja kielitaidon parantamista tukevaan lähestymistapaan voi sisältyä |
| | a) | tasapainon varmistaminen sosioemotionaalisten taitojen, hyvinvoinnin ja oppimisen välillä tunnustamalla leikin, luontoyhteyden, musiikin, taiteiden ja fyysisen aktiivisuuden roolin merkitys; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Parantavat varhaiskasvatuksen opetussuunnitelmien kehittämistä, jotta ne tukisivat lasten hyvinvointiin ja oppimiseen liittyviä tarpeita. Opetussuunnitelman kehittämistä sekä lasten sosiaalisten ja emotionaalisten taitojen sekä oppimis- ja kielitaidon parantamista tukevaan lähestymistapaan voi sisältyä

4.   Parantavat varhaiskasvatuksen opetussuunnitelmien kehittämistä, jotta ne tukisivat
  kaikkien
  lasten
  terveyteen,
  hyvinvointiin ja oppimiseen liittyviä tarpeita. Opetussuunnitelman kehittämistä sekä lasten sosiaalisten ja emotionaalisten taitojen sekä oppimis- ja kielitaidon parantamista tukevaan lähestymistapaan voi sisältyä

a)

tasapainon varmistaminen sosioemotionaalisten taitojen, hyvinvoinnin ja oppimisen välillä tunnustamalla leikin, luontoyhteyden, musiikin, taiteiden ja fyysisen aktiivisuuden roolin merkitys;

| | a) | tasapainon varmistaminen sosioemotionaalisten taitojen, hyvinvoinnin ja oppimisen välillä tunnustamalla leikin, luontoyhteyden, musiikin, taiteiden ja fyysisen aktiivisuuden roolin merkitys; |
| --- | --- | --- |

a)

tasapainon varmistaminen sosioemotionaalisten taitojen, hyvinvoinnin ja oppimisen välillä tunnustamalla leikin, luontoyhteyden, musiikin, taiteiden ja fyysisen aktiivisuuden roolin merkitys;

| | b) | myötätunnon ja tietoisuuden vaaliminen tasa-arvo- ja monimuotoisuusasioissa; |
| --- | --- | --- |

b)

myötätunnon ja tietoisuuden vaaliminen tasa-arvo- ja monimuotoisuusasioissa;

| | b) | myötätunnon ja tietoisuuden vaaliminen tasa-arvo- ja monimuotoisuusasioissa; |
| --- | --- | --- |

b)

myötätunnon ja tietoisuuden vaaliminen tasa-arvo- ja monimuotoisuusasioissa;

| | c) | mahdollisuuksien tarjoaminen varhaiseen kielialtistukseen ja oppimiseen leikin kautta ja kaksikielisten varhaiskasvatusohjelmien tarjoamisen harkinta; |
| --- | --- | --- |

c)

mahdollisuuksien tarjoaminen varhaiseen kielialtistukseen ja oppimiseen leikin kautta ja kaksikielisten varhaiskasvatusohjelmien tarjoamisen harkinta;

| | c) | mahdollisuuksien tarjoaminen varhaiseen kielialtistukseen ja oppimiseen leikin kautta ja kaksikielisten varhaiskasvatusohjelmien tarjoamisen harkinta; |
| --- | --- | --- |

c)

mahdollisuuksien tarjoaminen varhaiseen kielialtistukseen ja oppimiseen leikin kautta ja kaksikielisten varhaiskasvatusohjelmien tarjoamisen harkinta;

| | d) | ohjeiden antaminen ammattilaisille iänmukaisesta digitaalisten laitteiden ja uusien teknologioiden käytöstä; |
| --- | --- | --- |

d)

ohjeiden antaminen ammattilaisille iänmukaisesta digitaalisten laitteiden ja uusien teknologioiden käytöstä;

| | d) | ohjeiden antaminen ammattilaisille iänmukaisesta digitaalisten laitteiden ja uusien teknologioiden käytöstä; |
| --- | --- | --- |

d)

ohjeiden antaminen ammattilaisille iänmukaisesta digitaalisten laitteiden ja uusien teknologioiden käytöstä;

| | e) | varhaiskasvatuksen koulutusjatkumoon integroimisen edistäminen sekä varhaiskasvatuksen ja alemman perusasteen henkilöstön yhteistyön ja lasten sujuvan perusopetukseen siirtymisen tukeminen. |
| --- | --- | --- |

e)

varhaiskasvatuksen koulutusjatkumoon integroimisen edistäminen sekä varhaiskasvatuksen ja alemman perusasteen henkilöstön yhteistyön ja lasten sujuvan perusopetukseen siirtymisen tukeminen.

| | e) | varhaiskasvatuksen koulutusjatkumoon integroimisen edistäminen sekä varhaiskasvatuksen ja alemman perusasteen henkilöstön yhteistyön ja lasten sujuvan perusopetukseen siirtymisen tukeminen; |
| --- | --- | --- |

e)

varhaiskasvatuksen koulutusjatkumoon integroimisen edistäminen sekä varhaiskasvatuksen ja alemman perusasteen henkilöstön yhteistyön ja lasten sujuvan perusopetukseen siirtymisen tukeminen;

| | f) | erityisen tuen ja oppimismahdollisuuksien tarjoaminen erityisopetusta tarvitseville ja vammaisille lapsille; |
| --- | --- | --- |

f)

f)

erityisen tuen ja oppimismahdollisuuksien tarjoaminen erityisopetusta tarvitseville ja vammaisille lapsille;

erityisen tuen ja oppimismahdollisuuksien tarjoaminen erityisopetusta tarvitseville ja vammaisille lapsille;

| | g) | erityisen tuen ja oppimismahdollisuuksien tarjoaminen maahan muuttaville lapsille, myös kun on kyse poliittisista ja humanitaarisista kriisitilanteista johtuvasta eurooppalaisten laajamittaisesta paluumuutosta; |
| --- | --- | --- |

g)

g)

erityisen tuen ja oppimismahdollisuuksien tarjoaminen maahan muuttaville lapsille, myös kun on kyse poliittisista ja humanitaarisista kriisitilanteista johtuvasta eurooppalaisten laajamittaisesta paluumuutosta;

erityisen tuen ja oppimismahdollisuuksien tarjoaminen maahan muuttaville lapsille, myös kun on kyse poliittisista ja humanitaarisista kriisitilanteista johtuvasta eurooppalaisten laajamittaisesta paluumuutosta;

| | h) | erityisen tuen ja oppimismahdollisuuksien tarjoaminen jäsenvaltioiden sosiaalihuolto- ja terveydenhoitotoimenpiteiden piirissä oleville lapsille; |
| --- | --- | --- |

h)

h)

erityisen tuen ja oppimismahdollisuuksien tarjoaminen jäsenvaltioiden sosiaalihuolto- ja terveydenhoitotoimenpiteiden piirissä oleville lapsille;

erityisen tuen ja oppimismahdollisuuksien tarjoaminen jäsenvaltioiden sosiaalihuolto- ja terveydenhoitotoimenpiteiden piirissä oleville lapsille;

| | i) | 0–6-vuotiaisiin lapsiin keskittyvän varhaisen puuttumisen mallin edistäminen. |
| --- | --- | --- |

i)

i)

0–6-vuotiaisiin lapsiin keskittyvän varhaisen puuttumisen mallin edistäminen.

0–6-vuotiaisiin lapsiin keskittyvän varhaisen puuttumisen mallin edistäminen.

Perustelu

Perustelu

Erityisopetusta tarvitsevat ja vammaiset lapset sekä muuttajalapset saattavat tarvita erityistä tukea päästäkseen hyötymään kaikista varhaiskasvatuksen opetussuunnitelmien tarjoamista mahdollisuuksista, ja jäsenvaltioita olisi kehotettava huolehtimaan siitä, että tällaista tukea annetaan.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

Ehdotus – Neuvoston suositus laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä

6 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6.   Pyrkivät varmistamaan varhaiskasvatuspalveluiden riittävän rahoituksen ja lainsäädäntökehyksen. Huomioon tulisi ottaa | 6.   Pyrkivät varmistamaan varhaiskasvatuspalveluiden riittävän rahoituksen ja lainsäädäntökehyksen. Huomioon tulisi ottaa |
| | a) | varhaiskasvatukseen tehtävien investointien kasvattaminen keskittymällä saatavuuteen, laatuun ja kohtuuhintaisuuteen sekä hyödyntämällä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.   Pyrkivät varmistamaan varhaiskasvatuspalveluiden riittävän rahoituksen ja lainsäädäntökehyksen. Huomioon tulisi ottaa

6.   Pyrkivät varmistamaan varhaiskasvatuspalveluiden riittävän rahoituksen ja lainsäädäntökehyksen. Huomioon tulisi ottaa

a)

varhaiskasvatukseen tehtävien investointien kasvattaminen keskittymällä saatavuuteen, laatuun ja kohtuuhintaisuuteen sekä hyödyntämällä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia;

| | a) | varhaiskasvatukseen tehtävien investointien kasvattaminen keskittymällä saatavuuteen,
  saavutettavuuteen,
  laatuun ja kohtuuhintaisuuteen sekä hyödyntämällä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia; |
| --- | --- | --- |

a)

varhaiskasvatukseen tehtävien investointien kasvattaminen keskittymällä saatavuuteen,
  saavutettavuuteen,
  laatuun ja kohtuuhintaisuuteen sekä hyödyntämällä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia;

saavutettavuuteen,

| | b) | räätälöityjen kansallisten tai alueellisten laatupuitteiden luominen ja ylläpito; |
| --- | --- | --- |

b)

räätälöityjen kansallisten tai alueellisten laatupuitteiden luominen ja ylläpito;

| | b) | räätälöityjen kansallisten tai alueellisten laatupuitteiden luominen ja ylläpito; |
| --- | --- | --- |

b)

räätälöityjen kansallisten tai alueellisten laatupuitteiden luominen ja ylläpito;

| | c) | perheiden ja lasten palveluiden yhdistämisen edistäminen erityisesti sosiaali- ja terveyspalveluiden kanssa; |
| --- | --- | --- |

c)

perheiden ja lasten palveluiden yhdistämisen edistäminen erityisesti sosiaali- ja terveyspalveluiden kanssa;

| | c) | perheiden ja lasten palveluiden yhdistämisen edistäminen
  paikallis- ja aluetasolla
  erityisesti sosiaali- ja terveys
  - sekä hyvinvointi
  palveluiden kanssa; |
| --- | --- | --- |

c)

perheiden ja lasten palveluiden yhdistämisen edistäminen
  paikallis- ja aluetasolla
  erityisesti sosiaali- ja terveys
  - sekä hyvinvointi
  palveluiden kanssa;

paikallis- ja aluetasolla

- sekä hyvinvointi

| | d) | vankkojen lastensuojelukäytäntöjen sisällyttäminen varhaiskasvatusjärjestelmään, jotta lapsia voidaan suojella kaikenlaiselta väkivallalta. |
| --- | --- | --- |

d)

vankkojen lastensuojelukäytäntöjen sisällyttäminen varhaiskasvatusjärjestelmään, jotta lapsia voidaan suojella kaikenlaiselta väkivallalta.

| | d) | vankkojen lastensuojelukäytäntöjen sisällyttäminen varhaiskasvatusjärjestelmään, jotta lapsia voidaan suojella kaikenlaiselta
  hyväksikäytöltä ja
  väkivallalta. |
| --- | --- | --- |

d)

vankkojen lastensuojelukäytäntöjen sisällyttäminen varhaiskasvatusjärjestelmään, jotta lapsia voidaan suojella kaikenlaiselta
  hyväksikäytöltä ja
  väkivallalta.

hyväksikäytöltä ja

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

Ehdotus – Neuvoston suositus laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä

8 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 8.   Helpottaa jäsenvaltioiden välistä kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtamista eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden ja sitä seuraavien ohjelmien yhteydessä sekä sosiaalisen suojelun komiteassa. | 8.   Helpottaa jäsenvaltioiden välistä kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtamista
  kaikilla hallintotasoilla
  eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden ja sitä seuraavien ohjelmien yhteydessä sekä sosiaalisen suojelun komiteassa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

8.   Helpottaa jäsenvaltioiden välistä kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtamista eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden ja sitä seuraavien ohjelmien yhteydessä sekä sosiaalisen suojelun komiteassa.

8.   Helpottaa jäsenvaltioiden välistä kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtamista
  kaikilla hallintotasoilla
  eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden ja sitä seuraavien ohjelmien yhteydessä sekä sosiaalisen suojelun komiteassa.

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

Ehdotus – Neuvoston suositus laadukkaista varhaiskasvatusjärjestelmistä

9 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 9.   Tukea jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä niiden tarpeen mukaan järjestämällä tilaisuuksia vertaisoppimiseen ja vertaisneuvontaan. | 9.   Tukea jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä
  kaikilla hallintotasoilla
  niiden tarpeen mukaan järjestämällä tilaisuuksia vertaisoppimiseen ja vertaisneuvontaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

9.   Tukea jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä niiden tarpeen mukaan järjestämällä tilaisuuksia vertaisoppimiseen ja vertaisneuvontaan.

9.   Tukea jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä
  kaikilla hallintotasoilla
  niiden tarpeen mukaan järjestämällä tilaisuuksia vertaisoppimiseen ja vertaisneuvontaan.

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

Ehdotus – Neuvoston suositus kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (1) | Tiedonannossaan ”Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla” Euroopan komissio esittää suunnitelman eurooppalaisesta koulutusalueesta, jossa valtioiden rajat eivät haittaa laadukasta ja osallistavaa oppimista, opiskelua ja tutkimustyötä, jossa on tavallista viettää aikaa toisessa jäsenvaltiossa opiskelemassa, oppimassa tai työskentelemässä, jossa paljon suurempi osa ihmisistä puhuu oman äidinkielensä lisäksi kahta muuta kieltä ja jossa ihmiset tiedostavat voimakkaasti eurooppalaisen identiteettinsä, kulttuuriperintönsä
  ja
  sen monimuotoisuuden. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(1)

Tiedonannossaan ”Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla” Euroopan komissio esittää suunnitelman eurooppalaisesta koulutusalueesta, jossa valtioiden rajat eivät haittaa laadukasta ja osallistavaa oppimista, opiskelua ja tutkimustyötä, jossa on tavallista viettää aikaa toisessa jäsenvaltiossa opiskelemassa, oppimassa tai työskentelemässä, jossa paljon suurempi osa ihmisistä puhuu oman äidinkielensä lisäksi kahta muuta kieltä ja jossa ihmiset tiedostavat voimakkaasti eurooppalaisen identiteettinsä, kulttuuriperintönsä
  ja
  sen monimuotoisuuden.

ja

| (1) | Tiedonannossaan ”Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla” Euroopan komissio esittää suunnitelman eurooppalaisesta koulutusalueesta, jossa valtioiden rajat eivät haittaa laadukasta ja osallistavaa oppimista, opiskelua ja tutkimustyötä, jossa on tavallista viettää aikaa toisessa jäsenvaltiossa opiskelemassa, oppimassa tai työskentelemässä, jossa paljon suurempi osa ihmisistä puhuu oman äidinkielensä lisäksi kahta muuta kieltä ja jossa ihmiset tiedostavat voimakkaasti eurooppalaisen identiteettinsä, kulttuuriperintönsä
  sekä
  sen monimuotoisuuden
  ja siihen liittyvät mahdollisuudet
  . |
| --- | --- |

(1)

Tiedonannossaan ”Eurooppalaisen identiteetin vahvistaminen koulutuksen ja kulttuurin avulla” Euroopan komissio esittää suunnitelman eurooppalaisesta koulutusalueesta, jossa valtioiden rajat eivät haittaa laadukasta ja osallistavaa oppimista, opiskelua ja tutkimustyötä, jossa on tavallista viettää aikaa toisessa jäsenvaltiossa opiskelemassa, oppimassa tai työskentelemässä, jossa paljon suurempi osa ihmisistä puhuu oman äidinkielensä lisäksi kahta muuta kieltä ja jossa ihmiset tiedostavat voimakkaasti eurooppalaisen identiteettinsä, kulttuuriperintönsä
  sekä
  sen monimuotoisuuden
  ja siihen liittyvät mahdollisuudet
  .

sekä

ja siihen liittyvät mahdollisuudet

Perustelu

Perustelu

Tässä kohdin on tärkeää korostaa, että eurooppalaisen koulutusalueen arvo liittyy myös sen kykyyn tasoittaa tietä entistä useammille mahdollisuuksille.

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

Ehdotus – Neuvoston suositus kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen

1 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (1) | Tutkivat tapoja auttaa nuoria hankkimaan – koulunkäyntikielensä lisäksi – taitavan kielenkäyttäjän tason vähintään yhdessä eurooppalaisessa kielessä ennen toisen asteen koulutuksen päättymistä ja kannustavat itsenäisen kielenkäyttäjän tason hankkimiseen kolmannessa kielessä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(1)

Tutkivat tapoja auttaa nuoria hankkimaan – koulunkäyntikielensä lisäksi – taitavan kielenkäyttäjän tason vähintään yhdessä eurooppalaisessa kielessä ennen toisen asteen koulutuksen päättymistä ja kannustavat itsenäisen kielenkäyttäjän tason hankkimiseen kolmannessa kielessä.

| (1) | Tutkivat tapoja auttaa nuoria hankkimaan – koulunkäyntikielensä lisäksi – taitavan kielenkäyttäjän tason vähintään yhdessä eurooppalaisessa kielessä ennen toisen asteen koulutuksen päättymistä ja kannustavat itsenäisen kielenkäyttäjän tason hankkimiseen kolmannessa kielessä.
  Tässä yhteydessä olisi pantava erityistä painoa suulliselle kielenkäytölle ja sen kokemuspainotteiselle harjaannuttamiselle ja varmistettava, että kaikilla oppijoilla on mahdollisuus saada laadukasta opetusta. |
| --- | --- |

(1)

Tutkivat tapoja auttaa nuoria hankkimaan – koulunkäyntikielensä lisäksi – taitavan kielenkäyttäjän tason vähintään yhdessä eurooppalaisessa kielessä ennen toisen asteen koulutuksen päättymistä ja kannustavat itsenäisen kielenkäyttäjän tason hankkimiseen kolmannessa kielessä.
  Tässä yhteydessä olisi pantava erityistä painoa suulliselle kielenkäytölle ja sen kokemuspainotteiselle harjaannuttamiselle ja varmistettava, että kaikilla oppijoilla on mahdollisuus saada laadukasta opetusta.

Tässä yhteydessä olisi pantava erityistä painoa suulliselle kielenkäytölle ja sen kokemuspainotteiselle harjaannuttamiselle ja varmistettava, että kaikilla oppijoilla on mahdollisuus saada laadukasta opetusta.

Perustelu

Perustelu

Sidosryhmät ovat korostaneet, että lukemisen ja kirjoittamisen lisäksi on tärkeää myös osata puhua muita kieliä, sillä se on avain liikkuvuuteen ja erilaisiin mahdollisuuksiin. Lisäksi on tuotu esiin, että laadukkaan kieltenopetuksen puuttuessa ne, joilla on enemmän rahaa, voivat turvautua yksityistunteihin, mikä taas ei ole mahdollista heikoista sosioekonomisista lähtökohdista oleville. Tämä kasvattaa eroa eri yhteiskuntaryhmille tarjoutuvien mahdollisuuksien välillä.

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

Ehdotus – Neuvoston suositus kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen

4 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (4) | Osana tällaisia kokonaisvaltaisia strategioita edistävät kielitietoisuuden lisäämistä kouluissa ja koulutuskeskuksissa seuraavin keinoin: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(4)

Osana tällaisia kokonaisvaltaisia strategioita edistävät kielitietoisuuden lisäämistä kouluissa ja koulutuskeskuksissa seuraavin keinoin:

| (4) | Osana tällaisia kokonaisvaltaisia strategioita edistävät kielitietoisuuden lisäämistä kouluissa ja koulutuskeskuksissa seuraavin keinoin: |
| --- | --- |

(4)

Osana tällaisia kokonaisvaltaisia strategioita edistävät kielitietoisuuden lisäämistä kouluissa ja koulutuskeskuksissa seuraavin keinoin:

| a) | tukevat aktiivisesti oppijoiden liikkuvuutta muun muassa hyödyntäen EU:n asianomaisten rahoitusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

a)

tukevat aktiivisesti oppijoiden liikkuvuutta muun muassa hyödyntäen EU:n asianomaisten rahoitusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia;

| a) | tukevat aktiivisesti oppijoiden liikkuvuutta muun muassa hyödyntäen EU:n asianomaisten rahoitusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

a)

tukevat aktiivisesti oppijoiden liikkuvuutta muun muassa hyödyntäen EU:n asianomaisten rahoitusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia;

| b) | antavat opettajille mahdollisuuden tietyn kielen käyttöön omassa oppiaineessaan; |
| --- | --- |

b)

antavat opettajille mahdollisuuden tietyn kielen käyttöön omassa oppiaineessaan;

| b) | antavat opettajille mahdollisuuden tietyn kielen käyttöön omassa oppiaineessaan; |
| --- | --- |

b)

antavat opettajille mahdollisuuden tietyn kielen käyttöön omassa oppiaineessaan;

| c) | vahvistavat koulunkäyntikielen taitoa perustana muulle oppimiselle ja koulumenestykselle kaikkien oppijoiden kohdalla, erityisesti
  maahan
  muuttajataustaisten
  tai
  heikoista lähtökohdista tulevien oppilaiden kohdalla; |
| --- | --- |

c)

vahvistavat koulunkäyntikielen taitoa perustana muulle oppimiselle ja koulumenestykselle kaikkien oppijoiden kohdalla, erityisesti
  maahan
  muuttajataustaisten
  tai
  heikoista lähtökohdista tulevien oppilaiden kohdalla;

maahan

tai

| c) | vahvistavat koulunkäyntikielen taitoa perustana muulle oppimiselle ja koulumenestykselle kaikkien oppijoiden kohdalla, erityisesti muuttajataustaisten
  – myös kun on kyse poliittisista ja humanitaarisista kriisitilanteista johtuvasta eurooppalaisten laajamittaisesta paluumuutosta –,
  heikoista lähtökohdista tulevien
  , erityisopetusta tarvitsevien tai vammaisten
  oppilaiden kohdalla; |
| --- | --- |

c)

vahvistavat koulunkäyntikielen taitoa perustana muulle oppimiselle ja koulumenestykselle kaikkien oppijoiden kohdalla, erityisesti muuttajataustaisten
  – myös kun on kyse poliittisista ja humanitaarisista kriisitilanteista johtuvasta eurooppalaisten laajamittaisesta paluumuutosta –,
  heikoista lähtökohdista tulevien
  , erityisopetusta tarvitsevien tai vammaisten
  oppilaiden kohdalla;

– myös kun on kyse poliittisista ja humanitaarisista kriisitilanteista johtuvasta eurooppalaisten laajamittaisesta paluumuutosta –,

, erityisopetusta tarvitsevien tai vammaisten

| d) | arvostavat oppijoiden kielellistä monimuotoisuutta ja käyttävät sitä oppimisen resurssina esimerkiksi osallistamalla vanhempia ja paikallisyhteisöä kieltenopetukseen; |
| --- | --- |

d)

arvostavat oppijoiden kielellistä monimuotoisuutta ja käyttävät sitä oppimisen resurssina esimerkiksi osallistamalla vanhempia ja paikallisyhteisöä kieltenopetukseen;

| d) | arvostavat oppijoiden kielellistä monimuotoisuutta ja käyttävät sitä oppimisen resurssina esimerkiksi osallistamalla vanhempia ja paikallisyhteisöä kieltenopetukseen; |
| --- | --- |

d)

arvostavat oppijoiden kielellistä monimuotoisuutta ja käyttävät sitä oppimisen resurssina esimerkiksi osallistamalla vanhempia ja paikallisyhteisöä kieltenopetukseen;

| e) | tarjoavat mahdollisuuksia arvioida ja validoida kielitaitoa, joka ei kuulu opetussuunnitelmaan ja jonka oppijat ovat hankkineet muualla, esimerkiksi laajentamalla oppijan päättötutkintoon lisättävissä olevien kielten valikoimaa. |
| --- | --- |

e)

tarjoavat mahdollisuuksia arvioida ja validoida kielitaitoa, joka ei kuulu opetussuunnitelmaan ja jonka oppijat ovat hankkineet muualla, esimerkiksi laajentamalla oppijan päättötutkintoon lisättävissä olevien kielten valikoimaa.

| e) | tarjoavat mahdollisuuksia arvioida ja validoida kielitaitoa, joka ei kuulu opetussuunnitelmaan ja jonka oppijat ovat hankkineet muualla, esimerkiksi laajentamalla oppijan päättötutkintoon lisättävissä olevien kielten valikoimaa. |
| --- | --- |

e)

tarjoavat mahdollisuuksia arvioida ja validoida kielitaitoa, joka ei kuulu opetussuunnitelmaan ja jonka oppijat ovat hankkineet muualla, esimerkiksi laajentamalla oppijan päättötutkintoon lisättävissä olevien kielten valikoimaa.

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

Ehdotus – Neuvoston suositus kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen

5 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (5) | Tukevat opettajia, kouluttajia ja koulujen johtajia kielitietoisuuden kehittämisessä seuraavin keinoin: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(5)

Tukevat opettajia, kouluttajia ja koulujen johtajia kielitietoisuuden kehittämisessä seuraavin keinoin:

| (5) | Tukevat opettajia, kouluttajia ja koulujen johtajia kielitietoisuuden kehittämisessä seuraavin keinoin: |
| --- | --- |

(5)

Tukevat opettajia, kouluttajia ja koulujen johtajia kielitietoisuuden kehittämisessä seuraavin keinoin:

| a) | panostamalla kieltenopettajien pohja- ja jatkokoulutukseen laajan kielivalikoiman ylläpitämiseksi oppivelvollisuuteen kuuluvassa yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa; |
| --- | --- |

a)

panostamalla kieltenopettajien pohja- ja jatkokoulutukseen laajan kielivalikoiman ylläpitämiseksi oppivelvollisuuteen kuuluvassa yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa;

| a) | panostamalla kieltenopettajien pohja- ja jatkokoulutukseen
  henkilöstön houkuttelemiseksi ja saamiseksi pysymään palveluksessa ja siten
  laajan kielivalikoiman ylläpitämiseksi oppivelvollisuuteen kuuluvassa yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa; |
| --- | --- |

a)

panostamalla kieltenopettajien pohja- ja jatkokoulutukseen
  henkilöstön houkuttelemiseksi ja saamiseksi pysymään palveluksessa ja siten
  laajan kielivalikoiman ylläpitämiseksi oppivelvollisuuteen kuuluvassa yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa;

henkilöstön houkuttelemiseksi ja saamiseksi pysymään palveluksessa ja siten

| b) | ottamalla kielelliseen monimuotoisuuteen valmistautumisen mukaan perusopetukseen ja tukemalla opettajien ja koulujen johtajien jatkuvaa ammatillista kehittämistä; |
| --- | --- |

b)

ottamalla kielelliseen monimuotoisuuteen valmistautumisen mukaan perusopetukseen ja tukemalla opettajien ja koulujen johtajien jatkuvaa ammatillista kehittämistä;

| b) | ottamalla kielelliseen monimuotoisuuteen valmistautumisen mukaan perusopetukseen ja tukemalla opettajien ja koulujen johtajien jatkuvaa ammatillista kehittämistä
  , myös epävirallista ja arkioppimista
  ; |
| --- | --- |

b)

ottamalla kielelliseen monimuotoisuuteen valmistautumisen mukaan perusopetukseen ja tukemalla opettajien ja koulujen johtajien jatkuvaa ammatillista kehittämistä
  , myös epävirallista ja arkioppimista
  ;

, myös epävirallista ja arkioppimista

Perustelu

Perustelu

Paikallisyhteisöt tarjoavat runsaasti mahdollisuuksia lisätä opettajien kielitietoisuutta esimerkiksi vanhempien ja muiden huoltajien, uskonnollisten ryhmien ja yhteisöllisten organisaatioiden kautta.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

Ehdotus – Neuvoston suositus kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen

6 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (6) | Kannustavat innovatiivisten, osallistavien ja monikielisten opetusmenetelmien tutkimusta ja käyttöä, mukaan lukien digitaalisten välineiden käyttö sisällön ja kielen integroidussa opetuksessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(6)

Kannustavat innovatiivisten, osallistavien ja monikielisten opetusmenetelmien tutkimusta ja käyttöä, mukaan lukien digitaalisten välineiden käyttö sisällön ja kielen integroidussa opetuksessa.

| (6) | Kannustavat innovatiivisten, osallistavien ja monikielisten opetusmenetelmien tutkimusta ja käyttöä, mukaan lukien digitaalisten välineiden
  sekä audiovisuaalisen ja elokuva- ja musiikkituotannon
  käyttö sisällön ja kielen integroidussa opetuksessa. |
| --- | --- |

(6)

Kannustavat innovatiivisten, osallistavien ja monikielisten opetusmenetelmien tutkimusta ja käyttöä, mukaan lukien digitaalisten välineiden
  sekä audiovisuaalisen ja elokuva- ja musiikkituotannon
  käyttö sisällön ja kielen integroidussa opetuksessa.

sekä audiovisuaalisen ja elokuva- ja musiikkituotannon

Perustelu

Perustelu

Eurooppalainen audiovisuaalinen ja elokuva- ja musiikkituotanto on kulttuurisesti rikasta, ja sen avulla voidaan tukea vieraan kielen oppimista ja etenkin edistää eri kulttuurien ja yhteisten arvojen tuntemusta.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

Ehdotus – Neuvoston suositus kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen

8 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Parantavat erityisesti syrjäseuduilla tai harvempaan asutuilla alueilla ja syrjäisimmillä alueilla asuvien opettajien ja kansalaisten mahdollisuuksia osallistua laadukkaille digitaalisille oppikursseille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Parantavat erityisesti syrjäseuduilla tai harvempaan asutuilla alueilla ja syrjäisimmillä alueilla asuvien opettajien ja kansalaisten mahdollisuuksia osallistua laadukkaille digitaalisille oppikursseille.

Parantavat erityisesti syrjäseuduilla tai harvempaan asutuilla alueilla ja syrjäisimmillä alueilla asuvien opettajien ja kansalaisten mahdollisuuksia osallistua laadukkaille digitaalisille oppikursseille.

Perustelu

Perustelu

Laadukkaammille digitaalisille kielikursseille osallistuminen voi olla tavanomaisemmille kursseille osallistumista kalliimpaa. Lisäksi eräillä alueilla, joilla on puutetta opettajista, laajakaistayhteys on joko liian hidas tai liian epäluotettava, jotta se voisi edistää kielten verkko-opiskelua.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

Ehdotus – Neuvoston suositus kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta kielten opetukseen ja oppimiseen

Komission aikomus 1

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | tukea tämän suosituksen jatkotoimia helpottamalla jäsenvaltioiden keskinäistä oppimista ja kehittämällä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

tukea tämän suosituksen jatkotoimia helpottamalla jäsenvaltioiden keskinäistä oppimista ja kehittämällä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

| 1. | tukea tämän suosituksen jatkotoimia helpottamalla jäsenvaltioiden keskinäistä oppimista ja kehittämällä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
  ja tarvittaessa paikallis- ja alueviranomaisten asian tiimoilta toteuttamista rajatylittävistä ja alueellisista yhteistyöhankkeista saatuun kokemukseen tukeutuen |
| --- | --- |

1.

tukea tämän suosituksen jatkotoimia helpottamalla jäsenvaltioiden keskinäistä oppimista ja kehittämällä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
  ja tarvittaessa paikallis- ja alueviranomaisten asian tiimoilta toteuttamista rajatylittävistä ja alueellisista yhteistyöhankkeista saatuun kokemukseen tukeutuen

ja tarvittaessa paikallis- ja alueviranomaisten asian tiimoilta toteuttamista rajatylittävistä ja alueellisista yhteistyöhankkeista saatuun kokemukseen tukeutuen

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

Yleistä

| 1. | toistaa kehotuksensa lähestyä koulutuksen tulevaisuutta kaikkialla EU:ssa kattavan ja kaukonäköisen mallin pohjalta. Tähän kuuluu muun muassa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön vahvistaminen, jotta kansalaisia voidaan tukea yhä monitahoisempaan ja -muotoisempaan yhteiskuntaan mukautumisessa, kansallista, alueellista, paikallista ja yksilöllistä identiteettiä täydentävän eurooppalaisen identiteetin kehittämisessä sekä liikkuvan ja aina vain digitaalisemman yhteiskunnan edellyttämien taitojen hankkimisessa. |
| --- | --- |

1.

toistaa kehotuksensa lähestyä koulutuksen tulevaisuutta kaikkialla EU:ssa kattavan ja kaukonäköisen mallin pohjalta. Tähän kuuluu muun muassa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön vahvistaminen, jotta kansalaisia voidaan tukea yhä monitahoisempaan ja -muotoisempaan yhteiskuntaan mukautumisessa, kansallista, alueellista, paikallista ja yksilöllistä identiteettiä täydentävän eurooppalaisen identiteetin kehittämisessä sekä liikkuvan ja aina vain digitaalisemman yhteiskunnan edellyttämien taitojen hankkimisessa.

| 2. | kannattaa Euroopan komission aikomusta koordinoida etenemistä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista vuoteen 2025 mennessä sellaisten keskeisten haasteiden osalta kuin varhaiskasvatuspalvelujen parantaminen, korkea-asteen tutkintojen ja päättötodistusten vastavuoroisen tunnustamisen helpottaminen, kielten oppimisen parantaminen, elinikäisen oppimisen edistäminen, opiskelijoiden liikkuvuus ja investoinnit digitalisointiin liittyviin mahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

2.

kannattaa Euroopan komission aikomusta koordinoida etenemistä kohti eurooppalaisen koulutusalueen toteuttamista vuoteen 2025 mennessä sellaisten keskeisten haasteiden osalta kuin varhaiskasvatuspalvelujen parantaminen, korkea-asteen tutkintojen ja päättötodistusten vastavuoroisen tunnustamisen helpottaminen, kielten oppimisen parantaminen, elinikäisen oppimisen edistäminen, opiskelijoiden liikkuvuus ja investoinnit digitalisointiin liittyviin mahdollisuuksiin.

| 3. | katsoo, että jäsenvaltioiden ja alueiden koulutuspoliittisissa strategioissa olisi asetettava etusijalle yhteistyö kaikilla eri hallintotasoilla, myös paikallis- ja aluetasolla, jotta laadukas oppijakeskeinen koulutus, jolle on tunnusomaista hyvä opetus, innovointi ja digitalisaatio, voidaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäinen periaate huomioon ottaen saattaa vastaamaan jatkuvasti kehittyvien työmarkkinoiden tarpeita. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että jäsenvaltioiden ja alueiden koulutuspoliittisissa strategioissa olisi asetettava etusijalle yhteistyö kaikilla eri hallintotasoilla, myös paikallis- ja aluetasolla, jotta laadukas oppijakeskeinen koulutus, jolle on tunnusomaista hyvä opetus, innovointi ja digitalisaatio, voidaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ensimmäinen periaate huomioon ottaen saattaa vastaamaan jatkuvasti kehittyvien työmarkkinoiden tarpeita.

| 4. | korostaa, että kaikilla hallintotasoilla on tehtävä enemmän työtä työmarkkinoiden osaamistarpeiden ennakoimiseksi ja asianmukaisen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, yleistietämyksen sekä elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien takaamiseksi, jotta voidaan vauhdittaa uusien työpaikkojen luomista ja löytää ratkaisuja työttömyyteen. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että kaikilla hallintotasoilla on tehtävä enemmän työtä työmarkkinoiden osaamistarpeiden ennakoimiseksi ja asianmukaisen yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, yleistietämyksen sekä elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien takaamiseksi, jotta voidaan vauhdittaa uusien työpaikkojen luomista ja löytää ratkaisuja työttömyyteen.

| 5. | katsoo, että elinikäisen oppimisen tulee olla johdonmukaista, ja kannattaa Unescon oppimiskaupunkien maailmanlaajuisen verkoston (Global Network of Learning Cities) vuonna 2017 esittämässä toimintavetoomuksessa ”Cork Call to Action for Learning Cities” määriteltyjä periaatteita. Vetoomuksessa todetaan elinikäisen oppimisen olevan kestävän kehityksen tavoitteiden keskeinen elementti (1). |
| --- | --- |

5.

katsoo, että elinikäisen oppimisen tulee olla johdonmukaista, ja kannattaa Unescon oppimiskaupunkien maailmanlaajuisen verkoston (Global Network of Learning Cities) vuonna 2017 esittämässä toimintavetoomuksessa ”Cork Call to Action for Learning Cities” määriteltyjä periaatteita. Vetoomuksessa todetaan elinikäisen oppimisen olevan kestävän kehityksen tavoitteiden keskeinen elementti (1

| 6. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita panemaan käsillä olevat ehdotukset täytäntöön paikallis- ja alueviranomaisten tuella ja sidosryhmien kuulemisten pohjalta EU:n laajempien talouskehitystä, työllisyyttä ja sosiaalista suojelua edistävien toimintalinjojen puitteissa hyödyntäen strategisesti vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä, jossa koulutuspolitiikan eri toimintalinjat tulisi tuoda esiin selkeämmin ja kunnianhimoisemmin. Lisäksi komitea korostaa suhteellisuusperiaatteen noudattamisen olevan tärkeää sen varmistamiseksi, ettei jäsenvaltioille aiheudu uusia taloudellisia ja hallinnollisia rasitteita. |
| --- | --- |

6.

kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita panemaan käsillä olevat ehdotukset täytäntöön paikallis- ja alueviranomaisten tuella ja sidosryhmien kuulemisten pohjalta EU:n laajempien talouskehitystä, työllisyyttä ja sosiaalista suojelua edistävien toimintalinjojen puitteissa hyödyntäen strategisesti vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä, jossa koulutuspolitiikan eri toimintalinjat tulisi tuoda esiin selkeämmin ja kunnianhimoisemmin. Lisäksi komitea korostaa suhteellisuusperiaatteen noudattamisen olevan tärkeää sen varmistamiseksi, ettei jäsenvaltioille aiheudu uusia taloudellisia ja hallinnollisia rasitteita.

| 7. | suhtautuu myönteisesti myös eurooppalaisen opiskelijakortin käyttöönottoon ja sen tarjoamiin mahdollisuuksiin helpottaa opiskelijoiden liikkuvuutta ja edistää tutkintojen automaattista tunnustamista. Komitea kehottaa komissiota harkitsemaan aloitteen ulottamista kaikkiin muihinkin oppijoihin korkea-asteen opintoja suorittavien opiskelijoiden lisäksi, jotta voitaisiin laajentaa elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti myös eurooppalaisen opiskelijakortin käyttöönottoon ja sen tarjoamiin mahdollisuuksiin helpottaa opiskelijoiden liikkuvuutta ja edistää tutkintojen automaattista tunnustamista. Komitea kehottaa komissiota harkitsemaan aloitteen ulottamista kaikkiin muihinkin oppijoihin korkea-asteen opintoja suorittavien opiskelijoiden lisäksi, jotta voitaisiin laajentaa elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia.

| 8. | toteaa, että koulutuspolitiikasta vastaavat ensisijaisesti jäsenvaltiot, jotka ovat osallistaneet paikallis- ja alueviranomaisensa siihen eriävässä määrin kukin oman perustuslaillisen järjestelmänsä mukaisesti, ja että unionin toimilla tulisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaan vain täydentää, tukea tai sovittaa yhteen jäsenvaltioiden toimia. Kaikkien koulutusalalla toteutettavien EU:n toimien on oltava täysin perusteltuja toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen näkökulmasta, ja niiden olisi sovittava yhteen nykyisten puitteiden, välineiden ja menettelyjen kanssa. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että koulutuspolitiikasta vastaavat ensisijaisesti jäsenvaltiot, jotka ovat osallistaneet paikallis- ja alueviranomaisensa siihen eriävässä määrin kukin oman perustuslaillisen järjestelmänsä mukaisesti, ja että unionin toimilla tulisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaan vain täydentää, tukea tai sovittaa yhteen jäsenvaltioiden toimia. Kaikkien koulutusalalla toteutettavien EU:n toimien on oltava täysin perusteltuja toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen näkökulmasta, ja niiden olisi sovittava yhteen nykyisten puitteiden, välineiden ja menettelyjen kanssa.

Vastavuoroinen tunnustaminen

Vastavuoroinen tunnustaminen

| 9. | panee pahoitellen merkille, että koulutukseen liittyvän liikkuvuuden tiellä on edelleen esteitä, ja yhtyy Euroopan komission vetoomukseen sellaisen Euroopan puolesta, jossa oppimista, opiskelua ja tutkimustyötä eivät haittaa valtioiden rajat vaan jossa on tavallista viettää aikaa toisessa jäsenvaltiossa opiskelemassa, oppimassa tai työskentelemässä. |
| --- | --- |

9.

panee pahoitellen merkille, että koulutukseen liittyvän liikkuvuuden tiellä on edelleen esteitä, ja yhtyy Euroopan komission vetoomukseen sellaisen Euroopan puolesta, jossa oppimista, opiskelua ja tutkimustyötä eivät haittaa valtioiden rajat vaan jossa on tavallista viettää aikaa toisessa jäsenvaltiossa opiskelemassa, oppimassa tai työskentelemässä.

| 10. | korostaa tarvetta antaa lisätukea sellaisille alueille, joilla oppijoiden liikkuvuutta saattavat hankaloittaa ylimääräiset esteet, kuten väestökato, maaseutusijainti tai köyhyys. |
| --- | --- |

10.

korostaa tarvetta antaa lisätukea sellaisille alueille, joilla oppijoiden liikkuvuutta saattavat hankaloittaa ylimääräiset esteet, kuten väestökato, maaseutusijainti tai köyhyys.

| 11. | on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio tukee parhaiden käytänteiden vaihtoa jäsenvaltioiden kesken, ja kehottaa tunnustamaan alueellisen tietämyksen ja kokemuksen arvon ja ottamaan paikallis- ja aluetason edustajat vaihtotoimintaan mukaan. |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio tukee parhaiden käytänteiden vaihtoa jäsenvaltioiden kesken, ja kehottaa tunnustamaan alueellisen tietämyksen ja kokemuksen arvon ja ottamaan paikallis- ja aluetason edustajat vaihtotoimintaan mukaan.

| 12. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen edistää korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattista vastavuoroista tunnustamista ja kehottaa komissiota ottamaan tulevissa aloitteissaan huomioon yhteydet aluekehitykseen, varsinkin silloin kun paikallisiin ja alueellisiin hankkeisiin liittyy ammattitaitoisen työvoiman ja henkilöstön liikkuvuutta. |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen edistää korkea-asteen ja toisen asteen koulutuksen tutkintojen ja ulkomailla suoritettujen opintojaksojen automaattista vastavuoroista tunnustamista ja kehottaa komissiota ottamaan tulevissa aloitteissaan huomioon yhteydet aluekehitykseen, varsinkin silloin kun paikallisiin ja alueellisiin hankkeisiin liittyy ammattitaitoisen työvoiman ja henkilöstön liikkuvuutta.

Varhaisikä

Varhaisikä

| 13. | muistuttaa, että termi ”varhaiskasvatus” tarkoittaa muutakin kuin mitä toisinaan kutsutaan esiopetukseksi. Varhaiskasvatuksen tarkoituksena on paitsi valmistaa lapsia koulunkäyntiin myös antaa eväitä elämää varten samalla tavoin kuin kaikki muutkin koulutusjärjestelmän osat tekevät. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että termi ”varhaiskasvatus” tarkoittaa muutakin kuin mitä toisinaan kutsutaan esiopetukseksi. Varhaiskasvatuksen tarkoituksena on paitsi valmistaa lapsia koulunkäyntiin myös antaa eväitä elämää varten samalla tavoin kuin kaikki muutkin koulutusjärjestelmän osat tekevät.

| 14. | palauttaa mieliin epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen ja ehdottaa, että EU ja kansalliset päätöksentekijät kiinnittäisivät erityistä huomiota mahdollisuuksiin, joita voisivat tässä yhteydessä tarjota kumppanuusjärjestelyt kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, yritysten, työntekijöiden ja työntekijäjärjestöjen sekä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden välillä, jotta tällaiseen oppimiseen perustuva osaaminen ja pätevyys otettaisiin huomioon. |
| --- | --- |

14.

palauttaa mieliin epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen ja ehdottaa, että EU ja kansalliset päätöksentekijät kiinnittäisivät erityistä huomiota mahdollisuuksiin, joita voisivat tässä yhteydessä tarjota kumppanuusjärjestelyt kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, yritysten, työntekijöiden ja työntekijäjärjestöjen sekä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden välillä, jotta tällaiseen oppimiseen perustuva osaaminen ja pätevyys otettaisiin huomioon.

| 15. | on tässä yhteydessä pettynyt siihen, että suosituksessa on vain harvoja viittauksia perhe-elämään tai paikallistason toimenpiteisiin, joilla voi olla merkittävä vaikutus lapsen varhaisiän kehitykseen, ja korostaa kokonaisvaltaisen, yhdennetyn lähestymistavan ratkaisevaa merkitystä. |
| --- | --- |

15.

on tässä yhteydessä pettynyt siihen, että suosituksessa on vain harvoja viittauksia perhe-elämään tai paikallistason toimenpiteisiin, joilla voi olla merkittävä vaikutus lapsen varhaisiän kehitykseen, ja korostaa kokonaisvaltaisen, yhdennetyn lähestymistavan ratkaisevaa merkitystä.

| 16. | katsoo, että hyvin koulutetut ammattilaiset ovat laadukkaan varhaiskasvatuksen perusedellytys, joten kaikkia hallintotasoja, myös paikallis- ja aluetasoa, olisi kannustettava investoimaan asianmukaisesti paitsi opettajien peruskoulutukseen myös heidän jatkuvaan ammatilliseen kehittymiseensä. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että hyvin koulutetut ammattilaiset ovat laadukkaan varhaiskasvatuksen perusedellytys, joten kaikkia hallintotasoja, myös paikallis- ja aluetasoa, olisi kannustettava investoimaan asianmukaisesti paitsi opettajien peruskoulutukseen myös heidän jatkuvaan ammatilliseen kehittymiseensä.

| 17. | tähdentää tarvetta pyrkiä jatkuvasti parantamaan varhaiskasvatuksen hoidollista puolta. Tämä koskee myös varhaiskasvatuksen opettajien roolia hyvien suhteiden vaalimisessa lapsiin, vanhempiin ja toisiinsa. On huolehdittava siitä, että pienituloisillakin perheillä on varaa varhaiskasvatuspalveluihin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 11. periaatteen mukaisesti, ja tunnustettava lapsen oikeuksien yleissopimukseen kirjattu periaate, jonka mukaan kaikissa lapsia koskevissa toimissa olisi ensisijaisesti otettava huomioon lapsen etu. |
| --- | --- |

17.

tähdentää tarvetta pyrkiä jatkuvasti parantamaan varhaiskasvatuksen hoidollista puolta. Tämä koskee myös varhaiskasvatuksen opettajien roolia hyvien suhteiden vaalimisessa lapsiin, vanhempiin ja toisiinsa. On huolehdittava siitä, että pienituloisillakin perheillä on varaa varhaiskasvatuspalveluihin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 11. periaatteen mukaisesti, ja tunnustettava lapsen oikeuksien yleissopimukseen kirjattu periaate, jonka mukaan kaikissa lapsia koskevissa toimissa olisi ensisijaisesti otettava huomioon lapsen etu.

| 18. | kiinnittää huomion erityisopetusta tarvitsevien ja vammaisten lasten tarpeisiin. Heidän olisi saatava hyvää koulutusta, päästävä yleisen koulujärjestelmän piiriin, mikäli se on asianmukaista, ja heille olisi tarvittaessa annettava yksilöllistä tukea. |
| --- | --- |

18.

kiinnittää huomion erityisopetusta tarvitsevien ja vammaisten lasten tarpeisiin. Heidän olisi saatava hyvää koulutusta, päästävä yleisen koulujärjestelmän piiriin, mikäli se on asianmukaista, ja heille olisi tarvittaessa annettava yksilöllistä tukea.

| 19. | toteaa, että opettajien ja vanhempien tai muiden huoltajien välisen myönteisen vuoropuhelun helpottamiseen tähtäävien toimenpiteiden edistämisestä on monenlaista hyötyä pyrittäessä vahvistamaan koulun ja kodin välisiä yhteyksiä sekä tukemaan oppijoiden sujuvaa integroitumista kouluympäristöön ja heidän yleistä sosiaalistumistaan ja kehittymismahdollisuuksiaan. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että opettajien ja vanhempien tai muiden huoltajien välisen myönteisen vuoropuhelun helpottamiseen tähtäävien toimenpiteiden edistämisestä on monenlaista hyötyä pyrittäessä vahvistamaan koulun ja kodin välisiä yhteyksiä sekä tukemaan oppijoiden sujuvaa integroitumista kouluympäristöön ja heidän yleistä sosiaalistumistaan ja kehittymismahdollisuuksiaan.

| 20. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tunnustaa paikallisten ja alueellisten kumppaneiden roolin opetuksen ja oppimisen parantamisessa. Huomiotta on kuitenkin jäänyt se, että tämä on haasteellisempaa tietyille yhteisöille, kuten syrjäisemmille yhteisöille tai yhteisöille, joissa puhutaan monia äidinkieliä, ja että kaikille tarjolla olevan opetuksen ja oppimisen parantamiseen tarvitaan näissä yhteisöissä suurempia resursseja ja enemmän rahoitusta. |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tunnustaa paikallisten ja alueellisten kumppaneiden roolin opetuksen ja oppimisen parantamisessa. Huomiotta on kuitenkin jäänyt se, että tämä on haasteellisempaa tietyille yhteisöille, kuten syrjäisemmille yhteisöille tai yhteisöille, joissa puhutaan monia äidinkieliä, ja että kaikille tarjolla olevan opetuksen ja oppimisen parantamiseen tarvitaan näissä yhteisöissä suurempia resursseja ja enemmän rahoitusta.

| 21. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon asiaan liittyvät komitean lausunnot ja neuvoston päätelmät, mm. neuvoston päätelmät ”Varhaislapsuuden kehitystä tukeva integroitu politiikka köyhyyden vähentäjänä ja sosiaalisen osallisuuden edistäjänä” (2). |
| --- | --- |

21.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon asiaan liittyvät komitean lausunnot ja neuvoston päätelmät, mm. neuvoston päätelmät ”Varhaislapsuuden kehitystä tukeva integroitu politiikka köyhyyden vähentäjänä ja sosiaalisen osallisuuden edistäjänä” (2

Kielten opetus ja oppiminen

Kielten opetus ja oppiminen

| 22. | on pettynyt siihen, että huonoa kielitaitoa pidetään yhtenä suurimmista esteistä ihmisten vapaalle liikkuvuudelle ja Euroopan talouden tarpeita vastaavan työvoimapohjan luomiselle, ja korostaakin kannattavansa kielten oppimisen aseman vahvistamista. |
| --- | --- |

22.

on pettynyt siihen, että huonoa kielitaitoa pidetään yhtenä suurimmista esteistä ihmisten vapaalle liikkuvuudelle ja Euroopan talouden tarpeita vastaavan työvoimapohjan luomiselle, ja korostaakin kannattavansa kielten oppimisen aseman vahvistamista.

| 23. | toteaa, että koheesiopolitiikan rahoitusta vähennettäneen seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, ja onkin huolissaan siitä, onko Euroopan sosiaalirahastosta saatavilla riittävästi määrärahoja suosituksen mukaisten tavoitteiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

23.

toteaa, että koheesiopolitiikan rahoitusta vähennettäneen seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, ja onkin huolissaan siitä, onko Euroopan sosiaalirahastosta saatavilla riittävästi määrärahoja suosituksen mukaisten tavoitteiden toteuttamiseen.

| 24. | on tässä yhteydessä pettynyt todetessaan, että suosituksessa keskitytään oppimiseen lakisääteisessä opetuksessa eikä tunnusteta kieliä elinikäisen oppimisen ja myös varhaislapsuuden oppimisen tärkeäksi osa-alueeksi, joka edistää kotoutumista ja liikkuvuutta ja jolla paikallisyhteisön kumppanitahoilla ja yrityksillä voi olla oma roolinsa. |
| --- | --- |

24.

on tässä yhteydessä pettynyt todetessaan, että suosituksessa keskitytään oppimiseen lakisääteisessä opetuksessa eikä tunnusteta kieliä elinikäisen oppimisen ja myös varhaislapsuuden oppimisen tärkeäksi osa-alueeksi, joka edistää kotoutumista ja liikkuvuutta ja jolla paikallisyhteisön kumppanitahoilla ja yrityksillä voi olla oma roolinsa.

| 25. | korostaa, että on tärkeää tuoda aktiivisesti esiin EU:n rahoitusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia tällä alalla ja yksinkertaistaa hakumenettelyjä, jotta koulut ja oppilaitokset kaikissa jäsenvaltioissa pystyisivät hyödyntämään niitä. |
| --- | --- |

25.

korostaa, että on tärkeää tuoda aktiivisesti esiin EU:n rahoitusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia tällä alalla ja yksinkertaistaa hakumenettelyjä, jotta koulut ja oppilaitokset kaikissa jäsenvaltioissa pystyisivät hyödyntämään niitä.

Bryssel 10. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://uil.unesco.org/lifelong-learning/learning-cities/cork-call-action-learning-cities

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?qid=1530526890119&uri=CELEX:52018DC0270

2

---

III Valmistelevat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

AK:n 131. täysistunto ja Euroopan alueiden ja kuntien teemaviikon avausistunto, 8.10.2018–10.10.2018

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/70

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Monivuotista rahoituskehystä koskeva paketti vuosiksi 2021–2027”

(2018/C 461/10)

| Yleisesittelijä: | Nikola DOBROSLAVIĆ (HR, EPP), Dubrovnik-Neretvan maakunnan johtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Nykyaikainen talousarvio unionille, joka suojelee, puolustaa ja tarjoaa mahdollisuuksia – monivuotinen rahoituskehys vuosiksi 2021–2027
  COM(2018) 321 final
  Ehdotus – Neuvoston asetus vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta
  COM(2018) 322 final
  Ehdotus – Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta
  COM(2018) 323 final
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita
  COM(2018) 324 final
  Ehdotus – Neuvoston päätös Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä
  COM(2018) 325 final
  Ehdotus – Neuvoston asetus yhteiseen yhdistettyyn yhteisöveropohjaan, Euroopan unionin päästökauppajärjestelmään ja kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen käyttöön asettamisessa noudatettavista menetelmistä ja menettelystä sekä käteisvarojen saamiseksi toteutettavista toimenpiteistä
  COM(2018) 326 final
  Ehdotus – Neuvoston asetus Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevista täytäntöönpanotoimenpiteistä
  COM(2018) 327 final
  Ehdotus – Neuvoston asetus arvonlisäverosta kertyvien omien varojen lopullisesta yhdenmukaisesta kantomenettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1553/89 muuttamisesta
  COM(2018) 328 final |

Yleisesittelijä:

Nikola DOBROSLAVIĆ (HR, EPP), Dubrovnik-Neretvan maakunnan johtaja

Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Nykyaikainen talousarvio unionille, joka suojelee, puolustaa ja tarjoaa mahdollisuuksia – monivuotinen rahoituskehys vuosiksi 2021–2027

COM(2018) 321 final

Ehdotus – Neuvoston asetus vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta

COM(2018) 322 final

Ehdotus – Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta

COM(2018) 323 final

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita

COM(2018) 324 final

Ehdotus – Neuvoston päätös Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä

COM(2018) 325 final

Ehdotus – Neuvoston asetus yhteiseen yhdistettyyn yhteisöveropohjaan, Euroopan unionin päästökauppajärjestelmään ja kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen käyttöön asettamisessa noudatettavista menetelmistä ja menettelystä sekä käteisvarojen saamiseksi toteutettavista toimenpiteistä

COM(2018) 326 final

Ehdotus – Neuvoston asetus Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevista täytäntöönpanotoimenpiteistä

COM(2018) 327 final

Ehdotus – Neuvoston asetus arvonlisäverosta kertyvien omien varojen lopullisesta yhdenmukaisesta kantomenettelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1553/89 muuttamisesta

COM(2018) 328 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus unionin talousarvion suojaamisesta tilanteissa, joissa oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen jäsenvaltioissa kohdistuu yleisiä puutteita

COM(2018) 324 final

Muutosehdotus 1

2 artiklan c kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | ”valtiollisella elimellä” kaikkia viranomaisia
  kaikilla hallinnon tasoilla, mukaan lukien kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaiset
  sekä asetuksen (EU, Euratom) xx/xx (varainhoitoasetus) [2 artiklan 42 alakohdassa]
  tarkoitetut
  jäsenvaltioiden
  järjestöt
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

”valtiollisella elimellä” kaikkia viranomaisia
  kaikilla hallinnon tasoilla, mukaan lukien kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viranomaiset
  sekä asetuksen (EU, Euratom) xx/xx (varainhoitoasetus) [2 artiklan 42 alakohdassa]
  tarkoitetut
  jäsenvaltioiden
  järjestöt
  .

| c) | ”valtiollisella elimellä” kaikkia
  jäsenvaltion keskushallinnon
  viranomaisia sekä asetuksen (EU, Euratom) xx/xx (varainhoitoasetus) [2 artiklan 42 alakohdassa]
  tarkoitettuja
  jäsenvaltioiden
  järjestöjä
  . |
| --- | --- |

c)

”valtiollisella elimellä” kaikkia
  jäsenvaltion keskushallinnon
  viranomaisia sekä asetuksen (EU, Euratom) xx/xx (varainhoitoasetus) [2 artiklan 42 alakohdassa]
  tarkoitettuja
  jäsenvaltioiden
  järjestöjä
  .

Perustelu

Ehdotetun asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle on rajattava
  kaikki suorilla vaaleilla valittujen paikallis- tai alueviranomaisten hallintoelimet
  ja muut yksiköt.

Muutosehdotus 2

3 artiklan 1 kohdan f alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| f) | Euroopan petostentorjuntaviraston ja Euroopan syyttäjänviraston tutkinta- tai syytetoimiin liittyvä tehokas ja nopea yhteistyö, joka perustuu kyseisiä virastoja koskeviin säädöksiin ja vilpittömän yhteistyön periaatteeseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

f)

Euroopan petostentorjuntaviraston ja Euroopan syyttäjänviraston tutkinta- tai syytetoimiin liittyvä tehokas ja nopea yhteistyö, joka perustuu kyseisiä virastoja koskeviin säädöksiin ja vilpittömän yhteistyön periaatteeseen.

| f) | Euroopan petostentorjuntaviraston ja
  soveltuvin osin
  Euroopan syyttäjänviraston tutkinta- tai syytetoimiin liittyvä tehokas ja nopea yhteistyö, joka perustuu kyseisiä virastoja koskeviin säädöksiin ja vilpittömän yhteistyön periaatteeseen. |
| --- | --- |

f)

Euroopan petostentorjuntaviraston ja
  soveltuvin osin
  Euroopan syyttäjänviraston tutkinta- tai syytetoimiin liittyvä tehokas ja nopea yhteistyö, joka perustuu kyseisiä virastoja koskeviin säädöksiin ja vilpittömän yhteistyön periaatteeseen.

Perustelu

Euroopan syyttäjänvirastoa koskevia säännöksiä voidaan viraston perustamisen jälkeen soveltaa vain mukana oleviin jäsenvaltioihin.

Muutosehdotus 3

4 artiklan 1 kohdan b alakohdan 1 alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1) | yhden tai useamman ohjelman tai ohjelman muutoksen hyväksynnän keskeyttäminen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1)

Perustelu

Yhden tai useamman ohjelman tai ohjelman muutoksen hyväksynnän keskeyttämisellä ei olisi suoraa rankaisevaa taloudellista vaikutusta asianomaiseen jäsenvaltioon. Sen sijaan jos sitoumukset tai maksut keskeytettäisiin ja valtiolliset elimet velvoitettaisiin ehdotetun asetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti edelleen toteuttamaan ohjelmia ja suorittamaan maksuja lopullisille varojen saajille tai edunsaajille, tämä vaikuttaisi välittömästi jäsenvaltioiden talousarvioihin. Yhden tai useamman ohjelman tai ohjelman muutoksen hyväksynnän keskeyttämisen kumoaminen myös viivästyttäisi huomattavasti kyseisten ohjelmien toteuttamista, koska kaikki myöhemmätkin menettelyvaiheet olisi pantu jäihin.

Muutosehdotus 4

5 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6.   Jos komissio katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuu yleinen puute, se antaa neuvostolle ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi asianmukaisista toimenpiteistä. | 6.   Jos komissio katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuu yleinen puute, se antaa neuvostolle ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi asianmukaisista toimenpiteistä.
  Komissio liittää ehdotukseen esitetyn toimenpiteen kohteena olevia EU:n talousarviomäärärahoja koskevan alustavan rahoitussuunnitelman tuleviksi vuosiksi menolajeittain, toimintalohkoittain ja budjettikohdittain eriteltynä. Tämä alustava suunnitelma luo pohjan asianomaisen jäsenvaltion valtiotason ja sitä alempien tasojen talousarvioihin kohdistuvien vaikutusten arvioinnille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.   Jos komissio katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuu yleinen puute, se antaa neuvostolle ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi asianmukaisista toimenpiteistä.

6.   Jos komissio katsoo, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuu yleinen puute, se antaa neuvostolle ehdotuksen täytäntöönpanosäädökseksi asianmukaisista toimenpiteistä.
  Komissio liittää ehdotukseen esitetyn toimenpiteen kohteena olevia EU:n talousarviomäärärahoja koskevan alustavan rahoitussuunnitelman tuleviksi vuosiksi menolajeittain, toimintalohkoittain ja budjettikohdittain eriteltynä. Tämä alustava suunnitelma luo pohjan asianomaisen jäsenvaltion valtiotason ja sitä alempien tasojen talousarvioihin kohdistuvien vaikutusten arvioinnille.

Perustelu

Perustelu

Euroopan komission olisi arvioitava EU-rahoituksen vähentämisen mahdollisia vaikutuksia asianomaisen jäsenvaltion valtiotason ja sitä alempien tasojen talousarvioihin ottaen suhteellisuus- ja syrjimättömyysperiaatteet asianmukaisesti huomioon.

Muutosehdotus 5

Muutosehdotus 5

6 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio arvioi asianomaisen jäsenvaltion tilanteen. Kun oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvat yleiset puutteet, joiden vuoksi asianmukaiset toimenpiteet on hyväksytty, lakkaavat olemasta kokonaan tai osittain, komissio antaa neuvostolle ehdotuksen päätökseksi, jolla kyseiset toimenpiteet kumotaan kokonaan tai osittain. Asetuksen 5 artiklan 2, 4, 5, 6, 7 kohdan menettelytapoja on noudatettava. | 2.   Komissio arvioi asianomaisen jäsenvaltion tilanteen. Kun oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvat yleiset puutteet, joiden vuoksi asianmukaiset toimenpiteet on hyväksytty, lakkaavat olemasta kokonaan tai osittain, komissio antaa neuvostolle ehdotuksen päätökseksi, jolla kyseiset toimenpiteet kumotaan kokonaan tai osittain. Asetuksen 5 artiklan 2, 4, 5, 6, 7 kohdan menettelytapoja on noudatettava.
  Jotta toimenpiteiden kumoamiseksi saadaan kerättyä vankkaa näyttöä, tilintarkastustuomioistuin antaa nopeaa menettelyä noudattaen erityiskertomuksen asiasta SEUT-sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Komissio arvioi asianomaisen jäsenvaltion tilanteen. Kun oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvat yleiset puutteet, joiden vuoksi asianmukaiset toimenpiteet on hyväksytty, lakkaavat olemasta kokonaan tai osittain, komissio antaa neuvostolle ehdotuksen päätökseksi, jolla kyseiset toimenpiteet kumotaan kokonaan tai osittain. Asetuksen 5 artiklan 2, 4, 5, 6, 7 kohdan menettelytapoja on noudatettava.

2.   Komissio arvioi asianomaisen jäsenvaltion tilanteen. Kun oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvat yleiset puutteet, joiden vuoksi asianmukaiset toimenpiteet on hyväksytty, lakkaavat olemasta kokonaan tai osittain, komissio antaa neuvostolle ehdotuksen päätökseksi, jolla kyseiset toimenpiteet kumotaan kokonaan tai osittain. Asetuksen 5 artiklan 2, 4, 5, 6, 7 kohdan menettelytapoja on noudatettava.
  Jotta toimenpiteiden kumoamiseksi saadaan kerättyä vankkaa näyttöä, tilintarkastustuomioistuin antaa nopeaa menettelyä noudattaen erityiskertomuksen asiasta SEUT-sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla.

Perustelu

Perustelu

Toimenpiteiden kumoamisen tueksi on esitettävä vankkaa, puolueetonta ja ajantasaista näyttöä, jotta kyseessä olevien ohjelmien toteuttamista voidaan jatkaa ilman turhia viivästyksiä.

Muutosehdotus 6

Muutosehdotus 6

6 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Jos 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet, joilla keskeytetään yhden tai useamman ohjelman tai ohjelman muutoksen hyväksyntä, tai jos 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet, joilla keskeytetään sitoumuksia, kumotaan, keskeytettyjä maksusitoumuksia vastaavat määrät otetaan talousarvioon, ellei neuvoston asetuksen (EU, Euratom) xx/xx (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 7 artiklasta muuta johdu. Keskeytettyjä, vuonna n tehtyjä sitoumuksia ei saa ottaa vuodeksi n + 
  2
  laadittua talousarviota myöhempiin talousarvioihin. | 3.   Jos 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet, joilla keskeytetään yhden tai useamman ohjelman tai ohjelman muutoksen hyväksyntä, tai jos 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet, joilla keskeytetään sitoumuksia, kumotaan, keskeytettyjä maksusitoumuksia vastaavat määrät otetaan talousarvioon, ellei neuvoston asetuksen (EU, Euratom) xx/xx (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 7 artiklasta muuta johdu. Keskeytettyjä, vuonna n tehtyjä sitoumuksia ei saa ottaa vuodeksi n + 
  3
  laadittua talousarviota myöhempiin talousarvioihin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Jos 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet, joilla keskeytetään yhden tai useamman ohjelman tai ohjelman muutoksen hyväksyntä, tai jos 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet, joilla keskeytetään sitoumuksia, kumotaan, keskeytettyjä maksusitoumuksia vastaavat määrät otetaan talousarvioon, ellei neuvoston asetuksen (EU, Euratom) xx/xx (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 7 artiklasta muuta johdu. Keskeytettyjä, vuonna n tehtyjä sitoumuksia ei saa ottaa vuodeksi n + 
  2
  laadittua talousarviota myöhempiin talousarvioihin.

3.   Jos 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet, joilla keskeytetään yhden tai useamman ohjelman tai ohjelman muutoksen hyväksyntä, tai jos 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet, joilla keskeytetään sitoumuksia, kumotaan, keskeytettyjä maksusitoumuksia vastaavat määrät otetaan talousarvioon, ellei neuvoston asetuksen (EU, Euratom) xx/xx (monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus) 7 artiklasta muuta johdu. Keskeytettyjä, vuonna n tehtyjä sitoumuksia ei saa ottaa vuodeksi n + 
  3
  laadittua talousarviota myöhempiin talousarvioihin.

Perustelu

Perustelu

Tällainen ratkaisu lisäisi keskeytysmenettelyn jälkeen vapautettujen määrärahojen käyttömahdollisuuksia ja estäisi määrärahojen menetyksen.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

Yleistä

| 1. | pitää tervetulleena komission ehdotusta vuoden 2020 jälkeiseksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi, sillä se tarjoaa vakaan neuvottelupohjan Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eroa ja muita sisäisiä ja ulkoisia haasteita ajatellen. Komitea antaa tunnustusta tehdystä työstä mutta on sitä mieltä, että ehdotusta on ennen sen hyväksymistä vielä kehitettävä ja paranneltava, jotta voidaan vastata Euroopan unionin kansalaisten odotuksiin ja paikallis- ja alueviranomaisten tarpeisiin. |
| --- | --- |

1.

pitää tervetulleena komission ehdotusta vuoden 2020 jälkeiseksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi, sillä se tarjoaa vakaan neuvottelupohjan Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eroa ja muita sisäisiä ja ulkoisia haasteita ajatellen. Komitea antaa tunnustusta tehdystä työstä mutta on sitä mieltä, että ehdotusta on ennen sen hyväksymistä vielä kehitettävä ja paranneltava, jotta voidaan vastata Euroopan unionin kansalaisten odotuksiin ja paikallis- ja alueviranomaisten tarpeisiin.

| 2. | toteaa, että Eurooppa 2020 -strategialle ei ole selkeää seuraajaa, minkä vuoksi yksittäisten ohjelmien strategiset tavoitteet eivät käy tarpeeksi selvästi ilmi ja koko monivuotisen rahoituskehyksen yhteydet kestävän kehityksen tavoitteisiin jäävät riittämättömiksi. Komitea kehottaakin komissiota määrittelemään monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien neuvottelujen yhteydessä EU:n yksittäisten toimintapolitiikkojen strategiset tavoitteet ja niiden odotettavissa olevan vaikutuksen. Jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla tarvitaan järjestelmällistä toimintatapaa, joka tuo selvästi esiin yhteyden paikallisten ja alueellisten vahvuuksien ja panostusten sekä yhteisten eurooppalaisten tavoitteiden välillä. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että Eurooppa 2020 -strategialle ei ole selkeää seuraajaa, minkä vuoksi yksittäisten ohjelmien strategiset tavoitteet eivät käy tarpeeksi selvästi ilmi ja koko monivuotisen rahoituskehyksen yhteydet kestävän kehityksen tavoitteisiin jäävät riittämättömiksi. Komitea kehottaakin komissiota määrittelemään monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävien neuvottelujen yhteydessä EU:n yksittäisten toimintapolitiikkojen strategiset tavoitteet ja niiden odotettavissa olevan vaikutuksen. Jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla tarvitaan järjestelmällistä toimintatapaa, joka tuo selvästi esiin yhteyden paikallisten ja alueellisten vahvuuksien ja panostusten sekä yhteisten eurooppalaisten tavoitteiden välillä.

| 3. | pitää valitettavana, ettei komission ehdotus ole riittävän kunnianhimoinen, kun ajatellaan epäsuhtaa perussopimusten mukaisista tavoitteista johtuvien velvoitteiden ja nykyisten ja tulevien haasteiden sekä tulevan monivuotisen rahoituskehyksen suuruuden välillä. Komitea viittaa jälleen Euroopan parlamentin kantaa vastaavaan näkemykseensä, jonka mukaan tulevan monivuotisen rahoituskehyksen tasoksi olisi vahvistettava vähintään 1,3 prosenttia bruttokansantulosta (BKTL). Komitea toteaa huolestuneena, että aiemmissa tapauksissa lopullinen monivuotinen rahoituskehys on ollut komission ehdottamaa pienempi, ja mikäli näin käy jälleen kerran, EU:n yksittäisillä politiikanaloilla viime kädessä saavutettu vaikutus heikkenisi entisestään. |
| --- | --- |

3.

pitää valitettavana, ettei komission ehdotus ole riittävän kunnianhimoinen, kun ajatellaan epäsuhtaa perussopimusten mukaisista tavoitteista johtuvien velvoitteiden ja nykyisten ja tulevien haasteiden sekä tulevan monivuotisen rahoituskehyksen suuruuden välillä. Komitea viittaa jälleen Euroopan parlamentin kantaa vastaavaan näkemykseensä, jonka mukaan tulevan monivuotisen rahoituskehyksen tasoksi olisi vahvistettava vähintään 1,3 prosenttia bruttokansantulosta (BKTL). Komitea toteaa huolestuneena, että aiemmissa tapauksissa lopullinen monivuotinen rahoituskehys on ollut komission ehdottamaa pienempi, ja mikäli näin käy jälleen kerran, EU:n yksittäisillä politiikanaloilla viime kädessä saavutettu vaikutus heikkenisi entisestään.

| 4. | ei voi hyväksyä sitä, että lisäpainopisteiden rahoitus tapahtuu EU:n nykyisten, todistetusti eurooppalaista lisäarvoa tuottavien toimintapolitiikkojen, kuten koheesiopolitiikan, yhteisen maatalouspolitiikan ja erityisesti maaseudun kehittämispolitiikan, kustannuksella. Ehdotetut leikkaukset ovat väärä tapa ratkaista kysymys lisäpainopisteiden ja -haasteiden edellyttämästä rahoituksesta. |
| --- | --- |

4.

ei voi hyväksyä sitä, että lisäpainopisteiden rahoitus tapahtuu EU:n nykyisten, todistetusti eurooppalaista lisäarvoa tuottavien toimintapolitiikkojen, kuten koheesiopolitiikan, yhteisen maatalouspolitiikan ja erityisesti maaseudun kehittämispolitiikan, kustannuksella. Ehdotetut leikkaukset ovat väärä tapa ratkaista kysymys lisäpainopisteiden ja -haasteiden edellyttämästä rahoituksesta.

| 5. | pitää tervetulleena komission ehdotusta parantaa sääntöjen johdonmukaisuutta ja vähentää jyrkästi edunsaajien ja hallintoviranomaisten hallinnollista taakkaa, jotta osallistuminen EU:n ohjelmiin helpottuu ja täytäntöönpano nopeutuu. |
| --- | --- |

5.

pitää tervetulleena komission ehdotusta parantaa sääntöjen johdonmukaisuutta ja vähentää jyrkästi edunsaajien ja hallintoviranomaisten hallinnollista taakkaa, jotta osallistuminen EU:n ohjelmiin helpottuu ja täytäntöönpano nopeutuu.

| 6. | pahoittelee komission toiminnan avoimuuden puutetta, kun on kyse nykyisessä ja tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä esitettyjen lukujen vertailusta. Komitea on tässä yhteydessä tyytyväinen Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun toimiin vertailevan taloudellisen analyysin laatimiseksi molemmista rahoituskehyksistä. |
| --- | --- |

6.

pahoittelee komission toiminnan avoimuuden puutetta, kun on kyse nykyisessä ja tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä esitettyjen lukujen vertailusta. Komitea on tässä yhteydessä tyytyväinen Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun toimiin vertailevan taloudellisen analyysin laatimiseksi molemmista rahoituskehyksistä.

| 7. | panee merkille monivuotisen rahoituskehyksen ehdotetun uuden rakenteen tulospainotteisuuden, jonka avulla pyritään vastaamaan ruohonjuuritason tarpeisiin ja luomaan entistä enemmän eurooppalaista lisäarvoa. Komitea vastustaa kokoavan otsakkeen ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus” poistamista, sillä se heikentää koheesiopolitiikan asemaa monivuotisessa rahoituskehyksessä edelleen ja tasoittaa tietä ESR+-rahaston mahdolliselle irrottamiselle koheesiopolitiikasta. Jos näin tapahtuisi, synergiavaikutukset ja yhteydet erilaisten paikallis- ja alueviranomaisille erityisen tärkeiden rahoituslähteiden välillä vähenisivät entisestään. |
| --- | --- |

7.

panee merkille monivuotisen rahoituskehyksen ehdotetun uuden rakenteen tulospainotteisuuden, jonka avulla pyritään vastaamaan ruohonjuuritason tarpeisiin ja luomaan entistä enemmän eurooppalaista lisäarvoa. Komitea vastustaa kokoavan otsakkeen ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus” poistamista, sillä se heikentää koheesiopolitiikan asemaa monivuotisessa rahoituskehyksessä edelleen ja tasoittaa tietä ESR+-rahaston mahdolliselle irrottamiselle koheesiopolitiikasta. Jos näin tapahtuisi, synergiavaikutukset ja yhteydet erilaisten paikallis- ja alueviranomaisille erityisen tärkeiden rahoituslähteiden välillä vähenisivät entisestään.

| 8. | toteaa huolestuneena, että komission ehdotusten suuntauksena on jatkaa suoraan ja välillisesti hallinnoitujen ohjelmien vahvistamista komission ja jäsenvaltioiden yhteisesti hallinnoimien ohjelmien kustannuksella, mikä pitkällä aikavälillä heikentää EU:n toimien toteutuksen näkyvyyttä paikallis- ja aluetasolla. Komitea korostaa, että kumppanuuden ja monitasoisen hallinnon periaatteita on kunnioitettava varauksetta ja sovellettava käytännössä, jotta paikallis- ja alueviranomaiset pääsevät varmasti osallistumaan kaikkiin asiaankuuluviin vaiheisiin EU:n politiikkatoimien suunnittelusta aina niiden toteuttamiseen asti. |
| --- | --- |

8.

toteaa huolestuneena, että komission ehdotusten suuntauksena on jatkaa suoraan ja välillisesti hallinnoitujen ohjelmien vahvistamista komission ja jäsenvaltioiden yhteisesti hallinnoimien ohjelmien kustannuksella, mikä pitkällä aikavälillä heikentää EU:n toimien toteutuksen näkyvyyttä paikallis- ja aluetasolla. Komitea korostaa, että kumppanuuden ja monitasoisen hallinnon periaatteita on kunnioitettava varauksetta ja sovellettava käytännössä, jotta paikallis- ja alueviranomaiset pääsevät varmasti osallistumaan kaikkiin asiaankuuluviin vaiheisiin EU:n politiikkatoimien suunnittelusta aina niiden toteuttamiseen asti.

| 9. | pitää valitettavana EU:n kahdeksannen ympäristöä koskevan toimintaohjelman ja vuoden 2020 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisen puutteellista yhteensovittamista. Tulevien ympäristöä koskevien toimintaohjelmien päätöksentekoprosessit ja ohjelmien kesto tulee sovittaa yhteen monivuotisen rahoituskehyksen aikataulujen kanssa, jotta osoitetut määrärahat heijastavat asianmukaisesti kestävyyspainopisteitä ja -tavoitteita. |
| --- | --- |

9.

pitää valitettavana EU:n kahdeksannen ympäristöä koskevan toimintaohjelman ja vuoden 2020 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisen puutteellista yhteensovittamista. Tulevien ympäristöä koskevien toimintaohjelmien päätöksentekoprosessit ja ohjelmien kesto tulee sovittaa yhteen monivuotisen rahoituskehyksen aikataulujen kanssa, jotta osoitetut määrärahat heijastavat asianmukaisesti kestävyyspainopisteitä ja -tavoitteita.

| 10. | on huolissaan monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvän suunnitteluvarmuuden puutteesta, mikäli käy niin, että Yhdistyneen kuningaskunnan EU-erosta ei päästä ajoissa selkeään ja toimivaan sopimukseen. |
| --- | --- |

10.

on huolissaan monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvän suunnitteluvarmuuden puutteesta, mikäli käy niin, että Yhdistyneen kuningaskunnan EU-erosta ei päästä ajoissa selkeään ja toimivaan sopimukseen.

| 11. | kannattaa komission ehdotusta luoda tiiviimmät yhteydet alueellisten rahastojen ja EU-ohjausjakson välille, kunhan EU-ohjausjaksoon lisätään alueellinen näkökulma, sillä tämä on ainoa toteuttamiskelpoinen tapa selkeiden ja tarkoituksenmukaisten yhteyksien luomiseksi. |
| --- | --- |

11.

kannattaa komission ehdotusta luoda tiiviimmät yhteydet alueellisten rahastojen ja EU-ohjausjakson välille, kunhan EU-ohjausjaksoon lisätään alueellinen näkökulma, sillä tämä on ainoa toteuttamiskelpoinen tapa selkeiden ja tarkoituksenmukaisten yhteyksien luomiseksi.

Omien varojen järjestelmän uudistaminen

Omien varojen järjestelmän uudistaminen

| 12. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ottaa käyttöön kolmenlaisia uusia omia varoja. Komitea panee kuitenkin pahoitellen merkille, että komissio on ottanut omia varoja käsitelleen korkean tason työryhmän ehdottamista lisälähteistä huomioon vain kaksi, ja katsoo, että komission ehdotuksen olisi tältä osin pitänyt olla kunnianhimoisempi. Komitea ehdottaakin, että toimia uusien rahoituslähteiden löytämiseksi talousarviota varten jatketaan pikaisesti. |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ottaa käyttöön kolmenlaisia uusia omia varoja. Komitea panee kuitenkin pahoitellen merkille, että komissio on ottanut omia varoja käsitelleen korkean tason työryhmän ehdottamista lisälähteistä huomioon vain kaksi, ja katsoo, että komission ehdotuksen olisi tältä osin pitänyt olla kunnianhimoisempi. Komitea ehdottaakin, että toimia uusien rahoituslähteiden löytämiseksi talousarviota varten jatketaan pikaisesti.

| 13. | on tyytyväinen komission pyrkimyksiin yksinkertaistaa talousarvion tulopuolta ja etenkin ehdotukseen luopua asteittain kaikista jäsenvaltioihin liittyvistä alennuksista ja yksinkertaistaa arvonlisäveroon perustuvia tuloja. |
| --- | --- |

13.

on tyytyväinen komission pyrkimyksiin yksinkertaistaa talousarvion tulopuolta ja etenkin ehdotukseen luopua asteittain kaikista jäsenvaltioihin liittyvistä alennuksista ja yksinkertaistaa arvonlisäveroon perustuvia tuloja.

| 14. | pitää valitettavana, ettei komissio ole uusien omien varojen käyttöönottoa koskevassa ehdotuksessaan selvittänyt riittävällä tavalla, onko toissijaisuusperiaatetta noudatettu, ja ettei ehdotuksen mahdollisia vaikutuksia paikallis- ja alueyhteisöjen taloudelliseen tilanteeseen ole arvioitu. |
| --- | --- |

14.

pitää valitettavana, ettei komissio ole uusien omien varojen käyttöönottoa koskevassa ehdotuksessaan selvittänyt riittävällä tavalla, onko toissijaisuusperiaatetta noudatettu, ja ettei ehdotuksen mahdollisia vaikutuksia paikallis- ja alueyhteisöjen taloudelliseen tilanteeseen ole arvioitu.

| 15. | korostaa, että ehdotus yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia omien varojen osuuden kasvattamiseen, edellyttäen että järjestelmä otetaan käyttöön sellaisessa muodossa, että se on sitova suurelle osalle yrityksistä. Tämä ei kuitenkaan ole toistaiseksi vielä varmaa, ja auki on myös se, milloin tämän omien varojen lähteen voidaan odottaa tulevan voimaan. Kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvat tulot aiheuttavat komiteassa huolta, sillä EU:n yhtenä päätavoitteenahan on tällaisen pakkausjätteen täydellinen välttäminen, mikä johtaisi tästä omien varojen lähteestä saatavien tulojen menetyksiin ja lisäisi budjettitulojen epävakautta. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että ehdotus yhteisestä yhdistetystä yhteisöveropohjasta tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia omien varojen osuuden kasvattamiseen, edellyttäen että järjestelmä otetaan käyttöön sellaisessa muodossa, että se on sitova suurelle osalle yrityksistä. Tämä ei kuitenkaan ole toistaiseksi vielä varmaa, ja auki on myös se, milloin tämän omien varojen lähteen voidaan odottaa tulevan voimaan. Kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvat tulot aiheuttavat komiteassa huolta, sillä EU:n yhtenä päätavoitteenahan on tällaisen pakkausjätteen täydellinen välttäminen, mikä johtaisi tästä omien varojen lähteestä saatavien tulojen menetyksiin ja lisäisi budjettitulojen epävakautta.

| 16. | on tyytyväinen ehdotukseen leikata jäsenvaltioiden perinteisten omien varojen kantokuluhyvityksinä pidättämiä määriä, mutta kehottaa komissiota menemään asiassa vielä pidemmälle ja ehdotetun 10 prosentin osuuden sijaan määrittämään kantokuluhyvityksenä hyväksyttävät määrät todellisten kustannusten mukaan. |
| --- | --- |

16.

on tyytyväinen ehdotukseen leikata jäsenvaltioiden perinteisten omien varojen kantokuluhyvityksinä pidättämiä määriä, mutta kehottaa komissiota menemään asiassa vielä pidemmälle ja ehdotetun 10 prosentin osuuden sijaan määrittämään kantokuluhyvityksenä hyväksyttävät määrät todellisten kustannusten mukaan.

Oikeusvaltioperiaate, joustavuus ja vakaus

Oikeusvaltioperiaate, joustavuus ja vakaus

| 17. | pitää oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista varainhoidon moitteettomuuden ja EU:n talousarvion tehokkaan hyödyntämisen välttämättömänä edellytyksenä. Komitea on tässä yhteydessä hyvillään komission pyrkimyksistä ottaa käyttöön tehokkaita mekanismeja, joiden avulla voidaan varmistaa oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, oikeusvarmuus kaikissa jäsenvaltioissa sekä tehokas petosten ja korruption torjunta. |
| --- | --- |

17.

pitää oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista varainhoidon moitteettomuuden ja EU:n talousarvion tehokkaan hyödyntämisen välttämättömänä edellytyksenä. Komitea on tässä yhteydessä hyvillään komission pyrkimyksistä ottaa käyttöön tehokkaita mekanismeja, joiden avulla voidaan varmistaa oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, oikeusvarmuus kaikissa jäsenvaltioissa sekä tehokas petosten ja korruption torjunta.

| 18. | yhtyy Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa esitettyyn näkemykseen siitä, että ehdotettu mekanismi oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen varmistamiseksi menee SEU-sopimuksen 7 artiklan mukaista menettelyä pidemmälle ja on nopeampi soveltaa. |
| --- | --- |

18.

yhtyy Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa esitettyyn näkemykseen siitä, että ehdotettu mekanismi oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen varmistamiseksi menee SEU-sopimuksen 7 artiklan mukaista menettelyä pidemmälle ja on nopeampi soveltaa.

| 19. | suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin huolehtia EU:n toimien lopullisten edunsaajien kitkattomasta rahoituksen saannista siten, että jäsenvaltiot velvoitetaan täyttämään rahoitusvelvoitteensa edunsaajia kohtaan myös silloin, kun menettelyjä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi käynnistetään. Komitea odottaa komission kehittävän muitakin keinoja lopullisten edunsaajien etujen turvaamiseksi. |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti komission pyrkimyksiin huolehtia EU:n toimien lopullisten edunsaajien kitkattomasta rahoituksen saannista siten, että jäsenvaltiot velvoitetaan täyttämään rahoitusvelvoitteensa edunsaajia kohtaan myös silloin, kun menettelyjä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi käynnistetään. Komitea odottaa komission kehittävän muitakin keinoja lopullisten edunsaajien etujen turvaamiseksi.

| 20. | suosittaa, että komissio harkitsee myös sellaisten unionin taloudellisten etujen suojaamiseen tähtäävien lisämenetelmien käyttöönottoa, jotka vaikuttavat yhtenäisemmällä tavalla eri jäsenvaltioihin. Esimerkkinä mainittakoon kertaluonteiset sakot. |
| --- | --- |

20.

suosittaa, että komissio harkitsee myös sellaisten unionin taloudellisten etujen suojaamiseen tähtäävien lisämenetelmien käyttöönottoa, jotka vaikuttavat yhtenäisemmällä tavalla eri jäsenvaltioihin. Esimerkkinä mainittakoon kertaluonteiset sakot.

| 21. | katsoo Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausuntoon tukeutuen, että nyt esitetty lainsäädännöllinen ratkaisu jättää komissiolle liian paljon harkintavaltaa menettelyn käynnistämisen suhteen, ja kehottaa komissiota laatimaan selvät kriteerit sen määrittelemiseksi, mitä moitteettoman varainhoidon vaarantavalla oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvalla yleisellä puutteella tarkoitetaan. |
| --- | --- |

21.

katsoo Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausuntoon tukeutuen, että nyt esitetty lainsäädännöllinen ratkaisu jättää komissiolle liian paljon harkintavaltaa menettelyn käynnistämisen suhteen, ja kehottaa komissiota laatimaan selvät kriteerit sen määrittelemiseksi, mitä moitteettoman varainhoidon vaarantavalla oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen kohdistuvalla yleisellä puutteella tarkoitetaan.

| 22. | kehottaa vahvistamaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen roolia ehdotetun menettelyn soveltamisessa SEUT-sopimuksen 287 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

22.

kehottaa vahvistamaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen roolia ehdotetun menettelyn soveltamisessa SEUT-sopimuksen 287 artiklan nojalla.

| 23. | suhtautuu myönteisesti komission ehdottamiin toimiin monivuotisen rahoituskehyksen joustavoittamiseksi. Ne auttavat osaltaan varmasti vastaamaan ajoissa uusiin ja odottamattomiin haasteisiin. Komitea korostaa kuitenkin, että varojen käytön joustavuuden lisääminen ei saa tapahtua pitkän aikavälin suunnitteluvarmuuden ja ohjelmien strategisen kohdentamisen kustannuksella, mikä koskee erityisesti komission ja jäsenvaltioiden yhteisesti hallinnoimia ohjelmia. Komitea kehottaakin tarkistamaan, ettei joustavuuden lisääminen siltä osin kuin on kyse komission laajemmasta toimivallasta varojen uudelleen kohdentamisessa ole toissijaisuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen vastaista. Se kehottaa niin ikään kutsumaan alue- ja paikallisviranomaiset mukaan päätöksentekoon aina, kun yhteisesti hallinnoituja määrärahoja on tarkoitus jakaa uudelleen. |
| --- | --- |

23.

suhtautuu myönteisesti komission ehdottamiin toimiin monivuotisen rahoituskehyksen joustavoittamiseksi. Ne auttavat osaltaan varmasti vastaamaan ajoissa uusiin ja odottamattomiin haasteisiin. Komitea korostaa kuitenkin, että varojen käytön joustavuuden lisääminen ei saa tapahtua pitkän aikavälin suunnitteluvarmuuden ja ohjelmien strategisen kohdentamisen kustannuksella, mikä koskee erityisesti komission ja jäsenvaltioiden yhteisesti hallinnoimia ohjelmia. Komitea kehottaakin tarkistamaan, ettei joustavuuden lisääminen siltä osin kuin on kyse komission laajemmasta toimivallasta varojen uudelleen kohdentamisessa ole toissijaisuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen vastaista. Se kehottaa niin ikään kutsumaan alue- ja paikallisviranomaiset mukaan päätöksentekoon aina, kun yhteisesti hallinnoituja määrärahoja on tarkoitus jakaa uudelleen.

EU:n talousarvion yksittäiset otsakkeet

EU:n talousarvion yksittäiset otsakkeet

| 24. | on tyytyväinen ehdotuksiin lisätä määrärahoja muuttoliikkeen ja rajaturvallisuuden kaltaisiin uusiin suuriin haasteisiin liittyvillä politiikanaloilla ja suhtautuu myönteisesti erillisen ”Turvallisuus ja puolustus” -otsakkeen luomiseen. |
| --- | --- |

24.

on tyytyväinen ehdotuksiin lisätä määrärahoja muuttoliikkeen ja rajaturvallisuuden kaltaisiin uusiin suuriin haasteisiin liittyvillä politiikanaloilla ja suhtautuu myönteisesti erillisen ”Turvallisuus ja puolustus” -otsakkeen luomiseen.

| 25. | kannattaa tutkimukseen ja innovointiin tarkoitettujen määrärahojen lisäämistä, nykyisen ESIR-rahaston toiminnan jatkamista ja sen kehittämistä uudeksi InvestEU-rahastoksi, Erasmus+-ohjelman määrärahojen korottamista sekä ilmastonsuojeluinvestointien vahvistamista edelleen kaikilla EU:n politiikanaloilla. Komitea korostaa kuitenkin toistamiseen, että ehdotetut määrärahalisäykset eivät saa tapahtua koheesiopolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikan kustannuksella. |
| --- | --- |

25.

kannattaa tutkimukseen ja innovointiin tarkoitettujen määrärahojen lisäämistä, nykyisen ESIR-rahaston toiminnan jatkamista ja sen kehittämistä uudeksi InvestEU-rahastoksi, Erasmus+-ohjelman määrärahojen korottamista sekä ilmastonsuojeluinvestointien vahvistamista edelleen kaikilla EU:n politiikanaloilla. Komitea korostaa kuitenkin toistamiseen, että ehdotetut määrärahalisäykset eivät saa tapahtua koheesiopolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikan kustannuksella.

| 26. | vastustaa jyrkästi koheesiopolitiikan määrärahoihin ehdotettua 10 prosentin leikkausta, erityisesti koheesiorahastoon kohdistuvia supistuksia, sillä sen määrärahoja on tarkoitus vähentää jopa 45 prosenttia. Komitea ei myöskään voi hyväksyä ehdotuksia yhteisen maatalouspolitiikan talousarviomäärärahojen supistamisesta, etenkään Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon kohdistuvaa 28 prosentin ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon kohdistuvaa 13 prosentin leikkausta. Tällaiset rajut leikkaukset aloilla, jotka osoittavat jatkuvasti tuovansa eurooppalaista lisäarvoa ja kuuluvat kansalaisten kannalta näkyvimpiin EU:n politiikanaloihin, vaikuttaisivat pitkällä aikavälillä erittäin haitallisesti Euroopan alueiden talouskasvuun ja kehitykseen. |
| --- | --- |

26.

vastustaa jyrkästi koheesiopolitiikan määrärahoihin ehdotettua 10 prosentin leikkausta, erityisesti koheesiorahastoon kohdistuvia supistuksia, sillä sen määrärahoja on tarkoitus vähentää jopa 45 prosenttia. Komitea ei myöskään voi hyväksyä ehdotuksia yhteisen maatalouspolitiikan talousarviomäärärahojen supistamisesta, etenkään Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoon kohdistuvaa 28 prosentin ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon kohdistuvaa 13 prosentin leikkausta. Tällaiset rajut leikkaukset aloilla, jotka osoittavat jatkuvasti tuovansa eurooppalaista lisäarvoa ja kuuluvat kansalaisten kannalta näkyvimpiin EU:n politiikanaloihin, vaikuttaisivat pitkällä aikavälillä erittäin haitallisesti Euroopan alueiden talouskasvuun ja kehitykseen.

| 27. | kehottaa päinvastoin maaseudun kehittämisestä Corkissa syyskuussa 2016 annetun julistuksen mukaisesti lisäämään maaseudun kehittämiseen tarkoitettua EU:n kokonaisrahoitustukea niin, että sen osuus on enemmän kuin 5 prosenttia EU:n talousarviosta. Tuen tulee kohdistua maaseutu- ja välialueille, jotka kattavat yli 90 prosenttia EU:n pinta-alasta, joilla asuu 58 prosenttia unionin väestöstä ja jotka tarjoavat 56 prosenttia unionin työpaikoista. |
| --- | --- |

27.

kehottaa päinvastoin maaseudun kehittämisestä Corkissa syyskuussa 2016 annetun julistuksen mukaisesti lisäämään maaseudun kehittämiseen tarkoitettua EU:n kokonaisrahoitustukea niin, että sen osuus on enemmän kuin 5 prosenttia EU:n talousarviosta. Tuen tulee kohdistua maaseutu- ja välialueille, jotka kattavat yli 90 prosenttia EU:n pinta-alasta, joilla asuu 58 prosenttia unionin väestöstä ja jotka tarjoavat 56 prosenttia unionin työpaikoista.

| 28. | painottaa, että koheesiopolitiikan määrärahoihin ehdotettu leikkaus asettaisi kyseenalaiseksi perussopimusten tärkeimpiin tavoitteisiin kuuluvan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamisen. Tällaisen toimintamallin seurauksena erot Euroopan alueiden välillä kasvaisivat entisestään, mikä vaikuttaisi erityisesti vähemmän kehittyneisiin alueisiin ja niihin alueisiin, joilla on vakavia rakenteellisia ja väestönkehitykseen liittyviä ongelmia. Lisäksi tällaisessa mallissa jätetään huomiotta koheesiopolitiikan tähänastinen merkittävä panos sellaisilla aloilla kuin innovointi, digitalisaatio ja ilmastonsuojelu. Komitea varoittaa, että alueellisen yhteistyön ohjelmiin tarkoitettujen määrärahojen supistaminen vaarantaisi alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamispyrkimykset sekä tärkeimmät asiaan liittyvät välineet, kuten eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät (EAYY) ja makroaluestrategiat. |
| --- | --- |

28.

painottaa, että koheesiopolitiikan määrärahoihin ehdotettu leikkaus asettaisi kyseenalaiseksi perussopimusten tärkeimpiin tavoitteisiin kuuluvan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamisen. Tällaisen toimintamallin seurauksena erot Euroopan alueiden välillä kasvaisivat entisestään, mikä vaikuttaisi erityisesti vähemmän kehittyneisiin alueisiin ja niihin alueisiin, joilla on vakavia rakenteellisia ja väestönkehitykseen liittyviä ongelmia. Lisäksi tällaisessa mallissa jätetään huomiotta koheesiopolitiikan tähänastinen merkittävä panos sellaisilla aloilla kuin innovointi, digitalisaatio ja ilmastonsuojelu. Komitea varoittaa, että alueellisen yhteistyön ohjelmiin tarkoitettujen määrärahojen supistaminen vaarantaisi alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamispyrkimykset sekä tärkeimmät asiaan liittyvät välineet, kuten eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät (EAYY) ja makroaluestrategiat.

| 29. | pahoittelee, että vaikka yli kolmasosa EU:n kansalaisista asuu raja-alueilla ja näihin alueisiin kohdistuu lukuisia alueellisia haasteita, rajatylittävän yhteistyön määrärahojen odotetaan sen todistetusti tuomasta eurooppalaisesta lisäarvosta huolimatta vähenevän reaalimääräisesti. |
| --- | --- |

29.

pahoittelee, että vaikka yli kolmasosa EU:n kansalaisista asuu raja-alueilla ja näihin alueisiin kohdistuu lukuisia alueellisia haasteita, rajatylittävän yhteistyön määrärahojen odotetaan sen todistetusti tuomasta eurooppalaisesta lisäarvosta huolimatta vähenevän reaalimääräisesti.

| 30. | tuo esiin monivuotista rahoituskehystä koskevan ehdotuksen erittäin kielteiset seuraukset Euroopan maataloustuottajille ja maaseudun asukkaille. Mikäli yhteisen maatalouspolitiikan toisen pilarin määrärahoihin ehdotetut leikkaukset hyväksyttäisiin, maaseudun kehittämispolitiikka ei enää pystyisi täyttämään tehtäväänsä, erityisesti kun on kyse kaupunki- ja maaseutualueiden elinolosuhteiden erojen vähentämisestä. Lisäksi komitea kehottaa säilyttämään Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston jatkossakin yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaisessa hallinnointijärjestelmässä, jotta voidaan edelleen taata eri rahoituslähteiden keskinäinen johdonmukaisuus ja vahvistaa yhteisen maatalouspolitiikan alueellista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

30.

tuo esiin monivuotista rahoituskehystä koskevan ehdotuksen erittäin kielteiset seuraukset Euroopan maataloustuottajille ja maaseudun asukkaille. Mikäli yhteisen maatalouspolitiikan toisen pilarin määrärahoihin ehdotetut leikkaukset hyväksyttäisiin, maaseudun kehittämispolitiikka ei enää pystyisi täyttämään tehtäväänsä, erityisesti kun on kyse kaupunki- ja maaseutualueiden elinolosuhteiden erojen vähentämisestä. Lisäksi komitea kehottaa säilyttämään Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston jatkossakin yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen mukaisessa hallinnointijärjestelmässä, jotta voidaan edelleen taata eri rahoituslähteiden keskinäinen johdonmukaisuus ja vahvistaa yhteisen maatalouspolitiikan alueellista ulottuvuutta.

| 31. | vastustaa erityisesti ehdotusta vähentää syrjäisimmille alueille suunnatun POSEI-ohjelman määrärahoja, sillä tämä vaarantaa ohjelman tavoitteen vastata kohdennetusti kunkin alueen maatalouden erityishaasteisiin maataloustuottajille annettavan suoran tuen rahoitusvälineenä. |
| --- | --- |

31.

vastustaa erityisesti ehdotusta vähentää syrjäisimmille alueille suunnatun POSEI-ohjelman määrärahoja, sillä tämä vaarantaa ohjelman tavoitteen vastata kohdennetusti kunkin alueen maatalouden erityishaasteisiin maataloustuottajille annettavan suoran tuen rahoitusvälineenä.

| 32. | pitää valitettavana, ettei ESF+-rahaston talousarviositoumuksia ole todellisuudessa lisätty, vaikka rahaston tehtäväkentän on määrä laajentua kattamaan esimerkiksi kolmansien maiden kansalaisten kotouttaminen. Komitea muistuttaa, että Euroopan sosiaalirahastossa (ks. AK:n lausunto ESR+:sta (1)) tulee säilyä sidos koheesiopolitiikkaan, joka on EU:n tärkein ihmisiin ja inhimilliseen pääomaan investoimisen, sukupuolten tasa-arvon edistämisen ja miljoonien EU:n kansalaisten elämänlaadun parantamisen väline. |
| --- | --- |

32.

pitää valitettavana, ettei ESF+-rahaston talousarviositoumuksia ole todellisuudessa lisätty, vaikka rahaston tehtäväkentän on määrä laajentua kattamaan esimerkiksi kolmansien maiden kansalaisten kotouttaminen. Komitea muistuttaa, että Euroopan sosiaalirahastossa (ks. AK:n lausunto ESR+:sta (1

| 33. | toteaa, että olemassa olevista päällekkäisyyksistä ja kompromisseista huolimatta Euroopan globalisaatiorahastoa ei ole sisällytetty ESR+:aan. Komitea katsoo, että globalisaatiorahastosta rahoitettavien toimenpiteiden lisäarvo riippuu siitä, täydennetäänkö niitä pitkän aikavälin aluekehitysohjelmien avulla toteutettavin muutos- ja rakenneuudistusprosessein, etenkin esimerkiksi ESR+:n mahdollistamin ennakoivin toimenpitein. |
| --- | --- |

33.

toteaa, että olemassa olevista päällekkäisyyksistä ja kompromisseista huolimatta Euroopan globalisaatiorahastoa ei ole sisällytetty ESR+:aan. Komitea katsoo, että globalisaatiorahastosta rahoitettavien toimenpiteiden lisäarvo riippuu siitä, täydennetäänkö niitä pitkän aikavälin aluekehitysohjelmien avulla toteutettavin muutos- ja rakenneuudistusprosessein, etenkin esimerkiksi ESR+:n mahdollistamin ennakoivin toimenpitein.

| 34. | suhtautuu torjuvasti n+2-säännön käyttöönottoon n+3-säännön sijaan, kun on kyse määräajasta, jonka kuluessa vuosittain osoitetut määrärahat tulee käyttää. Riski, että säädökset hyväksytään myöhässä, on nimittäin erittäin suuri, joten n+2-säännön soveltaminen voisi vaikeuttaa osoitettujen määrärahojen täysimittaista hyödyntämistä. |
| --- | --- |

34.

suhtautuu torjuvasti n+2-säännön käyttöönottoon n+3-säännön sijaan, kun on kyse määräajasta, jonka kuluessa vuosittain osoitetut määrärahat tulee käyttää. Riski, että säädökset hyväksytään myöhässä, on nimittäin erittäin suuri, joten n+2-säännön soveltaminen voisi vaikeuttaa osoitettujen määrärahojen täysimittaista hyödyntämistä.

| 35. | vastustaa jyrkästi ehdotettuja ratkaisuja, jotka pahentavat entisestään paikallis- ja alueyhteisöjen tilannetta, kun on kyse EU:n ohjelmista vuosittain osoitettavien varojen käytölle asetetusta määräajasta sekä hankkeiden ennakkorahoituksen ja erityisesti osarahoituksen määrästä, sillä monilla paikallis- ja alueyhteisöillä ei ole taloudellisia mahdollisuuksia tarvittavan omarahoitusosuuden hankkimiseen. |
| --- | --- |

35.

vastustaa jyrkästi ehdotettuja ratkaisuja, jotka pahentavat entisestään paikallis- ja alueyhteisöjen tilannetta, kun on kyse EU:n ohjelmista vuosittain osoitettavien varojen käytölle asetetusta määräajasta sekä hankkeiden ennakkorahoituksen ja erityisesti osarahoituksen määrästä, sillä monilla paikallis- ja alueyhteisöillä ei ole taloudellisia mahdollisuuksia tarvittavan omarahoitusosuuden hankkimiseen.

| 36. | kehottaa komissiota laskemaan jäsenvaltioille osoitettavat koheesiopoliittiset määrärahat kulloinkin tuoreimman NUTS 2 -tason aluejaon pohjalta; Eurostat voi toimittaa tarvittavat tiedot tätä varten. Tällä tavoin voidaan varmistaa parempi yhteys NUTS 2 -tason alueiden sosioekonomisen tilanteen ja jäsenvaltiokohtaisten määrärahojen laskennan välillä. |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota laskemaan jäsenvaltioille osoitettavat koheesiopoliittiset määrärahat kulloinkin tuoreimman NUTS 2 -tason aluejaon pohjalta; Eurostat voi toimittaa tarvittavat tiedot tätä varten. Tällä tavoin voidaan varmistaa parempi yhteys NUTS 2 -tason alueiden sosioekonomisen tilanteen ja jäsenvaltiokohtaisten määrärahojen laskennan välillä.

| 37. | kehottaa komissiota niin ikään ottamaan osarahoituskriteereitä mukauttaessaan ja koheesiopolitiikkaan varattuja määrärahoja jakaessaan huomioon myös muita indikaattoreita kuin asukaskohtaisen bruttokansantuotteen, sillä BKT ei kerro tarkasti yhteiskunnan kyvystä ratkaista sitä koskevia kysymyksiä, joita ovat esimerkiksi väestörakenteen muutokset. Komitea pyytää laatimaan kansainvälisen, kansallisen, paikallisen ja alueellisen tason indeksit, jotka mahdollistavat edistymisen mittaamisen BKT:tä kattavammin. Väestönkehityksen haastetta ajatellen mahdollisia indikaattoreita voisivat olla väestönmuutokset (määrän voimakas ja jatkuva väheneminen), alueellinen jakautuminen, ikääntyminen, liiallinen ikääntyminen, nuorten ja aikuisten poismuutto sekä siitä johtuva syntyvyyden lasku. |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota niin ikään ottamaan osarahoituskriteereitä mukauttaessaan ja koheesiopolitiikkaan varattuja määrärahoja jakaessaan huomioon myös muita indikaattoreita kuin asukaskohtaisen bruttokansantuotteen, sillä BKT ei kerro tarkasti yhteiskunnan kyvystä ratkaista sitä koskevia kysymyksiä, joita ovat esimerkiksi väestörakenteen muutokset. Komitea pyytää laatimaan kansainvälisen, kansallisen, paikallisen ja alueellisen tason indeksit, jotka mahdollistavat edistymisen mittaamisen BKT:tä kattavammin. Väestönkehityksen haastetta ajatellen mahdollisia indikaattoreita voisivat olla väestönmuutokset (määrän voimakas ja jatkuva väheneminen), alueellinen jakautuminen, ikääntyminen, liiallinen ikääntyminen, nuorten ja aikuisten poismuutto sekä siitä johtuva syntyvyyden lasku.

| 38. | suhtautuu torjuvasti ehdotukseen leikata liikenneinfrastruktuuriin Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa osoitettavia määrärahoja (etenkin kun otetaan huomioon koheesiorahaston määrärahojen perusteeton supistaminen), sillä leikkaus ei ole perusteltu, kun ajatellaan ympäristöä saastuttamattoman, turvallisen ja hyvin verkottuneen liikennejärjestelmän varmistamiseen liittyvät tavoitteet ja vaatimukset. |
| --- | --- |

38.

suhtautuu torjuvasti ehdotukseen leikata liikenneinfrastruktuuriin Verkkojen Eurooppa -välineen puitteissa osoitettavia määrärahoja (etenkin kun otetaan huomioon koheesiorahaston määrärahojen perusteeton supistaminen), sillä leikkaus ei ole perusteltu, kun ajatellaan ympäristöä saastuttamattoman, turvallisen ja hyvin verkottuneen liikennejärjestelmän varmistamiseen liittyvät tavoitteet ja vaatimukset.

| 39. | katsoo, että uutta Euroopan investointien vakautusjärjestelyä varten ehdotetut määrärahat – eli EU:n talousarvioon sisältyvä budjettikohta, joka mahdollistaa enimmillään 30 miljardin euron lainanoton, jotta markkinoiden mahdollisiin uusiin, euroalueen jäsenvaltioihin tai Euroopan valuuttakurssimekanismiin (ERM II) osallistuviin jäsenvaltioihin vaikuttaviin talous- ja finanssihäiriöihin voitaisiin reagoida tarkoituksenmukaisesti – ovat liian vähäiset. Komitea ehdottaakin määrärahoihin huomattavaa korotusta EU:n investointimahdollisuuksien turvaamiseksi sekä määrärahojen siirtämistä laskennallisesti EU:n talousarvion ulkopuolelle. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että uutta Euroopan investointien vakautusjärjestelyä varten ehdotetut määrärahat – eli EU:n talousarvioon sisältyvä budjettikohta, joka mahdollistaa enimmillään 30 miljardin euron lainanoton, jotta markkinoiden mahdollisiin uusiin, euroalueen jäsenvaltioihin tai Euroopan valuuttakurssimekanismiin (ERM II) osallistuviin jäsenvaltioihin vaikuttaviin talous- ja finanssihäiriöihin voitaisiin reagoida tarkoituksenmukaisesti – ovat liian vähäiset. Komitea ehdottaakin määrärahoihin huomattavaa korotusta EU:n investointimahdollisuuksien turvaamiseksi sekä määrärahojen siirtämistä laskennallisesti EU:n talousarvion ulkopuolelle.

| 40. | on huolissaan ehdotetusta rakenneuudistusten tukiohjelmasta. Ehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 175 artiklaan, joka koskee yhteenkuuluvuutta, joten ohjelman tulisi rajoittua sellaisiin uudistuksiin, jotka vahvistavat taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja joilla on eurooppalaista lisäarvoa. Ohjelman tulisi myös olla osa uutta EU:n pitkän aikavälin kehittämisstrategiaa, joka olisi jatkoa Eurooppa 2020 -strategialle ja rakentuisi kestävän kehityksen tavoitteiden ympärille, ja siihen olisi sovellettava samoja vaatimuksia paikallis- ja alueviranomaisten kumppanuudesta ja osallistumisesta uudistusten suunnitteluun ja täytäntöönpanoon kuin rakenne- ja investointirahastoihin sovelletaan. Komitea vastustaa rakenne- ja investointirahastoista annettuun puiteasetukseen sisältyvää mahdollisuutta siirtää enimmillään 5 prosenttia määrärahoista sellaisiin unionin rahastoihin ja välineisiin, joilla ei ole yhteyttä yhteenkuuluvuustavoitteisiin ja joista suurinta osaa kaiken lisäksi hallinnoidaan suoraan ilman paikallis- ja alueviranomaisten osuutta asiaan. |
| --- | --- |

40.

on huolissaan ehdotetusta rakenneuudistusten tukiohjelmasta. Ehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 175 artiklaan, joka koskee yhteenkuuluvuutta, joten ohjelman tulisi rajoittua sellaisiin uudistuksiin, jotka vahvistavat taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja joilla on eurooppalaista lisäarvoa. Ohjelman tulisi myös olla osa uutta EU:n pitkän aikavälin kehittämisstrategiaa, joka olisi jatkoa Eurooppa 2020 -strategialle ja rakentuisi kestävän kehityksen tavoitteiden ympärille, ja siihen olisi sovellettava samoja vaatimuksia paikallis- ja alueviranomaisten kumppanuudesta ja osallistumisesta uudistusten suunnitteluun ja täytäntöönpanoon kuin rakenne- ja investointirahastoihin sovelletaan. Komitea vastustaa rakenne- ja investointirahastoista annettuun puiteasetukseen sisältyvää mahdollisuutta siirtää enimmillään 5 prosenttia määrärahoista sellaisiin unionin rahastoihin ja välineisiin, joilla ei ole yhteyttä yhteenkuuluvuustavoitteisiin ja joista suurinta osaa kaiken lisäksi hallinnoidaan suoraan ilman paikallis- ja alueviranomaisten osuutta asiaan.

| 41. | korostaa, että koheesiopolitiikkaan, maaseudun kehittämispolitiikkaan ja yhteiseen maatalouspolitiikkaan kohdistuvat leikkaukset vaikuttavat erittäin kielteisesti alueellisen yhteenkuuluvuuden ja ympäristönsuojelun tavoitteiden saavuttamiseen. Life-ohjelman määrärahojen lähes 60 prosentin lisäyksestä huolimatta ilmastonsuojeluun ja energia-alan mukauttamiseen tarkoitetut määrärahat kokonaisuudessaan merkitsevät huononnusta nykyiseen rahoituskehykseen verrattuna. Sen sijaan, että hyödynnettäisiin maatalous- ja erityisesti koheesiopolitiikan tarjoamat suuret mahdollisuudet edistää ympäristöön ja ilmastonsuojeluun myönteisesti vaikuttavia investointeja, nyt ehdotetussa monivuotisessa rahoituskehyksessä supistetaan koheesio- ja maatalouspolitiikan määrärahoja ja asetetaan näin EU:n ympäristöpoliittisten tavoitteiden saavuttaminen kyseenalaiseksi. |
| --- | --- |

41.

korostaa, että koheesiopolitiikkaan, maaseudun kehittämispolitiikkaan ja yhteiseen maatalouspolitiikkaan kohdistuvat leikkaukset vaikuttavat erittäin kielteisesti alueellisen yhteenkuuluvuuden ja ympäristönsuojelun tavoitteiden saavuttamiseen. Life-ohjelman määrärahojen lähes 60 prosentin lisäyksestä huolimatta ilmastonsuojeluun ja energia-alan mukauttamiseen tarkoitetut määrärahat kokonaisuudessaan merkitsevät huononnusta nykyiseen rahoituskehykseen verrattuna. Sen sijaan, että hyödynnettäisiin maatalous- ja erityisesti koheesiopolitiikan tarjoamat suuret mahdollisuudet edistää ympäristöön ja ilmastonsuojeluun myönteisesti vaikuttavia investointeja, nyt ehdotetussa monivuotisessa rahoituskehyksessä supistetaan koheesio- ja maatalouspolitiikan määrärahoja ja asetetaan näin EU:n ympäristöpoliittisten tavoitteiden saavuttaminen kyseenalaiseksi.

| 42. | panee merkille ehdotuksen lisätä Life-ohjelman rahoitusta (ks. AK:n lausunto Life-ohjelmasta (2)). Ohjelma on ratkaisevan tärkeä paikallis- ja alueviranomaisille, sillä se auttaa niitä torjumaan biologisen monimuotoisuuden heikkenemistä, kehittämään vihreän infrastruktuurin ratkaisuja ja edistämään kestävää kehitystä. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, että aiemmin Horisontti 2020 -ohjelmasta rahoitettujen, puhtaaseen energiaan siirtymistä koskevien toimenpiteiden sisällyttäminen ohjelmaan vie osan ehdotetusta lisäyksestä. Komitea edellyttääkin, että Life-ohjelman kokonaisrahoitusta korotetaan vastaavalla määrällä, ja toivoo lisäksi, että valmiuksien parantamiseen liittyvien toimien osarahoitusosuus säilytetään samana kuin Horisontti 2020 -puiteohjelmassa. |
| --- | --- |

42.

panee merkille ehdotuksen lisätä Life-ohjelman rahoitusta (ks. AK:n lausunto Life-ohjelmasta (2

| 43. | toteaa, että kaavailtu pyrkimys edistää ilmastonsuojelutavoitteiden saavuttamista 25 prosentilla EU:n talousarvioon kirjatuista menoista, ei riitä Pariisin sopimuksen mukaisten tavoitteiden toteuttamiseen. Olisi pyrittävä siihen, että seuraavassa rahoituskehyksessä on mahdollista lisätä yli 30 prosenttiin sellaisten menojen osuutta, jotka edistävät hiilestä irtautumista energia-alalla, teollisuudessa ja liikennealalla sekä siirtymistä kiertotalouteen. |
| --- | --- |

43.

toteaa, että kaavailtu pyrkimys edistää ilmastonsuojelutavoitteiden saavuttamista 25 prosentilla EU:n talousarvioon kirjatuista menoista, ei riitä Pariisin sopimuksen mukaisten tavoitteiden toteuttamiseen. Olisi pyrittävä siihen, että seuraavassa rahoituskehyksessä on mahdollista lisätä yli 30 prosenttiin sellaisten menojen osuutta, jotka edistävät hiilestä irtautumista energia-alalla, teollisuudessa ja liikennealalla sekä siirtymistä kiertotalouteen.

| 44. | on tyytyväinen siihen, että alaotsakkeeseen ”Euroopan horisontti” kuuluvia määrärahoja on korotettu nykyiseen verrattuna, ja kehottaa sääntelemään mahdollisuuksia siirtää muista monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvista välineistä määrärahoja Euroopan horisontti -ohjelmaan kunnioittaen ennen kaikkea asianomaisen hallintoviranomaisen aloiteoikeutta, tällä tavoin yhteisrahoitettavien toimien yhdessä suunnittelemisen periaatetta sekä periaatetta, jonka mukaan varat palautetaan kyseisen hallintoviranomaisen alueelle. |
| --- | --- |

44.

on tyytyväinen siihen, että alaotsakkeeseen ”Euroopan horisontti” kuuluvia määrärahoja on korotettu nykyiseen verrattuna, ja kehottaa sääntelemään mahdollisuuksia siirtää muista monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvista välineistä määrärahoja Euroopan horisontti -ohjelmaan kunnioittaen ennen kaikkea asianomaisen hallintoviranomaisen aloiteoikeutta, tällä tavoin yhteisrahoitettavien toimien yhdessä suunnittelemisen periaatetta sekä periaatetta, jonka mukaan varat palautetaan kyseisen hallintoviranomaisen alueelle.

| 45. | suhtautuu myönteisenä siihen, että muuttoliike ja rajaturvallisuus on otettu omaksi otsakkeekseen ja että näillä aloilla toteutettaviin toimiin tarkoitettuja määrärahoja on lisätty huomattavasti. Komitea pitää harmillisena, että rajaturvallisuudelle annetaan paljon suurempi painoarvo kuin muille muuttoliikkeeseen liittyville kysymyksille, kuten suojan ja turvapaikan tarjoamiselle maahantulijoille, laillisen maahanmuuton tukemiselle ja kotouttamistoimille. Komitea vaatiikin, että turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon (ks. AK:n lausunto turvapaikka- ja maahanmuuttorahastosta (3)) osoitettuja määrärahoja korotetaan samalla prosenttiosuudella (240 %) kuin ulkorajojen turvaamiseen osoitettuja määrärahoja, jotta ne varmasti riittävät kotouttamishaasteiden asianmukaiseen ratkaisemiseen. |
| --- | --- |

45.

suhtautuu myönteisenä siihen, että muuttoliike ja rajaturvallisuus on otettu omaksi otsakkeekseen ja että näillä aloilla toteutettaviin toimiin tarkoitettuja määrärahoja on lisätty huomattavasti. Komitea pitää harmillisena, että rajaturvallisuudelle annetaan paljon suurempi painoarvo kuin muille muuttoliikkeeseen liittyville kysymyksille, kuten suojan ja turvapaikan tarjoamiselle maahantulijoille, laillisen maahanmuuton tukemiselle ja kotouttamistoimille. Komitea vaatiikin, että turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoon (ks. AK:n lausunto turvapaikka- ja maahanmuuttorahastosta (3

| 46. | korostaa, että tämä on erityisen tärkeää paikallis- ja alueviranomaisille, jotka ovat vastuussa suuresta osasta asiaan liittyviä toimenpiteitä. Näin etenkin kun otetaan huomioon, että monivuotinen rahoituskehys on kaiken kaikkiaan vaatimaton kooltaan, mikä rajoittaa EU:n toimintamahdollisuuksia tällä unionin poliittisen ja yhteiskunnallisen vakauden ja turvallisuuden kannalta äärimmäisen merkittävällä alalla vielä entisestäänkin. Komitea korostaa tässäkin yhteydessä, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR+) määrärahoja, joilla tulisi kattaa maahanmuuttajien kotouttamistoimenpiteet pitkällä aikavälillä, tulee lisätä tämän uuden tehtävän huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

46.

korostaa, että tämä on erityisen tärkeää paikallis- ja alueviranomaisille, jotka ovat vastuussa suuresta osasta asiaan liittyviä toimenpiteitä. Näin etenkin kun otetaan huomioon, että monivuotinen rahoituskehys on kaiken kaikkiaan vaatimaton kooltaan, mikä rajoittaa EU:n toimintamahdollisuuksia tällä unionin poliittisen ja yhteiskunnallisen vakauden ja turvallisuuden kannalta äärimmäisen merkittävällä alalla vielä entisestäänkin. Komitea korostaa tässäkin yhteydessä, että Euroopan sosiaalirahaston (ESR+) määrärahoja, joilla tulisi kattaa maahanmuuttajien kotouttamistoimenpiteet pitkällä aikavälillä, tulee lisätä tämän uuden tehtävän huomioon ottamiseksi.

| 47. | kiinnittää myös huomion siihen, että uusi perusoikeuksien ja arvojen ohjelma, jonka on määrä kattaa EU:n perusoikeuksien ja -arvojen suojelu ja kannustaa aktiiviseen EU:n kansalaisuuteen, on hyvin tärkeä paikallis- ja alueviranomaisille näillä aloilla. Komitea ehdottaakin ohjelman yleisen rahoitusperustan vahvistamista, jotta aiheeseen liittyviin valtaviin haasteisiin voidaan vastata. |
| --- | --- |

47.

kiinnittää myös huomion siihen, että uusi perusoikeuksien ja arvojen ohjelma, jonka on määrä kattaa EU:n perusoikeuksien ja -arvojen suojelu ja kannustaa aktiiviseen EU:n kansalaisuuteen, on hyvin tärkeä paikallis- ja alueviranomaisille näillä aloilla. Komitea ehdottaakin ohjelman yleisen rahoitusperustan vahvistamista, jotta aiheeseen liittyviin valtaviin haasteisiin voidaan vastata.

| 48. | on tyytyväinen unionin ulkoista toimintaa koskevien välineiden yksinkertaistamiseen ja toimintaa varten kaavailtuihin määrärahoihin, sillä ne auttavat tehostamaan EU:n ulko- ja kehityspolitiikkaa. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että paikallis- ja alueviranomaisilla on tärkeä rooli parannettaessa naapurimaiden ja kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä monilla eri aloilla sekä pyrittäessä toteuttamaan kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelma kokonaisuudessaan. Komitea kehottaa ottamaan tämän roolin selvemmin huomioon monivuotisessa rahoituskehyksessä, mieluiten osoittamalla suoraan määrärahoja sitä varten. |
| --- | --- |

48.

on tyytyväinen unionin ulkoista toimintaa koskevien välineiden yksinkertaistamiseen ja toimintaa varten kaavailtuihin määrärahoihin, sillä ne auttavat tehostamaan EU:n ulko- ja kehityspolitiikkaa. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että paikallis- ja alueviranomaisilla on tärkeä rooli parannettaessa naapurimaiden ja kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä monilla eri aloilla sekä pyrittäessä toteuttamaan kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelma kokonaisuudessaan. Komitea kehottaa ottamaan tämän roolin selvemmin huomioon monivuotisessa rahoituskehyksessä, mieluiten osoittamalla suoraan määrärahoja sitä varten.

| 49. | pitää vahvaa, tehokasta ja laadukasta EU:n julkishallintoa välttämättömänä, jotta unionin toimintapolitiikat voidaan toteuttaa ja jotta voidaan palauttaa luottamus EU:n tuomaan lisäarvoon ja lujittaa vuoropuhelua kansalaisten kanssa kaikilla tasoilla. Komitea korostaa demokraattisesti valituista jäsenistä koostuvien toimielinten tärkeää roolia tässä suhteessa. |
| --- | --- |

49.

pitää vahvaa, tehokasta ja laadukasta EU:n julkishallintoa välttämättömänä, jotta unionin toimintapolitiikat voidaan toteuttaa ja jotta voidaan palauttaa luottamus EU:n tuomaan lisäarvoon ja lujittaa vuoropuhelua kansalaisten kanssa kaikilla tasoilla. Komitea korostaa demokraattisesti valituista jäsenistä koostuvien toimielinten tärkeää roolia tässä suhteessa.

| 50. | kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä pääsemään nopeasti yhteisymmärrykseen seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä, jotta EU:n ohjelmat ehditään varmasti hyväksyä hyvissä ajoin ennen sen voimaantuloa. |
| --- | --- |

50.

kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä pääsemään nopeasti yhteisymmärrykseen seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä, jotta EU:n ohjelmat ehditään varmasti hyväksyä hyvissä ajoin ennen sen voimaantuloa.

Bryssel 9. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  AK:n lausunto 3597/2018, ei vielä hyväksytty.

1

(2)  AK:n lausunto 3653/2018.

2

(3)  AK:n lausunto 4007/2018.

3

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/79

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Euroopan horisontti – yhdeksäs tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma

(2018/C 461/11)

| Yleisesittelijä: | Christophe CLERGEAU (FR, PES), Pays-de-la-Loiren aluevaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Euroopan horisontti” ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä
  (COM(2018) 435 final – 2018/00224 (COD))
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Euroopan horisontti” täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta
  (COM(2018) 436 final – 2018/00225 (COD)) |

Yleisesittelijä:

Christophe CLERGEAU (FR, PES), Pays-de-la-Loiren aluevaltuuston jäsen

Viiteasiakirjat:

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Euroopan horisontti” ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä

(COM(2018) 435 final – 2018/00224 (COD))

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Euroopan horisontti” täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta

(COM(2018) 436 final – 2018/00225 (COD))

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Euroopan horisontti” ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä

(COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD))

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta tämä yleinen tavoite saataisiin muutettua tieteellisiksi, taloudellisiksi ja yhteiskunnallisiksi vaikutuksiksi, unionin olisi investoitava tutkimukseen ja innovointiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Euroopan horisontti” (2021–2027), jäljempänä ”ohjelma”, avulla siten, että voidaan tukea korkeatasoisen tietämyksen ja teknologioiden luomista ja levittämistä, tehostaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta unionin politiikan kehittämiseen, tukemiseen ja täytäntöönpanoon, tukea innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa teollisuudessa ja yhteiskunnassa maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi, parantaa teollisuuden kilpailukykyä, edistää kaikkia innovoinnin muotoja, myös läpimurtoinnovointia, ja tehostaa innovatiivisten ratkaisujen saattamista markkinoille, sekä optimoida tämä investointi sellaiseksi, että se tuottaa entistä suuremman vaikutuksen entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella. | Jotta tämä yleinen tavoite saataisiin muutettua tieteellisiksi, taloudellisiksi
  , alueellisiksi
  ja yhteiskunnallisiksi vaikutuksiksi, unionin olisi investoitava tutkimukseen ja innovointiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Euroopan horisontti” (2021–2027), jäljempänä ”ohjelma”, avulla siten, että voidaan tukea korkeatasoisen tietämyksen ja teknologioiden luomista ja levittämistä, tehostaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta unionin politiikan kehittämiseen, tukemiseen ja täytäntöönpanoon, tukea innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa teollisuudessa ja yhteiskunnassa maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi, parantaa teollisuuden kilpailukykyä, edistää kaikkia innovoinnin muotoja, myös läpimurtoinnovointia, ja tehostaa innovatiivisten ratkaisujen saattamista markkinoille, sekä optimoida tämä investointi sellaiseksi, että se tuottaa entistä suuremman vaikutuksen entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta tämä yleinen tavoite saataisiin muutettua tieteellisiksi, taloudellisiksi ja yhteiskunnallisiksi vaikutuksiksi, unionin olisi investoitava tutkimukseen ja innovointiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Euroopan horisontti” (2021–2027), jäljempänä ”ohjelma”, avulla siten, että voidaan tukea korkeatasoisen tietämyksen ja teknologioiden luomista ja levittämistä, tehostaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta unionin politiikan kehittämiseen, tukemiseen ja täytäntöönpanoon, tukea innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa teollisuudessa ja yhteiskunnassa maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi, parantaa teollisuuden kilpailukykyä, edistää kaikkia innovoinnin muotoja, myös läpimurtoinnovointia, ja tehostaa innovatiivisten ratkaisujen saattamista markkinoille, sekä optimoida tämä investointi sellaiseksi, että se tuottaa entistä suuremman vaikutuksen entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella.

Jotta tämä yleinen tavoite saataisiin muutettua tieteellisiksi, taloudellisiksi
  , alueellisiksi
  ja yhteiskunnallisiksi vaikutuksiksi, unionin olisi investoitava tutkimukseen ja innovointiin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Euroopan horisontti” (2021–2027), jäljempänä ”ohjelma”, avulla siten, että voidaan tukea korkeatasoisen tietämyksen ja teknologioiden luomista ja levittämistä, tehostaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta unionin politiikan kehittämiseen, tukemiseen ja täytäntöönpanoon, tukea innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa teollisuudessa ja yhteiskunnassa maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi, parantaa teollisuuden kilpailukykyä, edistää kaikkia innovoinnin muotoja, myös läpimurtoinnovointia, ja tehostaa innovatiivisten ratkaisujen saattamista markkinoille, sekä optimoida tämä investointi sellaiseksi, että se tuottaa entistä suuremman vaikutuksen entistä vahvemmalla eurooppalaisella tutkimusalueella.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Pilarissa ”Avoin tiede” toteutettavat tutkimustoimet olisi määriteltävä tieteellisten tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan. Tutkimuslinjaus olisi vahvistettava tiiviissä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa. Tutkimusta olisi rahoitettava huippuosaamisen perusteella. | Pilarissa ”Avoin tiede” toteutettavat tutkimustoimet olisi määriteltävä tieteellisten tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan. Tutkimuslinjaus olisi vahvistettava tiiviissä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa. Tutkimusta olisi rahoitettava huippuosaamisen
  ja odotettujen vaikutusten
  perusteella. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Pilarissa ”Avoin tiede” toteutettavat tutkimustoimet olisi määriteltävä tieteellisten tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan. Tutkimuslinjaus olisi vahvistettava tiiviissä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa. Tutkimusta olisi rahoitettava huippuosaamisen perusteella.

Pilarissa ”Avoin tiede” toteutettavat tutkimustoimet olisi määriteltävä tieteellisten tarpeiden ja mahdollisuuksien mukaan. Tutkimuslinjaus olisi vahvistettava tiiviissä yhteistyössä tiedeyhteisön kanssa. Tutkimusta olisi rahoitettava huippuosaamisen
  ja odotettujen vaikutusten
  perusteella.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ohjelmalla olisi tuettava tutkimusta ja innovointia yhdennetyllä tavalla noudattaen kaikkia asiaankuuluvia Maailman kauppajärjestön sääntöjä. ”Tutkimuksen” käsitettä, johon sisältyy myös kokeellinen kehittäminen, olisi sovellettava OECD:n laatiman Frascati-käsikirjan mukaisesti, ja ”innovoinnin” käsite olisi ymmärrettävä OECD:n ja Eurostatin laatiman Oslon käsikirjan mukaisesti noudattaen laaja-alaista lähestymistapaa, joka kattaa sosiaalisen innovoinnin.
  Kuten edellisessäkin puiteohjelmassa ”Horisontti 2020”, teknologisen valmiuden tasoa koskevat OECD:n määritelmät olisi otettava huomioon teknologian tutkimusta, tuotekehittelyä ja demonstrointia koskevien toimien luokittelussa sekä ehdotuspyynnöissä tarjolla olevien toimityyppien määrittelyssä.
  Periaatteessa avustuksia ei tulisi myöntää toimille, joiden toiminnot menevät teknologisen valmiuden tasoa 8 pidemmälle.
  Pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” yksittäisen ehdotuspyynnön työohjelma voi mahdollistaa avustusten myöntämisen laajamittaiselle tuotteiden validoinnille ja markkinareplikoinnille. | Ohjelmalla olisi tuettava tutkimusta ja innovointia
  kaikissa muodoissaan
  yhdennetyllä tavalla noudattaen kaikkia asiaankuuluvia Maailman kauppajärjestön sääntöjä. ”Tutkimuksen” käsitettä, johon sisältyy myös kokeellinen kehittäminen, olisi sovellettava OECD:n laatiman Frascati-käsikirjan mukaisesti, ja ”innovoinnin” käsite olisi ymmärrettävä OECD:n ja Eurostatin laatiman Oslon käsikirjan mukaisesti noudattaen laaja-alaista lähestymistapaa, joka kattaa sosiaalisen innovoinnin. Kuten edellisessäkin puiteohjelmassa ”Horisontti 2020”, teknologisen valmiuden tasoa koskevat OECD:n määritelmät olisi otettava huomioon teknologian tutkimusta, tuotekehittelyä ja demonstrointia koskevien toimien luokittelussa sekä ehdotuspyynnöissä tarjolla olevien toimityyppien määrittelyssä. Pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” yksittäisen ehdotuspyynnön työohjelma voi mahdollistaa avustusten myöntämisen laajamittaiselle tuotteiden validoinnille ja markkinareplikoinnille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ohjelmalla olisi tuettava tutkimusta ja innovointia yhdennetyllä tavalla noudattaen kaikkia asiaankuuluvia Maailman kauppajärjestön sääntöjä. ”Tutkimuksen” käsitettä, johon sisältyy myös kokeellinen kehittäminen, olisi sovellettava OECD:n laatiman Frascati-käsikirjan mukaisesti, ja ”innovoinnin” käsite olisi ymmärrettävä OECD:n ja Eurostatin laatiman Oslon käsikirjan mukaisesti noudattaen laaja-alaista lähestymistapaa, joka kattaa sosiaalisen innovoinnin.

Kuten edellisessäkin puiteohjelmassa ”Horisontti 2020”, teknologisen valmiuden tasoa koskevat OECD:n määritelmät olisi otettava huomioon teknologian tutkimusta, tuotekehittelyä ja demonstrointia koskevien toimien luokittelussa sekä ehdotuspyynnöissä tarjolla olevien toimityyppien määrittelyssä.
  Periaatteessa avustuksia ei tulisi myöntää toimille, joiden toiminnot menevät teknologisen valmiuden tasoa 8 pidemmälle.
  Pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” yksittäisen ehdotuspyynnön työohjelma voi mahdollistaa avustusten myöntämisen laajamittaiselle tuotteiden validoinnille ja markkinareplikoinnille.

Ohjelmalla olisi tuettava tutkimusta ja innovointia
  kaikissa muodoissaan
  yhdennetyllä tavalla noudattaen kaikkia asiaankuuluvia Maailman kauppajärjestön sääntöjä. ”Tutkimuksen” käsitettä, johon sisältyy myös kokeellinen kehittäminen, olisi sovellettava OECD:n laatiman Frascati-käsikirjan mukaisesti, ja ”innovoinnin” käsite olisi ymmärrettävä OECD:n ja Eurostatin laatiman Oslon käsikirjan mukaisesti noudattaen laaja-alaista lähestymistapaa, joka kattaa sosiaalisen innovoinnin. Kuten edellisessäkin puiteohjelmassa ”Horisontti 2020”, teknologisen valmiuden tasoa koskevat OECD:n määritelmät olisi otettava huomioon teknologian tutkimusta, tuotekehittelyä ja demonstrointia koskevien toimien luokittelussa sekä ehdotuspyynnöissä tarjolla olevien toimityyppien määrittelyssä. Pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” yksittäisen ehdotuspyynnön työohjelma voi mahdollistaa avustusten myöntämisen laajamittaiselle tuotteiden validoinnille ja markkinareplikoinnille.

Perustelu

Tuen tulee olla mahdollista myös vaiheissa, jotka ovat lähimpänä markkinoille saattamista.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ohjelmassa olisi pyrittävä
  synergiaan muiden unionin ohjelmien kanssa, mikä kattaa strategisen ja muun suunnittelun, hankkeiden valinnan, hallinnoinnin, viestinnän, tulosten levittämisen ja hyödyntämisen, seurannan, tilintarkastuksen ja hallinnon. Jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja kaksinkertaista työtä ja lisätä unionin rahoituksen vipuvaikutusta, muista unionin ohjelmista
  voidaan tehdä siirtoja
  Euroopan horisontti -ohjelman toimiin. Tällöin siirroissa noudatetaan Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä. | Euroopan horisontti -ohjelman strategisessa suunnittelussa pyritään
  synergiaan muiden unionin ohjelmien kanssa, mikä kattaa strategisen ja muun suunnittelun
  , jossa otetaan huomioon kansalliset strategiat ja älykkään erikoistumisen strategiat (S3-strategiat),
  hankkeiden valinnan, hallinnoinnin, viestinnän, tulosten levittämisen ja hyödyntämisen, seurannan, tilintarkastuksen ja hallinnon. Jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja kaksinkertaista työtä ja lisätä unionin rahoituksen vipuvaikutusta,
  voidaan unionin rahoitukseen yhdistää alueellista ja kansallista julkista rahoitusta ja tehdä siirtoja
  muista unionin ohjelmista Euroopan horisontti -ohjelman toimiin
  olemassa olevien S3-strategioiden mukaisesti
  . Tällöin siirroissa noudatetaan Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ohjelmassa olisi pyrittävä
  synergiaan muiden unionin ohjelmien kanssa, mikä kattaa strategisen ja muun suunnittelun, hankkeiden valinnan, hallinnoinnin, viestinnän, tulosten levittämisen ja hyödyntämisen, seurannan, tilintarkastuksen ja hallinnon. Jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja kaksinkertaista työtä ja lisätä unionin rahoituksen vipuvaikutusta, muista unionin ohjelmista
  voidaan tehdä siirtoja
  Euroopan horisontti -ohjelman toimiin. Tällöin siirroissa noudatetaan Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä.

Euroopan horisontti -ohjelman strategisessa suunnittelussa pyritään
  synergiaan muiden unionin ohjelmien kanssa, mikä kattaa strategisen ja muun suunnittelun
  , jossa otetaan huomioon kansalliset strategiat ja älykkään erikoistumisen strategiat (S3-strategiat),
  hankkeiden valinnan, hallinnoinnin, viestinnän, tulosten levittämisen ja hyödyntämisen, seurannan, tilintarkastuksen ja hallinnon. Jotta voidaan välttää päällekkäisyyksiä ja kaksinkertaista työtä ja lisätä unionin rahoituksen vipuvaikutusta,
  voidaan unionin rahoitukseen yhdistää alueellista ja kansallista julkista rahoitusta ja tehdä siirtoja
  muista unionin ohjelmista Euroopan horisontti -ohjelman toimiin
  olemassa olevien S3-strategioiden mukaisesti
  . Tällöin siirroissa noudatetaan Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikan tavoitteita, ohjelmassa olisi toteutettava eurooppalaisia kumppanuuksia yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppaneiden kanssa. Näitä kumppaneita ovat teollisuus, tutkimusorganisaatiot, yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla, ja kansalaisjärjestöt, kuten tutkimusta ja innovointia tukevat ja/tai harjoittavat säätiöt. Edellytyksenä on, että toivotut vaikutukset voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla kuin unionin toiminnalla. | Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikan tavoitteita, ohjelmassa olisi toteutettava eurooppalaisia kumppanuuksia yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppaneiden kanssa. Näitä kumppaneita ovat teollisuus, tutkimusorganisaatiot
  ja yliopistot, alueet ja kaupungit
  , yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla, ja kansalaisjärjestöt, kuten tutkimusta ja innovointia tukevat ja/tai harjoittavat säätiöt. Edellytyksenä on, että toivotut vaikutukset voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla kuin unionin toiminnalla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikan tavoitteita, ohjelmassa olisi toteutettava eurooppalaisia kumppanuuksia yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppaneiden kanssa. Näitä kumppaneita ovat teollisuus, tutkimusorganisaatiot, yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla, ja kansalaisjärjestöt, kuten tutkimusta ja innovointia tukevat ja/tai harjoittavat säätiöt. Edellytyksenä on, että toivotut vaikutukset voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla kuin unionin toiminnalla.

Jotta unionin rahoituksella olisi suurin mahdollinen vaikutus ja jotta se tukisi mahdollisimman tehokkaasti unionin politiikan tavoitteita, ohjelmassa olisi toteutettava eurooppalaisia kumppanuuksia yksityisen ja/tai julkisen sektorin kumppaneiden kanssa. Näitä kumppaneita ovat teollisuus, tutkimusorganisaatiot
  ja yliopistot, alueet ja kaupungit
  , yhteisöt, jotka hoitavat julkisen palvelun tehtävää paikallisella, alueellisella, kansallisella tai kansainvälisellä tasolla, ja kansalaisjärjestöt, kuten tutkimusta ja innovointia tukevat ja/tai harjoittavat säätiöt. Edellytyksenä on, että toivotut vaikutukset voidaan saavuttaa tehokkaammin kumppanuuksilla kuin unionin toiminnalla.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”Avoimen innovoinnin” pilarissa olisi otettava käyttöön useita toimenpiteitä, joilla tuetaan kokonaisvaltaisesti yrittäjien ja yrittäjyyden tarpeita pyrkimyksissä luoda ja nopeuttaa läpimurtoinnovaatioita nopeaa markkinakasvua varten. Sen on määrä houkutella innovatiivisia yrityksiä, joilla on mahdollisuuksia laajentua kansainvälisesti ja unionin tasolla, ja tarjota nopeasti ja joustavasti avustuksia ja yhteisinvestointeja, mukaan lukien yksityisten sijoittajien kanssa toteutettavat investoinnit. Näihin tavoitteisiin olisi pyrittävä perustamalla Euroopan innovaationeuvosto (EIC). Tämän pilarin olisi tuettava myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia (EIT) ja
  yleensä Euroopan
  innovaatioekosysteemejä erityisesti yhteisrahoittamalla kumppanuuksia kansallisten ja alueellisten innovointia tukevien toimijoiden kanssa. | ”Avoimen innovoinnin” pilarissa olisi otettava käyttöön useita toimenpiteitä, joilla tuetaan kokonaisvaltaisesti
  innovaattoreiden,
  yrittäjien ja yrittäjyyden tarpeita pyrkimyksissä luoda ja nopeuttaa läpimurtoinnovaatioita nopeaa markkinakasvua varten. Sen on määrä houkutella innovatiivisia yrityksiä, joilla on mahdollisuuksia laajentua kansainvälisesti ja unionin tasolla, ja tarjota nopeasti ja joustavasti avustuksia ja yhteisinvestointeja, mukaan lukien yksityisten
  ja julkisten
  sijoittajien kanssa toteutettavat investoinnit. Näihin tavoitteisiin olisi pyrittävä perustamalla Euroopan innovaationeuvosto (EIC). Tämän pilarin olisi tuettava myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia (EIT) ja
  paikallisia, alueellisia, kansallisia ja eurooppalaisia
  innovaatioekosysteemejä erityisesti yhteisrahoittamalla kumppanuuksia kansallisten ja alueellisten innovointia tukevien toimijoiden kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”Avoimen innovoinnin” pilarissa olisi otettava käyttöön useita toimenpiteitä, joilla tuetaan kokonaisvaltaisesti yrittäjien ja yrittäjyyden tarpeita pyrkimyksissä luoda ja nopeuttaa läpimurtoinnovaatioita nopeaa markkinakasvua varten. Sen on määrä houkutella innovatiivisia yrityksiä, joilla on mahdollisuuksia laajentua kansainvälisesti ja unionin tasolla, ja tarjota nopeasti ja joustavasti avustuksia ja yhteisinvestointeja, mukaan lukien yksityisten sijoittajien kanssa toteutettavat investoinnit. Näihin tavoitteisiin olisi pyrittävä perustamalla Euroopan innovaationeuvosto (EIC). Tämän pilarin olisi tuettava myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia (EIT) ja
  yleensä Euroopan
  innovaatioekosysteemejä erityisesti yhteisrahoittamalla kumppanuuksia kansallisten ja alueellisten innovointia tukevien toimijoiden kanssa.

”Avoimen innovoinnin” pilarissa olisi otettava käyttöön useita toimenpiteitä, joilla tuetaan kokonaisvaltaisesti
  innovaattoreiden,
  yrittäjien ja yrittäjyyden tarpeita pyrkimyksissä luoda ja nopeuttaa läpimurtoinnovaatioita nopeaa markkinakasvua varten. Sen on määrä houkutella innovatiivisia yrityksiä, joilla on mahdollisuuksia laajentua kansainvälisesti ja unionin tasolla, ja tarjota nopeasti ja joustavasti avustuksia ja yhteisinvestointeja, mukaan lukien yksityisten
  ja julkisten
  sijoittajien kanssa toteutettavat investoinnit. Näihin tavoitteisiin olisi pyrittävä perustamalla Euroopan innovaationeuvosto (EIC). Tämän pilarin olisi tuettava myös Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia (EIT) ja
  paikallisia, alueellisia, kansallisia ja eurooppalaisia
  innovaatioekosysteemejä erityisesti yhteisrahoittamalla kumppanuuksia kansallisten ja alueellisten innovointia tukevien toimijoiden kanssa.

Perustelu

”Avoimen innovoinnin” pilarin tavoitteiden tulisi ilmentää selvemmin kohdeyleisöä, joka ei rajoitu pelkästään yrittäjiin, ja niissä olisi mainittava mahdollisuus ottaa mukaan julkisia sijoittajia yhtä lailla kuin yksityisiä sijoittajia.

Muutosehdotus 7

Uusi kohta 2 artiklan 3 kohdan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | ”alueellisilla ekosysteemeillä ja innovaatiokeskuksilla” systeemejä ja keskuksia, jotka kokoavat yhteen alueellisesti ja paikallisesti järjestäytyneiden nelijakoista Quadruple Helix -mallia (korkeakoulut, yritykset, julkiset päättäjät, kansalaisyhteiskunta) noudattavien verkkojen julkisia ja yksityisiä toimijoita, jotka koordinoivat tutkimusta, innovointia ja koulutusta ja vauhdittavat keskinäistä tulosten levittämistä, osaamisen siirtoa, innovointia ja sellaisten uusien taloudellisten toimintojen ja palvelujen kehittämistä, jotka luovat pysyviä työpaikkoja. Niillä on läheinen yhteys kansalaisiin ja näiden paikallisiin tarpeisiin, ja ne tuovat tutkimuksen ja innovoinnin tulokset mahdollisimman lähelle yhteiskuntaa ja markkinoita. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”alueellisilla ekosysteemeillä ja innovaatiokeskuksilla” systeemejä ja keskuksia, jotka kokoavat yhteen alueellisesti ja paikallisesti järjestäytyneiden nelijakoista Quadruple Helix -mallia (korkeakoulut, yritykset, julkiset päättäjät, kansalaisyhteiskunta) noudattavien verkkojen julkisia ja yksityisiä toimijoita, jotka koordinoivat tutkimusta, innovointia ja koulutusta ja vauhdittavat keskinäistä tulosten levittämistä, osaamisen siirtoa, innovointia ja sellaisten uusien taloudellisten toimintojen ja palvelujen kehittämistä, jotka luovat pysyviä työpaikkoja. Niillä on läheinen yhteys kansalaisiin ja näiden paikallisiin tarpeisiin, ja ne tuovat tutkimuksen ja innovoinnin tulokset mahdollisimman lähelle yhteiskuntaa ja markkinoita.

Perustelu

”Alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten” virallinen määritelmä, joka kattaa sekä kaupunkien että alueiden käytännön tilanteet, on tarpeen, jotta varmistetaan niiden tosiasiallinen huomioon ottaminen ja niille annettava täysi tunnustus kaikissa Euroopan horisontti -ohjelman osioissa.

Muutosehdotus 8

2 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5) | ”missiolla” toimista muodostettua portfoliota, jolla on määrä saavuttaa mitattavissa oleva tavoite asetetun määräajan puitteissa sekä tieteellinen ja teknologinen ja/tai yhteiskuntaan ja kansalaisiin kohdistuva vaikutus, jota ei voitaisi saavuttaa yksittäisillä toimilla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5)

”missiolla” toimista muodostettua portfoliota, jolla on määrä saavuttaa mitattavissa oleva tavoite asetetun määräajan puitteissa sekä tieteellinen ja teknologinen ja/tai yhteiskuntaan ja kansalaisiin kohdistuva vaikutus, jota ei voitaisi saavuttaa yksittäisillä toimilla;

| 5) | ”missiolla” toimista muodostettua portfoliota, jolla on määrä saavuttaa mitattavissa oleva tavoite asetetun määräajan puitteissa sekä tieteellinen ja teknologinen ja/tai yhteiskuntaan ja kansalaisiin
  ja heidän alueeseensa
  kohdistuva vaikutus, jota ei voitaisi saavuttaa yksittäisillä toimilla; |
| --- | --- |

5)

”missiolla” toimista muodostettua portfoliota, jolla on määrä saavuttaa mitattavissa oleva tavoite asetetun määräajan puitteissa sekä tieteellinen ja teknologinen ja/tai yhteiskuntaan ja kansalaisiin
  ja heidän alueeseensa
  kohdistuva vaikutus, jota ei voitaisi saavuttaa yksittäisillä toimilla;

Muutosehdotus 9

3 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ohjelman yleisenä tavoitteena on saada aikaan tieteellisiä, taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tutkimus- ja innovaatioinvestoinneista, jotta voidaan lujittaa unionin tieteellistä ja teknologista perustaa ja edistää
  sen
  kilpailukykyä, muun muassa teollisuudessa, saavuttaa unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet ja auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin, myös kestävän kehityksen tavoitteisiin. | Ohjelman yleisenä tavoitteena on saada aikaan tieteellisiä, taloudellisia
  , alueellisia
  ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tutkimus- ja innovaatioinvestoinneista, jotta voidaan lujittaa unionin tieteellistä ja teknologista perustaa ja edistää
  jokaisen jäsenvaltion ja niiden alueiden
  kilpailukykyä, muun muassa teollisuudessa,
  erityisesti auttamalla rakentamaan osaamisen ja innovoinnin yhteiskuntaa,
  saavuttaa unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet ja auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin, myös kestävän kehityksen tavoitteisiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ohjelman yleisenä tavoitteena on saada aikaan tieteellisiä, taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tutkimus- ja innovaatioinvestoinneista, jotta voidaan lujittaa unionin tieteellistä ja teknologista perustaa ja edistää
  sen
  kilpailukykyä, muun muassa teollisuudessa, saavuttaa unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet ja auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin, myös kestävän kehityksen tavoitteisiin.

Ohjelman yleisenä tavoitteena on saada aikaan tieteellisiä, taloudellisia
  , alueellisia
  ja yhteiskunnallisia vaikutuksia unionin tutkimus- ja innovaatioinvestoinneista, jotta voidaan lujittaa unionin tieteellistä ja teknologista perustaa ja edistää
  jokaisen jäsenvaltion ja niiden alueiden
  kilpailukykyä, muun muassa teollisuudessa,
  erityisesti auttamalla rakentamaan osaamisen ja innovoinnin yhteiskuntaa,
  saavuttaa unionin ensisijaiset strategiset tavoitteet ja auttaa vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin, myös kestävän kehityksen tavoitteisiin.

Muutosehdotus 10

3 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | vahvistaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta unionin politiikan kehittämiseen, tukemiseen ja täytäntöönpanoon sekä tukea innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa teollisuudessa ja yhteiskunnassa maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

vahvistaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta unionin politiikan kehittämiseen, tukemiseen ja täytäntöönpanoon sekä tukea innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa teollisuudessa ja yhteiskunnassa maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi;

| b) | vahvistaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta unionin politiikan kehittämiseen, tukemiseen ja täytäntöönpanoon sekä tukea innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa teollisuudessa ja yhteiskunnassa
  sekä niiden levittämistä unionissa, sen jäsenvaltioissa ja alueilla paikallisiin ja
  maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

b)

vahvistaa tutkimuksen ja innovoinnin vaikutusta unionin politiikan kehittämiseen, tukemiseen ja täytäntöönpanoon sekä tukea innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoa teollisuudessa ja yhteiskunnassa
  sekä niiden levittämistä unionissa, sen jäsenvaltioissa ja alueilla paikallisiin ja
  maailmanlaajuisiin haasteisiin vastaamiseksi;

Muutosehdotus 11

6 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Erityisohjelman täytäntöönpano perustuu etenkin pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” tutkimus- ja innovointitoimien avoimeen ja strategiseen monivuotiseen suunnitteluun, jonka pohjaksi kuullaan sidosryhmiä prioriteeteista ja käytettävistä sopivista toiminta- ja toteutusmuodoista. Tämä varmistaa yhdenmukaisuuden kyseeseen tulevien muiden unionin ohjelmien kanssa. | Erityisohjelman täytäntöönpano perustuu etenkin pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” tutkimus- ja innovointitoimien avoimeen ja strategiseen monivuotiseen suunnitteluun, jonka pohjaksi kuullaan
  jäsenvaltioita, Euroopan parlamenttia, paikallis- ja alueviranomaisia,
  sidosryhmiä
  ja kansalaisyhteiskuntaa
  prioriteeteista ja käytettävistä sopivista toiminta- ja toteutusmuodoista. Tämä varmistaa yhdenmukaisuuden kyseeseen tulevien muiden unionin ohjelmien kanssa
  sekä kansallisten strategisten painopisteiden ja älykkään erikoistumisen painopisteiden huomioon ottamisen
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Erityisohjelman täytäntöönpano perustuu etenkin pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” tutkimus- ja innovointitoimien avoimeen ja strategiseen monivuotiseen suunnitteluun, jonka pohjaksi kuullaan sidosryhmiä prioriteeteista ja käytettävistä sopivista toiminta- ja toteutusmuodoista. Tämä varmistaa yhdenmukaisuuden kyseeseen tulevien muiden unionin ohjelmien kanssa.

Erityisohjelman täytäntöönpano perustuu etenkin pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” tutkimus- ja innovointitoimien avoimeen ja strategiseen monivuotiseen suunnitteluun, jonka pohjaksi kuullaan
  jäsenvaltioita, Euroopan parlamenttia, paikallis- ja alueviranomaisia,
  sidosryhmiä
  ja kansalaisyhteiskuntaa
  prioriteeteista ja käytettävistä sopivista toiminta- ja toteutusmuodoista. Tämä varmistaa yhdenmukaisuuden kyseeseen tulevien muiden unionin ohjelmien kanssa
  sekä kansallisten strategisten painopisteiden ja älykkään erikoistumisen painopisteiden huomioon ottamisen
  .

Perustelu

Strateginen suunnittelu on ohjelman tulevan hallintotavan ytimessä, joten siihen on otettava mukaan paikallis- ja alueviranomaiset ja siinä on otettava huomioon älykkään erikoistumisen strategiat.

Muutosehdotus 12

6 artiklan 9 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 9.   Ohjelmassa edistetään aidosti sukupuolten tasa-arvoa ja tutkimuksen ja innovoinnin sisällön sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamista. Erityistä huomiota kiinnitetään sukupuolten tasapainoiseen edustukseen arviointilautakunnissa ja muissa asiantuntijaelimissä kyseisen tutkimuksen ja innovoinnin alan tilanne huomioon ottaen. | 9.   Ohjelmassa edistetään aidosti sukupuolten tasa-arvoa ja tutkimuksen ja innovoinnin sisällön sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamista. Erityistä huomiota kiinnitetään sukupuolten tasapainoiseen edustukseen arviointilautakunnissa ja muissa asiantuntijaelimissä kyseisen tutkimuksen ja innovoinnin alan tilanne huomioon ottaen.


  EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan mukaisesti ohjelmassa on otettava huomioon syrjäisimpien alueiden erityispiirteet siten kuin esitetään komission tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa”, jonka neuvosto hyväksyi 12. huhtikuuta 2018. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

9.   Ohjelmassa edistetään aidosti sukupuolten tasa-arvoa ja tutkimuksen ja innovoinnin sisällön sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamista. Erityistä huomiota kiinnitetään sukupuolten tasapainoiseen edustukseen arviointilautakunnissa ja muissa asiantuntijaelimissä kyseisen tutkimuksen ja innovoinnin alan tilanne huomioon ottaen.

9.   Ohjelmassa edistetään aidosti sukupuolten tasa-arvoa ja tutkimuksen ja innovoinnin sisällön sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamista. Erityistä huomiota kiinnitetään sukupuolten tasapainoiseen edustukseen arviointilautakunnissa ja muissa asiantuntijaelimissä kyseisen tutkimuksen ja innovoinnin alan tilanne huomioon ottaen.

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan mukaisesti ohjelmassa on otettava huomioon syrjäisimpien alueiden erityispiirteet siten kuin esitetään komission tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa”, jonka neuvosto hyväksyi 12. huhtikuuta 2018.

Perustelu

Perustelu

Euroopan horisontti -ohjelmaa koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusehdotuksen johdanto-osan 27 kappaleessa todetaan nimenomaisesti, että syrjäisimmät alueet ovat oikeutettuja erityistoimenpiteisiin ja että ohjelmassa olisi otettava huomioon niiden erityispiirteet. Säädöstekstissä syrjäisimpiä alueita ei kuitenkaan mainita lainkaan.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

7 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Missioiden on | 3.   Missioiden on |
| a) | tuotettava selvää lisäarvoa EU:n tasolla ja autettava saavuttamaan unionin ensisijaiset tavoitteet; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Missioiden on

3.   Missioiden on

a)

tuotettava selvää lisäarvoa EU:n tasolla ja autettava saavuttamaan unionin ensisijaiset tavoitteet;

| a) | tuotettava selvää lisäarvoa EU:n tasolla ja autettava saavuttamaan unionin ensisijaiset tavoitteet; |
| --- | --- |

a)

tuotettava selvää lisäarvoa EU:n tasolla ja autettava saavuttamaan unionin ensisijaiset tavoitteet;

| b) | oltava rohkeita ja inspiroivia siten, että niillä on laajaa yhteiskunnallista tai taloudellista merkittävyyttä; |
| --- | --- |

b)

oltava rohkeita ja inspiroivia siten, että niillä on laajaa yhteiskunnallista tai taloudellista merkittävyyttä;

| b) | oltava rohkeita ja inspiroivia siten, että niillä on laajaa yhteiskunnallista tai taloudellista merkittävyyttä; |
| --- | --- |

b)

oltava rohkeita ja inspiroivia siten, että niillä on laajaa yhteiskunnallista tai taloudellista merkittävyyttä;

| c) | osoitettava selkeä suunta ja oltava kohdennettuja, mitattavissa olevia ja aikasidonnaisia; |
| --- | --- |

c)

osoitettava selkeä suunta ja oltava kohdennettuja, mitattavissa olevia ja aikasidonnaisia;

| c) | osoitettava selkeä suunta ja oltava kohdennettuja, mitattavissa olevia ja aikasidonnaisia; |
| --- | --- |

c)

osoitettava selkeä suunta ja oltava kohdennettuja, mitattavissa olevia ja aikasidonnaisia;

| d) | keskityttävä kunnianhimoiseen mutta realistiseen tutkimus- ja innovaatiotoimintaan; |
| --- | --- |

d)

keskityttävä kunnianhimoiseen mutta realistiseen tutkimus- ja innovaatiotoimintaan;

| d) | keskityttävä kunnianhimoiseen mutta realistiseen tutkimus- ja innovaatiotoimintaan; |
| --- | --- |

d)

keskityttävä kunnianhimoiseen mutta realistiseen tutkimus- ja innovaatiotoimintaan;

| e) | saatettava alulle toimintaa tieteenalojen, sektorien ja toimijoiden välisesti; |
| --- | --- |

e)

saatettava alulle toimintaa tieteenalojen, sektorien ja toimijoiden välisesti;

| e) | saatettava alulle toimintaa tieteenalojen, sektorien ja toimijoiden välisesti; |
| --- | --- |

e)

saatettava alulle toimintaa tieteenalojen, sektorien ja toimijoiden välisesti;

| f) | oltava avoimia moninaisille, alhaalta ylöspäin suuntautuville ratkaisuille. |
| --- | --- |

f)

oltava avoimia moninaisille, alhaalta ylöspäin suuntautuville ratkaisuille.

| f) | oltava avoimia moninaisille, alhaalta ylöspäin suuntautuville ratkaisuille; |
| --- | --- |

f)

oltava avoimia moninaisille, alhaalta ylöspäin suuntautuville ratkaisuille;

| g) | tuettava eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistumista ja älykkään erikoistumisen strategioiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

g)

g)

tuettava eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistumista ja älykkään erikoistumisen strategioiden täytäntöönpanoa.

tuettava eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistumista ja älykkään erikoistumisen strategioiden täytäntöönpanoa.

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

8 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Osia
  Euroopan horisontti
  -ohjelmasta
  voidaan toteuttaa eurooppalaisten kumppanuuksien avulla. Unionin osallistuminen eurooppalaisiin kumppanuuksiin voi tapahtua millä tahansa seuraavassa esitetyllä tavalla: | Euroopan horisontti
  -ohjelman osat
  voidaan toteuttaa eurooppalaisten kumppanuuksien avulla. Unionin osallistuminen eurooppalaisiin kumppanuuksiin voi tapahtua millä tahansa seuraavassa esitetyllä tavalla: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Osia
  Euroopan horisontti
  -ohjelmasta
  voidaan toteuttaa eurooppalaisten kumppanuuksien avulla. Unionin osallistuminen eurooppalaisiin kumppanuuksiin voi tapahtua millä tahansa seuraavassa esitetyllä tavalla:

Osia

-ohjelmasta

Euroopan horisontti
  -ohjelman osat
  voidaan toteuttaa eurooppalaisten kumppanuuksien avulla. Unionin osallistuminen eurooppalaisiin kumppanuuksiin voi tapahtua millä tahansa seuraavassa esitetyllä tavalla:

-ohjelman osat

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

Uusi 7 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Missioiden laatimisprosessin tulee olla avoin ja osallistava, ja siihen on otettava mukaan kaikki paikalliset, alueelliset, eurooppalaiset ja maailmanlaajuiset sidosryhmät. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.
     
  Missioiden laatimisprosessin tulee olla avoin ja osallistava, ja siihen on otettava mukaan kaikki paikalliset, alueelliset, eurooppalaiset ja maailmanlaajuiset sidosryhmät.

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

9 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| c) | 13 500 000 000 euroa pilarille III ”Avoin innovointi” vuosiksi 2021–2027, josta |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

13 500 000 000 euroa pilarille III ”Avoin innovointi” vuosiksi 2021–2027, josta

| c) | 13 500 000 000 euroa pilarille III ”Avoin innovointi” vuosiksi 2021–2027, josta |
| --- | --- |

c)

13 500 000 000 euroa pilarille III ”Avoin innovointi” vuosiksi 2021–2027, josta

| | 1) | 10 500 000 000 euroa Euroopan innovaationeuvostolle, josta
  enimmillään
  500 000 000 euroa Euroopan innovaatioekosysteemeille; |
| --- | --- | --- |

1)

10 500 000 000 euroa Euroopan innovaationeuvostolle, josta
  enimmillään
  500 000 000 euroa Euroopan innovaatioekosysteemeille;

enimmillään

| | 1) | 10 500 000 000 euroa Euroopan innovaationeuvostolle, josta 500 000 000 euroa Euroopan innovaatioekosysteemeille;
  tähän summaan lisätään pilarista II siirretyt 1 500 000 000 euroa, jotka on määrä käyttää innovaationeuvoston aihealueisiin. Vähintään 1 000 000 000 euroa tulee käyttää yhteisrahoituksena yhteisiin pk-yritysten tukiohjelmiin, erityisesti jatkokehittelyinnovointiin; |
| --- | --- | --- |

1)

10 500 000 000 euroa Euroopan innovaationeuvostolle, josta 500 000 000 euroa Euroopan innovaatioekosysteemeille;
  tähän summaan lisätään pilarista II siirretyt 1 500 000 000 euroa, jotka on määrä käyttää innovaationeuvoston aihealueisiin. Vähintään 1 000 000 000 euroa tulee käyttää yhteisrahoituksena yhteisiin pk-yritysten tukiohjelmiin, erityisesti jatkokehittelyinnovointiin;

tähän summaan lisätään pilarista II siirretyt 1 500 000 000 euroa, jotka on määrä käyttää innovaationeuvoston aihealueisiin. Vähintään 1 000 000 000 euroa tulee käyttää yhteisrahoituksena yhteisiin pk-yritysten tukiohjelmiin, erityisesti jatkokehittelyinnovointiin;

| | 2) | 3 000 000 000 euroa Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT); |
| --- | --- | --- |

2)

3 000 000 000 euroa Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT);

| | 2) | 3 000 000 000 euroa Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT); |
| --- | --- | --- |

2)

3 000 000 000 euroa Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT);

Perustelu

Perustelu

Euroopan innovaatioekosysteemeille tarkoitettu tuki kohdistuu suuressa määrin alueellisiin ekosysteemeihin ja innovaatiokeskuksiin. Ehdotettu summa on ehdollinen, mitä ei voida hyväksyä, ja liian pieni saadakseen aikaan merkittäviä kokonaisvaikutuksia tai edes alueellisia vaikutuksia. Tähän toimintaan varattujen määrärahojen korottamisen ansiosta alueet voivat löytää oman paikkansa tulevan puiteohjelman järjestelmässä kehittämällä keskipitkän ja pitkän aikavälin rakennepoliittisia strategioita, jotka ovat välttämättömiä unionin innovointivalmiuksien kehittämiseksi.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

9 artiklan 8 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa jäsenvaltioille osoitetut resurssit, jotka ovat siirtokelpoisia asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 21 artiklan mukaisesti, voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelmaan. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa jäsenvaltioille osoitetut resurssit, jotka ovat siirtokelpoisia asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 21 artiklan mukaisesti, voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelmaan. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.

Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa jäsenvaltioille osoitetut resurssit, jotka ovat siirtokelpoisia asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 21 artiklan mukaisesti, voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelmaan. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.

Perustelu

Perustelu

Siirretään 11 artiklaan.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

11 artikla

11 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 1.
     
  Euroopan horisontti on toteutettava synergiassa unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa. Euroopan horisontti -ohjelman rahoitusta täydentävä ja siihen yhdistetty rahoitus on toteutettava noudattaen samoja soveltamissääntöjä kuin mitä sovelletaan tähän ohjelmaan.




  Tarvittaessa voidaan toteuttaa yhteisiä ehdotuspyyntöjä unionin muiden ohjelmien kanssa, jolloin osallistumiseen sovelletaan vain yhden ohjelman sääntöjä. Jos toimet kuuluvat Euroopan horisontti -ohjelman aloihin, sovelletaan kaikkiin rahoitusosuuksiin Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä. |
| Toimet, joilla on myönnetty huippuosaamismerkki tai jotka täyttävät kaikki seuraavat vertailuehdot: | 2.
     Toimet, joilla on myönnetty huippuosaamismerkki tai jotka täyttävät kaikki seuraavat vertailuehdot: |
| a) | ne on arvioitu ehdotuspyynnön puitteissa ohjelman mukaisesti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.
     
  Euroopan horisontti on toteutettava synergiassa unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa. Euroopan horisontti -ohjelman rahoitusta täydentävä ja siihen yhdistetty rahoitus on toteutettava noudattaen samoja soveltamissääntöjä kuin mitä sovelletaan tähän ohjelmaan.

Tarvittaessa voidaan toteuttaa yhteisiä ehdotuspyyntöjä unionin muiden ohjelmien kanssa, jolloin osallistumiseen sovelletaan vain yhden ohjelman sääntöjä. Jos toimet kuuluvat Euroopan horisontti -ohjelman aloihin, sovelletaan kaikkiin rahoitusosuuksiin Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä.

Toimet, joilla on myönnetty huippuosaamismerkki tai jotka täyttävät kaikki seuraavat vertailuehdot:

2.
     Toimet, joilla on myönnetty huippuosaamismerkki tai jotka täyttävät kaikki seuraavat vertailuehdot:

a)

ne on arvioitu ehdotuspyynnön puitteissa ohjelman mukaisesti;

| a) | ne on arvioitu ehdotuspyynnön puitteissa ohjelman mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

ne on arvioitu ehdotuspyynnön puitteissa ohjelman mukaisesti;

| b) | ne täyttävät kyseisen ehdotuspyynnön vähimmäislaatuvaatimukset; |
| --- | --- |

b)

ne täyttävät kyseisen ehdotuspyynnön vähimmäislaatuvaatimukset;

| b) | ne täyttävät kyseisen ehdotuspyynnön vähimmäislaatuvaatimukset; |
| --- | --- |

b)

ne täyttävät kyseisen ehdotuspyynnön vähimmäislaatuvaatimukset;

| c) | niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön puitteissa budjettirajoitusten vuoksi; |
| --- | --- |

c)

niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön puitteissa budjettirajoitusten vuoksi;

| c) | niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön puitteissa budjettirajoitusten vuoksi; |
| --- | --- |

c)

niitä ei voida rahoittaa kyseisen ehdotuspyynnön puitteissa budjettirajoitusten vuoksi;

voivat saada tukea Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahasto plussasta tai Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 67 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja asetuksen (EU) xx/xx (yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annettu asetus) 8 artiklan mukaisesti, edellyttäen, että toimet ovat yhteensopivia kyseessä olevan ohjelman tavoitteiden kanssa.
  Tällöin sovelletaan tukea myöntävän rahaston sääntöjä.

Tällöin sovelletaan tukea myöntävän rahaston sääntöjä.

voivat saada tukea Euroopan aluekehitysrahastosta, koheesiorahastosta, Euroopan sosiaalirahasto plussasta tai Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 67 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja asetuksen (EU) xx/xx (yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annettu asetus) 8 artiklan mukaisesti, edellyttäen, että toimet ovat yhteensopivia kyseessä olevan ohjelman tavoitteiden kanssa.

3.
     
  Edellä 8 artiklassa tarkoitettujen eurooppalaisten kumppanuuksien puitteissa toteutettavat toimet voivat saada rahoitusta myös muista unionin, jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten ohjelmista, jolloin osallistumiseen voidaan soveltaa vain yhden ohjelman sääntöjä. Jos toimet kuuluvat Euroopan horisontti -ohjelman aloihin, voidaan kaikkiin rahoitusosuuksiin soveltaa Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä, jollei valtiontukiin sovellettaviin yhteisön puitteisiin liittyvistä säännöistä muuta johdu.

4.
     
  Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa jäsenvaltioille myönnetyt varat, jotka ovat siirtokelpoisia asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 21 artiklan mukaisesti, voidaan hallintoviranomaisen pyynnöstä

| a) | joko siirtää Euroopan horisontti -ohjelmaan, jolloin komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti; varat on käytettävä sen maantieteellisen alueen hyväksi, josta kyseinen hallintoviranomainen vastaa, 18 artiklan 7 kohdan ja 19 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

joko siirtää Euroopan horisontti -ohjelmaan, jolloin komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti; varat on käytettävä sen maantieteellisen alueen hyväksi, josta kyseinen hallintoviranomainen vastaa, 18 artiklan 7 kohdan ja 19 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti;

| b) | tai katsoa siirretyksi Euroopan horisontti -ohjelmaan, jos hallintoviranomainen osoittaa ne suoraan Euroopan horisontti -ohjelmasta yhteisrahoitettavaan yhteiseen ohjelmaan. Tällä tavoin yhteisrahoitettavasta yhteisestä ohjelmasta kolmansille osapuolille maksettaviin avustuksiin voidaan soveltaa Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä, jollei valtiontukiin sovellettaviin yhteisön puitteisiin liittyvistä säännöistä muuta johdu. |
| --- | --- |

b)

tai katsoa siirretyksi Euroopan horisontti -ohjelmaan, jos hallintoviranomainen osoittaa ne suoraan Euroopan horisontti -ohjelmasta yhteisrahoitettavaan yhteiseen ohjelmaan. Tällä tavoin yhteisrahoitettavasta yhteisestä ohjelmasta kolmansille osapuolille maksettaviin avustuksiin voidaan soveltaa Euroopan horisontti -ohjelman sääntöjä, jollei valtiontukiin sovellettaviin yhteisön puitteisiin liittyvistä säännöistä muuta johdu.

Perustelu

Perustelu

Pitkään jatkunut keskustelu synergiasta täytyy päättää selkeään ja kattavaan säännökseen, joka mahdollistaa käytännössä yhdistetyn rahoituksen saamisen muutenkin kuin vain huippuosaamismerkin myöntämisen kautta sekä eurooppalaisten kumppanuuksien koko potentiaalin hyödyntämisen. Järjestelyn on kuitenkin oltava myös joustava ja jätettävä alueille mahdollisuus reagoida ja mukautua nopeasti eurooppalaisen ekosysteemin aloitteisiin ja kehitykseen. Muutosehdotuksen avulla saavutetaan tämä tavoite, kun hallintoviranomaisille annetaan mahdollisuus tehdä virtuaalinen siirto osoittamalla määrärahat suoraan puiteohjelmasta yhteisrahoitettavaan ohjelmaan, johon hallintoviranomainen näin päättää osallistua, edellyttämättä etukäteisohjelmasuunnittelua ja varsinaista siirtoa.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

20 artiklan 5 kohta

20 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Työohjemassa täsmennetään ehdotuspyynnöt, joissa myönnetään huippuosaamismerkkejä.
  Hakijan etukäteen antamalla luvalla hakemusta ja arviointia koskevat tiedot voidaan jakaa kiinnostuneiden rahoitusviranomaisten kanssa
  sillä varauksella, että tehdään luottamuksellisuutta koskevat sopimukset. | Työohjemassa täsmennetään ehdotuspyynnöt, joissa myönnetään huippuosaamismerkkejä.
  Huippuosaamismerkin myöntäminen edellyttää, että hakija on antanut asianomaisille rahoitusviranomaisille mahdollisuuden tutustua hakemus- ja arviointitietoihin
  sillä varauksella, että tehdään luottamuksellisuutta koskevat sopimukset. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Työohjemassa täsmennetään ehdotuspyynnöt, joissa myönnetään huippuosaamismerkkejä.
  Hakijan etukäteen antamalla luvalla hakemusta ja arviointia koskevat tiedot voidaan jakaa kiinnostuneiden rahoitusviranomaisten kanssa
  sillä varauksella, että tehdään luottamuksellisuutta koskevat sopimukset.

Hakijan etukäteen antamalla luvalla hakemusta ja arviointia koskevat tiedot voidaan jakaa kiinnostuneiden rahoitusviranomaisten kanssa

Työohjemassa täsmennetään ehdotuspyynnöt, joissa myönnetään huippuosaamismerkkejä.
  Huippuosaamismerkin myöntäminen edellyttää, että hakija on antanut asianomaisille rahoitusviranomaisille mahdollisuuden tutustua hakemus- ja arviointitietoihin
  sillä varauksella, että tehdään luottamuksellisuutta koskevat sopimukset.

Huippuosaamismerkin myöntäminen edellyttää, että hakija on antanut asianomaisille rahoitusviranomaisille mahdollisuuden tutustua hakemus- ja arviointitietoihin

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

23 artikla

23 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain toisesta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös tästä ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja.
  Osuuteen, jotka kustakin unionin ohjelmasta myönnetään toimeen, sovelletaan sen omia sääntöjä.
  Kumulatiivinen rahoitus ei saa ylittää toimen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää, ja unionin eri ohjelmista myönnettävä tuki voidaan laskea määräsuhteen mukaisesti tukiehtoja koskevissa asiakirjoissa vahvistetulla tavalla. | Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain toisesta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös tästä ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja. |
| | Jos rahoitusosuudet on myönnetty yhteisesti samojen toimintojen ja niiden kustannusten kattamiseen,










  a) | tällaisen toimen toteuttamiseen on sovellettava vain yksiä täytäntöönpano- ja tukikelpoisuussääntöjä.


  Kumulatiivinen rahoitus ei saa ylittää toimen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää, ja unionin eri ohjelmista myönnettävä tuki voidaan laskea määräsuhteen mukaisesti tukiehtoja koskevissa asiakirjoissa vahvistetulla tavalla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain toisesta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös tästä ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja.
  Osuuteen, jotka kustakin unionin ohjelmasta myönnetään toimeen, sovelletaan sen omia sääntöjä.
  Kumulatiivinen rahoitus ei saa ylittää toimen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää, ja unionin eri ohjelmista myönnettävä tuki voidaan laskea määräsuhteen mukaisesti tukiehtoja koskevissa asiakirjoissa vahvistetulla tavalla.

Osuuteen, jotka kustakin unionin ohjelmasta myönnetään toimeen, sovelletaan sen omia sääntöjä.

Toimi, joka on saanut rahoitusta jostain toisesta unionin ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös tästä ohjelmasta edellyttäen, että rahoitusosuudet eivät kata samoja kuluja.

Jos rahoitusosuudet on myönnetty yhteisesti samojen toimintojen ja niiden kustannusten kattamiseen,

Jos rahoitusosuudet on myönnetty yhteisesti samojen toimintojen ja niiden kustannusten kattamiseen,

a)

a)

tällaisen toimen toteuttamiseen on sovellettava vain yksiä täytäntöönpano- ja tukikelpoisuussääntöjä.

tällaisen toimen toteuttamiseen on sovellettava vain yksiä täytäntöönpano- ja tukikelpoisuussääntöjä.

Kumulatiivinen rahoitus ei saa ylittää toimen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää, ja unionin eri ohjelmista myönnettävä tuki voidaan laskea määräsuhteen mukaisesti tukiehtoja koskevissa asiakirjoissa vahvistetulla tavalla;

| b) | toimen toteuttamiseen sovelletaan sen ohjelman sääntöjä, josta pääasiallinen rahoitusosuus on maksettu, jollei valtiontukiin sovellettaviin yhteisön puitteisiin liittyvistä säännöistä muuta johdu 11 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa
  . |
| --- | --- |

b)

b)

toimen toteuttamiseen sovelletaan sen ohjelman sääntöjä, josta pääasiallinen rahoitusosuus on maksettu, jollei valtiontukiin sovellettaviin yhteisön puitteisiin liittyvistä säännöistä muuta johdu 11 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa
  .

toimen toteuttamiseen sovelletaan sen ohjelman sääntöjä, josta pääasiallinen rahoitusosuus on maksettu, jollei valtiontukiin sovellettaviin yhteisön puitteisiin liittyvistä säännöistä muuta johdu 11 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa

Muutosehdotus 21

Muutosehdotus 21

30 artikla

30 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Toimea kohti sovelletaan vain yhtä korvausosuutta kaikissa siinä rahoitettavissa toiminnoissa. Enimmäisrahoitusosuus vahvistetaan työohjelmassa. | 1.   Toimea kohti sovelletaan vain yhtä korvausosuutta kaikissa siinä rahoitettavissa toiminnoissa. Enimmäisrahoitusosuus vahvistetaan työohjelmassa. |
| 2.   Ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista lukuun ottamatta seuraavia: | 2.   Ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista lukuun ottamatta seuraavia: |
| a) | innovointitoimet: enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, lukuun ottamatta voittoa tavoittelemattomia oikeussubjekteja, joiden osalta ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Toimea kohti sovelletaan vain yhtä korvausosuutta kaikissa siinä rahoitettavissa toiminnoissa. Enimmäisrahoitusosuus vahvistetaan työohjelmassa.

1.   Toimea kohti sovelletaan vain yhtä korvausosuutta kaikissa siinä rahoitettavissa toiminnoissa. Enimmäisrahoitusosuus vahvistetaan työohjelmassa.

2.   Ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista lukuun ottamatta seuraavia:

2.   Ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista lukuun ottamatta seuraavia:

a)

innovointitoimet: enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, lukuun ottamatta voittoa tavoittelemattomia oikeussubjekteja, joiden osalta ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista;

| a) | innovointitoimet: enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, lukuun ottamatta voittoa tavoittelemattomia oikeussubjekteja, joiden osalta ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista; |
| --- | --- |

a)

innovointitoimet: enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, lukuun ottamatta voittoa tavoittelemattomia oikeussubjekteja, joiden osalta ohjelmasta voidaan korvata enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista;

| b) | ohjelmien yhteisrahoitustoimet: vähintään
  30
  prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja erikseen määritellyissä ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

b)

ohjelmien yhteisrahoitustoimet: vähintään
  30
  prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja erikseen määritellyissä ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

30

| b) | ohjelmien yhteisrahoitustoimet: vähintään
  50
  prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja erikseen määritellyissä ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

b)

ohjelmien yhteisrahoitustoimet: vähintään
  50
  prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista ja erikseen määritellyissä ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista.

50

3.   Tässä artiklassa määriteltyjä korvausosuuksia sovelletaan myös tapauksissa, joissa koko toimea tai toimen osaa varten on vahvistettu kiinteinä korvausosuuksina, yksikkökustannusten mukaisina korvauksina tai kertakorvauksina myönnettävä rahoitus.

3.   Tässä artiklassa määriteltyjä korvausosuuksia sovelletaan myös tapauksissa, joissa koko toimea tai toimen osaa varten on vahvistettu kiinteinä korvausosuuksina, yksikkökustannusten mukaisina korvauksina tai kertakorvauksina myönnettävä rahoitus.

Perustelu

Perustelu

Johdonmukainen yhteisrahoitusperiaatteen kanssa.

Muutosehdotus 22

Muutosehdotus 22

43 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Euroopan innovaationeuvoston Accelerator-välineen rahoituksen saajan on oltava startup-, pk- tai mid cap -yritykseksi katsottava oikeussubjekti, joka on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan. Ehdotuksen voi tehdä rahoituksen saaja itse tai yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka aikoo perustaa kyseisen rahoituksen saajan tai tukea sitä. | 1.   Euroopan innovaationeuvoston Accelerator-välineen rahoituksen saajan on oltava startup-, pk- tai mid cap -yritykseksi katsottava oikeussubjekti, joka on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan. Ehdotuksen voi tehdä rahoituksen saaja itse tai yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka aikoo perustaa kyseisen rahoituksen saajan tai tukea sitä. |
| 2.   Unionin rahoituksen myöntämisestä Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen puitteissa tehdään vain yksi päätös rahoitusmuodosta riippumatta. | 2.   Unionin rahoituksen myöntämisestä Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen puitteissa tehdään vain yksi päätös rahoitusmuodosta riippumatta. |
| 3.   Riippumattomat asiantuntijat arvioivat ja valitsevat ehdotukset niiden ehdotuskohtaisten ansioiden perusteella vuotuisen avoimen ehdotuspyynnön puitteissa tietyin koontipäivin 24–26 artiklan mukaisesti, jollei 4 kohdasta muuta johdu. | 3.   Riippumattomat asiantuntijat arvioivat ja valitsevat ehdotukset niiden ehdotuskohtaisten ansioiden perusteella vuotuisen avoimen ehdotuspyynnön puitteissa tietyin koontipäivin 24–26 artiklan mukaisesti, jollei 4 kohdasta muuta johdu. |
| 4.   Myöntämisperusteina ovat






  — | huippuosaaminen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Euroopan innovaationeuvoston Accelerator-välineen rahoituksen saajan on oltava startup-, pk- tai mid cap -yritykseksi katsottava oikeussubjekti, joka on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan. Ehdotuksen voi tehdä rahoituksen saaja itse tai yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka aikoo perustaa kyseisen rahoituksen saajan tai tukea sitä.

1.   Euroopan innovaationeuvoston Accelerator-välineen rahoituksen saajan on oltava startup-, pk- tai mid cap -yritykseksi katsottava oikeussubjekti, joka on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen maahan. Ehdotuksen voi tehdä rahoituksen saaja itse tai yksi tai useampi luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka aikoo perustaa kyseisen rahoituksen saajan tai tukea sitä.

2.   Unionin rahoituksen myöntämisestä Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen puitteissa tehdään vain yksi päätös rahoitusmuodosta riippumatta.

2.   Unionin rahoituksen myöntämisestä Euroopan innovaationeuvoston sekarahoituksen puitteissa tehdään vain yksi päätös rahoitusmuodosta riippumatta.

3.   Riippumattomat asiantuntijat arvioivat ja valitsevat ehdotukset niiden ehdotuskohtaisten ansioiden perusteella vuotuisen avoimen ehdotuspyynnön puitteissa tietyin koontipäivin 24–26 artiklan mukaisesti, jollei 4 kohdasta muuta johdu.

3.   Riippumattomat asiantuntijat arvioivat ja valitsevat ehdotukset niiden ehdotuskohtaisten ansioiden perusteella vuotuisen avoimen ehdotuspyynnön puitteissa tietyin koontipäivin 24–26 artiklan mukaisesti, jollei 4 kohdasta muuta johdu.

4.   Myöntämisperusteina ovat

—

huippuosaaminen;

| — | vaikutus; |
| --- | --- |

—

vaikutus;

| — | toimen riskitaso ja unionin tuen tarve. |
| --- | --- |

—

toimen riskitaso ja unionin tuen tarve.

4.   Myöntämisperusteina ovat

| — | huippuosaaminen; |
| --- | --- |

—

huippuosaaminen;

| — | vaikutus; |
| --- | --- |

—

vaikutus;

| — | toimen riskitaso
  , kansallisen, alueellisen ja paikallisen avun laatu
  ja unionin tuen tarve. |
| --- | --- |

—

toimen riskitaso
  , kansallisen, alueellisen ja paikallisen avun laatu
  ja unionin tuen tarve.

Perustelu

Perustelu

Vaikka Accelerator-välineestä tukea saavien yritysten tulee tähdätä laajoille markkinoille, menestys riippuu niiden rahoitusrakenteen lisäksi myös avusta, jota ne saavat suotuisasta ekosysteemistä Euroopan tasolla, kansallisesti ja paikallisesti.

Muutosehdotus 23

Muutosehdotus 23

Liite I ”Toimien päälinjat”, osa 3, kohta b

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | Euroopan innovaatioekosysteemit


  Toiminta-alat: Yhteyksien luominen alueellisten ja kansallisten innovaatiotoimijoiden välille sekä jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden yhteisten rajat ylittävien innovaatio-ohjelmien täytäntöönpanon tukeminen
  , joka ulottuu
  innovoinnin pehmeän osaamisen tukemisesta aina tutkimus- ja innovointitoimiin Euroopan innovaatiojärjestelmän tuloksekkuuden parantamiseksi. Tämä täydentää tukea, jota EAKR tarjoaa innovoinnin ekosysteemeille ja alueiden välisille kumppanuuksille älykkään erikoistumisen aiheiden ympärillä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

Euroopan innovaatioekosysteemit

Euroopan innovaatioekosysteemit

Toiminta-alat: Yhteyksien luominen alueellisten ja kansallisten innovaatiotoimijoiden välille sekä jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden yhteisten rajat ylittävien innovaatio-ohjelmien täytäntöönpanon tukeminen
  , joka ulottuu
  innovoinnin pehmeän osaamisen tukemisesta aina tutkimus- ja innovointitoimiin Euroopan innovaatiojärjestelmän tuloksekkuuden parantamiseksi. Tämä täydentää tukea, jota EAKR tarjoaa innovoinnin ekosysteemeille ja alueiden välisille kumppanuuksille älykkään erikoistumisen aiheiden ympärillä.

Toiminta-alat

, joka ulottuu

| b) | Euroopan innovaatioekosysteemit


  Toiminta-alat: Yhteyksien luominen alueellisten ja kansallisten innovaatiotoimijoiden välille sekä
  alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten alueiden välisten innovaatio-ohjelmien ja
  jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden yhteisten rajat ylittävien innovaatio-ohjelmien täytäntöönpanon tukeminen
  ; tällaiset ohjelmat ulottuvat
  innovoinnin pehmeän osaamisen tukemisesta aina tutkimus- ja innovointitoimiin Euroopan innovaatiojärjestelmän tuloksekkuuden parantamiseksi. Tämä täydentää tukea, jota EAKR tarjoaa innovoinnin ekosysteemeille ja alueiden välisille kumppanuuksille älykkään erikoistumisen aiheiden ympärillä. |
| --- | --- |

b)

Euroopan innovaatioekosysteemit

Euroopan innovaatioekosysteemit

Toiminta-alat: Yhteyksien luominen alueellisten ja kansallisten innovaatiotoimijoiden välille sekä
  alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten alueiden välisten innovaatio-ohjelmien ja
  jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden yhteisten rajat ylittävien innovaatio-ohjelmien täytäntöönpanon tukeminen
  ; tällaiset ohjelmat ulottuvat
  innovoinnin pehmeän osaamisen tukemisesta aina tutkimus- ja innovointitoimiin Euroopan innovaatiojärjestelmän tuloksekkuuden parantamiseksi. Tämä täydentää tukea, jota EAKR tarjoaa innovoinnin ekosysteemeille ja alueiden välisille kumppanuuksille älykkään erikoistumisen aiheiden ympärillä.

Toiminta-alat

alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten alueiden välisten innovaatio-ohjelmien ja

; tällaiset ohjelmat ulottuvat

Perustelu

Perustelu

Välttämätön alueiden välisten hankkeiden rahoituksen mahdollistamiseksi.

Muutosehdotus 24

Muutosehdotus 24

Liite II, ”Toimintamuodot”, kuudes luetelmakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| — | ohjelmien yhteisrahoitustoimi: toimi, jolla tarjotaan yhteisrahoitusta toimenpiteistä muodostetulle ohjelmalle, jonka perustavat ja/tai toteuttavat tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien hallinnoinnista ja/tai rahoituksesta vastaavat oikeussubjektit, jotka eivät ole unionin rahoituselimiä. Tällainen toimintaohjelma voi tukea verkostoitumis-, koordinointi-, tutkimus-, innovointi- ja pilottitoimia sekä innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtääviä toimia, koulutus- ja liikkuvuustoimia, tietoisuuden lisäämistä ja tiedottamista, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä tai näiden yhdistelmää, jolloin toteuttamisesta vastaavat suoraan kyseiset oikeussubjektit tai kolmannet osapuolet, jotka voivat saada niiltä tarvittavaa taloudellista tukea esimerkiksi avustusten, palkintojen tai hankintojen muodossa tai Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksena; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

—

ohjelmien yhteisrahoitustoimi: toimi, jolla tarjotaan yhteisrahoitusta toimenpiteistä muodostetulle ohjelmalle, jonka perustavat ja/tai toteuttavat tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien hallinnoinnista ja/tai rahoituksesta vastaavat oikeussubjektit, jotka eivät ole unionin rahoituselimiä. Tällainen toimintaohjelma voi tukea verkostoitumis-, koordinointi-, tutkimus-, innovointi- ja pilottitoimia sekä innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtääviä toimia, koulutus- ja liikkuvuustoimia, tietoisuuden lisäämistä ja tiedottamista, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä tai näiden yhdistelmää, jolloin toteuttamisesta vastaavat suoraan kyseiset oikeussubjektit tai kolmannet osapuolet, jotka voivat saada niiltä tarvittavaa taloudellista tukea esimerkiksi avustusten, palkintojen tai hankintojen muodossa tai Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksena;

| — | ohjelmien yhteisrahoitustoimi: toimi, jolla tarjotaan yhteisrahoitusta toimenpiteistä muodostetulle ohjelmalle, jonka perustavat ja/tai toteuttavat tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien hallinnoinnista ja/tai rahoituksesta vastaavat oikeussubjektit, jotka eivät ole unionin rahoituselimiä.
  Tällaisella toimella voidaan tukea esimerkiksi alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten toimintaohjelmia ja niiden välistä yhteistyötä.
  Tällainen toimintaohjelma voi tukea verkostoitumis-, koordinointi-, tutkimus-, innovointi- ja pilottitoimia sekä innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtääviä toimia, koulutus- ja liikkuvuustoimia, tietoisuuden lisäämistä ja tiedottamista, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä tai näiden yhdistelmää, jolloin toteuttamisesta vastaavat suoraan kyseiset oikeussubjektit tai kolmannet osapuolet, jotka voivat saada niiltä tarvittavaa taloudellista tukea esimerkiksi avustusten, palkintojen tai hankintojen muodossa tai Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksena; |
| --- | --- |

—

ohjelmien yhteisrahoitustoimi: toimi, jolla tarjotaan yhteisrahoitusta toimenpiteistä muodostetulle ohjelmalle, jonka perustavat ja/tai toteuttavat tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien hallinnoinnista ja/tai rahoituksesta vastaavat oikeussubjektit, jotka eivät ole unionin rahoituselimiä.
  Tällaisella toimella voidaan tukea esimerkiksi alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten toimintaohjelmia ja niiden välistä yhteistyötä.
  Tällainen toimintaohjelma voi tukea verkostoitumis-, koordinointi-, tutkimus-, innovointi- ja pilottitoimia sekä innovointiin ja markkinoille saattamiseen tähtääviä toimia, koulutus- ja liikkuvuustoimia, tietoisuuden lisäämistä ja tiedottamista, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä tai näiden yhdistelmää, jolloin toteuttamisesta vastaavat suoraan kyseiset oikeussubjektit tai kolmannet osapuolet, jotka voivat saada niiltä tarvittavaa taloudellista tukea esimerkiksi avustusten, palkintojen tai hankintojen muodossa tai Euroopan horisontti -ohjelman sekarahoituksena;

Tällaisella toimella voidaan tukea esimerkiksi alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten toimintaohjelmia ja niiden välistä yhteistyötä.

Perustelu

Perustelu

Välttämätön alueiden välisten hankkeiden rahoituksen mahdollistamiseksi.

Muutosehdotus 25

Muutosehdotus 25

Liite III, ”Kumppanuudet”, 1 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | Näyttö siitä, että vastaavat ohjelman tavoitteet saavutetaan
  tuloksekkaammin
  eurooppalaisilla kumppanuuksilla, erityisesti koska voidaan saada aikaan selkeitä vaikutuksia EU:lle ja sen kansalaisille (mm. maailmanlaajuiset haasteet ja tutkimus- ja innovointitavoitteet, EU:n kilpailukyvyn turvaaminen, eurooppalaisen tutkimus- ja innovointialueen vahvistaminen ja kansainvälisten sitoumusten edistäminen); |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

Näyttö siitä, että vastaavat ohjelman tavoitteet saavutetaan
  tuloksekkaammin
  eurooppalaisilla kumppanuuksilla, erityisesti koska voidaan saada aikaan selkeitä vaikutuksia EU:lle ja sen kansalaisille (mm. maailmanlaajuiset haasteet ja tutkimus- ja innovointitavoitteet, EU:n kilpailukyvyn turvaaminen, eurooppalaisen tutkimus- ja innovointialueen vahvistaminen ja kansainvälisten sitoumusten edistäminen);

tuloksekkaammin

| a) | Näyttö siitä, että vastaavat ohjelman tavoitteet saavutetaan
  erityisen tuloksekkaasti
  eurooppalaisilla kumppanuuksilla, erityisesti koska voidaan saada aikaan selkeitä vaikutuksia EU:lle ja sen kansalaisille (mm. maailmanlaajuiset haasteet ja tutkimus- ja innovointitavoitteet, EU:n kilpailukyvyn turvaaminen, eurooppalaisen tutkimus- ja innovointialueen vahvistaminen ja kansainvälisten sitoumusten edistäminen); |
| --- | --- |

a)

Näyttö siitä, että vastaavat ohjelman tavoitteet saavutetaan
  erityisen tuloksekkaasti
  eurooppalaisilla kumppanuuksilla, erityisesti koska voidaan saada aikaan selkeitä vaikutuksia EU:lle ja sen kansalaisille (mm. maailmanlaajuiset haasteet ja tutkimus- ja innovointitavoitteet, EU:n kilpailukyvyn turvaaminen, eurooppalaisen tutkimus- ja innovointialueen vahvistaminen ja kansainvälisten sitoumusten edistäminen);

erityisen tuloksekkaasti

Perustelu

Perustelu

Nykyinen sanamuoto on hyvin rajoittava ja saattaa supistaa merkittävästi eurooppalaisten kumppanuuksien alaa.

Muutosehdotus 26

Muutosehdotus 26

Liite IV, ”Synergiat muiden ohjelmien kanssa”, 4 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4. | Synergiat Euroopan sosiaalirahaston plus (ESF+) kanssa varmistavat, että






  a) | Euroopan sosiaalirahasto plus voi kansallisten
  tai
  alueellisten ohjelmien kautta valtavirtaistaa ja ottaa laajempaan käyttöön ohjelmassa tuettavia innovatiivisia koulutusohjelmia, jotta kansalaisille voidaan tarjota tulevaisuuden työpaikoissa tarvittavia taitoja ja osaamista; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.

Synergiat Euroopan sosiaalirahaston plus (ESF+) kanssa varmistavat, että

a)

Euroopan sosiaalirahasto plus voi kansallisten
  tai
  alueellisten ohjelmien kautta valtavirtaistaa ja ottaa laajempaan käyttöön ohjelmassa tuettavia innovatiivisia koulutusohjelmia, jotta kansalaisille voidaan tarjota tulevaisuuden työpaikoissa tarvittavia taitoja ja osaamista;

tai

| 4. | Synergiat Euroopan sosiaalirahaston plus (ESF+) kanssa varmistavat, että






  a) | Euroopan sosiaalirahasto plus voi kansallisten, alueellisten
  tai alueiden välisten
  ohjelmien kautta valtavirtaistaa ja ottaa laajempaan käyttöön ohjelmassa tuettavia innovatiivisia koulutusohjelmia, jotta kansalaisille voidaan tarjota tulevaisuuden työpaikoissa tarvittavia taitoja ja osaamista; |
| --- | --- | --- |

4.

Synergiat Euroopan sosiaalirahaston plus (ESF+) kanssa varmistavat, että

a)

Euroopan sosiaalirahasto plus voi kansallisten, alueellisten
  tai alueiden välisten
  ohjelmien kautta valtavirtaistaa ja ottaa laajempaan käyttöön ohjelmassa tuettavia innovatiivisia koulutusohjelmia, jotta kansalaisille voidaan tarjota tulevaisuuden työpaikoissa tarvittavia taitoja ja osaamista;

tai alueiden välisten

Muutosehdotus 27

Muutosehdotus 27

Liite IV, ”Synergiat muiden ohjelmien kanssa”, 6 kohdan b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6. | Synergiat Digitaalinen Eurooppa -ohjelman (DEP) kanssa varmistavat, että |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.

Synergiat Digitaalinen Eurooppa -ohjelman (DEP) kanssa varmistavat, että

| 6. | Synergiat Digitaalinen Eurooppa -ohjelman (DEP) kanssa varmistavat, että |
| --- | --- |

6.

Synergiat Digitaalinen Eurooppa -ohjelman (DEP) kanssa varmistavat, että

| | a) | vaikka monet puiteohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman temaattiset alueet menevät päällekkäin, tuettavien toimien tyyppi, niiden odotetut tuotokset ja niiden toimintalogiikka ovat keskenään erilaisia ja toisiaan täydentäviä; |
| --- | --- | --- |

a)

vaikka monet puiteohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman temaattiset alueet menevät päällekkäin, tuettavien toimien tyyppi, niiden odotetut tuotokset ja niiden toimintalogiikka ovat keskenään erilaisia ja toisiaan täydentäviä;

| | a) | vaikka monet puiteohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman temaattiset alueet menevät päällekkäin, tuettavien toimien tyyppi, niiden odotetut tuotokset ja niiden toimintalogiikka ovat keskenään erilaisia ja toisiaan täydentäviä; |
| --- | --- | --- |

a)

vaikka monet puiteohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman temaattiset alueet menevät päällekkäin, tuettavien toimien tyyppi, niiden odotetut tuotokset ja niiden toimintalogiikka ovat keskenään erilaisia ja toisiaan täydentäviä;

| | b) | digitaalisiin näkökohtiin liittyvät tutkimus- ja innovointitarpeet yksilöidään ja vahvistetaan ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin strategisessa suunnittelussa; tähän sisältyvät suurteholaskentaan, tekoälyyn ja kyberturvallisuuteen liittyvä tutkimus ja innovointi, jossa digitaaliteknologiat yhdistyvät muihin mahdollistaviin teknologioihin ja ei-teknologisiin innovaatioihin; tuki läpimurtoinnovaatioita (joista monissa yhdistetään digitaalisia ja fyysisiä teknologioita) käyttöönottavien yritysten toiminnan laajentamiselle; digitaalitemaattinen integrointi pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”; ja tuki digitaalisille tutkimusinfrastruktuureille; |
| --- | --- | --- |

b)

digitaalisiin näkökohtiin liittyvät tutkimus- ja innovointitarpeet yksilöidään ja vahvistetaan ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin strategisessa suunnittelussa; tähän sisältyvät suurteholaskentaan, tekoälyyn ja kyberturvallisuuteen liittyvä tutkimus ja innovointi, jossa digitaaliteknologiat yhdistyvät muihin mahdollistaviin teknologioihin ja ei-teknologisiin innovaatioihin; tuki läpimurtoinnovaatioita (joista monissa yhdistetään digitaalisia ja fyysisiä teknologioita) käyttöönottavien yritysten toiminnan laajentamiselle; digitaalitemaattinen integrointi pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”; ja tuki digitaalisille tutkimusinfrastruktuureille;

| | b) | digitaalisiin näkökohtiin liittyvät tutkimus- ja innovointitarpeet yksilöidään ja vahvistetaan ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin strategisessa suunnittelussa; tähän sisältyvät suurteholaskentaan, tekoälyyn ja kyberturvallisuuteen liittyvä tutkimus ja innovointi, jossa digitaaliteknologiat yhdistyvät muihin mahdollistaviin teknologioihin ja ei-teknologisiin innovaatioihin; tuki läpimurtoinnovaatioita (joista monissa yhdistetään digitaalisia ja fyysisiä teknologioita) käyttöönottavien yritysten toiminnan laajentamiselle; digitaalitemaattinen integrointi pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”;
  apu digitaali-innovointikeskittymille
  ja tuki digitaalisille tutkimusinfrastruktuureille; |
| --- | --- | --- |

b)

digitaalisiin näkökohtiin liittyvät tutkimus- ja innovointitarpeet yksilöidään ja vahvistetaan ohjelman tutkimuksen ja innovoinnin strategisessa suunnittelussa; tähän sisältyvät suurteholaskentaan, tekoälyyn ja kyberturvallisuuteen liittyvä tutkimus ja innovointi, jossa digitaaliteknologiat yhdistyvät muihin mahdollistaviin teknologioihin ja ei-teknologisiin innovaatioihin; tuki läpimurtoinnovaatioita (joista monissa yhdistetään digitaalisia ja fyysisiä teknologioita) käyttöönottavien yritysten toiminnan laajentamiselle; digitaalitemaattinen integrointi pilarissa ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”;
  apu digitaali-innovointikeskittymille
  ja tuki digitaalisille tutkimusinfrastruktuureille;

apu digitaali-innovointikeskittymille

Muutosehdotus 28

Muutosehdotus 28

Uusi kohta liitteen V ”Keskeiset vaikutuspolkuindikaattorit” loppuun (sivu 17)

Uusi kohta liitteen V ”Keskeiset vaikutuspolkuindikaattorit” loppuun (sivu 17)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Alueelliset vaikutuspolkuindikaattorit




  Ohjelman tulisi vaikuttaa talouden kehitykseen ja rakennemuutokseen paikallis-, alue- ja valtiotasolla ja auttaa näin vahvistamaan unionin teknologiapohjaa ja kilpailukykyä.


  (Ks. alla oleva taulukko, joka kuuluu muutosehdotukseen.) |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Alueelliset vaikutuspolkuindikaattorit

Alueelliset vaikutuspolkuindikaattorit

Ohjelman tulisi vaikuttaa talouden kehitykseen ja rakennemuutokseen paikallis-, alue- ja valtiotasolla ja auttaa näin vahvistamaan unionin teknologiapohjaa ja kilpailukykyä.

Ohjelman tulisi vaikuttaa talouden kehitykseen ja rakennemuutokseen paikallis-, alue- ja valtiotasolla ja auttaa näin vahvistamaan unionin teknologiapohjaa ja kilpailukykyä.

(Ks. alla oleva taulukko, joka kuuluu muutosehdotukseen.)

| Kohti alueellista vaikutusta | Lyhyellä aikavälillä | Keskipitkällä aikavälillä | Pitemmällä aikavälillä |
| --- | --- | --- | --- |
| Talouskasvun ja talouden rakennemuutoksen tukeminen alueilla | Rahoituslähteiden välinen synergia





  Puiteohjelman hankkeisiin kerätyt julkiset ja yksityiset yhteisrahoitussummat ennen toteutusta, toteutuksen aikana ja toteutuksen jälkeen | Strategisten painopisteiden edistäminen





  Sellaisten puiteohjelman hankkeiden osuus, joilla edistetään älykästä erikoistumista alue- ja valtiotasolla | Talouskasvun ja talouden rakennemuutoksen tukeminen





  Yritysten perustaminen ja markkinaosuuksien kasvu ekosysteemien älykkään erikoistumisen aloilla |
| Tutkimuksen ja innovoinnin levinneisyys ja pääsy markkinoille alueilla ja alueiden toimesta kansalaisten hyväksi | Hyväksyminen





  Sellaisen puiteohjelmaan kuuluvan tutkimuksen ja innovoinnin osuus, jonka alueen toimijat ovat päättäneet toteuttaa, erityisesti julkisella sektorilla | Käyttöönotto





  Käyttöön otettujen, julkisen sektorin myötävaikutuksella kaikille asianomaisten alueiden kumppaneille levitettyjen innovaatioiden lukumäärä | Leviäminen





  Innovaatioiden pääsy muiden alueiden markkinoille ja leviäminen niillä |
| Tuki huippuosaamisverkostojen ja innovaatiokeskusten kehitykselle ja niihin investoimiselle | Yhteistoiminta alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten sekä huippuosaamissaarekkeiden välillä kaikkialla unionissa





  Niiden puiteohjelmasta rahoitettujen hankkeiden lukumäärä tai osuus, jotka ovat johtaneet myöhemmin yhteistyöhön eri alueilla sijaitsevien tahojen ja näihin luokkiin kuuluvien toimijoiden välillä | Alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kehittäminen





  Arvio puiteohjelmasta rahoitettujen tulosten seurauksena toteutetun yhteistyön vaikutuksista alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kehittämiseen | Panos innovaatiokuilun kaventamiseen





  Arvio puiteohjelmasta rahoitettujen tulosten kokonaisvaikutuksista innovaatiokuilun kaventumiseen unionissa |

Kohti alueellista vaikutusta

Kohti alueellista vaikutusta

Lyhyellä aikavälillä

Lyhyellä aikavälillä

Keskipitkällä aikavälillä

Keskipitkällä aikavälillä

Pitemmällä aikavälillä

Pitemmällä aikavälillä

Talouskasvun ja talouden rakennemuutoksen tukeminen alueilla

Talouskasvun ja talouden rakennemuutoksen tukeminen alueilla

Rahoituslähteiden välinen synergia

Rahoituslähteiden välinen synergia

Puiteohjelman hankkeisiin kerätyt julkiset ja yksityiset yhteisrahoitussummat ennen toteutusta, toteutuksen aikana ja toteutuksen jälkeen

Puiteohjelman hankkeisiin kerätyt julkiset ja yksityiset yhteisrahoitussummat ennen toteutusta, toteutuksen aikana ja toteutuksen jälkeen

Strategisten painopisteiden edistäminen

Strategisten painopisteiden edistäminen

Sellaisten puiteohjelman hankkeiden osuus, joilla edistetään älykästä erikoistumista alue- ja valtiotasolla

Sellaisten puiteohjelman hankkeiden osuus, joilla edistetään älykästä erikoistumista alue- ja valtiotasolla

Talouskasvun ja talouden rakennemuutoksen tukeminen

Talouskasvun ja talouden rakennemuutoksen tukeminen

Yritysten perustaminen ja markkinaosuuksien kasvu ekosysteemien älykkään erikoistumisen aloilla

Yritysten perustaminen ja markkinaosuuksien kasvu ekosysteemien älykkään erikoistumisen aloilla

Tutkimuksen ja innovoinnin levinneisyys ja pääsy markkinoille alueilla ja alueiden toimesta kansalaisten hyväksi

Tutkimuksen ja innovoinnin levinneisyys ja pääsy markkinoille alueilla ja alueiden toimesta kansalaisten hyväksi

Hyväksyminen

Hyväksyminen

Sellaisen puiteohjelmaan kuuluvan tutkimuksen ja innovoinnin osuus, jonka alueen toimijat ovat päättäneet toteuttaa, erityisesti julkisella sektorilla

Sellaisen puiteohjelmaan kuuluvan tutkimuksen ja innovoinnin osuus, jonka alueen toimijat ovat päättäneet toteuttaa, erityisesti julkisella sektorilla

Käyttöönotto

Käyttöönotto

Käyttöön otettujen, julkisen sektorin myötävaikutuksella kaikille asianomaisten alueiden kumppaneille levitettyjen innovaatioiden lukumäärä

Käyttöön otettujen, julkisen sektorin myötävaikutuksella kaikille asianomaisten alueiden kumppaneille levitettyjen innovaatioiden lukumäärä

Leviäminen

Leviäminen

Innovaatioiden pääsy muiden alueiden markkinoille ja leviäminen niillä

Innovaatioiden pääsy muiden alueiden markkinoille ja leviäminen niillä

Tuki huippuosaamisverkostojen ja innovaatiokeskusten kehitykselle ja niihin investoimiselle

Tuki huippuosaamisverkostojen ja innovaatiokeskusten kehitykselle ja niihin investoimiselle

Yhteistoiminta alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten sekä huippuosaamissaarekkeiden välillä kaikkialla unionissa

Yhteistoiminta alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten sekä huippuosaamissaarekkeiden välillä kaikkialla unionissa

Niiden puiteohjelmasta rahoitettujen hankkeiden lukumäärä tai osuus, jotka ovat johtaneet myöhemmin yhteistyöhön eri alueilla sijaitsevien tahojen ja näihin luokkiin kuuluvien toimijoiden välillä

Niiden puiteohjelmasta rahoitettujen hankkeiden lukumäärä tai osuus, jotka ovat johtaneet myöhemmin yhteistyöhön eri alueilla sijaitsevien tahojen ja näihin luokkiin kuuluvien toimijoiden välillä

Alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kehittäminen

Alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kehittäminen

Arvio puiteohjelmasta rahoitettujen tulosten seurauksena toteutetun yhteistyön vaikutuksista alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kehittämiseen

Arvio puiteohjelmasta rahoitettujen tulosten seurauksena toteutetun yhteistyön vaikutuksista alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kehittämiseen

Panos innovaatiokuilun kaventamiseen

Panos innovaatiokuilun kaventamiseen

Arvio puiteohjelmasta rahoitettujen tulosten kokonaisvaikutuksista innovaatiokuilun kaventumiseen unionissa

Arvio puiteohjelmasta rahoitettujen tulosten kokonaisvaikutuksista innovaatiokuilun kaventumiseen unionissa

Perustelu

Perustelu

Mainitaan erikseen alueellisia vaikutuksia mittaavat indikaattorit muiden komission ehdottamien keskeisten vaikutuspolkuindikaattorien joukossa. Ehdotus noudattelee komission ehdottaman liitteen V tekstin muotoilua (otsikko, selittävä teksti ja taulukko).

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Euroopan horisontti” täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD))

Muutosehdotus 29

Muutosehdotus 29

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Koska tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava merkittävä rooli pyrittäessä vastaamaan elintarvikealan, maatalouden, maaseudun kehittämisen ja biotalouden alan haasteisiin, ja jotta voitaisiin tarttua näiden haasteisiin liittyviin tutkimus- ja innovaatiomahdollisuuksiin tiiviissä yhteistyössä yhteisen maatalouspolitiikan kanssa, niitä koskevia erityisohjelman toimia tuetaan osoittamalla 10 miljardia euroa klusterille ”Elintarvikkeet ja luonnonvarat” vuosiksi 2021–2027. | Koska tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava merkittävä rooli pyrittäessä vastaamaan elintarvikealan, maatalouden, maaseudun kehittämisen
  , merialan, kalastuksen
  ja biotalouden alan haasteisiin, ja jotta voitaisiin tarttua näiden haasteisiin liittyviin tutkimus- ja innovaatiomahdollisuuksiin tiiviissä yhteistyössä yhteisen maatalouspolitiikan
  , yhdennetyn meripolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan
  kanssa, niitä koskevia erityisohjelman toimia tuetaan osoittamalla 10 miljardia euroa klusterille ”Elintarvikkeet ja luonnonvarat” vuosiksi 2021–2027. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Koska tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava merkittävä rooli pyrittäessä vastaamaan elintarvikealan, maatalouden, maaseudun kehittämisen ja biotalouden alan haasteisiin, ja jotta voitaisiin tarttua näiden haasteisiin liittyviin tutkimus- ja innovaatiomahdollisuuksiin tiiviissä yhteistyössä yhteisen maatalouspolitiikan kanssa, niitä koskevia erityisohjelman toimia tuetaan osoittamalla 10 miljardia euroa klusterille ”Elintarvikkeet ja luonnonvarat” vuosiksi 2021–2027.

Koska tutkimuksella ja innovoinnilla olisi oltava merkittävä rooli pyrittäessä vastaamaan elintarvikealan, maatalouden, maaseudun kehittämisen
  , merialan, kalastuksen
  ja biotalouden alan haasteisiin, ja jotta voitaisiin tarttua näiden haasteisiin liittyviin tutkimus- ja innovaatiomahdollisuuksiin tiiviissä yhteistyössä yhteisen maatalouspolitiikan
  , yhdennetyn meripolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan
  kanssa, niitä koskevia erityisohjelman toimia tuetaan osoittamalla 10 miljardia euroa klusterille ”Elintarvikkeet ja luonnonvarat” vuosiksi 2021–2027.

, merialan, kalastuksen

, yhdennetyn meripolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan

Perustelu

Perustelu

Meri- ja kalatalous ovat keskeisen tärkeitä aloja Euroopan unionille. Näiden alojen mainitseminen on näin ollen olennaista.

Muutosehdotus 30

Muutosehdotus 30

Uusi johdanto-osan 7 a kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Koska merialan haasteet työllisyyden (sininen talous), ympäristön laadun ja ilmastonmuutoksen torjunnan näkökulmasta ovat hyvin merkittäviä, ne muodostavat ohjelman monialaisen painopisteen, jota seurataan erityisesti ja jolle asetetaan ohjelman hyödyntämistä koskeva tavoite strategisen ohjelmasuunnittelun yhteydessä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(7 a)

(7 a)

Koska merialan haasteet työllisyyden (sininen talous), ympäristön laadun ja ilmastonmuutoksen torjunnan näkökulmasta ovat hyvin merkittäviä, ne muodostavat ohjelman monialaisen painopisteen, jota seurataan erityisesti ja jolle asetetaan ohjelman hyödyntämistä koskeva tavoite strategisen ohjelmasuunnittelun yhteydessä.

Koska merialan haasteet työllisyyden (sininen talous), ympäristön laadun ja ilmastonmuutoksen torjunnan näkökulmasta ovat hyvin merkittäviä, ne muodostavat ohjelman monialaisen painopisteen, jota seurataan erityisesti ja jolle asetetaan ohjelman hyödyntämistä koskeva tavoite strategisen ohjelmasuunnittelun yhteydessä.

Muutosehdotus 31

Muutosehdotus 31

2 artikla

2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Erityisohjelman toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat: | Erityisohjelman toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat: |
| a) | huippuosaamisen vahvistaminen ja levittäminen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Erityisohjelman toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat:

Erityisohjelman toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat:

a)

huippuosaamisen vahvistaminen ja levittäminen;

| a) | huippuosaamisen vahvistaminen ja levittäminen; |
| --- | --- |

a)

huippuosaamisen vahvistaminen ja levittäminen;

| b) | sektorien ja tieteenalojen välisen yhteistyön lisääminen; |
| --- | --- |

b)

sektorien ja tieteenalojen välisen yhteistyön lisääminen;

| b) | sektorien ja tieteenalojen välisen yhteistyön lisääminen; |
| --- | --- |

b)

sektorien ja tieteenalojen välisen yhteistyön lisääminen;

| c) | tutkimusinfrastruktuurien yhdistäminen ja kehittäminen eurooppalaisella tutkimusalueella; |
| --- | --- |

c)

tutkimusinfrastruktuurien yhdistäminen ja kehittäminen eurooppalaisella tutkimusalueella;

| c) | tutkimusinfrastruktuurien yhdistäminen ja kehittäminen eurooppalaisella tutkimusalueella; |
| --- | --- |

c)

tutkimusinfrastruktuurien yhdistäminen ja kehittäminen eurooppalaisella tutkimusalueella;

| d) | kansainvälisen yhteistyön tiivistäminen; |
| --- | --- |

d)

kansainvälisen yhteistyön tiivistäminen;

| d) | kansainvälisen yhteistyön tiivistäminen; |
| --- | --- |

d)

kansainvälisen yhteistyön tiivistäminen;

| e) | tutkijoiden ja innovoijien houkutteleminen eurooppalaiselle tutkimusalueelle, heidän kouluttamisensa sekä heidän jäämisensä varmistaminen, mukaan lukien tutkijaliikkuvuuden hyödyntäminen tätä varten; |
| --- | --- |

e)

tutkijoiden ja innovoijien houkutteleminen eurooppalaiselle tutkimusalueelle, heidän kouluttamisensa sekä heidän jäämisensä varmistaminen, mukaan lukien tutkijaliikkuvuuden hyödyntäminen tätä varten;

| e) | tutkijoiden ja innovoijien houkutteleminen eurooppalaiselle tutkimusalueelle, heidän kouluttamisensa sekä heidän jäämisensä varmistaminen, mukaan lukien tutkijaliikkuvuuden hyödyntäminen tätä varten; |
| --- | --- |

e)

tutkijoiden ja innovoijien houkutteleminen eurooppalaiselle tutkimusalueelle, heidän kouluttamisensa sekä heidän jäämisensä varmistaminen, mukaan lukien tutkijaliikkuvuuden hyödyntäminen tätä varten;

| f) | avoimen tieteen edistäminen, yleisönäkyvyyden varmistaminen ja tulosten avoimen saatavuuden varmistaminen; |
| --- | --- |

f)

avoimen tieteen edistäminen, yleisönäkyvyyden varmistaminen ja tulosten avoimen saatavuuden varmistaminen;

| f) | avoimen tieteen edistäminen, yleisönäkyvyyden varmistaminen ja tulosten avoimen saatavuuden varmistaminen; |
| --- | --- |

f)

avoimen tieteen edistäminen, yleisönäkyvyyden varmistaminen ja tulosten avoimen saatavuuden varmistaminen;

| g) | tulosten aktiivinen levittäminen ja hyödyntäminen erityisesti toimintapolitiikan kehittämistä varten; |
| --- | --- |

g)

tulosten aktiivinen levittäminen ja hyödyntäminen erityisesti toimintapolitiikan kehittämistä varten;

| g) | tulosten aktiivinen levittäminen ja hyödyntäminen erityisesti toimintapolitiikan kehittämistä varten; |
| --- | --- |

g)

tulosten aktiivinen levittäminen ja hyödyntäminen erityisesti toimintapolitiikan kehittämistä varten;

| h) | unionin politiikan painopisteiden toteutuksen tukeminen; |
| --- | --- |

h)

unionin politiikan painopisteiden toteutuksen tukeminen;

| h) | unionin politiikan painopisteiden toteutuksen tukeminen; |
| --- | --- |

h)

unionin politiikan painopisteiden toteutuksen tukeminen;

| h a) | älykkään erikoistumisen strategioiden täytäntöönpanon tehostaminen ja alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kilpailukyvyn parantaminen; |
| --- | --- |

h a)

h a)

älykkään erikoistumisen strategioiden täytäntöönpanon tehostaminen ja alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kilpailukyvyn parantaminen;

älykkään erikoistumisen strategioiden täytäntöönpanon tehostaminen ja alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kilpailukyvyn parantaminen;

| i) | tutkimuksen ja innovoinnin ja muiden politiikkojen, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteet, välisen yhteyden lujittaminen; |
| --- | --- |

i)

tutkimuksen ja innovoinnin ja muiden politiikkojen, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteet, välisen yhteyden lujittaminen;

| i) | tutkimuksen ja innovoinnin ja muiden politiikkojen, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteet, välisen yhteyden lujittaminen; |
| --- | --- |

i)

tutkimuksen ja innovoinnin ja muiden politiikkojen, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteet, välisen yhteyden lujittaminen;

| j) | kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen asetetun määräajan puitteissa tutkimus- ja innovointimissioiden avulla; |
| --- | --- |

j)

kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen asetetun määräajan puitteissa tutkimus- ja innovointimissioiden avulla;

| j) | kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen asetetun määräajan puitteissa tutkimus- ja innovointimissioiden avulla; |
| --- | --- |

j)

kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttaminen asetetun määräajan puitteissa tutkimus- ja innovointimissioiden avulla;

| k) | kansalaisten ja loppukäyttäjien ottaminen mukaan yhteisiin suunnittelu- ja luomisprosesseihin; |
| --- | --- |

k)

kansalaisten ja loppukäyttäjien ottaminen mukaan yhteisiin suunnittelu- ja luomisprosesseihin;

| k) | kansalaisten ja loppukäyttäjien ottaminen mukaan yhteisiin suunnittelu- ja luomisprosesseihin; |
| --- | --- |

k)

kansalaisten ja loppukäyttäjien ottaminen mukaan yhteisiin suunnittelu- ja luomisprosesseihin;

| l) | tiedeviestinnän parantaminen; |
| --- | --- |

l)

tiedeviestinnän parantaminen;

| l) | tiedeviestinnän parantaminen; |
| --- | --- |

l)

tiedeviestinnän parantaminen;

| m) | teollisuuden muutoksen nopeuttaminen; |
| --- | --- |

m)

teollisuuden muutoksen nopeuttaminen;

| m) | teollisuuden muutoksen
  ja erityisesti teollisuuden ekologisen ja digitaalisen siirtymän
  nopeuttaminen
  siten, että samalla luodaan pysyviä ja laadukkaita työpaikkoja
  ; |
| --- | --- |

m)

teollisuuden muutoksen
  ja erityisesti teollisuuden ekologisen ja digitaalisen siirtymän
  nopeuttaminen
  siten, että samalla luodaan pysyviä ja laadukkaita työpaikkoja
  ;

ja erityisesti teollisuuden ekologisen ja digitaalisen siirtymän

siten, että samalla luodaan pysyviä ja laadukkaita työpaikkoja

Perustelu

Perustelu

Puiteohjelman toiminnallisilla tavoitteilla tulisi edistää älykkään erikoistumisen strategioiden toteuttamista unionin jäsenvaltioissa ja alueilla, sillä ne ovat olennainen osa tutkimukseen ja innovointiin suuntautuvaa unionin tukea (COM(2018) 306 final).

Muutosehdotus 32

Muutosehdotus 32

5 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kutakin missiota varten voidaan perustaa missiolautakunta. Se koostuu noin 15:stä korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu asian kannalta olennaisten loppukäyttäjien edustajia. Missiolautakunta antaa neuvoja seuraavissa asioissa: | Kutakin missiota varten voidaan perustaa missiolautakunta. Se koostuu noin 15:stä korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu asian kannalta olennaisten loppukäyttäjien
  sekä julkisten ja yksityisten tahojen
  edustajia. Missiolautakunta antaa neuvoja seuraavissa asioissa: |
| a) | työohjelmien sisältö ja niiden tarkistaminen tarpeen mukaan mission tavoitteiden saavuttamiseksi; suunnittelu toteutetaan yhdessä sidosryhmien ja
  soveltuvin osin
  yleisön kanssa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kutakin missiota varten voidaan perustaa missiolautakunta. Se koostuu noin 15:stä korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu asian kannalta olennaisten loppukäyttäjien edustajia. Missiolautakunta antaa neuvoja seuraavissa asioissa:

Kutakin missiota varten voidaan perustaa missiolautakunta. Se koostuu noin 15:stä korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu asian kannalta olennaisten loppukäyttäjien
  sekä julkisten ja yksityisten tahojen
  edustajia. Missiolautakunta antaa neuvoja seuraavissa asioissa:

sekä julkisten ja yksityisten tahojen

a)

työohjelmien sisältö ja niiden tarkistaminen tarpeen mukaan mission tavoitteiden saavuttamiseksi; suunnittelu toteutetaan yhdessä sidosryhmien ja
  soveltuvin osin
  yleisön kanssa;

soveltuvin osin

| a) | työohjelmien sisältö ja niiden tarkistaminen tarpeen mukaan mission tavoitteiden saavuttamiseksi; suunnittelu toteutetaan yhdessä
  jäsenvaltioiden julkisten päättäjien, paikallis- ja alueviranomaisten sekä
  sidosryhmien ja yleisön kanssa; |
| --- | --- |

a)

työohjelmien sisältö ja niiden tarkistaminen tarpeen mukaan mission tavoitteiden saavuttamiseksi; suunnittelu toteutetaan yhdessä
  jäsenvaltioiden julkisten päättäjien, paikallis- ja alueviranomaisten sekä
  sidosryhmien ja yleisön kanssa;

jäsenvaltioiden julkisten päättäjien, paikallis- ja alueviranomaisten sekä

Muutosehdotus 33

Muutosehdotus 33

10 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EIC:n johtokunta voi pyynnöstä antaa komissiolle suosituksia | EIC:n johtokunta voi pyynnöstä antaa komissiolle suosituksia |
| a) | mistä tahansa asiasta, joka voi innovoinnin näkökulmasta parantaa ja edistää innovointiekosysteemejä kaikkialla Euroopassa, EIC-komponentin tavoitteiden saavuttamista ja niiden vaikutuksia sekä innovatiivisten yritysten kapasiteettia saada ratkaisunsa laajempaan käyttöön; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EIC:n johtokunta voi pyynnöstä antaa komissiolle suosituksia

EIC:n johtokunta voi pyynnöstä antaa komissiolle suosituksia

a)

mistä tahansa asiasta, joka voi innovoinnin näkökulmasta parantaa ja edistää innovointiekosysteemejä kaikkialla Euroopassa, EIC-komponentin tavoitteiden saavuttamista ja niiden vaikutuksia sekä innovatiivisten yritysten kapasiteettia saada ratkaisunsa laajempaan käyttöön;

| a) | mistä tahansa asiasta, joka voi innovoinnin näkökulmasta parantaa ja edistää innovointiekosysteemejä kaikkialla Euroopassa
  ja erityisesti yhteistyötä alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten välillä
  , EIC-komponentin tavoitteiden saavuttamista ja niiden vaikutuksia sekä innovatiivisten yritysten kapasiteettia saada ratkaisunsa laajempaan käyttöön; |
| --- | --- |

a)

mistä tahansa asiasta, joka voi innovoinnin näkökulmasta parantaa ja edistää innovointiekosysteemejä kaikkialla Euroopassa
  ja erityisesti yhteistyötä alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten välillä
  , EIC-komponentin tavoitteiden saavuttamista ja niiden vaikutuksia sekä innovatiivisten yritysten kapasiteettia saada ratkaisunsa laajempaan käyttöön;

ja erityisesti yhteistyötä alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten välillä

Muutosehdotus 34

Muutosehdotus 34

10 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EIC:n johtokunta koostuu 15–20:stä eurooppalaisten innovaatioekosysteemien eri osissa toimivasta korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu yrittäjiä, yritysjohtajia, sijoittajia ja tutkijoita. Johtokunta osallistuu tiedotus- ja suhdetoimintaan, ja sen jäsenet pyrkivät parantamaan EIC:n aseman arvostusta. | 3.
     EIC:n johtokunta koostuu 15–20:stä
  paikallisten, alueellisten, kansallisten ja
  eurooppalaisten innovaatioekosysteemien eri osissa toimivasta korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu yrittäjiä, yritysjohtajia, sijoittajia ja tutkijoita. Johtokunta osallistuu tiedotus- ja suhdetoimintaan, ja sen jäsenet pyrkivät parantamaan EIC:n aseman arvostusta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EIC:n johtokunta koostuu 15–20:stä eurooppalaisten innovaatioekosysteemien eri osissa toimivasta korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu yrittäjiä, yritysjohtajia, sijoittajia ja tutkijoita. Johtokunta osallistuu tiedotus- ja suhdetoimintaan, ja sen jäsenet pyrkivät parantamaan EIC:n aseman arvostusta.

3.
     EIC:n johtokunta koostuu 15–20:stä
  paikallisten, alueellisten, kansallisten ja
  eurooppalaisten innovaatioekosysteemien eri osissa toimivasta korkean tason henkilöstä, joihin kuuluu yrittäjiä, yritysjohtajia, sijoittajia ja tutkijoita. Johtokunta osallistuu tiedotus- ja suhdetoimintaan, ja sen jäsenet pyrkivät parantamaan EIC:n aseman arvostusta.

Muutosehdotus 35

Muutosehdotus 35

10 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EIC:n johtokunnalla on puheenjohtaja, jonka komissio nimittää avoimen rekrytointimenettelyn perusteella. Puheenjohtajan on oltava arvostettu henkilö, joka tunnetaan innovoinnin alalla. | EIC:n johtokunnalla on puheenjohtaja, jonka komissio nimittää avoimen rekrytointimenettelyn perusteella. Puheenjohtajan on oltava arvostettu henkilö, joka tunnetaan innovoinnin alalla. |
| Puheenjohtaja nimitetään neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran.
  Puheenjohtaja johtaa EIC:n johtokuntaa, valmistelee sen kokoukset, jakaa tehtäviä johtokunnan jäsenille ja voi perustaa erityisiä alaryhmiä erityisesti EIC:n portfolioon liittyvien kehitteillä olevien teknologioiden luotaamiseksi. Puheenjohtajan on edistettävä EIC:n etua, toimittava yhteistahona komission suuntaan ja edustettava EIC:tä innovoinnin alalla. Komissio voi tarjota puheenjohtajalle hallinnollista tukea tämän tehtävien suorittamista varten. | Puheenjohtaja nimitetään neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran.
  Puheenjohtaja johtaa EIC:n johtokuntaa, valmistelee sen kokoukset, jakaa tehtäviä johtokunnan jäsenille ja voi perustaa erityisiä alaryhmiä erityisesti EIC:n portfolioon liittyvien kehitteillä olevien teknologioiden luotaamiseksi
  tiiviissä yhteistyössä innovoinnista vastaavien alueellisten ja kansallisten virastojen kanssa
  . Puheenjohtajan on edistettävä EIC:n etua, toimittava yhteistahona komission suuntaan ja edustettava EIC:tä innovoinnin alalla. Komissio voi tarjota puheenjohtajalle hallinnollista tukea tämän tehtävien suorittamista varten. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EIC:n johtokunnalla on puheenjohtaja, jonka komissio nimittää avoimen rekrytointimenettelyn perusteella. Puheenjohtajan on oltava arvostettu henkilö, joka tunnetaan innovoinnin alalla.

EIC:n johtokunnalla on puheenjohtaja, jonka komissio nimittää avoimen rekrytointimenettelyn perusteella. Puheenjohtajan on oltava arvostettu henkilö, joka tunnetaan innovoinnin alalla.

Puheenjohtaja nimitetään neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran.

Puheenjohtaja johtaa EIC:n johtokuntaa, valmistelee sen kokoukset, jakaa tehtäviä johtokunnan jäsenille ja voi perustaa erityisiä alaryhmiä erityisesti EIC:n portfolioon liittyvien kehitteillä olevien teknologioiden luotaamiseksi. Puheenjohtajan on edistettävä EIC:n etua, toimittava yhteistahona komission suuntaan ja edustettava EIC:tä innovoinnin alalla. Komissio voi tarjota puheenjohtajalle hallinnollista tukea tämän tehtävien suorittamista varten.

Puheenjohtaja nimitetään neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran.

Puheenjohtaja johtaa EIC:n johtokuntaa, valmistelee sen kokoukset, jakaa tehtäviä johtokunnan jäsenille ja voi perustaa erityisiä alaryhmiä erityisesti EIC:n portfolioon liittyvien kehitteillä olevien teknologioiden luotaamiseksi
  tiiviissä yhteistyössä innovoinnista vastaavien alueellisten ja kansallisten virastojen kanssa
  . Puheenjohtajan on edistettävä EIC:n etua, toimittava yhteistahona komission suuntaan ja edustettava EIC:tä innovoinnin alalla. Komissio voi tarjota puheenjohtajalle hallinnollista tukea tämän tehtävien suorittamista varten.

tiiviissä yhteistyössä innovoinnista vastaavien alueellisten ja kansallisten virastojen kanssa

Muutosehdotus 36

Muutosehdotus 36

Säädösehdotukseen liittyvä rahoitusselvitys – kohta 1.4.4

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| PERUSTELUT | PERUSTELUT |
| I OSA – Säädösehdotukseen liittyvä rahoitusselvitys – kohta 1.4.4 (asiakirjan COM(2018) 436 final sivu 20)
  Euroopan horisontti on suunniteltu toteutettavaksi synergiassa unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa, erityisesti luomalla järjestelyt EU:n ohjelmista saatavalle täydentävälle rahoitukselle tapauksissa, joissa hallintomenettelyt sen sallivat; rahoitusta voidaan antaa peräkkäin, vuorotellen tai yhdistämällä varoja, myös toimien yhteistä rahoitusta varten. | I OSA – Säädösehdotukseen liittyvä rahoitusselvitys – kohta 1.4.4 (asiakirjan COM(2018) 436 final sivu 20)
  Euroopan horisontti on suunniteltu toteutettavaksi synergiassa unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa, erityisesti luomalla järjestelyt EU:n ohjelmista saatavalle täydentävälle rahoitukselle tapauksissa, joissa hallintomenettelyt sen sallivat; rahoitusta voidaan antaa peräkkäin, vuorotellen tai yhdistämällä varoja, myös toimien yhteistä rahoitusta varten. |
| Ei-tyhjentävä luettelo tällaisista järjestelyistä ja rahoitusohjelmista käsittää synergiat seuraavien ohjelmien kanssa: | Ei-tyhjentävä luettelo tällaisista järjestelyistä ja rahoitusohjelmista käsittää synergiat seuraavien ohjelmien kanssa: |
| — | yhteinen maatalouspolitiikka (YMP) |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

PERUSTELUT

PERUSTELUT

I OSA – Säädösehdotukseen liittyvä rahoitusselvitys – kohta 1.4.4 (asiakirjan COM(2018) 436 final sivu 20)

Euroopan horisontti on suunniteltu toteutettavaksi synergiassa unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa, erityisesti luomalla järjestelyt EU:n ohjelmista saatavalle täydentävälle rahoitukselle tapauksissa, joissa hallintomenettelyt sen sallivat; rahoitusta voidaan antaa peräkkäin, vuorotellen tai yhdistämällä varoja, myös toimien yhteistä rahoitusta varten.

I OSA – Säädösehdotukseen liittyvä rahoitusselvitys – kohta 1.4.4 (asiakirjan COM(2018) 436 final sivu 20)

Euroopan horisontti on suunniteltu toteutettavaksi synergiassa unionin muiden rahoitusohjelmien kanssa, erityisesti luomalla järjestelyt EU:n ohjelmista saatavalle täydentävälle rahoitukselle tapauksissa, joissa hallintomenettelyt sen sallivat; rahoitusta voidaan antaa peräkkäin, vuorotellen tai yhdistämällä varoja, myös toimien yhteistä rahoitusta varten.

Ei-tyhjentävä luettelo tällaisista järjestelyistä ja rahoitusohjelmista käsittää synergiat seuraavien ohjelmien kanssa:

Ei-tyhjentävä luettelo tällaisista järjestelyistä ja rahoitusohjelmista käsittää synergiat seuraavien ohjelmien kanssa:

—

yhteinen maatalouspolitiikka (YMP)

| — | yhteinen maatalouspolitiikka (YMP) |
| --- | --- |

—

yhteinen maatalouspolitiikka (YMP)

| — | yhdennetty meripolitiikka |
| --- | --- |

—

yhdennetty meripolitiikka

yhdennetty meripolitiikka

| — | yhteinen kalastuspolitiikka |
| --- | --- |

—

yhteinen kalastuspolitiikka

yhteinen kalastuspolitiikka

| — | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto |
| --- | --- |

—

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

| — | Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) |
| --- | --- |

—

Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR)

| — | Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) |
| --- | --- |

—

Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR)

| — | Euroopan sosiaalirahasto (ESR) |
| --- | --- |

—

Euroopan sosiaalirahasto (ESR)

| — | Euroopan sosiaalirahasto (ESR) |
| --- | --- |

—

Euroopan sosiaalirahasto (ESR)

| — | sisämarkkinaohjelma |
| --- | --- |

—

sisämarkkinaohjelma

| — | sisämarkkinaohjelma |
| --- | --- |

—

sisämarkkinaohjelma

| — | Euroopan avaruusohjelma |
| --- | --- |

—

Euroopan avaruusohjelma

| — | Euroopan avaruusohjelma |
| --- | --- |

—

Euroopan avaruusohjelma

| — | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) |
| --- | --- |

—

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

| — | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) |
| --- | --- |

—

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

| — | Digitaalinen Eurooppa -ohjelma |
| --- | --- |

—

Digitaalinen Eurooppa -ohjelma

| — | Digitaalinen Eurooppa -ohjelma |
| --- | --- |

—

Digitaalinen Eurooppa -ohjelma

| — | Erasmus-ohjelma |
| --- | --- |

—

Erasmus-ohjelma

| — | Erasmus-ohjelma |
| --- | --- |

—

Erasmus-ohjelma

| — | ulkoisen rahoituksen väline |
| --- | --- |

—

ulkoisen rahoituksen väline

| — | ulkoisen rahoituksen väline |
| --- | --- |

—

ulkoisen rahoituksen väline

| — | InvestEU-rahasto |
| --- | --- |

—

InvestEU-rahasto

| — | InvestEU-rahasto |
| --- | --- |

—

InvestEU-rahasto

| — | Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma. |
| --- | --- |

—

Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma.

| — | Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma. |
| --- | --- |

—

Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma.

Muutosehdotus 37

Muutosehdotus 37

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, ensimmäinen osa ”Strateginen suunnittelu”, kolmas ja neljäs kappale (sivu 1)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Strategisen suunnittelun puitteissa toteutetaan jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin (siltä osin kuin se on tarpeen) sekä eri sidosryhmien kanssa laajoja kuulemisia ja keskusteluja pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” painopisteistä ja missioista sekä sopivista toimityypeistä ja erityisesti eurooppalaisista kumppanuuksista. | Strategisen suunnittelun puitteissa toteutetaan jäsenvaltioiden
  ja niiden alueiden, myös syrjäisimpien alueiden
  , Euroopan parlamentin (siltä osin kuin se on tarpeen) sekä eri sidosryhmien kanssa laajoja kuulemisia ja keskusteluja pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” painopisteistä ja missioista sekä sopivista toimityypeistä ja erityisesti eurooppalaisista kumppanuuksista. |
| Tällaisten laajojen kuulemisten pohjalta strategisessa suunnittelussa määritellään yhteiset tavoitteet ja yhteiset toiminta-alat, kuten kumppanuuksien alat (ehdotetussa oikeusperustassa säädetään vain välineistä ja niiden käyttöä ohjaavista kriteereistä) ja missioiden alat. | Tällaisten laajojen kuulemisten pohjalta strategisessa suunnittelussa määritellään yhteiset tavoitteet ja yhteiset toiminta-alat, kuten kumppanuuksien alat (ehdotetussa oikeusperustassa säädetään vain välineistä ja niiden käyttöä ohjaavista kriteereistä) ja missioiden alat. |
| Strateginen suunnittelu auttaa kehittämään ja toteuttamaan politiikkaa ohjelman kattamilla aloilla EU:n tasolla ja täydentää politiikkaa ja politiikan lähestymistapoja jäsenvaltioissa. EU:n politiikan painopistealueet otetaan huomioon strategisen suunnitteluprosessin aikana siten, että voidaan lisätä tutkimuksen ja innovoinnin panosta politiikan toteuttamisessa. Lisäksi otetaan huomioon kehitystä ennakoivat toimet, selvitykset ja muu tieteellinen näyttö sekä EU:n tasolla ja kansallisella tasolla käynnissä olevat olennaiset aloitteet. | Strateginen suunnittelu auttaa kehittämään ja toteuttamaan politiikkaa ohjelman kattamilla aloilla EU:n tasolla ja täydentää politiikkaa ja politiikan lähestymistapoja jäsenvaltioissa
  ja niiden alueilla, myös syrjäisimmillä alueilla
  . EU:n politiikan painopistealueet otetaan huomioon strategisen suunnitteluprosessin aikana siten, että voidaan lisätä tutkimuksen ja innovoinnin panosta politiikan toteuttamisessa. Lisäksi otetaan huomioon kehitystä ennakoivat toimet, selvitykset ja muu tieteellinen näyttö sekä EU:n tasolla ja kansallisella
  ja alueellisella
  tasolla käynnissä olevat olennaiset aloitteet. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Strategisen suunnittelun puitteissa toteutetaan jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin (siltä osin kuin se on tarpeen) sekä eri sidosryhmien kanssa laajoja kuulemisia ja keskusteluja pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” painopisteistä ja missioista sekä sopivista toimityypeistä ja erityisesti eurooppalaisista kumppanuuksista.

Strategisen suunnittelun puitteissa toteutetaan jäsenvaltioiden
  ja niiden alueiden, myös syrjäisimpien alueiden
  , Euroopan parlamentin (siltä osin kuin se on tarpeen) sekä eri sidosryhmien kanssa laajoja kuulemisia ja keskusteluja pilarin ”Maailmanlaajuiset haasteet ja teollisuuden kilpailukyky” painopisteistä ja missioista sekä sopivista toimityypeistä ja erityisesti eurooppalaisista kumppanuuksista.

ja niiden alueiden, myös syrjäisimpien alueiden

Tällaisten laajojen kuulemisten pohjalta strategisessa suunnittelussa määritellään yhteiset tavoitteet ja yhteiset toiminta-alat, kuten kumppanuuksien alat (ehdotetussa oikeusperustassa säädetään vain välineistä ja niiden käyttöä ohjaavista kriteereistä) ja missioiden alat.

Tällaisten laajojen kuulemisten pohjalta strategisessa suunnittelussa määritellään yhteiset tavoitteet ja yhteiset toiminta-alat, kuten kumppanuuksien alat (ehdotetussa oikeusperustassa säädetään vain välineistä ja niiden käyttöä ohjaavista kriteereistä) ja missioiden alat.

Strateginen suunnittelu auttaa kehittämään ja toteuttamaan politiikkaa ohjelman kattamilla aloilla EU:n tasolla ja täydentää politiikkaa ja politiikan lähestymistapoja jäsenvaltioissa. EU:n politiikan painopistealueet otetaan huomioon strategisen suunnitteluprosessin aikana siten, että voidaan lisätä tutkimuksen ja innovoinnin panosta politiikan toteuttamisessa. Lisäksi otetaan huomioon kehitystä ennakoivat toimet, selvitykset ja muu tieteellinen näyttö sekä EU:n tasolla ja kansallisella tasolla käynnissä olevat olennaiset aloitteet.

Strateginen suunnittelu auttaa kehittämään ja toteuttamaan politiikkaa ohjelman kattamilla aloilla EU:n tasolla ja täydentää politiikkaa ja politiikan lähestymistapoja jäsenvaltioissa
  ja niiden alueilla, myös syrjäisimmillä alueilla
  . EU:n politiikan painopistealueet otetaan huomioon strategisen suunnitteluprosessin aikana siten, että voidaan lisätä tutkimuksen ja innovoinnin panosta politiikan toteuttamisessa. Lisäksi otetaan huomioon kehitystä ennakoivat toimet, selvitykset ja muu tieteellinen näyttö sekä EU:n tasolla ja kansallisella
  ja alueellisella
  tasolla käynnissä olevat olennaiset aloitteet.

ja niiden alueilla, myös syrjäisimmillä alueilla

ja alueellisella

Muutosehdotus 38

Muutosehdotus 38

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, ensimmäinen osa ”Strateginen suunnittelu”, yhdestoista ja kahdestoista kappale (sivut 2 ja 3)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tuettavia ”FET-lippulaivahankkeita” tuetaan myös uudessa ohjelmassa. Koska niillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä missioiden kanssa, muita mahdollisia FET-lippulaivahankkeita tuetaan tässä puiteohjelmassa missioina, joiden kohteena ovat tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat. | Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tuettavia ”FET-lippulaivahankkeita” tuetaan myös uudessa ohjelmassa. Koska niillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä missioiden kanssa, muita mahdollisia FET-lippulaivahankkeita tuetaan tässä puiteohjelmassa missioina, joiden kohteena ovat tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat. |
| | Uuden puiteohjelman tavoitteena on tunnustaa ja hyödyntää nykyistä paremmin huippuosaaminen, jota löytyy kaikista EU:n jäsenvaltioista ja alueilta, ja siinä kannustetaan muun muassa toteuttamaan aloitteita, joiden avulla voidaan rakentaa monikansallisia ja alueiden välisiä yhteistyöjärjestelyjä alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten välille. |
| Tiede- ja teknologiayhteistyöhön liittyvä vuoropuhelu EU:n kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja politiikkavuoropuhelu maailman tärkeimpien alueiden kanssa edistävät merkittävästi systemaattista yhteistyömahdollisuuksien kartoittamista. Yhdistettynä maa- ja aluekohtaiseen eriyttämiseen ne tukevat painopisteiden määrittämistä. | Tiede- ja teknologiayhteistyöhön liittyvä vuoropuhelu EU:n kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja politiikkavuoropuhelu maailman tärkeimpien alueiden kanssa edistävät merkittävästi systemaattista yhteistyömahdollisuuksien kartoittamista. Yhdistettynä maa- ja aluekohtaiseen eriyttämiseen ne tukevat painopisteiden määrittämistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tuettavia ”FET-lippulaivahankkeita” tuetaan myös uudessa ohjelmassa. Koska niillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä missioiden kanssa, muita mahdollisia FET-lippulaivahankkeita tuetaan tässä puiteohjelmassa missioina, joiden kohteena ovat tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat.

Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tuettavia ”FET-lippulaivahankkeita” tuetaan myös uudessa ohjelmassa. Koska niillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä missioiden kanssa, muita mahdollisia FET-lippulaivahankkeita tuetaan tässä puiteohjelmassa missioina, joiden kohteena ovat tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat.

Uuden puiteohjelman tavoitteena on tunnustaa ja hyödyntää nykyistä paremmin huippuosaaminen, jota löytyy kaikista EU:n jäsenvaltioista ja alueilta, ja siinä kannustetaan muun muassa toteuttamaan aloitteita, joiden avulla voidaan rakentaa monikansallisia ja alueiden välisiä yhteistyöjärjestelyjä alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten välille.

Uuden puiteohjelman tavoitteena on tunnustaa ja hyödyntää nykyistä paremmin huippuosaaminen, jota löytyy kaikista EU:n jäsenvaltioista ja alueilta, ja siinä kannustetaan muun muassa toteuttamaan aloitteita, joiden avulla voidaan rakentaa monikansallisia ja alueiden välisiä yhteistyöjärjestelyjä alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten välille.

Tiede- ja teknologiayhteistyöhön liittyvä vuoropuhelu EU:n kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja politiikkavuoropuhelu maailman tärkeimpien alueiden kanssa edistävät merkittävästi systemaattista yhteistyömahdollisuuksien kartoittamista. Yhdistettynä maa- ja aluekohtaiseen eriyttämiseen ne tukevat painopisteiden määrittämistä.

Tiede- ja teknologiayhteistyöhön liittyvä vuoropuhelu EU:n kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja politiikkavuoropuhelu maailman tärkeimpien alueiden kanssa edistävät merkittävästi systemaattista yhteistyömahdollisuuksien kartoittamista. Yhdistettynä maa- ja aluekohtaiseen eriyttämiseen ne tukevat painopisteiden määrittämistä.

Muutosehdotus 39

Muutosehdotus 39

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, toinen osa ”Levittäminen ja viestintä”, ensimmäinen ja toinen kappale (sivu 3)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Euroopan horisontti -puiteohjelmasta annetaan kohdennettua tukea tieteellisten julkaisujen, tietovarastojen ja muiden tietolähteiden avoimen saatavuuden ja käytettävyyden mahdollistamiseksi. Lisäksi tuetaan tiedonlevittämistoimia, myös yhteistyöstä muiden EU-ohjelmien kanssa saatujen tulosten osalta. Tutkimustuloksia ja -dataa kootaan yhteen ja pakataan eri kielillä ja eri muodoissa oleviksi versioiksi palvelemaan eri kohdeyleisöjä, kuten kansalaisverkostoja, teollisuutta, julkishallintoja, tiedeyhteisöä, kansalaisjärjestöjä ja poliittisia päättäjiä. Tätä tarkoitusta varten puiteohjelmassa voidaan hyödyntää kehittyneitä teknologioita ja tietovälineitä. | Euroopan horisontti -puiteohjelmasta annetaan kohdennettua tukea tieteellisten julkaisujen, tietovarastojen ja muiden tietolähteiden avoimen saatavuuden ja käytettävyyden mahdollistamiseksi. Lisäksi tuetaan tiedonlevittämistoimia, myös yhteistyöstä muiden EU-ohjelmien kanssa saatujen tulosten osalta. Tutkimustuloksia ja -dataa kootaan yhteen ja pakataan eri kielillä ja eri muodoissa oleviksi versioiksi palvelemaan eri kohdeyleisöjä, kuten kansalaisverkostoja, teollisuutta, julkishallintoja, tiedeyhteisöä, kansalaisjärjestöjä ja poliittisia päättäjiä. Tätä tarkoitusta varten puiteohjelmassa voidaan hyödyntää kehittyneitä teknologioita ja tietovälineitä. |
| Tukea annetaan myös mekanismeille, joiden avulla ohjelmasta tiedotetaan mahdollisille hakijoille (esimerkiksi kansalliset yhteyspisteet). | Tukea annetaan myös mekanismeille, joiden avulla ohjelmasta tiedotetaan mahdollisille hakijoille (esimerkiksi kansalliset
  ja alueelliset
  yhteyspisteet)
  erityisesti niissä jäsenvaltioissa ja alueilla, jotka ovat osallistuneet vähiten Horisontti 2020 -ohjelmaan
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euroopan horisontti -puiteohjelmasta annetaan kohdennettua tukea tieteellisten julkaisujen, tietovarastojen ja muiden tietolähteiden avoimen saatavuuden ja käytettävyyden mahdollistamiseksi. Lisäksi tuetaan tiedonlevittämistoimia, myös yhteistyöstä muiden EU-ohjelmien kanssa saatujen tulosten osalta. Tutkimustuloksia ja -dataa kootaan yhteen ja pakataan eri kielillä ja eri muodoissa oleviksi versioiksi palvelemaan eri kohdeyleisöjä, kuten kansalaisverkostoja, teollisuutta, julkishallintoja, tiedeyhteisöä, kansalaisjärjestöjä ja poliittisia päättäjiä. Tätä tarkoitusta varten puiteohjelmassa voidaan hyödyntää kehittyneitä teknologioita ja tietovälineitä.

Euroopan horisontti -puiteohjelmasta annetaan kohdennettua tukea tieteellisten julkaisujen, tietovarastojen ja muiden tietolähteiden avoimen saatavuuden ja käytettävyyden mahdollistamiseksi. Lisäksi tuetaan tiedonlevittämistoimia, myös yhteistyöstä muiden EU-ohjelmien kanssa saatujen tulosten osalta. Tutkimustuloksia ja -dataa kootaan yhteen ja pakataan eri kielillä ja eri muodoissa oleviksi versioiksi palvelemaan eri kohdeyleisöjä, kuten kansalaisverkostoja, teollisuutta, julkishallintoja, tiedeyhteisöä, kansalaisjärjestöjä ja poliittisia päättäjiä. Tätä tarkoitusta varten puiteohjelmassa voidaan hyödyntää kehittyneitä teknologioita ja tietovälineitä.

Tukea annetaan myös mekanismeille, joiden avulla ohjelmasta tiedotetaan mahdollisille hakijoille (esimerkiksi kansalliset yhteyspisteet).

Tukea annetaan myös mekanismeille, joiden avulla ohjelmasta tiedotetaan mahdollisille hakijoille (esimerkiksi kansalliset
  ja alueelliset
  yhteyspisteet)
  erityisesti niissä jäsenvaltioissa ja alueilla, jotka ovat osallistuneet vähiten Horisontti 2020 -ohjelmaan
  .

ja alueelliset

erityisesti niissä jäsenvaltioissa ja alueilla, jotka ovat osallistuneet vähiten Horisontti 2020 -ohjelmaan

Muutosehdotus 40

Muutosehdotus 40

Liite I

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIT | TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIT |
| Periaatteet | Periaatteet |
| Asiakirjan COM(2018) 436 final sivu 17 (liite I) | Asiakirjan COM(2018) 436 final sivu 17 (liite I) |
| Toimet tukevat myös YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa seuraavien tavoitteiden osalta: tavoite 3 – terveen elämän ja hyvinvoinnin takaaminen; tavoite 7 – kohtuuhintainen ja puhdas energia; tavoite 9 – teollisuus, innovaatiot ja infrastruktuuri; tavoite 13 – ilmastotoimet. | Toimet tukevat myös YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa seuraavien tavoitteiden osalta: tavoite 3 – terveen elämän ja hyvinvoinnin takaaminen; tavoite 7 – kohtuuhintainen ja puhdas energia; tavoite 9 – teollisuus, innovaatiot ja infrastruktuuri; tavoite 13 – ilmastotoimet;
  tavoite 14 – vedenalainen elämä; tavoite 17 – kumppanuus tavoitteiden saavuttamiseksi
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIT

TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIT

Periaatteet

Periaatteet

Asiakirjan COM(2018) 436 final sivu 17 (liite I)

Asiakirjan COM(2018) 436 final sivu 17 (liite I)

Toimet tukevat myös YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa seuraavien tavoitteiden osalta: tavoite 3 – terveen elämän ja hyvinvoinnin takaaminen; tavoite 7 – kohtuuhintainen ja puhdas energia; tavoite 9 – teollisuus, innovaatiot ja infrastruktuuri; tavoite 13 – ilmastotoimet.

Toimet tukevat myös YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista muun muassa seuraavien tavoitteiden osalta: tavoite 3 – terveen elämän ja hyvinvoinnin takaaminen; tavoite 7 – kohtuuhintainen ja puhdas energia; tavoite 9 – teollisuus, innovaatiot ja infrastruktuuri; tavoite 13 – ilmastotoimet;
  tavoite 14 – vedenalainen elämä; tavoite 17 – kumppanuus tavoitteiden saavuttamiseksi
  .

tavoite 14 – vedenalainen elämä; tavoite 17 – kumppanuus tavoitteiden saavuttamiseksi

Perustelu

Perustelu

On monia Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumiin (ESFRI) kuuluvia infrastruktuureja, jotka liittyvät meriympäristöön, minkä johdosta kestävän kehityksen tavoitteen 14 sisällyttäminen tekstiin on perusteltua. Ehdotus kestävän kehityksen tavoitteen 17 sisällyttämiseksi tekstiin perustuu koko EU:n tasolla jaetun infrastruktuurin käsitteeseen ja siihen liittyvään kumppanuuteen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Muutosehdotus 41

Muutosehdotus 41

Liite I, II pilari

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Päälinjat | Päälinjat |
| — | Kansanterveysjärjestelmien ja -politiikkojen uudistukset Euroopassa ja sen ulkopuolella; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Päälinjat

Päälinjat

—

Kansanterveysjärjestelmien ja -politiikkojen uudistukset Euroopassa ja sen ulkopuolella;

| — | Kansanterveysjärjestelmien ja -politiikkojen uudistukset Euroopassa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

—

Kansanterveysjärjestelmien ja -politiikkojen uudistukset Euroopassa ja sen ulkopuolella;

| — | Uudet mallit ja lähestymistavat terveydenhuoltoon ja -hoitoon ja niiden siirrettävyys tai mukautettavuus maasta/alueelta toiseen; |
| --- | --- |

—

Uudet mallit ja lähestymistavat terveydenhuoltoon ja -hoitoon ja niiden siirrettävyys tai mukautettavuus maasta/alueelta toiseen;

| — | Uudet mallit ja lähestymistavat terveydenhuoltoon ja -hoitoon ja niiden siirrettävyys tai mukautettavuus maasta/alueelta toiseen
  sekä yhdistystoiminnan ja voittoa tavoittelemattoman toiminnan panos
  ; |
| --- | --- |

—

Uudet mallit ja lähestymistavat terveydenhuoltoon ja -hoitoon ja niiden siirrettävyys tai mukautettavuus maasta/alueelta toiseen
  sekä yhdistystoiminnan ja voittoa tavoittelemattoman toiminnan panos
  ;

sekä yhdistystoiminnan ja voittoa tavoittelemattoman toiminnan panos

| — | Terveysteknologian arvioinnin parantaminen; |
| --- | --- |

—

Terveysteknologian arvioinnin parantaminen;

| — | Terveysteknologian arvioinnin parantaminen; |
| --- | --- |

—

Terveysteknologian arvioinnin parantaminen;

| — | Terveyden eriarvoisuuden kehitys ja tehokas toimintapoliittinen vastine; |
| --- | --- |

—

Terveyden eriarvoisuuden kehitys ja tehokas toimintapoliittinen vastine;

| — | Terveyden eriarvoisuuden kehitys ja tehokas toimintapoliittinen vastine; |
| --- | --- |

—

Terveyden eriarvoisuuden kehitys ja tehokas toimintapoliittinen vastine;

| — | Tuleva terveysalan työvoima ja sen tarpeet; |
| --- | --- |

—

Tuleva terveysalan työvoima ja sen tarpeet;

| — | Tuleva terveysalan työvoima ja sen tarpeet; |
| --- | --- |

—

Tuleva terveysalan työvoima ja sen tarpeet;

| — | Oikea-aikaisen terveystiedon ja terveysdatan käytön parantaminen, mukaan lukien sähköiset potilaskertomukset, ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuus, tietosuoja, yhteentoimivuus, standardit, vertailukelpoisuus ja eheys; |
| --- | --- |

—

Oikea-aikaisen terveystiedon ja terveysdatan käytön parantaminen, mukaan lukien sähköiset potilaskertomukset, ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuus, tietosuoja, yhteentoimivuus, standardit, vertailukelpoisuus ja eheys;

| — | Oikea-aikaisen terveystiedon ja terveysdatan käytön parantaminen, mukaan lukien sähköiset potilaskertomukset, ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuus, tietosuoja, yhteentoimivuus, standardit, vertailukelpoisuus ja eheys; |
| --- | --- |

—

Oikea-aikaisen terveystiedon ja terveysdatan käytön parantaminen, mukaan lukien sähköiset potilaskertomukset, ottaen asianmukaisesti huomioon turvallisuus, tietosuoja, yhteentoimivuus, standardit, vertailukelpoisuus ja eheys;

| — | Terveysjärjestelmien häiriönsietokyky kriiseissä ja läpimurtoinnovaatioiden käyttöönotossa; |
| --- | --- |

—

Terveysjärjestelmien häiriönsietokyky kriiseissä ja läpimurtoinnovaatioiden käyttöönotossa;

| — | Terveysjärjestelmien häiriönsietokyky kriiseissä ja läpimurtoinnovaatioiden käyttöönotossa; |
| --- | --- |

—

Terveysjärjestelmien häiriönsietokyky kriiseissä ja läpimurtoinnovaatioiden käyttöönotossa;

| — | Ratkaisuja kansalaisten ja potilaiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, oman terveyden tarkkailuun ja terveydenhuollon ja sosiaalialan ammattilaisten väliseen vuorovaikutukseen, integroidumman hoidon ja käyttäjäkeskeisen lähestymistavan edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

Ratkaisuja kansalaisten ja potilaiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, oman terveyden tarkkailuun ja terveydenhuollon ja sosiaalialan ammattilaisten väliseen vuorovaikutukseen, integroidumman hoidon ja käyttäjäkeskeisen lähestymistavan edistämiseksi;

| — | Ratkaisuja kansalaisten ja potilaiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, oman terveyden tarkkailuun ja terveydenhuollon ja sosiaalialan ammattilaisten väliseen vuorovaikutukseen, integroidumman hoidon ja käyttäjäkeskeisen lähestymistavan edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

Ratkaisuja kansalaisten ja potilaiden vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, oman terveyden tarkkailuun ja terveydenhuollon ja sosiaalialan ammattilaisten väliseen vuorovaikutukseen, integroidumman hoidon ja käyttäjäkeskeisen lähestymistavan edistämiseksi;

| — | Terveydenhuoltojärjestelmien tutkimuksesta saadut tiedot, tietämys, osaaminen ja parhaat käytännöt EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

—

Terveydenhuoltojärjestelmien tutkimuksesta saadut tiedot, tietämys, osaaminen ja parhaat käytännöt EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti.

| — | Terveydenhuoltojärjestelmien tutkimuksesta saadut tiedot, tietämys, osaaminen ja parhaat käytännöt EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

—

Terveydenhuoltojärjestelmien tutkimuksesta saadut tiedot, tietämys, osaaminen ja parhaat käytännöt EU:n tasolla ja maailmanlaajuisesti.

Muutosehdotus 42

Muutosehdotus 42

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, II pilari ”Globaalit haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”, ”Osallisuutta edistävä ja turvallinen yhteiskunta” -klusteri, kohta 2.1, toinen kappale (sivu 27)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EU:n on edistettävä osallistavan ja kestävän kasvun mallia niin, että samalla hyödynnetään teknologisen kehityksen edut, lisätään luottamusta demokraattisen hallinnon innovaatioihin ja edistetään niitä, torjutaan epätasa-arvoa, työttömyyttä, syrjäytymistä, syrjintää ja radikalisoitumista sekä
  taataan ihmisoikeudet, edistetään
  kulttuurista monimuotoisuutta ja eurooppalaista kulttuuriperintöä ja lisätään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia yhteiskunnallisten innovaatioiden avulla. Myös muuttoliikkeen hallinta ja maahanmuuttajien kotouttaminen ovat yhä ensisijaisia kysymyksiä. Yhteiskuntatieteellisellä ja humanistisella tutkimuksella ja innovoinnilla on keskeinen rooli näihin haasteisiin vastaamisessa ja EU:n tavoitteiden saavuttamisessa. | EU:n on edistettävä osallistavan ja kestävän kasvun mallia niin, että samalla hyödynnetään teknologisen kehityksen edut, lisätään luottamusta demokraattisen hallinnon innovaatioihin ja edistetään niitä, torjutaan epätasa-arvoa, työttömyyttä, syrjäytymistä, syrjintää ja radikalisoitumista sekä
  suojellaan ja edistetään ihmisoikeuksia,
  kulttuurista monimuotoisuutta ja eurooppalaista kulttuuriperintöä,
  kehitetään kulttuuripalvelujen ja koulutuksen saatavuutta kaikille
  ja lisätään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia yhteiskunnallisten innovaatioiden avulla
  ja kehittämällä yhteisötaloutta
  . Myös muuttoliikkeen hallinta ja maahanmuuttajien
  vastaanottaminen ja
  kotouttaminen ovat yhä ensisijaisia kysymyksiä. Yhteiskuntatieteellisellä ja humanistisella tutkimuksella ja innovoinnilla on keskeinen rooli näihin haasteisiin vastaamisessa ja EU:n tavoitteiden saavuttamisessa. |
| | Sosiaalisen osallisuuden tavoitteen tulee nojautua muun muassa aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön hyödyntämiseen, sillä kulttuuriperinnöllä on nykyisessä globalisaatiotilanteessa keskeinen asema väestöjen yhteenkuuluvuuden tunteen luomisessa erityisesti alueellisesta ja kielellisestä näkökulmasta. Euroopan – joka on nimenomaan rakentunut vuosisatojen kuluessa hyvin monenlaisten, laajan perinnön jälkeensä jättäneiden yhteisöjen rinnakkaiselon kautta – tulee siksi vastata tähän haasteeseen ja tukea perinnön säilyttämistä ja arvossa pitämistä yhdessä alueiden ja valtioiden kanssa. Tämä toiminta on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon, että kyse on monenlaisten teknisten innovaatioiden tärkeästä kokeilu- ja sovelluskentästä. Niiden käyttäminen perinnön vaalimisessa on vahva talouden tukikeino, sillä tästä seuraa alueita hyödyttäviä matkailuvaikutuksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EU:n on edistettävä osallistavan ja kestävän kasvun mallia niin, että samalla hyödynnetään teknologisen kehityksen edut, lisätään luottamusta demokraattisen hallinnon innovaatioihin ja edistetään niitä, torjutaan epätasa-arvoa, työttömyyttä, syrjäytymistä, syrjintää ja radikalisoitumista sekä
  taataan ihmisoikeudet, edistetään
  kulttuurista monimuotoisuutta ja eurooppalaista kulttuuriperintöä ja lisätään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia yhteiskunnallisten innovaatioiden avulla. Myös muuttoliikkeen hallinta ja maahanmuuttajien kotouttaminen ovat yhä ensisijaisia kysymyksiä. Yhteiskuntatieteellisellä ja humanistisella tutkimuksella ja innovoinnilla on keskeinen rooli näihin haasteisiin vastaamisessa ja EU:n tavoitteiden saavuttamisessa.

taataan ihmisoikeudet, edistetään

EU:n on edistettävä osallistavan ja kestävän kasvun mallia niin, että samalla hyödynnetään teknologisen kehityksen edut, lisätään luottamusta demokraattisen hallinnon innovaatioihin ja edistetään niitä, torjutaan epätasa-arvoa, työttömyyttä, syrjäytymistä, syrjintää ja radikalisoitumista sekä
  suojellaan ja edistetään ihmisoikeuksia,
  kulttuurista monimuotoisuutta ja eurooppalaista kulttuuriperintöä,
  kehitetään kulttuuripalvelujen ja koulutuksen saatavuutta kaikille
  ja lisätään kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia yhteiskunnallisten innovaatioiden avulla
  ja kehittämällä yhteisötaloutta
  . Myös muuttoliikkeen hallinta ja maahanmuuttajien
  vastaanottaminen ja
  kotouttaminen ovat yhä ensisijaisia kysymyksiä. Yhteiskuntatieteellisellä ja humanistisella tutkimuksella ja innovoinnilla on keskeinen rooli näihin haasteisiin vastaamisessa ja EU:n tavoitteiden saavuttamisessa.

suojellaan ja edistetään ihmisoikeuksia,

kehitetään kulttuuripalvelujen ja koulutuksen saatavuutta kaikille

ja kehittämällä yhteisötaloutta

vastaanottaminen ja

Sosiaalisen osallisuuden tavoitteen tulee nojautua muun muassa aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön hyödyntämiseen, sillä kulttuuriperinnöllä on nykyisessä globalisaatiotilanteessa keskeinen asema väestöjen yhteenkuuluvuuden tunteen luomisessa erityisesti alueellisesta ja kielellisestä näkökulmasta. Euroopan – joka on nimenomaan rakentunut vuosisatojen kuluessa hyvin monenlaisten, laajan perinnön jälkeensä jättäneiden yhteisöjen rinnakkaiselon kautta – tulee siksi vastata tähän haasteeseen ja tukea perinnön säilyttämistä ja arvossa pitämistä yhdessä alueiden ja valtioiden kanssa. Tämä toiminta on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon, että kyse on monenlaisten teknisten innovaatioiden tärkeästä kokeilu- ja sovelluskentästä. Niiden käyttäminen perinnön vaalimisessa on vahva talouden tukikeino, sillä tästä seuraa alueita hyödyttäviä matkailuvaikutuksia.

Sosiaalisen osallisuuden tavoitteen tulee nojautua muun muassa aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön hyödyntämiseen, sillä kulttuuriperinnöllä on nykyisessä globalisaatiotilanteessa keskeinen asema väestöjen yhteenkuuluvuuden tunteen luomisessa erityisesti alueellisesta ja kielellisestä näkökulmasta. Euroopan – joka on nimenomaan rakentunut vuosisatojen kuluessa hyvin monenlaisten, laajan perinnön jälkeensä jättäneiden yhteisöjen rinnakkaiselon kautta – tulee siksi vastata tähän haasteeseen ja tukea perinnön säilyttämistä ja arvossa pitämistä yhdessä alueiden ja valtioiden kanssa. Tämä toiminta on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon, että kyse on monenlaisten teknisten innovaatioiden tärkeästä kokeilu- ja sovelluskentästä. Niiden käyttäminen perinnön vaalimisessa on vahva talouden tukikeino, sillä tästä seuraa alueita hyödyttäviä matkailuvaikutuksia.

Muutosehdotus 43

Muutosehdotus 43

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, II pilari ”Globaalit haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”, ”Osallisuutta edistävä ja turvallinen yhteiskunta” -klusteri, kohta 2.1, kuudes kappale (sivu 28)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tätä maailmanlaajuista haastetta koskeva tutkimus ja innovointi on yleisesti ottaen linjassa demokraattista muutosta koskevien komission painopisteiden kanssa, joita ovat työllisyys, kasvu ja investoinnit, oikeusasiat ja perusoikeudet, muuttoliike, syvempi ja oikeudenmukaisempi Euroopan rahaliitto sekä digitaaliset sisämarkkinat. Se vastaa Rooman agendan mukaista sitoumusta pyrkiä kohti ”sosiaalista Eurooppaa” ja ”unionia, joka säilyttää eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta”. Tutkimus ja innovointi tukee myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja turvallista, järjestäytynyttä ja sääntöjenmukaista muuttoliikettä koskevaa Global Compact -aloitetta. | Tätä maailmanlaajuista haastetta koskeva tutkimus ja innovointi on yleisesti ottaen linjassa demokraattista muutosta koskevien komission painopisteiden kanssa, joita ovat työllisyys, kasvu ja investoinnit,
  koulutus,
  oikeusasiat ja perusoikeudet, muuttoliike, syvempi ja oikeudenmukaisempi Euroopan rahaliitto sekä digitaaliset sisämarkkinat. Se vastaa Rooman agendan mukaista sitoumusta pyrkiä kohti ”sosiaalista Eurooppaa” ja ”unionia, joka säilyttää eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta”. Tutkimus ja innovointi tukee myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria
  , osaamisyhteiskuntatavoitetta
  ja turvallista, järjestäytynyttä ja sääntöjenmukaista muuttoliikettä koskevaa Global Compact -aloitetta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tätä maailmanlaajuista haastetta koskeva tutkimus ja innovointi on yleisesti ottaen linjassa demokraattista muutosta koskevien komission painopisteiden kanssa, joita ovat työllisyys, kasvu ja investoinnit, oikeusasiat ja perusoikeudet, muuttoliike, syvempi ja oikeudenmukaisempi Euroopan rahaliitto sekä digitaaliset sisämarkkinat. Se vastaa Rooman agendan mukaista sitoumusta pyrkiä kohti ”sosiaalista Eurooppaa” ja ”unionia, joka säilyttää eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta”. Tutkimus ja innovointi tukee myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja turvallista, järjestäytynyttä ja sääntöjenmukaista muuttoliikettä koskevaa Global Compact -aloitetta.

Tätä maailmanlaajuista haastetta koskeva tutkimus ja innovointi on yleisesti ottaen linjassa demokraattista muutosta koskevien komission painopisteiden kanssa, joita ovat työllisyys, kasvu ja investoinnit,
  koulutus,
  oikeusasiat ja perusoikeudet, muuttoliike, syvempi ja oikeudenmukaisempi Euroopan rahaliitto sekä digitaaliset sisämarkkinat. Se vastaa Rooman agendan mukaista sitoumusta pyrkiä kohti ”sosiaalista Eurooppaa” ja ”unionia, joka säilyttää eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta”. Tutkimus ja innovointi tukee myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria
  , osaamisyhteiskuntatavoitetta
  ja turvallista, järjestäytynyttä ja sääntöjenmukaista muuttoliikettä koskevaa Global Compact -aloitetta.

koulutus,

, osaamisyhteiskuntatavoitetta

Muutosehdotus 44

Muutosehdotus 44

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, II pilari ”Globaalit haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”, ”Osallisuutta edistävä ja turvallinen yhteiskunta” -klusteri, kohta 2.2.1 (sivut 28 ja 29)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Päälinjat | Päälinjat |
| — | Demokratioiden historia, kehitys ja tehokkuus eri tasoilla ja eri muodoissa, digitointiin liittyvät näkökohdat ja sosiaalisissa verkostoissa käytävän viestinnän vaikutukset sekä koulutus- ja nuorisopolitiikan merkitys demokraattisen kansalaisuuden kulmakivenä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Päälinjat

Päälinjat

Päälinjat

Päälinjat

—

Demokratioiden historia, kehitys ja tehokkuus eri tasoilla ja eri muodoissa, digitointiin liittyvät näkökohdat ja sosiaalisissa verkostoissa käytävän viestinnän vaikutukset sekä koulutus- ja nuorisopolitiikan merkitys demokraattisen kansalaisuuden kulmakivenä;

| — | Demokratioiden historia, kehitys ja tehokkuus eri tasoilla ja eri muodoissa, digitointiin liittyvät näkökohdat ja sosiaalisissa verkostoissa käytävän viestinnän vaikutukset sekä koulutus- ja nuorisopolitiikan merkitys demokraattisen kansalaisuuden kulmakivenä; |
| --- | --- |

—

Demokratioiden historia, kehitys ja tehokkuus eri tasoilla ja eri muodoissa, digitointiin liittyvät näkökohdat ja sosiaalisissa verkostoissa käytävän viestinnän vaikutukset sekä koulutus- ja nuorisopolitiikan merkitys demokraattisen kansalaisuuden kulmakivenä;

| — | Innovatiiviset lähestymistavat, joilla tuetaan demokraattisen hallintotavan avoimuutta, reagointikykyä, vastuuvelvollisuutta, tehokkuutta ja legitiimiyttä, samalla kun perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioitetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

—

Innovatiiviset lähestymistavat, joilla tuetaan demokraattisen hallintotavan avoimuutta, reagointikykyä, vastuuvelvollisuutta, tehokkuutta ja legitiimiyttä, samalla kun perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioitetaan täysimääräisesti;

| — | Innovatiiviset lähestymistavat, joilla tuetaan demokraattisen hallintotavan avoimuutta, reagointikykyä, vastuuvelvollisuutta, tehokkuutta ja legitiimiyttä, samalla kun perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioitetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

—

Innovatiiviset lähestymistavat, joilla tuetaan demokraattisen hallintotavan avoimuutta, reagointikykyä, vastuuvelvollisuutta, tehokkuutta ja legitiimiyttä, samalla kun perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta kunnioitetaan täysimääräisesti;

| — | Strategiat populismin, ääriliikkeiden, radikalisoitumisen ja terrorismin torjumiseksi sekä tyytymättömien ja syrjäytyneiden kansalaisten osallistaminen; |
| --- | --- |

—

Strategiat populismin, ääriliikkeiden, radikalisoitumisen ja terrorismin torjumiseksi sekä tyytymättömien ja syrjäytyneiden kansalaisten osallistaminen;

| — | Strategiat populismin, ääriliikkeiden, radikalisoitumisen ja terrorismin torjumiseksi sekä tyytymättömien ja syrjäytyneiden kansalaisten osallistaminen; |
| --- | --- |

—

Strategiat populismin, ääriliikkeiden, radikalisoitumisen ja terrorismin torjumiseksi sekä tyytymättömien ja syrjäytyneiden kansalaisten osallistaminen;

| — | Journalististen standardien ja käyttäjien tuottaman sisällön roolin parempi ymmärtäminen tiiviisti verkottuneessa yhteiskunnassa ja disinformaation torjumiseen käytettävien välineiden kehittäminen; |
| --- | --- |

—

Journalististen standardien ja käyttäjien tuottaman sisällön roolin parempi ymmärtäminen tiiviisti verkottuneessa yhteiskunnassa ja disinformaation torjumiseen käytettävien välineiden kehittäminen;

| — | Journalististen standardien ja käyttäjien tuottaman sisällön roolin parempi ymmärtäminen tiiviisti verkottuneessa yhteiskunnassa ja disinformaation torjumiseen käytettävien välineiden kehittäminen; |
| --- | --- |

—

Journalististen standardien ja käyttäjien tuottaman sisällön roolin parempi ymmärtäminen tiiviisti verkottuneessa yhteiskunnassa ja disinformaation torjumiseen käytettävien välineiden kehittäminen;

| — | Monikulttuurisen kansalaisuuden ja identiteettien rooli suhteessa demokraattiseen kansalaisuuteen ja poliittiseen sitoutumiseen; |
| --- | --- |

—

Monikulttuurisen kansalaisuuden ja identiteettien rooli suhteessa demokraattiseen kansalaisuuteen ja poliittiseen sitoutumiseen;

| — | Monikulttuurisen kansalaisuuden ja identiteettien rooli suhteessa demokraattiseen kansalaisuuteen ja poliittiseen sitoutumiseen; |
| --- | --- |

—

Monikulttuurisen kansalaisuuden ja identiteettien rooli suhteessa demokraattiseen kansalaisuuteen ja poliittiseen sitoutumiseen;

| — | Teknologisten ja tieteellisten edistysaskelten, esimerkiksi massadatan, sähköisten sosiaalisten verkostojen ja tekoälyn, vaikutus demokratiaan; |
| --- | --- |

—

Teknologisten ja tieteellisten edistysaskelten, esimerkiksi massadatan, sähköisten sosiaalisten verkostojen ja tekoälyn, vaikutus demokratiaan;

| — | Teknologisten ja tieteellisten edistysaskelten, esimerkiksi massadatan, sähköisten sosiaalisten verkostojen ja tekoälyn, vaikutus demokratiaan; |
| --- | --- |

—

Teknologisten ja tieteellisten edistysaskelten, esimerkiksi massadatan, sähköisten sosiaalisten verkostojen ja tekoälyn, vaikutus demokratiaan;

| — | Neuvotteleva ja osallistava demokratia sekä aktiivinen ja osallistava kansalaisuus, digitaalinen ulottuvuus mukaan lukien; |
| --- | --- |

—

Neuvotteleva ja osallistava demokratia sekä aktiivinen ja osallistava kansalaisuus, digitaalinen ulottuvuus mukaan lukien;

| — | Neuvotteleva ja osallistava demokratia sekä aktiivinen ja osallistava kansalaisuus, digitaalinen ulottuvuus mukaan lukien; |
| --- | --- |

—

Neuvotteleva ja osallistava demokratia sekä aktiivinen ja osallistava kansalaisuus, digitaalinen ulottuvuus mukaan lukien;

| — | Kaupunkien ja alueiden rooli kansalaisuuden rakentamisen, sosiaalisten ja kulttuuristen siteiden luomisen, ympäristö- ja energiasiirtymän, talouskehityksen ja innovoinnin mahdollistavina paikkoina sekä niiden panos sosiaalisen innovoinnin, demokraattisten käytänteiden ja paikallisen, kansallisen ja eurooppalaisen kansalaisuuden kehittämiseen; |
| --- | --- |

—

Kaupunkien ja alueiden rooli kansalaisuuden rakentamisen, sosiaalisten ja kulttuuristen siteiden luomisen, ympäristö- ja energiasiirtymän, talouskehityksen ja innovoinnin mahdollistavina paikkoina sekä niiden panos sosiaalisen innovoinnin, demokraattisten käytänteiden ja paikallisen, kansallisen ja eurooppalaisen kansalaisuuden kehittämiseen;

Kaupunkien ja alueiden rooli kansalaisuuden rakentamisen, sosiaalisten ja kulttuuristen siteiden luomisen, ympäristö- ja energiasiirtymän, talouskehityksen ja innovoinnin mahdollistavina paikkoina sekä niiden panos sosiaalisen innovoinnin, demokraattisten käytänteiden ja paikallisen, kansallisen ja eurooppalaisen kansalaisuuden kehittämiseen;

| — | Taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden vaikutus poliittiseen osallistumiseen ja demokratiaan ja sen osoittaminen, kuinka eriarvoistumisen pysäyttäminen ja kaikenlaisen syrjinnän (mm. sukupuoleen perustuva syrjintä) torjuminen voivat tukea demokratiaa. |
| --- | --- |

—

Taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden vaikutus poliittiseen osallistumiseen ja demokratiaan ja sen osoittaminen, kuinka eriarvoistumisen pysäyttäminen ja kaikenlaisen syrjinnän (mm. sukupuoleen perustuva syrjintä) torjuminen voivat tukea demokratiaa.

| — | Taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden vaikutus poliittiseen osallistumiseen ja demokratiaan ja sen osoittaminen, kuinka eriarvoistumisen pysäyttäminen ja kaikenlaisen syrjinnän (mm. sukupuoleen perustuva syrjintä) torjuminen voivat tukea demokratiaa. |
| --- | --- |

—

Taloudellisen ja sosiaalisen eriarvoisuuden vaikutus poliittiseen osallistumiseen ja demokratiaan ja sen osoittaminen, kuinka eriarvoistumisen pysäyttäminen ja kaikenlaisen syrjinnän (mm. sukupuoleen perustuva syrjintä) torjuminen voivat tukea demokratiaa.

Perustelu

Perustelu

Kaupungit ja alueet auttavat myös luomaan turvallisempaa ja osallisuutta edistävää yhteiskuntaa, ja niiden roolista on tehtävä tieteellisiä tutkimuksia.

Muutosehdotus 45

Muutosehdotus 45

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, II pilari ”Globaalit haasteet ja teollisuuden kilpailukyky”, ”Osallisuutta edistävä ja turvallinen yhteiskunta” -klusteri, kohta 2.2.3 (sivut 30 ja 31)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.2.3 | Sosiaaliset
  ja taloudelliset muutokset |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.2.3

Sosiaaliset
  ja taloudelliset muutokset

Sosiaaliset

| 2.2.3 | Koulutus, työllisyys
  ja taloudelliset
  ja sosiaaliset
  muutokset |
| --- | --- |

2.2.3

Koulutus, työllisyys
  ja taloudelliset
  ja sosiaaliset
  muutokset

Koulutus, työllisyys

ja sosiaaliset

Eurooppalaiset yhteiskunnat ovat syvässä sosioekonomisessa muutostilassa, joka johtuu erityisesti globalisaatiosta ja teknologisista innovaatioista. Samaan aikaan tuloerot ovat kasvaneet useimmissa Euroopan maissa. Tulevaisuutta ennakoivia suuntaviivoja tarvitaan, jotta voidaan edistää osallistavaa kasvua ja pysäyttää epätasa-arvon lisääntyminen, lisätä tuottavuutta (mukaan lukien sen mittaamisen kehittäminen) ja inhimillistä pääomaa, vastata maahanmuuton ja kotouttamisen haasteisiin sekä tukea sukupolvien välistä solidaarisuutta ja sosiaalista liikkuvuutta. Oikeudenmukaisemman ja vauraamman tulevaisuuden rakentamisessa tarvitaan koulutusjärjestelmiä.

Eurooppalaiset yhteiskunnat ovat syvässä sosioekonomisessa muutostilassa, joka johtuu erityisesti globalisaatiosta ja teknologisista innovaatioista. Samaan aikaan tuloerot ovat kasvaneet useimmissa Euroopan maissa. Tulevaisuutta ennakoivia suuntaviivoja tarvitaan, jotta voidaan edistää osallistavaa kasvua ja pysäyttää epätasa-arvon lisääntyminen, lisätä tuottavuutta (mukaan lukien sen mittaamisen kehittäminen) ja inhimillistä pääomaa, vastata maahanmuuton ja kotouttamisen haasteisiin sekä tukea sukupolvien välistä solidaarisuutta ja sosiaalista liikkuvuutta. Oikeudenmukaisemman ja vauraamman tulevaisuuden rakentamisessa tarvitaan koulutusjärjestelmiä.

Päälinjat

Päälinjat

Päälinjat

Päälinjat

| — | Tietopohja investointeja ja politiikkoja (erityisesti koulutusta), korkean lisäarvon osaamista, tuottavuutta, sosiaalista liikkuvuutta, kasvua, sosiaalisia innovaatioita ja työpaikkojen luomista koskevaa neuvontaa varten.
  Koulutuksen rooli eriarvoisuuden torjunnassa; |
| --- | --- |

—

Tietopohja investointeja ja politiikkoja (erityisesti koulutusta), korkean lisäarvon osaamista, tuottavuutta, sosiaalista liikkuvuutta, kasvua, sosiaalisia innovaatioita ja työpaikkojen luomista koskevaa neuvontaa varten.
  Koulutuksen rooli eriarvoisuuden torjunnassa;

Tietopohja investointeja ja politiikkoja (erityisesti koulutusta), korkean lisäarvon osaamista, tuottavuutta, sosiaalista liikkuvuutta, kasvua, sosiaalisia innovaatioita ja työpaikkojen luomista koskevaa neuvontaa varten.

| — | Koulutuksen rooli eriarvoisuuden torjunnassa;
  opetus- ja koulutusjärjestelmän organisointi; pedagogiset ja innovatiiviset käytänteet; itsensä toteuttamista, luovuutta, itsenäisyyttä ja kriittisen ajattelun kehitystä edistävät toiminnot; nuorten yksilöllinen tukeminen, joka edesauttaa kaikkien menestystä yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa
  ; |
| --- | --- |

—

Koulutuksen rooli eriarvoisuuden torjunnassa;
  opetus- ja koulutusjärjestelmän organisointi; pedagogiset ja innovatiiviset käytänteet; itsensä toteuttamista, luovuutta, itsenäisyyttä ja kriittisen ajattelun kehitystä edistävät toiminnot; nuorten yksilöllinen tukeminen, joka edesauttaa kaikkien menestystä yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa
  ;

opetus- ja koulutusjärjestelmän organisointi; pedagogiset ja innovatiiviset käytänteet; itsensä toteuttamista, luovuutta, itsenäisyyttä ja kriittisen ajattelun kehitystä edistävät toiminnot; nuorten yksilöllinen tukeminen, joka edesauttaa kaikkien menestystä yleissivistävässä ja ammatillisessa koulutuksessa

| — | Sosiaalinen kestävyys, jossa otetaan BKT-indikaattorin lisäksi huomioon erityisesti uudet talous- ja liiketoimintamallit ja uudet rahoitusteknologiat; |
| --- | --- |

—

Sosiaalinen kestävyys, jossa otetaan BKT-indikaattorin lisäksi huomioon erityisesti uudet talous- ja liiketoimintamallit ja uudet rahoitusteknologiat;

| — | Sosiaalinen kestävyys, jossa otetaan BKT-indikaattorin lisäksi huomioon erityisesti uudet talous- ja liiketoimintamallit ja uudet rahoitusteknologiat;
  yritystoiminnan taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien päämäärien ja tehtävien monipuolisuus
  ; |
| --- | --- |

—

Sosiaalinen kestävyys, jossa otetaan BKT-indikaattorin lisäksi huomioon erityisesti uudet talous- ja liiketoimintamallit ja uudet rahoitusteknologiat;
  yritystoiminnan taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien päämäärien ja tehtävien monipuolisuus
  ;

yritystoiminnan taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien päämäärien ja tehtävien monipuolisuus

| — | Tilastolliset ja muut taloudelliset välineet, jotta kasvua ja innovointia voitaisiin ymmärtää paremmin heikentyneen tuottavuuden yhteydessä; |
| --- | --- |

—

Tilastolliset ja muut taloudelliset välineet, jotta kasvua ja innovointia voitaisiin ymmärtää paremmin heikentyneen tuottavuuden yhteydessä;

| — | Tilastolliset ja muut taloudelliset välineet, jotta kasvua ja innovointia voitaisiin ymmärtää paremmin heikentyneen tuottavuuden yhteydessä; |
| --- | --- |

—

Tilastolliset ja muut taloudelliset välineet, jotta kasvua ja innovointia voitaisiin ymmärtää paremmin heikentyneen tuottavuuden yhteydessä;

| — | Uudentyyppiset työt, työn rooli, työmarkkinoilla ja tuloissa nyky-yhteiskunnissa esiintyvät trendit ja muutokset sekä niiden vaikutukset tulonjakoon, syrjimättömyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen; |
| --- | --- |

—

Uudentyyppiset työt, työn rooli, työmarkkinoilla ja tuloissa nyky-yhteiskunnissa esiintyvät trendit ja muutokset sekä niiden vaikutukset tulonjakoon, syrjimättömyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen;

| — | Uudentyyppiset työt, työn rooli,
  palkansaajien asema yrityksessä;
  työmarkkinoilla ja tuloissa nyky-yhteiskunnissa esiintyvät trendit ja muutokset sekä niiden vaikutukset tulonjakoon, syrjimättömyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen; |
| --- | --- |

—

Uudentyyppiset työt, työn rooli,
  palkansaajien asema yrityksessä;
  työmarkkinoilla ja tuloissa nyky-yhteiskunnissa esiintyvät trendit ja muutokset sekä niiden vaikutukset tulonjakoon, syrjimättömyyteen ja sosiaaliseen osallisuuteen;

palkansaajien asema yrityksessä;

| — | Verotus- ja etuusjärjestelmät sekä sosiaaliturvaa ja sosiaalisia investointeja koskevat politiikat, joilla pyritään pysäyttämään epätasa-arvon lisääntyminen ja puuttumaan teknologian, väestönkehityksen ja monimuotoisuuden kielteisiin vaikutuksiin; |
| --- | --- |

—

Verotus- ja etuusjärjestelmät sekä sosiaaliturvaa ja sosiaalisia investointeja koskevat politiikat, joilla pyritään pysäyttämään epätasa-arvon lisääntyminen ja puuttumaan teknologian, väestönkehityksen ja monimuotoisuuden kielteisiin vaikutuksiin;

| — | Verotus- ja etuusjärjestelmät sekä sosiaaliturvaa ja sosiaalisia investointeja koskevat politiikat, joilla pyritään pysäyttämään epätasa-arvon lisääntyminen ja puuttumaan teknologian, väestönkehityksen ja monimuotoisuuden kielteisiin vaikutuksiin; |
| --- | --- |

—

Verotus- ja etuusjärjestelmät sekä sosiaaliturvaa ja sosiaalisia investointeja koskevat politiikat, joilla pyritään pysäyttämään epätasa-arvon lisääntyminen ja puuttumaan teknologian, väestönkehityksen ja monimuotoisuuden kielteisiin vaikutuksiin;

| — | Ihmisten liikkuvuus maailmanlaajuisesti ja paikallisesti muuttoliikkeen hallinnan sekä maahanmuuttajien ja pakolaisten integroitumisen parantamiseksi; kansainvälisten sitoumusten ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; laajempialainen, tehokkaampi pääsy korkealaatuiseen koulutukseen, harjoitteluun, tukipalveluihin, aktiiviseen ja osallistavaan kansalaisuuteen etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osalta; |
| --- | --- |

—

Ihmisten liikkuvuus maailmanlaajuisesti ja paikallisesti muuttoliikkeen hallinnan sekä maahanmuuttajien ja pakolaisten integroitumisen parantamiseksi; kansainvälisten sitoumusten ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; laajempialainen, tehokkaampi pääsy korkealaatuiseen koulutukseen, harjoitteluun, tukipalveluihin, aktiiviseen ja osallistavaan kansalaisuuteen etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osalta;

| — | Ihmisten liikkuvuus maailmanlaajuisesti ja paikallisesti muuttoliikkeen hallinnan sekä maahanmuuttajien ja pakolaisten integroitumisen parantamiseksi; kansainvälisten sitoumusten ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; laajempialainen, tehokkaampi pääsy korkealaatuiseen koulutukseen, harjoitteluun, tukipalveluihin, aktiiviseen ja osallistavaan kansalaisuuteen etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osalta; |
| --- | --- |

—

Ihmisten liikkuvuus maailmanlaajuisesti ja paikallisesti muuttoliikkeen hallinnan sekä maahanmuuttajien ja pakolaisten integroitumisen parantamiseksi; kansainvälisten sitoumusten ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen; laajempialainen, tehokkaampi pääsy korkealaatuiseen koulutukseen, harjoitteluun, tukipalveluihin, aktiiviseen ja osallistavaan kansalaisuuteen etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden osalta;

| — | Koulutusjärjestelmät, joilla edistetään ja hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla EU:ssa tapahtuvaa digitalisaatiokehitystä ja myös hallitaan maailmanlaajuisesta verkostoitumisesta ja teknologisista innovaatioista aiheutuvia riskejä, erityisesti internetiin liittyviä uusia riskejä, eettisiä kysymyksiä, sosioekonomista eriarvoisuutta ja markkinoiden perustavanlaatuisia muutoksia; |
| --- | --- |

—

Koulutusjärjestelmät, joilla edistetään ja hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla EU:ssa tapahtuvaa digitalisaatiokehitystä ja myös hallitaan maailmanlaajuisesta verkostoitumisesta ja teknologisista innovaatioista aiheutuvia riskejä, erityisesti internetiin liittyviä uusia riskejä, eettisiä kysymyksiä, sosioekonomista eriarvoisuutta ja markkinoiden perustavanlaatuisia muutoksia;

| — | Koulutusjärjestelmät, joilla edistetään ja hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla EU:ssa tapahtuvaa digitalisaatiokehitystä ja myös hallitaan maailmanlaajuisesta verkostoitumisesta ja teknologisista innovaatioista aiheutuvia riskejä, erityisesti internetiin liittyviä uusia riskejä, eettisiä kysymyksiä, sosioekonomista eriarvoisuutta ja markkinoiden perustavanlaatuisia muutoksia; |
| --- | --- |

—

Koulutusjärjestelmät, joilla edistetään ja hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla EU:ssa tapahtuvaa digitalisaatiokehitystä ja myös hallitaan maailmanlaajuisesta verkostoitumisesta ja teknologisista innovaatioista aiheutuvia riskejä, erityisesti internetiin liittyviä uusia riskejä, eettisiä kysymyksiä, sosioekonomista eriarvoisuutta ja markkinoiden perustavanlaatuisia muutoksia;

| — | Julkisten viranomaisten nykyaikaistaminen vastaamaan kansalaisten odotuksia suhteessa palvelujen tarjoamiseen, läpinäkyvyyteen, saatavuuteen, avoimuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja käyttäjäkeskeisyyteen. |
| --- | --- |

—

Julkisten viranomaisten nykyaikaistaminen vastaamaan kansalaisten odotuksia suhteessa palvelujen tarjoamiseen, läpinäkyvyyteen, saatavuuteen, avoimuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja käyttäjäkeskeisyyteen.

| — | Julkisten viranomaisten nykyaikaistaminen vastaamaan kansalaisten odotuksia suhteessa palvelujen tarjoamiseen, läpinäkyvyyteen, saatavuuteen, avoimuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja käyttäjäkeskeisyyteen. |
| --- | --- |

—

Julkisten viranomaisten nykyaikaistaminen vastaamaan kansalaisten odotuksia suhteessa palvelujen tarjoamiseen, läpinäkyvyyteen, saatavuuteen, avoimuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja käyttäjäkeskeisyyteen.

| — | Oikeusjärjestelmien tehokkuus ja oikeussuojan saatavuuden parantaminen oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja oikeusvaltioperiaatteiden pohjalta oikeudenmukaisin, tehokkain ja avoimin menettelytavoin sekä siviili- että rikosoikeudellisissa asioissa. |
| --- | --- |

—

Oikeusjärjestelmien tehokkuus ja oikeussuojan saatavuuden parantaminen oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja oikeusvaltioperiaatteiden pohjalta oikeudenmukaisin, tehokkain ja avoimin menettelytavoin sekä siviili- että rikosoikeudellisissa asioissa.

| — | Oikeusjärjestelmien tehokkuus ja oikeussuojan saatavuuden parantaminen oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja oikeusvaltioperiaatteiden pohjalta oikeudenmukaisin, tehokkain ja avoimin menettelytavoin sekä siviili- että rikosoikeudellisissa asioissa. |
| --- | --- |

—

Oikeusjärjestelmien tehokkuus ja oikeussuojan saatavuuden parantaminen oikeuslaitoksen riippumattomuuden ja oikeusvaltioperiaatteiden pohjalta oikeudenmukaisin, tehokkain ja avoimin menettelytavoin sekä siviili- että rikosoikeudellisissa asioissa.

Muutosehdotus 46

Muutosehdotus 46

Liite I, II pilari (sivu 34)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.2 | Toiminta-alat |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.2

Toiminta-alat

| 3.2 | Toiminta-alat |
| --- | --- |

3.2

Toiminta-alat

| 3.2.1 | Valmistusteknologiat |
| --- | --- |

3.2.1

Valmistusteknologiat

| 3.2.1 | Monialaiset muutoksen ja tuloskunnon edistäjät |
| --- | --- |

3.2.1

Monialaiset muutoksen ja tuloskunnon edistäjät

Valmistusteollisuus vauhdittaa EU:n työllisyyttä ja vaurautta. Ala tuottaa yli kolme neljäsosaa EU:n maailmanlaajuisesta viennistä ja tarjoaa yli 100 miljoonaa suoraa ja välillistä työpaikkaa. EU:n valmistusteollisuuden keskeinen haaste on säilyä maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä älykkäämpien ja yksilöllisempien, suurta lisäarvoa tuovien tuotteiden avulla, jotka tuotetaan nykyistä merkittävästi alhaisemmilla energiakustannuksilla. Luovat ja kulttuuriset panokset ovat elintärkeitä lisäarvon tuottamisessa.

Teollisuuden tulevaisuus riippuu teknologisista haasteista mutta myös sosiaalisista ja organisointiin liittyvistä haasteista, jotka ovat ratkaisevia teollisuuden kilpailukyvylle. Ne ovat usein huonosti tunnettuja ja edellyttävät uudenlaista kehitystä osaamisen, levityksen ja omaksumisen näkökulmasta.

Teollisuuden tulevaisuus riippuu teknologisista haasteista mutta myös sosiaalisista ja organisointiin liittyvistä haasteista, jotka ovat ratkaisevia teollisuuden kilpailukyvylle. Ne ovat usein huonosti tunnettuja ja edellyttävät uudenlaista kehitystä osaamisen, levityksen ja omaksumisen näkökulmasta.

Päälinjat

Päälinjat

| — | Arvoketjujen organisointi ja yhteistyön järjestäminen arvoketjuissa; lisäarvon jakaminen; neuvottelu- ja hinnoittelumekanismit; tiedonvaihdon ja yhteisöllisen työskentelyn välineet; yhteiseen suunnitteluun perustuvat lähestymistavat, virtuaalitodellisuuden ja laajennetun todellisuuden hyödyntäminen suunnittelussa, teollistamisen valmistelussa ja toimijoiden kouluttamisessa; |
| --- | --- |

—

Arvoketjujen organisointi ja yhteistyön järjestäminen arvoketjuissa; lisäarvon jakaminen; neuvottelu- ja hinnoittelumekanismit; tiedonvaihdon ja yhteisöllisen työskentelyn välineet; yhteiseen suunnitteluun perustuvat lähestymistavat, virtuaalitodellisuuden ja laajennetun todellisuuden hyödyntäminen suunnittelussa, teollistamisen valmistelussa ja toimijoiden kouluttamisessa;

Arvoketjujen organisointi ja yhteistyön järjestäminen arvoketjuissa; lisäarvon jakaminen; neuvottelu- ja hinnoittelumekanismit; tiedonvaihdon ja yhteisöllisen työskentelyn välineet; yhteiseen suunnitteluun perustuvat lähestymistavat, virtuaalitodellisuuden ja laajennetun todellisuuden hyödyntäminen suunnittelussa, teollistamisen valmistelussa ja toimijoiden kouluttamisessa;

| — | Klusterointi, paikalliset yhteistyöverkot, alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kehittäminen; myönteisten ulkoisvaikutusten kehittäminen alueilla niiden houkuttelevuuden ja teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi; |
| --- | --- |

—

Klusterointi, paikalliset yhteistyöverkot, alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kehittäminen; myönteisten ulkoisvaikutusten kehittäminen alueilla niiden houkuttelevuuden ja teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi;

Klusterointi, paikalliset yhteistyöverkot, alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kehittäminen; myönteisten ulkoisvaikutusten kehittäminen alueilla niiden houkuttelevuuden ja teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi;

| — | Ergonomia ja työolojen parantaminen; pääsy elinikäisen oppimisen piiriin ja osaamisen mukauttaminen ammattien muutokseen; työntekijöiden kokemuksen ja luovuuden valjastaminen käyttöön; |
| --- | --- |

—

Ergonomia ja työolojen parantaminen; pääsy elinikäisen oppimisen piiriin ja osaamisen mukauttaminen ammattien muutokseen; työntekijöiden kokemuksen ja luovuuden valjastaminen käyttöön;

Ergonomia ja työolojen parantaminen; pääsy elinikäisen oppimisen piiriin ja osaamisen mukauttaminen ammattien muutokseen; työntekijöiden kokemuksen ja luovuuden valjastaminen käyttöön;

| — | Yrityksissä ilmenevien muutoksen esteiden (jotka ovat mm. digitaalisia) poistaminen: rahoituksen, innovaatioiden ja osaamisen saatavuus; muutosstrategioiden laatiminen ja hallinnointi, muutoksen tukeminen; teollisuudenalojen ja niiden ammattien edustuksen kehittyminen. |
| --- | --- |

—

Yrityksissä ilmenevien muutoksen esteiden (jotka ovat mm. digitaalisia) poistaminen: rahoituksen, innovaatioiden ja osaamisen saatavuus; muutosstrategioiden laatiminen ja hallinnointi, muutoksen tukeminen; teollisuudenalojen ja niiden ammattien edustuksen kehittyminen.

Yrityksissä ilmenevien muutoksen esteiden (jotka ovat mm. digitaalisia) poistaminen: rahoituksen, innovaatioiden ja osaamisen saatavuus; muutosstrategioiden laatiminen ja hallinnointi, muutoksen tukeminen; teollisuudenalojen ja niiden ammattien edustuksen kehittyminen.

| 3.2.2 | Valmistusteknologiat |
| --- | --- |

3.2.2

3.2.2

Valmistusteknologiat

Valmistusteollisuus vauhdittaa EU:n työllisyyttä ja vaurautta. Ala tuottaa yli kolme neljäsosaa EU:n maailmanlaajuisesta viennistä ja tarjoaa yli 100 miljoonaa suoraa ja välillistä työpaikkaa. EU:n valmistusteollisuuden keskeinen haaste on säilyä maailmanlaajuisesti kilpailukykyisenä älykkäämpien ja yksilöllisempien, suurta lisäarvoa tuovien tuotteiden avulla, jotka tuotetaan nykyistä merkittävästi alhaisemmilla energiakustannuksilla. Luovat ja kulttuuriset panokset ovat elintärkeitä lisäarvon tuottamisessa.

Perustelu

Perustelu

Euroopan horisontti -ohjelmassa on nykyisellään sivuutettu tai aliarvioitu monialaiset, organisointiin liittyvät näkökohdat, jotka kuitenkin vaikuttavat merkittävällä tavalla teollisuuden rakenneuudistukseen ja kilpailukykyyn ja joita varten Eurooppa tarvitsee enemmän tieteellistä osaamista ja innovointia.

Muutosehdotus 47

Muutosehdotus 47

Liite I, II pilari (sivu 42)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| PERUSTELUT | PERUSTELUT |
| II OSA – Liite I | II OSA – Liite I |
| Kohta 4 ”ILMASTO, ENERGIA JA LIIKKUVUUS” -KLUSTERI | Kohta 4 ”ILMASTO, ENERGIA JA LIIKKUVUUS” -KLUSTERI |
| 4.1 | Periaatteet |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

PERUSTELUT

PERUSTELUT

II OSA – Liite I

II OSA – Liite I

Kohta 4 ”ILMASTO, ENERGIA JA LIIKKUVUUS” -KLUSTERI

Kohta 4 ”ILMASTO, ENERGIA JA LIIKKUVUUS” -KLUSTERI

4.1

Periaatteet

| 4.1 | Periaatteet |
| --- | --- |

4.1

Periaatteet

[– –]

[– –]

Tämän klusterin toiminnoilla edistetään erityisesti energiaunionin ja digitaalisten sisämarkkinoiden tavoitteita, työllisyys-, kasvu- ja investointiohjelmaa, EU:n asemaa maailmanlaajuisena toimijana, EU:n uutta teollisuuspoliittista strategiaa, kiertotaloutta, raaka-aineita koskevaa aloitetta, turvallisuusunionia, kaupunkeja koskevaa toimintaohjelmaa, EU:n yhteistä maatalouspolitiikkaa sekä EU:n säännöksiä melun ja ilman epäpuhtauksien vähentämiseksi.

Tämän klusterin toiminnoilla edistetään erityisesti energiaunionin ja digitaalisten sisämarkkinoiden tavoitteita, työllisyys-, kasvu- ja investointiohjelmaa, EU:n asemaa maailmanlaajuisena toimijana, EU:n uutta teollisuuspoliittista strategiaa, kiertotaloutta,
  sinistä kasvua,
  raaka-aineita koskevaa aloitetta, turvallisuusunionia, kaupunkeja koskevaa toimintaohjelmaa, EU:n yhteistä maatalouspolitiikkaa
  , yhdennettyä meripolitiikkaa ja yhteistä kalastuspolitiikkaa
  sekä EU:n säännöksiä melun ja ilman epäpuhtauksien vähentämiseksi.

sinistä kasvua,

, yhdennettyä meripolitiikkaa ja yhteistä kalastuspolitiikkaa

[– –]

[– –]

Perustelu

Perustelu

Meri- ja kalatalous ovat keskeisen tärkeitä aloja Euroopan unionille. Näiden alojen mainitseminen on näin ollen olennaista.

Muutosehdotus 48

Muutosehdotus 48

Liite I, II pilari – 4.2.5 Yhteisöt ja kaupungit (sivu 46)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Päälinjat | Päälinjat |
| [– –] | [– –] |
| Kansalaisten elämänlaatu, turvallinen liikkuvuus, kaupunkien sosiaalinen innovointi, kaupunkien kiertotalous ja uusiutumiskapasiteetti, pienempi ympäristöjalanjälki ja saastumisen vähentäminen; | Kansalaisten elämänlaatu, turvallinen liikkuvuus, kaupunkien sosiaalinen innovointi, kaupunkien kiertotalous ja uusiutumiskapasiteetti, pienempi ympäristöjalanjälki ja saastumisen vähentäminen; |
| | Kansalaisaloitteet kaupungeissa ja alueilla, ympäristö- ja energia-alan siirtymän demokraattiset haasteet; siirtymävaiheisiin liittyvien muutosten yhteiskunnallinen hyväksyntä ja kannatus; epätasa-arvon vähentäminen ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja ympäristö- ja energia-alan murrosvaiheissa; |
| [– –] | [– –] |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Päälinjat

Päälinjat

[– –]

[– –]

Kansalaisten elämänlaatu, turvallinen liikkuvuus, kaupunkien sosiaalinen innovointi, kaupunkien kiertotalous ja uusiutumiskapasiteetti, pienempi ympäristöjalanjälki ja saastumisen vähentäminen;

Kansalaisten elämänlaatu, turvallinen liikkuvuus, kaupunkien sosiaalinen innovointi, kaupunkien kiertotalous ja uusiutumiskapasiteetti, pienempi ympäristöjalanjälki ja saastumisen vähentäminen;

Kansalaisaloitteet kaupungeissa ja alueilla, ympäristö- ja energia-alan siirtymän demokraattiset haasteet; siirtymävaiheisiin liittyvien muutosten yhteiskunnallinen hyväksyntä ja kannatus; epätasa-arvon vähentäminen ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja ympäristö- ja energia-alan murrosvaiheissa;

Kansalaisaloitteet kaupungeissa ja alueilla, ympäristö- ja energia-alan siirtymän demokraattiset haasteet; siirtymävaiheisiin liittyvien muutosten yhteiskunnallinen hyväksyntä ja kannatus; epätasa-arvon vähentäminen ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja ympäristö- ja energia-alan murrosvaiheissa;

[– –]

[– –]

Muutosehdotus 49

Muutosehdotus 49

Liite I, II pilari – 5.2.4 Meret ja valtameret (sivu 54)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Päälinjat | Päälinjat |
| [– –] | [– –] |
| Siniset arvoketjut, merialueiden monikäyttö ja meriltä ja valtameriltä saatavan uusiutuvan energian alan kasvu, mukaan lukien kestävät mikro- ja makrolevät; | Siniset arvoketjut, merialueiden monikäyttö ja
  meriteollisuuden, kuten
  meriltä ja valtameriltä saatavan uusiutuvan energian alan kasvu, mukaan lukien kestävät mikro- ja makrolevät; |
| | Maa–meri-rajapinnat rannikkoalueilla, kestävyysajattelun omaksuminen sinisen talouden eri aloilla, kuten kalastuksessa ja meriviljelyssä sekä rannikkomatkailussa; järjestelmällinen lähestymistapa kestävään kehitykseen satama- ja rannikkoalueilla; kaupungistumisen ja väestön ikääntymisen haasteet rannikkoalueilla; |
| Luontoon perustuvat ratkaisut, jotka perustuvat meren ja rannikon ekosysteemien dynamiikkaan, | Luontoon perustuvat ratkaisut, jotka perustuvat meren ja rannikon ekosysteemien dynamiikkaan, |
| [– –] | [– –] |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Päälinjat

Päälinjat

[– –]

[– –]

Siniset arvoketjut, merialueiden monikäyttö ja meriltä ja valtameriltä saatavan uusiutuvan energian alan kasvu, mukaan lukien kestävät mikro- ja makrolevät;

Siniset arvoketjut, merialueiden monikäyttö ja
  meriteollisuuden, kuten
  meriltä ja valtameriltä saatavan uusiutuvan energian alan kasvu, mukaan lukien kestävät mikro- ja makrolevät;

meriteollisuuden, kuten

Maa–meri-rajapinnat rannikkoalueilla, kestävyysajattelun omaksuminen sinisen talouden eri aloilla, kuten kalastuksessa ja meriviljelyssä sekä rannikkomatkailussa; järjestelmällinen lähestymistapa kestävään kehitykseen satama- ja rannikkoalueilla; kaupungistumisen ja väestön ikääntymisen haasteet rannikkoalueilla;

Maa–meri-rajapinnat rannikkoalueilla, kestävyysajattelun omaksuminen sinisen talouden eri aloilla, kuten kalastuksessa ja meriviljelyssä sekä rannikkomatkailussa; järjestelmällinen lähestymistapa kestävään kehitykseen satama- ja rannikkoalueilla; kaupungistumisen ja väestön ikääntymisen haasteet rannikkoalueilla;

Luontoon perustuvat ratkaisut, jotka perustuvat meren ja rannikon ekosysteemien dynamiikkaan,

Luontoon perustuvat ratkaisut, jotka perustuvat meren ja rannikon ekosysteemien dynamiikkaan,

[– –]

[– –]

Muutosehdotus 50

Muutosehdotus 50

Liite I, II pilari – 6.2.2 Maailmanlaajuiset haasteet (sivu 60)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2. | Osallistava ja turvallinen yhteiskunta |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.

Osallistava ja turvallinen yhteiskunta

| 2. | Osallistava ja turvallinen yhteiskunta |
| --- | --- |

2.

Osallistava ja turvallinen yhteiskunta

| — | Tutkimus, joka koskee epätasa-arvoa, köyhyyttä ja syrjäytymistä, sosiaalista liikkuvuutta, kulttuurien monimuotoisuutta ja taitoja; talouteen ja yhteiskuntaan kohdistuvien sosiaalisten, väestötieteellisten ja teknologisten muutosten arviointi; |
| --- | --- |

—

Tutkimus, joka koskee epätasa-arvoa, köyhyyttä ja syrjäytymistä, sosiaalista liikkuvuutta, kulttuurien monimuotoisuutta ja taitoja; talouteen ja yhteiskuntaan kohdistuvien sosiaalisten, väestötieteellisten ja teknologisten muutosten arviointi;

| — | Tutkimus, joka koskee epätasa-arvoa, köyhyyttä ja syrjäytymistä, sosiaalista liikkuvuutta, kulttuurien monimuotoisuutta ja taitoja; talouteen ja yhteiskuntaan kohdistuvien sosiaalisten, väestötieteellisten ja teknologisten muutosten arviointi; |
| --- | --- |

—

Tutkimus, joka koskee epätasa-arvoa, köyhyyttä ja syrjäytymistä, sosiaalista liikkuvuutta, kulttuurien monimuotoisuutta ja taitoja; talouteen ja yhteiskuntaan kohdistuvien sosiaalisten, väestötieteellisten ja teknologisten muutosten arviointi;

| — | Tutkimus, joka koskee koulutuserojen syntymistä ja sellaisen koulu- ja opetusjärjestelmän kehittämistä, joka tukee kaikkien onnistumista ja itsensä toteuttamista koko elämän ajan; |
| --- | --- |

—

Tutkimus, joka koskee koulutuserojen syntymistä ja sellaisen koulu- ja opetusjärjestelmän kehittämistä, joka tukee kaikkien onnistumista ja itsensä toteuttamista koko elämän ajan;

Tutkimus, joka koskee koulutuserojen syntymistä ja sellaisen koulu- ja opetusjärjestelmän kehittämistä, joka tukee kaikkien onnistumista ja itsensä toteuttamista koko elämän ajan;

Tuki kulttuuriperinnön säilyttämiselle;

Tuki kulttuuriperinnön säilyttämiselle;

[– –]

[– –]

Muutosehdotus 51

Muutosehdotus 51

Liite I, II pilari (sivu 62)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5. | Elintarvikkeet ja luonnonvarat |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.

Elintarvikkeet ja luonnonvarat

| 5. | Elintarvikkeet ja luonnonvarat |
| --- | --- |

5.

Elintarvikkeet ja luonnonvarat

[– –]

[– –]

| — | EU:n vertailulaboratoriot, jotka käsittelevät rehujen lisäaineita, muuntogeenisiä organismeja ja elintarvikkeen kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja; |
| --- | --- |

—

EU:n vertailulaboratoriot, jotka käsittelevät rehujen lisäaineita, muuntogeenisiä organismeja ja elintarvikkeen kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja;

| — | EU:n vertailulaboratoriot, jotka käsittelevät rehujen lisäaineita, muuntogeenisiä organismeja ja elintarvikkeen kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja; |
| --- | --- |

—

EU:n vertailulaboratoriot, jotka käsittelevät rehujen lisäaineita, muuntogeenisiä organismeja ja elintarvikkeen kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja;

| — | Paikallisiin elintarvikejärjestelmiin keskittyvä osaamiskeskus; |
| --- | --- |

—

Paikallisiin elintarvikejärjestelmiin keskittyvä osaamiskeskus;

Paikallisiin elintarvikejärjestelmiin keskittyvä osaamiskeskus;

| — | Elintarvikepetoksiin ja elintarvikkeiden laatuun keskittyvä tietokeskus; |
| --- | --- |

—

Elintarvikepetoksiin ja elintarvikkeiden laatuun keskittyvä tietokeskus;

| — | Elintarvikepetoksiin ja elintarvikkeiden laatuun keskittyvä tietokeskus; |
| --- | --- |

—

Elintarvikepetoksiin ja elintarvikkeiden laatuun keskittyvä tietokeskus;

| — | Biotalouden tietokeskus. |
| --- | --- |

—

Biotalouden tietokeskus.

| — | Biotalouden tietokeskus. |
| --- | --- |

—

Biotalouden tietokeskus.

Muutosehdotus 52

Muutosehdotus 52

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, III pilari ”Avoin innovointi”, seitsemäs kappale (sivut 64 ja 65)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta Eurooppa voisi johtaa uutta läpimurtoinnovaatiota, on vastattava seuraaviin haasteisiin: | Jotta Eurooppa voisi johtaa uutta läpimurtoinnovaatiota, on vastattava seuraaviin haasteisiin: |
| — | Parannetaan tieteen muutosta innovaatioiksi, jotta voidaan nopeuttaa ideoiden, teknologioiden ja kykyjen siirtämistä tutkimusperustasta start-up-yrityksiin ja teollisuuteen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta Eurooppa voisi johtaa uutta läpimurtoinnovaatiota, on vastattava seuraaviin haasteisiin:

Jotta Eurooppa voisi johtaa uutta läpimurtoinnovaatiota, on vastattava seuraaviin haasteisiin:

—

Parannetaan tieteen muutosta innovaatioiksi, jotta voidaan nopeuttaa ideoiden, teknologioiden ja kykyjen siirtämistä tutkimusperustasta start-up-yrityksiin ja teollisuuteen;

| — | Parannetaan tieteen muutosta innovaatioiksi, jotta voidaan nopeuttaa ideoiden, teknologioiden ja kykyjen siirtämistä tutkimusperustasta start-up-yrityksiin ja teollisuuteen; |
| --- | --- |

—

Parannetaan tieteen muutosta innovaatioiksi, jotta voidaan nopeuttaa ideoiden, teknologioiden ja kykyjen siirtämistä tutkimusperustasta start-up-yrityksiin ja teollisuuteen;

| — | Nopeutetaan teollisuuden muutosta: Euroopan teollisuus on jäljessä uusien teknologioiden hyödyntämisessä ja laajentamisessa: 77 prosenttia nuorista ja suurista tutkimus- ja kehitystyötä tekevistä yrityksistä on Yhdysvalloissa tai Aasiassa ja vain 16 prosenttia on Euroopassa; |
| --- | --- |

—

Nopeutetaan teollisuuden muutosta: Euroopan teollisuus on jäljessä uusien teknologioiden hyödyntämisessä ja laajentamisessa: 77 prosenttia nuorista ja suurista tutkimus- ja kehitystyötä tekevistä yrityksistä on Yhdysvalloissa tai Aasiassa ja vain 16 prosenttia on Euroopassa;

| — | Nopeutetaan teollisuuden muutosta: Euroopan teollisuus on jäljessä uusien teknologioiden hyödyntämisessä ja laajentamisessa: 77 prosenttia nuorista ja suurista tutkimus- ja kehitystyötä tekevistä yrityksistä on Yhdysvalloissa tai Aasiassa ja vain 16 prosenttia on Euroopassa; |
| --- | --- |

—

Nopeutetaan teollisuuden muutosta: Euroopan teollisuus on jäljessä uusien teknologioiden hyödyntämisessä ja laajentamisessa: 77 prosenttia nuorista ja suurista tutkimus- ja kehitystyötä tekevistä yrityksistä on Yhdysvalloissa tai Aasiassa ja vain 16 prosenttia on Euroopassa;

| — | Lisätään riskirahoitusta rahoituksen puutteiden korjaamiseksi: Euroopan innovaattorit kärsivät riskirahoituksen vähäisestä tarjonnasta. Pääomasijoittaminen on keskeisessä asemassa läpimurtoinnovaatioiden muuttamisessa maailman johtaviksi yrityksiksi, mutta Euroopassa sen määrä on alle neljännes verrattuna Yhdysvaltojen ja Aasian määriin. Euroopan on kurottava umpeen ”kuoleman laakso”, jossa ideat ja innovaatiot eivät pääse markkinoille julkisen tuen ja yksityisten investointien välisen kuilun takia, erityisesti riskialttiiden läpimurtoinnovaatioiden ja pitkäaikaisten investointien osalta; |
| --- | --- |

—

Lisätään riskirahoitusta rahoituksen puutteiden korjaamiseksi: Euroopan innovaattorit kärsivät riskirahoituksen vähäisestä tarjonnasta. Pääomasijoittaminen on keskeisessä asemassa läpimurtoinnovaatioiden muuttamisessa maailman johtaviksi yrityksiksi, mutta Euroopassa sen määrä on alle neljännes verrattuna Yhdysvaltojen ja Aasian määriin. Euroopan on kurottava umpeen ”kuoleman laakso”, jossa ideat ja innovaatiot eivät pääse markkinoille julkisen tuen ja yksityisten investointien välisen kuilun takia, erityisesti riskialttiiden läpimurtoinnovaatioiden ja pitkäaikaisten investointien osalta;

| — | Lisätään riskirahoitusta rahoituksen puutteiden korjaamiseksi: Euroopan innovaattorit kärsivät riskirahoituksen vähäisestä tarjonnasta. Pääomasijoittaminen on keskeisessä asemassa läpimurtoinnovaatioiden muuttamisessa maailman johtaviksi yrityksiksi, mutta Euroopassa sen määrä on alle neljännes verrattuna Yhdysvaltojen ja Aasian määriin. Euroopan on kurottava umpeen ”kuoleman laakso”, jossa ideat ja innovaatiot eivät pääse markkinoille julkisen tuen ja yksityisten investointien välisen kuilun takia, erityisesti riskialttiiden läpimurtoinnovaatioiden ja pitkäaikaisten investointien osalta; |
| --- | --- |

—

Lisätään riskirahoitusta rahoituksen puutteiden korjaamiseksi: Euroopan innovaattorit kärsivät riskirahoituksen vähäisestä tarjonnasta. Pääomasijoittaminen on keskeisessä asemassa läpimurtoinnovaatioiden muuttamisessa maailman johtaviksi yrityksiksi, mutta Euroopassa sen määrä on alle neljännes verrattuna Yhdysvaltojen ja Aasian määriin. Euroopan on kurottava umpeen ”kuoleman laakso”, jossa ideat ja innovaatiot eivät pääse markkinoille julkisen tuen ja yksityisten investointien välisen kuilun takia, erityisesti riskialttiiden läpimurtoinnovaatioiden ja pitkäaikaisten investointien osalta;

| — | Parannetaan ja yksinkertaistetaan Euroopan toimintaympäristöä tutkimuksen ja innovoinnin rahoittamiseksi ja tukemiseksi: rahoituslähteiden moninaisuus tarjoaa innovoijille monimutkaisen toimintaympäristön. EU:n toimissa on tehtävä yhteistyötä ja niitä on koordinoitava muiden aloitteiden kanssa eurooppalaisella, kansallisella ja alueellisella sekä yksityisellä ja julkisella tasolla, jotta parannetaan ja yhdenmukaistetaan valmiuksia ja tarjotaan kaikille eurooppalaisille innovoijille helppokulkuisia toimintaympäristöjä; |
| --- | --- |

—

Parannetaan ja yksinkertaistetaan Euroopan toimintaympäristöä tutkimuksen ja innovoinnin rahoittamiseksi ja tukemiseksi: rahoituslähteiden moninaisuus tarjoaa innovoijille monimutkaisen toimintaympäristön. EU:n toimissa on tehtävä yhteistyötä ja niitä on koordinoitava muiden aloitteiden kanssa eurooppalaisella, kansallisella ja alueellisella sekä yksityisellä ja julkisella tasolla, jotta parannetaan ja yhdenmukaistetaan valmiuksia ja tarjotaan kaikille eurooppalaisille innovoijille helppokulkuisia toimintaympäristöjä;

| — | Parannetaan ja yksinkertaistetaan Euroopan toimintaympäristöä tutkimuksen ja innovoinnin rahoittamiseksi ja tukemiseksi: rahoituslähteiden moninaisuus tarjoaa innovoijille monimutkaisen toimintaympäristön. EU:n toimissa on tehtävä yhteistyötä ja niitä on koordinoitava muiden aloitteiden kanssa eurooppalaisella, kansallisella ja alueellisella sekä yksityisellä ja julkisella tasolla, jotta parannetaan ja yhdenmukaistetaan valmiuksia ja tarjotaan kaikille eurooppalaisille innovoijille helppokulkuisia toimintaympäristöjä; |
| --- | --- |

—

Parannetaan ja yksinkertaistetaan Euroopan toimintaympäristöä tutkimuksen ja innovoinnin rahoittamiseksi ja tukemiseksi: rahoituslähteiden moninaisuus tarjoaa innovoijille monimutkaisen toimintaympäristön. EU:n toimissa on tehtävä yhteistyötä ja niitä on koordinoitava muiden aloitteiden kanssa eurooppalaisella, kansallisella ja alueellisella sekä yksityisellä ja julkisella tasolla, jotta parannetaan ja yhdenmukaistetaan valmiuksia ja tarjotaan kaikille eurooppalaisille innovoijille helppokulkuisia toimintaympäristöjä;

| — | Korjataan innovaatioekosysteemin hajanaisuus. Vaikka Euroopalla on yhä useampia keskittymiä, ne eivät ole hyvin yhteydessä toisiinsa. Yritykset, joilla on kansainvälistä kasvupotentiaalia, joutuvat selviytymään kansallisten markkinoiden sirpaloitumisesta ja eri kielistä, yrityskulttuureista ja säännöistä. |
| --- | --- |

—

Korjataan innovaatioekosysteemin hajanaisuus. Vaikka Euroopalla on yhä useampia keskittymiä, ne eivät ole hyvin yhteydessä toisiinsa. Yritykset, joilla on kansainvälistä kasvupotentiaalia, joutuvat selviytymään kansallisten markkinoiden sirpaloitumisesta ja eri kielistä, yrityskulttuureista ja säännöistä.

| — | Korjataan innovaatioekosysteemin hajanaisuus. Vaikka Euroopalla on yhä useampia keskittymiä, ne eivät ole hyvin yhteydessä toisiinsa. Yritykset, joilla on kansainvälistä kasvupotentiaalia, joutuvat selviytymään kansallisten markkinoiden sirpaloitumisesta ja eri kielistä, yrityskulttuureista ja säännöistä; |
| --- | --- |

—

Korjataan innovaatioekosysteemin hajanaisuus. Vaikka Euroopalla on yhä useampia keskittymiä, ne eivät ole hyvin yhteydessä toisiinsa. Yritykset, joilla on kansainvälistä kasvupotentiaalia, joutuvat selviytymään kansallisten markkinoiden sirpaloitumisesta ja eri kielistä, yrityskulttuureista ja säännöistä;

| — | Tunnustetaan tieteen ja innovoinnin alueelliset kytkökset ja alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten merkittävä panos: ne pystyvät reagoimaan nopeasti ja tuottamaan läpimurtoinnovaatioita sekä turvaamaan niin Euroopan arvoketjujen muutoksen kuin osaamisen ja henkilöstöresurssien kehittämistoiminnankin jatkuvan tukemisen. Näin ollen on syytä ottaa paremmin huomioon älykäs erikoistuminen ja siihen liittyvä verkostoituminen. |
| --- | --- |

—

Tunnustetaan tieteen ja innovoinnin alueelliset kytkökset ja alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten merkittävä panos: ne pystyvät reagoimaan nopeasti ja tuottamaan läpimurtoinnovaatioita sekä turvaamaan niin Euroopan arvoketjujen muutoksen kuin osaamisen ja henkilöstöresurssien kehittämistoiminnankin jatkuvan tukemisen. Näin ollen on syytä ottaa paremmin huomioon älykäs erikoistuminen ja siihen liittyvä verkostoituminen.

Tunnustetaan tieteen ja innovoinnin alueelliset kytkökset ja alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten merkittävä panos: ne pystyvät reagoimaan nopeasti ja tuottamaan läpimurtoinnovaatioita sekä turvaamaan niin Euroopan arvoketjujen muutoksen kuin osaamisen ja henkilöstöresurssien kehittämistoiminnankin jatkuvan tukemisen. Näin ollen on syytä ottaa paremmin huomioon älykäs erikoistuminen ja siihen liittyvä verkostoituminen.

Muutosehdotus 53

Muutosehdotus 53

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, III pilari ”Avoin innovointi”, yhdestoista kappale (sivu 66)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vaikka Euroopan innovaationeuvosto tukee suoraan läpimurtoinnovaatioita, yleistä ympäristöä, joka vaalii ja tuottaa tällaisia eurooppalaisia innovaatioita, on edelleen kehitettävä ja parannettava: Sen on oltava yhteinen eurooppalainen pyrkimys tukea innovaatioita kaikkialla Euroopassa sekä kaikissa ulottuvuuksissa ja muodoissa, mukaan lukien täydentävät EU:n ja kansalliset politiikat ja resurssit aina kuin se on mahdollista. Siksi tässä pilarissa käsitellään myös seuraavia asioita: | Vaikka Euroopan innovaationeuvosto tukee suoraan läpimurtoinnovaatioita, yleistä ympäristöä, joka vaalii ja tuottaa tällaisia eurooppalaisia innovaatioita, on edelleen kehitettävä ja parannettava: Sen on oltava yhteinen eurooppalainen pyrkimys tukea innovaatioita kaikkialla Euroopassa
  , EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla
  sekä kaikissa ulottuvuuksissa ja muodoissa, mukaan lukien täydentävät EU:n ja kansalliset
  , alueelliset ja paikalliset
  politiikat ja resurssit aina kuin se on mahdollista. Siksi tässä pilarissa käsitellään myös seuraavia asioita: |
| — | Uudistetut ja täydennetyt koordinointi- ja yhteistyömekanismit jäsenvaltioiden ja assosiaatiomaiden kanssa, mutta myös yksityisten aloitteiden kanssa, jotta voidaan tukea kaikentyyppisiä eurooppalaisia innovaatioekosysteemejä ja niiden toimijoita; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vaikka Euroopan innovaationeuvosto tukee suoraan läpimurtoinnovaatioita, yleistä ympäristöä, joka vaalii ja tuottaa tällaisia eurooppalaisia innovaatioita, on edelleen kehitettävä ja parannettava: Sen on oltava yhteinen eurooppalainen pyrkimys tukea innovaatioita kaikkialla Euroopassa sekä kaikissa ulottuvuuksissa ja muodoissa, mukaan lukien täydentävät EU:n ja kansalliset politiikat ja resurssit aina kuin se on mahdollista. Siksi tässä pilarissa käsitellään myös seuraavia asioita:

Vaikka Euroopan innovaationeuvosto tukee suoraan läpimurtoinnovaatioita, yleistä ympäristöä, joka vaalii ja tuottaa tällaisia eurooppalaisia innovaatioita, on edelleen kehitettävä ja parannettava: Sen on oltava yhteinen eurooppalainen pyrkimys tukea innovaatioita kaikkialla Euroopassa
  , EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla
  sekä kaikissa ulottuvuuksissa ja muodoissa, mukaan lukien täydentävät EU:n ja kansalliset
  , alueelliset ja paikalliset
  politiikat ja resurssit aina kuin se on mahdollista. Siksi tässä pilarissa käsitellään myös seuraavia asioita:

, EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla

, alueelliset ja paikalliset

—

Uudistetut ja täydennetyt koordinointi- ja yhteistyömekanismit jäsenvaltioiden ja assosiaatiomaiden kanssa, mutta myös yksityisten aloitteiden kanssa, jotta voidaan tukea kaikentyyppisiä eurooppalaisia innovaatioekosysteemejä ja niiden toimijoita;

| — | Uudistetut ja täydennetyt koordinointi- ja yhteistyömekanismit
  paikallis- ja alueviranomaisten,
  jäsenvaltioiden ja assosiaatiomaiden kanssa, mutta myös yksityisten aloitteiden kanssa, jotta voidaan tukea kaikentyyppisiä eurooppalaisia innovaatioekosysteemejä ja niiden toimijoita; |
| --- | --- |

—

Uudistetut ja täydennetyt koordinointi- ja yhteistyömekanismit
  paikallis- ja alueviranomaisten,
  jäsenvaltioiden ja assosiaatiomaiden kanssa, mutta myös yksityisten aloitteiden kanssa, jotta voidaan tukea kaikentyyppisiä eurooppalaisia innovaatioekosysteemejä ja niiden toimijoita;

paikallis- ja alueviranomaisten,

| — | Tuki Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT) sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöille (KIC). |
| --- | --- |

—

Tuki Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT) sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöille (KIC).

| — | Tuki Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT) sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöille (KIC). |
| --- | --- |

—

Tuki Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutille (EIT) sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöille (KIC).

Muutosehdotus 54

Muutosehdotus 54

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, III pilari ”Avoin innovointi”, osa 1 ”Euroopan innovaationeuvosto (EIC)”, kohta 1.1 (sivu 68)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Erityistä huomiota kiinnitetään asianmukaisen ja tehokkaan täydentävyyden varmistamiseen yksittäisten tai verkottuneiden jäsenvaltioiden aloitteilla, myös Eurooppa-kumppanuuden muodossa. | Erityistä huomiota kiinnitetään asianmukaisen ja tehokkaan täydentävyyden varmistamiseen yksittäisten tai verkottuneiden jäsenvaltioiden
  sekä alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten
  aloitteilla, myös Eurooppa-kumppanuuden muodossa.
  Tukea saavien hankkeiden etujen mukaisesti Pathfinder- ja Accelerator-välineiden tuki sisällytetään osaksi hankkeiden tukiketjun jatkumoa. EIC käy pysyvää vuoropuhelua innovoinnista vastaavien kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa tukitoimenpiteiden täydentävyyden varmistamiseksi ja niveltymisen ja yhteistyön optimoimiseksi myös yhteisesti rahoitettujen ohjelmien kautta. Tällainen vuoropuhelu on ennakkoedellytys EIC:n myöntämille huippuosaamismerkeille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Erityistä huomiota kiinnitetään asianmukaisen ja tehokkaan täydentävyyden varmistamiseen yksittäisten tai verkottuneiden jäsenvaltioiden aloitteilla, myös Eurooppa-kumppanuuden muodossa.

Erityistä huomiota kiinnitetään asianmukaisen ja tehokkaan täydentävyyden varmistamiseen yksittäisten tai verkottuneiden jäsenvaltioiden
  sekä alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten
  aloitteilla, myös Eurooppa-kumppanuuden muodossa.
  Tukea saavien hankkeiden etujen mukaisesti Pathfinder- ja Accelerator-välineiden tuki sisällytetään osaksi hankkeiden tukiketjun jatkumoa. EIC käy pysyvää vuoropuhelua innovoinnista vastaavien kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa tukitoimenpiteiden täydentävyyden varmistamiseksi ja niveltymisen ja yhteistyön optimoimiseksi myös yhteisesti rahoitettujen ohjelmien kautta. Tällainen vuoropuhelu on ennakkoedellytys EIC:n myöntämille huippuosaamismerkeille.

sekä alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten

Tukea saavien hankkeiden etujen mukaisesti Pathfinder- ja Accelerator-välineiden tuki sisällytetään osaksi hankkeiden tukiketjun jatkumoa. EIC käy pysyvää vuoropuhelua innovoinnista vastaavien kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa tukitoimenpiteiden täydentävyyden varmistamiseksi ja niveltymisen ja yhteistyön optimoimiseksi myös yhteisesti rahoitettujen ohjelmien kautta. Tällainen vuoropuhelu on ennakkoedellytys EIC:n myöntämille huippuosaamismerkeille.

Muutosehdotus 55

Muutosehdotus 55

Liite I, III pilari (sivu 70)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.1.3. | Euroopan innovaationeuvoston lisätoimet |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.1.3.

Euroopan innovaationeuvoston lisätoimet

| 1.1.3. | Euroopan innovaationeuvoston lisätoimet |
| --- | --- |

1.1.3.

Euroopan innovaationeuvoston lisätoimet

Lisäksi Euroopan innovaationeuvosto toteuttaa myös seuraavat:

Lisäksi Euroopan innovaationeuvosto toteuttaa myös seuraavat:

| — | Euroopan innovaationeuvoston liiketoiminnan nopeuttamispalvelut, joilla tuetaan Pathfinder and Accelerator -välineiden toimintaa ja toimia. Tavoitteena on yhdistää Euroopan innovaationeuvoston rahoitettujen innovoijien yhteisö, mukaan lukien huippuosaamismerkki sijoittajille, yhteistyökumppaneille ja julkisille ostajille. Se tarjoaa erilaisia valmennus- ja mentorointipalveluita Euroopan innovaationeuvoston toimille. Se tarjoaa innovoijille pääsyn mahdollisten yhteistyökumppaneiden kansainvälisiin verkostoihin, myös teollisiin verkostoihin, jotta voidaan täydentää arvoketjua tai kehittää markkinamahdollisuuksia ja löytää sijoittajia ja muita yksityisen tai yrityksistä peräisin olevan rahoituksen lähteitä. Toiminta sisältää live-tapahtumia (esimerkiksi välitystapahtumat, pitching-tilaisuudet), mutta myös yhteensopivien alustojen kehittämistä tai nykyisten alustojen käyttämistä läheisessä suhteessa EU:n yksittäisen sijoitusrahaston ja EIP-ryhmän tukemiin rahoituksen välittäjiin. Nämä toimet edistävät myös tietojen vertaisvaihtoa oppimisen lähteenä innovointiekosysteemissä, mikä hyödyttää erityisesti Euroopan innovaationeuvoston korkean tason neuvoa-antavan elimen jäseniä ja Euroopan innovaationeuvoston Fellowship-tunnustuksen saajia. |
| --- | --- |

—

Euroopan innovaationeuvoston liiketoiminnan nopeuttamispalvelut, joilla tuetaan Pathfinder and Accelerator -välineiden toimintaa ja toimia. Tavoitteena on yhdistää Euroopan innovaationeuvoston rahoitettujen innovoijien yhteisö, mukaan lukien huippuosaamismerkki sijoittajille, yhteistyökumppaneille ja julkisille ostajille. Se tarjoaa erilaisia valmennus- ja mentorointipalveluita Euroopan innovaationeuvoston toimille. Se tarjoaa innovoijille pääsyn mahdollisten yhteistyökumppaneiden kansainvälisiin verkostoihin, myös teollisiin verkostoihin, jotta voidaan täydentää arvoketjua tai kehittää markkinamahdollisuuksia ja löytää sijoittajia ja muita yksityisen tai yrityksistä peräisin olevan rahoituksen lähteitä. Toiminta sisältää live-tapahtumia (esimerkiksi välitystapahtumat, pitching-tilaisuudet), mutta myös yhteensopivien alustojen kehittämistä tai nykyisten alustojen käyttämistä läheisessä suhteessa EU:n yksittäisen sijoitusrahaston ja EIP-ryhmän tukemiin rahoituksen välittäjiin. Nämä toimet edistävät myös tietojen vertaisvaihtoa oppimisen lähteenä innovointiekosysteemissä, mikä hyödyttää erityisesti Euroopan innovaationeuvoston korkean tason neuvoa-antavan elimen jäseniä ja Euroopan innovaationeuvoston Fellowship-tunnustuksen saajia.

Pathfinder

Accelerator

| — | Euroopan innovaationeuvoston liiketoiminnan nopeuttamispalvelut, joilla tuetaan Pathfinder and Accelerator -välineiden toimintaa ja toimia. Tavoitteena on yhdistää Euroopan innovaationeuvoston rahoitettujen innovoijien yhteisö, mukaan lukien huippuosaamismerkki sijoittajille, yhteistyökumppaneille ja julkisille ostajille.
  Lisäksi tuodaan yhteen kansallisia ja paikallisia toimijoita, jotka tukevat innovointia ja voivat täydentää Euroopan innovaationeuvoston tukea ja avustaa innovoijia pysyvästi.
  Se tarjoaa erilaisia valmennus- ja mentorointipalveluita Euroopan innovaationeuvoston toimille. Se tarjoaa innovoijille pääsyn mahdollisten yhteistyökumppaneiden kansainvälisiin verkostoihin, myös teollisiin verkostoihin, jotta voidaan täydentää arvoketjua tai kehittää markkinamahdollisuuksia ja löytää sijoittajia ja muita yksityisen tai yrityksistä peräisin olevan rahoituksen lähteitä. Toiminta sisältää live-tapahtumia (esimerkiksi välitystapahtumat, pitching-tilaisuudet), mutta myös yhteensopivien alustojen kehittämistä tai nykyisten alustojen käyttämistä läheisessä suhteessa EU:n yksittäisen sijoitusrahaston ja EIP-ryhmän tukemiin rahoituksen välittäjiin. Nämä toimet edistävät myös tietojen vertaisvaihtoa oppimisen lähteenä innovointiekosysteemissä, mikä hyödyttää erityisesti Euroopan innovaationeuvoston korkean tason neuvoa-antavan elimen jäseniä ja Euroopan innovaationeuvoston Fellowship-tunnustuksen saajia. |
| --- | --- |

—

Euroopan innovaationeuvoston liiketoiminnan nopeuttamispalvelut, joilla tuetaan Pathfinder and Accelerator -välineiden toimintaa ja toimia. Tavoitteena on yhdistää Euroopan innovaationeuvoston rahoitettujen innovoijien yhteisö, mukaan lukien huippuosaamismerkki sijoittajille, yhteistyökumppaneille ja julkisille ostajille.
  Lisäksi tuodaan yhteen kansallisia ja paikallisia toimijoita, jotka tukevat innovointia ja voivat täydentää Euroopan innovaationeuvoston tukea ja avustaa innovoijia pysyvästi.
  Se tarjoaa erilaisia valmennus- ja mentorointipalveluita Euroopan innovaationeuvoston toimille. Se tarjoaa innovoijille pääsyn mahdollisten yhteistyökumppaneiden kansainvälisiin verkostoihin, myös teollisiin verkostoihin, jotta voidaan täydentää arvoketjua tai kehittää markkinamahdollisuuksia ja löytää sijoittajia ja muita yksityisen tai yrityksistä peräisin olevan rahoituksen lähteitä. Toiminta sisältää live-tapahtumia (esimerkiksi välitystapahtumat, pitching-tilaisuudet), mutta myös yhteensopivien alustojen kehittämistä tai nykyisten alustojen käyttämistä läheisessä suhteessa EU:n yksittäisen sijoitusrahaston ja EIP-ryhmän tukemiin rahoituksen välittäjiin. Nämä toimet edistävät myös tietojen vertaisvaihtoa oppimisen lähteenä innovointiekosysteemissä, mikä hyödyttää erityisesti Euroopan innovaationeuvoston korkean tason neuvoa-antavan elimen jäseniä ja Euroopan innovaationeuvoston Fellowship-tunnustuksen saajia.

Pathfinder

Accelerator

Lisäksi tuodaan yhteen kansallisia ja paikallisia toimijoita, jotka tukevat innovointia ja voivat täydentää Euroopan innovaationeuvoston tukea ja avustaa innovoijia pysyvästi.

Muutosehdotus 56

Muutosehdotus 56

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, III pilari ”Avoin innovointi”, ”Euroopan innovaationeuvosto (EIC)”, kohta 1.2.2 (sivu 72)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.2.2 | Euroopan innovaationeuvoston ohjelmajohtajat |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.2.2

Euroopan innovaationeuvoston ohjelmajohtajat

Komissio soveltaa korkean riskin hankkeissa proaktiivista lähestymistapaa hallintoon ja hyödyntää tarvittavaa asiantuntemusta.

| 1.2.2 | Euroopan innovaationeuvoston ohjelmajohtajat |
| --- | --- |

1.2.2

Euroopan innovaationeuvoston ohjelmajohtajat

Komissio soveltaa korkean riskin hankkeissa proaktiivista lähestymistapaa hallintoon ja hyödyntää tarvittavaa asiantuntemusta.

Komissio nimittää Euroopan innovaationeuvoston väliaikaisia ohjelmajohtajia, jotka auttavat sitä teknologiapohjaisessa visioinnissa ja operatiivisessa ohjeistuksessa.

Komissio nimittää Euroopan innovaationeuvoston väliaikaisia ohjelmajohtajia, jotka auttavat sitä teknologiapohjaisessa visioinnissa ja operatiivisessa ohjeistuksessa.

Ohjelmajohtajat tulevat useilta eri aloilta, kuten yrityksistä, yliopistoista, kansallisista laboratorioista ja tutkimuskeskuksista. He tuovat syvää asiantuntemusta, joka perustuu henkilökohtaiseen kokemukseen ja kentällä vietettyihin vuosiin. He ovat tunnustettuja johtajia, jotka ovat joko hallinnoineet monitieteellisiä tutkimusryhmiä tai johtaneet suuria institutionaalisia ohjelmia. He tietävät, kuinka tärkeää on jakaa omia visioitaan väsymättä, luovasti ja laajasti. Heillä on myös kokemusta tärkeiden talousarvioiden valvonnasta, mikä edellyttää vastuuntuntoa.

Ohjelmajohtajat tulevat useilta eri aloilta, kuten
  innovointiin erikoistuneista julkisista tahoista,
  yrityksistä, yliopistoista, kansallisista laboratorioista ja tutkimuskeskuksista. He tuovat syvää asiantuntemusta, joka perustuu henkilökohtaiseen kokemukseen ja kentällä vietettyihin vuosiin. He ovat tunnustettuja johtajia, jotka ovat joko hallinnoineet monitieteellisiä tutkimusryhmiä tai johtaneet suuria institutionaalisia ohjelmia. He tietävät, kuinka tärkeää on jakaa omia visioitaan väsymättä, luovasti ja laajasti. Heillä on myös kokemusta tärkeiden talousarvioiden valvonnasta, mikä edellyttää vastuuntuntoa.

innovointiin erikoistuneista julkisista tahoista,

Muutosehdotus 57

Muutosehdotus 57

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, III pilari ”Avoin innovointi”, ”Eurooppalaiset innovaatioekosysteemit”, kohta 2.1 (sivu 74)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.1 | Periaatteet |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.1

2.1

Periaatteet

| 2.1 | Periaatteet |
| --- | --- |

2.1

2.1

Periaatteet

Kyetäkseen täysin hyödyntämään tutkijoiden, yrittäjien, teollisuuden ja yhteiskunnan innovaatiot EU:n on muokattava ympäristöä sellaiseksi, jossa innovaatiot voivat kukoistaa kaikilla tasoilla. Tämä tarkoittaa tehokkaan innovaatioekosysteemin kehittämistä EU:n tasolla sekä rohkaisua yhteistyöhön ja verkottumiseen ja ideoiden, rahoituksen ja taitojen vaihtoon kansallisten ja paikallisten innovaatioekosysteemien kesken.

Kyetäkseen täysin hyödyntämään tutkijoiden, yrittäjien, teollisuuden ja yhteiskunnan innovaatiot EU:n on muokattava ympäristöä sellaiseksi, jossa innovaatiot voivat kukoistaa kaikilla tasoilla. Tämä tarkoittaa tehokkaan innovaatioekosysteemin kehittämistä EU:n tasolla sekä rohkaisua yhteistyöhön ja verkottumiseen ja ideoiden, rahoituksen ja taitojen vaihtoon kansallisten ja paikallisten innovaatioekosysteemien kesken.

EU:n on myös pyrittävä kehittämään ekosysteemejä, jotka tukevat yksityisten yritysten innovaatioiden lisäksi myös sosiaalisia innovaatioita ja julkisen sektorin innovaatioita.
  Julkisen sektorin
  on innovoitava ja uudistuttava, jotta
  se pystyy
  tukemaan sääntelyn ja hallintotavan muutoksia, joita tarvitaan uusien teknologioiden laajamittaisen käyttöönoton edistämiseksi ja yleisön vaatiman palvelujen tehokkaamman tarjoamisen tukemiseksi. Sosiaaliset innovaatiot ovat ratkaisevan tärkeitä yhteiskuntamme hyvinvoinnin parantamiseksi.

Julkisen sektorin

se pystyy

EU:n on myös pyrittävä kehittämään ekosysteemejä, jotka tukevat yksityisten yritysten innovaatioiden lisäksi myös sosiaalisia innovaatioita
  sekä yhdistystoiminnan, voittoa tavoittelemattoman toiminnan
  ja julkisen sektorin innovaatioita.
  Näiden alojen
  on innovoitava ja uudistuttava, jotta
  ne pystyvät
  tukemaan sääntelyn ja hallintotavan muutoksia, joita tarvitaan uusien teknologioiden laajamittaisen käyttöönoton edistämiseksi ja yleisön vaatiman palvelujen tehokkaamman tarjoamisen tukemiseksi. Sosiaaliset innovaatiot ovat ratkaisevan tärkeitä yhteiskuntamme hyvinvoinnin parantamiseksi.

sekä yhdistystoiminnan, voittoa tavoittelemattoman toiminnan

Näiden alojen

ne pystyvät

Muutosehdotus 58

Muutosehdotus 58

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, III pilari ”Avoin innovointi”, ”Eurooppalaiset innovaatioekosysteemit”, kohta 2.2 (sivut 74 ja 75)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.2 | Toiminta-alat |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.2

2.2

Toiminta-alat

| 2.2 | Toiminta-alat |
| --- | --- |

2.2

2.2

Toiminta-alat

Ensimmäisenä askeleena komissio järjestää EIC-keskustelufoorumin jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden viranomaisille ja muille elimille, jotka vastaavat kansallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista. Tavoitteena on edistää koordinointia ja vuoropuhelua EU:n innovointiekosysteemin kehittämisestä. Tämän EIC-keskustelufoorumin puitteissa komissio:

Ensimmäisenä askeleena komissio järjestää EIC-keskustelufoorumin jäsenvaltioiden
  , kaupunkien ja alueiden
  ja assosioituneiden maiden viranomaisille ja muille elimille, jotka vastaavat kansallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista. Tavoitteena on edistää koordinointia ja vuoropuhelua EU:n innovointiekosysteemin kehittämisestä. Tämän EIC-keskustelufoorumin puitteissa komissio:

, kaupunkien ja alueiden

| — | ottaa esille innovaatioystävällisen sääntelyn kehittämisen innovaatioperiaatteen jatkuvan soveltamisen avulla sekä kehittämällä innovatiivisia lähestymistapoja julkisia hankintoja varten, mukaan lukien innovatiivisten ratkaisujen julkisten hankintojen kehittäminen ja parantaminen innovaatioiden lisäämiseksi. Julkisen sektorin innovaatioiden seurantaryhmä jatkaa myös valtionhallinnon innovaatiotoimien tukemista yhdessä uudistetun toimintapolitiikan tukijärjestelyn rinnalla; |
| --- | --- |

—

ottaa esille innovaatioystävällisen sääntelyn kehittämisen innovaatioperiaatteen jatkuvan soveltamisen avulla sekä kehittämällä innovatiivisia lähestymistapoja julkisia hankintoja varten, mukaan lukien innovatiivisten ratkaisujen julkisten hankintojen kehittäminen ja parantaminen innovaatioiden lisäämiseksi. Julkisen sektorin innovaatioiden seurantaryhmä jatkaa myös valtionhallinnon innovaatiotoimien tukemista yhdessä uudistetun toimintapolitiikan tukijärjestelyn rinnalla;

| — | ottaa esille innovaatioystävällisen sääntelyn kehittämisen innovaatioperiaatteen jatkuvan soveltamisen avulla sekä kehittämällä innovatiivisia lähestymistapoja julkisia hankintoja varten, mukaan lukien innovatiivisten ratkaisujen julkisten hankintojen kehittäminen ja parantaminen innovaatioiden lisäämiseksi. Julkisen sektorin innovaatioiden seurantaryhmä jatkaa myös valtionhallinnon innovaatiotoimien tukemista yhdessä uudistetun toimintapolitiikan tukijärjestelyn rinnalla; |
| --- | --- |

—

ottaa esille innovaatioystävällisen sääntelyn kehittämisen innovaatioperiaatteen jatkuvan soveltamisen avulla sekä kehittämällä innovatiivisia lähestymistapoja julkisia hankintoja varten, mukaan lukien innovatiivisten ratkaisujen julkisten hankintojen kehittäminen ja parantaminen innovaatioiden lisäämiseksi. Julkisen sektorin innovaatioiden seurantaryhmä jatkaa myös valtionhallinnon innovaatiotoimien tukemista yhdessä uudistetun toimintapolitiikan tukijärjestelyn rinnalla;

| — | edistää tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmien yhdenmukaistamista EU:n pyrkimysten kanssa pääomavirtojen ja investointien avointen markkinoiden vakiinnuttamiseksi, kuten pääomamarkkinaunionissa tapahtuvan innovoinnin edistämiseen liittyvien keskeisten toimintaedellytysten kehittäminen; |
| --- | --- |

—

edistää tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmien yhdenmukaistamista EU:n pyrkimysten kanssa pääomavirtojen ja investointien avointen markkinoiden vakiinnuttamiseksi, kuten pääomamarkkinaunionissa tapahtuvan innovoinnin edistämiseen liittyvien keskeisten toimintaedellytysten kehittäminen;

| — | edistää tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmien yhdenmukaistamista EU:n pyrkimysten kanssa pääomavirtojen ja investointien avointen markkinoiden vakiinnuttamiseksi, kuten pääomamarkkinaunionissa tapahtuvan innovoinnin edistämiseen liittyvien keskeisten toimintaedellytysten kehittäminen; |
| --- | --- |

—

edistää tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmien yhdenmukaistamista EU:n pyrkimysten kanssa pääomavirtojen ja investointien avointen markkinoiden vakiinnuttamiseksi, kuten pääomamarkkinaunionissa tapahtuvan innovoinnin edistämiseen liittyvien keskeisten toimintaedellytysten kehittäminen;

| — | edistää kansallisten innovaatio-ohjelmien ja Euroopan investointineuvoston välistä koordinointia tarkoituksena lisätä toiminnallisia synergioita ja välttää päällekkäisyyksiä jakamalla tietoja ohjelmista ja niiden täytäntöönpanosta, resursseista ja asiantuntemuksesta, teknologia- ja innovaatiosuuntausten analyyseistä ja valvonnasta sekä saattamalla vastaavia innovaatioyhteisöjä yhteen; |
| --- | --- |

—

edistää kansallisten innovaatio-ohjelmien ja Euroopan investointineuvoston välistä koordinointia tarkoituksena lisätä toiminnallisia synergioita ja välttää päällekkäisyyksiä jakamalla tietoja ohjelmista ja niiden täytäntöönpanosta, resursseista ja asiantuntemuksesta, teknologia- ja innovaatiosuuntausten analyyseistä ja valvonnasta sekä saattamalla vastaavia innovaatioyhteisöjä yhteen;

| — | edistää kansallisten
  , alueellisten ja paikallisten
  innovaatio-ohjelmien ja Euroopan investointineuvoston välistä koordinointia tarkoituksena lisätä toiminnallisia synergioita ja välttää päällekkäisyyksiä jakamalla tietoja ohjelmista ja niiden täytäntöönpanosta, resursseista ja asiantuntemuksesta, teknologia- ja innovaatiosuuntausten analyyseistä ja valvonnasta sekä saattamalla vastaavia innovaatioyhteisöjä yhteen; |
| --- | --- |

—

edistää kansallisten
  , alueellisten ja paikallisten
  innovaatio-ohjelmien ja Euroopan investointineuvoston välistä koordinointia tarkoituksena lisätä toiminnallisia synergioita ja välttää päällekkäisyyksiä jakamalla tietoja ohjelmista ja niiden täytäntöönpanosta, resursseista ja asiantuntemuksesta, teknologia- ja innovaatiosuuntausten analyyseistä ja valvonnasta sekä saattamalla vastaavia innovaatioyhteisöjä yhteen;

, alueellisten ja paikallisten

| — | edistää alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kartoittamista, määrittelemistä, tunnustamista ja esille tuomista sekä niiden yhteyksiä älykkään erikoistumisen aloihin ja niiden lähentämistä toisiinsa yhteenliittymissä, jotka voivat auttaa merkittävästi ohjelman ja erityisesti sen ”Avoimen innovoinnin” pilarin tavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

—

edistää alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kartoittamista, määrittelemistä, tunnustamista ja esille tuomista sekä niiden yhteyksiä älykkään erikoistumisen aloihin ja niiden lähentämistä toisiinsa yhteenliittymissä, jotka voivat auttaa merkittävästi ohjelman ja erityisesti sen ”Avoimen innovoinnin” pilarin tavoitteiden saavuttamisessa;

edistää alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten kartoittamista, määrittelemistä, tunnustamista ja esille tuomista sekä niiden yhteyksiä älykkään erikoistumisen aloihin ja niiden lähentämistä toisiinsa yhteenliittymissä, jotka voivat auttaa merkittävästi ohjelman ja erityisesti sen ”Avoimen innovoinnin” pilarin tavoitteiden saavuttamisessa;

| — | luo yhteisen innovointia koskevan tiedotusstrategian EU:lle. Se pyrkii kannustamaan EU:n lahjakkaimpia innovaattoreita, yrittäjiä, erityisesti nuoria yrittäjiä, pk-yrityksiä ja aloittavia yrityksiä, myös uusilla EU:n alueilla. Se korostaa EU:n lisäarvoa, jota tekniset, ei-tekniset ja sosiaaliset innovaattorit voivat tuoda EU:n kansalaisille kehittämällä ideansa/visionsa kukoistavaksi yritykseksi (sosiaalinen arvo/vaikutukset, työpaikat ja kasvu, yhteiskunnallinen edistyminen). |
| --- | --- |

—

luo yhteisen innovointia koskevan tiedotusstrategian EU:lle. Se pyrkii kannustamaan EU:n lahjakkaimpia innovaattoreita, yrittäjiä, erityisesti nuoria yrittäjiä, pk-yrityksiä ja aloittavia yrityksiä, myös uusilla EU:n alueilla. Se korostaa EU:n lisäarvoa, jota tekniset, ei-tekniset ja sosiaaliset innovaattorit voivat tuoda EU:n kansalaisille kehittämällä ideansa/visionsa kukoistavaksi yritykseksi (sosiaalinen arvo/vaikutukset, työpaikat ja kasvu, yhteiskunnallinen edistyminen).

| — | luo yhteisen innovointia koskevan tiedotusstrategian EU:lle. Se pyrkii kannustamaan EU:n lahjakkaimpia innovaattoreita, yrittäjiä, erityisesti nuoria yrittäjiä, pk-yrityksiä ja aloittavia yrityksiä, myös uusilla EU:n alueilla. Se korostaa EU:n lisäarvoa, jota tekniset, ei-tekniset ja sosiaaliset innovaattorit voivat tuoda EU:n kansalaisille kehittämällä ideansa/visionsa kukoistavaksi yritykseksi (sosiaalinen arvo/vaikutukset, työpaikat ja kasvu, yhteiskunnallinen edistyminen). |
| --- | --- |

—

luo yhteisen innovointia koskevan tiedotusstrategian EU:lle. Se pyrkii kannustamaan EU:n lahjakkaimpia innovaattoreita, yrittäjiä, erityisesti nuoria yrittäjiä, pk-yrityksiä ja aloittavia yrityksiä, myös uusilla EU:n alueilla. Se korostaa EU:n lisäarvoa, jota tekniset, ei-tekniset ja sosiaaliset innovaattorit voivat tuoda EU:n kansalaisille kehittämällä ideansa/visionsa kukoistavaksi yritykseksi (sosiaalinen arvo/vaikutukset, työpaikat ja kasvu, yhteiskunnallinen edistyminen).

Toimien toteuttamisella varmistetaan Euroopan innovaationeuvoston toimintatyyppien tehokas täydentävyys ja niiden erityinen keskittyminen läpimurtoinnovaatioihin. Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden toteuttamien toimien lisäksi myös yksityisten aloitteiden avulla tuetaan kaikentyyppisiä innovaatioita ja kaikkia innovaattoreita kaikkialla EU:ssa, ja heille tarjotaan parempaa ja riittävää tukea.

Toimien toteuttamisella varmistetaan Euroopan innovaationeuvoston toimintatyyppien tehokas täydentävyys ja niiden erityinen keskittyminen läpimurtoinnovaatioihin. Jäsenvaltioiden
  , alueiden ja kaupunkien
  ja assosioituneiden maiden toteuttamien toimien lisäksi myös yksityisten aloitteiden avulla tuetaan kaikentyyppisiä innovaatioita ja kaikkia innovaattoreita kaikkialla EU:ssa, ja heille tarjotaan parempaa ja riittävää tukea.

, alueiden ja kaupunkien

Perustelu

Perustelu

Kaupungit ja alueet ja niiden ekosysteemit tulee asettaa EIC:n ytimeen.

Muutosehdotus 59

Muutosehdotus 59

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, III pilari ”Avoin innovointi”, ”Eurooppalaiset innovaatioekosysteemit”, kohta 2.2 (sivu 75)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tätä varten EU: | Tätä varten EU: |
| — | edistää ja rahoittaa yhteisiä innovaatio-ohjelmia, joita hallinnoivat viranomaiset, jotka vastaavat kansallisista, alueellisista tai paikallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista, ja joihin innovaatioita ja innovaattoreita tukevat yksityiset tahot voivat liittyä. Tällaiset kysyntälähtöiset yhteisohjelmat voivat kohdistua muun muassa varhaisvaiheen ja toteutettavuustutkimuksen tukemiseen, korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistyöhön, korkean teknologian pk-yritysten tutkimusyhteistyön tukemiseen, teknologian- ja tiedonvaihtoon, pk-yritysten kansainvälistymiseen, markkina-analyysiin ja kehitykseen, matalan teknologian pk-yritysten digitalisaatioon, rahoitusinstrumentteihin lähellä markkinoita tapahtuville innovointitoimille tai markkinoille saattamiseen sekä sosiaaliseen innovointiin. Ne voivat myös sisältää yhteisiä julkisia hankintoja koskevia aloitteita, joiden avulla innovaatiot voidaan kaupallistaa julkisella sektorilla erityisesti uuden politiikan kehittämisen tueksi. Tämä voisi olla erityisen tehokas keino edistää innovaatiotoimintaa julkisilla palveluilla ja tarjota markkinamahdollisuuksia eurooppalaisille innovaattoreille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tätä varten EU:

Tätä varten EU:

—

edistää ja rahoittaa yhteisiä innovaatio-ohjelmia, joita hallinnoivat viranomaiset, jotka vastaavat kansallisista, alueellisista tai paikallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista, ja joihin innovaatioita ja innovaattoreita tukevat yksityiset tahot voivat liittyä. Tällaiset kysyntälähtöiset yhteisohjelmat voivat kohdistua muun muassa varhaisvaiheen ja toteutettavuustutkimuksen tukemiseen, korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistyöhön, korkean teknologian pk-yritysten tutkimusyhteistyön tukemiseen, teknologian- ja tiedonvaihtoon, pk-yritysten kansainvälistymiseen, markkina-analyysiin ja kehitykseen, matalan teknologian pk-yritysten digitalisaatioon, rahoitusinstrumentteihin lähellä markkinoita tapahtuville innovointitoimille tai markkinoille saattamiseen sekä sosiaaliseen innovointiin. Ne voivat myös sisältää yhteisiä julkisia hankintoja koskevia aloitteita, joiden avulla innovaatiot voidaan kaupallistaa julkisella sektorilla erityisesti uuden politiikan kehittämisen tueksi. Tämä voisi olla erityisen tehokas keino edistää innovaatiotoimintaa julkisilla palveluilla ja tarjota markkinamahdollisuuksia eurooppalaisille innovaattoreille.

| — | edistää ja rahoittaa yhteisiä innovaatio-ohjelmia, joita hallinnoivat viranomaiset, jotka vastaavat kansallisista, alueellisista tai paikallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista, ja joihin innovaatioita ja innovaattoreita tukevat yksityiset tahot voivat liittyä.
  Yhteiset ohjelmat voidaan toteuttaa alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten muodostamien yhteenliittymien muodossa.
  Tällaiset kysyntälähtöiset yhteisohjelmat voivat kohdistua muun muassa varhaisvaiheen ja toteutettavuustutkimuksen
  (mihin sisältyvät täydentävät tutkimukset mallivaiheen mahdollistamiseksi, demonstrointihankkeet ja kokeelliset tuotantolinjat)
  tukemiseen, korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistyöhön, korkean teknologian pk-yritysten tutkimusyhteistyön tukemiseen, teknologian- ja tiedonvaihtoon, pk-yritysten kansainvälistymiseen, markkina-analyysiin ja kehitykseen, matalan teknologian pk-yritysten digitalisaatioon, rahoitusinstrumentteihin lähellä markkinoita tapahtuville innovointitoimille tai markkinoille saattamiseen sekä sosiaaliseen innovointiin. Ne voivat myös sisältää yhteisiä julkisia hankintoja koskevia aloitteita, joiden avulla innovaatiot voidaan kaupallistaa julkisella sektorilla erityisesti uuden politiikan kehittämisen tueksi. Tämä voisi olla erityisen tehokas keino edistää innovaatiotoimintaa julkisilla palveluilla ja tarjota markkinamahdollisuuksia eurooppalaisille innovaattoreille. |
| --- | --- |

—

edistää ja rahoittaa yhteisiä innovaatio-ohjelmia, joita hallinnoivat viranomaiset, jotka vastaavat kansallisista, alueellisista tai paikallisista innovaatiopolitiikoista ja -ohjelmista, ja joihin innovaatioita ja innovaattoreita tukevat yksityiset tahot voivat liittyä.
  Yhteiset ohjelmat voidaan toteuttaa alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten muodostamien yhteenliittymien muodossa.
  Tällaiset kysyntälähtöiset yhteisohjelmat voivat kohdistua muun muassa varhaisvaiheen ja toteutettavuustutkimuksen
  (mihin sisältyvät täydentävät tutkimukset mallivaiheen mahdollistamiseksi, demonstrointihankkeet ja kokeelliset tuotantolinjat)
  tukemiseen, korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistyöhön, korkean teknologian pk-yritysten tutkimusyhteistyön tukemiseen, teknologian- ja tiedonvaihtoon, pk-yritysten kansainvälistymiseen, markkina-analyysiin ja kehitykseen, matalan teknologian pk-yritysten digitalisaatioon, rahoitusinstrumentteihin lähellä markkinoita tapahtuville innovointitoimille tai markkinoille saattamiseen sekä sosiaaliseen innovointiin. Ne voivat myös sisältää yhteisiä julkisia hankintoja koskevia aloitteita, joiden avulla innovaatiot voidaan kaupallistaa julkisella sektorilla erityisesti uuden politiikan kehittämisen tueksi. Tämä voisi olla erityisen tehokas keino edistää innovaatiotoimintaa julkisilla palveluilla ja tarjota markkinamahdollisuuksia eurooppalaisille innovaattoreille.

Yhteiset ohjelmat voidaan toteuttaa alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten muodostamien yhteenliittymien muodossa.

(mihin sisältyvät täydentävät tutkimukset mallivaiheen mahdollistamiseksi, demonstrointihankkeet ja kokeelliset tuotantolinjat)

| — | tukee myös yhteisiä ohjelmia, jotka koskevat mentorointia, valmennusta, teknistä apua ja muita innovaattoreita lähellä olevia palveluita eri verkostojen avulla, kuten Enterprise Europe Network (EEN), klusterit, yleiseurooppalaiset foorumit, kuten Startup Europe, paikalliset innovaatiotoimijat, julkiset mutta myös yksityiset, erityisesti hautomo- ja innovaatiokeskukset, jotka voisivat myös olla yhteydessä toisiinsa innovaattoreiden kumppanuuden edistämisessä. Tukea voidaan myöntää myös pehmeiden innovaatiotaitojen edistämiseen, mukaan lukien ammatillisten oppilaitosten verkostoihin, ja tiiviissä yhteistyössä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin kanssa. |
| --- | --- |

—

tukee myös yhteisiä ohjelmia, jotka koskevat mentorointia, valmennusta, teknistä apua ja muita innovaattoreita lähellä olevia palveluita eri verkostojen avulla, kuten Enterprise Europe Network (EEN), klusterit, yleiseurooppalaiset foorumit, kuten Startup Europe, paikalliset innovaatiotoimijat, julkiset mutta myös yksityiset, erityisesti hautomo- ja innovaatiokeskukset, jotka voisivat myös olla yhteydessä toisiinsa innovaattoreiden kumppanuuden edistämisessä. Tukea voidaan myöntää myös pehmeiden innovaatiotaitojen edistämiseen, mukaan lukien ammatillisten oppilaitosten verkostoihin, ja tiiviissä yhteistyössä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin kanssa.

| — | tukee myös yhteisiä ohjelmia, jotka koskevat mentorointia, valmennusta, teknistä apua ja muita innovaattoreita lähellä olevia palveluita eri verkostojen avulla, kuten Enterprise Europe Network (EEN), klusterit, yleiseurooppalaiset foorumit, kuten Startup Europe,
  alueelliset ja
  paikalliset innovaatiotoimijat, julkiset mutta myös yksityiset, erityisesti hautomo- ja innovaatiokeskukset, jotka voisivat myös olla yhteydessä toisiinsa innovaattoreiden kumppanuuden edistämisessä. Tukea voidaan myöntää myös pehmeiden innovaatiotaitojen edistämiseen, mukaan lukien ammatillisten oppilaitosten verkostoihin, ja tiiviissä yhteistyössä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin kanssa. |
| --- | --- |

—

tukee myös yhteisiä ohjelmia, jotka koskevat mentorointia, valmennusta, teknistä apua ja muita innovaattoreita lähellä olevia palveluita eri verkostojen avulla, kuten Enterprise Europe Network (EEN), klusterit, yleiseurooppalaiset foorumit, kuten Startup Europe,
  alueelliset ja
  paikalliset innovaatiotoimijat, julkiset mutta myös yksityiset, erityisesti hautomo- ja innovaatiokeskukset, jotka voisivat myös olla yhteydessä toisiinsa innovaattoreiden kumppanuuden edistämisessä. Tukea voidaan myöntää myös pehmeiden innovaatiotaitojen edistämiseen, mukaan lukien ammatillisten oppilaitosten verkostoihin, ja tiiviissä yhteistyössä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin kanssa.

alueelliset ja

Muutosehdotus 60

Muutosehdotus 60

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, III pilari ”Avoin innovointi”, ”Eurooppalaiset innovaatioekosysteemit”, kohta 2.2 (sivu 75)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EU aikoo myös käynnistää toimia, jotka ovat välttämättömiä yleisen innovaatiomaiseman ja innovaatioiden hallintokapasiteetin seuraamiseksi ja parantamiseksi Euroopassa. | EU aikoo myös käynnistää toimia, jotka ovat välttämättömiä yleisen innovaatiomaiseman ja innovaatioiden hallintokapasiteetin seuraamiseksi ja parantamiseksi Euroopassa. |
| | Komissio ylläpitää kaupunkien ja alueiden kanssa alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten foorumia, jonka avulla parannetaan tietämystä niiden syntymisen ja menestymisen edellytyksistä ja niiden panoksesta Euroopan tieteelliseen huippuosaamiseen ja innovointidynamiikkaan ja helpotetaan ja tehostetaan niiden osallistumista ohjelman täytäntöönpanoon ja sen tavoitteiden saavuttamiseen. |
| Komissio toteuttaa ekosysteemin tukitoimet ja arviointimenettelyn toimeenpanovirasto avustaa. | Komissio toteuttaa ekosysteemin tukitoimet ja arviointimenettelyn toimeenpanovirasto avustaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EU aikoo myös käynnistää toimia, jotka ovat välttämättömiä yleisen innovaatiomaiseman ja innovaatioiden hallintokapasiteetin seuraamiseksi ja parantamiseksi Euroopassa.

EU aikoo myös käynnistää toimia, jotka ovat välttämättömiä yleisen innovaatiomaiseman ja innovaatioiden hallintokapasiteetin seuraamiseksi ja parantamiseksi Euroopassa.

Komissio ylläpitää kaupunkien ja alueiden kanssa alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten foorumia, jonka avulla parannetaan tietämystä niiden syntymisen ja menestymisen edellytyksistä ja niiden panoksesta Euroopan tieteelliseen huippuosaamiseen ja innovointidynamiikkaan ja helpotetaan ja tehostetaan niiden osallistumista ohjelman täytäntöönpanoon ja sen tavoitteiden saavuttamiseen.

Komissio ylläpitää kaupunkien ja alueiden kanssa alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten foorumia, jonka avulla parannetaan tietämystä niiden syntymisen ja menestymisen edellytyksistä ja niiden panoksesta Euroopan tieteelliseen huippuosaamiseen ja innovointidynamiikkaan ja helpotetaan ja tehostetaan niiden osallistumista ohjelman täytäntöönpanoon ja sen tavoitteiden saavuttamiseen.

Komissio toteuttaa ekosysteemin tukitoimet ja arviointimenettelyn toimeenpanovirasto avustaa.

Komissio toteuttaa ekosysteemin tukitoimet ja arviointimenettelyn toimeenpanovirasto avustaa.

Muutosehdotus 61

Muutosehdotus 61

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, III pilari ”Avoin innovointi”, ”Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)”, kohta 3.1, toinen kappale (sivu 76)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Sellaisten ekosysteemien kehittäminen, joissa tutkijat, innovaattorit, teollisuudenalat ja hallitukset voivat olla helposti vuorovaikutuksessa, vaativat vielä ponnisteluja. | Sellaisten ekosysteemien kehittäminen, joissa tutkijat, innovaattorit, teollisuudenalat ja hallitukset
  sekä paikallis- ja alueviranomaiset
  voivat olla helposti vuorovaikutuksessa, vaativat vielä ponnisteluja. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Sellaisten ekosysteemien kehittäminen, joissa tutkijat, innovaattorit, teollisuudenalat ja hallitukset voivat olla helposti vuorovaikutuksessa, vaativat vielä ponnisteluja.

Sellaisten ekosysteemien kehittäminen, joissa tutkijat, innovaattorit, teollisuudenalat ja hallitukset
  sekä paikallis- ja alueviranomaiset
  voivat olla helposti vuorovaikutuksessa, vaativat vielä ponnisteluja.

sekä paikallis- ja alueviranomaiset

Muutosehdotus 62

Muutosehdotus 62

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, III pilari ”Avoin innovointi”, ”Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)”, kohta 3.1, neljäs kappale, ensimmäinen virke (sivu 76)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Innovaatiohaasteiden luonne ja laajuus edellyttävät toimijoiden ja voimavarojen yhteydenpitoa ja mobilisointia Euroopan laajuisesti edistämällä rajat ylittävää yhteistyötä. | Innovaatiohaasteiden luonne ja laajuus edellyttävät toimijoiden ja voimavarojen yhteydenpitoa ja mobilisointia Euroopan laajuisesti edistämällä rajat ylittävää
  ja alueiden välistä
  yhteistyötä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Innovaatiohaasteiden luonne ja laajuus edellyttävät toimijoiden ja voimavarojen yhteydenpitoa ja mobilisointia Euroopan laajuisesti edistämällä rajat ylittävää yhteistyötä.

Innovaatiohaasteiden luonne ja laajuus edellyttävät toimijoiden ja voimavarojen yhteydenpitoa ja mobilisointia Euroopan laajuisesti edistämällä rajat ylittävää
  ja alueiden välistä
  yhteistyötä.

ja alueiden välistä

Muutosehdotus 63

Muutosehdotus 63

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, III pilari ”Avoin innovointi”, ”Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)”, kohta 3.2.1 (sivu 77)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.2 | Toiminta-alat |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.2

3.2

Toiminta-alat

| 3.3 | Toiminta-alat |
| --- | --- |

3.3

3.3

Toiminta-alat

| 3.2.1 | Kestävät innovaatioekosysteemit kaikkialla Euroopassa |
| --- | --- |

3.2.1

3.2.1

Kestävät innovaatioekosysteemit kaikkialla Euroopassa

EIT:llä on entistä vahvempi rooli kestävien innovaatioekosysteemien vahvistamisessa kaikkialla Euroopassa. EIT toimii jatkossakin ensisijaisesti osaamis- ja innovointiyhteisöissään, eli laajoissa eurooppalaisissa kumppanuuksissa, joissa käsitellään tiettyjä yhteiskunnallisia haasteita. Se vahvistaa entisestään niiden ympärillä olevia innovaatioekosysteemejä edistämällä tutkimuksen, innovoinnin ja koulutuksen integrointia. Lisäksi EIT pyrkii poistamaan innovaatiotoiminnan puutteita kaikkialla Euroopassa laajentamalla alueellista innovaatiojärjestelmää (EIT RIS). EIT tekee yhteistyötä sellaisten innovaatioekosysteemien kanssa, joilla on korkea strategiaan, temaattiseen yhdenmukaistamiseen ja vaikutukseen perustuva innovaatiopotentiaali, läheisessä yhteistyössä älykkäiden erikoistumisen strategioiden ja alustojen kanssa.

| 3.2.1 | Kestävät innovaatioekosysteemit kaikkialla Euroopassa |
| --- | --- |

3.2.1

3.2.1

Kestävät innovaatioekosysteemit kaikkialla Euroopassa

EIT:llä on entistä vahvempi rooli kestävien innovaatioekosysteemien vahvistamisessa kaikkialla Euroopassa. EIT toimii jatkossakin ensisijaisesti osaamis- ja innovointiyhteisöissään, eli laajoissa eurooppalaisissa kumppanuuksissa, joissa käsitellään tiettyjä yhteiskunnallisia haasteita. Se vahvistaa entisestään niiden ympärillä olevia innovaatioekosysteemejä edistämällä tutkimuksen, innovoinnin ja koulutuksen integrointia. Lisäksi EIT pyrkii poistamaan innovaatiotoiminnan puutteita kaikkialla Euroopassa laajentamalla alueellista innovaatiojärjestelmää (EIT RIS). EIT tekee yhteistyötä sellaisten innovaatioekosysteemien
  ja erityisesti alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten
  kanssa, joilla on korkea strategiaan, temaattiseen yhdenmukaistamiseen ja vaikutukseen perustuva innovaatiopotentiaali, läheisessä yhteistyössä älykkäiden erikoistumisen strategioiden ja alustojen kanssa.

ja erityisesti alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten

Muutosehdotus 64

Muutosehdotus 64

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, III pilari ”Avoin innovointi”, ”Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)”, kohta 3.2.4 (sivu 78)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Päälinjat | Päälinjat |
| — | Yhteistyö EIC:n kanssa innovatiivisille yrityksille annetun tuen (eli rahoituksen ja palvelujen) tehostamiseksi sekä käynnistys- että laajentumisvaiheissa erityisesti osaamis- ja innovointiyhteisöjen kautta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Päälinjat

Päälinjat

Päälinjat

Päälinjat

—

Yhteistyö EIC:n kanssa innovatiivisille yrityksille annetun tuen (eli rahoituksen ja palvelujen) tehostamiseksi sekä käynnistys- että laajentumisvaiheissa erityisesti osaamis- ja innovointiyhteisöjen kautta.

| — | Yhteistyö EIC:n kanssa innovatiivisille yrityksille annetun tuen (eli rahoituksen ja palvelujen) tehostamiseksi sekä käynnistys- että laajentumisvaiheissa erityisesti osaamis- ja innovointiyhteisöjen kautta. |
| --- | --- |

—

Yhteistyö EIC:n kanssa innovatiivisille yrityksille annetun tuen (eli rahoituksen ja palvelujen) tehostamiseksi sekä käynnistys- että laajentumisvaiheissa erityisesti osaamis- ja innovointiyhteisöjen kautta.

| — | EIT:n toimien suunnittelu ja täytäntöönpano, jotta voidaan saavuttaa mahdollisimman suuret synergia- ja vastavuoroisuusedut Globaalit haasteet ja teollinen kilpailukyky -pilarin mukaisten toimien kanssa; |
| --- | --- |

—

EIT:n toimien suunnittelu ja täytäntöönpano, jotta voidaan saavuttaa mahdollisimman suuret synergia- ja vastavuoroisuusedut Globaalit haasteet ja teollinen kilpailukyky -pilarin mukaisten toimien kanssa;

| — | EIT:n toimien suunnittelu ja täytäntöönpano, jotta voidaan saavuttaa mahdollisimman suuret synergia- ja vastavuoroisuusedut Globaalit haasteet ja teollinen kilpailukyky -pilarin mukaisten toimien kanssa; |
| --- | --- |

—

EIT:n toimien suunnittelu ja täytäntöönpano, jotta voidaan saavuttaa mahdollisimman suuret synergia- ja vastavuoroisuusedut Globaalit haasteet ja teollinen kilpailukyky -pilarin mukaisten toimien kanssa;

| — | Työskentely yhdessä EU:n jäsenvaltioiden kanssa sekä kansallisella että alueellisella tasolla, luomalla jäsennelty vuoropuhelu ja koordinoimalla toimia, joilla pyritään mahdollistamaan synergia nykyisten kansallisten aloitteiden kanssa hyvien toimintatapojen ja oppimisen tunnistamiseksi, jakamiseksi ja levittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Työskentely yhdessä EU:n jäsenvaltioiden kanssa sekä kansallisella että alueellisella tasolla, luomalla jäsennelty vuoropuhelu ja koordinoimalla toimia, joilla pyritään mahdollistamaan synergia nykyisten kansallisten aloitteiden kanssa hyvien toimintatapojen ja oppimisen tunnistamiseksi, jakamiseksi ja levittämiseksi.

| — | Työskentely yhdessä EU:n jäsenvaltioiden
  ja paikallis- ja alueviranomaisten
  kanssa sekä kansallisella että alueellisella tasolla, luomalla jäsennelty vuoropuhelu ja koordinoimalla toimia, joilla pyritään mahdollistamaan synergia nykyisten kansallisten
  , alueellisten ja paikallisten
  aloitteiden kanssa hyvien toimintatapojen ja oppimisen tunnistamiseksi, jakamiseksi ja levittämiseksi. |
| --- | --- |

—

Työskentely yhdessä EU:n jäsenvaltioiden
  ja paikallis- ja alueviranomaisten
  kanssa sekä kansallisella että alueellisella tasolla, luomalla jäsennelty vuoropuhelu ja koordinoimalla toimia, joilla pyritään mahdollistamaan synergia nykyisten kansallisten
  , alueellisten ja paikallisten
  aloitteiden kanssa hyvien toimintatapojen ja oppimisen tunnistamiseksi, jakamiseksi ja levittämiseksi.

ja paikallis- ja alueviranomaisten

, alueellisten ja paikallisten

Muutosehdotus 65

Muutosehdotus 65

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, ”Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen”, neljäs kappale (sivu 80)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lisäksi
  jotkut pitävät tutkimusta ja innovointia etäisinä ja elitistinä, eivätkä näe niistä saatavia selviä hyötyjä kansalaisille. Tämä luo asenteita, jotka haittaavat innovatiivisten ratkaisujen luomista ja käyttöönottoa, sekä aiheuttaa epävarmuutta tosiseikkoihin perustuvista julkisista toimista. Tämä edellyttää
  sekä
  parempia yhteyksiä tutkijoiden, kansalaisten ja poliittisten päättäjien välillä
  että
  vahvempia lähestymistapoja itse tieteellisten todisteiden yhdistämiseen. | Nämä erot ja epätasa-arvo tutkimus- ja innovointimahdollisuuksissa ovat murentaneet kansalaisten luottamusta, mutta lisäksi
  jotkut pitävät tutkimusta ja innovointia etäisinä ja elitistinä, eivätkä näe niistä saatavia selviä hyötyjä kansalaisille. Tämä luo asenteita, jotka haittaavat innovatiivisten ratkaisujen luomista ja käyttöönottoa, sekä aiheuttaa epävarmuutta tosiseikkoihin perustuvista julkisista toimista. Tämä edellyttää
  havaittuihin eroihin puuttumista,
  parempia yhteyksiä tutkijoiden, kansalaisten ja poliittisten päättäjien välillä
  ja
  vahvempia lähestymistapoja itse tieteellisten todisteiden yhdistämiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lisäksi
  jotkut pitävät tutkimusta ja innovointia etäisinä ja elitistinä, eivätkä näe niistä saatavia selviä hyötyjä kansalaisille. Tämä luo asenteita, jotka haittaavat innovatiivisten ratkaisujen luomista ja käyttöönottoa, sekä aiheuttaa epävarmuutta tosiseikkoihin perustuvista julkisista toimista. Tämä edellyttää
  sekä
  parempia yhteyksiä tutkijoiden, kansalaisten ja poliittisten päättäjien välillä
  että
  vahvempia lähestymistapoja itse tieteellisten todisteiden yhdistämiseen.

Lisäksi

sekä

että

Nämä erot ja epätasa-arvo tutkimus- ja innovointimahdollisuuksissa ovat murentaneet kansalaisten luottamusta, mutta lisäksi
  jotkut pitävät tutkimusta ja innovointia etäisinä ja elitistinä, eivätkä näe niistä saatavia selviä hyötyjä kansalaisille. Tämä luo asenteita, jotka haittaavat innovatiivisten ratkaisujen luomista ja käyttöönottoa, sekä aiheuttaa epävarmuutta tosiseikkoihin perustuvista julkisista toimista. Tämä edellyttää
  havaittuihin eroihin puuttumista,
  parempia yhteyksiä tutkijoiden, kansalaisten ja poliittisten päättäjien välillä
  ja
  vahvempia lähestymistapoja itse tieteellisten todisteiden yhdistämiseen.

Nämä erot ja epätasa-arvo tutkimus- ja innovointimahdollisuuksissa ovat murentaneet kansalaisten luottamusta, mutta lisäksi

havaittuihin eroihin puuttumista,

ja

Muutosehdotus 66

Muutosehdotus 66

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, ”Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen”, viides kappale (sivu 80)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EU:n on nyt nostettava tutkimus- ja innovointijärjestelmänsä laatuun ja vaikutuksiin liittyviä vaatimuksia. Tämä vaatii elvytettyä eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA), jota EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma tukee paremmin. Tarvitaan erityisesti hyvin yhdennetty, mutta räätälöity joukko EU:n toimenpiteitä, jotka yhdistetään uudistusten ja tuloksellisuuden parantamiseen kansallisella tasolla (jota Euroopan aluekehitysrahaston tukemat älykkäät erikoistumisstrategiat voivat edistää). Toisaalta tarvitaan myös institutionaalisia muutoksia, jotka liittyvät tutkimusrahoitukseen ja tutkimuslaitoksiin, myös yliopistoihin. Yhdistämällä pyrkimyksiä EU:n tasolla voidaan hyödyntää synergioita ja löytää tarvittava laajuus, jotta voidaan tukea kansallisten poliittisten uudistusten muuttamista tehokkaammiksi ja vaikuttavammiksi. | EU:n on nyt nostettava tutkimus- ja innovointijärjestelmänsä laatuun ja vaikutuksiin liittyviä vaatimuksia. Tämä vaatii elvytettyä eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA), jota EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma tukee paremmin. Tarvitaan erityisesti hyvin yhdennetty, mutta räätälöity joukko EU:n toimenpiteitä, jotka yhdistetään uudistusten ja tuloksellisuuden parantamiseen kansallisella
  , alueellisella ja paikallisella
  tasolla (jota Euroopan aluekehitysrahaston tukemat älykkäät erikoistumisstrategiat voivat edistää). Toisaalta tarvitaan myös institutionaalisia muutoksia, jotka liittyvät tutkimusrahoitukseen ja tutkimuslaitoksiin, myös yliopistoihin. Yhdistämällä pyrkimyksiä EU:n tasolla voidaan hyödyntää synergioita ja löytää tarvittava laajuus, jotta voidaan tukea kansallisten
  , alueellisten ja paikallisten
  poliittisten uudistusten muuttamista tehokkaammiksi ja vaikuttavammiksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EU:n on nyt nostettava tutkimus- ja innovointijärjestelmänsä laatuun ja vaikutuksiin liittyviä vaatimuksia. Tämä vaatii elvytettyä eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA), jota EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma tukee paremmin. Tarvitaan erityisesti hyvin yhdennetty, mutta räätälöity joukko EU:n toimenpiteitä, jotka yhdistetään uudistusten ja tuloksellisuuden parantamiseen kansallisella tasolla (jota Euroopan aluekehitysrahaston tukemat älykkäät erikoistumisstrategiat voivat edistää). Toisaalta tarvitaan myös institutionaalisia muutoksia, jotka liittyvät tutkimusrahoitukseen ja tutkimuslaitoksiin, myös yliopistoihin. Yhdistämällä pyrkimyksiä EU:n tasolla voidaan hyödyntää synergioita ja löytää tarvittava laajuus, jotta voidaan tukea kansallisten poliittisten uudistusten muuttamista tehokkaammiksi ja vaikuttavammiksi.

EU:n on nyt nostettava tutkimus- ja innovointijärjestelmänsä laatuun ja vaikutuksiin liittyviä vaatimuksia. Tämä vaatii elvytettyä eurooppalaista tutkimusaluetta (ERA), jota EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma tukee paremmin. Tarvitaan erityisesti hyvin yhdennetty, mutta räätälöity joukko EU:n toimenpiteitä, jotka yhdistetään uudistusten ja tuloksellisuuden parantamiseen kansallisella
  , alueellisella ja paikallisella
  tasolla (jota Euroopan aluekehitysrahaston tukemat älykkäät erikoistumisstrategiat voivat edistää). Toisaalta tarvitaan myös institutionaalisia muutoksia, jotka liittyvät tutkimusrahoitukseen ja tutkimuslaitoksiin, myös yliopistoihin. Yhdistämällä pyrkimyksiä EU:n tasolla voidaan hyödyntää synergioita ja löytää tarvittava laajuus, jotta voidaan tukea kansallisten
  , alueellisten ja paikallisten
  poliittisten uudistusten muuttamista tehokkaammiksi ja vaikuttavammiksi.

, alueellisella ja paikallisella

, alueellisten ja paikallisten

Muutosehdotus 67

Muutosehdotus 67

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, ”Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen”, kuudes kappale (sivu 80)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tässä osassa tuetut toimet käsittelevät ERA-politiikan painopisteitä ja tukevat yleisesti Euroopan horisontti -puiteohjelman kaikkia osia. Lisäksi voidaan perustaa toimia, joilla edistetään osaamiskiertoa eurooppalaisella tutkimusalueella tutkijoiden ja innovaattoreiden liikkuvuuden avulla. | Tässä osassa tuetut toimet käsittelevät ERA-politiikan painopisteitä ja tukevat yleisesti Euroopan horisontti -puiteohjelman kaikkia osia. Lisäksi voidaan perustaa toimia, joilla edistetään osaamiskiertoa eurooppalaisella tutkimusalueella tutkijoiden ja innovaattoreiden liikkuvuuden avulla.
  Muilla toimilla voidaan tukea uusien alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten syntymistä, järjestäytymistä ja huippuosaamista niissä jäsenvaltioissa ja alueilla, jotka ovat jääneet jälkeen tutkimuksen ja innovoinnin kehityksestä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tässä osassa tuetut toimet käsittelevät ERA-politiikan painopisteitä ja tukevat yleisesti Euroopan horisontti -puiteohjelman kaikkia osia. Lisäksi voidaan perustaa toimia, joilla edistetään osaamiskiertoa eurooppalaisella tutkimusalueella tutkijoiden ja innovaattoreiden liikkuvuuden avulla.

Tässä osassa tuetut toimet käsittelevät ERA-politiikan painopisteitä ja tukevat yleisesti Euroopan horisontti -puiteohjelman kaikkia osia. Lisäksi voidaan perustaa toimia, joilla edistetään osaamiskiertoa eurooppalaisella tutkimusalueella tutkijoiden ja innovaattoreiden liikkuvuuden avulla.
  Muilla toimilla voidaan tukea uusien alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten syntymistä, järjestäytymistä ja huippuosaamista niissä jäsenvaltioissa ja alueilla, jotka ovat jääneet jälkeen tutkimuksen ja innovoinnin kehityksestä.

Muilla toimilla voidaan tukea uusien alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten syntymistä, järjestäytymistä ja huippuosaamista niissä jäsenvaltioissa ja alueilla, jotka ovat jääneet jälkeen tutkimuksen ja innovoinnin kehityksestä.

Muutosehdotus 68

Muutosehdotus 68

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, ”Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen”, ”Huippuosaamisen jakaminen” (sivu 82)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Päälinjat | Päälinjat |
| — | Ryhmien luominen uusien osaamiskeskusten perustamiseksi tai nykyisten uudistamiseksi osallistumiskelpoisissa maissa johtavien tieteellisten laitosten ja kumppanilaitosten välisten yhteistyökumppanuuksien avulla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Päälinjat

Päälinjat

Päälinjat

Päälinjat

—

Ryhmien luominen uusien osaamiskeskusten perustamiseksi tai nykyisten uudistamiseksi osallistumiskelpoisissa maissa johtavien tieteellisten laitosten ja kumppanilaitosten välisten yhteistyökumppanuuksien avulla.

| — | Ryhmien luominen
  uusien alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten ja
  uusien osaamiskeskusten perustamiseksi tai nykyisten uudistamiseksi osallistumiskelpoisissa maissa johtavien tieteellisten laitosten ja kumppanilaitosten välisten yhteistyökumppanuuksien avulla. |
| --- | --- |

—

Ryhmien luominen
  uusien alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten ja
  uusien osaamiskeskusten perustamiseksi tai nykyisten uudistamiseksi osallistumiskelpoisissa maissa johtavien tieteellisten laitosten ja kumppanilaitosten välisten yhteistyökumppanuuksien avulla.

uusien alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten ja

| — | Twinning-toiminta, jolla voidaan vahvistaa merkittävästi osallistumiskelpoisessa maassa sijaitsevaa yliopistoa tai tutkimusorganisaatiota tietyllä alalla saattamalla se yhteistyöhön muissa jäsenvaltioissa tai assosioituneissa maissa sijaitsevien kansainvälisen tason johtavien tutkimuslaitosten kanssa. |
| --- | --- |

—

Twinning-toiminta, jolla voidaan vahvistaa merkittävästi osallistumiskelpoisessa maassa sijaitsevaa yliopistoa tai tutkimusorganisaatiota tietyllä alalla saattamalla se yhteistyöhön muissa jäsenvaltioissa tai assosioituneissa maissa sijaitsevien kansainvälisen tason johtavien tutkimuslaitosten kanssa.

| — | Twinning-toiminta, jolla voidaan vahvistaa merkittävästi osallistumiskelpoisessa maassa sijaitsevaa yliopistoa tai tutkimusorganisaatiota tietyllä alalla saattamalla se yhteistyöhön muissa jäsenvaltioissa tai assosioituneissa maissa sijaitsevien kansainvälisen tason johtavien tutkimuslaitosten kanssa. |
| --- | --- |

—

Twinning-toiminta, jolla voidaan vahvistaa merkittävästi osallistumiskelpoisessa maassa sijaitsevaa yliopistoa tai tutkimusorganisaatiota tietyllä alalla saattamalla se yhteistyöhön muissa jäsenvaltioissa tai assosioituneissa maissa sijaitsevien kansainvälisen tason johtavien tutkimuslaitosten kanssa.

| — | ERA-oppituolit, joilla tuetaan yliopistoja tai tutkimusorganisaatioita houkuttelemaan ja säilyttämään korkealaatuisia henkilöresursseja erittäin pätevän tutkijan ja tutkimusjohtajan (”ERA-oppituolin haltijan”) johdolla ja toteutetaan rakenteellisia muutoksia huippuosaamisen saavuttamiseksi kestävällä pohjalla. |
| --- | --- |

—

ERA-oppituolit, joilla tuetaan yliopistoja tai tutkimusorganisaatioita houkuttelemaan ja säilyttämään korkealaatuisia henkilöresursseja erittäin pätevän tutkijan ja tutkimusjohtajan (”ERA-oppituolin haltijan”) johdolla ja toteutetaan rakenteellisia muutoksia huippuosaamisen saavuttamiseksi kestävällä pohjalla.

| — | ERA-oppituolit, joilla tuetaan yliopistoja tai tutkimusorganisaatioita houkuttelemaan ja säilyttämään korkealaatuisia henkilöresursseja erittäin pätevän tutkijan ja tutkimusjohtajan (”ERA-oppituolin haltijan”) johdolla ja toteutetaan rakenteellisia muutoksia huippuosaamisen saavuttamiseksi kestävällä pohjalla. |
| --- | --- |

—

ERA-oppituolit, joilla tuetaan yliopistoja tai tutkimusorganisaatioita houkuttelemaan ja säilyttämään korkealaatuisia henkilöresursseja erittäin pätevän tutkijan ja tutkimusjohtajan (”ERA-oppituolin haltijan”) johdolla ja toteutetaan rakenteellisia muutoksia huippuosaamisen saavuttamiseksi kestävällä pohjalla.

| — | Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyö (COST), johon sisältyy kunnianhimoisia ehtoja osallistumiskelpoisten maiden sisällyttämisestä ja muita toimia, joilla voidaan tarjota tieteellistä verkostoitumista, valmiuksien kehittämistä ja urakehityksen edistämistä, joilla tuetaan näistä kohdemaista tulevia tutkijoita. 80 prosenttia COST:n kokonaistalousarviosta kohdennetaan toimiin, jotka ovat täysin tämän toiminta-alueen tavoitteiden mukaisia. |
| --- | --- |

—

Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyö (COST), johon sisältyy kunnianhimoisia ehtoja osallistumiskelpoisten maiden sisällyttämisestä ja muita toimia, joilla voidaan tarjota tieteellistä verkostoitumista, valmiuksien kehittämistä ja urakehityksen edistämistä, joilla tuetaan näistä kohdemaista tulevia tutkijoita. 80 prosenttia COST:n kokonaistalousarviosta kohdennetaan toimiin, jotka ovat täysin tämän toiminta-alueen tavoitteiden mukaisia.

| — | Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyö (COST), johon sisältyy kunnianhimoisia ehtoja osallistumiskelpoisten maiden sisällyttämisestä ja muita toimia, joilla voidaan tarjota tieteellistä verkostoitumista, valmiuksien kehittämistä ja urakehityksen edistämistä, joilla tuetaan näistä kohdemaista tulevia tutkijoita. 80 prosenttia COST:n kokonaistalousarviosta kohdennetaan toimiin, jotka ovat täysin tämän toiminta-alueen tavoitteiden mukaisia. |
| --- | --- |

—

Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyö (COST), johon sisältyy kunnianhimoisia ehtoja osallistumiskelpoisten maiden sisällyttämisestä ja muita toimia, joilla voidaan tarjota tieteellistä verkostoitumista, valmiuksien kehittämistä ja urakehityksen edistämistä, joilla tuetaan näistä kohdemaista tulevia tutkijoita. 80 prosenttia COST:n kokonaistalousarviosta kohdennetaan toimiin, jotka ovat täysin tämän toiminta-alueen tavoitteiden mukaisia.

| — | Alueiden välinen yhteistyö yhteisillä älykkään erikoistumisen aloilla ja alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten välillä; perusteilla ja kehitysvaiheessa olevien ekosysteemien osallistumisen tukeminen ja helpottaminen. |
| --- | --- |

—

Alueiden välinen yhteistyö yhteisillä älykkään erikoistumisen aloilla ja alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten välillä; perusteilla ja kehitysvaiheessa olevien ekosysteemien osallistumisen tukeminen ja helpottaminen.

Alueiden välinen yhteistyö yhteisillä älykkään erikoistumisen aloilla ja alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten välillä; perusteilla ja kehitysvaiheessa olevien ekosysteemien osallistumisen tukeminen ja helpottaminen.

Muutosehdotus 69

Muutosehdotus 69

Liite I ”Ohjelmaan sisältyvät toimet”, ”Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen”, ”EU:n tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän uudistaminen ja tehostaminen” (sivu 84)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kansallisen tason poliittisia uudistuksia vahvistetaan vastavuoroisesti kehittämällä EU-tason poliittisia aloitteita, tutkimusta, verkostoitumista, kumppanuuksia, koordinointia, tietojen keräämistä sekä seurantaa ja arviointia. | Kansallisen
  , alueellisen ja paikallisen
  tason poliittisia uudistuksia vahvistetaan vastavuoroisesti kehittämällä EU-tason poliittisia aloitteita, tutkimusta, verkostoitumista, kumppanuuksia, koordinointia, tietojen keräämistä sekä seurantaa ja arviointia. |
| Päälinjat | Päälinjat |
| — | Tutkimus- ja innovointipolitiikan todisteperustan vahvistaminen, jotta voidaan ymmärtää paremmin kansallisten tutkimus- ja innovointijärjestelmien eri ulottuvuuksia ja osia, mukaan lukien liikkeelle panevat voimat, vaikutukset ja niihin liittyvät politiikat. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kansallisen tason poliittisia uudistuksia vahvistetaan vastavuoroisesti kehittämällä EU-tason poliittisia aloitteita, tutkimusta, verkostoitumista, kumppanuuksia, koordinointia, tietojen keräämistä sekä seurantaa ja arviointia.

Kansallisen
  , alueellisen ja paikallisen
  tason poliittisia uudistuksia vahvistetaan vastavuoroisesti kehittämällä EU-tason poliittisia aloitteita, tutkimusta, verkostoitumista, kumppanuuksia, koordinointia, tietojen keräämistä sekä seurantaa ja arviointia.

, alueellisen ja paikallisen

Päälinjat

Päälinjat

Päälinjat

Päälinjat

—

Tutkimus- ja innovointipolitiikan todisteperustan vahvistaminen, jotta voidaan ymmärtää paremmin kansallisten tutkimus- ja innovointijärjestelmien eri ulottuvuuksia ja osia, mukaan lukien liikkeelle panevat voimat, vaikutukset ja niihin liittyvät politiikat.

| — | Tutkimus- ja innovointipolitiikan todisteperustan vahvistaminen, jotta voidaan ymmärtää paremmin kansallisten
  , alueellisten ja paikallisten
  tutkimus- ja innovointijärjestelmien eri ulottuvuuksia ja osia, mukaan lukien liikkeelle panevat voimat, vaikutukset ja niihin liittyvät politiikat. |
| --- | --- |

—

Tutkimus- ja innovointipolitiikan todisteperustan vahvistaminen, jotta voidaan ymmärtää paremmin kansallisten
  , alueellisten ja paikallisten
  tutkimus- ja innovointijärjestelmien eri ulottuvuuksia ja osia, mukaan lukien liikkeelle panevat voimat, vaikutukset ja niihin liittyvät politiikat.

, alueellisten ja paikallisten

| — | Ennakoivat toimet, joiden avulla voidaan ennakoida tulevia tarpeita yhteistyössä ja yhdessä suunnitellen kansallisten virastojen ja tulevaisuuteen suuntautuvien sidosryhmien kanssa osallistavalla tavalla niin, että toiminta perustuu ennakointimenetelmän tuloksiin, minkä avulla tulokset ovat kyseiselle toimintapolitiikalle relevantimpia, hyödyntäen samalla synergioita ohjelman sisällä ja sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

—

Ennakoivat toimet, joiden avulla voidaan ennakoida tulevia tarpeita yhteistyössä ja yhdessä suunnitellen kansallisten virastojen ja tulevaisuuteen suuntautuvien sidosryhmien kanssa osallistavalla tavalla niin, että toiminta perustuu ennakointimenetelmän tuloksiin, minkä avulla tulokset ovat kyseiselle toimintapolitiikalle relevantimpia, hyödyntäen samalla synergioita ohjelman sisällä ja sen ulkopuolella.

| — | Ennakoivat toimet, joiden avulla voidaan ennakoida tulevia tarpeita yhteistyössä ja yhdessä suunnitellen kansallisten virastojen
  , paikallis- ja alueviranomaisten
  ja tulevaisuuteen suuntautuvien sidosryhmien kanssa osallistavalla tavalla niin, että toiminta perustuu ennakointimenetelmän tuloksiin, minkä avulla tulokset ovat kyseiselle toimintapolitiikalle relevantimpia, hyödyntäen samalla synergioita ohjelman sisällä ja sen ulkopuolella. |
| --- | --- |

—

Ennakoivat toimet, joiden avulla voidaan ennakoida tulevia tarpeita yhteistyössä ja yhdessä suunnitellen kansallisten virastojen
  , paikallis- ja alueviranomaisten
  ja tulevaisuuteen suuntautuvien sidosryhmien kanssa osallistavalla tavalla niin, että toiminta perustuu ennakointimenetelmän tuloksiin, minkä avulla tulokset ovat kyseiselle toimintapolitiikalle relevantimpia, hyödyntäen samalla synergioita ohjelman sisällä ja sen ulkopuolella.

, paikallis- ja alueviranomaisten

| — | Nopeutetaan siirtymistä avoimeen tieteeseen seuraamalla, analysoimalla ja tukemalla avoimen tieteen politiikkojen kehittymistä ja käyttämistä jäsenvaltioiden, alueiden, laitosten ja tutkijoiden tasolla siten, että maksimoidaan synergiat ja johdonmukaisuus EU:n tasolla. |
| --- | --- |

—

Nopeutetaan siirtymistä avoimeen tieteeseen seuraamalla, analysoimalla ja tukemalla avoimen tieteen politiikkojen kehittymistä ja käyttämistä jäsenvaltioiden, alueiden, laitosten ja tutkijoiden tasolla siten, että maksimoidaan synergiat ja johdonmukaisuus EU:n tasolla.

| — | Nopeutetaan siirtymistä avoimeen tieteeseen seuraamalla, analysoimalla ja tukemalla avoimen tieteen politiikkojen kehittymistä ja käyttämistä jäsenvaltioiden, alueiden,
  kaupunkien,
  laitosten ja tutkijoiden tasolla siten, että maksimoidaan synergiat ja johdonmukaisuus EU:n tasolla. |
| --- | --- |

—

Nopeutetaan siirtymistä avoimeen tieteeseen seuraamalla, analysoimalla ja tukemalla avoimen tieteen politiikkojen kehittymistä ja käyttämistä jäsenvaltioiden, alueiden,
  kaupunkien,
  laitosten ja tutkijoiden tasolla siten, että maksimoidaan synergiat ja johdonmukaisuus EU:n tasolla.

kaupunkien,

| — | Tuki kansalliselle tutkimus- ja innovaatiopolitiikan uudistukselle, myös vahvistetun toimintapolitiikan tukijärjestelyn (PSF) kautta (esimerkiksi vertaisarvioinnit, erityiset tukitoimet, vastavuoroiseen oppimiseen liittyvät harjoitukset ja osaamiskeskus), jäsenvaltioissa ja assosiaatiomaissa toimien synergisesti Euroopan aluekehitysrahaston, rakenneuudistusten tukipalvelun (SRSS) ja rakenneuudistusten toteutusvälineen kanssa; |
| --- | --- |

—

Tuki kansalliselle tutkimus- ja innovaatiopolitiikan uudistukselle, myös vahvistetun toimintapolitiikan tukijärjestelyn (PSF) kautta (esimerkiksi vertaisarvioinnit, erityiset tukitoimet, vastavuoroiseen oppimiseen liittyvät harjoitukset ja osaamiskeskus), jäsenvaltioissa ja assosiaatiomaissa toimien synergisesti Euroopan aluekehitysrahaston, rakenneuudistusten tukipalvelun (SRSS) ja rakenneuudistusten toteutusvälineen kanssa;

| — | Tuki kansalliselle
  , alueelliselle ja paikalliselle
  tutkimus- ja innovaatiopolitiikan uudistukselle, myös vahvistetun toimintapolitiikan tukijärjestelyn (PSF) kautta (esimerkiksi vertaisarvioinnit, erityiset tukitoimet, vastavuoroiseen oppimiseen liittyvät harjoitukset ja osaamiskeskus), jäsenvaltioissa
  , alueilla ja kaupungeissa
  ja assosiaatiomaissa toimien synergisesti Euroopan aluekehitysrahaston, rakenneuudistusten tukipalvelun (SRSS) ja rakenneuudistusten toteutusvälineen kanssa; |
| --- | --- |

—

Tuki kansalliselle
  , alueelliselle ja paikalliselle
  tutkimus- ja innovaatiopolitiikan uudistukselle, myös vahvistetun toimintapolitiikan tukijärjestelyn (PSF) kautta (esimerkiksi vertaisarvioinnit, erityiset tukitoimet, vastavuoroiseen oppimiseen liittyvät harjoitukset ja osaamiskeskus), jäsenvaltioissa
  , alueilla ja kaupungeissa
  ja assosiaatiomaissa toimien synergisesti Euroopan aluekehitysrahaston, rakenneuudistusten tukipalvelun (SRSS) ja rakenneuudistusten toteutusvälineen kanssa;

, alueelliselle ja paikalliselle

, alueilla ja kaupungeissa

| — | Tuki alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten syntymiselle, järjestäytymiselle ja kehittämiselle. Jos hakemuksen esittävät yhdessä jäsenvaltio ja paikallis- tai alueviranomainen, voidaan toteuttaa erityinen yhteistyötoimi komission ja asianomaisten kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimijoiden välillä, jotta voidaan tehostaa EAKR:n ja ESR+:n tarkoituksenmukaista hyödyntämistä tutkimuksen ja innovoinnin alalla, helpottaa pääsyä Euroopan horisontti -ohjelman piiriin ja vahvistaa synergiaa eri rahastojen ja puiteohjelman välillä esimerkiksi uusien eurooppalaisten kumppanuuksien ja yhteisesti rahoitettujen ohjelmien puitteissa. Euroopan horisontti -ohjelman täytäntöönpanosta vastaavat komission yksiköt ja virastot osallistuvat suoraan tällaiseen järjestelyyn. |
| --- | --- |

—

Tuki alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten syntymiselle, järjestäytymiselle ja kehittämiselle. Jos hakemuksen esittävät yhdessä jäsenvaltio ja paikallis- tai alueviranomainen, voidaan toteuttaa erityinen yhteistyötoimi komission ja asianomaisten kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimijoiden välillä, jotta voidaan tehostaa EAKR:n ja ESR+:n tarkoituksenmukaista hyödyntämistä tutkimuksen ja innovoinnin alalla, helpottaa pääsyä Euroopan horisontti -ohjelman piiriin ja vahvistaa synergiaa eri rahastojen ja puiteohjelman välillä esimerkiksi uusien eurooppalaisten kumppanuuksien ja yhteisesti rahoitettujen ohjelmien puitteissa. Euroopan horisontti -ohjelman täytäntöönpanosta vastaavat komission yksiköt ja virastot osallistuvat suoraan tällaiseen järjestelyyn.

Tuki alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten syntymiselle, järjestäytymiselle ja kehittämiselle. Jos hakemuksen esittävät yhdessä jäsenvaltio ja paikallis- tai alueviranomainen, voidaan toteuttaa erityinen yhteistyötoimi komission ja asianomaisten kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimijoiden välillä, jotta voidaan tehostaa EAKR:n ja ESR+:n tarkoituksenmukaista hyödyntämistä tutkimuksen ja innovoinnin alalla, helpottaa pääsyä Euroopan horisontti -ohjelman piiriin ja vahvistaa synergiaa eri rahastojen ja puiteohjelman välillä esimerkiksi uusien eurooppalaisten kumppanuuksien ja yhteisesti rahoitettujen ohjelmien puitteissa. Euroopan horisontti -ohjelman täytäntöönpanosta vastaavat komission yksiköt ja virastot osallistuvat suoraan tällaiseen järjestelyyn.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toistaa kehotuksensa ottaa käyttöön kattava lähestymistapa tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin rahoittamiseen unionissa, sillä sellaista ei tällä hetkellä talousarvion laadinnassa ole. |
| --- | --- |

1.

toistaa kehotuksensa ottaa käyttöön kattava lähestymistapa tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin rahoittamiseen unionissa, sillä sellaista ei tällä hetkellä talousarvion laadinnassa ole.

| 2. | katsoo, että Euroopan horisontti -puiteohjelmalle varatut määrärahat ovat tämänhetkisessä talousarviotilanteessa tyydyttävät ja että niiden uudelleenarviointi olisi perusteltua vain, jos unionin talousarvioon tehtäisiin merkittävä korotus. Tällöin uudelleenarviointi pitäisi keskittää III pilariin ja osaan ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että Euroopan horisontti -puiteohjelmalle varatut määrärahat ovat tämänhetkisessä talousarviotilanteessa tyydyttävät ja että niiden uudelleenarviointi olisi perusteltua vain, jos unionin talousarvioon tehtäisiin merkittävä korotus. Tällöin uudelleenarviointi pitäisi keskittää III pilariin ja osaan ”Eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”.

| 3. | on huolissaan siitä, että epätasa-arvo saattaa kasvaa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta suuresti hyötyvien kaupunkien ja alueiden, joiden määrärahat kasvavat, ja muiden kaupunkien ja alueiden välillä, sillä viimeksi mainitut joutuvat kärsimään koheesiopolitiikan määrärahojen alenemisen seurauksista. Komitea muistuttaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaan unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi. Lisäksi komitea varoittaa, että toimet, joilla on pyritty kaventamaan alueiden välisiä eroja, jotta voitaisiin vastata muun muassa väestörakenteen muutokseen liittyviin haasteisiin ja parantaa kaikkien mahdollisuuksia hyötyä Euroopan horisontti -ohjelmasta, eivät ole riittäviä. |
| --- | --- |

3.

on huolissaan siitä, että epätasa-arvo saattaa kasvaa tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta suuresti hyötyvien kaupunkien ja alueiden, joiden määrärahat kasvavat, ja muiden kaupunkien ja alueiden välillä, sillä viimeksi mainitut joutuvat kärsimään koheesiopolitiikan määrärahojen alenemisen seurauksista. Komitea muistuttaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaan unioni kehittää ja harjoittaa toimintaansa taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi. Lisäksi komitea varoittaa, että toimet, joilla on pyritty kaventamaan alueiden välisiä eroja, jotta voitaisiin vastata muun muassa väestörakenteen muutokseen liittyviin haasteisiin ja parantaa kaikkien mahdollisuuksia hyötyä Euroopan horisontti -ohjelmasta, eivät ole riittäviä.

| 4. | kehottaa ottamaan todella huomioon kaikkiin unionin jäsenvaltioihin ja alueisiin jakautuneen huippuosaamisen, jotta voitaisiin parantaa tieteellisen huippuosaamisen tasoa kaikkialla Euroopassa eikä vain muutamalla suurella alueella ja muutamassa suurkaupungissa. |
| --- | --- |

4.

kehottaa ottamaan todella huomioon kaikkiin unionin jäsenvaltioihin ja alueisiin jakautuneen huippuosaamisen, jotta voitaisiin parantaa tieteellisen huippuosaamisen tasoa kaikkialla Euroopassa eikä vain muutamalla suurella alueella ja muutamassa suurkaupungissa.

| 5. | katsoo, että Euroopan horisontti -ohjelmassa kiinnitetään aiempaa paremmin huomiota innovointitilanteisiin paikallis- ja aluetasolla, mutta pitää erittäin valitettavana, ettei siinä edelleenkään tunnusteta tieteellisen huippuosaamisen alueellisia kytköksiä, alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten panosta unionin dynamiikkaan tai paikallis- ja alueviranomaisten roolia tutkimus- ja innovaatiopolitiikan ohjelmasuunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Komitea katsoo, että alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten virallinen määritelmä on edellytys sille, että ne otetaan tosiasiallisesti huomioon. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että Euroopan horisontti -ohjelmassa kiinnitetään aiempaa paremmin huomiota innovointitilanteisiin paikallis- ja aluetasolla, mutta pitää erittäin valitettavana, ettei siinä edelleenkään tunnusteta tieteellisen huippuosaamisen alueellisia kytköksiä, alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten panosta unionin dynamiikkaan tai paikallis- ja alueviranomaisten roolia tutkimus- ja innovaatiopolitiikan ohjelmasuunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Komitea katsoo, että alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten virallinen määritelmä on edellytys sille, että ne otetaan tosiasiallisesti huomioon.

| 6. | vaatii painokkaasti osallistamaan paikallis- ja alueviranomaiset täysipainoisesti ja kaikilta osin strategiseen suunnitteluun, joka ohjaa Euroopan horisontti -ohjelman täytäntöönpanoa, ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon älykkään erikoistumisen strategiat. |
| --- | --- |

6.

vaatii painokkaasti osallistamaan paikallis- ja alueviranomaiset täysipainoisesti ja kaikilta osin strategiseen suunnitteluun, joka ohjaa Euroopan horisontti -ohjelman täytäntöönpanoa, ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon älykkään erikoistumisen strategiat.

| 7. | katsoo tarpeelliseksi tunnustaa alueellisten vaikutusten olevan keskeinen osa-alue vaikutuskäsitteessä, jota käytetään arvioitaessa ohjelmaa ja hankkeita. |
| --- | --- |

7.

katsoo tarpeelliseksi tunnustaa alueellisten vaikutusten olevan keskeinen osa-alue vaikutuskäsitteessä, jota käytetään arvioitaessa ohjelmaa ja hankkeita.

| 8. | pitää välttämättömänä ilmaista selvästi tarve niveltää EU-, valtio-, alue- ja paikallistason innovaatiopolitiikka toisiinsa ja ottaa paikallis- ja alueviranomaiset yhdeksi Euroopan innovaationeuvoston foorumin sidosryhmäksi. |
| --- | --- |

8.

pitää välttämättömänä ilmaista selvästi tarve niveltää EU-, valtio-, alue- ja paikallistason innovaatiopolitiikka toisiinsa ja ottaa paikallis- ja alueviranomaiset yhdeksi Euroopan innovaationeuvoston foorumin sidosryhmäksi.

| 9. | kannattaa varauksetta uusia eurooppalaisia kumppanuuksia ja yhteisrahoitustoimia, joista voi tulla alueiden välisten yhteistyöhankkeiden ja alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten yhteenliittymien toteuttamien ohjelmien (toimet alueiden välisten yhteyksien luomiseksi) ensisijaisia rahoitusvälineitä. |
| --- | --- |

9.

kannattaa varauksetta uusia eurooppalaisia kumppanuuksia ja yhteisrahoitustoimia, joista voi tulla alueiden välisten yhteistyöhankkeiden ja alueellisten ekosysteemien ja innovaatiokeskusten yhteenliittymien toteuttamien ohjelmien (toimet alueiden välisten yhteyksien luomiseksi) ensisijaisia rahoitusvälineitä.

| 10. | Komitea pyytää, että merkittävä osa Euroopan horisontti -ohjelmasta toteutettaisiin näiden järjestelyjen kautta etenkin II ja III pilarissa. toivoo, että tietyn Euroopan horisontti -ohjelmaan perustuvan toimen tai toimintaohjelman kaikkiin rahoitusosuuksiin sovellettaisiin Euroopan horisontti -ohjelman oikeudellisia sääntöjä ja erityisesti valtiontukeen liittyviä sääntöjä. |
| --- | --- |

10.

Komitea pyytää, että merkittävä osa Euroopan horisontti -ohjelmasta toteutettaisiin näiden järjestelyjen kautta etenkin II ja III pilarissa. toivoo, että tietyn Euroopan horisontti -ohjelmaan perustuvan toimen tai toimintaohjelman kaikkiin rahoitusosuuksiin sovellettaisiin Euroopan horisontti -ohjelman oikeudellisia sääntöjä ja erityisesti valtiontukeen liittyviä sääntöjä.

| 11. | pitää välttämättömänä, että eri rahastojen ja puiteohjelman synergiaa varten määritellään täsmällinen viiden periaatteen (johdonmukaisuus, täydentävyys, yhteensopivuus, yhteinen rakentaminen ja paikallistoimijoiden kollektiivisten aloitteiden tunnustaminen) muodostama kehys. Komitea korostaa, että tosiasiallinen yhteinen rakentaminen on ratkaisevan tärkeä periaate muun muassa huippuosaamismerkin täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

11.

pitää välttämättömänä, että eri rahastojen ja puiteohjelman synergiaa varten määritellään täsmällinen viiden periaatteen (johdonmukaisuus, täydentävyys, yhteensopivuus, yhteinen rakentaminen ja paikallistoimijoiden kollektiivisten aloitteiden tunnustaminen) muodostama kehys. Komitea korostaa, että tosiasiallinen yhteinen rakentaminen on ratkaisevan tärkeä periaate muun muassa huippuosaamismerkin täytäntöönpanossa.

| 12. | vastustaa tiukasti sitä, että jäsenvaltiot päättäisivät systemaattisesti mahdollisuudesta siirtää osa koheesiopolitiikan varoista Euroopan horisontti -ohjelmaan. Komitea vaatii, että tätä mahdollisuutta käyttäisi asianomainen hallintoviranomainen ja että varojen käyttötavoista tehtäisiin yhteinen päätös kyseisen viranomaisen ja komission välillä siten, että varat palaavat kyseiselle maantieteelliselle alueelle. |
| --- | --- |

12.

vastustaa tiukasti sitä, että jäsenvaltiot päättäisivät systemaattisesti mahdollisuudesta siirtää osa koheesiopolitiikan varoista Euroopan horisontti -ohjelmaan. Komitea vaatii, että tätä mahdollisuutta käyttäisi asianomainen hallintoviranomainen ja että varojen käyttötavoista tehtäisiin yhteinen päätös kyseisen viranomaisen ja komission välillä siten, että varat palaavat kyseiselle maantieteelliselle alueelle.

| 13. | pitää tärkeänä ja hyödyllisenä tukea eurooppalaisia innovaatioekosysteemejä III pilarin mukaisesti ja pyytää, että tähän varattuja määrärahoja korotetaan merkittävästi. Lisäksi komitea katsoo, että tätä lähestymistapaa olisi sovellettava erityisesti alueellisiin ekosysteemeihin ja innovaatiokeskuksiin. |
| --- | --- |

13.

pitää tärkeänä ja hyödyllisenä tukea eurooppalaisia innovaatioekosysteemejä III pilarin mukaisesti ja pyytää, että tähän varattuja määrärahoja korotetaan merkittävästi. Lisäksi komitea katsoo, että tätä lähestymistapaa olisi sovellettava erityisesti alueellisiin ekosysteemeihin ja innovaatiokeskuksiin.

| 14. | on huolissaan siitä, että II pilarissa tarkoitetut missiot menettävät erityisluonteensa, ja pyytää palaamaan Lamyn raportissa ehdotettuun toimintatapaan ja yhteiseen rakentamiseen. Komitea on myös huolissaan humanististen ja yhteiskuntatieteiden heikosta asemasta ja vaatii, että klusterissa ”Osallisuutta edistävä ja turvallinen yhteiskunta” käsiteltäviä aiheita laajennetaan. |
| --- | --- |

14.

on huolissaan siitä, että II pilarissa tarkoitetut missiot menettävät erityisluonteensa, ja pyytää palaamaan Lamyn raportissa ehdotettuun toimintatapaan ja yhteiseen rakentamiseen. Komitea on myös huolissaan humanististen ja yhteiskuntatieteiden heikosta asemasta ja vaatii, että klusterissa ”Osallisuutta edistävä ja turvallinen yhteiskunta” käsiteltäviä aiheita laajennetaan.

| 15. | pyytää, että ”Elintarvikkeet ja luonnonvarat” -klusterissa asetetaan etusijalle maatalousalan tutkimus, joka keskittyy agroekologisiin ja peltometsäviljelyyn perustuviin tuotantotapoihin sekä paikallisten maatalouselintarvikejärjestelmien kehittämiseen. |
| --- | --- |

15.

pyytää, että ”Elintarvikkeet ja luonnonvarat” -klusterissa asetetaan etusijalle maatalousalan tutkimus, joka keskittyy agroekologisiin ja peltometsäviljelyyn perustuviin tuotantotapoihin sekä paikallisten maatalouselintarvikejärjestelmien kehittämiseen.

| 16. | toteaa, että komission ehdotukset ovat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia. Komitea korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon kyseisessä raportissa esitetyt ehdotukset, jotta toissijaisuusperiaatetta käsittelevän työryhmän työhön pohjautuvat päätelmät voidaan toteuttaa käytännössä. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että komission ehdotukset ovat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia. Komitea korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon kyseisessä raportissa esitetyt ehdotukset, jotta toissijaisuusperiaatetta käsittelevän työryhmän työhön pohjautuvat päätelmät voidaan toteuttaa käytännössä.

Bryssel 9. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/125

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Ehdotus asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta

(2018/C 461/12)

| Yleisesittelijä: | Nathalie SARRABEZOLLES (FR, PES), Finistèren departementin valtuuston puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 kumoamisesta
  (COM(2018) 390 final) |

Yleisesittelijä:

Nathalie SARRABEZOLLES (FR, PES), Finistèren departementin valtuuston puheenjohtaja

Viiteasiakirja:

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 kumoamisesta

(COM(2018) 390 final)

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Asetuksessa (EU) N:o xx/xx[6] vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen mukaan kalastus- ja meripolitiikkaa on edelleen tuettava unionin talousarviosta. EMKR:n
  talousarvion
  olisi oltava 6 140 000 000 euroa käypinä hintoina. EMKR:n varat olisi jaettava yhteistyöhön perustuvan sekä suoran ja välillisen hallinnoinnin välillä.
  Niistä 5 311
   000 000 euroa olisi kohdennettava yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvaan tukeen ja 829 000 000 euroa suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvaan tukeen. Jotta voidaan varmistaa vakaus erityisesti YKP:n tavoitteiden saavuttamisessa, yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvan kansallisen määrärahajaon olisi ohjelmakaudella 2021–2027 perustuttava osuuksiin EMKR:stä ohjelmakaudella 2014–2020. Syrjäisimmille alueille, valvontaan ja täytäntöönpanon valvontaan sekä kalastuksenhoitoa ja tieteellisiä tarkoituksia varten kerättäviä tietoja ja niiden käsittelyä varten olisi varattava tietyt määrät, kun taas kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen ja ylimääräiseen lopettamiseen myönnettäville määrille olisi asetettava yläraja. | Asetuksessa (EU) N:o xx/xx[6] vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen mukaan kalastus- ja meripolitiikkaa on edelleen tuettava unionin talousarviosta. EMKR:n
  talousarvio olisi pidettävä samalla tasolla kuin kaudella 2014–2020. Sen
  olisi oltava 6 400 000 000 euroa käypinä hintoina. EMKR:n varat olisi jaettava yhteistyöhön perustuvan sekä suoran ja välillisen hallinnoinnin välillä.
  EMKR:n kokonaistalousarviosta 90 prosenttia (
   5 760 000 000 euroa) olisi kohdennettava yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvaan tukeen ja
  10 prosenttia (
   640 000 000 euroa) suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvaan tukeen. Jotta voidaan varmistaa vakaus erityisesti YKP:n tavoitteiden saavuttamisessa, yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvan kansallisen määrärahajaon olisi ohjelmakaudella 2021–2027 perustuttava osuuksiin EMKR:stä ohjelmakaudella 2014–2020. Syrjäisimmille alueille, valvontaan ja täytäntöönpanon valvontaan sekä kalastuksenhoitoa ja tieteellisiä tarkoituksia varten kerättäviä tietoja ja niiden käsittelyä varten olisi varattava tietyt määrät, kun taas kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen ja ylimääräiseen lopettamiseen myönnettäville määrille olisi asetettava yläraja. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Asetuksessa (EU) N:o xx/xx[6] vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen mukaan kalastus- ja meripolitiikkaa on edelleen tuettava unionin talousarviosta. EMKR:n
  talousarvion
  olisi oltava 6 140 000 000 euroa käypinä hintoina. EMKR:n varat olisi jaettava yhteistyöhön perustuvan sekä suoran ja välillisen hallinnoinnin välillä.
  Niistä 5 311
   000 000 euroa olisi kohdennettava yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvaan tukeen ja 829 000 000 euroa suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvaan tukeen. Jotta voidaan varmistaa vakaus erityisesti YKP:n tavoitteiden saavuttamisessa, yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvan kansallisen määrärahajaon olisi ohjelmakaudella 2021–2027 perustuttava osuuksiin EMKR:stä ohjelmakaudella 2014–2020. Syrjäisimmille alueille, valvontaan ja täytäntöönpanon valvontaan sekä kalastuksenhoitoa ja tieteellisiä tarkoituksia varten kerättäviä tietoja ja niiden käsittelyä varten olisi varattava tietyt määrät, kun taas kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen ja ylimääräiseen lopettamiseen myönnettäville määrille olisi asetettava yläraja.

Asetuksessa (EU) N:o xx/xx[6] vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen mukaan kalastus- ja meripolitiikkaa on edelleen tuettava unionin talousarviosta. EMKR:n
  talousarvio olisi pidettävä samalla tasolla kuin kaudella 2014–2020. Sen
  olisi oltava 6 400 000 000 euroa käypinä hintoina. EMKR:n varat olisi jaettava yhteistyöhön perustuvan sekä suoran ja välillisen hallinnoinnin välillä.
  EMKR:n kokonaistalousarviosta 90 prosenttia (
   5 760 000 000 euroa) olisi kohdennettava yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvaan tukeen ja
  10 prosenttia (
   640 000 000 euroa) suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvaan tukeen. Jotta voidaan varmistaa vakaus erityisesti YKP:n tavoitteiden saavuttamisessa, yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvan kansallisen määrärahajaon olisi ohjelmakaudella 2021–2027 perustuttava osuuksiin EMKR:stä ohjelmakaudella 2014–2020. Syrjäisimmille alueille, valvontaan ja täytäntöönpanon valvontaan sekä kalastuksenhoitoa ja tieteellisiä tarkoituksia varten kerättäviä tietoja ja niiden käsittelyä varten olisi varattava tietyt määrät, kun taas kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen ja ylimääräiseen lopettamiseen myönnettäville määrille olisi asetettava yläraja.

Perustelu

Määrärahat tulisi pitää samalla tasolla kuin aiemmin. Yhteistyöhön perustuvan sekä suoran ja välillisen hallinnoinnin välinen 90/10 prosentin jako olisi palautettava (yhteistyöhön perustuvalle hallinnoinnille ehdotetun 86 prosentin osuuden sijaan).

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EMKR:llä olisi oltava seuraavat neljä toimintalinjaa: kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen; unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla; kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen edistäminen; kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen. EMKR:n toimintalinjat olisi pantava täytäntöön yhteistyöhön perustuvalla, suoralla ja välillisellä hallinnoinnilla. | EMKR:llä olisi oltava seuraavat neljä toimintalinjaa: kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen; unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla; kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen edistäminen; kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen. EMKR:n toimintalinjat olisi pantava täytäntöön yhteistyöhön perustuvalla, suoralla ja välillisellä hallinnoinnilla.
  Kalastus- ja meripolitiikan nykyisten haasteiden vuoksi on erityisen tärkeää, että uudessa EMKR:ssä varmistetaan, että varat ovat helposti edunsaajien saatavilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EMKR:llä olisi oltava seuraavat neljä toimintalinjaa: kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen; unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla; kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen edistäminen; kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen. EMKR:n toimintalinjat olisi pantava täytäntöön yhteistyöhön perustuvalla, suoralla ja välillisellä hallinnoinnilla.

EMKR:llä olisi oltava seuraavat neljä toimintalinjaa: kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen; unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla; kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen edistäminen; kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen sekä turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen. EMKR:n toimintalinjat olisi pantava täytäntöön yhteistyöhön perustuvalla, suoralla ja välillisellä hallinnoinnilla.
  Kalastus- ja meripolitiikan nykyisten haasteiden vuoksi on erityisen tärkeää, että uudessa EMKR:ssä varmistetaan, että varat ovat helposti edunsaajien saatavilla.

Perustelu

Mainitut neljä toimintalinjaa ovat tervetulleita, mutta on korostettava painokkaammin edunsaajien intressejä.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | EMKR:n tulee edistää osaltaan myös muita YK:n vahvistamia kestävän kehityksen tavoitteita (SDG). Tässä asetuksessa otetaan huomioon erityisesti seuraavat tavoitteet:




  SDG 1. Köyhyyden poistaminen: EMKR auttaa yhdessä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kanssa parantamaan haavoittuvimpien rannikkoyhteisöjen elinoloja, erityisesti niiden, jotka ovat riippuvaisia liikakalastuksen, maailmanlaajuisten muutosten tai ympäristöongelmien uhkaamista yksistä ainoista kalavaroista.




  SDG 3. Terveellinen elämä ja hyvinvointi: EMKR auttaa yhdessä Euroopan aluekehitysrahaston kanssa torjumaan rannikkovesien saastumista, joka aiheuttaa endeemisiä tauteja, ja varmistamaan kalastuksesta ja vesiviljelystä peräisin olevien elintarvikkeiden hyvän laadun.




  SDG 7. Puhdas energia: EMKR edistää uusiutuvan merienergian hyödyntämistä rahoittamalla sinistä taloutta yhdessä Horisontti 2020 -ohjelmaan suunnattujen varojen kanssa ja varmistaa, että kehityksessä otetaan huomioon meriympäristön suojeleminen ja kalavarojen säilyttäminen.




  SDG 8. Säällinen työ ja talouskasvu: EMKR auttaa yhdessä Euroopan sosiaalirahaston kanssa kehittämään sinistä taloutta, joka on talouskasvua edistävä tekijä. Se varmistaa myös, että talouskasvu synnyttää kunnollisia työpaikkoja rannikkoyhteisöissä. EMKR auttaa lisäksi parantamaan kalastajien työoloja.




  SDG 12. Kestävä kulutus ja tuotanto: EMKR auttaa pyrkimään luonnonvarojen järkevään käyttöön ja rajoittamaan luonnonvarojen ja energian tuhlausta.




  SDG 13. EMKR osoittaa osan määrärahoistaan ilmastonmuutoksen torjuntaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EMKR:n tulee edistää osaltaan myös muita YK:n vahvistamia kestävän kehityksen tavoitteita (SDG). Tässä asetuksessa otetaan huomioon erityisesti seuraavat tavoitteet:

SDG 1. Köyhyyden poistaminen: EMKR auttaa yhdessä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kanssa parantamaan haavoittuvimpien rannikkoyhteisöjen elinoloja, erityisesti niiden, jotka ovat riippuvaisia liikakalastuksen, maailmanlaajuisten muutosten tai ympäristöongelmien uhkaamista yksistä ainoista kalavaroista.

SDG 3. Terveellinen elämä ja hyvinvointi: EMKR auttaa yhdessä Euroopan aluekehitysrahaston kanssa torjumaan rannikkovesien saastumista, joka aiheuttaa endeemisiä tauteja, ja varmistamaan kalastuksesta ja vesiviljelystä peräisin olevien elintarvikkeiden hyvän laadun.

SDG 7. Puhdas energia: EMKR edistää uusiutuvan merienergian hyödyntämistä rahoittamalla sinistä taloutta yhdessä Horisontti 2020 -ohjelmaan suunnattujen varojen kanssa ja varmistaa, että kehityksessä otetaan huomioon meriympäristön suojeleminen ja kalavarojen säilyttäminen.

SDG 8. Säällinen työ ja talouskasvu: EMKR auttaa yhdessä Euroopan sosiaalirahaston kanssa kehittämään sinistä taloutta, joka on talouskasvua edistävä tekijä. Se varmistaa myös, että talouskasvu synnyttää kunnollisia työpaikkoja rannikkoyhteisöissä. EMKR auttaa lisäksi parantamaan kalastajien työoloja.

SDG 12. Kestävä kulutus ja tuotanto: EMKR auttaa pyrkimään luonnonvarojen järkevään käyttöön ja rajoittamaan luonnonvarojen ja energian tuhlausta.

SDG 13. EMKR osoittaa osan määrärahoistaan ilmastonmuutoksen torjuntaan.

Perustelu

Euroopan unionilla oli tärkeä rooli maailmanlaajuisen toimintaohjelman 2030 määrittelyssä, ja se on sitoutunut edistämään voimakkaasti 17 tavoitteen toteuttamista (komission 22. marraskuuta 2016 antama tiedonanto komissiolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – COM(2016) 739).

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| YKP:lle asetettujen suojelutavoitteiden saavuttamisen haasteellisuuden vuoksi EMKR:n olisi voitava tukea toimia, joilla edistetään kalastuksenhoitoa ja kalastuslaivastojen hallinnoimista. Tässä yhteydessä on toisinaan edelleen tarpeen tukea laivaston mukauttamista tiettyjen laivastonosien osalta ja tietyillä merialueilla. Tällainen tuki olisi kohdennettava tiukasti meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen ja kestävään hyödyntämiseen, ja sillä olisi pyrittävä kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon saavuttamiseen. Tämän vuoksi EMKR:n tukea olisi voitava myöntää kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen laivastonosissa, joissa kalastuskapasiteetti ei ole tasapainossa käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien kanssa. Tällaisen tuen olisi oltava toimintasuunnitelmissa väline niiden laivastonosien mukauttamiseen, joissa on havaittu rakenteellista ylikapasiteettia, kuten YKP-asetuksen 22 artiklan 4 kohdassa säädetään, ja se olisi pantava täytäntöön joko romuttamalla kalastusalus tai poistamalla se käytöstä ja tekemällä jälkiasennukset muuta toimintaa varten. Jos jälkiasennus lisäisi virkistyskalastuksen aiheuttamaa painetta meren ekosysteemeille, tukea olisi myönnettävä vain, jos se on YKP:n ja monivuotisten suunnitelmien tavoitteiden mukaista. Laivaston rakenteellisen mukauttamisen ja suojelutavoitteiden välisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi kalastustoiminnan pysyvää lopettamista koskevalle tuelle olisi asetettava tiukat ehdot ja sen olisi oltava sidoksissa tulosten saavuttamiseen. Se olisi sen vuoksi toteutettava ainoastaan asetuksessa (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) säädetyllä kustannuksiin perustumattomalla rahoituksella. Komission ei tässä mekanismissa pitäisi myöntää jäsenvaltioille korvauksia kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta tosiasiallisesti aiheutuneiden menojen perusteella vaan edellytysten täyttymisen ja tulosten saavuttamisen perusteella. Tätä varten komission olisi delegoidulla säädöksellä vahvistettava nämä edellytykset, joiden olisi liityttävä YKP:n suojelutavoitteiden saavuttamiseen. | YKP:lle asetettujen suojelutavoitteiden saavuttamisen haasteellisuuden vuoksi EMKR:n olisi voitava tukea toimia, joilla edistetään kalastuksenhoitoa ja kalastuslaivastojen hallinnoimista
  , kuten Euroopan parlamentin hyväksymässä mietinnössä syrjäisimmille alueille rekisteröityjen kalastuslaivastojen hallinnoinnista todetaan
  . Tässä yhteydessä on toisinaan edelleen tarpeen tukea laivaston mukauttamista tiettyjen laivastonosien osalta ja tietyillä merialueilla. Tällainen tuki olisi kohdennettava tiukasti meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen ja kestävään hyödyntämiseen, ja sillä olisi pyrittävä kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon saavuttamiseen. Tämän vuoksi EMKR:n tukea olisi voitava myöntää kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen laivastonosissa, joissa kalastuskapasiteetti ei ole tasapainossa käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien kanssa. Tällaisen tuen olisi oltava toimintasuunnitelmissa väline niiden laivastonosien mukauttamiseen, joissa on havaittu rakenteellista ylikapasiteettia, kuten YKP-asetuksen 22 artiklan 4 kohdassa säädetään, ja se olisi pantava täytäntöön joko romuttamalla kalastusalus tai poistamalla se käytöstä ja tekemällä jälkiasennukset muuta toimintaa varten. Jos jälkiasennus lisäisi virkistyskalastuksen aiheuttamaa painetta meren ekosysteemeille, tukea olisi myönnettävä vain, jos se on YKP:n ja monivuotisten suunnitelmien tavoitteiden mukaista. Laivaston rakenteellisen mukauttamisen ja suojelutavoitteiden välisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi kalastustoiminnan pysyvää lopettamista koskevalle tuelle olisi asetettava tiukat ehdot ja sen olisi oltava sidoksissa tulosten saavuttamiseen. Se olisi sen vuoksi toteutettava ainoastaan asetuksessa (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) säädetyllä kustannuksiin perustumattomalla rahoituksella. Komission ei tässä mekanismissa pitäisi myöntää jäsenvaltioille korvauksia kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta tosiasiallisesti aiheutuneiden menojen perusteella vaan edellytysten täyttymisen ja tulosten saavuttamisen perusteella. Tätä varten komission olisi delegoidulla säädöksellä vahvistettava nämä edellytykset, joiden olisi liityttävä YKP:n suojelutavoitteiden saavuttamiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

YKP:lle asetettujen suojelutavoitteiden saavuttamisen haasteellisuuden vuoksi EMKR:n olisi voitava tukea toimia, joilla edistetään kalastuksenhoitoa ja kalastuslaivastojen hallinnoimista. Tässä yhteydessä on toisinaan edelleen tarpeen tukea laivaston mukauttamista tiettyjen laivastonosien osalta ja tietyillä merialueilla. Tällainen tuki olisi kohdennettava tiukasti meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen ja kestävään hyödyntämiseen, ja sillä olisi pyrittävä kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon saavuttamiseen. Tämän vuoksi EMKR:n tukea olisi voitava myöntää kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen laivastonosissa, joissa kalastuskapasiteetti ei ole tasapainossa käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien kanssa. Tällaisen tuen olisi oltava toimintasuunnitelmissa väline niiden laivastonosien mukauttamiseen, joissa on havaittu rakenteellista ylikapasiteettia, kuten YKP-asetuksen 22 artiklan 4 kohdassa säädetään, ja se olisi pantava täytäntöön joko romuttamalla kalastusalus tai poistamalla se käytöstä ja tekemällä jälkiasennukset muuta toimintaa varten. Jos jälkiasennus lisäisi virkistyskalastuksen aiheuttamaa painetta meren ekosysteemeille, tukea olisi myönnettävä vain, jos se on YKP:n ja monivuotisten suunnitelmien tavoitteiden mukaista. Laivaston rakenteellisen mukauttamisen ja suojelutavoitteiden välisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi kalastustoiminnan pysyvää lopettamista koskevalle tuelle olisi asetettava tiukat ehdot ja sen olisi oltava sidoksissa tulosten saavuttamiseen. Se olisi sen vuoksi toteutettava ainoastaan asetuksessa (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) säädetyllä kustannuksiin perustumattomalla rahoituksella. Komission ei tässä mekanismissa pitäisi myöntää jäsenvaltioille korvauksia kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta tosiasiallisesti aiheutuneiden menojen perusteella vaan edellytysten täyttymisen ja tulosten saavuttamisen perusteella. Tätä varten komission olisi delegoidulla säädöksellä vahvistettava nämä edellytykset, joiden olisi liityttävä YKP:n suojelutavoitteiden saavuttamiseen.

YKP:lle asetettujen suojelutavoitteiden saavuttamisen haasteellisuuden vuoksi EMKR:n olisi voitava tukea toimia, joilla edistetään kalastuksenhoitoa ja kalastuslaivastojen hallinnoimista
  , kuten Euroopan parlamentin hyväksymässä mietinnössä syrjäisimmille alueille rekisteröityjen kalastuslaivastojen hallinnoinnista todetaan
  . Tässä yhteydessä on toisinaan edelleen tarpeen tukea laivaston mukauttamista tiettyjen laivastonosien osalta ja tietyillä merialueilla. Tällainen tuki olisi kohdennettava tiukasti meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen ja kestävään hyödyntämiseen, ja sillä olisi pyrittävä kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välisen tasapainon saavuttamiseen. Tämän vuoksi EMKR:n tukea olisi voitava myöntää kalastustoiminnan pysyvään lopettamiseen laivastonosissa, joissa kalastuskapasiteetti ei ole tasapainossa käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien kanssa. Tällaisen tuen olisi oltava toimintasuunnitelmissa väline niiden laivastonosien mukauttamiseen, joissa on havaittu rakenteellista ylikapasiteettia, kuten YKP-asetuksen 22 artiklan 4 kohdassa säädetään, ja se olisi pantava täytäntöön joko romuttamalla kalastusalus tai poistamalla se käytöstä ja tekemällä jälkiasennukset muuta toimintaa varten. Jos jälkiasennus lisäisi virkistyskalastuksen aiheuttamaa painetta meren ekosysteemeille, tukea olisi myönnettävä vain, jos se on YKP:n ja monivuotisten suunnitelmien tavoitteiden mukaista. Laivaston rakenteellisen mukauttamisen ja suojelutavoitteiden välisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi kalastustoiminnan pysyvää lopettamista koskevalle tuelle olisi asetettava tiukat ehdot ja sen olisi oltava sidoksissa tulosten saavuttamiseen. Se olisi sen vuoksi toteutettava ainoastaan asetuksessa (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) säädetyllä kustannuksiin perustumattomalla rahoituksella. Komission ei tässä mekanismissa pitäisi myöntää jäsenvaltioille korvauksia kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta tosiasiallisesti aiheutuneiden menojen perusteella vaan edellytysten täyttymisen ja tulosten saavuttamisen perusteella. Tätä varten komission olisi delegoidulla säädöksellä vahvistettava nämä edellytykset, joiden olisi liityttävä YKP:n suojelutavoitteiden saavuttamiseen.

Perustelu

Rodustin esittelemässä Euroopan parlamentin mietinnössä (A8-0138/2017) ehdotetaan julkisen tuen mahdollistamista syrjäisimmillä alueilla kalastuslaivastojen uudistamista varten.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Pienimuotoista rannikkokalastusta harjoitetaan alle 12 metrin pituisilla aluksilla, jotka eivät käytä vedettäviä pyydyksiä. Ala kattaa lähes 75 prosenttia kaikista unionissa rekisteröidyistä kalastusaluksista ja lähes puolet kalatalousalan työpaikoista. Pienimuotoista kalastusta harjoittavat toimijat ovat erityisen riippuvaisia terveistä kalakannoista pääasiallisena tulonlähteenään. Tästä syystä EMKR:n olisi kestävien kalastuskäytäntöjen edistämiseksi annettava 100 prosentin tuki-intensiteettiä soveltamalla pienille tuensaajille etuuskohtelu, myös valvontaan ja täytäntöönpanoon liittyvien toimien osalta. Lisäksi tietyt tuen kohteet, eli tuki käytetyn aluksen hankintaan
  ja tuki moottorin korvaamiseen tai nykyaikaistamiseen
  , olisi varattava pienimuotoiselle kalastukselle laivastonosassa, jossa kalastuskapasiteetti on tasapainossa käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien kanssa. Jäsenvaltioiden olisi myöskin liitettävä ohjelmaansa pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva toimintasuunnitelma, jota olisi seurattava sellaisten indikaattoreiden avulla, joille asetetaan välitavoitteet ja tavoitteet. | Pienimuotoista rannikkokalastusta harjoitetaan alle 12 metrin pituisilla aluksilla, jotka eivät käytä vedettäviä pyydyksiä
  , sekä kalastamalla ja pyytämällä äyriäisiä jalan
  . Ala kattaa lähes 75 prosenttia kaikista unionissa rekisteröidyistä kalastusaluksista ja lähes puolet kalatalousalan työpaikoista. Pienimuotoista kalastusta harjoittavat toimijat ovat erityisen riippuvaisia terveistä kalakannoista pääasiallisena tulonlähteenään. Tästä syystä EMKR:n olisi kestävien kalastuskäytäntöjen edistämiseksi annettava 100 prosentin tuki-intensiteettiä soveltamalla pienille tuensaajille etuuskohtelu, myös valvontaan ja täytäntöönpanoon liittyvien toimien osalta. Lisäksi tietyt tuen kohteet, eli tuki käytetyn aluksen hankintaan
  tai uuden aluksen rakentamiseen kalastuskapasiteettia tai pyyntiponnistusta lisäämättä
  , olisi varattava pienimuotoiselle kalastukselle laivastonosassa, jossa kalastuskapasiteetti on tasapainossa käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien kanssa. Jäsenvaltioiden olisi myöskin liitettävä ohjelmaansa pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva toimintasuunnitelma, jota olisi seurattava sellaisten indikaattoreiden avulla, joille asetetaan välitavoitteet ja tavoitteet. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Pienimuotoista rannikkokalastusta harjoitetaan alle 12 metrin pituisilla aluksilla, jotka eivät käytä vedettäviä pyydyksiä. Ala kattaa lähes 75 prosenttia kaikista unionissa rekisteröidyistä kalastusaluksista ja lähes puolet kalatalousalan työpaikoista. Pienimuotoista kalastusta harjoittavat toimijat ovat erityisen riippuvaisia terveistä kalakannoista pääasiallisena tulonlähteenään. Tästä syystä EMKR:n olisi kestävien kalastuskäytäntöjen edistämiseksi annettava 100 prosentin tuki-intensiteettiä soveltamalla pienille tuensaajille etuuskohtelu, myös valvontaan ja täytäntöönpanoon liittyvien toimien osalta. Lisäksi tietyt tuen kohteet, eli tuki käytetyn aluksen hankintaan
  ja tuki moottorin korvaamiseen tai nykyaikaistamiseen
  , olisi varattava pienimuotoiselle kalastukselle laivastonosassa, jossa kalastuskapasiteetti on tasapainossa käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien kanssa. Jäsenvaltioiden olisi myöskin liitettävä ohjelmaansa pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva toimintasuunnitelma, jota olisi seurattava sellaisten indikaattoreiden avulla, joille asetetaan välitavoitteet ja tavoitteet.

Pienimuotoista rannikkokalastusta harjoitetaan alle 12 metrin pituisilla aluksilla, jotka eivät käytä vedettäviä pyydyksiä
  , sekä kalastamalla ja pyytämällä äyriäisiä jalan
  . Ala kattaa lähes 75 prosenttia kaikista unionissa rekisteröidyistä kalastusaluksista ja lähes puolet kalatalousalan työpaikoista. Pienimuotoista kalastusta harjoittavat toimijat ovat erityisen riippuvaisia terveistä kalakannoista pääasiallisena tulonlähteenään. Tästä syystä EMKR:n olisi kestävien kalastuskäytäntöjen edistämiseksi annettava 100 prosentin tuki-intensiteettiä soveltamalla pienille tuensaajille etuuskohtelu, myös valvontaan ja täytäntöönpanoon liittyvien toimien osalta. Lisäksi tietyt tuen kohteet, eli tuki käytetyn aluksen hankintaan
  tai uuden aluksen rakentamiseen kalastuskapasiteettia tai pyyntiponnistusta lisäämättä
  , olisi varattava pienimuotoiselle kalastukselle laivastonosassa, jossa kalastuskapasiteetti on tasapainossa käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien kanssa. Jäsenvaltioiden olisi myöskin liitettävä ohjelmaansa pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva toimintasuunnitelma, jota olisi seurattava sellaisten indikaattoreiden avulla, joille asetetaan välitavoitteet ja tavoitteet.

Perustelu

EMKR-asetuksen tavoitteena on osallistua EU:n poliittisiin toimiin ilmaston lämpenemisen torjumiseksi (johdanto-osan 13 kappale). Alusten propulsio- ja apukoneen korvaaminen on yksi harvoista toimista, joka edistää tätä tavoitetta erityisesti uuden teknologian käytön ansiosta, eikä tätä tule näin ollen rajoittaa pienimuotoiseen rannikkokalastukseen. Rannalta tapahtuvaa kalastamista on pidettävä pienimuotoisena rannikkokalastuksena, ja uusien alusten hankinnan rahoittaminen auttaa nopeuttamaan eurooppalaisen kalastuslaivaston uudistamista.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kuten Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille 24. lokakuuta 2017 annetussa komission tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” todetaan, syrjäisimmillä alueilla on perustamissopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuja syrjäiseen sijaintiin, pinnanmuodostukseen ja ilmastoon liittyviä erityishaasteita ja niillä on myös erityisvaltteja kestävän sinisen talouden kehittämiseen. Tästä syystä asianomaisten jäsenvaltioiden olisi liitettävä ohjelmaansa kutakin syrjäisintä aluetta koskeva toimintasuunnitelma kestävän sinisen talouden alojen kehittämiseksi, mukaan lukien kestävä kalastuksen ja vesiviljelyn hyödyntäminen, ja näiden toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon tukemiseen olisi varattava määrärahat. EMKR:n tukea olisi niin ikään voitava myöntää korvauksiin ylimääräisistä kustannuksista, joita syrjäisimmille alueille aiheutuu niiden sijainnista ja eristyneisyydestä. Tällainen tuki olisi rajattava prosenttimäärään näistä kokonaismäärärahoista. Syrjäisimmillä alueilla olisi lisäksi sovellettava korkeampaa tuki-intensiteettiä kuin mitä muihin toimiin sovelletaan. | Kuten Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille 24. lokakuuta 2017 annetussa komission tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” todetaan, syrjäisimmillä alueilla on perustamissopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuja syrjäiseen sijaintiin, pinnanmuodostukseen ja ilmastoon liittyviä erityishaasteita ja niillä on myös erityisvaltteja kestävän sinisen talouden kehittämiseen. Tästä syystä asianomaisten jäsenvaltioiden olisi liitettävä ohjelmaansa kutakin syrjäisintä aluetta koskeva toimintasuunnitelma kestävän sinisen talouden alojen kehittämiseksi, mukaan lukien kestävä kalastuksen ja vesiviljelyn hyödyntäminen, ja näiden toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon tukemiseen olisi varattava määrärahat. EMKR:n tukea olisi niin ikään voitava myöntää korvauksiin ylimääräisistä kustannuksista, joita syrjäisimmille alueille aiheutuu niiden sijainnista ja eristyneisyydestä. Tällainen tuki olisi rajattava prosenttimäärään näistä kokonaismäärärahoista.
  Tämän lisäksi olisi harkittava erityisiä säännöksiä, jotka mahdollistaisivat EMKR:n tuen näillä alueilla toteuttaville toimille meri- ja rannikkoympäristön biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, kalastuslaivastoon tehtäville investoinneille sekä vesiviljelyn ja jalostusteollisuuden alalla tehtäville tuottaville investoinneille. Kalastuslaivastoon investoitaessa EMKR:stä olisi tuettava näille alueille tarkoitettuja erityistoimenpiteitä ja otettava huomioon niiden erityispiirteet ja maantieteelliset olosuhteet ja varmistettava kestävä tasapaino kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välillä kalastuslaivastojen hallinnoinnista syrjäisimmillä alueilla annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti.
  Syrjäisimmillä alueilla olisi lisäksi sovellettava korkeampaa tuki-intensiteettiä kuin mitä muihin toimiin sovelletaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kuten Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille 24. lokakuuta 2017 annetussa komission tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” todetaan, syrjäisimmillä alueilla on perustamissopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuja syrjäiseen sijaintiin, pinnanmuodostukseen ja ilmastoon liittyviä erityishaasteita ja niillä on myös erityisvaltteja kestävän sinisen talouden kehittämiseen. Tästä syystä asianomaisten jäsenvaltioiden olisi liitettävä ohjelmaansa kutakin syrjäisintä aluetta koskeva toimintasuunnitelma kestävän sinisen talouden alojen kehittämiseksi, mukaan lukien kestävä kalastuksen ja vesiviljelyn hyödyntäminen, ja näiden toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon tukemiseen olisi varattava määrärahat. EMKR:n tukea olisi niin ikään voitava myöntää korvauksiin ylimääräisistä kustannuksista, joita syrjäisimmille alueille aiheutuu niiden sijainnista ja eristyneisyydestä. Tällainen tuki olisi rajattava prosenttimäärään näistä kokonaismäärärahoista. Syrjäisimmillä alueilla olisi lisäksi sovellettava korkeampaa tuki-intensiteettiä kuin mitä muihin toimiin sovelletaan.

Kuten Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille 24. lokakuuta 2017 annetussa komission tiedonannossa ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” todetaan, syrjäisimmillä alueilla on perustamissopimuksen 349 artiklassa tarkoitettuja syrjäiseen sijaintiin, pinnanmuodostukseen ja ilmastoon liittyviä erityishaasteita ja niillä on myös erityisvaltteja kestävän sinisen talouden kehittämiseen. Tästä syystä asianomaisten jäsenvaltioiden olisi liitettävä ohjelmaansa kutakin syrjäisintä aluetta koskeva toimintasuunnitelma kestävän sinisen talouden alojen kehittämiseksi, mukaan lukien kestävä kalastuksen ja vesiviljelyn hyödyntäminen, ja näiden toimintasuunnitelmien täytäntöönpanon tukemiseen olisi varattava määrärahat. EMKR:n tukea olisi niin ikään voitava myöntää korvauksiin ylimääräisistä kustannuksista, joita syrjäisimmille alueille aiheutuu niiden sijainnista ja eristyneisyydestä. Tällainen tuki olisi rajattava prosenttimäärään näistä kokonaismäärärahoista.
  Tämän lisäksi olisi harkittava erityisiä säännöksiä, jotka mahdollistaisivat EMKR:n tuen näillä alueilla toteuttaville toimille meri- ja rannikkoympäristön biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, kalastuslaivastoon tehtäville investoinneille sekä vesiviljelyn ja jalostusteollisuuden alalla tehtäville tuottaville investoinneille. Kalastuslaivastoon investoitaessa EMKR:stä olisi tuettava näille alueille tarkoitettuja erityistoimenpiteitä ja otettava huomioon niiden erityispiirteet ja maantieteelliset olosuhteet ja varmistettava kestävä tasapaino kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välillä kalastuslaivastojen hallinnoinnista syrjäisimmillä alueilla annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman mukaisesti.
  Syrjäisimmillä alueilla olisi lisäksi sovellettava korkeampaa tuki-intensiteettiä kuin mitä muihin toimiin sovelletaan.

Perustelu

Syrjäisimpien alueiden lisäkustannusten korvaamiseen tarkoitetun tuen prosenttimäärän on pysyttävä rajattuna. Sen sijaan syrjäisimpien alueiden rakenteellisen, sosiaalisen ja taloudellisen tilanteen epävakaus ja näiden alueiden kehittämiseen sekä tasapainon ja yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseen EU:n kaikilla alueilla liittyvät tavoitteet antavat oikeutuksen erityistoimenpiteiden toteuttamiselle.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EMKR:n tukea olisi voitava myöntää kalastus- ja vesiviljelyalan kestävän kehityksen edistämiseen, mukaan lukien makeanveden vesiviljely sekä vesieläinten ja -kasvien viljely elintarvikkeiden ja muiden raaka-aineiden tuotantoa varten. Joissakin jäsenvaltioissa on edelleen monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä, jotka liittyvät esimerkiksi tilansaannin hankaluuteen ja raskaisiin lupamenettelyihin ja joiden vuoksi alan imagon ja viljeltyjen tuotteiden kilpailukyvyn parantaminen on vaikeaa. Tuen olisi oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 perusteella laadittujen vesiviljelytoiminnan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien mukaista. Tukea olisi voitava myöntää erityisesti ympäristön kestävyyteen, tuottaviin investointeihin, innovointiin, ammattitaidon hankkimiseen, työolojen parantamiseen sekä korvaaviin toimenpiteisiin, joissa tarjotaan välttämättömiä maan ja luonnon hoitopalveluja. Kansanterveystoimien, vesiviljelykannoille otettavien vakuutusten sekä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvien toimien olisi myös oltava tukikelpoisia. Tuottaviin investointeihin olisi myönnettävä tukea kuitenkin ainoastaan rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, koska niillä on suurempi vipuvaikutus markkinoilla ja ne ovat sen vuoksi avustuksia tarkoituksenmukaisempia tämän alan rahoitushaasteisiin vastaamiseksi. | EMKR:n tukea olisi voitava myöntää kalastus- ja vesiviljelyalan kestävän kehityksen edistämiseen, mukaan lukien makeanveden vesiviljely sekä vesieläinten ja -kasvien viljely elintarvikkeiden ja muiden raaka-aineiden tuotantoa varten. Joissakin jäsenvaltioissa on edelleen monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä, jotka liittyvät esimerkiksi tilansaannin hankaluuteen ja raskaisiin lupamenettelyihin ja joiden vuoksi alan imagon ja viljeltyjen tuotteiden kilpailukyvyn parantaminen on vaikeaa. Tuen olisi oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 perusteella laadittujen vesiviljelytoiminnan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien mukaista. Tukea olisi voitava myöntää erityisesti ympäristön kestävyyteen, tuottaviin investointeihin, innovointiin, ammattitaidon hankkimiseen, työolojen parantamiseen sekä korvaaviin toimenpiteisiin, joissa tarjotaan välttämättömiä maan ja luonnon hoitopalveluja. Kansanterveystoimien, vesiviljelykannoille otettavien vakuutusten sekä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvien toimien olisi myös oltava tukikelpoisia. Tuottaviin investointeihin
  , syrjäisimmillä alueilla tehtäviä investointeja lukuun ottamatta,
  olisi myönnettävä tukea kuitenkin ainoastaan rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, koska niillä on suurempi vipuvaikutus markkinoilla ja ne ovat sen vuoksi avustuksia tarkoituksenmukaisempia tämän alan rahoitushaasteisiin vastaamiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EMKR:n tukea olisi voitava myöntää kalastus- ja vesiviljelyalan kestävän kehityksen edistämiseen, mukaan lukien makeanveden vesiviljely sekä vesieläinten ja -kasvien viljely elintarvikkeiden ja muiden raaka-aineiden tuotantoa varten. Joissakin jäsenvaltioissa on edelleen monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä, jotka liittyvät esimerkiksi tilansaannin hankaluuteen ja raskaisiin lupamenettelyihin ja joiden vuoksi alan imagon ja viljeltyjen tuotteiden kilpailukyvyn parantaminen on vaikeaa. Tuen olisi oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 perusteella laadittujen vesiviljelytoiminnan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien mukaista. Tukea olisi voitava myöntää erityisesti ympäristön kestävyyteen, tuottaviin investointeihin, innovointiin, ammattitaidon hankkimiseen, työolojen parantamiseen sekä korvaaviin toimenpiteisiin, joissa tarjotaan välttämättömiä maan ja luonnon hoitopalveluja. Kansanterveystoimien, vesiviljelykannoille otettavien vakuutusten sekä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvien toimien olisi myös oltava tukikelpoisia. Tuottaviin investointeihin olisi myönnettävä tukea kuitenkin ainoastaan rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, koska niillä on suurempi vipuvaikutus markkinoilla ja ne ovat sen vuoksi avustuksia tarkoituksenmukaisempia tämän alan rahoitushaasteisiin vastaamiseksi.

EMKR:n tukea olisi voitava myöntää kalastus- ja vesiviljelyalan kestävän kehityksen edistämiseen, mukaan lukien makeanveden vesiviljely sekä vesieläinten ja -kasvien viljely elintarvikkeiden ja muiden raaka-aineiden tuotantoa varten. Joissakin jäsenvaltioissa on edelleen monimutkaisia hallinnollisia menettelyjä, jotka liittyvät esimerkiksi tilansaannin hankaluuteen ja raskaisiin lupamenettelyihin ja joiden vuoksi alan imagon ja viljeltyjen tuotteiden kilpailukyvyn parantaminen on vaikeaa. Tuen olisi oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 perusteella laadittujen vesiviljelytoiminnan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien mukaista. Tukea olisi voitava myöntää erityisesti ympäristön kestävyyteen, tuottaviin investointeihin, innovointiin, ammattitaidon hankkimiseen, työolojen parantamiseen sekä korvaaviin toimenpiteisiin, joissa tarjotaan välttämättömiä maan ja luonnon hoitopalveluja. Kansanterveystoimien, vesiviljelykannoille otettavien vakuutusten sekä eläinten terveyteen ja hyvinvointiin liittyvien toimien olisi myös oltava tukikelpoisia. Tuottaviin investointeihin
  , syrjäisimmillä alueilla tehtäviä investointeja lukuun ottamatta,
  olisi myönnettävä tukea kuitenkin ainoastaan rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, koska niillä on suurempi vipuvaikutus markkinoilla ja ne ovat sen vuoksi avustuksia tarkoituksenmukaisempia tämän alan rahoitushaasteisiin vastaamiseksi.

Perustelu

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artikla antaa mahdollisuuden toteuttaa erityistoimenpiteitä syrjäisimmillä alueilla. Syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien yritysten heikon suorituskyvyn takia on tärkeää, että kaikki yritysten tukimuodot pysyvät tukikelpoisina, jotta voidaan kannustaa tuottaviin investointeihin näillä alueilla.

Muutosehdotus 8

Johdanto-osan 34 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jalostusteollisuudella on tehtävänsä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden saatavuuden ja laadun osalta. EMKR:n tukea olisi voitava myöntää jalostusteollisuuteen tehtäviin kohdennettuihin investointeihin edellyttäen, että ne auttavat osaltaan saavuttamaan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet.
  Tällaista
  tukea olisi myönnettävä ainoastaan rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, ei avustuksina. | Jalostusteollisuudella on tehtävänsä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden saatavuuden ja laadun osalta. EMKR:n tukea olisi voitava myöntää jalostusteollisuuteen tehtäviin kohdennettuihin investointeihin edellyttäen, että ne auttavat osaltaan saavuttamaan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet.
  Syrjäisimmillä alueilla toteutettuja investointeja lukuun ottamatta tällaista
  tukea olisi myönnettävä ainoastaan rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, ei avustuksina. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jalostusteollisuudella on tehtävänsä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden saatavuuden ja laadun osalta. EMKR:n tukea olisi voitava myöntää jalostusteollisuuteen tehtäviin kohdennettuihin investointeihin edellyttäen, että ne auttavat osaltaan saavuttamaan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet.
  Tällaista
  tukea olisi myönnettävä ainoastaan rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, ei avustuksina.

Jalostusteollisuudella on tehtävänsä kalastus- ja vesiviljelytuotteiden saatavuuden ja laadun osalta. EMKR:n tukea olisi voitava myöntää jalostusteollisuuteen tehtäviin kohdennettuihin investointeihin edellyttäen, että ne auttavat osaltaan saavuttamaan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet.
  Syrjäisimmillä alueilla toteutettuja investointeja lukuun ottamatta tällaista
  tukea olisi myönnettävä ainoastaan rahoitusvälineiden ja InvestEU-ohjelman kautta, ei avustuksina.

Perustelu

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artikla antaa mahdollisuuden toteuttaa erityistoimenpiteitä syrjäisimmillä alueilla. Syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien yritysten heikon suorituskyvyn takia on tärkeää, että kaikki yritysten tukimuodot pysyvät tukikelpoisina, jotta voidaan kannustaa tuottaviin investointeihin näillä alueilla.

Muutosehdotus 9

3 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   – – | 2.   – – |
| | 16) | ”ympäristövahingolla” luonnon tai ihmisen aiheuttamaa onnettomuutta, joka heikentää ympäristön tilaa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   – –

2.   – –

16)

16)

”ympäristövahingolla” luonnon tai ihmisen aiheuttamaa onnettomuutta, joka heikentää ympäristön tilaa;

| 17) | ”vesiviljelijällä” henkilöä, joka harjoittaa toimintaansa jäsenvaltion tunnustaman ammattimaisen vesiviljelyn alalla vesiviljelyaluksella tai joka suorittaa viljelyammattilaisten tehtäviä ilman alusta; |
| --- | --- |

17)

17)

”vesiviljelijällä” henkilöä, joka harjoittaa toimintaansa jäsenvaltion tunnustaman ammattimaisen vesiviljelyn alalla vesiviljelyaluksella tai joka suorittaa viljelyammattilaisten tehtäviä ilman alusta;

| 18) | ”rannikkokalastuksella” ammattikalastusta, jota harjoitetaan alle 24 metrin pituisilla aluksilla aluevesillä ja alle 24 tunnin pituisilla kalastusmatkoilla. |
| --- | --- |

18)

18)

”rannikkokalastuksella” ammattikalastusta, jota harjoitetaan alle 24 metrin pituisilla aluksilla aluevesillä ja alle 24 tunnin pituisilla kalastusmatkoilla.

Perustelu

Perustelu

Ehdotetun asetuksen 18 artiklan 1 kohdan d alakohdassa käytettyä ympäristövahingon käsitettä ei ole määritelty. Määrittely on aiheellinen, jottei tätä käsitettä tarvitse tulkita ja jotta komissiota ei tarvitse pyytää erikseen tarkentamaan sitä.

On tarpeen lisätä 3 artiklaan ”vesiviljelijän” määritelmä näiden ammatinharjoittajien toimialan määrittelemiseksi. Niin ikään on aiheellista lisätä ”rannikkokalastuksen” määritelmä, sillä se on pääasiallinen kalastuksen muoto Välimerellä kalastusmatkojen ollessa vain päivän mittaisia.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

4 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toimintalinjat | Toimintalinjat |
| EMKR osallistuu YKP:n ja meripolitiikan täytäntöönpanoon. Sen toimintalinjat ovat seuraavat: | EMKR osallistuu YKP:n ja meripolitiikan täytäntöönpanoon. Sen toimintalinjat ovat seuraavat: |
| 1) | kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toimintalinjat

Toimintalinjat

EMKR osallistuu YKP:n ja meripolitiikan täytäntöönpanoon. Sen toimintalinjat ovat seuraavat:

EMKR osallistuu YKP:n ja meripolitiikan täytäntöönpanoon. Sen toimintalinjat ovat seuraavat:

1)

kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen;

| 1) | kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen; |
| --- | --- |

1)

kestävän kalastuksen edistäminen ja meren elollisten luonnonvarojen säilyttäminen;

| 2) | unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla; |
| --- | --- |

2)

unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla;

| 2) | unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla; |
| --- | --- |

2)

unionin elintarviketurvan varmistamiseen osallistuminen kilpailukykyisen ja kestävän vesiviljelyn sekä kilpailukykyisten ja kestävien markkinoiden avulla;

| 3) | kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen tukeminen; |
| --- | --- |

3)

kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen tukeminen;

| 3) | kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen tukeminen; |
| --- | --- |

3)

kestävän sinisen talouden kasvun mahdollistaminen ja vauraiden rannikkoyhteisöjen tukeminen;

| 4) | kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen ja turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen. |
| --- | --- |

4)

kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen ja turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen.

| 4) | kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen ja turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen. |
| --- | --- |

4)

kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistaminen ja turvallisten, turvattujen, puhtaiden ja kestävästi hoidettujen merten ja valtamerten mahdollistaminen.

EMKR:n tuella edistetään ympäristöön sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyvien unionin tavoitteiden saavuttamista. Edistymistä seurataan liitteessä IV vahvistettua menettelytapaa noudattaen.

EMKR:n tuella edistetään ympäristöön sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyvien unionin tavoitteiden saavuttamista
  , mikä kattaa myös tuen sellaisten hankkeiden toteuttamiseksi, joilla parannetaan nuorten kalojen kasvumahdollisuuksia vesipolitiikan puitedirektiivin 2000/60/EY mukaisesti
  . Edistymistä seurataan liitteessä IV vahvistettua menettelytapaa noudattaen.

, mikä kattaa myös tuen sellaisten hankkeiden toteuttamiseksi, joilla parannetaan nuorten kalojen kasvumahdollisuuksia vesipolitiikan puitedirektiivin 2000/60/EY mukaisesti

Perustelu

Perustelu

Rahaston tavoitteena tulisi edelleen säilyä mahdollisuus varmistaa kiinteästi ympäristön kestävyyteen yhteydessä oleva viherryttäminen, mukaan lukien kalojen kutu- ja kasvupaikkoina olevien vesistöjen parannukset.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

9 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 17 artiklassa tarkoitettujen osatekijöiden lisäksi ohjelmassa on oltava | 3.   Asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 17 artiklassa tarkoitettujen osatekijöiden lisäksi ohjelmassa on oltava |
| a) | vahvuuksia, heikkouksia, mahdollisuuksia ja uhkia käsittelevä analyysi tilanteesta ja niiden tarpeiden määrittely, jotka ohjelman kattamalla maantieteellisellä alueella, mukaan lukien tarvittaessa merialueet, on täytettävä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 17 artiklassa tarkoitettujen osatekijöiden lisäksi ohjelmassa on oltava

3.   Asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 17 artiklassa tarkoitettujen osatekijöiden lisäksi ohjelmassa on oltava

a)

vahvuuksia, heikkouksia, mahdollisuuksia ja uhkia käsittelevä analyysi tilanteesta ja niiden tarpeiden määrittely, jotka ohjelman kattamalla maantieteellisellä alueella, mukaan lukien tarvittaessa merialueet, on täytettävä;

| a) | vahvuuksia, heikkouksia, mahdollisuuksia ja uhkia käsittelevä analyysi tilanteesta ja niiden tarpeiden määrittely, jotka ohjelman kattamalla maantieteellisellä alueella, mukaan lukien tarvittaessa merialueet, on täytettävä; |
| --- | --- |

a)

vahvuuksia, heikkouksia, mahdollisuuksia ja uhkia käsittelevä analyysi tilanteesta ja niiden tarpeiden määrittely, jotka ohjelman kattamalla maantieteellisellä alueella, mukaan lukien tarvittaessa merialueet, on täytettävä;

| b) | 15 artiklassa tarkoitettu pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva toimintasuunnitelma; |
| --- | --- |

b)

15 artiklassa tarkoitettu pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva toimintasuunnitelma;

| b) | 15 artiklassa tarkoitettu pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva toimintasuunnitelma; |
| --- | --- |

b)

15 artiklassa tarkoitettu pienimuotoista rannikkokalastusta koskeva toimintasuunnitelma;

| c) | tarvittaessa 4 kohdassa tarkoitetut syrjäisimpiä alueita koskevat toimintasuunnitelmat. |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa 4 kohdassa tarkoitetut syrjäisimpiä alueita koskevat toimintasuunnitelmat.

| c) | tarvittaessa 4 kohdassa tarkoitetut syrjäisimpiä alueita koskevat toimintasuunnitelmat; |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa 4 kohdassa tarkoitetut syrjäisimpiä alueita koskevat toimintasuunnitelmat;

| d) | tarvittaessa alueellinen toimintasuunnitelma tai toimintaohjelma kalastus- ja meriasioissa toimivaltaisia alue- ja paikallisviranomaisia varten. |
| --- | --- |

d)

d)

tarvittaessa alueellinen toimintasuunnitelma tai toimintaohjelma kalastus- ja meriasioissa toimivaltaisia alue- ja paikallisviranomaisia varten.

tarvittaessa alueellinen toimintasuunnitelma tai toimintaohjelma kalastus- ja meriasioissa toimivaltaisia alue- ja paikallisviranomaisia varten.

– –

– –

6.   Komissio arvioi ohjelman asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 18 artiklan mukaisesti. Arvioinnissaan komissio ottaa erityisesti huomioon

6.   Komissio arvioi ohjelman asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 18 artiklan mukaisesti. Arvioinnissaan komissio ottaa erityisesti huomioon

| a) | sen, että ohjelman vaikutus 4 artiklassa tarkoitettuihin toimintalinjoihin maksimoidaan; |
| --- | --- |

a)

sen, että ohjelman vaikutus 4 artiklassa tarkoitettuihin toimintalinjoihin maksimoidaan;

| a) | sen, että ohjelman vaikutus 4 artiklassa tarkoitettuihin toimintalinjoihin maksimoidaan; |
| --- | --- |

a)

sen, että ohjelman vaikutus 4 artiklassa tarkoitettuihin toimintalinjoihin maksimoidaan;

| b) | tasapainon jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuosittain ilmoittamien laivastojen kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välillä; |
| --- | --- |

b)

tasapainon jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuosittain ilmoittamien laivastojen kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välillä;

| b) | tasapainon jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuosittain ilmoittamien laivastojen kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välillä; |
| --- | --- |

b)

tasapainon jäsenvaltioiden asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuosittain ilmoittamien laivastojen kalastuskapasiteetin ja käytettävissä olevien kalastusmahdollisuuksien välillä;

| c) | tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 9 ja 10 artiklan nojalla hyväksytyt monivuotiset hoitosuunnitelmat, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 19 artiklan nojalla hyväksytyt hoitosuunnitelmat ja alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen suositukset, jos ne koskevat unionia; |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 9 ja 10 artiklan nojalla hyväksytyt monivuotiset hoitosuunnitelmat, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 19 artiklan nojalla hyväksytyt hoitosuunnitelmat ja alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen suositukset, jos ne koskevat unionia;

| c) | tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 9 ja 10 artiklan nojalla hyväksytyt monivuotiset hoitosuunnitelmat, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 19 artiklan nojalla hyväksytyt hoitosuunnitelmat ja alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen suositukset, jos ne koskevat unionia; |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1380/2013 9 ja 10 artiklan nojalla hyväksytyt monivuotiset hoitosuunnitelmat, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1967/2006 19 artiklan nojalla hyväksytyt hoitosuunnitelmat ja alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen suositukset, jos ne koskevat unionia;

| d) | asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen; |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen;

| d) | asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen; |
| --- | --- |

d)

asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklassa tarkoitetun purkamisvelvoitteen;

| e) | uusimman näytön kestävän sinisen talouden ja erityisesti kalastus- ja vesiviljelyalan sosioekonomisesta tuloksellisuudesta; |
| --- | --- |

e)

uusimman näytön kestävän sinisen talouden ja erityisesti kalastus- ja vesiviljelyalan sosioekonomisesta tuloksellisuudesta;

uusimman näytön kestävän sinisen talouden ja erityisesti kalastus- ja vesiviljelyalan sosioekonomisesta tuloksellisuudesta;

| e) | sosioekonomisen panoksen, jonka ohjelmalla odotetaan olevan kestävään siniseen talouteen ja erityisesti kalastus- ja vesiviljelyalaan; |
| --- | --- |

e)

sosioekonomisen panoksen, jonka ohjelmalla odotetaan olevan kestävään siniseen talouteen ja erityisesti kalastus- ja vesiviljelyalaan;

sosioekonomisen panoksen, jonka ohjelmalla odotetaan olevan kestävään siniseen talouteen ja erityisesti kalastus- ja vesiviljelyalaan;

| f) | tarvittaessa 5 kohdassa tarkoitetut analyysit; |
| --- | --- |

f)

tarvittaessa 5 kohdassa tarkoitetut analyysit;

| f) | tarvittaessa 5 kohdassa tarkoitetut analyysit; |
| --- | --- |

f)

tarvittaessa 5 kohdassa tarkoitetut analyysit;

| g) | ohjelman vaikutuksen meriekosysteemien säilyttämiseen ja ennallistamiseen; Natura 2000 -verkostoon liittyvän tuen on oltava direktiivin 92/43/ETY 8 artiklan 4 kohdan nojalla käyttöön otettujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaista; |
| --- | --- |

g)

ohjelman vaikutuksen meriekosysteemien säilyttämiseen ja ennallistamiseen; Natura 2000 -verkostoon liittyvän tuen on oltava direktiivin 92/43/ETY 8 artiklan 4 kohdan nojalla käyttöön otettujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaista;

| g) | ohjelman vaikutuksen meriekosysteemien säilyttämiseen ja ennallistamiseen; Natura 2000 -verkostoon liittyvän tuen on oltava direktiivin 92/43/ETY 8 artiklan 4 kohdan nojalla käyttöön otettujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaista; |
| --- | --- |

g)

ohjelman vaikutuksen meriekosysteemien säilyttämiseen ja ennallistamiseen; Natura 2000 -verkostoon liittyvän tuen on oltava direktiivin 92/43/ETY 8 artiklan 4 kohdan nojalla käyttöön otettujen hankkeiden toteuttamisjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien mukaista;

| h) | ohjelman vaikutuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin xx/xx (direktiivi tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä) mukaiseen merten roskaantumisen vähentämiseen; |
| --- | --- |

h)

ohjelman vaikutuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin xx/xx (direktiivi tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä) mukaiseen merten roskaantumisen vähentämiseen;

| h) | ohjelman vaikutuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin xx/xx (direktiivi tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä) mukaiseen merten roskaantumisen vähentämiseen; |
| --- | --- |

h)

ohjelman vaikutuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin xx/xx (direktiivi tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä) mukaiseen merten roskaantumisen vähentämiseen;

| i) | ohjelman vaikutuksen ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen. |
| --- | --- |

i)

ohjelman vaikutuksen ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen.

| i) | ohjelman vaikutuksen ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen. |
| --- | --- |

i)

ohjelman vaikutuksen ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen.

Perustelu

Perustelu

| 3 kohdan d alakohta: | Kun jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus laatia halutessaan kansallisen ohjelmasuunnittelun yhteydessä alueellisia toimintaohjelmia alalla toimivaltaisille alueille, mahdollistetaan älykkäämpi menojen käyttö ja alueelliset erikoistumisstrategiat EMKR:n puitteissa. |
| --- | --- |

3 kohdan d alakohta:

Kun jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus laatia halutessaan kansallisen ohjelmasuunnittelun yhteydessä alueellisia toimintaohjelmia alalla toimivaltaisille alueille, mahdollistetaan älykkäämpi menojen käyttö ja alueelliset erikoistumisstrategiat EMKR:n puitteissa.

| 6 kohdan e alakohta: | Arvioidessaan valtioiden ohjelmia komission ei pidä tyytyä vain näytön huomioon ottamiseen, vaan sen tulee arvioida myös ehdotettujen toimien sosioekonomista panosta. |
| --- | --- |

6 kohdan e alakohta:

Arvioidessaan valtioiden ohjelmia komission ei pidä tyytyä vain näytön huomioon ottamiseen, vaan sen tulee arvioida myös ehdotettujen toimien sosioekonomista panosta.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

12 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tuensaajan hakemus tuen saamiseksi EMKR:stä ei ole hyväksyttävä 4 kohdan nojalla vahvistettavana ajanjaksona, jos toimivaltainen viranomainen on todennut, että asianomainen tuensaaja | Tuensaajan hakemus tuen saamiseksi EMKR:stä ei ole hyväksyttävä 4 kohdan nojalla vahvistettavana ajanjaksona, jos toimivaltainen viranomainen on todennut, että asianomainen tuensaaja |
| a) | on syyllistynyt neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 42 artiklan tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 90 artiklan
  tai muun Euroopan parlamentin ja neuvoston antaman lainsäädännön
  mukaisiin vakaviin rikkomuksiin; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tuensaajan hakemus tuen saamiseksi EMKR:stä ei ole hyväksyttävä 4 kohdan nojalla vahvistettavana ajanjaksona, jos toimivaltainen viranomainen on todennut, että asianomainen tuensaaja

Tuensaajan hakemus tuen saamiseksi EMKR:stä ei ole hyväksyttävä 4 kohdan nojalla vahvistettavana ajanjaksona, jos toimivaltainen viranomainen on todennut, että asianomainen tuensaaja

a)

on syyllistynyt neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 42 artiklan tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 90 artiklan
  tai muun Euroopan parlamentin ja neuvoston antaman lainsäädännön
  mukaisiin vakaviin rikkomuksiin;

tai muun Euroopan parlamentin ja neuvoston antaman lainsäädännön

| a) | on syyllistynyt neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 42 artiklan tai asetuksen (EY) N:o 1224/2009 90 artiklan 1 kohdan mukaisiin vakaviin rikkomuksiin; |
| --- | --- |

a)

on syyllistynyt neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 42 artiklan tai asetuksen (EY) N:o 1224/2009 90 artiklan 1 kohdan mukaisiin vakaviin rikkomuksiin;

| b) | on osallistunut asetuksen (EY) N:o 1005/2008 40 artiklan 3 kohdassa vahvistetussa unionin LIS-alusluettelossa olevien kalastusalusten tai mainitun asetuksen 33 artiklassa vahvistetuiksi yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi todettujen maiden lipun alla purjehtivan aluksen toimintaan, hallinnointiin tai omistamiseen tai |
| --- | --- |

b)

on osallistunut asetuksen (EY) N:o 1005/2008 40 artiklan 3 kohdassa vahvistetussa unionin LIS-alusluettelossa olevien kalastusalusten tai mainitun asetuksen 33 artiklassa vahvistetuiksi yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi todettujen maiden lipun alla purjehtivan aluksen toimintaan, hallinnointiin tai omistamiseen tai

| b) | on osallistunut asetuksen (EY) N:o 1005/2008 40 artiklan 3 kohdassa vahvistetussa unionin LIS-alusluettelossa olevien kalastusalusten tai mainitun asetuksen 33 artiklassa vahvistetuiksi yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi todettujen maiden lipun alla purjehtivan aluksen toimintaan, hallinnointiin tai omistamiseen tai |
| --- | --- |

b)

on osallistunut asetuksen (EY) N:o 1005/2008 40 artiklan 3 kohdassa vahvistetussa unionin LIS-alusluettelossa olevien kalastusalusten tai mainitun asetuksen 33 artiklassa vahvistetuiksi yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi todettujen maiden lipun alla purjehtivan aluksen toimintaan, hallinnointiin tai omistamiseen tai

| c) | on syyllistynyt johonkin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY 3 ja 4 artiklassa vahvistetuista ympäristörikoksista
  , kun hakemus koskee 23 artiklan mukaista tukea
  . |
| --- | --- |

c)

on syyllistynyt johonkin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY 3 ja 4 artiklassa vahvistetuista ympäristörikoksista
  , kun hakemus koskee 23 artiklan mukaista tukea
  .

, kun hakemus koskee 23 artiklan mukaista tukea

| c) | on syyllistynyt johonkin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY 3 ja 4 artiklassa vahvistetuista ympäristörikoksista. |
| --- | --- |

c)

on syyllistynyt johonkin Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY 3 ja 4 artiklassa vahvistetuista ympäristörikoksista.

Perustelu

Perustelu

| a) | Asetuksessa (EY) N:o 1005/2008 ja asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 esitetään kattava luettelo vakavista rikkomuksista. Ei vaikuta aiheelliselta laajentaa tätä luetteloa. |
| --- | --- |

a)

Asetuksessa (EY) N:o 1005/2008 ja asetuksessa (EY) N:o 1224/2009 esitetään kattava luettelo vakavista rikkomuksista. Ei vaikuta aiheelliselta laajentaa tätä luetteloa.

| c) | EMKR:ää voidaan käyttää vesiviljelyn, kalastuksen ja sinisen talouden rahoittamiseen. Kenenkään ei tulisi saada rahoitusta EMKR:stä rikottuaan vakavasti ympäristönsuojelua koskevan unionin lainsäädännön säännöksiä. Vesiviljelyn ei pitäisi olla ainoa ala, jota tämä sääntö koskee. |
| --- | --- |

c)

EMKR:ää voidaan käyttää vesiviljelyn, kalastuksen ja sinisen talouden rahoittamiseen. Kenenkään ei tulisi saada rahoitusta EMKR:stä rikottuaan vakavasti ympäristönsuojelua koskevan unionin lainsäädännön säännöksiä. Vesiviljelyn ei pitäisi olla ainoa ala, jota tämä sääntö koskee.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

13 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Seuraaviin toimiin ei voida myöntää EMKR:n tukea: | Seuraaviin toimiin ei voida myöntää EMKR:n tukea: |
| a) | kalastusaluksen kalastuskapasiteettia lisäävät toimet tai sellaisten laitteiden hankinnan tukeminen, jotka parantavat aluksen kykyä löytää kalaa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Seuraaviin toimiin ei voida myöntää EMKR:n tukea:

Seuraaviin toimiin ei voida myöntää EMKR:n tukea:

a)

kalastusaluksen kalastuskapasiteettia lisäävät toimet tai sellaisten laitteiden hankinnan tukeminen, jotka parantavat aluksen kykyä löytää kalaa;

| a) | kalastusaluksen kalastuskapasiteettia lisäävät toimet tai sellaisten laitteiden hankinnan tukeminen, jotka parantavat aluksen kykyä löytää kalaa; |
| --- | --- |

a)

kalastusaluksen kalastuskapasiteettia lisäävät toimet tai sellaisten laitteiden hankinnan tukeminen, jotka parantavat aluksen kykyä löytää kalaa;

| b) | kalastusalusten rakentaminen ja hankinta tai kalastusalusten tuonti, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä; |
| --- | --- |

b)

kalastusalusten rakentaminen ja hankinta tai kalastusalusten tuonti, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä;

| b) | kalastusalusten rakentaminen ja hankinta tai kalastusalusten tuonti, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä; |
| --- | --- |

b)

kalastusalusten rakentaminen ja hankinta tai kalastusalusten tuonti, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä;

| c) | kalastusalusten siirto tai lippuvaltion vaihto kolmansiin maihin, mukaan luettuna yhteisyritysten perustaminen kyseisten maiden kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

c)

kalastusalusten siirto tai lippuvaltion vaihto kolmansiin maihin, mukaan luettuna yhteisyritysten perustaminen kyseisten maiden kumppaneiden kanssa;

| c) | kalastusalusten siirto tai lippuvaltion vaihto kolmansiin maihin, mukaan luettuna yhteisyritysten perustaminen kyseisten maiden kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

c)

kalastusalusten siirto tai lippuvaltion vaihto kolmansiin maihin, mukaan luettuna yhteisyritysten perustaminen kyseisten maiden kumppaneiden kanssa;

| d) | kalastustoiminnan tilapäinen tai pysyvä lopettaminen, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä; |
| --- | --- |

d)

kalastustoiminnan tilapäinen tai pysyvä lopettaminen, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä;

| d) | kalastustoiminnan tilapäinen tai pysyvä lopettaminen, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä; |
| --- | --- |

d)

kalastustoiminnan tilapäinen tai pysyvä lopettaminen, ellei tässä asetuksessa toisin säädetä;

| e) | koekalastus; |
| --- | --- |

e)

koekalastus;

| e) | koekalastus; |
| --- | --- |

e)

koekalastus;

| f) | yrityksen omistuksen siirtäminen; |
| --- | --- |

f)

yrityksen omistuksen siirtäminen;

| f) | yrityksen omistuksen siirtäminen; |
| --- | --- |

f)

yrityksen omistuksen siirtäminen;

| g) | suorat istutukset, ellei niistä ole nimenomaisesti säädetty säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä tai ellei ole kyse koeistutuksesta; |
| --- | --- |

g)

suorat istutukset, ellei niistä ole nimenomaisesti säädetty säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä tai ellei ole kyse koeistutuksesta;

| g) | suorat istutukset, ellei niistä ole nimenomaisesti säädetty säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä tai ellei ole kyse koeistutuksesta; |
| --- | --- |

g)

suorat istutukset, ellei niistä ole nimenomaisesti säädetty säilyttämistoimenpiteenä unionin säädöksessä tai ellei ole kyse koeistutuksesta;

| h) | uusien satamien, uusien purkupaikkojen tai uusien huutokauppahallien rakentaminen; |
| --- | --- |

h)

uusien satamien, uusien purkupaikkojen tai uusien huutokauppahallien rakentaminen;

| h) | uusien satamien, uusien purkupaikkojen tai uusien huutokauppahallien rakentaminen
  , lukuun ottamatta syrjäisimpiä alueita
  ; |
| --- | --- |

h)

uusien satamien, uusien purkupaikkojen tai uusien huutokauppahallien rakentaminen
  , lukuun ottamatta syrjäisimpiä alueita
  ;

, lukuun ottamatta syrjäisimpiä alueita

| i) | markkinoiden interventiomekanismit, joiden tarkoituksena on tarjonnan vähentämiseksi vetää kalastus- tai vesiviljelytuotteita markkinoilta tilapäisesti tai pysyvästi, jotta voidaan estää hintojen lasku tai ajaa hintoja ylös; edellisen laajennuksena logistiikkaketjuun kuuluva varastointi, jolla olisi joko tahallisesti tai tahattomasti samat vaikutukset; |
| --- | --- |

i)

markkinoiden interventiomekanismit, joiden tarkoituksena on tarjonnan vähentämiseksi vetää kalastus- tai vesiviljelytuotteita markkinoilta tilapäisesti tai pysyvästi, jotta voidaan estää hintojen lasku tai ajaa hintoja ylös; edellisen laajennuksena logistiikkaketjuun kuuluva varastointi, jolla olisi joko tahallisesti tai tahattomasti samat vaikutukset;

| i) | markkinoiden interventiomekanismit, joiden tarkoituksena on tarjonnan vähentämiseksi vetää kalastus- tai vesiviljelytuotteita markkinoilta tilapäisesti tai pysyvästi, jotta voidaan estää hintojen lasku tai ajaa hintoja ylös; edellisen laajennuksena logistiikkaketjuun kuuluva varastointi, jolla olisi joko tahallisesti tai tahattomasti samat vaikutukset; |
| --- | --- |

i)

markkinoiden interventiomekanismit, joiden tarkoituksena on tarjonnan vähentämiseksi vetää kalastus- tai vesiviljelytuotteita markkinoilta tilapäisesti tai pysyvästi, jotta voidaan estää hintojen lasku tai ajaa hintoja ylös; edellisen laajennuksena logistiikkaketjuun kuuluva varastointi, jolla olisi joko tahallisesti tai tahattomasti samat vaikutukset;

| j) | kalastusaluksiin tehtävät investoinnit, jotka ovat tarpeen unionin tai kansallisen lainsäädännön vaatimusten täyttämiseksi, mukaan lukien alueellisiin kalastusjärjestöihin liittyvien unionin velvoitteiden mukaiset vaatimukset; |
| --- | --- |

j)

kalastusaluksiin tehtävät investoinnit, jotka ovat tarpeen unionin tai kansallisen lainsäädännön vaatimusten täyttämiseksi, mukaan lukien alueellisiin kalastusjärjestöihin liittyvien unionin velvoitteiden mukaiset vaatimukset;

| j) | kalastusaluksiin tehtävät investoinnit, jotka ovat tarpeen unionin tai kansallisen lainsäädännön vaatimusten täyttämiseksi, mukaan lukien alueellisiin kalastusjärjestöihin liittyvien unionin velvoitteiden mukaiset vaatimukset; |
| --- | --- |

j)

kalastusaluksiin tehtävät investoinnit, jotka ovat tarpeen unionin tai kansallisen lainsäädännön vaatimusten täyttämiseksi, mukaan lukien alueellisiin kalastusjärjestöihin liittyvien unionin velvoitteiden mukaiset vaatimukset;

| k) | investoinnit kalastusaluksiin, jotka ovat harjoittaneet toimintaa merellä vähemmän kuin 60 päivää vuodessa kumpanakin tukihakemuksen jättämispäivää edeltäneinä kahtena kalenterivuotena. |
| --- | --- |

k)

investoinnit kalastusaluksiin, jotka ovat harjoittaneet toimintaa merellä vähemmän kuin 60 päivää vuodessa kumpanakin tukihakemuksen jättämispäivää edeltäneinä kahtena kalenterivuotena.

| k) | investoinnit kalastusaluksiin, jotka ovat harjoittaneet toimintaa merellä vähemmän kuin 60 päivää vuodessa kumpanakin tukihakemuksen jättämispäivää edeltäneinä kahtena kalenterivuotena; |
| --- | --- |

k)

investoinnit kalastusaluksiin, jotka ovat harjoittaneet toimintaa merellä vähemmän kuin 60 päivää vuodessa kumpanakin tukihakemuksen jättämispäivää edeltäneinä kahtena kalenterivuotena;

| l) | aluksen pääkoneen tai apukoneen korvaaminen tai nykyaikaistaminen, jos se lisää kilowattitehoa; |
| --- | --- |

l)

l)

aluksen pääkoneen tai apukoneen korvaaminen tai nykyaikaistaminen, jos se lisää kilowattitehoa;

aluksen pääkoneen tai apukoneen korvaaminen tai nykyaikaistaminen, jos se lisää kilowattitehoa;

| m) | muuntogeenisten organismien tuotanto. |
| --- | --- |

m)

m)

muuntogeenisten organismien tuotanto.

muuntogeenisten organismien tuotanto.

Perustelu

Perustelu

| h) | Syrjäisimmillä alueilla on edelleen vakava puute infrastruktuurista, joka mahdollistaisi kalastustuotteiden purkamisen ja myynnin hyväksyttävissä hygienia- ja turvallisuusolosuhteissa. |
| --- | --- |

h)

Syrjäisimmillä alueilla on edelleen vakava puute infrastruktuurista, joka mahdollistaisi kalastustuotteiden purkamisen ja myynnin hyväksyttävissä hygienia- ja turvallisuusolosuhteissa.

| l) | Propulsio- tai apukoneen korvaaminen ei saa johtaa aluksen tehon ja siten pyyntiponnistuksen lisäämiseen. |
| --- | --- |

l)

Propulsio- tai apukoneen korvaaminen ei saa johtaa aluksen tehon ja siten pyyntiponnistuksen lisäämiseen.

| m) | Koska meriympäristö on avoin, muuntogeenisten organismien tuotannossa on leviämisvaara. |
| --- | --- |

m)

Koska meriympäristö on avoin, muuntogeenisten organismien tuotannossa on leviämisvaara.

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

15 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 4.
     
  Tukia hakeville meri- ja kalatalousalan toimijoille aiheutuvan hallintotaakan keventämiseksi on aiheellista sisällyttää toimintasuunnitelmiin yksinkertaistettu yhtenäishakemus EMKR:n piiriin kuuluvia toimia varten. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.
     
  Tukia hakeville meri- ja kalatalousalan toimijoille aiheutuvan hallintotaakan keventämiseksi on aiheellista sisällyttää toimintasuunnitelmiin yksinkertaistettu yhtenäishakemus EMKR:n piiriin kuuluvia toimia varten.

Perustelu

Perustelu

Toisin kuin kalastusyritykset pienkalastajat ovat yleensä luonnollisia henkilöitä, joilla ei ole hallinnollista kapasiteettia täyttää monimutkaisia hakemuslomakkeita. Yksinkertaistettu yhtenäishakemus parantaa huomattavasti heidän mahdollisuuksiaan saada rahoitusta.

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

16 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   EMKR voi tukea seuraavanlaisia investointeja pienimuotoisessa rannikkokalastuksessa käytettäviin kalastusaluksiin, jotka kuuluvat sellaiseen laivaston osaan, jonka osalta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa viimeisimmässä kalastuskapasiteettiselvityksessä on osoitettu, että kapasiteetti ja tuon laivaston osan käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet ovat tasapainossa: | 1.   EMKR voi tukea seuraavanlaisia investointeja pienimuotoisessa rannikkokalastuksessa käytettäviin kalastusaluksiin, jotka kuuluvat sellaiseen laivaston osaan, jonka osalta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa viimeisimmässä kalastuskapasiteettiselvityksessä on osoitettu, että kapasiteetti ja tuon laivaston osan käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet ovat tasapainossa: |
| a) | sellaisen
  nuoren
  kalastajan ensimmäinen kalastusalushankinta, joka on hakemusta jättäessään
  alle 40 vuoden ikäinen ja
  työskennellyt vähintään viiden vuoden ajan kalastajana tai jolla on riittävä ammatillinen pätevyys; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   EMKR voi tukea seuraavanlaisia investointeja pienimuotoisessa rannikkokalastuksessa käytettäviin kalastusaluksiin, jotka kuuluvat sellaiseen laivaston osaan, jonka osalta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa viimeisimmässä kalastuskapasiteettiselvityksessä on osoitettu, että kapasiteetti ja tuon laivaston osan käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet ovat tasapainossa:

1.   EMKR voi tukea seuraavanlaisia investointeja pienimuotoisessa rannikkokalastuksessa käytettäviin kalastusaluksiin, jotka kuuluvat sellaiseen laivaston osaan, jonka osalta asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa viimeisimmässä kalastuskapasiteettiselvityksessä on osoitettu, että kapasiteetti ja tuon laivaston osan käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet ovat tasapainossa:

a)

sellaisen
  nuoren
  kalastajan ensimmäinen kalastusalushankinta, joka on hakemusta jättäessään
  alle 40 vuoden ikäinen ja
  työskennellyt vähintään viiden vuoden ajan kalastajana tai jolla on riittävä ammatillinen pätevyys;

nuoren

alle 40 vuoden ikäinen ja

| a) | sellaisen kalastajan ensimmäinen kalastusalushankinta, joka on hakemusta jättäessään työskennellyt vähintään viiden vuoden ajan kalastajana tai jolla on riittävä ammatillinen pätevyys; |
| --- | --- |

a)

sellaisen kalastajan ensimmäinen kalastusalushankinta, joka on hakemusta jättäessään työskennellyt vähintään viiden vuoden ajan kalastajana tai jolla on riittävä ammatillinen pätevyys;

| b) | pääkoneen tai apukoneen korvaaminen tai nykyaikaistaminen. |
| --- | --- |

b)

pääkoneen tai apukoneen korvaaminen tai nykyaikaistaminen.

| b) | pääkoneen tai apukoneen korvaaminen tai nykyaikaistaminen
  uusilla, hiilijalanjälkeä vähentävillä teknologioilla
  . |
| --- | --- |

b)

pääkoneen tai apukoneen korvaaminen tai nykyaikaistaminen
  uusilla, hiilijalanjälkeä vähentävillä teknologioilla
  .

uusilla, hiilijalanjälkeä vähentävillä teknologioilla

2.   Edellä 1
  kohdassa
  tarkoitettujen alusten on oltava varustettu merikalastusta varten, ja niiden on oltava iältään
  5–30
  vuotta.

2.   Edellä 1
  kohdan a alakohdassa
  tarkoitettujen alusten on oltava varustettu merikalastusta varten, ja niiden on oltava iältään
  alle 20
  vuotta.

3.   Edellä 1
  kohdassa
  tarkoitettua tukea voidaan myöntää seuraavin edellytyksin:

| a) | uuden tai nykyaikaistetun koneen teho ei ole kilowatteina ilmaistuna suurempi kuin korvattavassa koneessa; |
| --- | --- |

a)

uuden tai nykyaikaistetun koneen teho ei ole kilowatteina ilmaistuna suurempi kuin korvattavassa koneessa;

| b) | koneen korvaamisesta tai nykyaikaistamisesta mahdollisesti johtuva kalastuskapasiteetin kilowatteina ilmaistu vähennys poistetaan pysyvästi unionin kalastuslaivastorekisteristä; |
| --- | --- |

b)

koneen korvaamisesta tai nykyaikaistamisesta mahdollisesti johtuva kalastuskapasiteetin kilowatteina ilmaistu vähennys poistetaan pysyvästi unionin kalastuslaivastorekisteristä;

| c) | jäsenvaltio on fyysisesti tarkastanut kalastusaluksen konetehon sen varmistamiseksi, ettei se ylitä kalastusluvassa ilmoitettua konetehoa. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltio on fyysisesti tarkastanut kalastusaluksen konetehon sen varmistamiseksi, ettei se ylitä kalastusluvassa ilmoitettua konetehoa.

3.   
  Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen alusten on oltava varustettu merikalastusta varten, ja niiden on oltava iältään 5–30 vuotta.

4.   Tukea ei saa myöntää tämän artiklan nojalla, jos arviointia kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisestä tasapainosta ei asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa viimeisimmässä selvityksessä sen laivaston osan osalta, johon asianomaiset alukset kuuluvat, ole laadittu mainitussa asetuksessa tarkoitetuissa yhteisissä suuntaviivoissa vahvistettujen biologisten, taloudellisten ja aluksen käyttöön liittyvien indikaattoreiden perusteella.

4.   Edellä 1
  kohdan b alakohdassa
  tarkoitettua tukea voidaan myöntää seuraavin edellytyksin:

| a) | uuden tai nykyaikaistetun koneen teho ei ole kilowatteina ilmaistuna suurempi kuin korvattavassa koneessa; |
| --- | --- |

a)

uuden tai nykyaikaistetun koneen teho ei ole kilowatteina ilmaistuna suurempi kuin korvattavassa koneessa;

| b) | koneen korvaamisesta tai nykyaikaistamisesta mahdollisesti johtuva kalastuskapasiteetin kilowatteina ilmaistu vähennys poistetaan pysyvästi unionin kalastuslaivastorekisteristä; |
| --- | --- |

b)

koneen korvaamisesta tai nykyaikaistamisesta mahdollisesti johtuva kalastuskapasiteetin kilowatteina ilmaistu vähennys poistetaan pysyvästi unionin kalastuslaivastorekisteristä;

| c) | jäsenvaltio on fyysisesti tarkastanut kalastusaluksen konetehon sen varmistamiseksi, ettei se ylitä kalastusluvassa ilmoitettua konetehoa. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltio on fyysisesti tarkastanut kalastusaluksen konetehon sen varmistamiseksi, ettei se ylitä kalastusluvassa ilmoitettua konetehoa.

5.
     Tukea ei saa myöntää tämän artiklan nojalla, jos arviointia kalastuskapasiteetin ja kalastusmahdollisuuksien välisestä tasapainosta ei asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa viimeisimmässä selvityksessä sen laivaston osan osalta, johon asianomaiset alukset kuuluvat, ole laadittu mainitussa asetuksessa tarkoitetuissa yhteisissä suuntaviivoissa vahvistettujen biologisten, taloudellisten ja aluksen käyttöön liittyvien indikaattoreiden perusteella.

Perustelu

Perustelu

| a) | Eurooppa voi olla ylpeä siitä, että se on kaikille avoin sosiaalinen ympäristö, jossa ei ole sijaa ikään perustuvalle syrjinnälle ammattiin pääsyssä ammatista riippumatta. |
| --- | --- |

a)

Eurooppa voi olla ylpeä siitä, että se on kaikille avoin sosiaalinen ympäristö, jossa ei ole sijaa ikään perustuvalle syrjinnälle ammattiin pääsyssä ammatista riippumatta.

| 2. | Uusien alusten hankkimiseen tarkoitetun tuen tulee mahdollistaa laivastojen uudistaminen ergonomisemmilla, turvallisemmilla ja vähemmän polttoainetta kuluttavilla aluksilla lisäämättä pyyntiponnistusta. Sitä vastoin ei ole asianmukaista rahoittaa alle 5 vuotta vanhojen alusten moottoreiden vaihtoa tai yli 20 vuotta vanhojen alusten hankintaa. |
| --- | --- |

2.

Uusien alusten hankkimiseen tarkoitetun tuen tulee mahdollistaa laivastojen uudistaminen ergonomisemmilla, turvallisemmilla ja vähemmän polttoainetta kuluttavilla aluksilla lisäämättä pyyntiponnistusta. Sitä vastoin ei ole asianmukaista rahoittaa alle 5 vuotta vanhojen alusten moottoreiden vaihtoa tai yli 20 vuotta vanhojen alusten hankintaa.

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

17 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää kalastuksenhoitoon ja kalastuslaivastojen hallinnointiin. | 1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää kalastuksenhoitoon ja kalastuslaivastojen hallinnointiin. |
| 2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettua tukea myönnetään korvauksena kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta, seuraavien edellytysten on täytyttävä: | 2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettua tukea myönnetään korvauksena kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta, seuraavien edellytysten on täytyttävä: |
| a) | toiminnan lopettaminen kuuluu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun toimintasuunnitelman välineisiin; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää kalastuksenhoitoon ja kalastuslaivastojen hallinnointiin.

1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää kalastuksenhoitoon ja kalastuslaivastojen hallinnointiin.

2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettua tukea myönnetään korvauksena kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta, seuraavien edellytysten on täytyttävä:

2.   Jos 1 kohdassa tarkoitettua tukea myönnetään korvauksena kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta, seuraavien edellytysten on täytyttävä:

a)

toiminnan lopettaminen kuuluu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun toimintasuunnitelman välineisiin;

| a) | toiminnan lopettaminen kuuluu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun toimintasuunnitelman välineisiin; |
| --- | --- |

a)

toiminnan lopettaminen kuuluu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 22 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun toimintasuunnitelman välineisiin;

| b) | toiminnan lopettaminen tapahtuu romuttamalla kalastusalus tai poistamalla se käytöstä ja tekemällä jälkiasennukset muuta kuin kaupallisen kalastuksen harjoittamista varten YKP:n tavoitteiden ja monivuotisten suunnitelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

toiminnan lopettaminen tapahtuu romuttamalla kalastusalus tai poistamalla se käytöstä ja tekemällä jälkiasennukset muuta kuin kaupallisen kalastuksen harjoittamista varten YKP:n tavoitteiden ja monivuotisten suunnitelmien mukaisesti;

| b) | toiminnan lopettaminen tapahtuu romuttamalla kalastusalus tai poistamalla se käytöstä ja tekemällä jälkiasennukset muuta kuin kaupallisen kalastuksen harjoittamista varten YKP:n tavoitteiden ja monivuotisten suunnitelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

toiminnan lopettaminen tapahtuu romuttamalla kalastusalus tai poistamalla se käytöstä ja tekemällä jälkiasennukset muuta kuin kaupallisen kalastuksen harjoittamista varten YKP:n tavoitteiden ja monivuotisten suunnitelmien mukaisesti;

| c) | kalastusalus on rekisteröity aktiiviseksi, ja se on harjoittanut merikalastustoimintaa vähintään
  120
  päivää vuodessa kunakin tukihakemuksen jättämisvuotta edeltäneinä
  kolmena
  kalenterivuotena; |
| --- | --- |

c)

kalastusalus on rekisteröity aktiiviseksi, ja se on harjoittanut merikalastustoimintaa vähintään
  120
  päivää vuodessa kunakin tukihakemuksen jättämisvuotta edeltäneinä
  kolmena
  kalenterivuotena;

120

kolmena

| c) | kalastusalus on rekisteröity aktiiviseksi, ja se on harjoittanut merikalastustoimintaa vähintään
  yhteensä 180
  päivää vuodessa kunakin tukihakemuksen jättämisvuotta edeltäneinä
  kahtena
  kalenterivuotena; |
| --- | --- |

c)

kalastusalus on rekisteröity aktiiviseksi, ja se on harjoittanut merikalastustoimintaa vähintään
  yhteensä 180
  päivää vuodessa kunakin tukihakemuksen jättämisvuotta edeltäneinä
  kahtena
  kalenterivuotena;

yhteensä 180

kahtena

Perustelu

Perustelu

Useat laivastot harjoittavat yhden lajin kausittaista kalastusta ja ovat aktiivisia alle 120 päivää vuodessa. Lisäksi nämä hyvin haavoittuvat laivastot ovat riippuvaisia ympäristöolosuhteista. Niiden hyödyntämiin kalakantoihin kohdistuu usein erilaisia paineita, jotka johtavat kalastuskapasiteetin hallinnointitoimenpiteiden toteuttamiseen.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

18 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää korvaamaan kalastustoiminnan ylimääräinen lopettaminen, joka johtuu | 1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää korvaamaan kalastustoiminnan ylimääräinen lopettaminen, joka johtuu |
| a) | asetuksen (EU) N:o 1380/2013 7 artiklan 1 kohdan a, b, c ja j alakohdassa tarkoitetuista säilyttämistoimenpiteistä tai vastaavista alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymistä säilyttämistoimenpiteistä, jos ne koskevat unionia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää korvaamaan kalastustoiminnan ylimääräinen lopettaminen, joka johtuu

1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää korvaamaan kalastustoiminnan ylimääräinen lopettaminen, joka johtuu

a)

asetuksen (EU) N:o 1380/2013 7 artiklan 1 kohdan a, b, c ja j alakohdassa tarkoitetuista säilyttämistoimenpiteistä tai vastaavista alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymistä säilyttämistoimenpiteistä, jos ne koskevat unionia;

| a) | asetuksen (EU) N:o 1380/2013 7 artiklan 1 kohdan a, b, c ja j alakohdassa tarkoitetuista säilyttämistoimenpiteistä tai vastaavista alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymistä säilyttämistoimenpiteistä, jos ne koskevat unionia; |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EU) N:o 1380/2013 7 artiklan 1 kohdan a, b, c ja j alakohdassa tarkoitetuista säilyttämistoimenpiteistä tai vastaavista alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymistä säilyttämistoimenpiteistä, jos ne koskevat unionia;

| b) | komission toimenpiteistä, kun meren elollisiin luonnonvaroihin kohdistuu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklassa tarkoitettu vakava uhka; |
| --- | --- |

b)

komission toimenpiteistä, kun meren elollisiin luonnonvaroihin kohdistuu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklassa tarkoitettu vakava uhka;

| b) | komission toimenpiteistä, kun meren elollisiin luonnonvaroihin kohdistuu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklassa tarkoitettu vakava uhka; |
| --- | --- |

b)

komission toimenpiteistä, kun meren elollisiin luonnonvaroihin kohdistuu asetuksen (EU) N:o 1380/2013 12 artiklassa tarkoitettu vakava uhka;

| c) | kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen tai sen pöytäkirjan soveltamisen keskeyttämisestä ylivoimaisen esteen vuoksi; |
| --- | --- |

c)

kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen tai sen pöytäkirjan soveltamisen keskeyttämisestä ylivoimaisen esteen vuoksi;

| c) | kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen tai sen pöytäkirjan soveltamisen keskeyttämisestä ylivoimaisen esteen vuoksi; |
| --- | --- |

c)

kestävää kalastusta koskevan kumppanuussopimuksen tai sen pöytäkirjan soveltamisen keskeyttämisestä ylivoimaisen esteen vuoksi;

| d) | asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustamista luonnonkatastrofeista tai ympäristövahingoista. |
| --- | --- |

d)

asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustamista luonnonkatastrofeista tai ympäristövahingoista.

| d) | asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustamista luonnonkatastrofeista tai ympäristövahingoista. |
| --- | --- |

d)

asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten virallisesti tunnustamista luonnonkatastrofeista tai ympäristövahingoista.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää vain, jos

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan myöntää vain, jos

| a) | asianomaisen aluksen kaupallinen toiminta pysäytetään yhtäjaksoisesti vähintään
  90
  päivän ajaksi; |
| --- | --- |

a)

asianomaisen aluksen kaupallinen toiminta pysäytetään yhtäjaksoisesti vähintään
  90
  päivän ajaksi;

90

| a) | asianomaisen aluksen kaupallinen toiminta pysäytetään yhtäjaksoisesti vähintään
  45
  päivän ajaksi; |
| --- | --- |

a)

asianomaisen aluksen kaupallinen toiminta pysäytetään yhtäjaksoisesti vähintään
  45
  päivän ajaksi;

45

| b) | toiminnan lopettamisen aiheuttama tappio on enemmän kuin 30 prosenttia kyseisen yrityksen vuosittaisesta liikevaihdosta laskettuna yrityksen kolmen edeltävän kalenterivuoden keskimääräisen liikevaihdon perusteella. |
| --- | --- |

b)

b)

toiminnan lopettamisen aiheuttama tappio on enemmän kuin 30 prosenttia kyseisen yrityksen vuosittaisesta liikevaihdosta laskettuna yrityksen kolmen edeltävän kalenterivuoden keskimääräisen liikevaihdon perusteella.

toiminnan lopettamisen aiheuttama tappio on enemmän kuin 30 prosenttia kyseisen yrityksen vuosittaisesta liikevaihdosta laskettuna yrityksen kolmen edeltävän kalenterivuoden keskimääräisen liikevaihdon perusteella.

3.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea myönnetään vain

| a) | sellaisten kalastusalusten omistajille, jotka on rekisteröity aktiivisiksi ja jotka ovat harjoittaneet merikalastustoimintaa vähintään 120 päivää vuodessa kunakin tukihakemuksen jättämisvuotta edeltäneinä kolmena kalenterivuotena; |
| --- | --- |

a)

sellaisten kalastusalusten omistajille, jotka on rekisteröity aktiivisiksi ja jotka ovat harjoittaneet merikalastustoimintaa vähintään 120 päivää vuodessa kunakin tukihakemuksen jättämisvuotta edeltäneinä kolmena kalenterivuotena;

| b) | kalastajille, jotka ovat työskennelleet vähintään 120 päivän ajan kunakin tukihakemuksen jättämispäivää edeltäneenä kolmena kalenterivuotena unionin kalastusaluksella, jota ylimääräinen lopettaminen koskee. Viittaus merelläolopäivien lukumäärään tässä kohdassa ei koske ankeriaan kalastusta. |
| --- | --- |

b)

kalastajille, jotka ovat työskennelleet vähintään 120 päivän ajan kunakin tukihakemuksen jättämispäivää edeltäneenä kolmena kalenterivuotena unionin kalastusaluksella, jota ylimääräinen lopettaminen koskee. Viittaus merelläolopäivien lukumäärään tässä kohdassa ei koske ankeriaan kalastusta.

3
  .   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan ohjelmakaudella 2021–2027 myöntää enintään kuuden kuukauden ajan alusta kohden.

4
  .   Edellä 1 kohdassa tarkoitettua tukea voidaan ohjelmakaudella 2021–2027 myöntää enintään kuuden kuukauden ajan alusta kohden.

4.
     Asianomaisten alusten ja kalastajien on tosiasiallisesti keskeytettävä kaikki toiminta lopettamisajanjakson ajaksi. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistuttava siitä, että kyseinen alus on lopettanut kaiken kalastustoiminnan ajanjaksolla, jota ylimääräinen lopettaminen koskee, ja että mahdolliset aluksen muusta käytöstä johtuvat liialliset korvaukset vältetään.

5
  .   Asianomaisten alusten ja kalastajien on tosiasiallisesti keskeytettävä kaikki toiminta lopettamisajanjakson ajaksi. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistuttava siitä, että kyseinen alus on lopettanut kaiken kalastustoiminnan ajanjaksolla, jota ylimääräinen lopettaminen koskee, ja että mahdolliset aluksen muusta käytöstä johtuvat liialliset korvaukset vältetään.

Perustelu

Perustelu

Ehdotetussa asetuksessa tarkoituksena on hyödyntää laajasti kalastustoiminnan ylimääräistä lopettamista, jota sovelletaan EMKR:ssä nykyisellä ohjelmakaudella äyriäisten pyyntiin. Komitea ei hyväksy toiminnan pysäyttämistä yhtäjaksoisesti 90 päivän ajaksi, sillä aluksen kalastustoiminnasta lähes 20 prosentin osuutta vastaava 45 kalenteripäivän jakso on jo riittävä aika. Komitea ei myöskään hyväksy 2 kohdan b alakohtaa ja ehdottaa sen poistamista, sillä ei ole perusteltua rinnastaa tulojen menetystä ja toiminnan menetystä.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

23 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vesiviljely | Vesiviljely |
| 1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kestävän vesiviljelyn edistämiseen. EMKR voi myös tukea eläinten terveyttä ja hyvinvointia vesiviljelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 652/2014 mukaisesti. | 1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kestävän vesiviljelyn edistämiseen. EMKR voi myös tukea eläinten terveyttä ja hyvinvointia vesiviljelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 652/2014 mukaisesti. |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuen on oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen vesiviljelytoiminnan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien mukaista. | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuen on oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen vesiviljelytoiminnan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien mukaista. |
| 3.   Tuottaviin vesiviljelyinvestointeihin voidaan myöntää tukea tämän artiklan nojalla ainoastaan asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 52 artiklassa säädettyjen rahoitusvälineiden kautta ja InvestEU-ohjelmasta mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti. | 3.   Tuottaviin vesiviljelyinvestointeihin voidaan myöntää tukea tämän artiklan nojalla ainoastaan asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 52 artiklassa säädettyjen rahoitusvälineiden kautta ja InvestEU-ohjelmasta mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti. |
| | 4.
     
  Edellä olevasta 3 kohdasta poiketen syrjäisimmillä alueilla ovat hyväksyttäviä kaikki asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 47 artiklassa tarkoitetut tukimuodot. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vesiviljely

Vesiviljely

1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kestävän vesiviljelyn edistämiseen. EMKR voi myös tukea eläinten terveyttä ja hyvinvointia vesiviljelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 652/2014 mukaisesti.

1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklan 1 kohdassa säädettyyn kestävän vesiviljelyn edistämiseen. EMKR voi myös tukea eläinten terveyttä ja hyvinvointia vesiviljelyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 652/2014 mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuen on oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen vesiviljelytoiminnan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien mukaista.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuen on oltava asetuksen (EU) N:o 1380/2013 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen vesiviljelytoiminnan monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien mukaista.

3.   Tuottaviin vesiviljelyinvestointeihin voidaan myöntää tukea tämän artiklan nojalla ainoastaan asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 52 artiklassa säädettyjen rahoitusvälineiden kautta ja InvestEU-ohjelmasta mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti.

3.   Tuottaviin vesiviljelyinvestointeihin voidaan myöntää tukea tämän artiklan nojalla ainoastaan asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 52 artiklassa säädettyjen rahoitusvälineiden kautta ja InvestEU-ohjelmasta mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti.

4.
     
  Edellä olevasta 3 kohdasta poiketen syrjäisimmillä alueilla ovat hyväksyttäviä kaikki asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 47 artiklassa tarkoitetut tukimuodot.

Perustelu

Perustelu

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artikla antaa mahdollisuuden toteuttaa erityistoimenpiteitä syrjäisimmillä alueilla. Syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien yritysten heikon suorituskyvyn takia on tärkeää, että kaikki yritysten tukimuodot pysyvät tukikelpoisina, jotta voidaan kannustaa tuottaviin investointeihin näillä alueilla.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

25 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus | Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus |
| 1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostamiseen tehtäviin investointeihin. Tällaisen tuen on edistettävä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 35 artiklassa säädetyn ja asetuksessa (EU) N:o 1379/2013 täsmennetyn kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamista. | 1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostamiseen tehtäviin investointeihin. Tällaisen tuen on edistettävä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 35 artiklassa säädetyn ja asetuksessa (EU) N:o 1379/2013 täsmennetyn kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamista. |
| 2.   Tukea voidaan tämän artiklan nojalla myöntää ainoastaan asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 52 artiklassa säädettyjen rahoitusvälineiden kautta ja InvestEU-ohjelmasta mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti. | 2.   Tukea voidaan tämän artiklan nojalla myöntää ainoastaan asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 52 artiklassa säädettyjen rahoitusvälineiden kautta ja InvestEU-ohjelmasta mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti. |
| | 3.
     
  Edellä olevasta 2 kohdasta poiketen syrjäisimmillä alueilla ovat hyväksyttäviä kaikki asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 47 artiklassa tarkoitetut tukimuodot. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus

Kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus

1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostamiseen tehtäviin investointeihin. Tällaisen tuen on edistettävä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 35 artiklassa säädetyn ja asetuksessa (EU) N:o 1379/2013 täsmennetyn kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamista.

1.   EMKR:n tukea voidaan myöntää kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostamiseen tehtäviin investointeihin. Tällaisen tuen on edistettävä asetuksen (EU) N:o 1380/2013 35 artiklassa säädetyn ja asetuksessa (EU) N:o 1379/2013 täsmennetyn kalastus- ja vesiviljelytuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamista.

2.   Tukea voidaan tämän artiklan nojalla myöntää ainoastaan asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 52 artiklassa säädettyjen rahoitusvälineiden kautta ja InvestEU-ohjelmasta mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti.

2.   Tukea voidaan tämän artiklan nojalla myöntää ainoastaan asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 52 artiklassa säädettyjen rahoitusvälineiden kautta ja InvestEU-ohjelmasta mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti.

3.
     
  Edellä olevasta 2 kohdasta poiketen syrjäisimmillä alueilla ovat hyväksyttäviä kaikki asetuksen (EU) xx/xx (yhteisistä säännöksistä annettu asetus) 47 artiklassa tarkoitetut tukimuodot.

Perustelu

Perustelu

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artikla antaa mahdollisuuden toteuttaa erityistoimenpiteitä syrjäisimmillä alueilla. Syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien yritysten heikon suorituskyvyn takia on tärkeää, että kaikki yritysten tukimuodot pysyvät tukikelpoisina, jotta voidaan kannustaa tuottaviin investointeihin näillä alueilla.

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

31 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Yhteisrahoitusosuuksien määrittäminen | Yhteisrahoitusosuuksien määrittäminen |
| EMKR:n yhteisrahoituksen enimmäismäärät tuen kohteen mukaan vahvistetaan liitteessä II. | 1.
     EMKR:n yhteisrahoituksen enimmäismäärät tuen kohteen mukaan vahvistetaan liitteessä II. |
| | 2.
     
  Kun kyse on syrjäisimmillä alueilla toteutettavista toimista, liitteessä II vahvistettuja yhteisrahoitusosuuksien enimmäismääriä korotetaan kymmenellä prosenttiyksiköllä korkeintaan 100 prosenttiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Yhteisrahoitusosuuksien määrittäminen

Yhteisrahoitusosuuksien määrittäminen

EMKR:n yhteisrahoituksen enimmäismäärät tuen kohteen mukaan vahvistetaan liitteessä II.

1.
     EMKR:n yhteisrahoituksen enimmäismäärät tuen kohteen mukaan vahvistetaan liitteessä II.

2.
     
  Kun kyse on syrjäisimmillä alueilla toteutettavista toimista, liitteessä II vahvistettuja yhteisrahoitusosuuksien enimmäismääriä korotetaan kymmenellä prosenttiyksiköllä korkeintaan 100 prosenttiin.

Perustelu

Perustelu

Muutosehdotus on perusteltu, kun otetaan huomioon syrjäisimpien alueiden rakenteellisen, sosiaalisen ja taloudellisen tilanteen epävakaus ja näiden alueiden kehittämiseen sekä tasapainon ja yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseen EU:n kaikilla alueilla liittyvät tavoitteet.

Muutosehdotus 21

Muutosehdotus 21

32 a artikla

Meripolitiikka ja kestävän sinisen talouden kehittäminen

Meripolitiikka ja kestävän sinisen talouden kehittäminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | EMKR tukee yhdennetyn meripolitiikan toteuttamista ja sinisen talouden kasvua luomalla alueellisia järjestelyjä innovatiivisten hankkeiden rahoittamista varten. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EMKR tukee yhdennetyn meripolitiikan toteuttamista ja sinisen talouden kasvua luomalla alueellisia järjestelyjä innovatiivisten hankkeiden rahoittamista varten.

EMKR tukee yhdennetyn meripolitiikan toteuttamista ja sinisen talouden kasvua luomalla alueellisia järjestelyjä innovatiivisten hankkeiden rahoittamista varten.

Perustelu

Perustelu

Resurssien yhdistäminen aluetasolla on osoittautunut tehokkaaksi sinisen talouden kehittämisen kannalta. Varojen alueellinen jako mahdollistaa sen, että voidaan vastata tehokkaasti alueellisiin haasteisiin.

Muutosehdotus 22

Muutosehdotus 22

55 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jotta helpotetaan siirtymistä asetuksessa (EU) N:o 508/2014 perustetusta tukijärjestelmästä tässä asetuksessa perustettuun järjestelmään, komissiolle siirretään valta antaa 52 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti komission asetuksen (EU) N:o 508/2014 nojalla hyväksymä tuki voidaan liittää osaksi tässä asetuksessa säädettyä tukea. | 1.   Jotta helpotetaan siirtymistä asetuksessa (EU) N:o 508/2014 perustetusta tukijärjestelmästä tässä asetuksessa perustettuun järjestelmään, komissiolle siirretään valta antaa 52 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti komission asetuksen (EU) N:o 508/2014 nojalla hyväksymä tuki voidaan liittää osaksi tässä asetuksessa säädettyä tukea. |
| 2.   Tämän asetuksen estämättä asianomaisia toimia voidaan jatkaa tai muuttaa niiden päättämiseen saakka noudattaen asetusta (EU) N:o 508/2014, jota sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti. | 2.   Tämän asetuksen estämättä asianomaisia toimia voidaan jatkaa tai muuttaa niiden päättämiseen saakka noudattaen asetusta (EU) N:o 508/2014, jota sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti.


  Varmistetaan keskeytymätön siirtyminen kaudella 2014–2020 sovellettavien, syrjäisimpiä alueita koskevien korvaussuunnitelmien ja kaudella 2021–2027 sovellettavien korvaussuunnitelmien välillä. |
| 3.   Asetuksen (EU) N:o 508/2014 nojalla tehdyt hakemukset pysyvät edelleen voimassa. | 3.   Asetuksen (EU) N:o 508/2014 nojalla tehdyt hakemukset pysyvät edelleen voimassa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jotta helpotetaan siirtymistä asetuksessa (EU) N:o 508/2014 perustetusta tukijärjestelmästä tässä asetuksessa perustettuun järjestelmään, komissiolle siirretään valta antaa 52 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti komission asetuksen (EU) N:o 508/2014 nojalla hyväksymä tuki voidaan liittää osaksi tässä asetuksessa säädettyä tukea.

1.   Jotta helpotetaan siirtymistä asetuksessa (EU) N:o 508/2014 perustetusta tukijärjestelmästä tässä asetuksessa perustettuun järjestelmään, komissiolle siirretään valta antaa 52 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan edellytykset, joiden mukaisesti komission asetuksen (EU) N:o 508/2014 nojalla hyväksymä tuki voidaan liittää osaksi tässä asetuksessa säädettyä tukea.

2.   Tämän asetuksen estämättä asianomaisia toimia voidaan jatkaa tai muuttaa niiden päättämiseen saakka noudattaen asetusta (EU) N:o 508/2014, jota sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti.

2.   Tämän asetuksen estämättä asianomaisia toimia voidaan jatkaa tai muuttaa niiden päättämiseen saakka noudattaen asetusta (EU) N:o 508/2014, jota sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti.

Varmistetaan keskeytymätön siirtyminen kaudella 2014–2020 sovellettavien, syrjäisimpiä alueita koskevien korvaussuunnitelmien ja kaudella 2021–2027 sovellettavien korvaussuunnitelmien välillä.

3.   Asetuksen (EU) N:o 508/2014 nojalla tehdyt hakemukset pysyvät edelleen voimassa.

3.   Asetuksen (EU) N:o 508/2014 nojalla tehdyt hakemukset pysyvät edelleen voimassa.

Perustelu

Perustelu

Korvaussuunnitelmiin ei sisällytetty mitään siirtymäjärjestelyjä siirryttäessä 2007–2013 järjestelmästä nykyiseen järjestelmään. Tämän seurauksena vuosien 2014 ja 2015 tuet maksettiin vasta vuosina 2016 ja 2017, mikä vaaransi useiden toimijoiden toiminnan jatkuvuuden. Tämä tilanne ei toivottavasti toistu.

Muutosehdotus 23

Muutosehdotus 23

Liite I, korvataan kolmas indikaattori

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Natura 2000 -alueiden ja muiden meristrategiadirektiivin mukaisesti suojeltujen merialueiden pinta-ala (ha), jolla toteutetaan suojelu-, ylläpito- ja ennallistamistoimenpiteitä | Niiden ympäristötavoitteiden toteuttamisen taso, jotka on määritelty meriympäristöä koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä meristrategiapuitedirektiivin mukaisesti tai vaihtoehtoisesti Natura 2000 -alueiden ja muiden meristrategiadirektiivin mukaisesti suojeltujen merialueiden pinta-ala (ha), jolla toteutetaan suojelu-, ylläpito- ja ennallistamistoimenpiteitä |
| – – | – – |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Natura 2000 -alueiden ja muiden meristrategiadirektiivin mukaisesti suojeltujen merialueiden pinta-ala (ha), jolla toteutetaan suojelu-, ylläpito- ja ennallistamistoimenpiteitä

Natura 2000 -alueiden ja muiden meristrategiadirektiivin mukaisesti suojeltujen merialueiden pinta-ala (ha), jolla toteutetaan suojelu-, ylläpito- ja ennallistamistoimenpiteitä

Niiden ympäristötavoitteiden toteuttamisen taso, jotka on määritelty meriympäristöä koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä meristrategiapuitedirektiivin mukaisesti tai vaihtoehtoisesti Natura 2000 -alueiden ja muiden meristrategiadirektiivin mukaisesti suojeltujen merialueiden pinta-ala (ha), jolla toteutetaan suojelu-, ylläpito- ja ennallistamistoimenpiteitä

Niiden ympäristötavoitteiden toteuttamisen taso, jotka on määritelty meriympäristöä koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä meristrategiapuitedirektiivin mukaisesti tai vaihtoehtoisesti Natura 2000 -alueiden ja muiden meristrategiadirektiivin mukaisesti suojeltujen merialueiden pinta-ala (ha), jolla toteutetaan suojelu-, ylläpito- ja ennallistamistoimenpiteitä

– –

– –

Perustelu

Perustelu

Euroopan komission ensimmäinen ehdotus tulisi hyväksyä yhtenäisyyden vuoksi, jotta voidaan yksinkertaistaa ja yhtenäistää tavoitteita ja arviointiperusteita.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen kalastuksen, vesiviljelyn, meriympäristön suojelun ja sinisen talouden tukemiseen meri- ja rannikkoalueilla tarkoitetun rahaston säilyttämiseen etenkin kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistamisen kannalta. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen kalastuksen, vesiviljelyn, meriympäristön suojelun ja sinisen talouden tukemiseen meri- ja rannikkoalueilla tarkoitetun rahaston säilyttämiseen etenkin kansainvälisen valtamerten hallinnoinnin vahvistamisen kannalta.

| 2. | antaa tunnustusta yksinkertaistamistoimista ja erityisesti unionin tasolla ennalta määriteltyjen toimenpiteiden lopettamisesta, mikä antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden sisällyttää toimintaohjelmiin haluamiaan toimenpiteitä yhteisen kalastuspolitiikan ja yhdennetyn meripolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.

antaa tunnustusta yksinkertaistamistoimista ja erityisesti unionin tasolla ennalta määriteltyjen toimenpiteiden lopettamisesta, mikä antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden sisällyttää toimintaohjelmiin haluamiaan toimenpiteitä yhteisen kalastuspolitiikan ja yhdennetyn meripolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 3. | pitää aiheellisena luoda unionin rahastoille yhteiset rahoituspuitteet antamalla ehdotus asetukseksi yhteistyössä hallinnoitavien seitsemän rahaston yhteisistä säännöksistä. EMKR on yksi näistä rahastoista. |
| --- | --- |

3.

pitää aiheellisena luoda unionin rahastoille yhteiset rahoituspuitteet antamalla ehdotus asetukseksi yhteistyössä hallinnoitavien seitsemän rahaston yhteisistä säännöksistä. EMKR on yksi näistä rahastoista.

| 4. | muistuttaa, että meret ovat Euroopan elinehto. Euroopan merialueet ja rannikot ovat sen hyvinvoinnin ja vaurauden keskeisiä edellytyksiä: ne muodostavat Euroopan kauppareitit, sääntelevät sen ilmastoa ja tuottavat ruokaa, energiaa ja voimavaroja (1). |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että meret ovat Euroopan elinehto. Euroopan merialueet ja rannikot ovat sen hyvinvoinnin ja vaurauden keskeisiä edellytyksiä: ne muodostavat Euroopan kauppareitit, sääntelevät sen ilmastoa ja tuottavat ruokaa, energiaa ja voimavaroja (1

| 5. | katsoo, että kun otetaan huomioon tarve rahoittaa kalastuksen ja vesiviljelyn ohella myös nousevaa sinistä taloutta, merivalvontaa ja lukuisia meriympäristöön liittyviä hankkeita, EMKR:n kokonaismäärärahoja tulee lisätä tai täydentää muilla rahastoilla niin, että saavutetaan 1 prosentin vähimmäistaso vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä lisäämällä kalastukselle ja vesiviljelylle osoitettuun nykyiseen 0,53 prosentin osuuteen 0,47 prosenttia yhdennettyä meripolitiikkaa varten. Edellisessä asetuksessa kestävän kalastuksen ja vesiviljelyn tukemista varten varattiin 4,4 miljardia euroa, kun taas vuosien 2021–2024 EMKR:ssä kaikkia toimenpiteitä varten, lukuun ottamatta syrjäisimmille alueille tarkoitettavaa tukea, kalastuksenvalvontaa ja tiedonhankintaa, varataan 4,2 miljardia euroa. Tähän sisältyvät kalastus, vesiviljely, sinisen talouden tukeminen, merivalvonta ja rannikkovartiostojen yhteistyö. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että kun otetaan huomioon tarve rahoittaa kalastuksen ja vesiviljelyn ohella myös nousevaa sinistä taloutta, merivalvontaa ja lukuisia meriympäristöön liittyviä hankkeita, EMKR:n kokonaismäärärahoja tulee lisätä tai täydentää muilla rahastoilla niin, että saavutetaan 1 prosentin vähimmäistaso vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä lisäämällä kalastukselle ja vesiviljelylle osoitettuun nykyiseen 0,53 prosentin osuuteen 0,47 prosenttia yhdennettyä meripolitiikkaa varten. Edellisessä asetuksessa kestävän kalastuksen ja vesiviljelyn tukemista varten varattiin 4,4 miljardia euroa, kun taas vuosien 2021–2024 EMKR:ssä kaikkia toimenpiteitä varten, lukuun ottamatta syrjäisimmille alueille tarkoitettavaa tukea, kalastuksenvalvontaa ja tiedonhankintaa, varataan 4,2 miljardia euroa. Tähän sisältyvät kalastus, vesiviljely, sinisen talouden tukeminen, merivalvonta ja rannikkovartiostojen yhteistyö.

| 6. | pahoittelee sitä, miten määrärahojen jako yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin ja suoran ja välillisen hallinnoinnin välillä on kehittynyt viimeksi mainitun hyväksi. Yhteistyöhön perustuvaan hallinnointiin varatut määrärahat ovat itse asiassa pienentyneet, kun taas suoran ja välillisen hallinnoinnin määrärahat ovat kasvaneet huomattavasti. Kaudella 2014–2021 yhteistyöhön perustuvaan hallinnointiin varattujen määrärahojen osuus kaikista määrärahoista oli 90 prosenttia. Nyt yhteistyöhön perustuvaan hallinnointiin varattujen määrärahojen osuus kaikista määrärahoista on enää 86 prosenttia, kun taas suoran ja välillisen hallinnoinnin määrärahojen osuus kokonaismäärärahoista nousee 10 prosentista 13 prosenttiin. |
| --- | --- |

6.

pahoittelee sitä, miten määrärahojen jako yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin ja suoran ja välillisen hallinnoinnin välillä on kehittynyt viimeksi mainitun hyväksi. Yhteistyöhön perustuvaan hallinnointiin varatut määrärahat ovat itse asiassa pienentyneet, kun taas suoran ja välillisen hallinnoinnin määrärahat ovat kasvaneet huomattavasti. Kaudella 2014–2021 yhteistyöhön perustuvaan hallinnointiin varattujen määrärahojen osuus kaikista määrärahoista oli 90 prosenttia. Nyt yhteistyöhön perustuvaan hallinnointiin varattujen määrärahojen osuus kaikista määrärahoista on enää 86 prosenttia, kun taas suoran ja välillisen hallinnoinnin määrärahojen osuus kokonaismäärärahoista nousee 10 prosentista 13 prosenttiin.

| 7. | on tyytyväinen, että uudessa asetuksessa ei enää velvoiteta jakamaan määrärahoja ennalta määriteltyjen toimenpiteiden ryhmille. Näin jäsenvaltioilla on enemmän vapautta osoittaa määrärahoja toimenpiteille, jotka muodostavat todellisen haasteen alueille. |
| --- | --- |

7.

on tyytyväinen, että uudessa asetuksessa ei enää velvoiteta jakamaan määrärahoja ennalta määriteltyjen toimenpiteiden ryhmille. Näin jäsenvaltioilla on enemmän vapautta osoittaa määrärahoja toimenpiteille, jotka muodostavat todellisen haasteen alueille.

| 8. | kannattaa sitä, että turvaudutaan entistä enemmän yksinkertaistettuihin kustannusvaihtoehtoihin eli kiinteämääräisiin korvauksiin, vakioyksikkökustannuksiin ja kertasummiin, jotka keventävät tuensaajien hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

8.

kannattaa sitä, että turvaudutaan entistä enemmän yksinkertaistettuihin kustannusvaihtoehtoihin eli kiinteämääräisiin korvauksiin, vakioyksikkökustannuksiin ja kertasummiin, jotka keventävät tuensaajien hallinnollista taakkaa.

| 9. | kannattaa rahaston alueellisen suuntauksen vahvistamista merialuestrategioiden avulla, jotta voidaan tarjota soveltuvia ratkaisuja Euroopan alueiden erilaisiin tilanteisiin ja haasteisiin. |
| --- | --- |

9.

kannattaa rahaston alueellisen suuntauksen vahvistamista merialuestrategioiden avulla, jotta voidaan tarjota soveltuvia ratkaisuja Euroopan alueiden erilaisiin tilanteisiin ja haasteisiin.

| 10. | pitää välttämättömänä, että jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus laatia halutessaan kansallisen ohjelmasuunnittelun yhteydessä alueellisia toimintaohjelmia erityisesti merialalla toimivaltaisia alueita varten. Tämä ohjelmamuoto kannustaa ottamaan käyttöön alueellisia strategioita ja mahdollistaa EMKR:n määrärahojen paremman jakamisen paikallisten haasteiden pohjalta. |
| --- | --- |

10.

pitää välttämättömänä, että jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus laatia halutessaan kansallisen ohjelmasuunnittelun yhteydessä alueellisia toimintaohjelmia erityisesti merialalla toimivaltaisia alueita varten. Tämä ohjelmamuoto kannustaa ottamaan käyttöön alueellisia strategioita ja mahdollistaa EMKR:n määrärahojen paremman jakamisen paikallisten haasteiden pohjalta.

| 11. | muistuttaa, että yhteisen kalastuspolitiikan yhtenä tavoitteena on saavuttaa taloudellisia, sosiaalisia sekä työllisyyteen ja ekosysteemiin liittyviä etuja (2). Komitea katsookin, että kalastajia ja vesiviljelijöitä koskevat toimenpiteet, erityisesti turvallisuuden ja ergonomian parantaminen aluksilla, kalastus- ja vesiviljelyalan ammattien edistäminen ja koulutus, tulisi ottaa asetuksessa paremmin huomioon ehdottamalla erityisiä tukiasteita ja erillisiä indikaattoreita. |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että yhteisen kalastuspolitiikan yhtenä tavoitteena on saavuttaa taloudellisia, sosiaalisia sekä työllisyyteen ja ekosysteemiin liittyviä etuja (2

| 12. | toivoo, että komissio ottaisi ohjelmia arvioidessaan huomioon valtioiden ehdottamien toimien tuottaman sosiaalisen hyödyn. |
| --- | --- |

12.

toivoo, että komissio ottaisi ohjelmia arvioidessaan huomioon valtioiden ehdottamien toimien tuottaman sosiaalisen hyödyn.

| 13. | kannattaa komission ehdotusta vaatia toimintasuunnitelma kutakin syrjäisintä aluetta varten. Tällainen toimintasuunnitelma auttaa hyödyntämään paremmin tukia, jotka eivät toistaiseksi ole mahdollistaneet kyseisten alueiden kohtaamien ongelmien ratkaisemista. Kun laaditaan kokonaisvaltainen suunnitelma, johon sisältyvät muun muassa investointituet, koulutustuki, helppokäyttöisten rahoitusvälineiden käyttöönotto (esim. mikroluotot), tiedotuskampanjat käytettävissä olevista varoista ja valvonnan vahvistaminen, kalastuksen, vesiviljelyn ja sinisen talouden voidaan odottaa kehittyvän huomattavasti näillä alueilla. |
| --- | --- |

13.

kannattaa komission ehdotusta vaatia toimintasuunnitelma kutakin syrjäisintä aluetta varten. Tällainen toimintasuunnitelma auttaa hyödyntämään paremmin tukia, jotka eivät toistaiseksi ole mahdollistaneet kyseisten alueiden kohtaamien ongelmien ratkaisemista. Kun laaditaan kokonaisvaltainen suunnitelma, johon sisältyvät muun muassa investointituet, koulutustuki, helppokäyttöisten rahoitusvälineiden käyttöönotto (esim. mikroluotot), tiedotuskampanjat käytettävissä olevista varoista ja valvonnan vahvistaminen, kalastuksen, vesiviljelyn ja sinisen talouden voidaan odottaa kehittyvän huomattavasti näillä alueilla.

| 14. | katsoo, että kalastusalan tulee olla osaltaan mukana ilmaston lämpenemisen ja saasteiden torjunnassa. EMKR:n avulla tulee siis voida auttaa tutkimusta ja innovointia energiatehokkuuden lisäämiseksi ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että kalastusalan tulee olla osaltaan mukana ilmaston lämpenemisen ja saasteiden torjunnassa. EMKR:n avulla tulee siis voida auttaa tutkimusta ja innovointia energiatehokkuuden lisäämiseksi ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi.

| 15. | kannattaa mahdollisuutta rahoittaa kalastusalusten moottoreiden vaihtoa, erityisesti jotta voidaan ottaa käyttöön uutta teknologiaa, kuten sähkö- ja hybridimoottorit, vedyn ja kaasun käyttö polttoaineena ja kaikki muut järjestelmät, jotka osaltaan auttavat pienentämään alusten hiilijalanjälkeä alusten koosta riippumatta. |
| --- | --- |

15.

kannattaa mahdollisuutta rahoittaa kalastusalusten moottoreiden vaihtoa, erityisesti jotta voidaan ottaa käyttöön uutta teknologiaa, kuten sähkö- ja hybridimoottorit, vedyn ja kaasun käyttö polttoaineena ja kaikki muut järjestelmät, jotka osaltaan auttavat pienentämään alusten hiilijalanjälkeä alusten koosta riippumatta.

| 16. | ehdottaa, että mahdollistetaan uusien alusten ostoon tarkoitettu tuki, jotta voidaan nopeuttaa vanhenevan kalastuslaivaston uusimista. Tämän toimenpiteen avulla voitaisiin lisätä ammatin houkutusvoimaa, kun vanhat alukset korvattaisiin uusilla, ergonomisemmilla, vähemmän saastuttavilla ja turvallisemmilla aluksilla lisäämättä pyyntiponnistusta. |
| --- | --- |

16.

ehdottaa, että mahdollistetaan uusien alusten ostoon tarkoitettu tuki, jotta voidaan nopeuttaa vanhenevan kalastuslaivaston uusimista. Tämän toimenpiteen avulla voitaisiin lisätä ammatin houkutusvoimaa, kun vanhat alukset korvattaisiin uusilla, ergonomisemmilla, vähemmän saastuttavilla ja turvallisemmilla aluksilla lisäämättä pyyntiponnistusta.

| 17. | kannattaa vahvaa tukea vesiviljelylle, joka mahdollistaa sen, että luonnonvaraisiin resursseihin kohdistuva paine kevenee, eurooppalaisille kuluttajille voidaan tarjota terveellisiä tuotteita ja EU:n riippuvuus meren tuotteiden tuonnista vähenee. |
| --- | --- |

17.

kannattaa vahvaa tukea vesiviljelylle, joka mahdollistaa sen, että luonnonvaraisiin resursseihin kohdistuva paine kevenee, eurooppalaisille kuluttajille voidaan tarjota terveellisiä tuotteita ja EU:n riippuvuus meren tuotteiden tuonnista vähenee.

| 18. | kannattaa jalostusteollisuuden yritysten tukemista, sillä ne tuovat lisäarvoa alkutuotannolle ja auttavat luomaan laadukkaita työpaikkoja rannikkoalueiden yhteisöihin. |
| --- | --- |

18.

kannattaa jalostusteollisuuden yritysten tukemista, sillä ne tuovat lisäarvoa alkutuotannolle ja auttavat luomaan laadukkaita työpaikkoja rannikkoalueiden yhteisöihin.

| 19. | pitää johdonmukaisena, että jalostus- ja vesiviljelyalan yrityksille ehdotetaan tuottavien investointien tukemista reaktiivisten, yksinkertaisten ja kaikkein pienimmille yrityksille avoimien rahoitusvälineiden avulla. |
| --- | --- |

19.

pitää johdonmukaisena, että jalostus- ja vesiviljelyalan yrityksille ehdotetaan tuottavien investointien tukemista reaktiivisten, yksinkertaisten ja kaikkein pienimmille yrityksille avoimien rahoitusvälineiden avulla.

| 20. | kehottaa tiukentamaan vaatimuksia, jotka koskevat ympäristöehtoja vesiviljelyä kehitettäessä, kasvatuksessa käytettävien tuotantopanosten tuntemusta ja ympäristövaikutusten mittaamista. Etenkään yrityksille, joiden toiminta muuttaa huomattavasti suojellun alueen meriympäristöä, ei pitäisi myöntää tukia. Lisäksi muuntogeenisten organismien tuotantoa ei tulisi voida tukea, sillä vaarana on niiden leviäminen meriympäristöön. |
| --- | --- |

20.

kehottaa tiukentamaan vaatimuksia, jotka koskevat ympäristöehtoja vesiviljelyä kehitettäessä, kasvatuksessa käytettävien tuotantopanosten tuntemusta ja ympäristövaikutusten mittaamista. Etenkään yrityksille, joiden toiminta muuttaa huomattavasti suojellun alueen meriympäristöä, ei pitäisi myöntää tukia. Lisäksi muuntogeenisten organismien tuotantoa ei tulisi voida tukea, sillä vaarana on niiden leviäminen meriympäristöön.

| 21. | katsoo, että vesiviljelyn tulee säilyä elintarvikkeena turvallisen kalaproteiinin nettotuottajana ja lisäarvon, liiketoiminnan ja työllisyyden lähteenä niin, että se on yhteensopiva meri- ja kalataloustoiminnan kanssa ja käyttää vastuullisesti muita luonnonvaroja toiminnassaan. Vesiviljelyssä tulee kuitenkin välttää viljelykalojen ravinnoksi kelpaavien lajien kantojen liikakäyttöä, joka saattaa vahingoittaa ravintoketjun tasapainoa ja vaarantaa biologisen monimuotoisuuden. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että vesiviljelyn tulee säilyä elintarvikkeena turvallisen kalaproteiinin nettotuottajana ja lisäarvon, liiketoiminnan ja työllisyyden lähteenä niin, että se on yhteensopiva meri- ja kalataloustoiminnan kanssa ja käyttää vastuullisesti muita luonnonvaroja toiminnassaan. Vesiviljelyssä tulee kuitenkin välttää viljelykalojen ravinnoksi kelpaavien lajien kantojen liikakäyttöä, joka saattaa vahingoittaa ravintoketjun tasapainoa ja vaarantaa biologisen monimuotoisuuden.

| 22. | panee merkille varastoinnille tarkoitettujen tukien poistumisen. Ne mahdollistavat eräissä tapauksissa meren tuotteiden tarjonnan hallinnassa ilmenevien hetkellisten häiriöiden ratkaisemisen. |
| --- | --- |

22.

panee merkille varastoinnille tarkoitettujen tukien poistumisen. Ne mahdollistavat eräissä tapauksissa meren tuotteiden tarjonnan hallinnassa ilmenevien hetkellisten häiriöiden ratkaisemisen.

| 23. | toteaa, että olosuhteet ovat kaikilla syrjäisimmillä alueilla tunnustetusti vaikeammat kuin muualla Euroopassa. Tämä edellyttää uusien alusten hankinnan tai satamainfrastruktuurin ja kalahuutokauppakeskusten luomisen tukemista. Uusien alusten hankintaan tarkoitetun tuen myöntäminen kyseisillä alueilla suuntaisi pyyntiponnistusta ylikuormitetuilta, tietyissä tapauksissa saastuneilta ja haitallisten vieraslajien valloittamilta rannikkoalueilta vähän hyödynnetyille, terveille alueille, erityisesti mannerjalustan vesille. |
| --- | --- |

23.

toteaa, että olosuhteet ovat kaikilla syrjäisimmillä alueilla tunnustetusti vaikeammat kuin muualla Euroopassa. Tämä edellyttää uusien alusten hankinnan tai satamainfrastruktuurin ja kalahuutokauppakeskusten luomisen tukemista. Uusien alusten hankintaan tarkoitetun tuen myöntäminen kyseisillä alueilla suuntaisi pyyntiponnistusta ylikuormitetuilta, tietyissä tapauksissa saastuneilta ja haitallisten vieraslajien valloittamilta rannikkoalueilta vähän hyödynnetyille, terveille alueille, erityisesti mannerjalustan vesille.

| 24. | kannattaa kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta myönnettävän korvauksen palauttamista, sillä sen avulla voidaan rahoittaa haavoittuvimpien kalakantojen pyyntiponnistuksen vähennys. |
| --- | --- |

24.

kannattaa kalastustoiminnan pysyvästä lopettamisesta myönnettävän korvauksen palauttamista, sillä sen avulla voidaan rahoittaa haavoittuvimpien kalakantojen pyyntiponnistuksen vähennys.

| 25. | panee merkille, että käsillä olevassa asetuksessa ei aikataulusyistä ehdoteta liitännäistoimenpiteitä brexitiä varten. Neuvottelutuloksista riippuen saatetaan tarvita erityisiä tukitoimenpiteitä, jotta voidaan auttaa kalastusyrityksiä, joiden asema heikkenee brexitin johdosta ja joille tulee antaa tästä syystä erityistä rahoitusta, jota ei ole vielä ennakoitu asetusehdotuksessa, jossa vahvistetaan kauden 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys. |
| --- | --- |

25.

panee merkille, että käsillä olevassa asetuksessa ei aikataulusyistä ehdoteta liitännäistoimenpiteitä brexitiä varten. Neuvottelutuloksista riippuen saatetaan tarvita erityisiä tukitoimenpiteitä, jotta voidaan auttaa kalastusyrityksiä, joiden asema heikkenee brexitin johdosta ja joille tulee antaa tästä syystä erityistä rahoitusta, jota ei ole vielä ennakoitu asetusehdotuksessa, jossa vahvistetaan kauden 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys.

| 26. | toteaa, että Euroopan komission ehdotukset noudattavat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että Euroopan komission ehdotukset noudattavat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita.

Bryssel 9. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  ”Sininen kirja”, tiedonanto Euroopan unionin yhdennetystä meripolitiikasta.

1

(2)  Yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artikla.

2

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/147 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/147

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto”

(2018/C 461/13)

| Yleisesittelijä: | Peter BOSSMAN (SI, PES), Piranin pormestari |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta
  (COM(2018) 471 final) |

Yleisesittelijä:

Peter BOSSMAN (SI, PES), Piranin pormestari

Viiteasiakirja:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston perustamisesta

(COM(2018) 471 final)

I   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

COM(2018) 471 final – johdanto-osan 42 kappale

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta voidaan vahvistaa unionin valmiutta vastata välittömästi odottamattomaan tai suhteettoman suureen muuttopaineeseen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, joissa vallitsee voimakas tai suhteettoman suuri muuttopaine, johon liittyy kolmansien maiden kansalaisten laajamittainen ja suhteeton maahantulo, mistä aiheutuu vastaanotto- ja säilöönottovalmiuksiin, turvapaikkajärjestelmiin ja -menettelyihin kohdistuvia huomattavia kiireellisiä vaatimuksia, ja vastata voimakkaaseen muuttopaineeseen, joka vallitsee kolmansissa maissa mullistusten tai konfliktien vuoksi, olisi oltava mahdollista myöntää hätäapua tässä asetuksessa säädetyn kehyksen mukaisesti. | Jotta voidaan vahvistaa unionin valmiutta vastata välittömästi odottamattomaan tai suhteettoman suureen muuttopaineeseen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, joissa vallitsee voimakas tai suhteettoman suuri muuttopaine, johon liittyy kolmansien maiden kansalaisten
  , etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten ilman huoltajaa olevien alaikäisten,
  laajamittainen ja suhteeton maahantulo, mistä aiheutuu vastaanotto- ja säilöönottovalmiuksiin, turvapaikkajärjestelmiin ja -menettelyihin kohdistuvia huomattavia kiireellisiä vaatimuksia, ja vastata voimakkaaseen muuttopaineeseen, joka vallitsee kolmansissa maissa mullistusten tai konfliktien vuoksi, olisi oltava mahdollista myöntää hätäapua
  sekä apua infrastruktuurin luomiseen
  tässä asetuksessa säädetyn kehyksen mukaisesti. |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

Jotta voidaan vahvistaa unionin valmiutta vastata välittömästi odottamattomaan tai suhteettoman suureen muuttopaineeseen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, joissa vallitsee voimakas tai suhteettoman suuri muuttopaine, johon liittyy kolmansien maiden kansalaisten laajamittainen ja suhteeton maahantulo, mistä aiheutuu vastaanotto- ja säilöönottovalmiuksiin, turvapaikkajärjestelmiin ja -menettelyihin kohdistuvia huomattavia kiireellisiä vaatimuksia, ja vastata voimakkaaseen muuttopaineeseen, joka vallitsee kolmansissa maissa mullistusten tai konfliktien vuoksi, olisi oltava mahdollista myöntää hätäapua tässä asetuksessa säädetyn kehyksen mukaisesti.

Jotta voidaan vahvistaa unionin valmiutta vastata välittömästi odottamattomaan tai suhteettoman suureen muuttopaineeseen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, joissa vallitsee voimakas tai suhteettoman suuri muuttopaine, johon liittyy kolmansien maiden kansalaisten
  , etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten ilman huoltajaa olevien alaikäisten,
  laajamittainen ja suhteeton maahantulo, mistä aiheutuu vastaanotto- ja säilöönottovalmiuksiin, turvapaikkajärjestelmiin ja -menettelyihin kohdistuvia huomattavia kiireellisiä vaatimuksia, ja vastata voimakkaaseen muuttopaineeseen, joka vallitsee kolmansissa maissa mullistusten tai konfliktien vuoksi, olisi oltava mahdollista myöntää hätäapua
  sekä apua infrastruktuurin luomiseen
  tässä asetuksessa säädetyn kehyksen mukaisesti.

Perustelu

On tarpeen luoda hätärahoitusjärjestely sellaisten tilanteiden varalta, joissa jäsenvaltiot eivät kykene selviytymään haasteesta, jonka erityistoimia edellyttävien haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden ja etenkin ilman huoltajaa olevien alaikäisten saapuminen kolmansista maista aiheuttaa.

Muutosehdotus 2

COM(2018) 471 final, 3 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 1 kohdassa säädetyn toimintapoliittisen tavoitteen puitteissa rahastolla edistetään seuraavia erityistavoitteita: | Edellä 1 kohdassa säädetyn toimintapoliittisen tavoitteen puitteissa rahastolla edistetään seuraavia erityistavoitteita: |
| a) | vahvistetaan ja kehitetään yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän kaikkia näkökohtia, myös sen ulkoista ulottuvuutta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 1 kohdassa säädetyn toimintapoliittisen tavoitteen puitteissa rahastolla edistetään seuraavia erityistavoitteita:

Edellä 1 kohdassa säädetyn toimintapoliittisen tavoitteen puitteissa rahastolla edistetään seuraavia erityistavoitteita:

a)

vahvistetaan ja kehitetään yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän kaikkia näkökohtia, myös sen ulkoista ulottuvuutta;

| a) | vahvistetaan ja kehitetään yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän kaikkia näkökohtia, myös sen ulkoista ulottuvuutta; |
| --- | --- |

a)

vahvistetaan ja kehitetään yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän kaikkia näkökohtia, myös sen ulkoista ulottuvuutta;

| b) | tuetaan jäsenvaltioihin suuntautuvaa laillista muuttoliikettä, myös kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

b)

tuetaan jäsenvaltioihin suuntautuvaa laillista muuttoliikettä, myös kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisen edistämiseksi;

| b) | tuetaan jäsenvaltioihin suuntautuvaa laillista muuttoliikettä, myös kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisen edistämiseksi
  , ja luodaan väylät, joiden kautta maahanmuutto voi tapahtua turvallisesti ja asianmukaisessa järjestyksessä
  ; |
| --- | --- |

b)

tuetaan jäsenvaltioihin suuntautuvaa laillista muuttoliikettä, myös kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisen edistämiseksi
  , ja luodaan väylät, joiden kautta maahanmuutto voi tapahtua turvallisesti ja asianmukaisessa järjestyksessä
  ;

| c) | osallistutaan laittoman muuttoliikkeen torjuntaan ja varmistetaan palauttamisen ja takaisinoton tehokkuus kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

c)

osallistutaan laittoman muuttoliikkeen torjuntaan ja varmistetaan palauttamisen ja takaisinoton tehokkuus kolmansissa maissa.

| c) | osallistutaan laittoman muuttoliikkeen torjuntaan ja varmistetaan palauttamisen ja takaisinoton tehokkuus kolmansissa maissa
  , missä yhteydessä on taattava ihmisoikeuksien kunnioittaminen
  ; |
| --- | --- |

c)

osallistutaan laittoman muuttoliikkeen torjuntaan ja varmistetaan palauttamisen ja takaisinoton tehokkuus kolmansissa maissa
  , missä yhteydessä on taattava ihmisoikeuksien kunnioittaminen
  ;

| d) | tehostetaan jäsenvaltioiden yhteisvastuullisuutta ja keskinäistä vastuunjakoa varsinkin niiden jäsenvaltioiden osalta, joihin siirtolais- ja pakolaisvirrat kohdistuvat voimakkaimmin, myös käytännön yhteistyön kautta. |
| --- | --- |

d)

tehostetaan jäsenvaltioiden yhteisvastuullisuutta ja keskinäistä vastuunjakoa varsinkin niiden jäsenvaltioiden osalta, joihin siirtolais- ja pakolaisvirrat kohdistuvat voimakkaimmin, myös käytännön yhteistyön kautta.

Perustelu

Tämä erityistavoite löytyy nykyisestä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa (AMIF) koskevasta asetuksesta ja se tulisi mainita selkeästi tulevaa turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa koskevassa asetuksessa.

Muutosehdotus 3

COM(2018) 471 final, 8 artikla

| Lausuntoluonnos | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komission ehdotus | |
| Talousarvio | Talousarvio |
| 1.   Rahaston täytäntöönpanoon varatut määrärahat vuosiksi 2021–2027 ovat
  10 415 000 000
  euroa käypinä hintoina. | 1.   Rahaston täytäntöönpanoon varatut määrärahat vuosiksi 2021–2027 ovat
  16 188 000 000
  euroa käypinä hintoina. |
| 2.   Määrärahat käytetään seuraavasti: | 2.   Määrärahat käytetään seuraavasti: |
| a) | 6 249 000 000
  euroa kohdennetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin ohjelmiin; |

Lausuntoluonnos

Muutosehdotus

Komission ehdotus

Talousarvio

Talousarvio

1.   Rahaston täytäntöönpanoon varatut määrärahat vuosiksi 2021–2027 ovat
  10 415 000 000
  euroa käypinä hintoina.

1.   Rahaston täytäntöönpanoon varatut määrärahat vuosiksi 2021–2027 ovat
  16 188 000 000
  euroa käypinä hintoina.

2.   Määrärahat käytetään seuraavasti:

2.   Määrärahat käytetään seuraavasti:

a)

6 249 000 000
  euroa kohdennetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin ohjelmiin;

6 249 000 000

| a) | 10 790 000 000
  euroa kohdennetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin ohjelmiin; |
| --- | --- |

a)

10 790 000 000
  euroa kohdennetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin ohjelmiin;

10 790 000 000

| b) | temaattiseen rahoitusvälineeseen osoitetaan
  4 166 000 000
  euroa. |
| --- | --- |

b)

temaattiseen rahoitusvälineeseen osoitetaan
  4 166 000 000
  euroa.

4 166 000 000

| b) | temaattiseen rahoitusvälineeseen osoitetaan
  5 398 000 000
  euroa. |
| --- | --- |

b)

temaattiseen rahoitusvälineeseen osoitetaan
  5 398 000 000
  euroa.

5 398 000 000

3.   Enintään 0,42 prosenttia määrärahoista osoitetaan asetuksen (EU) N:o xx/xx [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 29 artiklassa tarkoitettuun komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen.

3.   Enintään 0,42 prosenttia määrärahoista osoitetaan asetuksen (EU) N:o xxx/xx [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 29 artiklassa tarkoitettuun komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen.

Perustelu

Perustelu

Ehdotettu korotus muuttoliikkeen ja turvapaikka-asioiden kohdalla heijastaisi ulkorajojen valvontaan osoitettujen määrärahojen 2,4-kertaistamista sekä sitä tosiasiaa, että nykyisissä ehdotuksissa ei suunnitella pitkän aikavälin kotiuttamisen uudelle tehtävälle ESR plussan puitteissa osoitettavien määrärahojen korottamista.

Muutosehdotus 4

Muutosehdotus 4

COM(2018) 471 final, 9 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| [– –] Temaattisesta rahoitusvälineestä saatava rahoitus käytetään sen seuraaviin osiin: | [– –] Temaattisesta rahoitusvälineestä saatava rahoitus käytetään sen seuraaviin osiin: |
| a) | erityistoimet; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

[– –] Temaattisesta rahoitusvälineestä saatava rahoitus käytetään sen seuraaviin osiin:

[– –] Temaattisesta rahoitusvälineestä saatava rahoitus käytetään sen seuraaviin osiin:

a)

erityistoimet;

| a) | erityistoimet; |
| --- | --- |

a)

erityistoimet;

| b) | unionin toimet; |
| --- | --- |

b)

unionin toimet;

| b) | unionin toimet; |
| --- | --- |

b)

unionin toimet;

| c) | hätäapu; |
| --- | --- |

c)

hätäapu;

| c) | hätäapu; |
| --- | --- |

c)

hätäapu;

| d) | uudelleensijoittaminen; |
| --- | --- |

d)

uudelleensijoittaminen;

| d) | uudelleensijoittaminen; |
| --- | --- |

d)

uudelleensijoittaminen;

| e) | yhteisvastuu- ja vastuunjakotoimiin osallistuville jäsenvaltioille annettava tuki

  ja |
| --- | --- |

e)

yhteisvastuu- ja vastuunjakotoimiin osallistuville jäsenvaltioille annettava tuki

ja

| e) | yhteisvastuu- ja vastuunjakotoimiin osallistuville jäsenvaltioille annettava tuki;

  ja |
| --- | --- |

e)

yhteisvastuu- ja vastuunjakotoimiin osallistuville jäsenvaltioille annettava tuki;

ja

| f) | Euroopan muuttoliikeverkosto. |
| --- | --- |

f)

Euroopan muuttoliikeverkosto.

| f) | Euroopan muuttoliikeverkosto; |
| --- | --- |

f)

Euroopan muuttoliikeverkosto;

| g) | paikallis- ja alueviranomaisten eurooppalaiset kotouttamisverkostot. |
| --- | --- |

g)

g)

paikallis- ja alueviranomaisten eurooppalaiset kotouttamisverkostot.

paikallis- ja alueviranomaisten eurooppalaiset kotouttamisverkostot.

[– –]

[– –]

Perustelu

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaiseva rooli maahanmuuttajien kotouttamisessa, mikä on oleellinen osa muuttoliikepolitiikkaa.

Muutosehdotus 5

Muutosehdotus 5

COM(2018) 471 final, 9 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Temaattisesta rahoitusvälineestä tuetaan etenkin liitteessä II olevan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun täytäntöönpanotoimenpiteen soveltamisalaan kuuluvia toimia, joita paikallis- ja alueviranomaiset tai kansalaisjärjestöt panevat täytäntöön. | Temaattisesta rahoitusvälineestä tuetaan etenkin liitteessä II olevan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun täytäntöönpanotoimenpiteen soveltamisalaan kuuluvia toimia, joita paikallis- ja alueviranomaiset tai kansalaisjärjestöt panevat täytäntöön.
  Tähän tarkoitukseen osoitetaan vähintään 30 prosenttia temaattisesta rahoitusvälineestä saatavasta rahoituksesta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Temaattisesta rahoitusvälineestä tuetaan etenkin liitteessä II olevan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun täytäntöönpanotoimenpiteen soveltamisalaan kuuluvia toimia, joita paikallis- ja alueviranomaiset tai kansalaisjärjestöt panevat täytäntöön.

Temaattisesta rahoitusvälineestä tuetaan etenkin liitteessä II olevan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun täytäntöönpanotoimenpiteen soveltamisalaan kuuluvia toimia, joita paikallis- ja alueviranomaiset tai kansalaisjärjestöt panevat täytäntöön.
  Tähän tarkoitukseen osoitetaan vähintään 30 prosenttia temaattisesta rahoitusvälineestä saatavasta rahoituksesta.

Tähän tarkoitukseen osoitetaan vähintään 30 prosenttia temaattisesta rahoitusvälineestä saatavasta rahoituksesta.

Perustelu

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaiseva rooli maahanmuuttajien kotouttamisessa, mikä on oleellinen osa muuttoliikepolitiikkaa.

Muutosehdotus 6

Muutosehdotus 6

COM(2018) 471 final, 13 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen ohjelmassa olevat painopisteet ovat johdonmukaisia suhteessa muuttoliikkeen hallintaan liittyviin unionin painopisteisiin ja haasteisiin, että niillä vastataan näihin painopisteisiin ja haasteisiin ja että ne ovat täysin asiaan liittyvän unionin säännöstön ja sovittujen unionin painopisteiden mukaisia. Ohjelmiensa toimintalinjoja määrittäessään jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä II esitetyt täytäntöönpanotoimenpiteet otetaan riittävällä tavalla huomioon. | Kunkin jäsenvaltion on kohdennettava ohjelmansa määrärahoista vähintään 20 prosenttia 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen ja vähintään 20 prosenttia 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen. Jäsenvaltiot voivat poiketa näistä vähimmäisprosenttiosuuksista vain, jos kansalliseen ohjelmaan liitetään yksityiskohtainen selvitys siitä, että nämä määrät alittavien määrärahojen osoittaminen ei vaikuta haitallisesti tavoitteen saavuttamiseen. Siltä osin kuin on kyse 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetusta erityistavoitteesta, ne jäsenvaltiot, joilla on rakenteellisia puutteita majoittamisen, infrastruktuurien ja palvelujen alalla, eivät saa alittaa tässä asetuksessa säädettyä vähimmäisprosenttiosuutta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen ohjelmassa olevat painopisteet ovat johdonmukaisia suhteessa muuttoliikkeen hallintaan liittyviin unionin painopisteisiin ja haasteisiin, että niillä vastataan näihin painopisteisiin ja haasteisiin ja että ne ovat täysin asiaan liittyvän unionin säännöstön ja sovittujen unionin painopisteiden mukaisia. Ohjelmiensa toimintalinjoja määrittäessään jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä II esitetyt täytäntöönpanotoimenpiteet otetaan riittävällä tavalla huomioon.

Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen ohjelmassa olevat painopisteet ovat johdonmukaisia suhteessa muuttoliikkeen hallintaan liittyviin unionin painopisteisiin ja haasteisiin, että niillä vastataan näihin painopisteisiin ja haasteisiin ja että ne ovat täysin asiaan liittyvän unionin säännöstön ja sovittujen unionin painopisteiden mukaisia. Ohjelmiensa toimintalinjoja määrittäessään jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä II esitetyt täytäntöönpanotoimenpiteet otetaan riittävällä tavalla huomioon.

Kunkin jäsenvaltion on kohdennettava ohjelmansa määrärahoista vähintään 20 prosenttia 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen ja vähintään 20 prosenttia 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen. Jäsenvaltiot voivat poiketa näistä vähimmäisprosenttiosuuksista vain, jos kansalliseen ohjelmaan liitetään yksityiskohtainen selvitys siitä, että nämä määrät alittavien määrärahojen osoittaminen ei vaikuta haitallisesti tavoitteen saavuttamiseen. Siltä osin kuin on kyse 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetusta erityistavoitteesta, ne jäsenvaltiot, joilla on rakenteellisia puutteita majoittamisen, infrastruktuurien ja palvelujen alalla, eivät saa alittaa tässä asetuksessa säädettyä vähimmäisprosenttiosuutta.

Kunkin jäsenvaltion on kohdennettava ohjelmansa määrärahoista vähintään 20 prosenttia 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen ja vähintään 20 prosenttia 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen. Jäsenvaltiot voivat poiketa näistä vähimmäisprosenttiosuuksista vain, jos kansalliseen ohjelmaan liitetään yksityiskohtainen selvitys siitä, että nämä määrät alittavien määrärahojen osoittaminen ei vaikuta haitallisesti tavoitteen saavuttamiseen. Siltä osin kuin on kyse 3 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetusta erityistavoitteesta, ne jäsenvaltiot, joilla on rakenteellisia puutteita majoittamisen, infrastruktuurien ja palvelujen alalla, eivät saa alittaa tässä asetuksessa säädettyä vähimmäisprosenttiosuutta.

Perustelu

Perustelu

Turvapaikka- ja maahanmuuttorahastosta tulisi tukea muuttoliikettä koskevia kestäviä ratkaisuja ja siinä tulisi varmistaa yhdenmukaisuus jäsenvaltioiden EU-tasolla sopimien painopisteiden kanssa. Varmistamalla vähimmäismäärärahat toimivan turvapaikkajärjestelmän luomiselle (3 artiklan 2 kohdan a alakohta) ja laillisten maahanmuuttoväylien kehittämiselle ja kotoutumistuelle (3 artiklan 2 kohdan b alakohta) edistetään osaltaan rahaston toimintapoliittista tavoitetta (muuttovirtojen tehokas hallinta).

Ehdotettu muotoilu vastaa nykyisen AMIF-asetuksen muotoilua.

Muutosehdotus 7

Muutosehdotus 7

COM(2018) 471 final, 13 artiklan 7 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on edistettävä erityisesti liitteessä IV lueteltuja toimia, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia. Odottamattomiin tai uusiin olosuhteisiin reagoimiseksi tai rahoituksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 32 artiklan mukaisesti, jotta se voi muuttaa liitteessä IV olevaa luetteloa toimista, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia. | Jäsenvaltioiden on edistettävä erityisesti liitteessä IV lueteltuja toimia, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia.
  Jäsenvaltioiden, jotka eivät edistä tällaisia toimia, on sisällytettävä kansallisiin ohjelmiinsa yksityiskohtainen selvitys siitä, miten ne aikovat varmistaa, että tämä valinta ei vaikuta haitallisesti turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston erityistavoitteiden saavuttamiseen.
  Odottamattomiin tai uusiin olosuhteisiin reagoimiseksi tai rahoituksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 32 artiklan mukaisesti, jotta se voi muuttaa liitteessä IV olevaa luetteloa toimista, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on edistettävä erityisesti liitteessä IV lueteltuja toimia, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia. Odottamattomiin tai uusiin olosuhteisiin reagoimiseksi tai rahoituksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 32 artiklan mukaisesti, jotta se voi muuttaa liitteessä IV olevaa luetteloa toimista, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia.

Jäsenvaltioiden on edistettävä erityisesti liitteessä IV lueteltuja toimia, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia.
  Jäsenvaltioiden, jotka eivät edistä tällaisia toimia, on sisällytettävä kansallisiin ohjelmiinsa yksityiskohtainen selvitys siitä, miten ne aikovat varmistaa, että tämä valinta ei vaikuta haitallisesti turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston erityistavoitteiden saavuttamiseen.
  Odottamattomiin tai uusiin olosuhteisiin reagoimiseksi tai rahoituksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä 32 artiklan mukaisesti, jotta se voi muuttaa liitteessä IV olevaa luetteloa toimista, joille voidaan myöntää suurempia yhteisrahoitusosuuksia.

Jäsenvaltioiden, jotka eivät edistä tällaisia toimia, on sisällytettävä kansallisiin ohjelmiinsa yksityiskohtainen selvitys siitä, miten ne aikovat varmistaa, että tämä valinta ei vaikuta haitallisesti turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston erityistavoitteiden saavuttamiseen.

Perustelu

Perustelu

Sama kuin muutosehdotuksessa 6 esitetty.

Muutosehdotus 8

Muutosehdotus 8

COM(2018) 471 final, 21 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Rahastosta tuetaan Euroopan muuttoliikeverkostoa ja myönnetään sen toimintaa ja tulevaa kehitystä varten tarvittavaa rahoitustukea. | 1.   Rahastosta tuetaan Euroopan muuttoliikeverkostoa ja myönnetään sen toimintaa ja tulevaa kehitystä varten tarvittavaa rahoitustukea. |
| 2.   Komissio hyväksyy ohjausryhmän hyväksynnän saatuaan rahaston vuotuisista määrärahoista Euroopan muuttoliikeverkostolle osoitettavan määrän ja työohjelman, jossa vahvistetaan sen toiminnan painopisteet, päätöksen 2008/381/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, 4 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti. Komission päätös on varainhoitoasetuksen [110] artiklan mukainen rahoituspäätös. Varmistaakseen, että resursseja on käytettävissä oikeaan aikaan, komissio voi hyväksyä Euroopan muuttoliikeverkoston työohjelman erillisellä rahoituspäätöksellä. | 2.   Komissio hyväksyy ohjausryhmän hyväksynnän saatuaan rahaston vuotuisista määrärahoista Euroopan muuttoliikeverkostolle osoitettavan määrän ja työohjelman, jossa vahvistetaan sen toiminnan painopisteet, päätöksen 2008/381/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, 4 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti. Komission päätös on varainhoitoasetuksen [110] artiklan mukainen rahoituspäätös. Varmistaakseen, että resursseja on käytettävissä oikeaan aikaan, komissio voi hyväksyä Euroopan muuttoliikeverkoston työohjelman erillisellä rahoituspäätöksellä. |
| 3.   Euroopan muuttoliikeverkoston toimintaa varten myönnettävä rahoitustuki myönnetään päätöksen 2008/381/EY 3 artiklassa tarkoitetuille kansallisille yhteyspisteille annettavina avustuksina ja tarpeen mukaan hankintoina varainhoitoasetuksen mukaisesti. | 3.   Euroopan muuttoliikeverkoston toimintaa varten myönnettävä rahoitustuki myönnetään päätöksen 2008/381/EY 3 artiklassa tarkoitetuille kansallisille yhteyspisteille annettavina avustuksina ja tarpeen mukaan hankintoina varainhoitoasetuksen mukaisesti. |
| | 4.
     
  Rahastosta tuetaan paikallis- ja alueviranomaisten eurooppalaisia kotouttamisverkostoja. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Rahastosta tuetaan Euroopan muuttoliikeverkostoa ja myönnetään sen toimintaa ja tulevaa kehitystä varten tarvittavaa rahoitustukea.

1.   Rahastosta tuetaan Euroopan muuttoliikeverkostoa ja myönnetään sen toimintaa ja tulevaa kehitystä varten tarvittavaa rahoitustukea.

2.   Komissio hyväksyy ohjausryhmän hyväksynnän saatuaan rahaston vuotuisista määrärahoista Euroopan muuttoliikeverkostolle osoitettavan määrän ja työohjelman, jossa vahvistetaan sen toiminnan painopisteet, päätöksen 2008/381/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, 4 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti. Komission päätös on varainhoitoasetuksen [110] artiklan mukainen rahoituspäätös. Varmistaakseen, että resursseja on käytettävissä oikeaan aikaan, komissio voi hyväksyä Euroopan muuttoliikeverkoston työohjelman erillisellä rahoituspäätöksellä.

2.   Komissio hyväksyy ohjausryhmän hyväksynnän saatuaan rahaston vuotuisista määrärahoista Euroopan muuttoliikeverkostolle osoitettavan määrän ja työohjelman, jossa vahvistetaan sen toiminnan painopisteet, päätöksen 2008/381/EY, sellaisena kuin se on muutettuna, 4 artiklan 5 kohdan a alakohdan mukaisesti. Komission päätös on varainhoitoasetuksen [110] artiklan mukainen rahoituspäätös. Varmistaakseen, että resursseja on käytettävissä oikeaan aikaan, komissio voi hyväksyä Euroopan muuttoliikeverkoston työohjelman erillisellä rahoituspäätöksellä.

3.   Euroopan muuttoliikeverkoston toimintaa varten myönnettävä rahoitustuki myönnetään päätöksen 2008/381/EY 3 artiklassa tarkoitetuille kansallisille yhteyspisteille annettavina avustuksina ja tarpeen mukaan hankintoina varainhoitoasetuksen mukaisesti.

3.   Euroopan muuttoliikeverkoston toimintaa varten myönnettävä rahoitustuki myönnetään päätöksen 2008/381/EY 3 artiklassa tarkoitetuille kansallisille yhteyspisteille annettavina avustuksina ja tarpeen mukaan hankintoina varainhoitoasetuksen mukaisesti.

4.
     
  Rahastosta tuetaan paikallis- ja alueviranomaisten eurooppalaisia kotouttamisverkostoja.

Perustelu

Perustelu

Sama kuin muutosehdotuksessa 4 esitetty.

Muutosehdotus 9

Muutosehdotus 9

COM(2018) 471 final, 26 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rahastosta myönnetään rahoitustukea sellaisiin kiireellisiin erityistarpeisiin vastaamista varten, jotka johtuvat yhdestä tai useammasta seuraavasta syystä: | Rahastosta myönnetään rahoitustukea kiireellisiin erityistarpeisiin vastaamista
  sekä infrastruktuurin luomista
  varten
  sellaisissa hätätilanteissa
  , jotka johtuvat yhdestä tai useammasta seuraavasta syystä: |
| a) | yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa vallitseva voimakas muuttopaine, johon liittyy kolmansien maiden kansalaisten laajamittainen ja suhteeton maahantulo, mistä aiheutuu jäsenvaltioiden vastaanotto- ja säilöönottovalmiuksiin, turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnan järjestelmiin ja menettelyihin kohdistuvia huomattavia kiireellisiä vaatimuksia, |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rahastosta myönnetään rahoitustukea sellaisiin kiireellisiin erityistarpeisiin vastaamista varten, jotka johtuvat yhdestä tai useammasta seuraavasta syystä:

Rahastosta myönnetään rahoitustukea kiireellisiin erityistarpeisiin vastaamista
  sekä infrastruktuurin luomista
  varten
  sellaisissa hätätilanteissa
  , jotka johtuvat yhdestä tai useammasta seuraavasta syystä:

sekä infrastruktuurin luomista

sellaisissa hätätilanteissa

a)

yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa vallitseva voimakas muuttopaine, johon liittyy kolmansien maiden kansalaisten laajamittainen ja suhteeton maahantulo, mistä aiheutuu jäsenvaltioiden vastaanotto- ja säilöönottovalmiuksiin, turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnan järjestelmiin ja menettelyihin kohdistuvia huomattavia kiireellisiä vaatimuksia,

| a) | yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa vallitseva voimakas muuttopaine, johon liittyy kolmansien maiden kansalaisten
  , etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten ilman huoltajaa olevien alaikäisten,
  laajamittainen ja suhteeton maahantulo, mistä aiheutuu jäsenvaltioiden vastaanotto- ja säilöönottovalmiuksiin, turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnan järjestelmiin ja menettelyihin kohdistuvia huomattavia kiireellisiä vaatimuksia, |
| --- | --- |

a)

yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa vallitseva voimakas muuttopaine, johon liittyy kolmansien maiden kansalaisten
  , etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten ilman huoltajaa olevien alaikäisten,
  laajamittainen ja suhteeton maahantulo, mistä aiheutuu jäsenvaltioiden vastaanotto- ja säilöönottovalmiuksiin, turvapaikka-asioiden ja muuttoliikkeen hallinnan järjestelmiin ja menettelyihin kohdistuvia huomattavia kiireellisiä vaatimuksia,

, etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten ilman huoltajaa olevien alaikäisten,

| b) | direktiivissä 2001/55/EY tarkoitetun tilapäisen suojelun toteuttaminen; |
| --- | --- |

b)

direktiivissä 2001/55/EY tarkoitetun tilapäisen suojelun toteuttaminen;

| b) | direktiivissä 2001/55/EY tarkoitetun tilapäisen suojelun toteuttaminen; |
| --- | --- |

b)

direktiivissä 2001/55/EY tarkoitetun tilapäisen suojelun toteuttaminen;

| c) | voimakas muuttopaine kolmansissa maissa, joihin esimerkiksi jää pakolaisia poliittisten mullistusten tai konfliktien kaltaisten tapahtumien vuoksi erityisesti, kun tällä voi olla vaikutusta EU:hun kohdistuviin muuttovirtoihin. |
| --- | --- |

c)

voimakas muuttopaine kolmansissa maissa, joihin esimerkiksi jää pakolaisia poliittisten mullistusten tai konfliktien kaltaisten tapahtumien vuoksi erityisesti, kun tällä voi olla vaikutusta EU:hun kohdistuviin muuttovirtoihin.

| c) | voimakas muuttopaine kolmansissa maissa, joihin esimerkiksi jää pakolaisia poliittisten mullistusten tai konfliktien kaltaisten tapahtumien vuoksi erityisesti, kun tällä voi olla vaikutusta EU:hun kohdistuviin muuttovirtoihin.
  Kolmansissa maissa toteutettujen tämän artiklan mukaisten toimenpiteiden on oltava johdonmukaisia humanitaarista apua koskevan unionin politiikan kanssa ja tarvittaessa täydennettävä sitä sekä kunnioitettava perusihmisoikeuksia ja kansainvälisiä oikeudellisia velvoitteita. |
| --- | --- |

c)

voimakas muuttopaine kolmansissa maissa, joihin esimerkiksi jää pakolaisia poliittisten mullistusten tai konfliktien kaltaisten tapahtumien vuoksi erityisesti, kun tällä voi olla vaikutusta EU:hun kohdistuviin muuttovirtoihin.
  Kolmansissa maissa toteutettujen tämän artiklan mukaisten toimenpiteiden on oltava johdonmukaisia humanitaarista apua koskevan unionin politiikan kanssa ja tarvittaessa täydennettävä sitä sekä kunnioitettava perusihmisoikeuksia ja kansainvälisiä oikeudellisia velvoitteita.

Kolmansissa maissa toteutettujen tämän artiklan mukaisten toimenpiteiden on oltava johdonmukaisia humanitaarista apua koskevan unionin politiikan kanssa ja tarvittaessa täydennettävä sitä sekä kunnioitettava perusihmisoikeuksia ja kansainvälisiä oikeudellisia velvoitteita.

Perustelu

Perustelu

Varmistetaan yhdenmukaisuus muiden EU-politiikkojen kanssa ja perusoikeuksien kunnioittaminen.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

COM(2018) 471 final, 26 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Hätäapua voidaan myöntää
  erillisvirastoille
  suoraan myönnettävinä avustuksina. | Hätäapua voidaan myöntää suoraan myönnettävinä avustuksina erillisvirastoille sekä paikallis- ja alueviranomaisille, joihin kohdistuu suuri muuttopaine
  , ja etenkin niille, jotka vastaavat ilman huoltajaa maahan muuttavien alaikäisten vastaanottamisesta ja kotouttamisesta
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Hätäapua voidaan myöntää
  erillisvirastoille
  suoraan myönnettävinä avustuksina.

erillisvirastoille

Hätäapua voidaan myöntää suoraan myönnettävinä avustuksina erillisvirastoille sekä paikallis- ja alueviranomaisille, joihin kohdistuu suuri muuttopaine
  , ja etenkin niille, jotka vastaavat ilman huoltajaa maahan muuttavien alaikäisten vastaanottamisesta ja kotouttamisesta
  .

, ja etenkin niille, jotka vastaavat ilman huoltajaa maahan muuttavien alaikäisten vastaanottamisesta ja kotouttamisesta

Perustelu

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaiset ovat useissa tapauksissa ilman huoltajaa maahan muuttavien alaikäisten vastaanottamisesta ja kotouttamisesta vastaava toimivaltainen taho, mutta niiltä puuttuvat usein tarvittavat valmiudet.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

COM(2018) 471 final, liite I (Ohjelmien rahoituksen kohdentamisen perusteet yhteistyöhön perustuvassa hallinnoinnissa)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | 11 artiklassa tarkoitetut käytettävissä olevat varat jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

11 artiklassa tarkoitetut käytettävissä olevat varat jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti:

| 1. | 11 artiklassa tarkoitetut käytettävissä olevat varat jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti: |
| --- | --- |

1.

11 artiklassa tarkoitetut käytettävissä olevat varat jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti:

| a) | Kukin jäsenvaltio saa rahastosta 5 000 000 euron kiinteän määrän yksinomaan ohjelmakauden alussa. |
| --- | --- |

a)

Kukin jäsenvaltio saa rahastosta 5 000 000 euron kiinteän määrän yksinomaan ohjelmakauden alussa.

| a) | Kukin jäsenvaltio saa rahastosta 5 000 000 euron kiinteän määrän yksinomaan ohjelmakauden alussa. |
| --- | --- |

a)

Kukin jäsenvaltio saa rahastosta 5 000 000 euron kiinteän määrän yksinomaan ohjelmakauden alussa.

| b) | Loput 11 artiklassa tarkoitetuista varoista jaetaan seuraavien perusteiden mukaisesti:






  — | 30 %
   – turvapaikka-asiat; |
| --- | --- | --- |

b)

Loput 11 artiklassa tarkoitetuista varoista jaetaan seuraavien perusteiden mukaisesti:

—

30 %
   – turvapaikka-asiat;

30 %

| — | 30 %
   – laillinen muuttoliike ja kotouttaminen; |
| --- | --- |

—

30 %
   – laillinen muuttoliike ja kotouttaminen;

30 %

| — | 40 %
   – laiton muuttoliike ja palauttamiset. |
| --- | --- |

—

40 %
   – laiton muuttoliike ja palauttamiset.

40 %

| b) | Loput 11 artiklassa tarkoitetuista varoista jaetaan seuraavien perusteiden mukaisesti:






  — | 33,3  %
   – turvapaikka-asiat; |
| --- | --- | --- |

b)

Loput 11 artiklassa tarkoitetuista varoista jaetaan seuraavien perusteiden mukaisesti:

—

33,3  %
   – turvapaikka-asiat;

33,3  %

| — | 33,3  %
   – laillinen muuttoliike ja kotouttaminen; |
| --- | --- |

—

33,3  %
   – laillinen muuttoliike ja kotouttaminen;

33,3  %

| — | 33,3  %
   – laiton muuttoliike ja palauttamiset. |
| --- | --- |

—

33,3  %
   – laiton muuttoliike ja palauttamiset.

33,3  %

Perustelu

Perustelu

Muuttovirtojen tehokkaan hallinnan kannalta turvapaikka-asiat, laillinen muuttoliike ja kotouttaminen ovat yhtä tärkeitä (ellei tärkeämpiäkin) kuin laiton muuttoliike ja palauttamiset.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | yhtyy kantaan, jonka mukaan muuttoliikkeeseen liittyvien haasteiden muuttuessa sijoittaminen tehokkaaseen ja koordinoituun muuttoliikkeen hallintaan unionissa jäsenvaltioiden ja niiden paikallis- ja alueviranomaisten tukemiseksi on keskeisessä asemassa, kun pyritään unionin tavoitteeseen luoda vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue. pitää tässä yhteydessä tervetulleena, että muuttoliikkeeseen kiinnitetään EU:n talousarviossa entistä enemmän huomiota ja alalle osoitettuja määrärahoja lisätään, mutta on huolissaan lisäysten epäsuhtaisuudesta, sillä rajavalvonnan määrärahoja lisätään huomattavasti enemmän kuin turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston varoja. Komitea ehdottaa siksi, että turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston varoja kasvatetaan vastaavasti kuin on tehty ulkorajojen valvonnan määrärahojen kohdalla, jotka on 2,4-kertaistettu. |
| --- | --- |

1.

yhtyy kantaan, jonka mukaan muuttoliikkeeseen liittyvien haasteiden muuttuessa sijoittaminen tehokkaaseen ja koordinoituun muuttoliikkeen hallintaan unionissa jäsenvaltioiden ja niiden paikallis- ja alueviranomaisten tukemiseksi on keskeisessä asemassa, kun pyritään unionin tavoitteeseen luoda vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue. pitää tässä yhteydessä tervetulleena, että muuttoliikkeeseen kiinnitetään EU:n talousarviossa entistä enemmän huomiota ja alalle osoitettuja määrärahoja lisätään, mutta on huolissaan lisäysten epäsuhtaisuudesta, sillä rajavalvonnan määrärahoja lisätään huomattavasti enemmän kuin turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston varoja. Komitea ehdottaa siksi, että turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston varoja kasvatetaan vastaavasti kuin on tehty ulkorajojen valvonnan määrärahojen kohdalla, jotka on 2,4-kertaistettu.

| 2. | muistuttaa EU:n ja jäsenvaltioiden koordinoidun lähestymistavan tarpeesta, jotta voidaan luoda turvapaikka-asioita ja muuttoliikettä koskeva yhteinen politiikka, joka perustuu yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteeseen. |
| --- | --- |

2.

muistuttaa EU:n ja jäsenvaltioiden koordinoidun lähestymistavan tarpeesta, jotta voidaan luoda turvapaikka-asioita ja muuttoliikettä koskeva yhteinen politiikka, joka perustuu yhteisvastuun ja oikeudenmukaisen vastuunjaon periaatteeseen.

| 3. | suhtautuu myönteisesti turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston sekä muiden uusien tai tarkistettujen välineiden (yhdennetty rajaturvallisuuden rahasto, ESR+, EAKR, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline NDICI, IPA III) perustamiseen, joilla puututaan taloudellisesti muuttoliikkeen sisäisiin ja ulkoisiin ulottuvuuksiin. |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston sekä muiden uusien tai tarkistettujen välineiden (yhdennetty rajaturvallisuuden rahasto, ESR+, EAKR, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline NDICI, IPA III) perustamiseen, joilla puututaan taloudellisesti muuttoliikkeen sisäisiin ja ulkoisiin ulottuvuuksiin.

| 4. | yhtyy kantaan, jonka mukaan EU:n ulkorajojen tehokas hallinnointi on tarpeen, mutta katsoo, ettei ole toimivaa eikä myöskään EU:n perusarvojen mukaista keskittyä ensisijaisesti rajavalvontaan ja kiinnittää vähemmän huomiota EU:n kattavan muuttoliikepolitiikan muihin oleellisiin näkökohtiin, joihin sisältyvät EU:n uudistettu turvapaikkajärjestelmä, johdonmukaisia ja kunnianhimoisia politiikkoja laillisen maahanmuuton helpottamiseksi ja kotoutumisen tukemiseksi, ratkaisevia toimenpiteitä ihmiskaupan torjumiseksi sekä päättäväinen toiminta muuttoliikkeen perimmäisten syiden käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

4.

yhtyy kantaan, jonka mukaan EU:n ulkorajojen tehokas hallinnointi on tarpeen, mutta katsoo, ettei ole toimivaa eikä myöskään EU:n perusarvojen mukaista keskittyä ensisijaisesti rajavalvontaan ja kiinnittää vähemmän huomiota EU:n kattavan muuttoliikepolitiikan muihin oleellisiin näkökohtiin, joihin sisältyvät EU:n uudistettu turvapaikkajärjestelmä, johdonmukaisia ja kunnianhimoisia politiikkoja laillisen maahanmuuton helpottamiseksi ja kotoutumisen tukemiseksi, ratkaisevia toimenpiteitä ihmiskaupan torjumiseksi sekä päättäväinen toiminta muuttoliikkeen perimmäisten syiden käsittelemiseksi.

| 5. | pitää erittäin tärkeänä varmistaa turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston ja EU:n muiden rahastojen ja politiikkojen välinen synergia ja yhdenmukaisuus sekä niiden tehokkuus, etenkin mitä tulee perusoikeuksien suojelemiseen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen ja ulko- ja kehitysyhteistyöpolitiikkaan. |
| --- | --- |

5.

pitää erittäin tärkeänä varmistaa turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston ja EU:n muiden rahastojen ja politiikkojen välinen synergia ja yhdenmukaisuus sekä niiden tehokkuus, etenkin mitä tulee perusoikeuksien suojelemiseen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen ja ulko- ja kehitysyhteistyöpolitiikkaan.

| 6. | korostaa tarvetta uudistaa Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää, jotta voidaan varmistaa, että tehokkaat turvapaikkamenettelyt takaavat suojelua hakevien oikeudet, ehkäisevät hakijoiden edelleen liikkumista sekä tarjoavat yhtäläiset ja asianmukaiset vastaanotto-olosuhteet ja vaatimukset kansainvälisen suojelun myöntämiselle. |
| --- | --- |

6.

korostaa tarvetta uudistaa Euroopan yhteistä turvapaikkajärjestelmää, jotta voidaan varmistaa, että tehokkaat turvapaikkamenettelyt takaavat suojelua hakevien oikeudet, ehkäisevät hakijoiden edelleen liikkumista sekä tarjoavat yhtäläiset ja asianmukaiset vastaanotto-olosuhteet ja vaatimukset kansainvälisen suojelun myöntämiselle.

| 7. | uskoo, että kumppanuudet ja yhteistyö kolmansien maiden kanssa ovat olennainen osa EU:n muuttoliikepolitiikkaa ja muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttumista, ja että rahastosta olisi tarjottava taloudellisia kannustimia tällaiselle yhteistyölle ja myös EU:n uudelleensijoittamiskehyksen täytäntöönpanolle. Kolmansien maiden kehitykseen suuntautuvaa rahoitusta ei tulisi kuitenkaan käyttää pelkästään muuttoliikkeen estämiseen. |
| --- | --- |

7.

uskoo, että kumppanuudet ja yhteistyö kolmansien maiden kanssa ovat olennainen osa EU:n muuttoliikepolitiikkaa ja muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttumista, ja että rahastosta olisi tarjottava taloudellisia kannustimia tällaiselle yhteistyölle ja myös EU:n uudelleensijoittamiskehyksen täytäntöönpanolle. Kolmansien maiden kehitykseen suuntautuvaa rahoitusta ei tulisi kuitenkaan käyttää pelkästään muuttoliikkeen estämiseen.

| 8. | panee merkille uuden lähestymistavan, jossa lyhyen ja pitkän aikavälin kotouttamistoimet erotetaan toisistaan. Pitkän aikavälin toimia rahoitetaan nyt ESR+:sta. Komitea korostaa, että tämän uuden tehtävän tulee ilmetä selkeästi ESR+ -rahaston rahoitussäännöksissä. Komitea pahoittelee kuitenkin, että rahaston nimestä on poistettu ”kotouttaminen”, etenkin kun useimmat lyhyen aikavälin kotouttamistoimet ovat paikallis- ja alueviranomaisten vastuulla. |
| --- | --- |

8.

panee merkille uuden lähestymistavan, jossa lyhyen ja pitkän aikavälin kotouttamistoimet erotetaan toisistaan. Pitkän aikavälin toimia rahoitetaan nyt ESR+:sta. Komitea korostaa, että tämän uuden tehtävän tulee ilmetä selkeästi ESR+ -rahaston rahoitussäännöksissä. Komitea pahoittelee kuitenkin, että rahaston nimestä on poistettu ”kotouttaminen”, etenkin kun useimmat lyhyen aikavälin kotouttamistoimet ovat paikallis- ja alueviranomaisten vastuulla.

| 9. | pitää myönteisenä, että uusi rahasto mahdollistaa korkeamman (jopa 90 prosentin) yhteisrahoitusosuuden, mikä voi auttaa erityisesti paineen alla olevia paikallis- ja alueviranomaisia ja etenkin niitä, jotka sijaitsevat unionin ulkorajoilla, mutta pahoittelee, että komitean toistuvia kehotuksia antaa paikallis- ja alueviranomaisille osavastuu turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston hallinnoinnista ei ole otettu huomioon. |
| --- | --- |

9.

pitää myönteisenä, että uusi rahasto mahdollistaa korkeamman (jopa 90 prosentin) yhteisrahoitusosuuden, mikä voi auttaa erityisesti paineen alla olevia paikallis- ja alueviranomaisia ja etenkin niitä, jotka sijaitsevat unionin ulkorajoilla, mutta pahoittelee, että komitean toistuvia kehotuksia antaa paikallis- ja alueviranomaisille osavastuu turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston hallinnoinnista ei ole otettu huomioon.

| 10. | panee merkille, että turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa hallinnoidaan ensimmäistä kertaa yhteisiä säännöksiä koskevalla asetuksella. On odotettavissa, että tämä lisää paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista kansallisten politiikkojen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, mutta tällaiset myönteiset vaikutukset edellyttävät kumppanuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen täysimääräistä soveltamista. |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa hallinnoidaan ensimmäistä kertaa yhteisiä säännöksiä koskevalla asetuksella. On odotettavissa, että tämä lisää paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista kansallisten politiikkojen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, mutta tällaiset myönteiset vaikutukset edellyttävät kumppanuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen täysimääräistä soveltamista.

| 11. | korostaa, että rahastosta tulisi tukea jäsenvaltioita koordinoitujen strategioiden luomisessa muuttoliikkeen kaikille näkökohdille, tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtoa sekä eri viranomaisten ja hallintotasojen välistä ja jäsenvaltioiden keskinäistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että rahastosta tulisi tukea jäsenvaltioita koordinoitujen strategioiden luomisessa muuttoliikkeen kaikille näkökohdille, tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtoa sekä eri viranomaisten ja hallintotasojen välistä ja jäsenvaltioiden keskinäistä yhteistyötä.

| 12. | panee tässä yhteydessä merkille, että ehdotuksessa säädetään jäsenvaltioille myönnettävien määrärahojen jakoperusteesta, jossa otetaan huomioon eri jäsenvaltioiden tarpeet ja paineet kolmella keskeisellä osa-alueella: turvapaikka-asiat (30 prosenttia), laillinen muuttoliike ja kotouttaminen (30 prosenttia) sekä laittoman muuttoliikkeen torjunta ja palauttamiset (40 prosenttia). Komitea ei kuitenkaan ymmärrä, miksi näitä osa-alueita on painotettu esitetyllä tavalla ja ehdottaa niiden tasapuolista kohtelua. |
| --- | --- |

12.

panee tässä yhteydessä merkille, että ehdotuksessa säädetään jäsenvaltioille myönnettävien määrärahojen jakoperusteesta, jossa otetaan huomioon eri jäsenvaltioiden tarpeet ja paineet kolmella keskeisellä osa-alueella: turvapaikka-asiat (30 prosenttia), laillinen muuttoliike ja kotouttaminen (30 prosenttia) sekä laittoman muuttoliikkeen torjunta ja palauttamiset (40 prosenttia). Komitea ei kuitenkaan ymmärrä, miksi näitä osa-alueita on painotettu esitetyllä tavalla ja ehdottaa niiden tasapuolista kohtelua.

| 13. | tunnustaa, että tehokas palauttamispolitiikka on kattavan muuttoliikepolitiikan keskeinen tekijä ja että rahastosta tulisi siksi tukea yhteisten standardien ja palauttamisen koordinoidun hallinnoinnin kehittämistä noudattaen täysin EU:n lainsäädäntöä ja kunnioittaen kansainvälisiä ihmisoikeuksia ja kyseisten henkilöiden ihmisarvoa. Tämä koskee myös kolmansissa maissa toteutettavia toimia palaajien uudelleenkotouttamiseksi. |
| --- | --- |

13.

tunnustaa, että tehokas palauttamispolitiikka on kattavan muuttoliikepolitiikan keskeinen tekijä ja että rahastosta tulisi siksi tukea yhteisten standardien ja palauttamisen koordinoidun hallinnoinnin kehittämistä noudattaen täysin EU:n lainsäädäntöä ja kunnioittaen kansainvälisiä ihmisoikeuksia ja kyseisten henkilöiden ihmisarvoa. Tämä koskee myös kolmansissa maissa toteutettavia toimia palaajien uudelleenkotouttamiseksi.

| 14. | kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita asettamaan etusijalle vapaaehtoisen paluun, mikä on sekä palaajien että lähettävien ja vastaanottavien maiden viranomaisten edun mukaista. |
| --- | --- |

14.

kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita asettamaan etusijalle vapaaehtoisen paluun, mikä on sekä palaajien että lähettävien ja vastaanottavien maiden viranomaisten edun mukaista.

| 15. | on samaa mieltä siitä, että rahastosta olisi tuettava jäsenvaltioita niiden pannessa täytäntöön direktiiviä 2009/52/EY, jossa kielletään maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työllistäminen ja säädetään seuraamuksista työnantajille, jotka rikkovat kieltoa, sekä direktiiviä 2011/36/EU, jossa säädetään ihmiskaupan uhreille annettavasta avusta ja tuesta ja heidän suojelemisesta. |
| --- | --- |

15.

on samaa mieltä siitä, että rahastosta olisi tuettava jäsenvaltioita niiden pannessa täytäntöön direktiiviä 2009/52/EY, jossa kielletään maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työllistäminen ja säädetään seuraamuksista työnantajille, jotka rikkovat kieltoa, sekä direktiiviä 2011/36/EU, jossa säädetään ihmiskaupan uhreille annettavasta avusta ja tuesta ja heidän suojelemisesta.

| 16. | pahoittelee, että jäsenvaltioiden ei ole enää osoitettava vähintään 20 prosenttia saatavilla olevista määrärahoista turvapaikkatoimiin ja 20 prosenttia kotouttamiseen, sillä vaarana on, että laittoman muuttoliikkeen torjuminen asetetaan etusijalle muihin toimiin nähden. Näin ollen komitea kehottaa palauttamaan kyseiset määrärahojen osoittamista ja käyttöä koskevat vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

16.

pahoittelee, että jäsenvaltioiden ei ole enää osoitettava vähintään 20 prosenttia saatavilla olevista määrärahoista turvapaikkatoimiin ja 20 prosenttia kotouttamiseen, sillä vaarana on, että laittoman muuttoliikkeen torjuminen asetetaan etusijalle muihin toimiin nähden. Näin ollen komitea kehottaa palauttamaan kyseiset määrärahojen osoittamista ja käyttöä koskevat vähimmäisvaatimukset.

| 17. | uskoo, että hajautetulla yhteistyöllä voi olla merkittävä rooli alkuperä- ja kauttakulkumaiden hyvän hallintotavan vahvistamisessa ja näin muuttovirtojen vähentämisessä. Libyalaisten kuntien valmiuksien lisäämiseen tähtäävän Nikosian aloitteen kaltaiset toimet osoittavat, missä määrin paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyö voi edistää vakautta ja hyvinvointia EU:n naapurialueilla. |
| --- | --- |

17.

uskoo, että hajautetulla yhteistyöllä voi olla merkittävä rooli alkuperä- ja kauttakulkumaiden hyvän hallintotavan vahvistamisessa ja näin muuttovirtojen vähentämisessä. Libyalaisten kuntien valmiuksien lisäämiseen tähtäävän Nikosian aloitteen kaltaiset toimet osoittavat, missä määrin paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyö voi edistää vakautta ja hyvinvointia EU:n naapurialueilla.

| 18. | toistaa että turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston tavoitteiden saavuttamiseksi AK voi edistää vuoropuhelua ja yhteistyötä muuttajien alkuperä- ja kauttakulkumaiden paikallis- ja alueviranomaisten kanssa esimerkiksi olemassa olevien elinten ja foorumien kautta (ARLEM, CORLEAP, neuvoa-antavat sekakomiteat ja työryhmät). |
| --- | --- |

18.

toistaa että turvapaikka- ja maahanmuuttorahaston tavoitteiden saavuttamiseksi AK voi edistää vuoropuhelua ja yhteistyötä muuttajien alkuperä- ja kauttakulkumaiden paikallis- ja alueviranomaisten kanssa esimerkiksi olemassa olevien elinten ja foorumien kautta (ARLEM, CORLEAP, neuvoa-antavat sekakomiteat ja työryhmät).

| 19. | on vakuuttunut siitä, että jäsenvaltioita olisi kannustettava käyttämään osa ohjelmaan myönnetyistä määrärahoista erityisesti seuraavien toimien rahoittamiseen:






  — | paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisjärjestöjen toteuttamat kotouttamistoimenpiteet |
| --- | --- | --- |

19.

on vakuuttunut siitä, että jäsenvaltioita olisi kannustettava käyttämään osa ohjelmaan myönnetyistä määrärahoista erityisesti seuraavien toimien rahoittamiseen:

—

paikallis- ja alueviranomaisten ja kansalaisjärjestöjen toteuttamat kotouttamistoimenpiteet

| — | toimet tehokkaiden vaihtoehtojen kehittämiseksi säilöönotolle |
| --- | --- |

—

toimet tehokkaiden vaihtoehtojen kehittämiseksi säilöönotolle

| — | tuettu vapaaehtoinen paluu ja uudelleenkotouttamisohjelmat ja niihin liittyvät toiminnot |
| --- | --- |

—

tuettu vapaaehtoinen paluu ja uudelleenkotouttamisohjelmat ja niihin liittyvät toiminnot

| — | toimet, jotka on kohdennettu muita heikommassa asemassa oleviin kansainvälistä suojelua hakeviin henkilöihin, joilla on erityisiä vastaanottoon tai menettelyihin liittyviä tarpeita; tämä tarkoittaa nimenomaan lapsia ja erityisesti ilman huoltajaa saapuvia lapsia. |
| --- | --- |

—

toimet, jotka on kohdennettu muita heikommassa asemassa oleviin kansainvälistä suojelua hakeviin henkilöihin, joilla on erityisiä vastaanottoon tai menettelyihin liittyviä tarpeita; tämä tarkoittaa nimenomaan lapsia ja erityisesti ilman huoltajaa saapuvia lapsia.

| 20. | suhtautuu myönteisesti nyt ehdotettuun hätäapukehykseen, joka auttaa jäsenvaltioita kohtaamaan haasteita, joita kolmansien maiden kansalaisten, etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten ilman huoltajaa olevien alaikäisten, laajamittainen tai suhteeton maahantulo aiheuttaa. Komitea painottaa, että erityisesti tällaisissa tilanteissa olevilla paikallis- ja alueviranomaisilla on oltava mahdollisuuksia asianomaisen tuen hyödyntämiseen. |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti nyt ehdotettuun hätäapukehykseen, joka auttaa jäsenvaltioita kohtaamaan haasteita, joita kolmansien maiden kansalaisten, etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten ilman huoltajaa olevien alaikäisten, laajamittainen tai suhteeton maahantulo aiheuttaa. Komitea painottaa, että erityisesti tällaisissa tilanteissa olevilla paikallis- ja alueviranomaisilla on oltava mahdollisuuksia asianomaisen tuen hyödyntämiseen.

| 21. | uskoo, että ehdotetulla lainsäädännöllä on selkeää eurooppalaista lisäarvoa ja että ehdotus on näin ollen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen. |
| --- | --- |

21.

uskoo, että ehdotetulla lainsäädännöllä on selkeää eurooppalaista lisäarvoa ja että ehdotus on näin ollen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen.

Bryssel 9. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/156

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus asetukseksi ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1293/2013 kumoamisesta”

(2018/C 461/14)

| Esittelijä: | Marco DUS (IT, PES), Vittorio Veneton (Treviso) kunnanvaltuutettu |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus asetukseksi ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1293/2013 kumoamisesta
  COM(2018) 385 final – 2018/0209 (COD) |

Esittelijä:

Marco DUS (IT, PES), Vittorio Veneton (Treviso) kunnanvaltuutettu

Viiteasiakirja:

Ehdotus asetukseksi ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1293/2013 kumoamisesta

COM(2018) 385 final – 2018/0209 (COD)

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (6) | Kattavien tavoitteiden saavuttamiseksi erityisen tärkeää on kiertotalouspaketin (1), vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden (2), (3), (4), unionin luontolainsäädännön (5) sekä siihen liittyvien politiikkojen (6), (7), (8), (9), (10) täytäntöönpano. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(6)

Kattavien tavoitteiden saavuttamiseksi erityisen tärkeää on kiertotalouspaketin (1), vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden (2), (3), (4), unionin luontolainsäädännön (5) sekä siihen liittyvien politiikkojen (6), (7), (8), (9), (10) täytäntöönpano.

| (6) | Kattavien tavoitteiden saavuttamiseksi erityisen tärkeää on kiertotalouspaketin (1), vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden (2), (3), (4),
  unionin vuoteen 2020 ulottuvan seitsemännen yleisen ympäristöalan toimintaohjelman ja sen mahdollisen seuraajan

   (5)

  ,
  unionin luontolainsäädännön (6) sekä siihen liittyvien politiikkojen (7), (8), (9), (10), (11), (12), (13), (14), (15) täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(6)

Kattavien tavoitteiden saavuttamiseksi erityisen tärkeää on kiertotalouspaketin (1), vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden (2), (3), (4),
  unionin vuoteen 2020 ulottuvan seitsemännen yleisen ympäristöalan toimintaohjelman ja sen mahdollisen seuraajan

   (5)

  ,
  unionin luontolainsäädännön (6) sekä siihen liittyvien politiikkojen (7), (8), (9), (10), (11), (12), (13), (14), (15) täytäntöönpano.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (7) | Pariisin ilmastosopimukseen perustuvien unionin sitoumusten noudattaminen edellyttää, että unionista tulee energiatehokas, vähähiilinen ja ilmastonmuutoksen kestävä yhteiskunta. Tämä puolestaan edellyttää toimia, joissa keskitytään erityisesti niihin aloihin, jotka vaikuttavat eniten tämänhetkisiin CO2-päästöjen ja pilaantumisen tasoihin. Näin edistetään vuoteen 2030 ulottuvien energia- ja ilmastopolitiikkaa koskevien puitteiden ja jäsenvaltioiden yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien täytäntöönpanoa sekä unionin vuosisadan puoleenväliin ulottuvien ja pitkän aikavälin ilmasto- ja energiastrategian valmistelua. Ohjelman olisi myös sisällettävä toimenpiteitä, joilla edistetään ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan politiikan täytäntöönpanoa, jotta vähennetään haavoittuvuutta, joka liittyy ilmastonmuutoksen haitallisiin vaikutuksiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(7)

Pariisin ilmastosopimukseen perustuvien unionin sitoumusten noudattaminen edellyttää, että unionista tulee energiatehokas, vähähiilinen ja ilmastonmuutoksen kestävä yhteiskunta. Tämä puolestaan edellyttää toimia, joissa keskitytään erityisesti niihin aloihin, jotka vaikuttavat eniten tämänhetkisiin CO2-päästöjen ja pilaantumisen tasoihin. Näin edistetään vuoteen 2030 ulottuvien energia- ja ilmastopolitiikkaa koskevien puitteiden ja jäsenvaltioiden yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien täytäntöönpanoa sekä unionin vuosisadan puoleenväliin ulottuvien ja pitkän aikavälin ilmasto- ja energiastrategian valmistelua. Ohjelman olisi myös sisällettävä toimenpiteitä, joilla edistetään ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan politiikan täytäntöönpanoa, jotta vähennetään haavoittuvuutta, joka liittyy ilmastonmuutoksen haitallisiin vaikutuksiin.

| (7) | Pariisin ilmastosopimukseen perustuvien unionin sitoumusten noudattaminen edellyttää, että unionista tulee energiatehokas, vähähiilinen ja ilmastonmuutoksen kestävä yhteiskunta. Tämä puolestaan edellyttää toimia, joissa keskitytään erityisesti niihin aloihin, jotka vaikuttavat eniten tämänhetkisiin CO2-päästöjen ja pilaantumisen tasoihin. Näin edistetään vuoteen 2030 ulottuvien energia- ja ilmastopolitiikkaa koskevien puitteiden ja jäsenvaltioiden yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien täytäntöönpanoa sekä unionin vuosisadan puoleenväliin ulottuvien ja pitkän aikavälin ilmasto- ja energiastrategian valmistelua. Ohjelman olisi myös sisällettävä toimenpiteitä, joilla edistetään ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan politiikan täytäntöönpanoa, jotta vähennetään haavoittuvuutta, joka liittyy ilmastonmuutoksen haitallisiin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

(7)

Pariisin ilmastosopimukseen perustuvien unionin sitoumusten noudattaminen edellyttää, että unionista tulee energiatehokas, vähähiilinen ja ilmastonmuutoksen kestävä yhteiskunta. Tämä puolestaan edellyttää toimia, joissa keskitytään erityisesti niihin aloihin, jotka vaikuttavat eniten tämänhetkisiin CO2-päästöjen ja pilaantumisen tasoihin. Näin edistetään vuoteen 2030 ulottuvien energia- ja ilmastopolitiikkaa koskevien puitteiden ja jäsenvaltioiden yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien täytäntöönpanoa sekä unionin vuosisadan puoleenväliin ulottuvien ja pitkän aikavälin ilmasto- ja energiastrategian valmistelua. Ohjelman olisi myös sisällettävä toimenpiteitä, joilla edistetään ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan politiikan täytäntöönpanoa, jotta vähennetään haavoittuvuutta, joka liittyy ilmastonmuutoksen haitallisiin vaikutuksiin.

Perustelu

Sanaa ”kestävä” pidetään sopivampana tähän yhteyteen, koska kyse on sopeutumisesta. [Suom. huom. Muutosehdotus ei vaikuta suomenkieliseen toisintoon, koska siinä käytetään jo ilmaisua ”ilmastonmuutoksen kestävä yhteiskunta”.]

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (8) | Siirtyminen puhtaaseen energiaan edistää keskeisellä tavalla ilmastonmuutoksen hillitsemistä, ja lisäksi siitä saadaan hyötyjä ympäristölle. Valmiuksien parantamiseen liittyvät toimet, joita vuoteen 2020 rahoitetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta, olisi sisällytettävä ohjelmaan, koska niiden tavoitteena ei ole rahoittaa huippuosaamista ja luoda innovointia vaan helpottaa jo saatavilla olevan, ilmastonmuutoksen hillintää edistävän teknologian käyttöönottoa. Näiden valmiuksien parantamiseen liittyvien toimien sisällyttäminen ohjelmaan tarjoaa mahdollisuuksia synergiaan alaohjelmien välillä ja lisää unionin rahoituksen yleistä johdonmukaisuutta. Tämän vuoksi olisi kerättävä ja levitettävä tietoja olemassa olevien tutkimus- ja innovointiratkaisujen käyttöönotosta Life-hankkeissa, mukaan lukien Euroopan horisontti -ohjelmasta ja sen edeltäjistä saadut ratkaisut. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(8)

Siirtyminen puhtaaseen energiaan edistää keskeisellä tavalla ilmastonmuutoksen hillitsemistä, ja lisäksi siitä saadaan hyötyjä ympäristölle. Valmiuksien parantamiseen liittyvät toimet, joita vuoteen 2020 rahoitetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta, olisi sisällytettävä ohjelmaan, koska niiden tavoitteena ei ole rahoittaa huippuosaamista ja luoda innovointia vaan helpottaa jo saatavilla olevan, ilmastonmuutoksen hillintää edistävän teknologian käyttöönottoa. Näiden valmiuksien parantamiseen liittyvien toimien sisällyttäminen ohjelmaan tarjoaa mahdollisuuksia synergiaan alaohjelmien välillä ja lisää unionin rahoituksen yleistä johdonmukaisuutta. Tämän vuoksi olisi kerättävä ja levitettävä tietoja olemassa olevien tutkimus- ja innovointiratkaisujen käyttöönotosta Life-hankkeissa, mukaan lukien Euroopan horisontti -ohjelmasta ja sen edeltäjistä saadut ratkaisut.

| (8) | Siirtyminen puhtaaseen energiaan edistää keskeisellä tavalla ilmastonmuutoksen hillitsemistä, ja lisäksi siitä saadaan hyötyjä ympäristölle. Valmiuksien parantamiseen liittyvät toimet, joita vuoteen 2020 rahoitetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta, olisi sisällytettävä ohjelmaan
  pitäen niiden osarahoitusosuus ennallaan
  , koska niiden tavoitteena ei ole rahoittaa huippuosaamista ja luoda innovointia vaan helpottaa jo saatavilla olevan, ilmastonmuutoksen hillintää edistävän teknologian käyttöönottoa. Näiden valmiuksien parantamiseen liittyvien toimien sisällyttäminen ohjelmaan tarjoaa mahdollisuuksia synergiaan alaohjelmien välillä ja lisää unionin rahoituksen yleistä johdonmukaisuutta. Tämän vuoksi olisi kerättävä ja levitettävä tietoja olemassa olevien tutkimus- ja innovointiratkaisujen käyttöönotosta Life-hankkeissa, mukaan lukien Euroopan horisontti -ohjelmasta ja sen edeltäjistä saadut ratkaisut. |
| --- | --- |

(8)

Siirtyminen puhtaaseen energiaan edistää keskeisellä tavalla ilmastonmuutoksen hillitsemistä, ja lisäksi siitä saadaan hyötyjä ympäristölle. Valmiuksien parantamiseen liittyvät toimet, joita vuoteen 2020 rahoitetaan Horisontti 2020 -ohjelmasta, olisi sisällytettävä ohjelmaan
  pitäen niiden osarahoitusosuus ennallaan
  , koska niiden tavoitteena ei ole rahoittaa huippuosaamista ja luoda innovointia vaan helpottaa jo saatavilla olevan, ilmastonmuutoksen hillintää edistävän teknologian käyttöönottoa. Näiden valmiuksien parantamiseen liittyvien toimien sisällyttäminen ohjelmaan tarjoaa mahdollisuuksia synergiaan alaohjelmien välillä ja lisää unionin rahoituksen yleistä johdonmukaisuutta. Tämän vuoksi olisi kerättävä ja levitettävä tietoja olemassa olevien tutkimus- ja innovointiratkaisujen käyttöönotosta Life-hankkeissa, mukaan lukien Euroopan horisontti -ohjelmasta ja sen edeltäjistä saadut ratkaisut.

Perustelu

Horisontti 2020 -ohjelmassa osarahoitusosuus on alueiden ja kuntien osalta 100 %.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (9) | Puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön vaikutustenarvioinneissa arvioidaan, että vuoteen 2030 ulottuvien unionin energiatavoitteiden saavuttaminen edellyttää 177 miljardin euron lisäinvestointeja vuodessa kaudella 2021–2030. Suurimmat puutteet liittyvät investointeihin, jotka liittyvät hiilestä luopumiseen rakennuksissa (energiatehokkuuteen ja
  pienimuotoisiin
  uusiutuvan energian lähteisiin) ja joissa pääomaa on ohjattava kohti luonteeltaan erittäin hajautettuja hankkeita. Yksi Siirtyminen puhtaaseen energiaan -alaohjelman tavoitteista on luoda valmiuksia hankkeiden kehittämistä ja yhdistämistä varten, jotta voidaan helpommin hyödyntää varoja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja vauhdittaa investointeja puhtaaseen energiaan myös käyttämällä InvestEU-ohjelman rahoitusvälineitä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(9)

Puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön vaikutustenarvioinneissa arvioidaan, että vuoteen 2030 ulottuvien unionin energiatavoitteiden saavuttaminen edellyttää 177 miljardin euron lisäinvestointeja vuodessa kaudella 2021–2030. Suurimmat puutteet liittyvät investointeihin, jotka liittyvät hiilestä luopumiseen rakennuksissa (energiatehokkuuteen ja
  pienimuotoisiin
  uusiutuvan energian lähteisiin) ja joissa pääomaa on ohjattava kohti luonteeltaan erittäin hajautettuja hankkeita. Yksi Siirtyminen puhtaaseen energiaan -alaohjelman tavoitteista on luoda valmiuksia hankkeiden kehittämistä ja yhdistämistä varten, jotta voidaan helpommin hyödyntää varoja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja vauhdittaa investointeja puhtaaseen energiaan myös käyttämällä InvestEU-ohjelman rahoitusvälineitä.

| (9) | Puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön vaikutustenarvioinneissa arvioidaan, että vuoteen 2030 ulottuvien unionin energiatavoitteiden saavuttaminen edellyttää 177 miljardin euron lisäinvestointeja vuodessa kaudella 2021–2030. Suurimmat puutteet liittyvät investointeihin, jotka liittyvät hiilestä luopumiseen rakennuksissa (energiatehokkuuteen ja
  hajautettuihin
  uusiutuvan energian lähteisiin
  , joita käytetään kaikenlaisen ja etenkin lämmityksen ja ilmastoinnin vaatiman energiankulutuksen kattamiseen
  ) ja joissa pääomaa on ohjattava kohti luonteeltaan erittäin hajautettuja hankkeita
  edistämällä esimerkiksi kokeiluhankkeiden toteuttamista pienissä kaupunkiyhdyskunnissa ja maaseudun asutuskeskittymissä ja haja-asutusalueilla
  . Yksi Siirtyminen puhtaaseen energiaan -alaohjelman tavoitteista on luoda valmiuksia hankkeiden kehittämistä ja yhdistämistä varten, jotta voidaan helpommin hyödyntää varoja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja vauhdittaa investointeja puhtaaseen energiaan myös käyttämällä InvestEU-ohjelman rahoitusvälineitä. |
| --- | --- |

(9)

Puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön vaikutustenarvioinneissa arvioidaan, että vuoteen 2030 ulottuvien unionin energiatavoitteiden saavuttaminen edellyttää 177 miljardin euron lisäinvestointeja vuodessa kaudella 2021–2030. Suurimmat puutteet liittyvät investointeihin, jotka liittyvät hiilestä luopumiseen rakennuksissa (energiatehokkuuteen ja
  hajautettuihin
  uusiutuvan energian lähteisiin
  , joita käytetään kaikenlaisen ja etenkin lämmityksen ja ilmastoinnin vaatiman energiankulutuksen kattamiseen
  ) ja joissa pääomaa on ohjattava kohti luonteeltaan erittäin hajautettuja hankkeita
  edistämällä esimerkiksi kokeiluhankkeiden toteuttamista pienissä kaupunkiyhdyskunnissa ja maaseudun asutuskeskittymissä ja haja-asutusalueilla
  . Yksi Siirtyminen puhtaaseen energiaan -alaohjelman tavoitteista on luoda valmiuksia hankkeiden kehittämistä ja yhdistämistä varten, jotta voidaan helpommin hyödyntää varoja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja vauhdittaa investointeja puhtaaseen energiaan myös käyttämällä InvestEU-ohjelman rahoitusvälineitä.

Perustelu

Hiilestä irtautuminen rakennusalalla on olennainen askel pyrittäessä saavuttamaan EU:n ilmasto- ja energiatavoitteet ja niiden myötä Pariisin sopimuksessa asetetut tavoitteet. Tässä yhteydessä tulee kuitenkin kiinnittää enemmän huomiota siihen, miten paljon energiaa kuluu lämmitykseen ja ilmastointiin, joiden osuus Euroopan energiankulutuksesta on huomattava.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (12) | Unionin tuoreimmassa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa (1) osoitetaan, että tarvitaan merkittävää edistymistä unionin ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon vauhdittamiseksi ja ympäristö- ja ilmastotavoitteiden sisällyttämiseksi muuhun politiikkaan. Ohjelman olisi sen vuoksi toimittava katalyyttina, jotta saavutetaan tarvittavaa edistymistä kehittämällä, testaamalla ja toistamalla uusia lähestymistapoja, tukemalla politiikan kehittämistä, seurantaa ja uudelleentarkastelua, parantamalla sidosryhmien osallistumista, saamalla liikkeelle investointeja kaikista unionin investointiohjelmista tai muista rahoituslähteistä ja tukemalla toimia, joilla poistetaan erilaiset esteet ympäristölainsäädännön edellyttämien keskeisten suunnitelmien tehokkaalle täytäntöönpanolle. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(12)

Unionin tuoreimmassa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa (1) osoitetaan, että tarvitaan merkittävää edistymistä unionin ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon vauhdittamiseksi ja ympäristö- ja ilmastotavoitteiden sisällyttämiseksi muuhun politiikkaan. Ohjelman olisi sen vuoksi toimittava katalyyttina, jotta saavutetaan tarvittavaa edistymistä kehittämällä, testaamalla ja toistamalla uusia lähestymistapoja, tukemalla politiikan kehittämistä, seurantaa ja uudelleentarkastelua, parantamalla sidosryhmien osallistumista, saamalla liikkeelle investointeja kaikista unionin investointiohjelmista tai muista rahoituslähteistä ja tukemalla toimia, joilla poistetaan erilaiset esteet ympäristölainsäädännön edellyttämien keskeisten suunnitelmien tehokkaalle täytäntöönpanolle.

| (12) | Unionin tuoreimmassa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa (1) osoitetaan, että tarvitaan merkittävää edistymistä unionin ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon vauhdittamiseksi ja ympäristö- ja ilmastotavoitteiden sisällyttämiseksi muuhun politiikkaan. Ohjelman olisi sen vuoksi toimittava katalyyttina, jotta saavutetaan tarvittavaa edistymistä kehittämällä, testaamalla ja toistamalla uusia lähestymistapoja, tukemalla politiikan kehittämistä,
  arviointia,
  seurantaa ja uudelleentarkastelua,
  edistämällä tietoisuuden lisäämistä ja tiedotusta, kehittämällä hyvä hallintotapa,
  parantamalla sidosryhmien osallistumista
  , jotta kykyä selviytyä maailmanlaajuisesta muutoksesta voidaan parantaa
  , saamalla liikkeelle investointeja kaikista unionin investointiohjelmista tai muista rahoituslähteistä ja tukemalla toimia, joilla poistetaan erilaiset esteet ympäristölainsäädännön edellyttämien keskeisten suunnitelmien tehokkaalle täytäntöönpanolle. |
| --- | --- |

(12)

Unionin tuoreimmassa ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa (1) osoitetaan, että tarvitaan merkittävää edistymistä unionin ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon vauhdittamiseksi ja ympäristö- ja ilmastotavoitteiden sisällyttämiseksi muuhun politiikkaan. Ohjelman olisi sen vuoksi toimittava katalyyttina, jotta saavutetaan tarvittavaa edistymistä kehittämällä, testaamalla ja toistamalla uusia lähestymistapoja, tukemalla politiikan kehittämistä,
  arviointia,
  seurantaa ja uudelleentarkastelua,
  edistämällä tietoisuuden lisäämistä ja tiedotusta, kehittämällä hyvä hallintotapa,
  parantamalla sidosryhmien osallistumista
  , jotta kykyä selviytyä maailmanlaajuisesta muutoksesta voidaan parantaa
  , saamalla liikkeelle investointeja kaikista unionin investointiohjelmista tai muista rahoituslähteistä ja tukemalla toimia, joilla poistetaan erilaiset esteet ympäristölainsäädännön edellyttämien keskeisten suunnitelmien tehokkaalle täytäntöönpanolle.

Perustelu

Ympäristötavoitteiden saavuttaminen edellyttää hallinnon parantamista erityisesti tiedotustoimin ja ottamalla sidosryhmät mukaan. Nämä painopisteet mainitaan nimenomaisesti edellisessä Life-ohjelmassa, ja alueiden komitean mielestä ne on säilytettävä.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (15) | BEST-toimella (biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla koskeva vapaaehtoinen järjestelmä) edistetään luonnon monimuotoisuuden suojelua, mukaan lukien meriluonnon monimuotoisuus, ja ekosysteemipalvelujen kestävää käyttöä, mukaan lukien ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla. BEST on auttanut lisäämään tietoisuutta unionin syrjäisimpien alueiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden ekologisesta merkityksestä maailmanlaajuisen luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta. Vuosina 2017 ja 2018 antamissaan ministerijulistuksissa unionin merentakaiset maat ja alueet ovat ilmaisseet arvostavansa kyseistä pienten avustusten järjestelmää luonnon monimuotoisuutta varten. On asianmukaista, että ohjelmaa jatketaan ja siitä rahoitetaan pieniä avustuksia luonnon monimuotoisuutta varten sekä syrjäisimmillä alueilla että merentakaisissa maissa ja alueilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(15)

BEST-toimella (biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla koskeva vapaaehtoinen järjestelmä) edistetään luonnon monimuotoisuuden suojelua, mukaan lukien meriluonnon monimuotoisuus, ja ekosysteemipalvelujen kestävää käyttöä, mukaan lukien ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla. BEST on auttanut lisäämään tietoisuutta unionin syrjäisimpien alueiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden ekologisesta merkityksestä maailmanlaajuisen luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta. Vuosina 2017 ja 2018 antamissaan ministerijulistuksissa unionin merentakaiset maat ja alueet ovat ilmaisseet arvostavansa kyseistä pienten avustusten järjestelmää luonnon monimuotoisuutta varten. On asianmukaista, että ohjelmaa jatketaan ja siitä rahoitetaan pieniä avustuksia luonnon monimuotoisuutta varten sekä syrjäisimmillä alueilla että merentakaisissa maissa ja alueilla.

| (15) | BEST-toimella (biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla koskeva vapaaehtoinen järjestelmä) edistetään luonnon monimuotoisuuden suojelua, mukaan lukien meriluonnon monimuotoisuus, ja ekosysteemipalvelujen kestävää käyttöä, mukaan lukien ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla. BEST on auttanut lisäämään tietoisuutta unionin syrjäisimpien alueiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden ekologisesta merkityksestä maailmanlaajuisen luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta. Vuosina 2017 ja 2018 antamissaan ministerijulistuksissa unionin merentakaiset maat ja alueet ovat ilmaisseet arvostavansa kyseistä pienten avustusten järjestelmää luonnon monimuotoisuutta varten. On asianmukaista, että ohjelmaa jatketaan ja siitä rahoitetaan pieniä avustuksia luonnon monimuotoisuutta varten sekä syrjäisimmillä alueilla että merentakaisissa maissa ja alueilla
  Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden kanssa solmittuun vahvempaan ja uudistettuun strategiseen kumppanuuteen liittyvien tavoitteiden ja toimenpiteiden mukaisesti

   (1). |
| --- | --- |

(15)

BEST-toimella (biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla koskeva vapaaehtoinen järjestelmä) edistetään luonnon monimuotoisuuden suojelua, mukaan lukien meriluonnon monimuotoisuus, ja ekosysteemipalvelujen kestävää käyttöä, mukaan lukien ekosysteemeihin perustuvat lähestymistavat ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen, unionin syrjäisimmillä sekä merentakaisilla alueilla. BEST on auttanut lisäämään tietoisuutta unionin syrjäisimpien alueiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden ekologisesta merkityksestä maailmanlaajuisen luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta. Vuosina 2017 ja 2018 antamissaan ministerijulistuksissa unionin merentakaiset maat ja alueet ovat ilmaisseet arvostavansa kyseistä pienten avustusten järjestelmää luonnon monimuotoisuutta varten. On asianmukaista, että ohjelmaa jatketaan ja siitä rahoitetaan pieniä avustuksia luonnon monimuotoisuutta varten sekä syrjäisimmillä alueilla että merentakaisissa maissa ja alueilla
  Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden kanssa solmittuun vahvempaan ja uudistettuun strategiseen kumppanuuteen liittyvien tavoitteiden ja toimenpiteiden mukaisesti

   (1).

Perustelu

Selvennetään tekstiä.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (17) | Unionin pitkän aikavälin tavoitteena ilmaa koskevaa politiikkaa varten on saavuttaa sellaiset ilmanlaadun tasot, jotka eivät aiheuta merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen. Ihmiset ovat hyvin tietoisia ilman epäpuhtauksista ja odottavat viranomaisten toimivan. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/2284 painotetaan roolia, joka unionin rahoituksella voi olla puhtaan ilman tavoitteiden saavuttamisessa. Tämän vuoksi ohjelmalla olisi tuettava hankkeita, mukaan lukien strategiset integroidut hankkeet, joissa on potentiaalia hyödyntää julkisia ja yksityisiä varoja, toimia esimerkkeinä hyvistä käytännöistä ja katalyyttina ilmanlaatusuunnitelmien ja -lainsäädännön täytäntöönpanolle paikallisella, alueellisella, monen alueen, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(17)

Unionin pitkän aikavälin tavoitteena ilmaa koskevaa politiikkaa varten on saavuttaa sellaiset ilmanlaadun tasot, jotka eivät aiheuta merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen. Ihmiset ovat hyvin tietoisia ilman epäpuhtauksista ja odottavat viranomaisten toimivan. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/2284 painotetaan roolia, joka unionin rahoituksella voi olla puhtaan ilman tavoitteiden saavuttamisessa. Tämän vuoksi ohjelmalla olisi tuettava hankkeita, mukaan lukien strategiset integroidut hankkeet, joissa on potentiaalia hyödyntää julkisia ja yksityisiä varoja, toimia esimerkkeinä hyvistä käytännöistä ja katalyyttina ilmanlaatusuunnitelmien ja -lainsäädännön täytäntöönpanolle paikallisella, alueellisella, monen alueen, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.

| (17) | Unionin pitkän aikavälin tavoitteena ilmaa koskevaa politiikkaa varten on saavuttaa sellaiset ilmanlaadun tasot, jotka eivät aiheuta merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen. Ihmiset ovat hyvin tietoisia ilman epäpuhtauksista ja odottavat viranomaisten toimivan. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/2284 painotetaan roolia, joka unionin rahoituksella voi olla puhtaan ilman tavoitteiden saavuttamisessa. Tämän vuoksi ohjelmalla olisi tuettava hankkeita, mukaan lukien strategiset integroidut hankkeet, joissa on potentiaalia hyödyntää julkisia ja yksityisiä varoja, toimia esimerkkeinä hyvistä käytännöistä ja katalyyttina ilmanlaatusuunnitelmien ja -lainsäädännön täytäntöönpanolle paikallisella, alueellisella, monen alueen, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.
  Ilmanlaadun parantamiseksi toteutettavien toimien tulee olla johdonmukaisia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien vaatimusten kanssa sekä sen kanssa, että Euroopan koko taloudesta on pitkällä aikavälillä tehtävä hiilivapaa ja samalla on korvattava fossiilisiin lähteisiin perustuva energiainfrastruktuuri uusiutuviin lähteisiin perustuvalla infrastruktuurilla silloin, kun se on teknisesti ja taloudellisesti mahdollista. |
| --- | --- |

(17)

Unionin pitkän aikavälin tavoitteena ilmaa koskevaa politiikkaa varten on saavuttaa sellaiset ilmanlaadun tasot, jotka eivät aiheuta merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ihmisten terveyteen. Ihmiset ovat hyvin tietoisia ilman epäpuhtauksista ja odottavat viranomaisten toimivan. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/2284 painotetaan roolia, joka unionin rahoituksella voi olla puhtaan ilman tavoitteiden saavuttamisessa. Tämän vuoksi ohjelmalla olisi tuettava hankkeita, mukaan lukien strategiset integroidut hankkeet, joissa on potentiaalia hyödyntää julkisia ja yksityisiä varoja, toimia esimerkkeinä hyvistä käytännöistä ja katalyyttina ilmanlaatusuunnitelmien ja -lainsäädännön täytäntöönpanolle paikallisella, alueellisella, monen alueen, kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.
  Ilmanlaadun parantamiseksi toteutettavien toimien tulee olla johdonmukaisia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien vaatimusten kanssa sekä sen kanssa, että Euroopan koko taloudesta on pitkällä aikavälillä tehtävä hiilivapaa ja samalla on korvattava fossiilisiin lähteisiin perustuva energiainfrastruktuuri uusiutuviin lähteisiin perustuvalla infrastruktuurilla silloin, kun se on teknisesti ja taloudellisesti mahdollista.

Perustelu

Ilmanlaatu on suoraan sidoksissa fossiilisten polttoaineiden käyttöön liikenteessä, lämmityksessä ja ilmastoinnissa sekä yleisesti sähköenergian tuotannossa. Näiden alojen hiilivapaaksi saattamisella on siis välitön vaikutus ilmanlaatuun ja ihmisten terveyteen. Life-ohjelmassa pitäisi ottaa huomioon mahdollisuudet vähentää kaasupäästöjä kyseisiin aloihin liittyvien hankkeiden yhteydessä. Silloin, kun on olemassa uusiutuviin energialähteisiin pohjautuva vaihtoehto, Life-ohjelman avulla pitäisi edistää tällaista aloitetta eikä paljon kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavien laitteiden korvaamista tehokkaammilla mutta yhä edelleen fossiilista energiaa käyttävillä laitteilla, jos investointi on myös kustannustehokas.

Muutosehdotus 8

Lisätään johdanto-osan 17 kappaleen jälkeen uusi 17 a kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Erityishuomiota olisi kiinnitettävä ilmansaastelähteiden, etenkin saastuttavimmilla fossiilisilla polttoaineilla toimivien kodin lämmityslaitteiden ja sähkövoimaloiden käytöstä poistamiseen. Ilmansaasteongelman ratkaisemiseksi toimet olisi kohdistettava sen edistämiseen, että keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä siirrytään käyttämään uusiutuvia energialähteitä ja muita puhtaita energialähteitä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(17 a)

Erityishuomiota olisi kiinnitettävä ilmansaastelähteiden, etenkin saastuttavimmilla fossiilisilla polttoaineilla toimivien kodin lämmityslaitteiden ja sähkövoimaloiden käytöstä poistamiseen. Ilmansaasteongelman ratkaisemiseksi toimet olisi kohdistettava sen edistämiseen, että keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä siirrytään käyttämään uusiutuvia energialähteitä ja muita puhtaita energialähteitä.

Perustelu

Kotien hiilipohjainen lämmitys on EU:ssa yksi merkittävä ilmansaasteiden lähde, joka vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen. Silloin, kun se on teknisesti ja taloudellisesti mahdollista, olisi edistettävä rakennusten energiatehokkuusdirektiivissä asetettujen rakennusalan hiilivapaustavoitteiden mukaisesti siirtymistä uusiutuviin energialähteisiin ja muihin puhtaisiin energialähteisiin.

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (20) | Ympäristöä, ilmastonmuutosta ja tähän liittyvää siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevien asioiden hallinnon parantaminen edellyttää kansalaisyhteiskunnan osallistumista siten, että lisätään yleisön tietoisuutta, kuluttajien osallistumista ja sidosryhmien, myös valtioista riippumattomien järjestöjen, osallistumisen laajentamista, siten, että järjestetään tähän liittyviä politiikkoja koskeva kuuleminen ja pannaan kyseiset politiikat täytäntöön. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(20)

Ympäristöä, ilmastonmuutosta ja tähän liittyvää siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevien asioiden hallinnon parantaminen edellyttää kansalaisyhteiskunnan osallistumista siten, että lisätään yleisön tietoisuutta, kuluttajien osallistumista ja sidosryhmien, myös valtioista riippumattomien järjestöjen, osallistumisen laajentamista, siten, että järjestetään tähän liittyviä politiikkoja koskeva kuuleminen ja pannaan kyseiset politiikat täytäntöön.

| (20) | Ympäristöä, ilmastonmuutosta ja tähän liittyvää siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevien asioiden hallinnon parantaminen edellyttää kansalaisyhteiskunnan osallistumista siten, että lisätään yleisön tietoisuutta
  muun muassa sellaisen tiedotusstrategian avulla
  ,
  jossa otetaan huomioon uusi media ja sosiaaliset verkostot ja joka edistää
  kuluttajien osallistumista ja sidosryhmien, myös valtioista riippumattomien järjestöjen, osallistumisen laajentamista, siten, että järjestetään tähän liittyviä politiikkoja koskeva kuuleminen ja pannaan kyseiset politiikat täytäntöön.
  Myös paikallis- ja alueyhteisöjen osallistaminen yhteisvastuullisina toimijoina – Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksessa (Pariisin sopimuksessa) kaupungeille, alueille ja paikallishallinnoille osoitetun aseman ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, sillä kyseessä on kansalaisia lähinnä oleva hallintotaso – voi edistää tärkeiden tulosten saavuttamista ympäristö-, energia- ja ilmastoasioissa, kuten kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen sekä kuntien muiden ilmasto- ja ympäristöverkostojen kasvava suosio osoittaa. |
| --- | --- |

(20)

Ympäristöä, ilmastonmuutosta ja tähän liittyvää siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevien asioiden hallinnon parantaminen edellyttää kansalaisyhteiskunnan osallistumista siten, että lisätään yleisön tietoisuutta
  muun muassa sellaisen tiedotusstrategian avulla
  ,
  jossa otetaan huomioon uusi media ja sosiaaliset verkostot ja joka edistää
  kuluttajien osallistumista ja sidosryhmien, myös valtioista riippumattomien järjestöjen, osallistumisen laajentamista, siten, että järjestetään tähän liittyviä politiikkoja koskeva kuuleminen ja pannaan kyseiset politiikat täytäntöön.
  Myös paikallis- ja alueyhteisöjen osallistaminen yhteisvastuullisina toimijoina – Pariisin sopimuksen osapuolten kokouksessa (Pariisin sopimuksessa) kaupungeille, alueille ja paikallishallinnoille osoitetun aseman ja toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, sillä kyseessä on kansalaisia lähinnä oleva hallintotaso – voi edistää tärkeiden tulosten saavuttamista ympäristö-, energia- ja ilmastoasioissa, kuten kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen sekä kuntien muiden ilmasto- ja ympäristöverkostojen kasvava suosio osoittaa.

Perustelu

On tärkeää viitata nimenomaisesti nykyaikaisen viestinnän tarpeeseen ja mainita kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus, josta on tullut erittäin suosittu ja maailmanlaajuinen, kansalaisia lähinnä olevien hallintotasojen osallistamista ja vastuullistamista edistävä aloite.

Muutosehdotus 10

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (22) | Ohjelmalla olisi autettava markkinatoimijoita valmistautumaan ja tuettava niitä siirtymisessä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta, vähähiilistä ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta testaamalla uusia liiketoimintamahdollisuuksia, parantamalla ammattimaisia taitoja, helpottamalla kuluttajien mahdollisuuksia saada kestäviä tuotteita ja palveluja, saamalla toimiin mukaan ja voimauttamalla mielipidevaikuttajia ja testaamalla uusia menetelmiä, joilla mukautetaan olemassa olevia prosesseja ja liiketoimintaympäristöä. Jotta tuetaan kestävien ratkaisujen laajaa käyttöönottoa markkinoilla, olisi edistettävä
  yleistä
  yleisön
  hyväksyntää ja kuluttajien osallistumista
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(22)

Ohjelmalla olisi autettava markkinatoimijoita valmistautumaan ja tuettava niitä siirtymisessä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta, vähähiilistä ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta testaamalla uusia liiketoimintamahdollisuuksia, parantamalla ammattimaisia taitoja, helpottamalla kuluttajien mahdollisuuksia saada kestäviä tuotteita ja palveluja, saamalla toimiin mukaan ja voimauttamalla mielipidevaikuttajia ja testaamalla uusia menetelmiä, joilla mukautetaan olemassa olevia prosesseja ja liiketoimintaympäristöä. Jotta tuetaan kestävien ratkaisujen laajaa käyttöönottoa markkinoilla, olisi edistettävä
  yleistä
  yleisön
  hyväksyntää ja kuluttajien osallistumista
  .

| (22) | Ohjelmalla olisi autettava markkinatoimijoita valmistautumaan ja tuettava niitä siirtymisessä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta, vähähiilistä ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta testaamalla uusia liiketoimintamahdollisuuksia, parantamalla ammattimaisia taitoja, helpottamalla kuluttajien mahdollisuuksia saada kestäviä tuotteita ja palveluja, saamalla toimiin mukaan ja voimauttamalla mielipidevaikuttajia ja testaamalla uusia menetelmiä, joilla mukautetaan olemassa olevia prosesseja ja liiketoimintaympäristöä. Jotta tuetaan kestävien ratkaisujen laajaa käyttöönottoa markkinoilla,
  etenkin innovatiivisen, kestävän ja uusiutuviin lähteisiin pohjautuvan energiateknologian käyttöönottoa,
  olisi edistettävä
  tällaisen teknologian yleistä tuntemusta ja leviämistä sekä kuluttajien osallistumista, jotta yleinen hyväksyntä
  yleisön
  keskuudessa vahvistuisi
  . |
| --- | --- |

(22)

Ohjelmalla olisi autettava markkinatoimijoita valmistautumaan ja tuettava niitä siirtymisessä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta, vähähiilistä ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta testaamalla uusia liiketoimintamahdollisuuksia, parantamalla ammattimaisia taitoja, helpottamalla kuluttajien mahdollisuuksia saada kestäviä tuotteita ja palveluja, saamalla toimiin mukaan ja voimauttamalla mielipidevaikuttajia ja testaamalla uusia menetelmiä, joilla mukautetaan olemassa olevia prosesseja ja liiketoimintaympäristöä. Jotta tuetaan kestävien ratkaisujen laajaa käyttöönottoa markkinoilla,
  etenkin innovatiivisen, kestävän ja uusiutuviin lähteisiin pohjautuvan energiateknologian käyttöönottoa,
  olisi edistettävä
  tällaisen teknologian yleistä tuntemusta ja leviämistä sekä kuluttajien osallistumista, jotta yleinen hyväksyntä
  yleisön
  keskuudessa vahvistuisi
  .

Perustelu

Uusiutuvan energian järjestelmien asennuskustannukset ovat laskeneet kymmenen viime vuoden aikana rajusti teknologian ja markkinoiden kehityksen ja (myös) julkisen tuen ansiosta. Tätä kehitystä on jatkettava, jotta Euroopan energiapotentiaali voidaan saada kokonaan käyttöön. Tähän liittyen tulee lisätä toistaiseksi vain vähän käytettyjen vaihtoehtoisten energiamuotojen (kuten merienergia tai geoterminen energia) hyödyntämistä ja parantaa EU:n energiariippumattomuutta sen ulkopuolisista maista.

Muutosehdotus 11

Lisätään johdanto-osan 24 kappaleen jälkeen uusi 24 a kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (24 a) | Koska ilmastonmuutoksesta johtuvat luonnonkatastrofit ovat yleistyneet Euroopan unionin alueella ja nykyiset ennaltaehkäisykeinot ovat riittämättömiä, ohjelmasta tuetaan aloitteita, joiden avulla pyritään tehostamaan ilmastokestävyysstrategioita, jotta voidaan torjua ilmastonmuutoksesta johtuvia luonnontuhoja. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(24 a)

Koska ilmastonmuutoksesta johtuvat luonnonkatastrofit ovat yleistyneet Euroopan unionin alueella ja nykyiset ennaltaehkäisykeinot ovat riittämättömiä, ohjelmasta tuetaan aloitteita, joiden avulla pyritään tehostamaan ilmastokestävyysstrategioita, jotta voidaan torjua ilmastonmuutoksesta johtuvia luonnontuhoja.

Perustelu

Koska luonnonkatastrofit yleistyvät ja ennaltaehkäisykeinot ovat riittämättömiä, on perustavan tärkeää tukea Life-ohjelmasta aloitteita, joiden avulla pyritään tehostamaan ilmastokestävyysstrategioita tuhojen torjumiseksi.

Muutosehdotus 12

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (25) | Ohjelman täytäntöönpanossa olisi asianmukaisella tavalla otettava huomioon syrjäisimpiä alueita koskeva strategia SEUT-sopimuksen 349 artiklan sekä kyseisten alueiden erityistarpeiden ja haavoittuvuuksien mukaisesti. Lisäksi olisi otettava huomioon muut kuin ympäristöä, ilmastoa ja siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevat unionin politiikat. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(25)

Ohjelman täytäntöönpanossa olisi asianmukaisella tavalla otettava huomioon syrjäisimpiä alueita koskeva strategia SEUT-sopimuksen 349 artiklan sekä kyseisten alueiden erityistarpeiden ja haavoittuvuuksien mukaisesti. Lisäksi olisi otettava huomioon muut kuin ympäristöä, ilmastoa ja siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevat unionin politiikat.

| (25) | Ohjelman täytäntöönpanossa olisi asianmukaisella tavalla otettava huomioon syrjäisimpiä alueita koskeva strategia SEUT-sopimuksen 349 artiklan sekä kyseisten alueiden erityistarpeiden ja haavoittuvuuksien mukaisesti. Lisäksi olisi otettava huomioon muut kuin ympäristöä, ilmastoa
  , kiertotaloutta
  ja siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevat unionin politiikat.


  Strategian rahoitus on integroitava osaksi ohjelmaa erityisellä ja eriytetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(25)

Ohjelman täytäntöönpanossa olisi asianmukaisella tavalla otettava huomioon syrjäisimpiä alueita koskeva strategia SEUT-sopimuksen 349 artiklan sekä kyseisten alueiden erityistarpeiden ja haavoittuvuuksien mukaisesti. Lisäksi olisi otettava huomioon muut kuin ympäristöä, ilmastoa
  , kiertotaloutta
  ja siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevat unionin politiikat.

Strategian rahoitus on integroitava osaksi ohjelmaa erityisellä ja eriytetyllä tavalla.

Perustelu

On tarpeen sisällyttää säädökseen tämä erityinen viittaus syrjäisimpien alueiden suurempiin riskeihin maailmanlaajuisen muutoksen ja ilmastonmuutoksen suhteen. Syynä on se, että kyseiset alueet ovat erityisen haavoittuvaisia sekä riippuvaisia Manner-Euroopasta.

Muutosehdotus 13

Lisätään johdanto-osan 26 kappaleen jälkeen uusi 26 a kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (26 a) | Eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät (EAYY) ovat tukikelpoisia ja voivat toimia oikeudellisena välineenä, jonka välityksellä Life-ohjelmaa toteutetaan. EAYY:t ovat rakenteeltaan yhteenliittymien kaltaisia, ja suurin osa niistä toimii rajatylittävästi. Näiden ominaispiirteidensä ansiosta ne voivat hallinnoida keskitetysti hankkeiden operatiivista toteuttamista ja niiden rahoitusta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(26 a)

Eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät (EAYY) ovat tukikelpoisia ja voivat toimia oikeudellisena välineenä, jonka välityksellä Life-ohjelmaa toteutetaan. EAYY:t ovat rakenteeltaan yhteenliittymien kaltaisia, ja suurin osa niistä toimii rajatylittävästi. Näiden ominaispiirteidensä ansiosta ne voivat hallinnoida keskitetysti hankkeiden operatiivista toteuttamista ja niiden rahoitusta.

Perustelu

EAYY:iden käyttöä tulee edistää, ja niiden mahdollisuus toimia yhteenliittyminä tulee varmistaa.

Muutosehdotus 14

Johdanto-osan 31 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä. | Rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä
  muun muassa henkilöstökustannusten kattamiseksi, jotta voidaan tukea hankkeisiin osallistumiseen liittyvien hallinnollisten toimien yksinkertaistamista
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä.

Rahoitustyypit ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasite ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä
  muun muassa henkilöstökustannusten kattamiseksi, jotta voidaan tukea hankkeisiin osallistumiseen liittyvien hallinnollisten toimien yksinkertaistamista
  .

Perustelu

Muutosehdotuksella korostetaan sen merkitystä, että tukea voidaan antaa henkilöstökustannuksiin, sillä tämä on tärkeä osatekijä, jotta etenkin pienet organisaatiot voivat osallistua hankkeisiin.

Muutosehdotus 15

3 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on edistää siirtymistä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta, vähähiilistä ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta, myös siirtymällä puhtaaseen energiaan, sekä ympäristön laadun suojelua ja parantamista sekä luonnon monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä ja tämän suuntauksen kääntämistä ja siten edistää kestävää kehitystä. | 1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on edistää siirtymistä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta, vähähiilistä ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta, myös siirtymällä puhtaaseen energiaan, sekä ympäristön laadun suojelua ja parantamista sekä luonnon monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä ja tämän suuntauksen kääntämistä ja siten edistää kestävää kehitystä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on edistää siirtymistä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta, vähähiilistä ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta, myös siirtymällä puhtaaseen energiaan, sekä ympäristön laadun suojelua ja parantamista sekä luonnon monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä ja tämän suuntauksen kääntämistä ja siten edistää kestävää kehitystä.

1.   Ohjelman yleisenä tavoitteena on edistää siirtymistä kohti puhdasta, kiertotalouteen perustuvaa, energiatehokasta, vähähiilistä ja ilmastonmuutoksen kestävää taloutta, myös siirtymällä puhtaaseen energiaan, sekä ympäristön laadun suojelua ja parantamista sekä luonnon monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä ja tämän suuntauksen kääntämistä ja siten edistää kestävää kehitystä.

Perustelu

Perustelu

Sanaa ”kestävä” pidetään sopivampana tähän yhteyteen, koska kyse on sopeutumisesta. [Suom. huom. Muutosehdotus ei vaikuta suomenkieliseen toisintoon, koska siinä käytetään jo ilmaisua ”ilmastonmuutoksen kestävä talous”.]

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

3 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: | 2.   Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: |
| a) | kehittää, demonstroida ja edistää innovatiivisia tekniikoita ja lähestymistapoja ympäristöä ja ilmastotoimia koskevan unionin lainsäädännön ja politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien siirtyminen puhtaaseen energiaan, ja edistää parhaiden käytäntöjen soveltamista luontoon ja luonnon monimuotoisuuteen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:

2.   Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:

a)

kehittää, demonstroida ja edistää innovatiivisia tekniikoita ja lähestymistapoja ympäristöä ja ilmastotoimia koskevan unionin lainsäädännön ja politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien siirtyminen puhtaaseen energiaan, ja edistää parhaiden käytäntöjen soveltamista luontoon ja luonnon monimuotoisuuteen;

| a) | kehittää, demonstroida ja edistää innovatiivisia tekniikoita ja lähestymistapoja ympäristöä ja ilmastotoimia koskevan unionin lainsäädännön ja politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien siirtyminen puhtaaseen energiaan, ja edistää parhaiden käytäntöjen soveltamista luontoon ja luonnon monimuotoisuuteen; |
| --- | --- |

a)

kehittää, demonstroida ja edistää innovatiivisia tekniikoita ja lähestymistapoja ympäristöä ja ilmastotoimia koskevan unionin lainsäädännön ja politiikan tavoitteiden saavuttamiseksi, mukaan lukien siirtyminen puhtaaseen energiaan, ja edistää parhaiden käytäntöjen soveltamista luontoon ja luonnon monimuotoisuuteen;

| b) | tukea asiaan liittyvän unionin lainsäädännön ja politiikan kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja täytäntöönpanon valvontaa, mukaan lukien hallinnon parantaminen vahvistamalla julkisten ja yksityisten toimijoiden valmiuksia ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista; |
| --- | --- |

b)

tukea asiaan liittyvän unionin lainsäädännön ja politiikan kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja täytäntöönpanon valvontaa, mukaan lukien hallinnon parantaminen vahvistamalla julkisten ja yksityisten toimijoiden valmiuksia ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista;

| b) | tukea asiaan liittyvän unionin lainsäädännön ja politiikan kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja täytäntöönpanon valvontaa, mukaan lukien hallinnon parantaminen vahvistamalla julkisten ja yksityisten toimijoiden valmiuksia ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista; |
| --- | --- |

b)

tukea asiaan liittyvän unionin lainsäädännön ja politiikan kehittämistä, täytäntöönpanoa, seurantaa ja täytäntöönpanon valvontaa, mukaan lukien hallinnon parantaminen vahvistamalla julkisten ja yksityisten toimijoiden valmiuksia ja kansalaisyhteiskunnan osallistumista;

| c) | lisätä onnistuneiden teknisten ja politiikkaan liittyvien ratkaisujen laajamittaista käyttöönottoa unionin lainsäädännön ja politiikan täytäntöönpanemiseksi toistamalla tuloksia, sisällyttämällä tavoitteet muihin politiikkoihin sekä julkisen ja yksityisen sektorin käytäntöihin, saamalla liikkeelle investointeja sekä parantamalla rahoituksen saatavuutta. |
| --- | --- |

c)

lisätä onnistuneiden teknisten ja politiikkaan liittyvien ratkaisujen laajamittaista käyttöönottoa unionin lainsäädännön ja politiikan täytäntöönpanemiseksi toistamalla tuloksia, sisällyttämällä tavoitteet muihin politiikkoihin sekä julkisen ja yksityisen sektorin käytäntöihin, saamalla liikkeelle investointeja sekä parantamalla rahoituksen saatavuutta.

| c) | lisätä onnistuneiden teknisten ja politiikkaan liittyvien ratkaisujen laajamittaista käyttöönottoa unionin lainsäädännön ja politiikan täytäntöönpanemiseksi toistamalla tuloksia, sisällyttämällä tavoitteet muihin politiikkoihin sekä julkisen ja yksityisen sektorin käytäntöihin, saamalla liikkeelle investointeja sekä parantamalla rahoituksen saatavuutta; |
| --- | --- |

c)

lisätä onnistuneiden teknisten ja politiikkaan liittyvien ratkaisujen laajamittaista käyttöönottoa unionin lainsäädännön ja politiikan täytäntöönpanemiseksi toistamalla tuloksia, sisällyttämällä tavoitteet muihin politiikkoihin sekä julkisen ja yksityisen sektorin käytäntöihin, saamalla liikkeelle investointeja sekä parantamalla rahoituksen saatavuutta;

| d) | vahvistaa ilmastokestävyysstrategioiden sekä ilmastonmuutoksesta johtuvien luonnonkatastrofien riskin pienentämiseen liittyvien toimien yhteisvaikutuksia ottamalla käyttöön teknisiä ratkaisuja, kuten yksiselitteinen menetelmä luonnonkatastrofien riskin analysoimiseksi. |
| --- | --- |

d)

d)

vahvistaa ilmastokestävyysstrategioiden sekä ilmastonmuutoksesta johtuvien luonnonkatastrofien riskin pienentämiseen liittyvien toimien yhteisvaikutuksia ottamalla käyttöön teknisiä ratkaisuja, kuten yksiselitteinen menetelmä luonnonkatastrofien riskin analysoimiseksi.

vahvistaa ilmastokestävyysstrategioiden sekä ilmastonmuutoksesta johtuvien luonnonkatastrofien riskin pienentämiseen liittyvien toimien yhteisvaikutuksia ottamalla käyttöön teknisiä ratkaisuja, kuten yksiselitteinen menetelmä luonnonkatastrofien riskin analysoimiseksi.

Perustelu

Perustelu

Koska luonnonkatastrofit yleistyvät ja nykyiset ennaltaehkäisykeinot ovat riittämättömiä, on perustavan tärkeää tukea Life-ohjelmasta ratkaisuja, joilla tehostetaan ilmastokestävyysstrategioita tuhojen torjumiseksi.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

5 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  5 450 000 000
  euroa käypinä hintoina. | 1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  6 780 000 000
  euroa käypinä hintoina. |
| 2.   Seuraavassa esitetään 1 kohdassa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen: | 2.   Seuraavassa esitetään 1 kohdassa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen: |
| | 3 500 000 000
  euroa toiminta-alalle Ympäristö, josta |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  5 450 000 000
  euroa käypinä hintoina.

1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat
  6 780 000 000
  euroa käypinä hintoina.

2.   Seuraavassa esitetään 1 kohdassa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen:

2.   Seuraavassa esitetään 1 kohdassa tarkoitetun määrän ohjeellinen jakautuminen:

3 500 000 000
  euroa toiminta-alalle Ympäristö, josta

3 500 000 000

| a) | 4 165 000 000
  euroa toiminta-alalle Ympäristö, josta |
| --- | --- |

a)

a)

4 165 000 000
  euroa toiminta-alalle Ympäristö, josta

4 165 000 000

| | 2 150 000 000 euroa alaohjelmalle Luonto ja luonnon monimuotoisuus ja |
| --- | --- |

2 150 000 000 euroa alaohjelmalle Luonto ja luonnon monimuotoisuus ja

| | 1) | 2 315 000 000 euroa alaohjelmalle Luonto ja luonnon monimuotoisuus ja |
| --- | --- | --- |

1)

1)

2 315 000 000 euroa alaohjelmalle Luonto ja luonnon monimuotoisuus ja

| | 1 350 000 000 euroa alaohjelmalle Kiertotalous ja elämänlaatu; |
| --- | --- |

1 350 000 000 euroa alaohjelmalle Kiertotalous ja elämänlaatu;

| | 2) | 1 850 000 000 euroa alaohjelmalle Kiertotalous ja elämänlaatu; |
| --- | --- | --- |

2)

2)

1 850 000 000 euroa alaohjelmalle Kiertotalous ja elämänlaatu;

| | 1 950 000 000
  euroa toiminta-alalle Ilmastotoimet, josta |
| --- | --- |

1 950 000 000
  euroa toiminta-alalle Ilmastotoimet, josta

1 950 000 000

| b) | 2 615 000 000
  euroa toiminta-alalle Ilmastotoimet, josta |
| --- | --- |

b)

b)

2 615 000 000
  euroa toiminta-alalle Ilmastotoimet, josta

2 615 000 000

| | 950 000 000
  euroa alaohjelmalle Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen ja |
| --- | --- |

950 000 000
  euroa alaohjelmalle Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen ja

950 000 000

| | 1) | 1 450 000 000
  euroa alaohjelmalle Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen ja |
| --- | --- | --- |

1)

1)

1 450 000 000
  euroa alaohjelmalle Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen ja

1 450 000 000

| | 1 000 000 000 euroa alaohjelmalle Siirtyminen puhtaaseen energiaan. |
| --- | --- |

1 000 000 000 euroa alaohjelmalle Siirtyminen puhtaaseen energiaan.

| | 2) | 1 165 000 000 euroa alaohjelmalle Siirtyminen puhtaaseen energiaan. |
| --- | --- | --- |

2)

2)

1 165 000 000 euroa alaohjelmalle Siirtyminen puhtaaseen energiaan.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut määrät eivät rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) xx/xx [uutta monivuotisesta rahoituskehystä koskevassa asetuksessa] ja varainhoitoasetuksessa vahvistettujen joustavuutta koskevien säännösten soveltamista.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut määrät eivät rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) xx/xx [uutta monivuotisesta rahoituskehystä koskevassa asetuksessa] ja varainhoitoasetuksessa vahvistettujen joustavuutta koskevien säännösten soveltamista.

Perustelu

Perustelu

Life-ohjelman määrärahojen uusi summa perustuu Euroopan komission ilmoittamaan määrärahojen 1,7-kertaistumiseen, mutta huomioon ei ole otettu aiemmin Horisontti 2020 -ohjelmasta rahoitetun energiasiirtymätoimenpiteen siirtoa erityisesti ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja kiertotalouden alaohjelmaa silmällä pitäen.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

5 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut määrät eivät rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) xx/xx [uutta monivuotisesta rahoituskehystä koskevassa asetuksessa] ja varainhoitoasetuksessa vahvistettujen joustavuutta koskevien säännösten soveltamista. | 3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut määrät eivät rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) xx/xx [uutta monivuotisesta rahoituskehystä koskevassa asetuksessa] ja varainhoitoasetuksessa vahvistettujen joustavuutta koskevien säännösten soveltamista. |
| | 3 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 21 artiklan mukaisesti tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun osuuden lisäämiseksi enintään 10 prosentilla edellyttäen, että Luonto ja luonnon monimuotoisuus -painopistealueeseen kuuluvissa ja laatua koskevat vähimmäisvaatimukset täyttävissä ehdotuksissa kahtena peräkkäisenä vuotena pyydettyjen varojen kokonaismäärä on yli 20 prosenttia suurempi kuin kyseisiä vuosia edeltäville kahdelle vuodelle laskettu vastaava määrä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut määrät eivät rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) xx/xx [uutta monivuotisesta rahoituskehystä koskevassa asetuksessa] ja varainhoitoasetuksessa vahvistettujen joustavuutta koskevien säännösten soveltamista.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut määrät eivät rajoita Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) xx/xx [uutta monivuotisesta rahoituskehystä koskevassa asetuksessa] ja varainhoitoasetuksessa vahvistettujen joustavuutta koskevien säännösten soveltamista.

3 a.
     
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 21 artiklan mukaisesti tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetun osuuden lisäämiseksi enintään 10 prosentilla edellyttäen, että Luonto ja luonnon monimuotoisuus -painopistealueeseen kuuluvissa ja laatua koskevat vähimmäisvaatimukset täyttävissä ehdotuksissa kahtena peräkkäisenä vuotena pyydettyjen varojen kokonaismäärä on yli 20 prosenttia suurempi kuin kyseisiä vuosia edeltäville kahdelle vuodelle laskettu vastaava määrä.

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä. Teksti on otettu nykyisen Life-ohjelman (2014–2020) Luonto ja luonnon monimuotoisuus -alaohjelman joustolausekkeesta.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

5 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.   Ohjelmasta voidaan rahoittaa komission toteuttamia toimia, joilla tuetaan unionin ympäristö- ja ilmastolainsäädännön ja -politiikan sekä siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevan lainsäädännön ja politiikan valmistelua, täytäntöönpanoa ja valtavirtaistamista 3 artiklassa vahvistettujen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällaisia toimia voivat olla | 5.   Ohjelmasta voidaan rahoittaa komission toteuttamia toimia, joilla tuetaan unionin ympäristö- ja ilmastolainsäädännön ja -politiikan sekä siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevan lainsäädännön ja politiikan valmistelua, täytäntöönpanoa ja valtavirtaistamista 3 artiklassa vahvistettujen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällaisia toimia voivat olla |
| a) | tiedotus ja viestintä, myös tietoisuuden lisäämiseen tähtäävät kampanjat. Tämän asetuksen nojalla tiedotustoimiin kohdennettujen varojen on katettava myös unionin poliittisia painopisteitä koskeva toimielinten tiedotustoiminta sekä unionin keskeisen ympäristö- ja ilmastolainsäädännön sekä asiaankuuluvan puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskeva tiedotustoiminta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.   Ohjelmasta voidaan rahoittaa komission toteuttamia toimia, joilla tuetaan unionin ympäristö- ja ilmastolainsäädännön ja -politiikan sekä siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevan lainsäädännön ja politiikan valmistelua, täytäntöönpanoa ja valtavirtaistamista 3 artiklassa vahvistettujen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällaisia toimia voivat olla

5.   Ohjelmasta voidaan rahoittaa komission toteuttamia toimia, joilla tuetaan unionin ympäristö- ja ilmastolainsäädännön ja -politiikan sekä siirtymistä puhtaaseen energiaan koskevan lainsäädännön ja politiikan valmistelua, täytäntöönpanoa ja valtavirtaistamista 3 artiklassa vahvistettujen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Tällaisia toimia voivat olla

a)

tiedotus ja viestintä, myös tietoisuuden lisäämiseen tähtäävät kampanjat. Tämän asetuksen nojalla tiedotustoimiin kohdennettujen varojen on katettava myös unionin poliittisia painopisteitä koskeva toimielinten tiedotustoiminta sekä unionin keskeisen ympäristö- ja ilmastolainsäädännön sekä asiaankuuluvan puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskeva tiedotustoiminta;

| a) | tiedotus ja viestintä, myös tietoisuuden lisäämiseen tähtäävät kampanjat. Tämän asetuksen nojalla tiedotustoimiin kohdennettujen varojen on katettava myös unionin poliittisia painopisteitä koskeva toimielinten tiedotustoiminta sekä unionin keskeisen ympäristö- ja ilmastolainsäädännön sekä asiaankuuluvan puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskeva tiedotustoiminta; |
| --- | --- |

a)

tiedotus ja viestintä, myös tietoisuuden lisäämiseen tähtäävät kampanjat. Tämän asetuksen nojalla tiedotustoimiin kohdennettujen varojen on katettava myös unionin poliittisia painopisteitä koskeva toimielinten tiedotustoiminta sekä unionin keskeisen ympäristö- ja ilmastolainsäädännön sekä asiaankuuluvan puhdasta energiaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskeva tiedotustoiminta;

| b) | selvitykset, kartoitukset, mallintaminen ja skenaarioiden laatiminen; |
| --- | --- |

b)

selvitykset, kartoitukset, mallintaminen ja skenaarioiden laatiminen;

| b) | selvitykset, kartoitukset, mallintaminen ja skenaarioiden laatiminen; |
| --- | --- |

b)

selvitykset, kartoitukset, mallintaminen ja skenaarioiden laatiminen;

| c) | hankkeiden, joita ei rahoiteta ohjelmasta, politiikkojen, ohjelmien ja lainsäädännön valmistelu, toteutus, seuranta, tarkastaminen ja arviointi; |
| --- | --- |

c)

hankkeiden, joita ei rahoiteta ohjelmasta, politiikkojen, ohjelmien ja lainsäädännön valmistelu, toteutus, seuranta, tarkastaminen ja arviointi;

| c) | hankkeiden, joita ei rahoiteta ohjelmasta,
  sekä täytäntöönpanotoimien ja hallinnon kehittämistoimien,
  politiikkojen, ohjelmien ja lainsäädännön valmistelu, toteutus, seuranta, tarkastaminen ja arviointi; |
| --- | --- |

c)

hankkeiden, joita ei rahoiteta ohjelmasta,
  sekä täytäntöönpanotoimien ja hallinnon kehittämistoimien,
  politiikkojen, ohjelmien ja lainsäädännön valmistelu, toteutus, seuranta, tarkastaminen ja arviointi;

sekä täytäntöönpanotoimien ja hallinnon kehittämistoimien,

| d) | työpajat, konferenssit ja kokoukset; |
| --- | --- |

d)

työpajat, konferenssit ja kokoukset;

| d) | työpajat, konferenssit ja kokoukset; |
| --- | --- |

d)

työpajat, konferenssit ja kokoukset;

| e) | verkottuminen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseen tarkoitetut järjestelmät; |
| --- | --- |

e)

verkottuminen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseen tarkoitetut järjestelmät;

| e) | verkottuminen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseen tarkoitetut järjestelmät; |
| --- | --- |

e)

verkottuminen ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseen tarkoitetut järjestelmät;

| f) | muu toiminta. |
| --- | --- |

f)

muu toiminta.

| f) | muu toiminta. |
| --- | --- |

f)

muu toiminta.

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

11 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.   Oikeussubjektit, jotka osallistuvat yhteenliittymiin, joissa on mukana vähintään kolme riippumatonta yhteisöä, jotka ovat sijoittautuneet eri jäsenvaltioihin tai jäsenvaltioihin sidoksissa oleviin merentakaisiin maihin tai sidoksissa oleville merentakaisille alueille taikka ohjelmaan assosioituneisiin kolmansiin maihin tai muihin kolmansiin maihin, ovat osallistumiskelpoisia. | 5.   Oikeussubjektit, jotka osallistuvat yhteenliittymiin, joissa on mukana vähintään kolme riippumatonta yhteisöä, jotka ovat sijoittautuneet eri jäsenvaltioihin tai jäsenvaltioihin sidoksissa oleviin merentakaisiin maihin tai sidoksissa oleville merentakaisille alueille taikka ohjelmaan assosioituneisiin kolmansiin maihin tai muihin kolmansiin maihin, ovat osallistumiskelpoisia. |
| | 5 a.
     
  Eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät (EAYY) rinnastetaan yhteenliittymiin, jotka ovat sijoittautuneet eri jäsenvaltioihin, jäsenvaltioihin sidoksissa oleviin merentakaisiin maihin tai jäsenvaltioihin sidoksissa oleville merentakaisille alueille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.   Oikeussubjektit, jotka osallistuvat yhteenliittymiin, joissa on mukana vähintään kolme riippumatonta yhteisöä, jotka ovat sijoittautuneet eri jäsenvaltioihin tai jäsenvaltioihin sidoksissa oleviin merentakaisiin maihin tai sidoksissa oleville merentakaisille alueille taikka ohjelmaan assosioituneisiin kolmansiin maihin tai muihin kolmansiin maihin, ovat osallistumiskelpoisia.

5.   Oikeussubjektit, jotka osallistuvat yhteenliittymiin, joissa on mukana vähintään kolme riippumatonta yhteisöä, jotka ovat sijoittautuneet eri jäsenvaltioihin tai jäsenvaltioihin sidoksissa oleviin merentakaisiin maihin tai sidoksissa oleville merentakaisille alueille taikka ohjelmaan assosioituneisiin kolmansiin maihin tai muihin kolmansiin maihin, ovat osallistumiskelpoisia.

5 a.
     
  Eurooppalaiset alueellisen yhteistyön yhtymät (EAYY) rinnastetaan yhteenliittymiin, jotka ovat sijoittautuneet eri jäsenvaltioihin, jäsenvaltioihin sidoksissa oleviin merentakaisiin maihin tai jäsenvaltioihin sidoksissa oleville merentakaisille alueille.

Perustelu

Perustelu

EAYY:iden käyttöä tulee edistää, ja niiden mahdollisuus toimia yhteenliittyminä tulee varmistaa.

Muutosehdotus 21

Muutosehdotus 21

13 artiklan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | ohjelmasta
  rahoitetut hankkeet
  eivät saa haitata
  ohjelman ympäristö- tai ilmastotavoitteiden tai asiaankuuluvien puhtaaseen energiaan siirtymistä koskevien
  tavoitteiden saavuttamista ja niiden on mahdollisuuksien mukaan edistettävä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

ohjelmasta
  rahoitetut hankkeet
  eivät saa haitata
  ohjelman ympäristö- tai ilmastotavoitteiden tai asiaankuuluvien puhtaaseen energiaan siirtymistä koskevien
  tavoitteiden saavuttamista ja niiden on mahdollisuuksien mukaan edistettävä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöä;

rahoitetut hankkeet

ohjelman ympäristö- tai ilmastotavoitteiden tai asiaankuuluvien puhtaaseen energiaan siirtymistä koskevien

| a) | ohjelmasta
  rahoitettujen hankkeiden tulee edistää ainakin yhden ohjelmaan sisältyvän ympäristö- tai ilmastotavoitteen tai kiertotalousmalliin tai kestäväpohjaiseen energiaan siirtymistä koskevan tavoitteen saavuttamista, ne
  eivät saa haitata
  muiden
  tavoitteiden saavuttamista, ja niiden on mahdollisuuksien mukaan edistettävä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöä; |
| --- | --- |

a)

ohjelmasta
  rahoitettujen hankkeiden tulee edistää ainakin yhden ohjelmaan sisältyvän ympäristö- tai ilmastotavoitteen tai kiertotalousmalliin tai kestäväpohjaiseen energiaan siirtymistä koskevan tavoitteen saavuttamista, ne
  eivät saa haitata
  muiden
  tavoitteiden saavuttamista, ja niiden on mahdollisuuksien mukaan edistettävä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöä;

rahoitettujen hankkeiden tulee edistää ainakin yhden ohjelmaan sisältyvän ympäristö- tai ilmastotavoitteen tai kiertotalousmalliin tai kestäväpohjaiseen energiaan siirtymistä koskevan tavoitteen saavuttamista, ne

muiden

Perustelu

Perustelu

Life-ohjelman ei pitäisi ainoastaan ”olla haittaamatta” EU:n ympäristö-, ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamista vaan edistää niiden saavuttamista aktiivisesti. Lisäksi viittaus asiaankuuluviin puhtaaseen energiaan siirtymistä koskeviin hankkeisiin vaikuttaa liian epämääräiseltä.

Muutosehdotus 22

Muutosehdotus 22

13 artiklan f alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| f) | tarvittaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota hankkeisiin maantieteellisillä alueilla, joilla on tiettyjä tarpeita tai heikkouksia, kuten alueilla, joilla on erityisiä ympäristöhaasteita tai luonnonhaittoja, rajaseutualueilla tai syrjäisimmillä alueilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

f)

tarvittaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota hankkeisiin maantieteellisillä alueilla, joilla on tiettyjä tarpeita tai heikkouksia, kuten alueilla, joilla on erityisiä ympäristöhaasteita tai luonnonhaittoja, rajaseutualueilla tai syrjäisimmillä alueilla.

| f) | tarvittaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota hankkeisiin maantieteellisillä alueilla, joilla on tiettyjä tarpeita tai heikkouksia, kuten alueilla, joilla on erityisiä ympäristöhaasteita
  (esimerkiksi ilmeisiä ilmanlaatuun liittyviä ongelmia tai ilmastonmuutoksen seurauksia)
  tai luonnonhaittoja, rajaseutualueilla
  (hankkeet, joiden yhteydessä on oleellisen tärkeää tehdä kansainvälistä yhteistyötä ympäristön suojelemiseksi ja ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi)
  tai
  maailmanlaajuisten muutosten ja ilmastonmuutoksen vuoksi vakaville riskeille alttiilla alueilla, kuten
  syrjäisimmillä alueilla. |
| --- | --- |

f)

tarvittaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota hankkeisiin maantieteellisillä alueilla, joilla on tiettyjä tarpeita tai heikkouksia, kuten alueilla, joilla on erityisiä ympäristöhaasteita
  (esimerkiksi ilmeisiä ilmanlaatuun liittyviä ongelmia tai ilmastonmuutoksen seurauksia)
  tai luonnonhaittoja, rajaseutualueilla
  (hankkeet, joiden yhteydessä on oleellisen tärkeää tehdä kansainvälistä yhteistyötä ympäristön suojelemiseksi ja ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi)
  tai
  maailmanlaajuisten muutosten ja ilmastonmuutoksen vuoksi vakaville riskeille alttiilla alueilla, kuten
  syrjäisimmillä alueilla.

(esimerkiksi ilmeisiä ilmanlaatuun liittyviä ongelmia tai ilmastonmuutoksen seurauksia)

(hankkeet, joiden yhteydessä on oleellisen tärkeää tehdä kansainvälistä yhteistyötä ympäristön suojelemiseksi ja ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi)

maailmanlaajuisten muutosten ja ilmastonmuutoksen vuoksi vakaville riskeille alttiilla alueilla, kuten

Perustelu

Perustelu

Kansainväliseen yhteistyöhön ja ilmanlaatuongelmaan sekä maailmanlaajuisista muutoksista ja ilmastonmuutoksesta johtuviin riskeihin ja syrjäisimpien alueiden erityiseen haavoittuvuuteen on syytä kiinnittää enemmän huomiota. Ilmastonmuutoksesta johtuvat ongelmat kohdistuvat usein sellaisiin maantieteellisiin alueisiin, joilla on erityistarpeita tai jotka ovat erityisen haavoittuvia, kuten saaret, rannikkokaupungit ja vuoristoalueet.

Muutosehdotus 23

Muutosehdotus 23

Lisätään 13 artiklan jälkeen uusi artikla.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Hankkeiden menojen tukikelpoisuus arvonlisäveron ja henkilöstön osalta





  1.
     
  Kustannusten tukikelpoisuutta koskevat ehdot on vahvistettu asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 126 artiklassa. Tällaiset kustannukset sisältävät arvonlisäveron ja henkilöstökustannukset.




  Komissio laatii Life-ohjelman väli- ja jälkikäteisarvioinneissa yleiskatsauksen jäsenvaltiokohtaisista arvonlisäveropalautuksista, joita Life-ohjelman tuensaajat ovat pyytäneet loppumaksun suoritusvaiheessa.






  2.
     
  Vähennyskelpoinen alv ei ole tukikelpoinen riippumatta siitä, päättääkö hakija hakea vähennystä vai ei. Alv ei ole tukikelpoinen menoerä paitsi jos sen tosiasiallisesti ja lopullisesti maksaa lopullinen tuensaaja. Vähennyskelpoinen alv ei saa missään muodossa olla tukikelpoinen menoerä edes silloin, kun lopullinen edunsaaja tai yksittäinen tuen loppukäyttäjä ei sitä tosiasiallisesti vähennä. Lopullisen edunsaajan tai yksittäisen tuen loppukäyttäjän asemaa julkishallinnossa tai yksityisellä sektorilla ei oteta huomioon arvioitaessa tämän säännön mukaista alv:n tukikelpoisuutta.






  3.
     
  Vähennyskelvotonta alv:tä voidaan esittää tukikelpoiseksi menoeräksi edellyttäen, että esityksen tukena ovat asianmukaiset tositteet organisaation tilintarkastajilta tai kirjanpitäjiltä. Alv, jota lopullinen edunsaaja tai yksittäinen tuen loppukäyttäjä ei pysty vähentämään kansallisten erityissääntöjen mukaisesti, on tukikelpoinen menoerä vain, jos mainitut säännöt ovat täysin arvonlisäverodirektiivin 2006/112/EY mukaisia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Hankkeiden menojen tukikelpoisuus arvonlisäveron ja henkilöstön osalta

1.
     
  Kustannusten tukikelpoisuutta koskevat ehdot on vahvistettu asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 126 artiklassa. Tällaiset kustannukset sisältävät arvonlisäveron ja henkilöstökustannukset.

Komissio laatii Life-ohjelman väli- ja jälkikäteisarvioinneissa yleiskatsauksen jäsenvaltiokohtaisista arvonlisäveropalautuksista, joita Life-ohjelman tuensaajat ovat pyytäneet loppumaksun suoritusvaiheessa.

2.
     
  Vähennyskelpoinen alv ei ole tukikelpoinen riippumatta siitä, päättääkö hakija hakea vähennystä vai ei. Alv ei ole tukikelpoinen menoerä paitsi jos sen tosiasiallisesti ja lopullisesti maksaa lopullinen tuensaaja. Vähennyskelpoinen alv ei saa missään muodossa olla tukikelpoinen menoerä edes silloin, kun lopullinen edunsaaja tai yksittäinen tuen loppukäyttäjä ei sitä tosiasiallisesti vähennä. Lopullisen edunsaajan tai yksittäisen tuen loppukäyttäjän asemaa julkishallinnossa tai yksityisellä sektorilla ei oteta huomioon arvioitaessa tämän säännön mukaista alv:n tukikelpoisuutta.

3.
     
  Vähennyskelvotonta alv:tä voidaan esittää tukikelpoiseksi menoeräksi edellyttäen, että esityksen tukena ovat asianmukaiset tositteet organisaation tilintarkastajilta tai kirjanpitäjiltä. Alv, jota lopullinen edunsaaja tai yksittäinen tuen loppukäyttäjä ei pysty vähentämään kansallisten erityissääntöjen mukaisesti, on tukikelpoinen menoerä vain, jos mainitut säännöt ovat täysin arvonlisäverodirektiivin 2006/112/EY mukaisia.

Perustelu

Perustelu

Muutosehdotuksen teksti on otettu AK:n aiemmasta lausunnosta (Esittelijä: Twitchen, ENVE-V-018). Arvonlisäveroa on pidetty aiempien Life-ohjelmien yhteydessä osallistumista jarruttavana tekijänä.

Muutosehdotus 24

Muutosehdotus 24

21 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. | 4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti
  sekä tarvittaessa suoraan paikallis- ja alueviranomaisia ja käynnistää julkisia kuulemisia
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti
  sekä tarvittaessa suoraan paikallis- ja alueviranomaisia ja käynnistää julkisia kuulemisia
  .

Perustelu

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaiset kannattaa mainita nimenomaisesti.

Muutosehdotus 25

Muutosehdotus 25

Lisätään 21 artiklan jälkeen uusi 21 a artikla.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Komiteamenettely





  (1)
     
  Komissiota avustaa ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.






  (2)
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.




  Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komiteamenettely

(1)
     
  Komissiota avustaa ympäristön ja ilmastotoimien ohjelman (Life) komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

(2)
     
  Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi, ja tuolloin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.

Perustelu

Perustelu

Muutosehdotuksen teksti on otettu nykyistä Life-ohjelmaa koskevasta asetuksesta (EU) N:o 1293/2013. Tavoitteena on varmistaa tehokkaampi osallistuminen Life-ohjelman täytäntöönpanoon ja täytäntöönpanon valvonta.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleisiä huomioita

Yleisiä huomioita

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen, jossa vahvistetaan epäröimättä Life-ohjelma seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen soveltamisajaksi sekä tunnustetaan selkeästi, että ohjelma on ollut tähän mennessä onnistunut ja tuottanut eurooppalaista lisäarvoa. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen, jossa vahvistetaan epäröimättä Life-ohjelma seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen soveltamisajaksi sekä tunnustetaan selkeästi, että ohjelma on ollut tähän mennessä onnistunut ja tuottanut eurooppalaista lisäarvoa.

| 2. | on tyytyväinen siihen, että asetusehdotus sisältää nimenomaisen viittauksen Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamiin kestävän kehityksen tavoitteisiin ja edistää omalta osaltaan sitä, että 25 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen määrärahoista käytetään ilmastotavoitteiden edistämiseen. Alueiden komitea kehottaa huomioimaan kaikki kestävän kehityksen YK-tavoitteet ja antamaan niille selkeää tukea unionin talousarviossa. |
| --- | --- |

2.

on tyytyväinen siihen, että asetusehdotus sisältää nimenomaisen viittauksen Yhdistyneiden kansakuntien vahvistamiin kestävän kehityksen tavoitteisiin ja edistää omalta osaltaan sitä, että 25 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen määrärahoista käytetään ilmastotavoitteiden edistämiseen. Alueiden komitea kehottaa huomioimaan kaikki kestävän kehityksen YK-tavoitteet ja antamaan niille selkeää tukea unionin talousarviossa.

| 3. | korostaa Life-ohjelman jo osoittaneen, että sillä on merkittävää suoraa vaikutusta paikallis- ja alueviranomaisten kannalta, sillä sen avulla vaalitaan luonnon monimuotoisuutta, parannetaan ympäristön laatua ja edistetään siten ilmastonmuutoksen vakavien vaikutusten vähentämistä ja lievittämistä. Paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat eturintamassa ilmastonmuutoksen torjuntaan. |
| --- | --- |

3.

korostaa Life-ohjelman jo osoittaneen, että sillä on merkittävää suoraa vaikutusta paikallis- ja alueviranomaisten kannalta, sillä sen avulla vaalitaan luonnon monimuotoisuutta, parannetaan ympäristön laatua ja edistetään siten ilmastonmuutoksen vakavien vaikutusten vähentämistä ja lievittämistä. Paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat eturintamassa ilmastonmuutoksen torjuntaan.

| 4. | kannattaa ehdotusta lisätä Life-ohjelmaan monivuotisessa rahoituskehyksessä varattavia määrärahoja 60 prosentilla, mutta huomauttaa, että määrärahojen kasvaessa lisääntyvät myös tulevasta Life-ohjelmasta tuettavat toiminta-alat (esimerkkinä uusi alaohjelma ”Siirtyminen puhtaaseen energiaan”, josta on tarkoitus rahoittaa nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvia hankkeita). AK katsookin velvollisuudekseen korostaa, että Euroopan komission ehdottama määrärahojen korotus on todellisuudessa kaukana sen ilmoittamasta 60 prosentista. Komitea toivoo lisäkorotuksen harkitsemista monivuotista rahoituskehystä koskevan yleisen ehdotuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

kannattaa ehdotusta lisätä Life-ohjelmaan monivuotisessa rahoituskehyksessä varattavia määrärahoja 60 prosentilla, mutta huomauttaa, että määrärahojen kasvaessa lisääntyvät myös tulevasta Life-ohjelmasta tuettavat toiminta-alat (esimerkkinä uusi alaohjelma ”Siirtyminen puhtaaseen energiaan”, josta on tarkoitus rahoittaa nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvia hankkeita). AK katsookin velvollisuudekseen korostaa, että Euroopan komission ehdottama määrärahojen korotus on todellisuudessa kaukana sen ilmoittamasta 60 prosentista. Komitea toivoo lisäkorotuksen harkitsemista monivuotista rahoituskehystä koskevan yleisen ehdotuksen mukaisesti.

| 5. | ilmaisee huolensa siitä, että paikallis- ja alueviranomaisille ilmastopolitiikkaan ja energiasiirtymään liittyviä hankkeita varten tarjolla olevat varat kaiken kaikkiaan pienenevät tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027, kun otetaan huomioon ehdotukset EAKR:n ja maaseuturahaston määrärahojen leikkaamisesta. |
| --- | --- |

5.

ilmaisee huolensa siitä, että paikallis- ja alueviranomaisille ilmastopolitiikkaan ja energiasiirtymään liittyviä hankkeita varten tarjolla olevat varat kaiken kaikkiaan pienenevät tulevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027, kun otetaan huomioon ehdotukset EAKR:n ja maaseuturahaston määrärahojen leikkaamisesta.

| 6. | suhtautuu kielteisesti siihen, ettei Euroopan komission ehdotuksessa mainita Life-komiteaa. Komitean mielestä Life-komiteaa ei saisi lakkauttaa, vaan sen olisi pikemminkin edistettävä paikallis- ja alueviranomaisten entistä tehokkaampaa osallistumista ohjelmaan. |
| --- | --- |

6.

suhtautuu kielteisesti siihen, ettei Euroopan komission ehdotuksessa mainita Life-komiteaa. Komitean mielestä Life-komiteaa ei saisi lakkauttaa, vaan sen olisi pikemminkin edistettävä paikallis- ja alueviranomaisten entistä tehokkaampaa osallistumista ohjelmaan.

| 7. | on hyvillään päätöksestä ottaa erityiseksi päämääräksi hankkeiden laatu ja olla jakamatta varoja sitovasti etukäteen maantieteellisin perustein (pyrkien kuitenkin varmistamaan hankkeiden tasapuolinen ja tasapainoinen jakautuminen). Komitea suhtautuu myönteisesti aikeeseen yksinkertaistaa ohjelman sääntöjä mutta varoittaa siitä riskistä, että liian monet näkökohdat jätetään ratkaistavaksi toisella tasolla delegoiduissa säädöksissä. Komitea edellyttää tässä yhteydessä, että paikallis- ja alueviranomaisille myönnettävää osarahoitusta ei pienennetä tulevilla ehdotuspyyntökierroksilla. |
| --- | --- |

7.

on hyvillään päätöksestä ottaa erityiseksi päämääräksi hankkeiden laatu ja olla jakamatta varoja sitovasti etukäteen maantieteellisin perustein (pyrkien kuitenkin varmistamaan hankkeiden tasapuolinen ja tasapainoinen jakautuminen). Komitea suhtautuu myönteisesti aikeeseen yksinkertaistaa ohjelman sääntöjä mutta varoittaa siitä riskistä, että liian monet näkökohdat jätetään ratkaistavaksi toisella tasolla delegoiduissa säädöksissä. Komitea edellyttää tässä yhteydessä, että paikallis- ja alueviranomaisille myönnettävää osarahoitusta ei pienennetä tulevilla ehdotuspyyntökierroksilla.

| 8. | pitää perustavan tärkeänä hyödyntää Life-ohjelmaa siten, että edistetään onnistuneiden hankkeiden toistettavuutta ja pyritään saamaan ohjelman katalyyttivaikutuksen avulla varoja myös muualta (yksityisistä ja julkisista lähteistä, Euroopan aluekehitysrahastosta). Komitea kehottaa komissiota hyödyntämään asianmukaisia tiedotus-, tiedonjakelu- ja teknisen avun välineitä paikallis- ja alueviranomaisten kannustamiseksi osallistumaan ohjelmaan ja näiden tahojen osallistumisen tukemiseksi. Komitea suosittaa, että tässä tarkoituksessa edistetään myös kansallisten yhteyspisteiden verkostoitumista, jotta ne voivat vaihtaa keskenään parhaita toimintatapoja ja tehdä kansainvälistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

8.

pitää perustavan tärkeänä hyödyntää Life-ohjelmaa siten, että edistetään onnistuneiden hankkeiden toistettavuutta ja pyritään saamaan ohjelman katalyyttivaikutuksen avulla varoja myös muualta (yksityisistä ja julkisista lähteistä, Euroopan aluekehitysrahastosta). Komitea kehottaa komissiota hyödyntämään asianmukaisia tiedotus-, tiedonjakelu- ja teknisen avun välineitä paikallis- ja alueviranomaisten kannustamiseksi osallistumaan ohjelmaan ja näiden tahojen osallistumisen tukemiseksi. Komitea suosittaa, että tässä tarkoituksessa edistetään myös kansallisten yhteyspisteiden verkostoitumista, jotta ne voivat vaihtaa keskenään parhaita toimintatapoja ja tehdä kansainvälistä yhteistyötä.

| 9. | korostaa Natura 2000 -verkoston painoa ja merkitystä Life-ohjelmassa ja katsoo, että kyseistä verkostoa varten annettavan tuen on pysyttävä keskeisenä alaohjelmassa Luonto ja luonnon monimuotoisuus. |
| --- | --- |

9.

korostaa Natura 2000 -verkoston painoa ja merkitystä Life-ohjelmassa ja katsoo, että kyseistä verkostoa varten annettavan tuen on pysyttävä keskeisenä alaohjelmassa Luonto ja luonnon monimuotoisuus.

| 10. | ymmärtää tarpeen edistää yksityisen pääoman ohjautumista myös ympäristöinvestointeihin ja suhtautuu tähän myönteisesti. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota selostamaan tarkemmin ”rahoitusta yhdistäviä toimia” sekä Life-ohjelman rahoitusvälineistä vuosina 2014–2020 rahoitettujen pilottihankkeiden tuloksia. |
| --- | --- |

10.

ymmärtää tarpeen edistää yksityisen pääoman ohjautumista myös ympäristöinvestointeihin ja suhtautuu tähän myönteisesti. Komitea kehottaa kuitenkin komissiota selostamaan tarkemmin ”rahoitusta yhdistäviä toimia” sekä Life-ohjelman rahoitusvälineistä vuosina 2014–2020 rahoitettujen pilottihankkeiden tuloksia.

Bryssel 9. lokakuuta 2018

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015.

1

(2)  Vuoteen 2030 ulottuvat ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet, COM(2014)15, 22.1.2014.

2

(3)  EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (COM(2013)216, 16.4.2013).

3

(4)  ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketti, COM(2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  Toimintasuunnitelma luontoa, ihmisiä ja taloutta varten, COM(2017)198, 27.4.2017.

5

(6)  Puhdasta ilmaa Euroopalle, COM(2013)918.

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

7

(8)  Maaperän suojelua koskeva teemakohtainen strategia, COM(2006)231.

8

(9)  Vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva strategia, COM(2016) 501 final.

9

(10)  Kohti mahdollisimman laajamittaista vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä – Direktiivin 2014/94/EU 10 artiklan 6 kohdan mukainen toimintasuunnitelma, 8.11.2017.

10

(1)  COM(2015) 614 final, 2.12.2015.

1

(2)  Vuoteen 2030 ulottuvat ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet, COM(2014)15, 22.1.2014.

2

(3)  EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (COM(2013)216, 16.4.2013).

3

(4)  ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketti, COM(2016) 860, 30.11.2016.

4

(5)  
  Päätös N:o 1386/2013/EU.

5

Päätös N:o 1386/2013/EU.

(6)  Toimintasuunnitelma luontoa, ihmisiä ja taloutta varten, COM(2017)198, 27.4.2017.

6

(7)  Puhdasta ilmaa Euroopalle, COM(2013)918.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, annettu 23 lokakuuta 2000, yhteisön vesipolitiikan puitteista (EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1).

8

(9)  Maaperän suojelua koskeva teemakohtainen strategia, COM(2006)231.

9

(10)  Vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva strategia, COM(2016) 501 final.

10

(11)  Kohti mahdollisimman laajamittaista vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä – Direktiivin 2014/94/EU 10 artiklan 6 kohdan mukainen toimintasuunnitelma, 8.11.2017.

11

(12)  
  Direktiivi 2002/49/EY ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta.

12

Direktiivi 2002/49/EY ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta.

(13)  
  EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa, COM(2018) 28 final.

13

EU:n strategia muoveista kiertotaloudessa, COM(2018) 28 final.

(14)  
  Direktiivi 2007/60/EY tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta.

14

Direktiivi 2007/60/EY tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta.

(15)  
  Tiedonanto ”Vihreä infrastruktuuri (GI) – Euroopan luonnonpääoman parantaminen”, COM(2013) 249 final.

15

Tiedonanto ”Vihreä infrastruktuuri (GI) – Euroopan luonnonpääoman parantaminen”, COM(2013) 249 final.

(1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointi: yhteiset haasteet ja toimien yhdistäminen parempien tulosten aikaansaamiseksi (COM(2017) 63 final, annettu 3 päivänä helmikuuta 2017).

1

(1)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointi: yhteiset haasteet ja toimien yhdistäminen parempien tulosten aikaansaamiseksi (COM(2017) 63 final, annettu 3 päivänä helmikuuta 2017).

1

(1)  
  Ks. tiedonanto ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa”, COM(2017) 623 final.

1

Ks. tiedonanto ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa”, COM(2017) 623 final.

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/173 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/173

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Verkkojen Eurooppa –väline”

(2018/C 461/15)

| Yleisesittelijä: | Isabelle BOUDINEAU (FR, PES), Uuden-Akvitanian aluevaltuuston varapuheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta
  COM(2018) 438 final
  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista
  COM(2018) 568 final |

Yleisesittelijä:

Isabelle BOUDINEAU (FR, PES), Uuden-Akvitanian aluevaltuuston varapuheenjohtaja

Viiteasiakirjat:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta

COM(2018) 438 final

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista

COM(2018) 568 final

I   MUUTOSEHDOTUKSET

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta

(COM(2018) 438 final) – Osa 1

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tiedonannossaan ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (1) komissio toi esiin syrjäisimpien alueiden erityisiä
  liikennetarpeita ja korosti
  , että näihin tarpeisiin vastaamiseksi tarvitaan unionin rahoitusta, myös tästä ohjelmasta. | Tiedonannossaan ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (1) komissio toi esiin syrjäisimpien alueiden erityisiä
  liikenne-, energia- ja digitaalisia tarpeita. Komissio korostaa
  , että
  liikenteen osalta
  näihin tarpeisiin vastaamiseksi tarvitaan unionin rahoitusta, myös tästä ohjelmasta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tiedonannossaan ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (1) komissio toi esiin syrjäisimpien alueiden erityisiä
  liikennetarpeita ja korosti
  , että näihin tarpeisiin vastaamiseksi tarvitaan unionin rahoitusta, myös tästä ohjelmasta.

Tiedonannossaan ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (1) komissio toi esiin syrjäisimpien alueiden erityisiä
  liikenne-, energia- ja digitaalisia tarpeita. Komissio korostaa
  , että
  liikenteen osalta
  näihin tarpeisiin vastaamiseksi tarvitaan unionin rahoitusta, myös tästä ohjelmasta.

Perustelu

Syrjäisimpiä alueita koskevassa tiedonannossaan komissio toteaa, että kyseisillä alueilla on potentiaalia myös energia- ja digitaalialalla, mutta ne kärsivät monista rajoitteista, jotka edellyttävät tukea, jotta ne voidaan poistaa.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tiedonannossa ”Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa” (1) (gigabittiyhteiskuntastrategia) esitetään vuoteen 2025 ulottuvat strategiset tavoitteet digitaaliyhteyksien infrastruktuurin optimoimiseksi. Direktiivin (EU) 2018/XXXX [eurooppalainen sähköisen viestinnän säännöstö] tavoitteena on muun muassa luoda sääntely-ympäristö, joka luo kannustimia yksityisille investoinneille digitaalisiin verkkoihin. On kuitenkin selvää, että verkkojen käyttöönotosta ei tule kaupallisesti kannattavaa monilla alueilla eri puolilla unionia. Syitä tähän ovat esimerkiksi kaukainen sijainti ja alueelliset tai maantieteelliset erityispiirteet, alhainen väestötiheys ja monet erilaiset sosioekonomiset tekijät. Sen vuoksi ohjelmaa olisi mukautettava näiden gigabittiyhteiskuntastrategiassa esitettyjen strategisten tavoitteiden saavuttamiseen täydentämällä tukea, jota myönnetään erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon muista ohjelmista, erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja InvestEU-rahastosta. Kaikki internetiin yhteydessä olevat digitaalisten yhteyksien verkot ovat pääasiassa niiden mahdollistamien sovellusten ja palvelujen toiminnan vuoksi lähtökohtaisesti Euroopan laajuisia. | Tiedonannossa ”Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa” (1) (gigabittiyhteiskuntastrategia) esitetään vuoteen 2025 ulottuvat strategiset tavoitteet digitaaliyhteyksien infrastruktuurin optimoimiseksi. Direktiivin (EU) 2018/XXXX [eurooppalainen sähköisen viestinnän säännöstö] tavoitteena on muun muassa luoda sääntely-ympäristö, joka luo kannustimia yksityisille investoinneille digitaalisiin verkkoihin. On kuitenkin selvää, että verkkojen käyttöönotosta ei tule kaupallisesti kannattavaa monilla alueilla eri puolilla unionia. Syitä tähän ovat esimerkiksi kaukainen sijainti ja alueelliset tai maantieteelliset erityispiirteet,
  joista esimerkkinä ovat syrjäisimmät alueet,
  alhainen väestötiheys ja monet erilaiset sosioekonomiset tekijät. Sen vuoksi ohjelmaa olisi mukautettava näiden gigabittiyhteiskuntastrategiassa esitettyjen strategisten tavoitteiden saavuttamiseen täydentämällä tukea, jota myönnetään erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon muista ohjelmista, erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja InvestEU-rahastosta. Kaikki internetiin yhteydessä olevat digitaalisten yhteyksien verkot ovat pääasiassa niiden mahdollistamien sovellusten ja palvelujen toiminnan vuoksi lähtökohtaisesti Euroopan laajuisia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tiedonannossa ”Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa” (1) (gigabittiyhteiskuntastrategia) esitetään vuoteen 2025 ulottuvat strategiset tavoitteet digitaaliyhteyksien infrastruktuurin optimoimiseksi. Direktiivin (EU) 2018/XXXX [eurooppalainen sähköisen viestinnän säännöstö] tavoitteena on muun muassa luoda sääntely-ympäristö, joka luo kannustimia yksityisille investoinneille digitaalisiin verkkoihin. On kuitenkin selvää, että verkkojen käyttöönotosta ei tule kaupallisesti kannattavaa monilla alueilla eri puolilla unionia. Syitä tähän ovat esimerkiksi kaukainen sijainti ja alueelliset tai maantieteelliset erityispiirteet, alhainen väestötiheys ja monet erilaiset sosioekonomiset tekijät. Sen vuoksi ohjelmaa olisi mukautettava näiden gigabittiyhteiskuntastrategiassa esitettyjen strategisten tavoitteiden saavuttamiseen täydentämällä tukea, jota myönnetään erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon muista ohjelmista, erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja InvestEU-rahastosta. Kaikki internetiin yhteydessä olevat digitaalisten yhteyksien verkot ovat pääasiassa niiden mahdollistamien sovellusten ja palvelujen toiminnan vuoksi lähtökohtaisesti Euroopan laajuisia.

Tiedonannossa ”Verkkoyhteydet kilpailukykyisillä digitaalisilla sisämarkkinoilla – Kohti eurooppalaista gigabittiyhteiskuntaa” (1) (gigabittiyhteiskuntastrategia) esitetään vuoteen 2025 ulottuvat strategiset tavoitteet digitaaliyhteyksien infrastruktuurin optimoimiseksi. Direktiivin (EU) 2018/XXXX [eurooppalainen sähköisen viestinnän säännöstö] tavoitteena on muun muassa luoda sääntely-ympäristö, joka luo kannustimia yksityisille investoinneille digitaalisiin verkkoihin. On kuitenkin selvää, että verkkojen käyttöönotosta ei tule kaupallisesti kannattavaa monilla alueilla eri puolilla unionia. Syitä tähän ovat esimerkiksi kaukainen sijainti ja alueelliset tai maantieteelliset erityispiirteet,
  joista esimerkkinä ovat syrjäisimmät alueet,
  alhainen väestötiheys ja monet erilaiset sosioekonomiset tekijät. Sen vuoksi ohjelmaa olisi mukautettava näiden gigabittiyhteiskuntastrategiassa esitettyjen strategisten tavoitteiden saavuttamiseen täydentämällä tukea, jota myönnetään erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoon muista ohjelmista, erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoista ja InvestEU-rahastosta. Kaikki internetiin yhteydessä olevat digitaalisten yhteyksien verkot ovat pääasiassa niiden mahdollistamien sovellusten ja palvelujen toiminnan vuoksi lähtökohtaisesti Euroopan laajuisia.

Perustelu

Syrjäisimmät alueet ovat tyypillinen esimerkki tällaisesta tilanteesta, kuten SEUT-sopimuksen 349 artiklassa todetaan: ne kärsivät monenlaisista rajoitteista (esimerkiksi syrjäinen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto), jotka pysyvän ja kasautuvan luonteensa johdosta haittaavat niiden kehitystä.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Sähköisen viestinnän runkoverkkojen käyttöönotto – myös merenalaisilla kaapeleilla, jotka yhdistävät Euroopan alueet kolmansiin maihin toisilla mantereilla taikka Euroopan saaret tai
  merentakaiset
  alueet mantereeseen – on tarpeen, jotta voidaan turvata tämän elintärkeän infrastruktuurin vikasietoisuus ja lisätä unionin digitaalisten verkkojen kapasiteettia ja häiriönsietokykyä. Usein tällaiset hankkeet eivät kuitenkaan ole kaupallisesti kannattavia ilman julkista tukea. | Sähköisen viestinnän runkoverkkojen käyttöönotto – myös merenalaisilla kaapeleilla, jotka yhdistävät Euroopan alueet kolmansiin maihin toisilla mantereilla taikka Euroopan saaret tai
  syrjäisimmät
  alueet mantereeseen – on tarpeen, jotta voidaan turvata tämän elintärkeän infrastruktuurin vikasietoisuus ja lisätä unionin digitaalisten verkkojen kapasiteettia ja häiriönsietokykyä. Usein tällaiset hankkeet eivät kuitenkaan ole kaupallisesti kannattavia ilman julkista tukea. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Sähköisen viestinnän runkoverkkojen käyttöönotto – myös merenalaisilla kaapeleilla, jotka yhdistävät Euroopan alueet kolmansiin maihin toisilla mantereilla taikka Euroopan saaret tai
  merentakaiset
  alueet mantereeseen – on tarpeen, jotta voidaan turvata tämän elintärkeän infrastruktuurin vikasietoisuus ja lisätä unionin digitaalisten verkkojen kapasiteettia ja häiriönsietokykyä. Usein tällaiset hankkeet eivät kuitenkaan ole kaupallisesti kannattavia ilman julkista tukea.

Sähköisen viestinnän runkoverkkojen käyttöönotto – myös merenalaisilla kaapeleilla, jotka yhdistävät Euroopan alueet kolmansiin maihin toisilla mantereilla taikka Euroopan saaret tai
  syrjäisimmät
  alueet mantereeseen – on tarpeen, jotta voidaan turvata tämän elintärkeän infrastruktuurin vikasietoisuus ja lisätä unionin digitaalisten verkkojen kapasiteettia ja häiriönsietokykyä. Usein tällaiset hankkeet eivät kuitenkaan ole kaupallisesti kannattavia ilman julkista tukea.

Perustelu

Euroopan mantereesta eristyksissä olevien mutta muita maanosia lähellä sijaitsevien syrjäisimpien alueiden erityinen tilanne tekee tästä kysymyksestä vieläkin kiireellisemmän.

Muutosehdotus 4

2 artiklan h alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| h) | ”rajatylittävillä hankkeilla uusiutuvan energian alalla” uusiutuvaa energiaa koskevaan suunnitteluun tai käyttöönottoon liittyvää hanketta, joka on valittu tai voi tulla valituksi jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisen yhteistyösopimuksen tai muun järjestelyn mukaisesti, siten kuin ne määritellään direktiivin 2009/82/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklassa, tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa vahvistettuja perusteita noudattaen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

h)

”rajatylittävillä hankkeilla uusiutuvan energian alalla” uusiutuvaa energiaa koskevaan suunnitteluun tai käyttöönottoon liittyvää hanketta, joka on valittu tai voi tulla valituksi jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisen yhteistyösopimuksen tai muun järjestelyn mukaisesti, siten kuin ne määritellään direktiivin 2009/82/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklassa, tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa vahvistettuja perusteita noudattaen;

| h) | ”rajatylittävillä hankkeilla uusiutuvan energian alalla” uusiutuvaa energiaa koskevaan suunnitteluun tai käyttöönottoon liittyvää hanketta, joka on valittu tai voi tulla valituksi
  EAYY-järjestelyn,
  jäsenvaltioiden
  tai paikallis- tai alueviranomaisten
  tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisen yhteistyösopimuksen tai muun järjestelyn mukaisesti, siten kuin ne määritellään direktiivin 2009/82/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklassa, tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa vahvistettuja perusteita noudattaen; |
| --- | --- |

h)

”rajatylittävillä hankkeilla uusiutuvan energian alalla” uusiutuvaa energiaa koskevaan suunnitteluun tai käyttöönottoon liittyvää hanketta, joka on valittu tai voi tulla valituksi
  EAYY-järjestelyn,
  jäsenvaltioiden
  tai paikallis- tai alueviranomaisten
  tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisen yhteistyösopimuksen tai muun järjestelyn mukaisesti, siten kuin ne määritellään direktiivin 2009/82/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklassa, tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa vahvistettuja perusteita noudattaen;

Perustelu

On aiheellista kannustaa käyttämään EAYY-järjestelyä rajatylittävien hankkeiden kehittämiseen. Lisäksi osa hankkeista saa rahoitusta vain paikallis- ja alueviranomaisilta, joten näilläkin täytyy olla mahdollisuus hakea EU-rahoitusta.

Muutosehdotus 5

3 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| i) | edistää tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin ja infrastruktuuriin liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä älykkään, kestävän, osallistavan, turvallisen ja turvatun liikkuvuuden toteuttamiseksi; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

i)

edistää tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin ja infrastruktuuriin liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä älykkään, kestävän, osallistavan, turvallisen ja turvatun liikkuvuuden toteuttamiseksi;

| i) | edistää tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin ja infrastruktuuriin liittyvien yhteistä etua koskevien
  strategisten
  hankkeiden kehittämistä älykkään, kestävän, osallistavan, turvallisen ja turvatun liikkuvuuden toteuttamiseksi
  ja unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi. Etusijalle on asetettava erityisesti asetuksen liitteessä mainittuihin ensisijaisiin käytäviin ja pääväyliin liittyvien hankkeiden ja töiden toteuttaminen ja loppuun saattaminen
  ; |
| --- | --- |

i)

edistää tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin ja infrastruktuuriin liittyvien yhteistä etua koskevien
  strategisten
  hankkeiden kehittämistä älykkään, kestävän, osallistavan, turvallisen ja turvatun liikkuvuuden toteuttamiseksi
  ja unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi. Etusijalle on asetettava erityisesti asetuksen liitteessä mainittuihin ensisijaisiin käytäviin ja pääväyliin liittyvien hankkeiden ja töiden toteuttaminen ja loppuun saattaminen
  ;

Muutosehdotus 6

3 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: | Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: |
| a) | Liikenneala: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:

Ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:

a)

Liikenneala:

| a) | Liikenneala: |
| --- | --- |

a)

Liikenneala:

| | i) | edistää tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin ja infrastruktuuriin liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä älykkään, kestävän, osallistavan, turvallisen ja turvatun liikkuvuuden toteuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

i)

edistää tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin ja infrastruktuuriin liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä älykkään, kestävän, osallistavan, turvallisen ja turvatun liikkuvuuden toteuttamiseksi;

| | i) | edistää tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin ja infrastruktuuriin liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä älykkään, kestävän, osallistavan, turvallisen ja turvatun liikkuvuuden toteuttamiseksi; |
| --- | --- | --- |

i)

edistää tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin ja infrastruktuuriin liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä älykkään, kestävän, osallistavan, turvallisen ja turvatun liikkuvuuden toteuttamiseksi;

| | ii) | sopeuttaa TEN-T-verkko sotilaallisen liikkuvuuden vaatimuksiin; |
| --- | --- | --- |

ii)

sopeuttaa TEN-T-verkko sotilaallisen liikkuvuuden vaatimuksiin;

| | ii) | sopeuttaa TEN-T-verkko sotilaallisen liikkuvuuden vaatimuksiin,
  jotta mahdollistetaan tietyn strategisen liikenneinfrastruktuurin kaksikäyttö siviili- ja sotilastarkoituksiin, toteuttamalla ja saattamalla valmiiksi rajoilla yhteentoimivat yhteydet ratkaisuilla, jotka mahdollistavat tavaroiden ja matkustajien liikennemuotosiirtymän ja helpottavat sitä, tavoitteena verkkojen ja käytävien yhteentoimivuuden vahvistaminen
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

sopeuttaa TEN-T-verkko sotilaallisen liikkuvuuden vaatimuksiin,
  jotta mahdollistetaan tietyn strategisen liikenneinfrastruktuurin kaksikäyttö siviili- ja sotilastarkoituksiin, toteuttamalla ja saattamalla valmiiksi rajoilla yhteentoimivat yhteydet ratkaisuilla, jotka mahdollistavat tavaroiden ja matkustajien liikennemuotosiirtymän ja helpottavat sitä, tavoitteena verkkojen ja käytävien yhteentoimivuuden vahvistaminen
  ;

| | iii) | huolehtia syrjäisimpien alueiden saavutettavuuden, niiden asukkaiden liikkuvuuden sekä tavaraliikenteen parantamisesta; |
| --- | --- | --- |

iii)

huolehtia syrjäisimpien alueiden saavutettavuuden, niiden asukkaiden liikkuvuuden sekä tavaraliikenteen parantamisesta;

| b) | energia-alalla edistää sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä, jotka liittyvät energian sisämarkkinoiden yhdentämisen jatkamiseen ja verkkojen yhteentoimivuuteen yli rajojen ja eri alojen välillä, helpottavat hiilestä irtautumista ja toimitusvarmuuden turvaamista sekä rajatylittävää yhteistyötä uusiutuvan energian alalla; |
| --- | --- |

b)

energia-alalla edistää sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä, jotka liittyvät energian sisämarkkinoiden yhdentämisen jatkamiseen ja verkkojen yhteentoimivuuteen yli rajojen ja eri alojen välillä, helpottavat hiilestä irtautumista ja toimitusvarmuuden turvaamista sekä rajatylittävää yhteistyötä uusiutuvan energian alalla;

| b) | energia-alalla edistää sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä, jotka liittyvät energian sisämarkkinoiden yhdentämisen jatkamiseen ja verkkojen yhteentoimivuuteen yli rajojen ja eri alojen välillä, helpottavat hiilestä irtautumista ja toimitusvarmuuden turvaamista sekä rajatylittävää
  ja alueidenvälistä
  yhteistyötä
  erityisesti syrjäisimpien alueiden välillä
  uusiutuvan energian alalla; |
| --- | --- |

b)

energia-alalla edistää sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden kehittämistä, jotka liittyvät energian sisämarkkinoiden yhdentämisen jatkamiseen ja verkkojen yhteentoimivuuteen yli rajojen ja eri alojen välillä, helpottavat hiilestä irtautumista ja toimitusvarmuuden turvaamista sekä rajatylittävää
  ja alueidenvälistä
  yhteistyötä
  erityisesti syrjäisimpien alueiden välillä
  uusiutuvan energian alalla;

| c) | digitaalitalouden alalla edistää erittäin suuren kapasiteetin digitaalisten verkkojen ja 5G-järjestelmien käyttöönottoa ja runkoverkkojen parempaa häiriönsietokykyä ja kapasiteettia EU:n eri alueilla yhdistämällä niitä naapurialueisiin sekä liikenne- ja energiaverkkojen digitalisaatiota. |
| --- | --- |

c)

digitaalitalouden alalla edistää erittäin suuren kapasiteetin digitaalisten verkkojen ja 5G-järjestelmien käyttöönottoa ja runkoverkkojen parempaa häiriönsietokykyä ja kapasiteettia EU:n eri alueilla yhdistämällä niitä naapurialueisiin sekä liikenne- ja energiaverkkojen digitalisaatiota.

| c) | digitaalitalouden alalla edistää erittäin suuren kapasiteetin digitaalisten verkkojen ja 5G-järjestelmien käyttöönottoa ja runkoverkkojen parempaa häiriönsietokykyä ja kapasiteettia EU:n eri alueilla yhdistämällä niitä naapurialueisiin
  ja syrjäisimpiin alueisiin
  sekä
  nopeita laajakaistayhteysjärjestelmiä syrjäisimmillä alueilla ja
  liikenne- ja energiaverkkojen digitalisaatiota. |
| --- | --- |

c)

digitaalitalouden alalla edistää erittäin suuren kapasiteetin digitaalisten verkkojen ja 5G-järjestelmien käyttöönottoa ja runkoverkkojen parempaa häiriönsietokykyä ja kapasiteettia EU:n eri alueilla yhdistämällä niitä naapurialueisiin
  ja syrjäisimpiin alueisiin
  sekä
  nopeita laajakaistayhteysjärjestelmiä syrjäisimmillä alueilla ja
  liikenne- ja energiaverkkojen digitalisaatiota.

Perustelu

3 artiklan 2 kohdan alakohtiin on sisällyttävä maininta syrjäisimpien alueiden erityistilanteesta samaan tapaan kuin Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämisen suuntaviivoista 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston nykyisen asetuksen (EU) N:o 1315/2013 10 artiklassa (Yleiset painopisteet).

Muutosehdotus 7

4 artiklan 8 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Koheesiorahastosta
  siirrettävistä määristä 30 prosenttia annetaan välittömästi kaikkien koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden saataville liikenteen infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseksi tämän asetuksen mukaisesti ja siten, että etusijalla ovat rajatylittävät ja vielä puuttuvat yhteydet. R
  ahoituskelpoisten hankkeiden valinnassa on 31 päivään joulukuuta 2023 asti noudatettava
  siirrettävien varojen 70 prosentin osuuden osalta
  koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa. Ohjelmaan siirretyt varat, joita ei ole osoitettu johonkin liikenteen infrastruktuurihankkeeseen, asetetaan 1 päivästä tammikuuta 2024 alkaen kaikkien koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden saataville liikenteen infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseksi tämän asetuksen mukaisesti. | Koheesiorahastosta
  siirrettävien määrien osalta r
  ahoituskelpoisten hankkeiden valinnassa on 31 päivään joulukuuta 2023 asti noudatettava koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa. Ohjelmaan siirretyt varat, joita ei ole osoitettu johonkin liikenteen infrastruktuurihankkeeseen, asetetaan 1 päivästä tammikuuta 2024 alkaen kaikkien koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden saataville liikenteen infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseksi tämän asetuksen mukaisesti
  siten, että etusijalla ovat rajatylittävät ja vielä puuttuvat yhteydet sekä syrjäisimmillä alueilla toteutettavat hankkeet
  .


  Kaikkien koheesiorahastosta siirrettyjen varojen suhteen otetaan huomioon kansalliset kiintiöt jäsenvaltioiden käyttömäärissä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Koheesiorahastosta
  siirrettävistä määristä 30 prosenttia annetaan välittömästi kaikkien koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden saataville liikenteen infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseksi tämän asetuksen mukaisesti ja siten, että etusijalla ovat rajatylittävät ja vielä puuttuvat yhteydet. R
  ahoituskelpoisten hankkeiden valinnassa on 31 päivään joulukuuta 2023 asti noudatettava
  siirrettävien varojen 70 prosentin osuuden osalta
  koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa. Ohjelmaan siirretyt varat, joita ei ole osoitettu johonkin liikenteen infrastruktuurihankkeeseen, asetetaan 1 päivästä tammikuuta 2024 alkaen kaikkien koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden saataville liikenteen infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseksi tämän asetuksen mukaisesti.

Koheesiorahastosta
  siirrettävien määrien osalta r
  ahoituskelpoisten hankkeiden valinnassa on 31 päivään joulukuuta 2023 asti noudatettava koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa. Ohjelmaan siirretyt varat, joita ei ole osoitettu johonkin liikenteen infrastruktuurihankkeeseen, asetetaan 1 päivästä tammikuuta 2024 alkaen kaikkien koheesiorahaston tukeen oikeutettujen jäsenvaltioiden saataville liikenteen infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseksi tämän asetuksen mukaisesti
  siten, että etusijalla ovat rajatylittävät ja vielä puuttuvat yhteydet sekä syrjäisimmillä alueilla toteutettavat hankkeet
  .

Kaikkien koheesiorahastosta siirrettyjen varojen suhteen otetaan huomioon kansalliset kiintiöt jäsenvaltioiden käyttömäärissä.

Perustelu

Koheesiorahastosta siirretyt varat ovat Verkkojen Eurooppa -välineen olennainen osa. Kuitenkin kun otetaan huomioon koheesiorahaston yleisten määrärahojen huomattavat leikkaukset, tukea saavien jäsenvaltioiden kunnat ja alueet eivät voi hyväksyä riskiä talousarvioon liittyvästä uudesta tulonmenetyksestä. On joka tapauksessa tärkeää, että ohjelmakauden loppuun mennessä kaikki määrärahat on käytetty.

Muutosehdotus 8

4 artiklan 9 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan
  niiden
  pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen [62 artiklan 1 kohdan a alakohdan] mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on
  mahdollisuuksien mukaan
  käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi. | Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja
  , jotka ovat siirtokelpoisia asetuksen (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 21 artiklan mukaisesti,
  voidaan
  hallintoviranomaisen
  pyynnöstä
  ja sen jälkeen, kun on kuultu alue- tai paikallisviranomaisia,
  siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on käytettävä
  sen maantieteellisen alueen hyväksi, josta kyseinen hallintoviranomainen vastaa
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan
  niiden
  pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen [62 artiklan 1 kohdan a alakohdan] mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on
  mahdollisuuksien mukaan
  käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.

Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja
  , jotka ovat siirtokelpoisia asetuksen (EU) XX [yhteisiä säännöksiä koskeva asetus] 21 artiklan mukaisesti,
  voidaan
  hallintoviranomaisen
  pyynnöstä
  ja sen jälkeen, kun on kuultu alue- tai paikallisviranomaisia,
  siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseisiä varoja on käytettävä
  sen maantieteellisen alueen hyväksi, josta kyseinen hallintoviranomainen vastaa
  .

Perustelu

Ohjelmaan siirrettyjen varojen olisi tultava sen hallintoviranomaisen käyttöön, joka päättää siirrosta. Menettely mahdollistaa eri alueille osoitettujen varojen säilyttämisen ja auttaa myös kohdentamaan rahoituksen entistä paremmin alueiden ja jäsenvaltioiden kulloistenkin tarpeiden mukaisesti.

Muutosehdotus 9

Uusi artikla 5 artiklan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | TEN-T-verkkojen sopeuttaminen sotilaalliseen liikkuvuuteen





  1.
     
  Verkkojen Eurooppa -välineellä on edistettävä kaksikäyttöisen, siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvan ensisijaisen liikenneinfrastruktuuriverkon kehittämistä.






  2.
     
  Tämän tavoitteen mukaisesti tuettavat hankkeet sijaitsevat koko TEN-T-verkon alueella.






  3.
     
  Siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvan kaksikäyttöinfrastruktuurin on noudatettava TEN-T-verkkoon liittyviä ja sotilaallisia teknisiä eritelmiä ja vastattava todelliseen, olemassa olevaan tai mahdolliseen tarpeeseen.






  4.
     
  Tämän tavoitteen mukaisesti rahoitettu infrastruktuuri voidaan varata yksinomaan sotilaskäyttöön vain poikkeuksellisissa olosuhteissa ja rajoitetuksi ajaksi ja siten, että henkilöiden, palvelujen, tavaroiden ja infrastruktuurin turvallisuus voidaan taata koko ajan.






  5.
     
  Toimia, jotka liittyvät infrastruktuurin sopeuttamiseen siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvaan kaksikäyttöön, tuetaan vain tämän tavoitteen nojalla.






  6.
     
  Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2019 delegoidut säädökset neuvoston vahvistamista siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvan kaksikäytön edellyttämistä teknisistä eritelmistä, tämän tavoitteen nojalla rahoitukseen oikeutettujen ensisijaisten hankkeiden luettelosta ja tukikelpoisuus- ja valintasäännöistä. Komissio varmistaa tällaisen infrastruktuurin johdonmukaisen ja tasapainoisen maantieteellisen jakautumisen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

TEN-T-verkkojen sopeuttaminen sotilaalliseen liikkuvuuteen

1.
     
  Verkkojen Eurooppa -välineellä on edistettävä kaksikäyttöisen, siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvan ensisijaisen liikenneinfrastruktuuriverkon kehittämistä.

2.
     
  Tämän tavoitteen mukaisesti tuettavat hankkeet sijaitsevat koko TEN-T-verkon alueella.

3.
     
  Siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvan kaksikäyttöinfrastruktuurin on noudatettava TEN-T-verkkoon liittyviä ja sotilaallisia teknisiä eritelmiä ja vastattava todelliseen, olemassa olevaan tai mahdolliseen tarpeeseen.

4.
     
  Tämän tavoitteen mukaisesti rahoitettu infrastruktuuri voidaan varata yksinomaan sotilaskäyttöön vain poikkeuksellisissa olosuhteissa ja rajoitetuksi ajaksi ja siten, että henkilöiden, palvelujen, tavaroiden ja infrastruktuurin turvallisuus voidaan taata koko ajan.

5.
     
  Toimia, jotka liittyvät infrastruktuurin sopeuttamiseen siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvaan kaksikäyttöön, tuetaan vain tämän tavoitteen nojalla.

6.
     
  Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2019 delegoidut säädökset neuvoston vahvistamista siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvan kaksikäytön edellyttämistä teknisistä eritelmistä, tämän tavoitteen nojalla rahoitukseen oikeutettujen ensisijaisten hankkeiden luettelosta ja tukikelpoisuus- ja valintasäännöistä. Komissio varmistaa tällaisen infrastruktuurin johdonmukaisen ja tasapainoisen maantieteellisen jakautumisen.

Perustelu

Perustelu

Koska tähän tavoitteeseen on varattu määrärahaosuus, on asetuksessa vahvistettava siihen sovellettavat säännöt.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

7 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rajatylittäviin hankkeisiin uusiutuvan energian alalla on osallistuttava vähintään kaksi jäsenvaltiota, ja ne on sisällytettävä direktiivin 2009/28/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklan mukaiseen jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen yhteistyösopimukseen tai muuhun järjestelyyn. Nämä hankkeet on yksilöitävä tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa esitettyjen perusteiden ja menettelyjen mukaisesti. | Rajatylittäviin hankkeisiin uusiutuvan energian alalla on osallistuttava vähintään kaksi jäsenvaltiota
  tai EAYY tai kaksi syrjäisintä aluetta
  , ja ne on sisällytettävä direktiivin 2009/28/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklan mukaiseen jäsenvaltioiden
  tai paikallis- tai alueviranomaisten tai syrjäisimpien alueiden
  tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen yhteistyösopimukseen tai muuhun järjestelyyn. Nämä hankkeet on yksilöitävä tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa esitettyjen perusteiden ja menettelyjen mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rajatylittäviin hankkeisiin uusiutuvan energian alalla on osallistuttava vähintään kaksi jäsenvaltiota, ja ne on sisällytettävä direktiivin 2009/28/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklan mukaiseen jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen yhteistyösopimukseen tai muuhun järjestelyyn. Nämä hankkeet on yksilöitävä tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa esitettyjen perusteiden ja menettelyjen mukaisesti.

Rajatylittäviin hankkeisiin uusiutuvan energian alalla on osallistuttava vähintään kaksi jäsenvaltiota
  tai EAYY tai kaksi syrjäisintä aluetta
  , ja ne on sisällytettävä direktiivin 2009/28/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklan mukaiseen jäsenvaltioiden
  tai paikallis- tai alueviranomaisten tai syrjäisimpien alueiden
  tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen yhteistyösopimukseen tai muuhun järjestelyyn. Nämä hankkeet on yksilöitävä tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa esitettyjen perusteiden ja menettelyjen mukaisesti.

tai EAYY tai kaksi syrjäisintä aluetta

tai paikallis- tai alueviranomaisten tai syrjäisimpien alueiden

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

8 artiklan 3 kohdan d alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3.   Rajoittamatta 13 artiklassa säädettyjen myöntämisperusteiden soveltamista rahoituksen ensisijaisuudesta on päätettävä ottaen huomioon seuraavat perusteet: | 3.   Rajoittamatta 13 artiklassa säädettyjen myöntämisperusteiden soveltamista rahoituksen ensisijaisuudesta on päätettävä ottaen huomioon seuraavat perusteet: |
| [– –] | [– –] |
| d) | hankkeet, joiden tavoitteena on ottaa käyttöön rajatylittäviä runkoverkkoja unionin yhdistämiseksi kolmansiin maihin ja yhteyksien lujittamiseksi unionin alueella, myös merenalaisten kaapelien avulla, on asetettava etusijalle sen mukaan, missä määrin ne edistävät merkittävällä tavalla sähköisen viestinnän verkkojen häiriönsietokykyä ja kapasiteettia unionin alueella; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   Rajoittamatta 13 artiklassa säädettyjen myöntämisperusteiden soveltamista rahoituksen ensisijaisuudesta on päätettävä ottaen huomioon seuraavat perusteet:

3.   Rajoittamatta 13 artiklassa säädettyjen myöntämisperusteiden soveltamista rahoituksen ensisijaisuudesta on päätettävä ottaen huomioon seuraavat perusteet:

[– –]

[– –]

d)

hankkeet, joiden tavoitteena on ottaa käyttöön rajatylittäviä runkoverkkoja unionin yhdistämiseksi kolmansiin maihin ja yhteyksien lujittamiseksi unionin alueella, myös merenalaisten kaapelien avulla, on asetettava etusijalle sen mukaan, missä määrin ne edistävät merkittävällä tavalla sähköisen viestinnän verkkojen häiriönsietokykyä ja kapasiteettia unionin alueella;

| d) | hankkeet, joiden tavoitteena on ottaa käyttöön rajatylittäviä runkoverkkoja unionin yhdistämiseksi kolmansiin maihin ja yhteyksien lujittamiseksi unionin alueella,
  erityisesti Euroopan mantereelta syrjäisimpiin alueisiin,
  myös merenalaisten kaapelien avulla, on asetettava etusijalle sen mukaan, missä määrin ne edistävät merkittävällä tavalla sähköisen viestinnän verkkojen häiriönsietokykyä ja kapasiteettia unionin alueella; |
| --- | --- |

d)

hankkeet, joiden tavoitteena on ottaa käyttöön rajatylittäviä runkoverkkoja unionin yhdistämiseksi kolmansiin maihin ja yhteyksien lujittamiseksi unionin alueella,
  erityisesti Euroopan mantereelta syrjäisimpiin alueisiin,
  myös merenalaisten kaapelien avulla, on asetettava etusijalle sen mukaan, missä määrin ne edistävät merkittävällä tavalla sähköisen viestinnän verkkojen häiriönsietokykyä ja kapasiteettia unionin alueella;

erityisesti Euroopan mantereelta syrjäisimpiin alueisiin,

[– –]

[– –]

Perustelu

Perustelu

Johtuen syrjäisimpien alueiden ja Manner-Euroopan välisestä suuresta etäisyydestä ja kyseisten alueiden läheisyydestä unionin ulkopuolisiin naapurimaihin verkkojen perustaminen on välttämätöntä erityisesti merenalaisten kaapelien avulla, jotta vähennetään niiden eristyneisyyttä.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

9 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| i) | ydinverkon toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä ydinverkon kaupunkisolmukohtia, merisatamia, sisävesisatamia ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet. Ydinverkon toteuttamista koskeviin toimiin voi sisältyä niihin liittyviä osatekijöitä kattavassa verkossa, jos se on tarpeen investointien optimoimiseksi ja tämän asetuksen 19 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa täsmennettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

i)

ydinverkon toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä ydinverkon kaupunkisolmukohtia, merisatamia, sisävesisatamia ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet. Ydinverkon toteuttamista koskeviin toimiin voi sisältyä niihin liittyviä osatekijöitä kattavassa verkossa, jos se on tarpeen investointien optimoimiseksi ja tämän asetuksen 19 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa täsmennettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti;

| i) | ydinverkon toteuttamiseksi
  ja täydentämiseksi
  asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä ydinverkon kaupunkisolmukohtia, merisatamia, sisävesisatamia
  , lentoasemia
  ja
  intermodaalisia
  rautatie-/maantieterminaaleja
  sekä pullonkaulojen poistamista ja puuttuvien yhteyksien rakentamista
  koskevat toimet. Ydinverkon toteuttamista koskeviin toimiin voi sisältyä niihin liittyviä osatekijöitä kattavassa verkossa, jos se on tarpeen investointien optimoimiseksi ja tämän asetuksen 19 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa täsmennettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti
  , jotta näin edistetään intermodaalisuutta
  ; |
| --- | --- |

i)

ydinverkon toteuttamiseksi
  ja täydentämiseksi
  asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä ydinverkon kaupunkisolmukohtia, merisatamia, sisävesisatamia
  , lentoasemia
  ja
  intermodaalisia
  rautatie-/maantieterminaaleja
  sekä pullonkaulojen poistamista ja puuttuvien yhteyksien rakentamista
  koskevat toimet. Ydinverkon toteuttamista koskeviin toimiin voi sisältyä niihin liittyviä osatekijöitä kattavassa verkossa, jos se on tarpeen investointien optimoimiseksi ja tämän asetuksen 19 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa täsmennettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti
  , jotta näin edistetään intermodaalisuutta
  ;

ja täydentämiseksi

, lentoasemia

intermodaalisia

sekä pullonkaulojen poistamista ja puuttuvien yhteyksien rakentamista

, jotta näin edistetään intermodaalisuutta

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

9 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ii) | toimet kattavan verkon rajatylittävien yhteyksien
  toteuttamiseksi
  asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvun mukaisesti ja erityisesti tämän asetuksen liitteessä olevassa III osassa tarkoitettujen osuuksien
  toteuttamiseksi
  ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

ii)

toimet kattavan verkon rajatylittävien yhteyksien
  toteuttamiseksi
  asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvun mukaisesti ja erityisesti tämän asetuksen liitteessä olevassa III osassa tarkoitettujen osuuksien
  toteuttamiseksi
  ;

toteuttamiseksi

toteuttamiseksi

| ii) | toimet kattavan verkon rajatylittävien yhteyksien
  kehittämiseksi ja parantamiseksi
  asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvun mukaisesti ja erityisesti tämän asetuksen liitteessä olevassa III osassa tarkoitettujen osuuksien
  kehittämiseksi ja parantamiseksi
  ; |
| --- | --- |

ii)

toimet kattavan verkon rajatylittävien yhteyksien
  kehittämiseksi ja parantamiseksi
  asetuksen (EU) N:o 1315/2013 II luvun mukaisesti ja erityisesti tämän asetuksen liitteessä olevassa III osassa tarkoitettujen osuuksien
  kehittämiseksi ja parantamiseksi
  ;

kehittämiseksi ja parantamiseksi

kehittämiseksi ja parantamiseksi

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

9 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| iii) | syrjäisimmillä
  alueilla sijaitsevien kattavan verkon osuuksien toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä kyseeseen tulevia kattavan verkon kaupunkisolmukohtia, merisatamia, sisävesisatamia ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

iii)

syrjäisimmillä
  alueilla sijaitsevien kattavan verkon osuuksien toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä kyseeseen tulevia kattavan verkon kaupunkisolmukohtia, merisatamia, sisävesisatamia ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet;

syrjäisimmillä

| iii) | muista alueista erillään sijaitsevilla
  alueilla sijaitsevien kattavan verkon osuuksien toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä kyseeseen tulevia kattavan verkon kaupunkisolmukohtia, merisatamia, sisävesisatamia
  , lentoasemia
  ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet; |
| --- | --- |

iii)

muista alueista erillään sijaitsevilla
  alueilla sijaitsevien kattavan verkon osuuksien toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä kyseeseen tulevia kattavan verkon kaupunkisolmukohtia, merisatamia, sisävesisatamia
  , lentoasemia
  ja rautatie-/maantieterminaaleja koskevat toimet;

muista alueista erillään sijaitsevilla

, lentoasemia

Perustelu

Perustelu

Saariaseman aiheuttamat ongelmat edellyttävät EU:n toimielimiltä erilaista kohtelua. Saaret voidaan rinnastaa syrjäisimpiin alueisiin, sillä saarien pääasiallinen ongelma ei liity niinkään välimatkaan vaan siihen, että ne sijaitsevat erillään muista alueista.

Lentoasemat ovat keskeinen väline syrjäisimpien alueiden kehittämisessä ja joskus tehokkain keino yhdistää nämä alueet unionin liikenneverkkoihin.

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

9 artiklan 2 ja 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Liikennealalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea: | 2.   Liikennealalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea: |
| a) | Tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin liittyvät toimet: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Liikennealalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea:

2.   Liikennealalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea:

a)

Tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin liittyvät toimet:

| a) | Tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin liittyvät toimet: |
| --- | --- |

a)

Tehokkaisiin ja yhteenliitettyihin verkkoihin liittyvät toimet:

[– –]

[– –]

| | iii) | syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien kattavan verkon osuuksien toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä kyseeseen tulevia kattavan verkon kaupunkisolmukohtia, merisatamia, sisävesisatamia ja
  rautatie-/maantieterminaaleja
  koskevat toimet; |
| --- | --- | --- |

iii)

syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien kattavan verkon osuuksien toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä kyseeseen tulevia kattavan verkon kaupunkisolmukohtia, merisatamia, sisävesisatamia ja
  rautatie-/maantieterminaaleja
  koskevat toimet;

rautatie-/maantieterminaaleja

| | iii) | syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien kattavan verkon osuuksien toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä kyseeseen tulevia kattavan verkon kaupunkisolmukohtia
  , lentoasemia
  , merisatamia, sisävesisatamia ja
  rautatieterminaaleja
  koskevat toimet sekä
  toimet syrjäisimmillä alueilla
  ; |
| --- | --- | --- |

iii)

syrjäisimmillä alueilla sijaitsevien kattavan verkon osuuksien toteuttamiseksi asetuksen (EU) N:o 1315/2013 III luvun mukaisesti toteutettavat toimet, mukaan lukien asetuksen (EU) N:o 1315/2013 liitteessä II määriteltyjä kyseeseen tulevia kattavan verkon kaupunkisolmukohtia
  , lentoasemia
  , merisatamia, sisävesisatamia ja
  rautatieterminaaleja
  koskevat toimet sekä
  toimet syrjäisimmillä alueilla
  ;

, lentoasemia

rautatieterminaaleja

toimet syrjäisimmillä alueilla

[– –]

[– –]

| b) | Älykkääseen, kestävään, osallistavaan, turvalliseen ja turvattuun liikkuvuuteen liittyvät toimet: |
| --- | --- |

b)

Älykkääseen, kestävään, osallistavaan, turvalliseen ja turvattuun liikkuvuuteen liittyvät toimet:

| b) | Älykkääseen, kestävään, osallistavaan, turvalliseen ja turvattuun liikkuvuuteen liittyvät toimet: |
| --- | --- |

b)

Älykkääseen, kestävään, osallistavaan, turvalliseen ja turvattuun liikkuvuuteen liittyvät toimet:

[– –]

[– –]

| | ix) | toimet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin saavutettavuutta ja saatavuutta turvallisuus- ja pelastuspalvelutarkoituksiin. |
| --- | --- | --- |

ix)

toimet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin saavutettavuutta ja saatavuutta turvallisuus- ja pelastuspalvelutarkoituksiin.

| | ix) | toimet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin saavutettavuutta ja saatavuutta turvallisuus- ja pelastuspalvelutarkoituksiin; |
| --- | --- | --- |

ix)

toimet, joilla parannetaan liikenneinfrastruktuurin saavutettavuutta ja saatavuutta turvallisuus- ja pelastuspalvelutarkoituksiin;

| | x) | toimet syrjäisimpien alueiden saavutettavuuden, niiden asukkaiden liikkuvuuden sekä tavaraliikenteen parantamiseksi. |
| --- | --- | --- |

x)

x)

toimet syrjäisimpien alueiden saavutettavuuden, niiden asukkaiden liikkuvuuden sekä tavaraliikenteen parantamiseksi.

toimet syrjäisimpien alueiden saavutettavuuden, niiden asukkaiden liikkuvuuden sekä tavaraliikenteen parantamiseksi.

[– –]

[– –]

4.   Digitaalitalouden alalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea:

4.   Digitaalitalouden alalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea:

[– –]

[– –]

| d) | toimet, joilla tuetaan runkoverkkojen käyttöönottoa, myös merenalaisten kaapelien avulla,
  kaikissa jäsenvaltioissa
  sekä unionin ja kolmansien maiden välillä; |
| --- | --- |

d)

toimet, joilla tuetaan runkoverkkojen käyttöönottoa, myös merenalaisten kaapelien avulla,
  kaikissa jäsenvaltioissa
  sekä unionin ja kolmansien maiden välillä;

kaikissa jäsenvaltioissa

| d) | toimet, joilla tuetaan runkoverkkojen käyttöönottoa, myös merenalaisten kaapelien avulla,
  jäsenvaltioiden välillä, jäsenvaltioiden ja syrjäisimpien alueiden välillä
  sekä unionin ja kolmansien maiden välillä; |
| --- | --- |

d)

toimet, joilla tuetaan runkoverkkojen käyttöönottoa, myös merenalaisten kaapelien avulla,
  jäsenvaltioiden välillä, jäsenvaltioiden ja syrjäisimpien alueiden välillä
  sekä unionin ja kolmansien maiden välillä;

jäsenvaltioiden välillä, jäsenvaltioiden ja syrjäisimpien alueiden välillä

[– –]

[– –]

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

9 artiklan 4 kohdan b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Digitaalitalouden alalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea: | 4.   Digitaalitalouden alalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea: |
| a) | sosioekonomisten vaikuttajien gigabittiyhteyksiä tukevat toimet; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Digitaalitalouden alalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea:

4.   Digitaalitalouden alalla seuraavat toimet ovat oikeutettuja saamaan tämän asetuksen mukaista unionin rahoitustukea:

a)

sosioekonomisten vaikuttajien gigabittiyhteyksiä tukevat toimet;

| a) | sosioekonomisten vaikuttajien gigabittiyhteyksiä tukevat toimet; |
| --- | --- |

a)

sosioekonomisten vaikuttajien gigabittiyhteyksiä tukevat toimet;

| b) | toimet, joilla tuetaan erittäin korkealaatuisten paikallisten langattomien yhteyksien tarjoamista paikallisyhteisöissä maksutta ja ilman syrjiviä ehtoja; |
| --- | --- |

b)

toimet, joilla tuetaan erittäin korkealaatuisten paikallisten langattomien yhteyksien tarjoamista paikallisyhteisöissä maksutta ja ilman syrjiviä ehtoja;

| b) | toimet, joilla tuetaan erittäin korkealaatuisten paikallisten langattomien yhteyksien tarjoamista paikallisyhteisöissä maksutta ja ilman syrjiviä ehtoja
  erityisesti maaseudulla (älykkäiden kylien konsepti)
  ; |
| --- | --- |

b)

toimet, joilla tuetaan erittäin korkealaatuisten paikallisten langattomien yhteyksien tarjoamista paikallisyhteisöissä maksutta ja ilman syrjiviä ehtoja
  erityisesti maaseudulla (älykkäiden kylien konsepti)
  ;

erityisesti maaseudulla (älykkäiden kylien konsepti)

| c) | toimet, joilla tuetaan 5G-järjestelmien keskeytymättömän kattavuuden toteuttamista kaikilla keskeisillä maaliikenneväylillä, mukaan lukien Euroopan laajuiset liikenneverkot; |
| --- | --- |

c)

toimet, joilla tuetaan 5G-järjestelmien keskeytymättömän kattavuuden toteuttamista kaikilla keskeisillä maaliikenneväylillä, mukaan lukien Euroopan laajuiset liikenneverkot;

| c) | toimet, joilla tuetaan 5G-järjestelmien keskeytymättömän kattavuuden toteuttamista kaikilla keskeisillä maaliikenneväylillä, mukaan lukien Euroopan laajuiset liikenneverkot; |
| --- | --- |

c)

toimet, joilla tuetaan 5G-järjestelmien keskeytymättömän kattavuuden toteuttamista kaikilla keskeisillä maaliikenneväylillä, mukaan lukien Euroopan laajuiset liikenneverkot;

| d) | toimet, joilla tuetaan runkoverkkojen käyttöönottoa, myös merenalaisten kaapelien avulla, kaikissa jäsenvaltioissa sekä unionin ja kolmansien maiden välillä; |
| --- | --- |

d)

toimet, joilla tuetaan runkoverkkojen käyttöönottoa, myös merenalaisten kaapelien avulla, kaikissa jäsenvaltioissa sekä unionin ja kolmansien maiden välillä;

| d) | toimet, joilla tuetaan runkoverkkojen käyttöönottoa, myös merenalaisten kaapelien avulla, kaikissa jäsenvaltioissa sekä unionin ja kolmansien maiden välillä; |
| --- | --- |

d)

toimet, joilla tuetaan runkoverkkojen käyttöönottoa, myös merenalaisten kaapelien avulla, kaikissa jäsenvaltioissa sekä unionin ja kolmansien maiden välillä;

| e) | toimet, joilla tuetaan eurooppalaisten kotitalouksien pääsyä erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin; |
| --- | --- |

e)

toimet, joilla tuetaan eurooppalaisten kotitalouksien pääsyä erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin;

| e) | toimet, joilla tuetaan eurooppalaisten kotitalouksien pääsyä erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin; |
| --- | --- |

e)

toimet, joilla tuetaan eurooppalaisten kotitalouksien pääsyä erittäin suuren kapasiteetin verkkoihin;

| f) | toimet digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin vaatimusten toteuttamiseksi rajatylittävien hankkeiden yhteydessä liikenteen tai energian aloilla ja/tai liikenne- tai energiainfrastruktuureihin suoraan liittyvien operatiivisten digitaalisten alustojen tukemiseksi. |
| --- | --- |

f)

toimet digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin vaatimusten toteuttamiseksi rajatylittävien hankkeiden yhteydessä liikenteen tai energian aloilla ja/tai liikenne- tai energiainfrastruktuureihin suoraan liittyvien operatiivisten digitaalisten alustojen tukemiseksi.

| f) | toimet digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin vaatimusten toteuttamiseksi rajatylittävien hankkeiden yhteydessä liikenteen tai energian aloilla ja/tai liikenne- tai energiainfrastruktuureihin suoraan liittyvien operatiivisten digitaalisten alustojen tukemiseksi. |
| --- | --- |

f)

toimet digitaalisen yhteenliitettävyysinfrastruktuurin vaatimusten toteuttamiseksi rajatylittävien hankkeiden yhteydessä liikenteen tai energian aloilla ja/tai liikenne- tai energiainfrastruktuureihin suoraan liittyvien operatiivisten digitaalisten alustojen tukemiseksi.

Suuntaa-antava luettelo mahdollisesti avustuskelpoisista hankkeista digitaalialalla on liitteessä olevassa V osassa.

Suuntaa-antava luettelo mahdollisesti avustuskelpoisista hankkeista digitaalialalla on liitteessä olevassa V osassa.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

10 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä olevan 9 artiklan mukaisesti avustuskelpoisiin toimiin liikenteen, energian tai digitaalitalouden aloilla voi sisältyä lisäelementtejä, jotka eivät välttämättä liity 9 artiklan 2, 3 tai 4 kohdassa säädettyihin avustuskelpoisiin toimiin, jos ne täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset: | Edellä olevan 9 artiklan mukaisesti avustuskelpoisiin toimiin liikenteen, energian tai digitaalitalouden aloilla voi sisältyä lisäelementtejä, jotka eivät välttämättä liity 9 artiklan 2, 3 tai 4 kohdassa säädettyihin avustuskelpoisiin toimiin, jos ne täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä olevan 9 artiklan mukaisesti avustuskelpoisiin toimiin liikenteen, energian tai digitaalitalouden aloilla voi sisältyä lisäelementtejä, jotka eivät välttämättä liity 9 artiklan 2, 3 tai 4 kohdassa säädettyihin avustuskelpoisiin toimiin, jos ne täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset:

Edellä olevan 9 artiklan mukaisesti avustuskelpoisiin toimiin liikenteen, energian tai digitaalitalouden aloilla voi sisältyä lisäelementtejä, jotka eivät välttämättä liity 9 artiklan 2, 3 tai 4 kohdassa säädettyihin avustuskelpoisiin toimiin, jos ne täyttävät kaikki seuraavat vaatimukset:

Perustelu

Perustelu

Synergiavaikutuksia kannattaa edistää. Artiklan 2 kohdassa ehdotetun mekanismin tulee siksi sallia, että tietyn alan ehdotuspyyntöön vastattaessa ehdotukseen sisällytetään jonkin toisen Verkkojen Eurooppa -välineen osion nojalla avustuskelpoisia toimia. Nimenomaan yhdistelmähankkeisiin tarkoitetuilla ehdotuspyynnöillä tuetaan hankkeita, joissa alojen yhdistelyn suhde on suurempi kuin 20:80 prosenttia. [Suomenkielistä toisintoa ei tarvitse muuttaa, sillä ilmaus ”eivät välttämättä liity” sisältää tämän mahdollisuuden.]

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

11 artiklan 2 kohdan b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | ohjelmaan assosioituneeseen kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

ohjelmaan assosioituneeseen kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit;

| b) | ohjelmaan assosioituneeseen kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit
  , kun on kyse toimesta, joka liittyy tätä kolmatta maata koskevaan hankkeeseen
  ; |
| --- | --- |

b)

ohjelmaan assosioituneeseen kolmanteen maahan sijoittautuneet oikeussubjektit
  , kun on kyse toimesta, joka liittyy tätä kolmatta maata koskevaan hankkeeseen
  ;

, kun on kyse toimesta, joka liittyy tätä kolmatta maata koskevaan hankkeeseen

Perustelu

Perustelu

Verkkojen Eurooppa -välineestä ei tule tukea ei-eurooppalaisten yritysten toimintaa Euroopan alueella.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

11 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäljempänä 19 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa voidaan määrätä, että avustuskelpoisia ovat ainoastaan sellaiset ehdotukset, joita ovat esittäneet yksi tai useampi jäsenvaltio tai, asianomaisten jäsenvaltioiden suostumuksella, kansainväliset järjestöt, yhteisyritykset tai julkiset tai yksityiset yritykset tai elimet. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäljempänä 19 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa voidaan määrätä, että avustuskelpoisia ovat ainoastaan sellaiset ehdotukset, joita ovat esittäneet yksi tai useampi jäsenvaltio tai, asianomaisten jäsenvaltioiden suostumuksella, kansainväliset järjestöt, yhteisyritykset tai julkiset tai yksityiset yritykset tai elimet.

Jäljempänä 19 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa voidaan määrätä, että avustuskelpoisia ovat ainoastaan sellaiset ehdotukset, joita ovat esittäneet yksi tai useampi jäsenvaltio tai, asianomaisten jäsenvaltioiden suostumuksella, kansainväliset järjestöt, yhteisyritykset tai julkiset tai yksityiset yritykset tai elimet.

Perustelu

Perustelu

Sellaisen prosessin säilyttäminen, joka edellyttää jäsenvaltioiden hyväksyntää, ei ole Euroopan alueiden komitean kannattaman hallinnollisen yksinkertaistamisen mukaista.

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

12 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Avustusten myöntämiseen ohjelmasta ja niiden hallinnointiin sovelletaan varainhoitoasetuksen [VIII] osaston säännöksiä. | Avustusten myöntämiseen ohjelmasta ja niiden hallinnointiin sovelletaan varainhoitoasetuksen [VIII] osaston säännöksiä. |
| | 1.
     
  Hankkeiden valintaprosessi on kaksivaiheinen:










  a) | hankkeen avustuskelpoisuuden arviointi suppean hakemuksen pohjalta |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Avustusten myöntämiseen ohjelmasta ja niiden hallinnointiin sovelletaan varainhoitoasetuksen [VIII] osaston säännöksiä.

Avustusten myöntämiseen ohjelmasta ja niiden hallinnointiin sovelletaan varainhoitoasetuksen [VIII] osaston säännöksiä.

1.
     
  Hankkeiden valintaprosessi on kaksivaiheinen:

a)

hankkeen avustuskelpoisuuden arviointi suppean hakemuksen pohjalta

| b) | hankkeen esittäminen, arviointi ja valinta. |
| --- | --- |

b)

hankkeen esittäminen, arviointi ja valinta.

2.
     
  Komissio julkaisee ehdotuspyynnöt vähintään kuukausi ennen menettelyn käynnistämistä. Hankkeiden toteuttajilla on vähintään kuukausi aikaa toimittaa alustava hakemus. Euroopan komissio arvioi hankkeiden avustuskelpoisuuden yhden kuukauden kuluessa. Hankkeiden toteuttajilla on sen jälkeen vähintään kolme kuukautta aikaa toimittaa täydellinen hakemus.

Perustelu

Perustelu

Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanoa tulee yksinkertaistaa siten, että hankkeiden toteuttajien ei tarvitse toimittaa perinpohjaista, pitkää ja kallista hakemusta, jos hanke ei täytä ehdotuspyynnön kelpoisuusehtoja. Lisäksi hankkeiden toteuttajilla tulee olla aikaa ehdotuspyyntöön perehtymiseen ja täydellisen hakemuksen laatimiseen.

Muutosehdotus 21

Muutosehdotus 21

13 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Myöntämisperusteet on määriteltävä 19 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä ottaen mahdollisuuksien mukaan huomioon seuraavat osatekijät: | Myöntämisperusteet on määriteltävä 19 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä ottaen mahdollisuuksien mukaan huomioon seuraavat osatekijät: |
| a) | taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset (hyödyt ja kustannukset); |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Myöntämisperusteet on määriteltävä 19 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä ottaen mahdollisuuksien mukaan huomioon seuraavat osatekijät:

Myöntämisperusteet on määriteltävä 19 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa ja ehdotuspyynnöissä ottaen mahdollisuuksien mukaan huomioon seuraavat osatekijät:

a)

taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset (hyödyt ja kustannukset);

| a) | taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset (hyödyt ja kustannukset); |
| --- | --- |

a)

taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset (hyödyt ja kustannukset);

| b) | innovaatiot, turvallisuus, yhteentoimivuus ja saavutettavuus; |
| --- | --- |

b)

innovaatiot, turvallisuus, yhteentoimivuus ja saavutettavuus;

| b) | innovaatiot, turvallisuus, yhteentoimivuus
  , multimodaalisuus
  ja saavutettavuus; |
| --- | --- |

b)

innovaatiot, turvallisuus, yhteentoimivuus
  , multimodaalisuus
  ja saavutettavuus;

, multimodaalisuus

| c) | rajatylittävä ulottuvuus; |
| --- | --- |

c)

rajatylittävä ulottuvuus;

| c) | rajatylittävä ulottuvuus
  tai saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden saavutettavuuden parantaminen
  ; |
| --- | --- |

c)

rajatylittävä ulottuvuus
  tai saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden saavutettavuuden parantaminen
  ;

tai saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden saavutettavuuden parantaminen

| d) | synergiat liikenteen, energian ja digitaalitalouden alojen välillä; |
| --- | --- |

d)

synergiat liikenteen, energian ja digitaalitalouden alojen välillä;

| d) | eurooppalainen lisäarvo; |
| --- | --- |

d)

d)

eurooppalainen lisäarvo;

eurooppalainen lisäarvo;

| e) | toimen toteuttamisvalmius hankkeen suunnitteluvaiheessa; |
| --- | --- |

e)

toimen toteuttamisvalmius hankkeen suunnitteluvaiheessa;

| e) | vaikutus pullonkaulojen poistamiseen ja puuttuvien yhteyksien rakentamiseen; |
| --- | --- |

e)

e)

vaikutus pullonkaulojen poistamiseen ja puuttuvien yhteyksien rakentamiseen;

vaikutus pullonkaulojen poistamiseen ja puuttuvien yhteyksien rakentamiseen;

| f) | ehdotetun toteutussuunnitelman mielekkyys; |
| --- | --- |

f)

ehdotetun toteutussuunnitelman mielekkyys;

| f
  ) | synergiat liikenteen, energian ja digitaalitalouden alojen välillä; |
| --- | --- |

f
  )

f

synergiat liikenteen, energian ja digitaalitalouden alojen välillä;

| g) | unionin rahoitustuen katalyyttinen vaikutus investointeihin; |
| --- | --- |

g)

unionin rahoitustuen katalyyttinen vaikutus investointeihin;

| g
  ) | toimen toteuttamisvalmius hankkeen suunnitteluvaiheessa
  ja sitoutuminen hankkeen loppuun saattamiseen
  ; |
| --- | --- |

g
  )

g

toimen toteuttamisvalmius hankkeen suunnitteluvaiheessa
  ja sitoutuminen hankkeen loppuun saattamiseen
  ;

ja sitoutuminen hankkeen loppuun saattamiseen

| h) | tarve ratkaista taloudellisia ongelmia kuten riittämätön kaupallinen kannattavuus tai markkinarahoituksen puute; |
| --- | --- |

h)

tarve ratkaista taloudellisia ongelmia kuten riittämätön kaupallinen kannattavuus tai markkinarahoituksen puute;

| h) | sosiaalinen vaikutus; |
| --- | --- |

h)

h)

sosiaalinen vaikutus;

sosiaalinen vaikutus;

| i) | yhdenmukaisuus unionin ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien kanssa. |
| --- | --- |

i)

yhdenmukaisuus unionin ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien kanssa.

| i
  ) | ehdotetun toteutussuunnitelman mielekkyys; |
| --- | --- |

i
  )

i

ehdotetun toteutussuunnitelman mielekkyys;

| j) | unionin rahoitustuen katalyyttinen vaikutus investointeihin; |
| --- | --- |

j)

j)

unionin rahoitustuen katalyyttinen vaikutus investointeihin;

| k) | tarve ratkaista taloudellisia ongelmia kuten riittämätön kaupallinen kannattavuus tai markkinarahoituksen puute; |
| --- | --- |

k)

k)

tarve ratkaista taloudellisia ongelmia kuten riittämätön kaupallinen kannattavuus tai markkinarahoituksen puute;

| l
  ) | yhdenmukaisuus unionin ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien kanssa. |
| --- | --- |

l
  )

l

yhdenmukaisuus unionin ja kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien kanssa.

Muutosehdotus 22

Muutosehdotus 22

14 artiklan 2 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvien töiden osalta unionin rahoitustuki saa olla enintään 30 prosenttia avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista. Yhteisrahoitusosuudet voidaan korottaa enintään 50 prosenttiin seuraavissa tapauksissa: toimet, jotka liittyvät rajatylittäviin yhteyksiin tämän kohdan c alakohdassa täsmennetyillä edellytyksillä; toimet, joilla tuetaan telemaattisten sovellusten järjestelmiä; toimet, joilla tuetaan uutta teknologiaa ja innovaatioita; toimet, joilla tuetaan infrastruktuurin turvallisuuden parantamista asiaa koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti; sekä toimet syrjäisimmillä alueilla; | 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvien töiden osalta unionin rahoitustuki saa olla enintään 30 prosenttia avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista. Yhteisrahoitusosuudet voidaan korottaa enintään 50 prosenttiin seuraavissa tapauksissa: toimet, jotka liittyvät rajatylittäviin yhteyksiin tämän kohdan c alakohdassa täsmennetyillä edellytyksillä;
  toimet, jotka liittyvät ydinverkon pullonkauloihin ja puuttuviin yhteyksiin; toimet, joilla tuetaan merten moottoriteitä; toimet, joilla tuetaan ydinverkon ja kattavan verkon meri- ja sisävesiliikenneyhteyksiä, mukaan luettuina toimet satamissa sekä sisämaayhteyksissä; toimet, joilla tuetaan kaupunkien solmukohtia sekä multimodaalisia ja viimeisen toimitusvaiheen alustoja ja yhteyksiä
  ; toimet, joilla tuetaan telemaattisten sovellusten järjestelmiä; toimet, joilla tuetaan uutta teknologiaa ja innovaatioita; toimet, joilla tuetaan infrastruktuurin turvallisuuden parantamista asiaa koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti; sekä toimet
  saarialueilla ja
  syrjäisimmillä alueilla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvien töiden osalta unionin rahoitustuki saa olla enintään 30 prosenttia avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista. Yhteisrahoitusosuudet voidaan korottaa enintään 50 prosenttiin seuraavissa tapauksissa: toimet, jotka liittyvät rajatylittäviin yhteyksiin tämän kohdan c alakohdassa täsmennetyillä edellytyksillä; toimet, joilla tuetaan telemaattisten sovellusten järjestelmiä; toimet, joilla tuetaan uutta teknologiaa ja innovaatioita; toimet, joilla tuetaan infrastruktuurin turvallisuuden parantamista asiaa koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti; sekä toimet syrjäisimmillä alueilla;

3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin liittyvien töiden osalta unionin rahoitustuki saa olla enintään 30 prosenttia avustuskelpoisista kokonaiskustannuksista. Yhteisrahoitusosuudet voidaan korottaa enintään 50 prosenttiin seuraavissa tapauksissa: toimet, jotka liittyvät rajatylittäviin yhteyksiin tämän kohdan c alakohdassa täsmennetyillä edellytyksillä;
  toimet, jotka liittyvät ydinverkon pullonkauloihin ja puuttuviin yhteyksiin; toimet, joilla tuetaan merten moottoriteitä; toimet, joilla tuetaan ydinverkon ja kattavan verkon meri- ja sisävesiliikenneyhteyksiä, mukaan luettuina toimet satamissa sekä sisämaayhteyksissä; toimet, joilla tuetaan kaupunkien solmukohtia sekä multimodaalisia ja viimeisen toimitusvaiheen alustoja ja yhteyksiä
  ; toimet, joilla tuetaan telemaattisten sovellusten järjestelmiä; toimet, joilla tuetaan uutta teknologiaa ja innovaatioita; toimet, joilla tuetaan infrastruktuurin turvallisuuden parantamista asiaa koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti; sekä toimet
  saarialueilla ja
  syrjäisimmillä alueilla;

toimet, jotka liittyvät ydinverkon pullonkauloihin ja puuttuviin yhteyksiin; toimet, joilla tuetaan merten moottoriteitä; toimet, joilla tuetaan ydinverkon ja kattavan verkon meri- ja sisävesiliikenneyhteyksiä, mukaan luettuina toimet satamissa sekä sisämaayhteyksissä; toimet, joilla tuetaan kaupunkien solmukohtia sekä multimodaalisia ja viimeisen toimitusvaiheen alustoja ja yhteyksiä

saarialueilla ja

Perustelu

Perustelu

Muutosehdotus on johdonmukainen komission ehdotuksen kanssa, sillä siinä lisätään ydinverkkokäytäviin meriliikenneyhteyksiä. Lisäksi unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttaminen edellyttää meriliikenteen tukemista huomattavalla tavalla.

Muutosehdotus 23

Muutosehdotus 23

14 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 10 artiklassa tarkoitettujen monialaisten työohjelmien mukaisesti valittuihin toimiin sovellettava yhteisrahoituksen enimmäisosuus on korkein kyseisiin aloihin sovellettava yhteisrahoitusosuus. | Edellä 10 artiklassa tarkoitettujen monialaisten työohjelmien mukaisesti valittuihin toimiin sovellettava yhteisrahoituksen enimmäisosuus on korkein kyseisiin aloihin sovellettava yhteisrahoitusosuus
  korotettuna 10 prosentilla
  .
  Toimiin, joita tuetaan 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun mekanismin puitteissa, sovelletaan pääasiallisen alan yhteisrahoitusosuutta, lisäelementtien kustannukset mukaan luettuina. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 10 artiklassa tarkoitettujen monialaisten työohjelmien mukaisesti valittuihin toimiin sovellettava yhteisrahoituksen enimmäisosuus on korkein kyseisiin aloihin sovellettava yhteisrahoitusosuus.

Edellä 10 artiklassa tarkoitettujen monialaisten työohjelmien mukaisesti valittuihin toimiin sovellettava yhteisrahoituksen enimmäisosuus on korkein kyseisiin aloihin sovellettava yhteisrahoitusosuus
  korotettuna 10 prosentilla
  .
  Toimiin, joita tuetaan 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun mekanismin puitteissa, sovelletaan pääasiallisen alan yhteisrahoitusosuutta, lisäelementtien kustannukset mukaan luettuina.

korotettuna 10 prosentilla

Toimiin, joita tuetaan 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun mekanismin puitteissa, sovelletaan pääasiallisen alan yhteisrahoitusosuutta, lisäelementtien kustannukset mukaan luettuina.

Perustelu

Perustelu

Synergiavaikutuksia tulee edistää, myös rahoituksen näkökulmasta. 10 artiklan 2 kohdassa kuvatussa mekanismissa tulee yksinkertaisuuden vuoksi soveltaa vain yhtä yhteisrahoitusosuutta.

Muutosehdotus 24

Muutosehdotus 24

15 artiklan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Varainhoitoasetuksen [186] artiklassa säädettyjen edellytysten lisäksi sovelletaan seuraavia avustuskelpoisuusperusteita: | Varainhoitoasetuksen [186] artiklassa säädettyjen edellytysten lisäksi sovelletaan seuraavia avustuskelpoisuusperusteita: |
| a) | avustuskelpoisia voivat olla ainoastaan jäsenvaltioissa aiheutuneet menot, paitsi jos yhteistä etua koskeva hanke tai rajatylittävä uusiutuvan energian hanke liittyy yhden tai useamman tämän asetuksen 5 artiklassa tai 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun kolmannen maan alueeseen tai kansainvälisiin vesialueisiin ja toimi on välttämätön asianomaisen hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Varainhoitoasetuksen [186] artiklassa säädettyjen edellytysten lisäksi sovelletaan seuraavia avustuskelpoisuusperusteita:

Varainhoitoasetuksen [186] artiklassa säädettyjen edellytysten lisäksi sovelletaan seuraavia avustuskelpoisuusperusteita:

a)

avustuskelpoisia voivat olla ainoastaan jäsenvaltioissa aiheutuneet menot, paitsi jos yhteistä etua koskeva hanke tai rajatylittävä uusiutuvan energian hanke liittyy yhden tai useamman tämän asetuksen 5 artiklassa tai 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun kolmannen maan alueeseen tai kansainvälisiin vesialueisiin ja toimi on välttämätön asianomaisen hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi;

| a) | avustuskelpoisia voivat olla ainoastaan jäsenvaltioissa aiheutuneet menot, paitsi jos yhteistä etua koskeva hanke tai rajatylittävä uusiutuvan energian hanke liittyy yhden tai useamman tämän asetuksen 5 artiklassa tai 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun kolmannen maan alueeseen
  , yhteen tai useaan syrjäisimpään alueeseen
  tai kansainvälisiin vesialueisiin ja toimi on välttämätön asianomaisen hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

a)

avustuskelpoisia voivat olla ainoastaan jäsenvaltioissa aiheutuneet menot, paitsi jos yhteistä etua koskeva hanke tai rajatylittävä uusiutuvan energian hanke liittyy yhden tai useamman tämän asetuksen 5 artiklassa tai 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun kolmannen maan alueeseen
  , yhteen tai useaan syrjäisimpään alueeseen
  tai kansainvälisiin vesialueisiin ja toimi on välttämätön asianomaisen hankkeen tavoitteiden saavuttamiseksi;

, yhteen tai useaan syrjäisimpään alueeseen

Perustelu

Perustelu

Ehdotetaan, että 15 artiklan a alakohtaan sisällytetään maininta syrjäisimpien alueiden erityistilanteesta.

Muutosehdotus 25

Muutosehdotus 25

16 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 1 kohdassa tarkoitettu avustusten käyttäminen
  voidaan toteuttaa
  kohdennetuilla ehdotuspyynnöillä. | Edellä 1 kohdassa tarkoitettu avustusten käyttäminen
  toteutetaan kaikissa ehdotuspyynnöissä,
  kohdennetuilla ehdotuspyynnöillä
  ja siten, että se rajoitetaan 10 prosenttiin Verkkojen Eurooppa -välineen yleisistä määrärahoista
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 1 kohdassa tarkoitettu avustusten käyttäminen
  voidaan toteuttaa
  kohdennetuilla ehdotuspyynnöillä.

voidaan toteuttaa

Edellä 1 kohdassa tarkoitettu avustusten käyttäminen
  toteutetaan kaikissa ehdotuspyynnöissä,
  kohdennetuilla ehdotuspyynnöillä
  ja siten, että se rajoitetaan 10 prosenttiin Verkkojen Eurooppa -välineen yleisistä määrärahoista
  .

toteutetaan kaikissa ehdotuspyynnöissä,

ja siten, että se rajoitetaan 10 prosenttiin Verkkojen Eurooppa -välineen yleisistä määrärahoista

Perustelu

Perustelu

Rahoitusta yhdistäviin toimiin on kannustettava, ja ne on mahdollistettava aina, kun hankkeen toteuttaja haluaa käyttää niitä. Avustusten tulee kuitenkin säilyä Verkkojen Eurooppa -välineen ensisijaisena rahoitusratkaisuna.

Muutosehdotus 26

Muutosehdotus 26

Uusi 3 kohta 17 artiklan 2 kohdan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 3.
     
  Tämän artiklan nojalla takaisin perityt varat käytetään muihin Verkkojen Eurooppa -välineen työohjelmiin. Niitä jaettaessa otetaan huomioon sovitut kansalliset kokonaismäärärahat. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.
     
  Tämän artiklan nojalla takaisin perityt varat käytetään muihin Verkkojen Eurooppa -välineen työohjelmiin. Niitä jaettaessa otetaan huomioon sovitut kansalliset kokonaismäärärahat.

Perustelu

Perustelu

Varat, jotka monivuotisessa rahoituskehyksessä osoitetaan Verkkojen Eurooppa -välineeseen, tulee pitää Verkkojen Eurooppa -välineessä. Varojen jakaminen siten, että sovitut kansalliset kokonaismäärärahat otetaan huomioon, muodostaa jäsenvaltioille ja hankkeiden toteuttajille kannustimen olla turhaan jarruttelematta päätöstä hankkeen tulevaisuudesta rahoitustuen menettämisen pelon takia. Lisäksi toimenpide mahdollistaa varojen tasapainoisemman maantieteellisen jakautumisen EU:n jäsenvaltioille.

Muutosehdotus 27

Muutosehdotus 27

19 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä. | 1.   Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä. |
| 2.   Komissio hyväksyy työohjelmat täytäntöönpanosäädöksellä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 22 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. | 2.   
  Euroopan komissio esittää alustavan työohjelma-aikataulun, joka sisältää ohjelmille myönnetyt määrärahat ja niiden painopisteet koko ohjelmakauden ajaksi. |
| | 3.
     Komissio hyväksyy työohjelmat täytäntöönpanosäädöksellä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 22 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä.

1.   Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmissa esitetään tarvittaessa rahoitusta yhdistäviä toimia varten varattu kokonaismäärä.

2.   Komissio hyväksyy työohjelmat täytäntöönpanosäädöksellä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 22 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

2.   
  Euroopan komissio esittää alustavan työohjelma-aikataulun, joka sisältää ohjelmille myönnetyt määrärahat ja niiden painopisteet koko ohjelmakauden ajaksi.

3.
     Komissio hyväksyy työohjelmat täytäntöönpanosäädöksellä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään tämän asetuksen 22 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

Perustelu

Perustelu

Varat, jotka monivuotisessa rahoituskehyksessä osoitetaan Verkkojen Eurooppa -välineeseen, tulee pitää Verkkojen Eurooppa -välineessä.

Muutosehdotus 28

Muutosehdotus 28

23 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla | Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla |
| a) | muutetaan liitteessä olevaa I osaa, joka koskee indikaattoreita, sekä vahvistetaan seuranta- ja arviointipuitteet; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla

Siirretään komissiolle valta antaa tämän asetuksen 24 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla

a)

muutetaan liitteessä olevaa I osaa, joka koskee indikaattoreita, sekä vahvistetaan seuranta- ja arviointipuitteet;

| a) | muutetaan liitteessä olevaa I osaa, joka koskee indikaattoreita, sekä vahvistetaan seuranta- ja arviointipuitteet; |
| --- | --- |

a)

muutetaan liitteessä olevaa I osaa, joka koskee indikaattoreita, sekä vahvistetaan seuranta- ja arviointipuitteet;

| b) | muutetaan liitteessä olevaa II osaa, joka koskee 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa säädetylle erityistavoitteelle myönnettyjen talousarviovarojen ohjeellisia prosenttiosuuksia; |
| --- | --- |

b)

muutetaan liitteessä olevaa II osaa, joka koskee 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa säädetylle erityistavoitteelle myönnettyjen talousarviovarojen ohjeellisia prosenttiosuuksia;

| b) | muutetaan liitteessä olevaa II osaa, joka koskee 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa säädetylle erityistavoitteelle myönnettyjen talousarviovarojen ohjeellisia prosenttiosuuksia; |
| --- | --- |

b)

muutetaan liitteessä olevaa II osaa, joka koskee 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa säädetylle erityistavoitteelle myönnettyjen talousarviovarojen ohjeellisia prosenttiosuuksia;

| c) | muutetaan liitteessä olevaa III osaa, joka koskee liikenteen alan ydinverkon käytävien ja ennalta yksilöityjen osuuksien sekä kattavan verkon ennalta yksilöityjen osuuksien määrittelyä; |
| --- | --- |

c)

muutetaan liitteessä olevaa III osaa, joka koskee liikenteen alan ydinverkon käytävien ja ennalta yksilöityjen osuuksien sekä kattavan verkon ennalta yksilöityjen osuuksien määrittelyä;

| c) | muutetaan liitteessä olevaa III osaa, joka koskee liikenteen alan ydinverkon käytävien ja ennalta yksilöityjen osuuksien sekä kattavan verkon ennalta yksilöityjen osuuksien määrittelyä; |
| --- | --- |

c)

muutetaan liitteessä olevaa III osaa, joka koskee liikenteen alan ydinverkon käytävien ja ennalta yksilöityjen osuuksien sekä kattavan verkon ennalta yksilöityjen osuuksien määrittelyä;

| d) | muutetaan liitteessä olevaa IV osaa, joka koskee rajatylittävien hankkeiden yksilöintiä uusiutuvan energian alalla; |
| --- | --- |

d)

muutetaan liitteessä olevaa IV osaa, joka koskee rajatylittävien hankkeiden yksilöintiä uusiutuvan energian alalla;

| d) | muutetaan liitteessä olevaa IV osaa, joka koskee rajatylittävien hankkeiden yksilöintiä uusiutuvan energian alalla; |
| --- | --- |

d)

muutetaan liitteessä olevaa IV osaa, joka koskee rajatylittävien hankkeiden yksilöintiä uusiutuvan energian alalla;

| e) | muutetaan liitteessä olevaa V osaa, joka koskee yhteistä etua koskevien digitaalisen yhteenliitettävyyden hankkeiden määrittelyä. |
| --- | --- |

e)

muutetaan liitteessä olevaa V osaa, joka koskee yhteistä etua koskevien digitaalisen yhteenliitettävyyden hankkeiden määrittelyä.

| e) | muutetaan neuvoston määrittelemiä siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvan kaksikäyttöinfrastruktuurin teknisiä eritelmiä ja vahvistetaan siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvaan kaksikäyttöön sopeuttamista koskevien ensisijaisisten hankkeiden luettelo tai muutetaan sitä; |
| --- | --- |

e)

muutetaan neuvoston määrittelemiä siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvan kaksikäyttöinfrastruktuurin teknisiä eritelmiä ja vahvistetaan siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvaan kaksikäyttöön sopeuttamista koskevien ensisijaisisten hankkeiden luettelo tai muutetaan sitä;

muutetaan neuvoston määrittelemiä siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvan kaksikäyttöinfrastruktuurin teknisiä eritelmiä ja vahvistetaan siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvaan kaksikäyttöön sopeuttamista koskevien ensisijaisisten hankkeiden luettelo tai muutetaan sitä;

| f) | muutetaan liitteessä olevaa V osaa, joka koskee yhteistä etua koskevien digitaalisen yhteenliitettävyyden hankkeiden määrittelyä. |
| --- | --- |

f)

f)

muutetaan liitteessä olevaa V osaa, joka koskee yhteistä etua koskevien digitaalisen yhteenliitettävyyden hankkeiden määrittelyä.

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta

(COM(2018) 438 final) – Osa 2

Muutosehdotus 29

Muutosehdotus 29

Liitteen III osan taulukko 1

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ydinverkon käytävä ”Atlantti”
  Suuntaus | Ydinverkon käytävä ”Atlantti”
  Suuntaus |
| Gijón – León – Valladolid | Gijón – León –
  Palencia –
  Valladolid |
| A Coruña – Vigo – Orense – León | A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada – Astorga –
  León
  – Palencia-Venta de Baños |
| Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao | Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  (Y vasca) |
| | Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz




  Bordeaux – Toulouse |
| Teneriffa/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba | Teneriffa/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| Sines/Lissabon – Madrid – Valladolid | Sines/Lissabon – Madrid – Valladolid |
| Lissabon – Aveiro – Leixões/Porto – Dourojoki | Lissabon – Aveiro – Leixões/Porto – Dourojoki |
| Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariisi – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg | Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariisi – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Pariisi |
| Saint Nazaire – Nantes – Tours | Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ydinverkon käytävä ”Atlantti”

Suuntaus

Ydinverkon käytävä ”Atlantti”

Suuntaus

Gijón – León – Valladolid

Gijón – León –
  Palencia –
  Valladolid

Palencia –

A Coruña – Vigo – Orense – León

A Coruña – Vigo – Orense –
  Ponferrada – Astorga –
  León
  – Palencia-Venta de Baños

Ponferrada

Astorga –

– Palencia-Venta de Baños

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao
  (Y vasca)

(Y vasca)

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux – Dax – Vitoria/Gasteiz

Bordeaux – Toulouse

Bordeaux – Toulouse

Teneriffa/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Teneriffa/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Sines/Lissabon – Madrid – Valladolid

Sines/Lissabon – Madrid – Valladolid

Lissabon – Aveiro – Leixões/Porto – Dourojoki

Lissabon – Aveiro – Leixões/Porto – Dourojoki

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariisi – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariisi – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Pariisi

Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Pariisi

Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours

Dublin – Cork –

Perustelu

Perustelu

Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen Euroopan unionista aiheuttaa hyvin monia seurauksia: sillä on muun muassa huomattavan suuri vaikutus Irlannin asemaan TEN-T-ydinverkkokäytävien verkostossa, sillä Irlanti on täysin riippuvainen Yhdistyneen kuningaskunnan kautta kulkevista yhteyksistä. Käytäväkarttaan olisi siksi sisällytettävä meriyhteyksiä Atlantin käytävän ydinverkon satamiin ja tiettyihin kattavan verkon satamiin. Jos ydinverkon ensisijaisiin käytäviin lisätään Välimeren käytävän ja Atlantin käytävän välinen yhteys, vahvistaa tämä näiden kahden käytävän sosioekonomista suorituskykyä mahdollistamalla infrastruktuurin kehittämisen ja käyttämisen. Samalla tarjoutuisi myös mahdollisuus yhdistää Välimeren ja Atlantin satamat Bordeaux–Toulouse–Narbonne-reitillä. Ehdotus kytkeytyy myös Lounais-Ranskassa käynnissä olevaan suurhankkeeseen, jossa kehitetään kahta osittain samalla linjalla kulkevaa suurnopeusjunayhteyttä Bordeaux’sta Toulouseen ja Bordeaux’sta Espanjaan.

Myös linjaa Zaragoza–Pamplona–Y vasca on järkevää edistää, koska se yhdistäisi Atlantin ja Välimeren käytävät ja mahdollistaisi pääsyn Bilbaon satamaan. Ranskan olisi otettava uudelleen käyttöön Bordeaux–Dax–Vitoria-yhteys paitsi matkustajaliikenteen vuoksi myös poistaakseen pullonkauloja tavaraliikenteeltä (Irun–Hendaye, Bordeaux’n ohikulkureitti).

On niin ikään tärkeää ottaa huomioon sellaiset strategisesti hyvin merkittävät tai suurta tulevaisuuden potentiaalia tarjoavat mahdolliset erillisalueet ja logistiikkakeskukset, jotka sijaitsevat syrjäisillä alueilla, joilla tarvitaan edelleen paljon perusinfrastruktuuria, jotta voidaan parantaa niiden saavutettavuutta ja yhteenliitettävyyttä etenkin satamien kautta.

Muutosehdotus 30

Muutosehdotus 30

Liitteen III osan taulukko 3

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ydinverkon käytävä ”Välimeri”
  Suuntaus | Ydinverkon käytävä ”Välimeri”
  Suuntaus |
| Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona | Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto/
  Tarragona |
| | Madrid – Albacete – Valencia |
| Sevilla – Bobadilla – Murcia | Sevilla – Bobadilla –
  Almería
   – Murcia |
| Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona | Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona |
| Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venetsia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest | Tarragona
  /Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venetsia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest |
| | Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio – Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo




  Toulouse
   –
  Narbonne |
| Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Ukrainan raja | Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Ukrainan raja |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ydinverkon käytävä ”Välimeri”

Suuntaus

Ydinverkon käytävä ”Välimeri”

Suuntaus

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza –
  Sagunto/
  Tarragona

Sagunto/

Madrid – Albacete – Valencia

Madrid – Albacete – Valencia

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Sevilla – Bobadilla –
  Almería
   – Murcia

Almería

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venetsia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Tarragona
  /Palma de Mallorca
   – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venetsia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

/Palma de Mallorca

Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio – Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo

Alcúdia – Ciudadela – Toulon – Ajaccio – Bastia – Porto Torres – Cagliari – Palermo

Toulouse
   –
  Narbonne

Toulouse

Narbonne

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Ukrainan raja

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Ukrainan raja

Perustelu

Perustelu

Jos ydinverkon ensisijaisiin käytäviin lisätään Välimeren käytävän ja Atlantin käytävän välinen yhteys, vahvistaa tämä näiden kahden käytävän sosioekonomista suorituskykyä mahdollistamalla infrastruktuurin kehittämisen ja käyttämisen. Samalla tarjoutuisi myös mahdollisuus yhdistää Välimeren ja Atlantin satamat Bordeaux–Toulouse–Narbonne-reitillä.

Muutosehdotus 31

Muutosehdotus 31

Liitteen III osan taulukko 4

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ydinverkon käytävä ”Pohjanmeri–Välimeri” | Ydinverkon käytävä ”Pohjanmeri–Välimeri” |
| Suuntaus | Suuntaus |
| Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork | Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork |
| | Dublin – Cork – Calais – Zeebrugge – Antwerpen – Rotterdam




  Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariisi |
| Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham | Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham |
| Birmingham – Felixstowe/Lontoo /Southampton | Birmingham – Felixstowe/Lontoo /Southampton |
| Lontoo – Lille – Bryssel | Lontoo – Lille – Bryssel |
| Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Bryssel – Luxemburg | Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Bryssel – Luxemburg |
| Luxemburg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille | Luxemburg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille |
| Luxemburg – Metz – Strasbourg – Basel | Luxemburg – Metz – Strasbourg – Basel |
| Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariisi | Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariisi |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ydinverkon käytävä ”Pohjanmeri–Välimeri”

Ydinverkon käytävä ”Pohjanmeri–Välimeri”

Suuntaus

Suuntaus

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Belfast – Dublin – Shannon Foynes/Cork

Dublin – Cork – Calais – Zeebrugge – Antwerpen – Rotterdam

Dublin – Cork – Calais – Zeebrugge – Antwerpen – Rotterdam

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariisi

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariisi

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Glasgow/Edinburgh – Liverpool/Manchester – Birmingham

Birmingham – Felixstowe/Lontoo /Southampton

Birmingham – Felixstowe/Lontoo /Southampton

Lontoo – Lille – Bryssel

Lontoo – Lille – Bryssel

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Bryssel – Luxemburg

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Bryssel – Luxemburg

Luxemburg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxemburg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxemburg – Metz – Strasbourg – Basel

Luxemburg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariisi

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariisi

Perustelu

Perustelu

Tähän muutosehdotukseen on sisällytetty Euroopan komission ehdotus Verkkojen Eurooppa -välineestä annetun asetuksen muuttamiseksi siinä tapauksessa, että Yhdistynyt kuningaskunta eroaa EU:sta ilman sopimusta. Se kattaa myös kattavan verkon ja ydinverkon satamat.

Muutosehdotus 32

Muutosehdotus 32

Liitteen III osan taulukko 9

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ydinverkon käytävä ”Skandinavia–Välimeri” | Ydinverkon käytävä ”Skandinavia–Välimeri” |
| Suuntaus | Suuntaus |
| Venäjän raja – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Tukholma – Örebro – Malmö | Venäjän raja – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Tukholma – Örebro – Malmö |
| Narvik/Oulu – Luulaja – Uumaja – Tukholma | Narvik/Oulu – Luulaja – Uumaja–
  Gävle –
  Tukholma
  – Örebro |
| | Tukholma – Örebro – Oslo |
| Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg | Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg |
| Malmö – Kööpenhamina – Fredericia – Århus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn | Malmö – Kööpenhamina – Fredericia – Århus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn |
| Kööpenhamina – Kolding/Lyypekki – Hampuri – Hannover | Kööpenhamina – Kolding/Lyypekki – Hampuri – Hannover |
| Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg | Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg |
| Rostock – Berliini – Leipzig – München | Rostock – Berliini – Leipzig – München |
| Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze | Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze |
| Livorno/La Spezia – Firenze – Rooma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta | Livorno/La Spezia – Firenze – Rooma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ydinverkon käytävä ”Skandinavia–Välimeri”

Ydinverkon käytävä ”Skandinavia–Välimeri”

Suuntaus

Suuntaus

Venäjän raja – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Tukholma – Örebro – Malmö

Venäjän raja – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Tukholma – Örebro – Malmö

Narvik/Oulu – Luulaja – Uumaja – Tukholma

Narvik/Oulu – Luulaja – Uumaja–
  Gävle –
  Tukholma
  – Örebro

Gävle –

– Örebro

Tukholma – Örebro – Oslo

Tukholma – Örebro – Oslo

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Malmö – Kööpenhamina – Fredericia – Århus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Malmö – Kööpenhamina – Fredericia – Århus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Kööpenhamina – Kolding/Lyypekki – Hampuri – Hannover

Kööpenhamina – Kolding/Lyypekki – Hampuri – Hannover

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berliini – Leipzig – München

Rostock – Berliini – Leipzig – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenze – Rooma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Livorno/La Spezia – Firenze – Rooma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Muutosehdotus 33

Muutosehdotus 33

Liitteen III osa, 2. Ennalta yksilöidyt osuudet kattavassa verkossa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin rajat ylittäviin osuuksiin kattavassa verkossa sisältyvät erityisesti seuraavat osuudet: | Tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin rajat ylittäviin osuuksiin kattavassa verkossa
  sekä nykyisiin rajatylittäviin rautatieliikenteen yhteyksiin ja puuttuviin yhteyksiin EU:n sisärajoilla
  sisältyvät erityisesti seuraavat osuudet: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin rajat ylittäviin osuuksiin kattavassa verkossa sisältyvät erityisesti seuraavat osuudet:

Tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuihin rajat ylittäviin osuuksiin kattavassa verkossa
  sekä nykyisiin rajatylittäviin rautatieliikenteen yhteyksiin ja puuttuviin yhteyksiin EU:n sisärajoilla
  sisältyvät erityisesti seuraavat osuudet:

sekä nykyisiin rajatylittäviin rautatieliikenteen yhteyksiin ja puuttuviin yhteyksiin EU:n sisärajoilla

Perustelu

Perustelu

Kyseisellä lisäyksellä mahdollistetaan TEN-liikenneväylien väliset yhteydet, vaikka ne ovat tähän asti olleet virallisesti kattavan verkon ulkopuolella (esim. puuttuvat yhteydet).

Muutosehdotus 34

Muutosehdotus 34

Liite, V osa

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1. | Gigabittiyhteydet sosioekonomisille vaikuttajille |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.

Gigabittiyhteydet sosioekonomisille vaikuttajille

| 1. | Gigabittiyhteydet sosioekonomisille vaikuttajille |
| --- | --- |

1.

Gigabittiyhteydet sosioekonomisille vaikuttajille

[– –]

[– –]

| — | koulutus- ja tutkimuskeskusten gigabittiyhteydet digitaalisen kuilun kaventamista koskevan tavoitteen mukaisesti ja koulutusjärjestelmien innovoimiseksi, oppimistulosten parantamiseksi sekä tasavertaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

—

koulutus- ja tutkimuskeskusten gigabittiyhteydet digitaalisen kuilun kaventamista koskevan tavoitteen mukaisesti ja koulutusjärjestelmien innovoimiseksi, oppimistulosten parantamiseksi sekä tasavertaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi.

| — | koulutus- ja tutkimuskeskusten gigabittiyhteydet digitaalisen kuilun kaventamista koskevan tavoitteen mukaisesti ja koulutusjärjestelmien innovoimiseksi, oppimistulosten parantamiseksi sekä tasavertaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

—

koulutus- ja tutkimuskeskusten gigabittiyhteydet digitaalisen kuilun kaventamista koskevan tavoitteen mukaisesti ja koulutusjärjestelmien innovoimiseksi, oppimistulosten parantamiseksi sekä tasavertaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi;

| — | gigabittiyhteydet, joilla varmistetaan nopeat laajakaistayhteysjärjestelmät syrjäisimmillä alueilla sekä niiden ja asianomaisten jäsenvaltioiden välillä, erityisesti merenalaisia redundanttisia kaapeleita asentamalla
  . |
| --- | --- |

—

gigabittiyhteydet, joilla varmistetaan nopeat laajakaistayhteysjärjestelmät syrjäisimmillä alueilla sekä niiden ja asianomaisten jäsenvaltioiden välillä, erityisesti merenalaisia redundanttisia kaapeleita asentamalla
  .

gigabittiyhteydet, joilla varmistetaan nopeat laajakaistayhteysjärjestelmät syrjäisimmillä alueilla sekä niiden ja asianomaisten jäsenvaltioiden välillä, erityisesti merenalaisia redundanttisia kaapeleita asentamalla

Perustelu

Perustelu

On tärkeää varmistaa, että toimia digitaaliyhteyksien infrastruktuurin kehittämiseksi syrjäisimmillä alueilla pidetään ensisijaisina.

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta unionista

(COM(2018) 568 final) – Osa 1

Muutosehdotus 35

Muutosehdotus 35

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta voitaisiin välttää Pohjanmeri–Välimeri-ydinverkkokäytävän katkeaminen kahteen erilliseen ja toisistaan irralliseen osaan sekä varmistaa Irlannin yhteydet manner-Eurooppaan, Pohjanmeri–Välimeri-ydinverkkokäytävän olisi sisällettävä Irlannin keskeisten satamien sekä Belgian ja Alankomaiden keskeisten satamien välisiä meriyhteyksiä. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta voitaisiin välttää Pohjanmeri–Välimeri-ydinverkkokäytävän katkeaminen kahteen erilliseen ja toisistaan irralliseen osaan sekä varmistaa Irlannin yhteydet manner-Eurooppaan, Pohjanmeri–Välimeri-ydinverkkokäytävän olisi sisällettävä Irlannin keskeisten satamien sekä Belgian ja Alankomaiden keskeisten satamien välisiä meriyhteyksiä.

Jotta voitaisiin välttää Pohjanmeri–Välimeri-ydinverkkokäytävän katkeaminen kahteen erilliseen ja toisistaan irralliseen osaan sekä varmistaa Irlannin yhteydet manner-Eurooppaan, Pohjanmeri–Välimeri-ydinverkkokäytävän olisi sisällettävä Irlannin keskeisten satamien sekä Belgian ja Alankomaiden keskeisten satamien välisiä meriyhteyksiä.

Perustelu

Perustelu

Monet Ranskan satamista (Le Havre, Dunkerque ja Calais) ovat ydinverkkoon kuuluvia satamia, jotka kuuluvat Atlantin käytävään ja Pohjanmeri–Välimeri-käytävään. Niiden pois jättämiseen ei ole mitään syytä.

Muutosehdotus 36

Muutosehdotus 36

Liite

Liite

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lisätään liitteessä I olevan I osan 2 kohdan (”Ydinverkon käytävät”) otsikkokohdassa ”Pohjanmeri – Välimeri” rivin ”Belfast – Dublin – Cork” jälkeen
  rivi seuraavasti
  : | Lisätään liitteessä I olevan I osan 2 kohdan (”Ydinverkon käytävät”) otsikkokohdassa ”Pohjanmeri – Välimeri” rivin ”Belfast – Dublin – Cork” jälkeen
  seuraavat rivit
  : |
| ”Dublin/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam”. | ”Dublin/Cork –
  Calais/Dunkerque –
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam |
| | Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariisi”
  .


  Lisätään liitteessä I olevan I osan 2 kohdan (”Ydinverkon käytävät”) otsikkokohdassa ”Atlantti” rivin ”Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariisi – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” jälkeen rivi seuraavasti:





  ”Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Pariisi”.





  Muutetaan liitteessä I olevan I osan 2 kohdan (”Ydinverkon käytävät”) otsikkokohdassa ”Atlantti” rivi ”Saint Nazaire – Nantes – Tours” seuraavasti:





  ”Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours”. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lisätään liitteessä I olevan I osan 2 kohdan (”Ydinverkon käytävät”) otsikkokohdassa ”Pohjanmeri – Välimeri” rivin ”Belfast – Dublin – Cork” jälkeen
  rivi seuraavasti
  :

rivi seuraavasti

Lisätään liitteessä I olevan I osan 2 kohdan (”Ydinverkon käytävät”) otsikkokohdassa ”Pohjanmeri – Välimeri” rivin ”Belfast – Dublin – Cork” jälkeen
  seuraavat rivit
  :

seuraavat rivit

”Dublin/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam”.

”Dublin/Cork –
  Calais/Dunkerque –
  Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam

Calais/Dunkerque –

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariisi”
  .

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariisi”

Lisätään liitteessä I olevan I osan 2 kohdan (”Ydinverkon käytävät”) otsikkokohdassa ”Atlantti” rivin ”Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariisi – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” jälkeen rivi seuraavasti:

Lisätään liitteessä I olevan I osan 2 kohdan (”Ydinverkon käytävät”) otsikkokohdassa ”Atlantti” rivin ”Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux – Tours – Pariisi – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg” jälkeen rivi seuraavasti:

”Shannon Foynes – Dublin – Cork – Le Havre – Rouen – Pariisi”.

Muutetaan liitteessä I olevan I osan 2 kohdan (”Ydinverkon käytävät”) otsikkokohdassa ”Atlantti” rivi ”Saint Nazaire – Nantes – Tours” seuraavasti:

Muutetaan liitteessä I olevan I osan 2 kohdan (”Ydinverkon käytävät”) otsikkokohdassa ”Atlantti” rivi ”Saint Nazaire – Nantes – Tours” seuraavasti:

”Dublin – Cork – Saint Nazaire – Nantes – Tours”.

Perustelu

Perustelu

Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen EU:sta aiheuttaa monia seurauksia: sillä on muun muassa huomattavan suuri vaikutus Irlannin asemaan TEN-T-ydinverkkokäytävien verkostossa. Käytäväkarttaan olisi sisällytettävä meriyhteyksiä ydinverkon satamiin.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

II

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleiset suositukset

Yleiset suositukset

| 1. | muistuttaa, että eurooppalainen politiikka turvallisen, nykyaikaisen, kestävän ja tehokkaan liikenne-, energia- ja televiestintäinfrastruktuurin edistämiseksi Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) pohjalta on olennaisen tärkeää kaikkien unionin alueiden – myös syrjäisten alueiden, syrjäisimpien alueiden, saarten sekä demografisia haasteita kohtaavien alueiden – taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi. Lisäksi se tukee sisämarkkinoiden sujuvaa toimintaa ja on välttämätön monien muiden unionin poliittisten tavoitteiden, kuten ilmasto- ja ympäristötavoitteiden, saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että eurooppalainen politiikka turvallisen, nykyaikaisen, kestävän ja tehokkaan liikenne-, energia- ja televiestintäinfrastruktuurin edistämiseksi Euroopan laajuisten verkkojen (TEN) pohjalta on olennaisen tärkeää kaikkien unionin alueiden – myös syrjäisten alueiden, syrjäisimpien alueiden, saarten sekä demografisia haasteita kohtaavien alueiden – taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden parantamiseksi. Lisäksi se tukee sisämarkkinoiden sujuvaa toimintaa ja on välttämätön monien muiden unionin poliittisten tavoitteiden, kuten ilmasto- ja ympäristötavoitteiden, saavuttamiseksi.

| 2. | toteaa, että osa huomautuksista, joita AK on esittänyt Verkkojen Eurooppa -välineestä siitä lähtien, kun se vuonna 2013 otettiin käyttöön, eli muun muassa 10. lokakuuta 2017 hyväksytyssä lausunnossa 1531/2017 ”Verkkojen Eurooppa -välineen liikenneosion tulevaisuus”, on edelleen ajankohtaisia. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että osa huomautuksista, joita AK on esittänyt Verkkojen Eurooppa -välineestä siitä lähtien, kun se vuonna 2013 otettiin käyttöön, eli muun muassa 10. lokakuuta 2017 hyväksytyssä lausunnossa 1531/2017 ”Verkkojen Eurooppa -välineen liikenneosion tulevaisuus”, on edelleen ajankohtaisia.

| 3. | katsoo, että kaupunkien ja alueiden näkemyksiä tulee kuunnella tarkkaavaisesti, sillä ne vastaavat liikkuvuuden ja julkisen liikenteen hallinnoinnista ja kehittämisestä alueellaan. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että kaupunkien ja alueiden näkemyksiä tulee kuunnella tarkkaavaisesti, sillä ne vastaavat liikkuvuuden ja julkisen liikenteen hallinnoinnista ja kehittämisestä alueellaan.

| 4. | toteaa, että komission ehdotus on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen. Ehdotuksen päätavoitteena on toteuttaa Euroopan laajuinen liikenneverkko. Euroopan unioni on tätä varten paras toteuttamistaso. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että komission ehdotus on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen. Ehdotuksen päätavoitteena on toteuttaa Euroopan laajuinen liikenneverkko. Euroopan unioni on tätä varten paras toteuttamistaso.

| 5. | toteaa, että vuonna 2017 eurooppalaisista 72 prosenttia asui kaupunkialueilla. Turvallisten, tehokkaiden ja kestävyysajattelun mukaisten kaupunkiliikennevälineiden saatavuus on heille keskeisen tärkeää. Verkkojen Eurooppa -välineellä voidaan tukea siirtymävaihetta ja vähentää ruuhkia, saastumista ja onnettomuuksia, jotka liittyvät tieliikenteeseen. On ensiarvoisen tärkeää yhdistää paremmin erilaiset liikennemuodot ja varmistaa matkojen sujuvuus kaupunkialueilla, jotta ydinverkko voidaan toteuttaa vuonna 2030 ja kattava verkko vuonna 2050. Etusija on annettava toimille, jotka koskevat kaupunkiliikenteen multimodaalisuutta. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että vuonna 2017 eurooppalaisista 72 prosenttia asui kaupunkialueilla. Turvallisten, tehokkaiden ja kestävyysajattelun mukaisten kaupunkiliikennevälineiden saatavuus on heille keskeisen tärkeää. Verkkojen Eurooppa -välineellä voidaan tukea siirtymävaihetta ja vähentää ruuhkia, saastumista ja onnettomuuksia, jotka liittyvät tieliikenteeseen. On ensiarvoisen tärkeää yhdistää paremmin erilaiset liikennemuodot ja varmistaa matkojen sujuvuus kaupunkialueilla, jotta ydinverkko voidaan toteuttaa vuonna 2030 ja kattava verkko vuonna 2050. Etusija on annettava toimille, jotka koskevat kaupunkiliikenteen multimodaalisuutta.

| 6. | muistuttaa, että Euroopan unionilla on paljon vanhaa meri- ja sisävesiliikenteen infrastruktuuria, jota on nykyaikaistettava ja kehitettävä. Nämä kaksi liikennemuotoa ovat osa ratkaisua liikenneruuhkiin ja alalla tarvittavaan hiilestä irtautumiseen. |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että Euroopan unionilla on paljon vanhaa meri- ja sisävesiliikenteen infrastruktuuria, jota on nykyaikaistettava ja kehitettävä. Nämä kaksi liikennemuotoa ovat osa ratkaisua liikenneruuhkiin ja alalla tarvittavaan hiilestä irtautumiseen.

| 7. | toteaa, että liikenne aiheuttaa lähes 50 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä Euroopassa. Se on ainoa ala, jolla päästöjä ei ole onnistuttu vähentämään vuodesta 1990. Ilmastonmuutoksen, ilmansaasteiden ja ruuhkien vaikutukset tuntuvat suoraan kaupungeissa ja alueilla. Onkin tarpeen toteuttaa viipymättä kunnianhimoisia toimia hiilen määrän vähentämiseksi liikenteessä. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että liikenne aiheuttaa lähes 50 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä Euroopassa. Se on ainoa ala, jolla päästöjä ei ole onnistuttu vähentämään vuodesta 1990. Ilmastonmuutoksen, ilmansaasteiden ja ruuhkien vaikutukset tuntuvat suoraan kaupungeissa ja alueilla. Onkin tarpeen toteuttaa viipymättä kunnianhimoisia toimia hiilen määrän vähentämiseksi liikenteessä.

| 8. | muistuttaa, että Verkkojen Eurooppa -välinettä tulee mukauttaa, jotta sen vastaisi unionin asettamia kunnianhimoisia liikenneinfrastruktuurin toteuttamistavoitteita. Tällainen on erityisesti TEN-T-asetuksen mukainen velvoite toteuttaa ydinverkko vuoteen 2030 mennessä. Komitea toteaa, että kaikkien alueiden tarpeita on seurattava tarkkaan ja on ryhdyttävä toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että ne pystyvät mukautumaan infrastruktuuri-innovaatioihin. |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että Verkkojen Eurooppa -välinettä tulee mukauttaa, jotta sen vastaisi unionin asettamia kunnianhimoisia liikenneinfrastruktuurin toteuttamistavoitteita. Tällainen on erityisesti TEN-T-asetuksen mukainen velvoite toteuttaa ydinverkko vuoteen 2030 mennessä. Komitea toteaa, että kaikkien alueiden tarpeita on seurattava tarkkaan ja on ryhdyttävä toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että ne pystyvät mukautumaan infrastruktuuri-innovaatioihin.

| 9. | ehdottaa, että kannustetaan rajatylittävien hankkeiden toteuttamista muun muassa tukemalla EAYY:iden osallistumista ja komission vuosiksi 2021–2027 ehdottaman rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismin käyttöönottoa. Olisi erityisesti varmistettava, että EAYY:illa on oikeus osallistua kaikkiin Verkkojen Eurooppa -välineen ehdotuspyyntöihin tämän vaikuttamatta niille osoitettuihin toimivaltuuksiin. |
| --- | --- |

9.

ehdottaa, että kannustetaan rajatylittävien hankkeiden toteuttamista muun muassa tukemalla EAYY:iden osallistumista ja komission vuosiksi 2021–2027 ehdottaman rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismin käyttöönottoa. Olisi erityisesti varmistettava, että EAYY:illa on oikeus osallistua kaikkiin Verkkojen Eurooppa -välineen ehdotuspyyntöihin tämän vaikuttamatta niille osoitettuihin toimivaltuuksiin.

| 10. | on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen jatkaa ja muuttaa Verkkojen Eurooppa -välinettä. |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen jatkaa ja muuttaa Verkkojen Eurooppa -välinettä.

| 11. | on tyytyväinen siihen, että ehdotuksessa otetaan huomioon syrjäisimpien alueiden erityispiirteet ja tarve varata Verkkojen Eurooppa-välineestä rahoitusta liikennealalle. Rahoitus tulisi ulottaa myös energia- ja digitaalialaan. |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen siihen, että ehdotuksessa otetaan huomioon syrjäisimpien alueiden erityispiirteet ja tarve varata Verkkojen Eurooppa-välineestä rahoitusta liikennealalle. Rahoitus tulisi ulottaa myös energia- ja digitaalialaan.

| 12. | huomauttaa, että Verkkojen Eurooppa -välineeseen osoitettavan riittävän rahoituksen turvin voidaan luoda uusia työpaikkoja, tukea kasvua ja tehdä unionista maailmanlaajuinen edelläkävijä tutkimuksen ja innovoinnin sekä vähähiilisen talouden aloilla. |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että Verkkojen Eurooppa -välineeseen osoitettavan riittävän rahoituksen turvin voidaan luoda uusia työpaikkoja, tukea kasvua ja tehdä unionista maailmanlaajuinen edelläkävijä tutkimuksen ja innovoinnin sekä vähähiilisen talouden aloilla.

| 13. | on tyytyväinen pyrkimyksiin yksinkertaistaa sääntöjä ja menettelyjä. Yhdenkään hankkeen toteuttajan ei pitäisi luopua rahoituspyynnön tekemisestä. |
| --- | --- |

13.

on tyytyväinen pyrkimyksiin yksinkertaistaa sääntöjä ja menettelyjä. Yhdenkään hankkeen toteuttajan ei pitäisi luopua rahoituspyynnön tekemisestä.

| 14. | panee merkille komission esityksen uudeksi tavoitteeksi TEN-T-infrastruktuurin sopeuttamisesta siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvaan kaksikäyttöön ja ehdottaa tähän tavoitteeseen liittyvien sääntöjen täsmentämistä, mutta pitää valitettavana, ettei esitys ole yksityiskohtaisempi. |
| --- | --- |

14.

panee merkille komission esityksen uudeksi tavoitteeksi TEN-T-infrastruktuurin sopeuttamisesta siviili- ja sotilastarkoitukseen soveltuvaan kaksikäyttöön ja ehdottaa tähän tavoitteeseen liittyvien sääntöjen täsmentämistä, mutta pitää valitettavana, ettei esitys ole yksityiskohtaisempi.

| 15. | vaatii, että Verkkojen Eurooppa -välineessä kiinnitetään enemmän huomiota sosiaaliseen, taloudelliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen. |
| --- | --- |

15.

vaatii, että Verkkojen Eurooppa -välineessä kiinnitetään enemmän huomiota sosiaaliseen, taloudelliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen.

Bryssel 10. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 623.

1

(1)  COM(2017) 623.

1

(1)  COM(2016) 587.

1

(1)  COM(2016) 587.

1

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/196 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/196

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Perusoikeudet ja arvot”

(2018/C 461/16)

| Yleisesittelijä: | François DECOSTER (FR, ALDE), Hauts-de-Francen aluevaltuuston varapuheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | COM(2018) 383 final |

Yleisesittelijä:

François DECOSTER (FR, ALDE), Hauts-de-Francen aluevaltuuston varapuheenjohtaja

Viiteasiakirja:

COM(2018) 383 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Otsikko

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus perusoikeuksien
  ja
  arvojen ohjelman perustamisesta | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus perusoikeuksien, arvojen
  ja kansalaisuuden
  ohjelman perustamisesta |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus perusoikeuksien
  ja
  arvojen ohjelman perustamisesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus perusoikeuksien, arvojen
  ja kansalaisuuden
  ohjelman perustamisesta

Perustelu

Ohjelman nimen tulee olla johdonmukainen sen tavoitteiden ja toimintalohkojen kanssa. Kansalaisuuslohko on perustavan tärkeä osa ohjelmaa, ja sen pitäisi siksi näkyä ohjelman nimessä. Nimeä olisi täydennettävä.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Perusoikeuksien
  ja
  arvojen ohjelmassa, jäljempänä ”ohjelma”, olisi mahdollistettava yhteisvaikutusten kehittäminen, jotta voidaan puuttua arvojen edistämiseen ja suojeluun liittyviin yhteisiin haasteisiin ja saavuttaa kriittinen massa konkreettisten tulosten aikaan saamiseksi. Tässä olisi käytettävä perustana edeltävistä ohjelmista saatuja positiivisia kokemuksia. Näin voidaan hyödyntää täysimääräisesti mahdolliset yhteisvaikutukset, tukea tehokkaammin kohteena olevia toiminta-aloja ja lisätä ohjelmien potentiaalia saavuttaa kohderyhmänsä. Jotta ohjelma olisi vaikuttava, siinä olisi otettava huomioon eri politiikanalojen erityispiirteet, niiden erilaiset kohderyhmät ja niiden erityistarpeet soveltamalla räätälöityjä toimintamalleja. | Perusoikeuksien, arvojen
  ja kansalaisuuden
  ohjelmassa, jäljempänä ”ohjelma”, olisi mahdollistettava yhteisvaikutusten kehittäminen, jotta voidaan puuttua arvojen edistämiseen ja suojeluun liittyviin yhteisiin haasteisiin ja saavuttaa kriittinen massa konkreettisten tulosten aikaan saamiseksi. Tässä olisi käytettävä perustana edeltävistä ohjelmista saatuja positiivisia kokemuksia
  ja myös kehiteltävä uusia ja innovatiivisia toimia
  . Näin voidaan hyödyntää täysimääräisesti mahdolliset yhteisvaikutukset, tukea tehokkaammin kohteena olevia toiminta-aloja ja lisätä ohjelmien potentiaalia saavuttaa kohderyhmänsä. Jotta ohjelma olisi vaikuttava, siinä olisi otettava huomioon eri politiikanalojen erityispiirteet, niiden erilaiset kohderyhmät ja niiden erityistarpeet soveltamalla räätälöityjä toimintamalleja. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perusoikeuksien
  ja
  arvojen ohjelmassa, jäljempänä ”ohjelma”, olisi mahdollistettava yhteisvaikutusten kehittäminen, jotta voidaan puuttua arvojen edistämiseen ja suojeluun liittyviin yhteisiin haasteisiin ja saavuttaa kriittinen massa konkreettisten tulosten aikaan saamiseksi. Tässä olisi käytettävä perustana edeltävistä ohjelmista saatuja positiivisia kokemuksia. Näin voidaan hyödyntää täysimääräisesti mahdolliset yhteisvaikutukset, tukea tehokkaammin kohteena olevia toiminta-aloja ja lisätä ohjelmien potentiaalia saavuttaa kohderyhmänsä. Jotta ohjelma olisi vaikuttava, siinä olisi otettava huomioon eri politiikanalojen erityispiirteet, niiden erilaiset kohderyhmät ja niiden erityistarpeet soveltamalla räätälöityjä toimintamalleja.

Perusoikeuksien, arvojen
  ja kansalaisuuden
  ohjelmassa, jäljempänä ”ohjelma”, olisi mahdollistettava yhteisvaikutusten kehittäminen, jotta voidaan puuttua arvojen edistämiseen ja suojeluun liittyviin yhteisiin haasteisiin ja saavuttaa kriittinen massa konkreettisten tulosten aikaan saamiseksi. Tässä olisi käytettävä perustana edeltävistä ohjelmista saatuja positiivisia kokemuksia
  ja myös kehiteltävä uusia ja innovatiivisia toimia
  . Näin voidaan hyödyntää täysimääräisesti mahdolliset yhteisvaikutukset, tukea tehokkaammin kohteena olevia toiminta-aloja ja lisätä ohjelmien potentiaalia saavuttaa kohderyhmänsä. Jotta ohjelma olisi vaikuttava, siinä olisi otettava huomioon eri politiikanalojen erityispiirteet, niiden erilaiset kohderyhmät ja niiden erityistarpeet soveltamalla räätälöityjä toimintamalleja.

Perustelu

Ei pidä ainoastaan tukeutua jo meneillään oleviin toimiin vaan myös kehitellä uudenlaisia toimia, jotka edistävät hyvien käytänteiden ja tietojen vaihtoa sekä mahdollisia yhteisvaikutuksia. Voitaisiin esimerkiksi perustaa paikallis- ja aluevaltuutetuille suunnattu vaihto- ja liikkuvuusohjelma tai nimetä Euroopan kaikkiin paikallis- ja alueyhteisöihin ”EU-kirjeenvaihtajia”.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta kansalaiset tuntisivat, että EU-asiat kuuluvat heille, tarvitaan erilaisia toimia ja koordinoituja ponnisteluja. Kun tuodaan ihmisiä yhteen ystävyyskaupunkihankkeiden
  tai
  kaupunkiverkostojen kautta ja tuetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ohjelman soveltamisaloilla, edistetään kansalaisten sitoutumista yhteiskunnan toimintaan ja näin heidän osallistumistaan demokraattiseen toimintaan unionissa. Samoin keskinäistä ymmärtämystä, monimuotoisuutta, vuoropuhelua ja muiden ihmisten kunnioittamista edistävien toimien tukemisella voidaan kehittää yhteenkuuluvuuden tunnetta ja eurooppalaista identiteettiä, joka perustuu yhteiseen käsitykseen eurooppalaisista arvoista, kulttuurista, historiasta ja perinnöstä. Unioniin kuulumisen tunteen ja unionin arvojen edistäminen on erityisen tärkeää EU:n syrjäisimmillä alueilla, koska ne ovat etäällä manner-Euroopasta. | Jotta kansalaiset tuntisivat, että EU-asiat kuuluvat heille, tarvitaan erilaisia toimia ja koordinoituja ponnisteluja. Kun tuodaan ihmisiä yhteen ystävyyskaupunkihankkeiden, kaupunkiverkostojen
  tai rajatylittävien yhteistyöhankkeiden
  kautta ja tuetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita
  ja paikallis- ja alueviranomaisia
  ohjelman soveltamisaloilla
  sekä käytäntöjen levittäjinä toimivien paikallis- ja aluevaltuutettujen koulutusta ja heille tiedottamista
  , edistetään kansalaisten sitoutumista yhteiskunnan toimintaan ja näin heidän osallistumistaan demokraattiseen toimintaan unionissa. Samoin keskinäistä ymmärtämystä, monimuotoisuutta, vuoropuhelua ja muiden ihmisten kunnioittamista edistävien toimien tukemisella voidaan kehittää yhteenkuuluvuuden tunnetta ja eurooppalaista identiteettiä, joka perustuu yhteiseen käsitykseen eurooppalaisista arvoista, kulttuurista, historiasta ja perinnöstä. Unioniin kuulumisen tunteen ja unionin arvojen edistäminen on erityisen tärkeää EU:n syrjäisimmillä alueilla, koska ne ovat etäällä manner-Euroopasta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta kansalaiset tuntisivat, että EU-asiat kuuluvat heille, tarvitaan erilaisia toimia ja koordinoituja ponnisteluja. Kun tuodaan ihmisiä yhteen ystävyyskaupunkihankkeiden
  tai
  kaupunkiverkostojen kautta ja tuetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ohjelman soveltamisaloilla, edistetään kansalaisten sitoutumista yhteiskunnan toimintaan ja näin heidän osallistumistaan demokraattiseen toimintaan unionissa. Samoin keskinäistä ymmärtämystä, monimuotoisuutta, vuoropuhelua ja muiden ihmisten kunnioittamista edistävien toimien tukemisella voidaan kehittää yhteenkuuluvuuden tunnetta ja eurooppalaista identiteettiä, joka perustuu yhteiseen käsitykseen eurooppalaisista arvoista, kulttuurista, historiasta ja perinnöstä. Unioniin kuulumisen tunteen ja unionin arvojen edistäminen on erityisen tärkeää EU:n syrjäisimmillä alueilla, koska ne ovat etäällä manner-Euroopasta.

Jotta kansalaiset tuntisivat, että EU-asiat kuuluvat heille, tarvitaan erilaisia toimia ja koordinoituja ponnisteluja. Kun tuodaan ihmisiä yhteen ystävyyskaupunkihankkeiden, kaupunkiverkostojen
  tai rajatylittävien yhteistyöhankkeiden
  kautta ja tuetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita
  ja paikallis- ja alueviranomaisia
  ohjelman soveltamisaloilla
  sekä käytäntöjen levittäjinä toimivien paikallis- ja aluevaltuutettujen koulutusta ja heille tiedottamista
  , edistetään kansalaisten sitoutumista yhteiskunnan toimintaan ja näin heidän osallistumistaan demokraattiseen toimintaan unionissa. Samoin keskinäistä ymmärtämystä, monimuotoisuutta, vuoropuhelua ja muiden ihmisten kunnioittamista edistävien toimien tukemisella voidaan kehittää yhteenkuuluvuuden tunnetta ja eurooppalaista identiteettiä, joka perustuu yhteiseen käsitykseen eurooppalaisista arvoista, kulttuurista, historiasta ja perinnöstä. Unioniin kuulumisen tunteen ja unionin arvojen edistäminen on erityisen tärkeää EU:n syrjäisimmillä alueilla, koska ne ovat etäällä manner-Euroopasta.

Perustelu

Perusoikeuksien ja arvojen ohjelmassa olisi otettava huomioon myös rajatylittävät yhteistyöhankkeet, sillä ne edistävät keskinäistä yhteenkuuluvuuden tunnetta ja eurooppalaista identiteettiä ja auttavat ylittämään maiden väliset erot. Paikallis- ja alueviranomaisilla on myös ensisijainen rooli pyrittäessä lisäämään kansalaisten sitoutumista, ja niiden on voitava saada rahoitusta erityisesti kansalaisten oikeuksien ja osallistumisen edistämiseen. Ohjelma, jossa koulutetaan paikallis- ja aluevaltuutettuja ja suunnataan heille tiedotusta, olisi erinomainen työkalu, jolla voidaan auttaa paikallis- ja alueviranomaisia vaikuttamaan tässä yhteydessä.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Muistiperintöön
  ja Euroopan historian kriittiseen tarkasteluun
  liittyvä toiminta
  on
  tarpeen, jotta kansalaiset saisivat tietoa yhteisestä historiasta yhteisen tulevaisuuden, moraalisen tarkoituksen ja jaettujen arvojen perustana. Huomioon olisi otettava myös historiallisten, kulttuurillisten ja kulttuurienvälisten seikkojen merkitys sekä muistiperinnön ja eurooppalaisen identiteetin ja yhteenkuuluvuuden tunteen luomisen väliset yhteydet. | Muistiperintöön liittyvä toiminta
  , kriittinen pohdinta sekä Euroopan historian ja yhteisten arvojen juhlistaminen ovat
  tarpeen, jotta kansalaiset saisivat tietoa yhteisestä historiasta
  ja arvoista
  yhteisen tulevaisuuden,
  keskinäisen luottamuksen,
  moraalisen tarkoituksen ja jaettujen arvojen perustana. Huomioon olisi otettava myös historiallisten, kulttuurillisten ja kulttuurienvälisten seikkojen
  sekä paikallisten ja valtakunnallisten tapahtumien
  merkitys sekä muistiperinnön ja eurooppalaisen identiteetin ja yhteenkuuluvuuden tunteen luomisen väliset yhteydet. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Muistiperintöön
  ja Euroopan historian kriittiseen tarkasteluun
  liittyvä toiminta
  on
  tarpeen, jotta kansalaiset saisivat tietoa yhteisestä historiasta yhteisen tulevaisuuden, moraalisen tarkoituksen ja jaettujen arvojen perustana. Huomioon olisi otettava myös historiallisten, kulttuurillisten ja kulttuurienvälisten seikkojen merkitys sekä muistiperinnön ja eurooppalaisen identiteetin ja yhteenkuuluvuuden tunteen luomisen väliset yhteydet.

Muistiperintöön liittyvä toiminta
  , kriittinen pohdinta sekä Euroopan historian ja yhteisten arvojen juhlistaminen ovat
  tarpeen, jotta kansalaiset saisivat tietoa yhteisestä historiasta
  ja arvoista
  yhteisen tulevaisuuden,
  keskinäisen luottamuksen,
  moraalisen tarkoituksen ja jaettujen arvojen perustana. Huomioon olisi otettava myös historiallisten, kulttuurillisten ja kulttuurienvälisten seikkojen
  sekä paikallisten ja valtakunnallisten tapahtumien
  merkitys sekä muistiperinnön ja eurooppalaisen identiteetin ja yhteenkuuluvuuden tunteen luomisen väliset yhteydet.

Perustelu

Merkkihetkien juhlistaminen luo muistiperinnön tavoin pohjaa yhteiselle tulevaisuudelle ja eurooppalaiselle identiteetille, jonka on perustuttava keskinäiseen luottamukseen. Juhlinta voi olla esimerkiksi kansainvälisten teemapäivien viettoa tai paikallisempia tapahtumia, jotka voivat vahvistaa eurooppalaista yhteenkuuluvuuden tunnetta.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kansalaisten olisi tunnettava paremmin unionin kansalaisuudesta johtuvat oikeutensa, heidän olisi voitava asua, matkustaa, opiskella, työskennellä ja tehdä vapaaehtoistyötä toisessa jäsenvaltiossa vaivattomasti, ja heidän olisi voitava käyttää kaikkia kansalaisuuteen liittyviä oikeuksiaan, luottaa siihen, että he voivat nauttia samoista oikeuksista täysimääräisesti ja että heidän oikeuksiaan suojataan ilman syrjintää riippumatta siitä, missä he oleskelevat unionin alueella. Kansalaisyhteiskuntaa olisi tuettava toiminnassa, jolla se edistää ja suojaa SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisia EU:n yhteisiä arvoja ja lisää niitä koskevaa tietoa sekä myötävaikuttaa unionin lainsäädännön mukaisten oikeuksien tosiasialliseen toteutumiseen. | Kansalaisten olisi tunnettava paremmin unionin kansalaisuudesta johtuvat oikeutensa, heidän olisi voitava asua, matkustaa, opiskella, työskennellä ja tehdä vapaaehtoistyötä toisessa jäsenvaltiossa vaivattomasti, ja heidän olisi voitava käyttää kaikkia kansalaisuuteen liittyviä oikeuksiaan, luottaa siihen, että he voivat nauttia samoista oikeuksista täysimääräisesti ja että heidän oikeuksiaan suojataan ilman syrjintää riippumatta siitä, missä he oleskelevat unionin alueella. Kansalaisyhteiskuntaa olisi tuettava toiminnassa, jolla se edistää ja suojaa SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisia EU:n yhteisiä arvoja ja lisää niitä koskevaa tietoa sekä myötävaikuttaa unionin lainsäädännön mukaisten oikeuksien tosiasialliseen toteutumiseen.
  Perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaan sisältyviä toimia toteuttavien paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen on saatava tukea erityisesti kansalaisten oikeuksien ja osallistumisen edistämiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kansalaisten olisi tunnettava paremmin unionin kansalaisuudesta johtuvat oikeutensa, heidän olisi voitava asua, matkustaa, opiskella, työskennellä ja tehdä vapaaehtoistyötä toisessa jäsenvaltiossa vaivattomasti, ja heidän olisi voitava käyttää kaikkia kansalaisuuteen liittyviä oikeuksiaan, luottaa siihen, että he voivat nauttia samoista oikeuksista täysimääräisesti ja että heidän oikeuksiaan suojataan ilman syrjintää riippumatta siitä, missä he oleskelevat unionin alueella. Kansalaisyhteiskuntaa olisi tuettava toiminnassa, jolla se edistää ja suojaa SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisia EU:n yhteisiä arvoja ja lisää niitä koskevaa tietoa sekä myötävaikuttaa unionin lainsäädännön mukaisten oikeuksien tosiasialliseen toteutumiseen.

Kansalaisten olisi tunnettava paremmin unionin kansalaisuudesta johtuvat oikeutensa, heidän olisi voitava asua, matkustaa, opiskella, työskennellä ja tehdä vapaaehtoistyötä toisessa jäsenvaltiossa vaivattomasti, ja heidän olisi voitava käyttää kaikkia kansalaisuuteen liittyviä oikeuksiaan, luottaa siihen, että he voivat nauttia samoista oikeuksista täysimääräisesti ja että heidän oikeuksiaan suojataan ilman syrjintää riippumatta siitä, missä he oleskelevat unionin alueella. Kansalaisyhteiskuntaa olisi tuettava toiminnassa, jolla se edistää ja suojaa SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisia EU:n yhteisiä arvoja ja lisää niitä koskevaa tietoa sekä myötävaikuttaa unionin lainsäädännön mukaisten oikeuksien tosiasialliseen toteutumiseen.
  Perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaan sisältyviä toimia toteuttavien paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen on saatava tukea erityisesti kansalaisten oikeuksien ja osallistumisen edistämiseen.

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaiset ovat ohjelman tuensaajia, ja niillä on myös tärkeä rooli edistettäessä kansalaisten oikeuksia ja osallistumista. Paikallis- ja aluehallintojen järjestöillä on ollut merkittävä osa ohjelman levittämisessä, ja ne ovat edelleen osa sitä.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| SEUT-sopimuksen 8 ja 10 artiklan mukaisesti ohjelman kaikissa toimissa olisi tuettava sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden tavoitteiden valtavirtaistamista. | SEUT-sopimuksen 8 ja 10 artiklan mukaisesti ohjelman kaikissa toimissa olisi tuettava sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden tavoitteiden valtavirtaistamista.
  Ohjelmaa koskevissa säännöksissä tulee vaatia edellytysten luomista ja erityistoimien toteuttamista kaikenlaisen syrjinnän estämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että sukupuolten tasa-arvoa koskevia vaatimuksia sovelletaan ja noudatetaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

SEUT-sopimuksen 8 ja 10 artiklan mukaisesti ohjelman kaikissa toimissa olisi tuettava sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden tavoitteiden valtavirtaistamista.

SEUT-sopimuksen 8 ja 10 artiklan mukaisesti ohjelman kaikissa toimissa olisi tuettava sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden tavoitteiden valtavirtaistamista.
  Ohjelmaa koskevissa säännöksissä tulee vaatia edellytysten luomista ja erityistoimien toteuttamista kaikenlaisen syrjinnän estämiseksi sekä sen varmistamiseksi, että sukupuolten tasa-arvoa koskevia vaatimuksia sovelletaan ja noudatetaan.

Perustelu

Ohjelmassa ja siihen liittyvässä toimintasuunnitelmassa tulee vahvistaa erityissäännökset sukupuolten tasa-arvon tavoitteen ja syrjimättömyystavoitteen saavuttamiseksi. Tähän liittyen voidaan esimerkiksi järjestää valistuskampanjoita, joita toteuttamassa on tasapuolisesti miehiä ja naisia ja myös heikossa asemassa olevien vähemmistöjen edustajia.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Riippumattomilla ihmisoikeuselimillä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli toiminnassa, jolla edistetään ja suojataan SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisia unionin yhteisiä arvoja ja lisätään niitä koskevaa tietoa sekä myötävaikutetaan unionin lainsäädännön, myös perusoikeuskirjan, mukaisten oikeuksien tosiasialliseen toteutumiseen. Kuten 18 päivänä huhtikuuta 2018 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa tuodaan esiin, riittävä taloudellinen tuki on keskeistä, jotta voidaan kehittää suotuisa ja kestävä toimintaympäristö, jossa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat vahvistaa rooliaan ja hoitaa tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. EU:n rahoituksella täydennetään kansallisen tason rahoitusta, joten sillä olisi tuettava ja vahvistettava valmiuksia ihmisoikeuksien edistämisen alalla toimivissa riippumattomissa kansalaisyhteiskunnan organisaatioissa, joiden toiminta edistää EU:n lainsäädännön ja EU:n perusoikeuskirjan mukaisten oikeuksien strategista täytäntöönpanoa, myös edunvalvonta- ja valvontatoimilla, sekä edistettävä ja suojattava unionin yhteisiä arvoja ja lisättävä niitä koskevaa tietoa kansallisella tasolla. | Riippumattomilla ihmisoikeuselimillä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli toiminnassa, jolla edistetään ja suojataan SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisia unionin yhteisiä arvoja ja lisätään niitä koskevaa tietoa sekä myötävaikutetaan unionin lainsäädännön, myös perusoikeuskirjan, mukaisten oikeuksien tosiasialliseen toteutumiseen. Kuten 18 päivänä huhtikuuta 2018 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa tuodaan esiin,
  asianmukainen ja
  riittävä taloudellinen tuki on keskeistä, jotta voidaan kehittää suotuisa ja kestävä toimintaympäristö, jossa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat vahvistaa rooliaan ja hoitaa tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. EU:n rahoituksella täydennetään kansallisen tason rahoitusta, joten sillä olisi tuettava ja vahvistettava valmiuksia ihmisoikeuksien edistämisen alalla toimivissa riippumattomissa kansalaisyhteiskunnan organisaatioissa, joiden toiminta edistää EU:n lainsäädännön ja EU:n perusoikeuskirjan mukaisten oikeuksien strategista täytäntöönpanoa, myös edunvalvonta- ja valvontatoimilla, sekä edistettävä ja suojattava unionin yhteisiä arvoja ja lisättävä niitä koskevaa tietoa kansallisella tasolla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Riippumattomilla ihmisoikeuselimillä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli toiminnassa, jolla edistetään ja suojataan SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisia unionin yhteisiä arvoja ja lisätään niitä koskevaa tietoa sekä myötävaikutetaan unionin lainsäädännön, myös perusoikeuskirjan, mukaisten oikeuksien tosiasialliseen toteutumiseen. Kuten 18 päivänä huhtikuuta 2018 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa tuodaan esiin, riittävä taloudellinen tuki on keskeistä, jotta voidaan kehittää suotuisa ja kestävä toimintaympäristö, jossa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat vahvistaa rooliaan ja hoitaa tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. EU:n rahoituksella täydennetään kansallisen tason rahoitusta, joten sillä olisi tuettava ja vahvistettava valmiuksia ihmisoikeuksien edistämisen alalla toimivissa riippumattomissa kansalaisyhteiskunnan organisaatioissa, joiden toiminta edistää EU:n lainsäädännön ja EU:n perusoikeuskirjan mukaisten oikeuksien strategista täytäntöönpanoa, myös edunvalvonta- ja valvontatoimilla, sekä edistettävä ja suojattava unionin yhteisiä arvoja ja lisättävä niitä koskevaa tietoa kansallisella tasolla.

Riippumattomilla ihmisoikeuselimillä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli toiminnassa, jolla edistetään ja suojataan SEU-sopimuksen 2 artiklan mukaisia unionin yhteisiä arvoja ja lisätään niitä koskevaa tietoa sekä myötävaikutetaan unionin lainsäädännön, myös perusoikeuskirjan, mukaisten oikeuksien tosiasialliseen toteutumiseen. Kuten 18 päivänä huhtikuuta 2018 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa tuodaan esiin,
  asianmukainen ja
  riittävä taloudellinen tuki on keskeistä, jotta voidaan kehittää suotuisa ja kestävä toimintaympäristö, jossa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot voivat vahvistaa rooliaan ja hoitaa tehtävänsä riippumattomasti ja tehokkaasti. EU:n rahoituksella täydennetään kansallisen tason rahoitusta, joten sillä olisi tuettava ja vahvistettava valmiuksia ihmisoikeuksien edistämisen alalla toimivissa riippumattomissa kansalaisyhteiskunnan organisaatioissa, joiden toiminta edistää EU:n lainsäädännön ja EU:n perusoikeuskirjan mukaisten oikeuksien strategista täytäntöönpanoa, myös edunvalvonta- ja valvontatoimilla, sekä edistettävä ja suojattava unionin yhteisiä arvoja ja lisättävä niitä koskevaa tietoa kansallisella tasolla.

Perustelu

On tärkeää osoittaa toimia varten määrärahat, jotka mahdollistavat mahdollisimman monen esitetyn hankkeen tukemisen, jotta vältytään pettymyksiltä ja kannustetaan sidosryhmiä toimimaan.

Muutosehdotus 8

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta voidaan taata varojen tehokas jakaminen unionin yleisestä talousarviosta, on tarpeen varmistaa, että kaikki toteutetut toimet saavat aikaan Euroopan tason lisäarvoa ja täydentävät jäsenvaltioiden toimia, ja olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen, täydentävyyteen ja yhteisvaikutukseen sellaisten asiaan liittyvien toiminta-alojen rahoitusohjelmien kanssa, joilla on tiiviit yhteydet toisiinsa, erityisesti oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahaston puitteissa, eli oikeusalan ohjelman sekä Luova Eurooppa -ohjelman ja Erasmus+ -ohjelman kanssa, jotta voidaan hyödyntää kulttuurialan ristikkäisvaikutusten potentiaalia kulttuurin, median, taiteiden, koulutuksen ja luovan toiminnan aloilla. On saatava aikaan yhteisvaikutuksia muiden EU:n rahoitusohjelmien kanssa etenkin aloilla, jotka liittyvät työllisyyteen, sisämarkkinoihin, yrityksiin, nuorisoon, terveyteen, kansalaisuuteen, oikeusalaan, maahanmuuttoon, turvallisuuteen, tutkimukseen, innovointiin, teknologiaan, teollisuuteen, koheesioon, matkailuun, ulkosuhteisiin, kauppaan ja kehitysyhteistyöhön. | Jotta voidaan taata varojen tehokas jakaminen unionin yleisestä talousarviosta, on tarpeen varmistaa, että kaikki toteutetut toimet saavat aikaan Euroopan tason lisäarvoa ja täydentävät jäsenvaltioiden
  sekä paikallis- ja alueyhteisöjen toimia toissijaisuusperiaatteen aktiiviseen toteuttamiseen perustuvan lähestymistavan mukaisesti,
  ja olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen, täydentävyyteen ja yhteisvaikutukseen sellaisten asiaan liittyvien toiminta-alojen rahoitusohjelmien kanssa, joilla on tiiviit yhteydet toisiinsa, erityisesti oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahaston puitteissa, eli oikeusalan ohjelman sekä Luova Eurooppa -ohjelman ja Erasmus+ -ohjelman kanssa, jotta voidaan hyödyntää kulttuurialan ristikkäisvaikutusten potentiaalia kulttuurin, median, taiteiden, koulutuksen ja luovan toiminnan aloilla. On saatava aikaan yhteisvaikutuksia muiden EU:n rahoitusohjelmien kanssa etenkin aloilla, jotka liittyvät työllisyyteen, sisämarkkinoihin, yrityksiin, nuorisoon, terveyteen, kansalaisuuteen, oikeusalaan, maahanmuuttoon, turvallisuuteen, tutkimukseen, innovointiin, teknologiaan, teollisuuteen, koheesioon, matkailuun, ulkosuhteisiin, kauppaan ja kehitysyhteistyöhön
  , ja edistettävä uusien yhteisvaikutusten syntymistä innovatiivisin monialaisin toimin
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta voidaan taata varojen tehokas jakaminen unionin yleisestä talousarviosta, on tarpeen varmistaa, että kaikki toteutetut toimet saavat aikaan Euroopan tason lisäarvoa ja täydentävät jäsenvaltioiden toimia, ja olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen, täydentävyyteen ja yhteisvaikutukseen sellaisten asiaan liittyvien toiminta-alojen rahoitusohjelmien kanssa, joilla on tiiviit yhteydet toisiinsa, erityisesti oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahaston puitteissa, eli oikeusalan ohjelman sekä Luova Eurooppa -ohjelman ja Erasmus+ -ohjelman kanssa, jotta voidaan hyödyntää kulttuurialan ristikkäisvaikutusten potentiaalia kulttuurin, median, taiteiden, koulutuksen ja luovan toiminnan aloilla. On saatava aikaan yhteisvaikutuksia muiden EU:n rahoitusohjelmien kanssa etenkin aloilla, jotka liittyvät työllisyyteen, sisämarkkinoihin, yrityksiin, nuorisoon, terveyteen, kansalaisuuteen, oikeusalaan, maahanmuuttoon, turvallisuuteen, tutkimukseen, innovointiin, teknologiaan, teollisuuteen, koheesioon, matkailuun, ulkosuhteisiin, kauppaan ja kehitysyhteistyöhön.

Jotta voidaan taata varojen tehokas jakaminen unionin yleisestä talousarviosta, on tarpeen varmistaa, että kaikki toteutetut toimet saavat aikaan Euroopan tason lisäarvoa ja täydentävät jäsenvaltioiden
  sekä paikallis- ja alueyhteisöjen toimia toissijaisuusperiaatteen aktiiviseen toteuttamiseen perustuvan lähestymistavan mukaisesti,
  ja olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen, täydentävyyteen ja yhteisvaikutukseen sellaisten asiaan liittyvien toiminta-alojen rahoitusohjelmien kanssa, joilla on tiiviit yhteydet toisiinsa, erityisesti oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahaston puitteissa, eli oikeusalan ohjelman sekä Luova Eurooppa -ohjelman ja Erasmus+ -ohjelman kanssa, jotta voidaan hyödyntää kulttuurialan ristikkäisvaikutusten potentiaalia kulttuurin, median, taiteiden, koulutuksen ja luovan toiminnan aloilla. On saatava aikaan yhteisvaikutuksia muiden EU:n rahoitusohjelmien kanssa etenkin aloilla, jotka liittyvät työllisyyteen, sisämarkkinoihin, yrityksiin, nuorisoon, terveyteen, kansalaisuuteen, oikeusalaan, maahanmuuttoon, turvallisuuteen, tutkimukseen, innovointiin, teknologiaan, teollisuuteen, koheesioon, matkailuun, ulkosuhteisiin, kauppaan ja kehitysyhteistyöhön
  , ja edistettävä uusien yhteisvaikutusten syntymistä innovatiivisin monialaisin toimin
  .

Perustelu

Myös paikallis- ja alueyhteisöt ovat aktiivisia, ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden on otettava huomioon niiden toimet, jotta varmistetaan johdonmukaisuus, täydentävyys ja kokonaissynergia.

Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden sekä ”tehdään vähemmän mutta tehokkaammin” -periaatteen toteutumista tarkastellut työryhmä esitti 10. heinäkuuta 2018 päätelmänsä, joissa se suosittaa toissijaisuusperiaatteen aktiiviseen toteuttamiseen perustuvaa uudenlaista lähestymistapaa. Sen avulla voidaan varmistaa, että EU:n lainsäädännöllä on lisäarvoa kansalaisten etujen mukaisesti ja että unionitason päätökset hyväksytään jäsenvaltioissa nykyistä laajemmin.

On tärkeää edellyttää uusien ja innovatiivisten toimien käynnistämistä eurooppalaisen identiteetin tunteen ja kansalaisosallistumisen edistämiseksi. Voitaisiin esimerkiksi perustaa paikallis- ja aluevaltuutettujen Erasmus-ohjelma tai nimetä ”EU-kirjeenvaihtajia”, kuten Itävallassa.

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja toteuttamismenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Tässä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoituksen, joka ei perustu toimien kustannuksiin, käyttämistä. | Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja toteuttamismenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Tässä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoituksen, joka ei perustu toimien kustannuksiin, käyttämistä. |
| | Toimenpiteiden yhteydessä on minimoitava hakijoille koituva hallinnollinen taakka ja varmistettava, että kaikki organisaatiot, jotka voivat hakea rahoitusta, voivat myös saada sitä. On otettava käyttöön kaksivaiheinen hakuprosessi, jossa laaditaan ensin hankkeen lyhyt kuvaus tukikelpoisuuden selvittämiseksi ja sitten täydellinen hakemus, mikäli rahoituksen saaminen on todennäköistä. Mikäli mahdollista, hakemukset tulee voida esittää sähköisessä muodossa. Hakijoilla on oltava käytettävissään kansallinen yhteyspiste, josta saa tukea ja vastauksia hakumenettelyä koskeviin kysymyksiin ja joka voi varmistaa ennen hakemuksen lähettämistä, ettei siitä puutu mitään. EU tiedottaa kaikille potentiaalisille rahoituksen saajille parhaansa mukaan erilaisista rahoitusmahdollisuuksista varmistaakseen, että mukaan saadaan erilaisia organisaatioita eri jäsenvaltioista ja kumppanimaista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja toteuttamismenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Tässä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoituksen, joka ei perustu toimien kustannuksiin, käyttämistä.

Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja toteuttamismenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Tässä olisi harkittava kertakorvausten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoituksen, joka ei perustu toimien kustannuksiin, käyttämistä.

Toimenpiteiden yhteydessä on minimoitava hakijoille koituva hallinnollinen taakka ja varmistettava, että kaikki organisaatiot, jotka voivat hakea rahoitusta, voivat myös saada sitä. On otettava käyttöön kaksivaiheinen hakuprosessi, jossa laaditaan ensin hankkeen lyhyt kuvaus tukikelpoisuuden selvittämiseksi ja sitten täydellinen hakemus, mikäli rahoituksen saaminen on todennäköistä. Mikäli mahdollista, hakemukset tulee voida esittää sähköisessä muodossa. Hakijoilla on oltava käytettävissään kansallinen yhteyspiste, josta saa tukea ja vastauksia hakumenettelyä koskeviin kysymyksiin ja joka voi varmistaa ennen hakemuksen lähettämistä, ettei siitä puutu mitään. EU tiedottaa kaikille potentiaalisille rahoituksen saajille parhaansa mukaan erilaisista rahoitusmahdollisuuksista varmistaakseen, että mukaan saadaan erilaisia organisaatioita eri jäsenvaltioista ja kumppanimaista.

Perustelu

Hakumenettelyn yksinkertaistaminen on oleellisen tärkeää etenkin niiden kannalta, jotka hakevat rahoitusta ensimmäistä kertaa, pienille kunnille ja voittoa tavoittelemattomille organisaatioille. Rahoitusmahdollisuuksista tulee tiedottaa mahdollisimman tehokkaasti ja kattavasti kaikille paikallis- ja alueyhteisöille sekä kaikille muille tahoille, joita ne saattaisivat kiinnostaa, jotta ei käy niin, että rahoitusta saavat vain EU:n ensisijaiset kumppanit tai asiasta parhaiten perillä olevat organisaatiot. EU-kirjeenvaihtajat ovat tärkeitä, ja heitä tulisi korostaa Euroopan komission ehdotuksessa.

Muutosehdotus 10

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Ohjelman valmistelun ja toteuttamisen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä. | Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti
  unohtamatta sitä, että yhdessä näillä aloilla eri tasoilla toteutettavat toimet voivat syventää kansalaisuuden ja yhteenkuuluvuuden tunnetta,
  ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Ohjelman valmistelun ja toteuttamisen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä.
  Jo käynnistettyjä paikallisia aloitteita tuetaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Ohjelman valmistelun ja toteuttamisen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä.

Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti
  unohtamatta sitä, että yhdessä näillä aloilla eri tasoilla toteutettavat toimet voivat syventää kansalaisuuden ja yhteenkuuluvuuden tunnetta,
  ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että EU:n talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita. Ohjelman valmistelun ja toteuttamisen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen väliarvioinnin yhteydessä.
  Jo käynnistettyjä paikallisia aloitteita tuetaan.

Perustelu

Ilmastonmuutoksen vastaiset toimet ja YK:n laajempien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen liittyvät suoraan osallistavan yhteiskunnan luomiseen ja syventävät kansalaisuuden ja yhteenkuuluvuuden tunnetta. Kansalaisille on tiedotettava kansainvälisistä ilmastokysymyksistä, ja heidät on myös kutsuttava mukaan yhteisiin toimiin. Tätä voidaan korostaa lainsäädännössä, varsinkin kun perusoikeuksien ja arvojen ohjelman ja ilmastonmuutoksen torjunnan synergiavaikutuksia ei ole selostettu riittävän tarkasti.

EU:n tulee tukea jo käynnistettyjä toimia sen sijaan, että kehitetään uusia toimia. Paikallistasolla toteutetaan usein tiedotus- ja valistuskampanjoita.

Muutosehdotus 11

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla tätä ohjelmaa on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella kerätään näyttöä ohjelman käytännön vaikutuksista. | Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla tätä ohjelmaa on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella kerätään näyttöä ohjelman käytännön vaikutuksista
  yhteistyössä asianomaisten paikallis- ja alueviranomaisten kanssa toissijaisuusperiaatteen aktiiviseen toteuttamiseen perustuvan lähestymistavan mukaisesti
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla tätä ohjelmaa on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella kerätään näyttöä ohjelman käytännön vaikutuksista.

Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla tätä ohjelmaa on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella kerätään näyttöä ohjelman käytännön vaikutuksista
  yhteistyössä asianomaisten paikallis- ja alueviranomaisten kanssa toissijaisuusperiaatteen aktiiviseen toteuttamiseen perustuvan lähestymistavan mukaisesti
  .

Perustelu

Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden sekä ”tehdään vähemmän mutta tehokkaammin” -periaatteen toteutumista tarkastellut työryhmä esitti 10. heinäkuuta 2018 päätelmänsä, joissa se suosittaa toissijaisuusperiaatteen aktiiviseen toteuttamiseen perustuvaa uudenlaista lähestymistapaa. Sen avulla voidaan varmistaa, että EU:n lainsäädännöllä on lisäarvoa kansalaisten etujen mukaisesti ja että unionitason päätökset hyväksytään jäsenvaltioissa nykyistä laajemmin.

Muutosehdotus 12

I luku, 1 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tällä asetuksella perustetaan perusoikeuksien
  ja
  arvojen ohjelma, jäljempänä ”ohjelma”. | Tällä asetuksella perustetaan perusoikeuksien, arvojen
  ja kansalaisuuden
  ohjelma, jäljempänä ”ohjelma”. |
| Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. | Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tällä asetuksella perustetaan perusoikeuksien
  ja
  arvojen ohjelma, jäljempänä ”ohjelma”.

Tällä asetuksella perustetaan perusoikeuksien, arvojen
  ja kansalaisuuden
  ohjelma, jäljempänä ”ohjelma”.

Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.

Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.

Perustelu

Ohjelman nimen tulee olla johdonmukainen sen tavoitteiden ja toimintalohkojen kanssa. Kansalaisuuslohko on perustavan tärkeä osa ohjelmaa, ja sen pitäisi siksi näkyä ohjelman nimessä. Nimeä olisi täydennettävä.

Muutosehdotus 13

I luku – 2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelman tavoitteena on suojella ja edistää EU:n perussopimuksissa vahvistettuja perusoikeuksia ja arvoja, muun muassa tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita avoimen, demokraattisen ja osallisuutta edistävän yhteiskunnan säilyttämiseksi. | 1.   Ohjelman tavoitteena on suojella ja edistää EU:n perussopimuksissa vahvistettuja perusoikeuksia ja arvoja, muun muassa tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita
  , paikallis- ja alueviranomaisia ja niitä edustavia järjestöjä
  avoimen, demokraattisen ja osallisuutta edistävän yhteiskunnan säilyttämiseksi. |
| 2.   Edellä 1 kohdassa vahvistettuun ohjelman yleistavoitteeseen sisältyvät seuraavat ohjelmalohkoja vastaavat erityistavoitteet: | 2.   Edellä 1 kohdassa vahvistettuun ohjelman yleistavoitteeseen sisältyvät seuraavat ohjelmalohkoja vastaavat erityistavoitteet: |
| a) | edistetään tasa-arvoa ja perusoikeuksia (tasa-arvon ja perusoikeuksien lohko), |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Ohjelman tavoitteena on suojella ja edistää EU:n perussopimuksissa vahvistettuja perusoikeuksia ja arvoja, muun muassa tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita avoimen, demokraattisen ja osallisuutta edistävän yhteiskunnan säilyttämiseksi.

1.   Ohjelman tavoitteena on suojella ja edistää EU:n perussopimuksissa vahvistettuja perusoikeuksia ja arvoja, muun muassa tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita
  , paikallis- ja alueviranomaisia ja niitä edustavia järjestöjä
  avoimen, demokraattisen ja osallisuutta edistävän yhteiskunnan säilyttämiseksi.

2.   Edellä 1 kohdassa vahvistettuun ohjelman yleistavoitteeseen sisältyvät seuraavat ohjelmalohkoja vastaavat erityistavoitteet:

2.   Edellä 1 kohdassa vahvistettuun ohjelman yleistavoitteeseen sisältyvät seuraavat ohjelmalohkoja vastaavat erityistavoitteet:

a)

edistetään tasa-arvoa ja perusoikeuksia (tasa-arvon ja perusoikeuksien lohko),

| a) | edistetään tasa-arvoa ja perusoikeuksia (tasa-arvon ja perusoikeuksien lohko), |
| --- | --- |

a)

edistetään tasa-arvoa ja perusoikeuksia (tasa-arvon ja perusoikeuksien lohko),

| b) | edistetään kansalaisten sitoutumista ja osallistumista demokraattiseen toimintaan unionissa (kansalaisten sitoutumista ja osallistumista koskeva lohko), |
| --- | --- |

b)

edistetään kansalaisten sitoutumista ja osallistumista demokraattiseen toimintaan unionissa (kansalaisten sitoutumista ja osallistumista koskeva lohko),

| b) | edistetään kansalaisten sitoutumista ja osallistumista demokraattiseen toimintaan unionissa (kansalaisten sitoutumista ja osallistumista koskeva lohko), |
| --- | --- |

b)

edistetään kansalaisten sitoutumista ja osallistumista demokraattiseen toimintaan unionissa (kansalaisten sitoutumista ja osallistumista koskeva lohko),

| c) | torjutaan väkivaltaa (Daphne-lohko). |
| --- | --- |

c)

torjutaan väkivaltaa (Daphne-lohko).

| c) | torjutaan väkivaltaa (Daphne-lohko). |
| --- | --- |

c)

torjutaan väkivaltaa (Daphne-lohko).

Perustelu

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaiset ovat ohjelman tuensaajia, ja niillä on myös tärkeä rooli edistettäessä kansalaisten oikeuksia ja osallistumista. Paikallis- ja aluehallintojen järjestöillä on ollut merkittävä osa ohjelman levittämisessä, ja ne ovat edelleen osa sitä.

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

I luku, 4 artikla, b alakohta ja uusi c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| b) | edistetään kansalaisten kansalaisvaikuttamista ja demokraattista osallistumista, minkä ansiosta kansalaiset ja heitä edustavat järjestöt saavat näkemyksensä esiin ja voivat vaihtaa näkemyksiään julkisesti kaikilla unionin toiminta-aloilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

b)

edistetään kansalaisten kansalaisvaikuttamista ja demokraattista osallistumista, minkä ansiosta kansalaiset ja heitä edustavat järjestöt saavat näkemyksensä esiin ja voivat vaihtaa näkemyksiään julkisesti kaikilla unionin toiminta-aloilla.

| b) | edistetään kansalaisten kansalaisvaikuttamista ja demokraattista osallistumista
  valtakunnallisella tasolla ja EU-tasolla,
  minkä ansiosta kansalaiset ja heitä edustavat järjestöt saavat näkemyksensä esiin ja voivat vaihtaa näkemyksiään julkisesti kaikilla
  valtiota alempien tasojen, valtioiden ja
  unionin toiminta-aloilla; |
| --- | --- |

b)

edistetään kansalaisten kansalaisvaikuttamista ja demokraattista osallistumista
  valtakunnallisella tasolla ja EU-tasolla,
  minkä ansiosta kansalaiset ja heitä edustavat järjestöt saavat näkemyksensä esiin ja voivat vaihtaa näkemyksiään julkisesti kaikilla
  valtiota alempien tasojen, valtioiden ja
  unionin toiminta-aloilla;

valtakunnallisella tasolla ja EU-tasolla,

valtiota alempien tasojen, valtioiden ja

| c) | otetaan käyttöön erityisesti vaaleilla valituille paikallis- ja alueyhteisöjen edustajille sekä viranhaltijoille ja toimihenkilöille suunnattuja uusia ja innovatiivisia toimintamuotoja: kehitetään esimerkiksi paikallis- ja aluevaltuutettujen liikkuvuus-, koulutus- ja vaihto-ohjelma ja perustetaan Itävallan mallin mukaisesti sellaisten EU-asioista vastaavien ”kunnanvaltuutettujen” verkosto, jotka keräävät tietoa unionitason ajankohtaisista tapahtumista ja toimivat välittäjänä kansalaisten ja Euroopan unionin välillä. |
| --- | --- |

c)

c)

otetaan käyttöön erityisesti vaaleilla valituille paikallis- ja alueyhteisöjen edustajille sekä viranhaltijoille ja toimihenkilöille suunnattuja uusia ja innovatiivisia toimintamuotoja: kehitetään esimerkiksi paikallis- ja aluevaltuutettujen liikkuvuus-, koulutus- ja vaihto-ohjelma ja perustetaan Itävallan mallin mukaisesti sellaisten EU-asioista vastaavien ”kunnanvaltuutettujen” verkosto, jotka keräävät tietoa unionitason ajankohtaisista tapahtumista ja toimivat välittäjänä kansalaisten ja Euroopan unionin välillä.

otetaan käyttöön erityisesti vaaleilla valituille paikallis- ja alueyhteisöjen edustajille sekä viranhaltijoille ja toimihenkilöille suunnattuja uusia ja innovatiivisia toimintamuotoja: kehitetään esimerkiksi paikallis- ja aluevaltuutettujen liikkuvuus-, koulutus- ja vaihto-ohjelma ja perustetaan Itävallan mallin mukaisesti sellaisten EU-asioista vastaavien ”kunnanvaltuutettujen” verkosto, jotka keräävät tietoa unionitason ajankohtaisista tapahtumista ja toimivat välittäjänä kansalaisten ja Euroopan unionin välillä.

Perustelu

Perustelu

Kansalaisosallistuminen alkaa usein paikallistasolta kansalaisten arkikokemusten, vaikkapa lasten kouluun tai omaan liikkumiseen liittyvien kokemusten, pohjalta. Paikallistason kansalaisosallistumista tulee tukea ohjelmasta, sillä se on ensimmäinen etappi matkalla kohti osallistumista ylemmällä – valtakunnan tai EU:n – tasolla. Paikallistason valistuskampanjat voivat kytkeytyä EU-tason kansalaisosallistumiseen.

Kansalaisten nykyiset mahdollisuudet ryhtyä ajamaan EU:n laajuisia teemoja ovat vähäiset, eivätkä ne toteudu parhaalla mahdollisella tavalla. Jotta vältytään turhautumiselta ja toimintainnon menetyksiltä, on kehitettävä mahdollisuuksia ilmaista mielipiteensä kaikilla tasoilla, myös paikallisesti.

Kansalaisosallistumisen edistämiseksi on oleellisen tärkeää, että paikallis- ja aluevaltuutetut sekä viranhaltijat ja toimihenkilöt perehdytetään EU-asioihin ja -politiikkoihin ja että heille tiedotetaan asianmukaisesti unionitason ajankohtaisista tapahtumista. He voivat toimia välittäjinä kansalaisten ja EU:n välillä, informoida kansalaisia ja vastata heidän kysymyksiinsä. Tämä auttaisi palauttamaan yhteyttä EU:n ja kansalaisten välille, saamaan kansalaiset kiinnostumaan EU-asioista ja tarjoamaan vastauksia kansalaisten kysymyksiin, mikä edistäisi kansalaisosallistumista ja vahvistaisi yhteenkuuluvuuden tunnetta.

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

I luku – 6 artiklan 1 ja 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat [
  641 705 000
  ] euroa käypinä hintoina. | 1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat [
  1 100 000 000 ]
  euroa käypinä hintoina. |
| 2.   Edellä 1 kohdassa esitetystä määrästä kohdennetaan seuraavat ohjeelliset määrät seuraaviin tavoitteisiin: | 2.   Edellä 1 kohdassa esitetystä määrästä kohdennetaan seuraavat ohjeelliset määrät seuraaviin tavoitteisiin: |
| a) | [
  408 705 000
  ] euroa 2 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat [
  641 705 000
  ] euroa käypinä hintoina.

1.   Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat [
  1 100 000 000 ]
  euroa käypinä hintoina.

2.   Edellä 1 kohdassa esitetystä määrästä kohdennetaan seuraavat ohjeelliset määrät seuraaviin tavoitteisiin:

2.   Edellä 1 kohdassa esitetystä määrästä kohdennetaan seuraavat ohjeelliset määrät seuraaviin tavoitteisiin:

a)

[
  408 705 000
  ] euroa 2 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin;

408 705 000

| a) | [
  450 000 000
  ] euroa 2 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin; |
| --- | --- |

a)

[
  450 000 000
  ] euroa 2 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettuihin erityistavoitteisiin;

450 000 000

| b) | [
  233 000 000
  ] euroa 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen. |
| --- | --- |

b)

[
  233 000 000
  ] euroa 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen.

233 000 000

| (b) | [
  650 000 000
  ] euroa 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen. |
| --- | --- |

(b)

[
  650 000 000
  ] euroa 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun erityistavoitteeseen.

650 000 000

Perustelu

Perustelu

Perusoikeuksia ja arvoja koskevan välineen kokonaismäärärahoja on korotettava, kun otetaan huomioon valtavat haasteet, joiden edessä EU perusoikeuksiin perustuvana arvoyhteisönä on.

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

III luku, 16 artikla, 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. | 5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  Parempaa lainsäädäntöä koskevan sopimuksen mukaisesti kansalaiset ja muut sidosryhmät voivat esittää neljän viikon kuluessa näkemyksensä delegoitua säädöstä koskevasta ehdotuksesta. Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa on kuultava tekstiehdotuksesta sillä perusteella, että kansalaisjärjestöillä ja paikallis- ja alueviranomaisilla on kokemusta ohjelman täytäntöönpanosta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
  Parempaa lainsäädäntöä koskevan sopimuksen mukaisesti kansalaiset ja muut sidosryhmät voivat esittää neljän viikon kuluessa näkemyksensä delegoitua säädöstä koskevasta ehdotuksesta. Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa on kuultava tekstiehdotuksesta sillä perusteella, että kansalaisjärjestöillä ja paikallis- ja alueviranomaisilla on kokemusta ohjelman täytäntöönpanosta.

Perustelu

Perustelu

Kansalaisyhteiskunnan ja paikallis- ja alueviranomaisten asiantuntemus ja yhteistyösuhteet huomioon ottaen on olennaisen tärkeää, että Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea voivat antaa lausunnon ohjelmaan liittyvistä delegoiduista säädöksistä. Kansalaisjärjestöjen ja paikallis- ja alueyhteisöjen kokemukset toimien toteuttamisesta on otettava huomioon ETSK:n ja AK:n lausuntojen välityksellä.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

IV luku, 18 artikla, 2 kohta ja uusi 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista, sikäli kuin painopisteet liittyvät 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. | 2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia
  , erityisesti Europe Direct -tiedotuspisteiden verkoston kautta
  . Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista, sikäli kuin painopisteet liittyvät 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. |
| | 3.   
  EU tiedottaa kaikille potentiaalisille rahoituksen saajille parhaansa mukaan erilaisista rahoitusmahdollisuuksista varmistaakseen, että mukaan saadaan erilaisia organisaatioita eri jäsenvaltioista ja kumppanimaista. Hakijoilla on käytettävissään yhteyspiste, josta saa tukea ja vastauksia hakumenettelyä koskeviin kysymyksiin ja joka voi varmistaa ennen hakemuksen lähettämistä, ettei siitä puutu mitään. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista, sikäli kuin painopisteet liittyvät 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

2.   Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia
  , erityisesti Europe Direct -tiedotuspisteiden verkoston kautta
  . Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa tiedottamista, sikäli kuin painopisteet liittyvät 2 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

3.   
  EU tiedottaa kaikille potentiaalisille rahoituksen saajille parhaansa mukaan erilaisista rahoitusmahdollisuuksista varmistaakseen, että mukaan saadaan erilaisia organisaatioita eri jäsenvaltioista ja kumppanimaista. Hakijoilla on käytettävissään yhteyspiste, josta saa tukea ja vastauksia hakumenettelyä koskeviin kysymyksiin ja joka voi varmistaa ennen hakemuksen lähettämistä, ettei siitä puutu mitään.

Perustelu

Perustelu

Rahoitusmahdollisuuksista tulee tiedottaa mahdollisimman tehokkaasti ja kattavasti kaikille paikallis- ja alueyhteisöille sekä kaikille muille tahoille, joita ne saattaisivat kiinnostaa, jotta ei käy niin, että rahoitusta saavat vain EU:n ensisijaiset kumppanit tai asiasta parhaiten perillä olevat organisaatiot. EU-kirjeenvaihtajat ovat tärkeitä, ja heitä tulisi korostaa Euroopan komission ehdotuksessa. Europe Direct -tiedotuspisteiden verkosto on tehokas ja sillä on paikallisia yhteyksiä. Tiedotus- ja viestintätoimien toteuttaminen sen kautta auttaa saavuttamaan tuloksia menoja lisäämättä.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

Liite I, g alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| g) | tuodaan yhteen eri kansalaisuuksia ja kulttuureja edustavia eurooppalaisia antamalla heille mahdollisuus osallistua
  ystävyyskaupunkitoimintaan
  ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

g)

tuodaan yhteen eri kansalaisuuksia ja kulttuureja edustavia eurooppalaisia antamalla heille mahdollisuus osallistua
  ystävyyskaupunkitoimintaan
  ;

ystävyyskaupunkitoimintaan

| g) | tuodaan yhteen eri kansalaisuuksia ja kulttuureja edustavia eurooppalaisia antamalla heille mahdollisuus osallistua
  kaupunkien ja maaseutuyhteisöjen ystävyystoimintaan ja rajatylittäviin yhteistyöhankkeisiin
  ; |
| --- | --- |

g)

tuodaan yhteen eri kansalaisuuksia ja kulttuureja edustavia eurooppalaisia antamalla heille mahdollisuus osallistua
  kaupunkien ja maaseutuyhteisöjen ystävyystoimintaan ja rajatylittäviin yhteistyöhankkeisiin
  ;

kaupunkien ja maaseutuyhteisöjen ystävyystoimintaan ja rajatylittäviin yhteistyöhankkeisiin

Perustelu

Perustelu

Perusoikeuksien ja arvojen ohjelmassa olisi otettava huomioon myös rajatylittävät yhteistyöhankkeet, sillä ne edistävät keskinäistä yhteenkuuluvuuden tunnetta ja eurooppalaista identiteettiä ja auttavat ylittämään maiden väliset erot.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

Liite I, h alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| h) | kannustetaan ja helpotetaan aktiivista osallistumista demokraattisemman unionin rakentamiseen ja lisätään tietoisuutta oikeuksista ja arvoista tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

h)

kannustetaan ja helpotetaan aktiivista osallistumista demokraattisemman unionin rakentamiseen ja lisätään tietoisuutta oikeuksista ja arvoista tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita;

| h) | kannustetaan ja helpotetaan aktiivista osallistumista demokraattisemman unionin rakentamiseen ja lisätään tietoisuutta oikeuksista ja arvoista tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita
  , paikallis- ja alueviranomaisia ja niitä edustavia järjestöjä
  ; |
| --- | --- |

h)

kannustetaan ja helpotetaan aktiivista osallistumista demokraattisemman unionin rakentamiseen ja lisätään tietoisuutta oikeuksista ja arvoista tukemalla kansalaisyhteiskunnan organisaatioita
  , paikallis- ja alueviranomaisia ja niitä edustavia järjestöjä
  ;

, paikallis- ja alueviranomaisia ja niitä edustavia järjestöjä

Perustelu

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaiset ovat ohjelman tuensaajia, ja niillä on myös tärkeä rooli edistettäessä kansalaisten oikeuksia ja osallistumista. Paikallis- ja aluehallintojen järjestöillä on ollut merkittävä osa ohjelman levittämisessä, ja ne ovat edelleen osa sitä.

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

Liite I, j alakohta

| Komission ehdotus | Muutosehdotus |
| --- | --- |
| J) | kehitetään eurooppalaisten verkostojen valmiuksia edistää ja kehittää edelleen unionin lainsäädäntöä, poliittisia tavoitteita ja strategioita sekä tuetaan ohjelman soveltamisalaan kuuluvilla aloilla toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita; |

Komission ehdotus

Muutosehdotus

J)

kehitetään eurooppalaisten verkostojen valmiuksia edistää ja kehittää edelleen unionin lainsäädäntöä, poliittisia tavoitteita ja strategioita sekä tuetaan ohjelman soveltamisalaan kuuluvilla aloilla toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita;

| j) | kehitetään
  monivuotisten toiminta-avustusten avulla
  eurooppalaisten verkostojen valmiuksia edistää ja kehittää edelleen unionin lainsäädäntöä,
  edistetään
  poliittisia tavoitteita ja strategioita
  koskevia alhaalta ylöspäin suuntautuvia kriittisiä keskusteluja
  sekä tuetaan ohjelman soveltamisalaan kuuluvilla aloilla toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita
  , paikallis- ja alueviranomaisia ja niitä edustavia järjestöjä
  ; |
| --- | --- |

j)

kehitetään
  monivuotisten toiminta-avustusten avulla
  eurooppalaisten verkostojen valmiuksia edistää ja kehittää edelleen unionin lainsäädäntöä,
  edistetään
  poliittisia tavoitteita ja strategioita
  koskevia alhaalta ylöspäin suuntautuvia kriittisiä keskusteluja
  sekä tuetaan ohjelman soveltamisalaan kuuluvilla aloilla toimivia kansalaisyhteiskunnan organisaatioita
  , paikallis- ja alueviranomaisia ja niitä edustavia järjestöjä
  ;

monivuotisten toiminta-avustusten avulla

edistetään

koskevia alhaalta ylöspäin suuntautuvia kriittisiä keskusteluja

, paikallis- ja alueviranomaisia ja niitä edustavia järjestöjä

Perustelu

Perustelu

Kansalaisyhteiskunta on erittäin tärkeä, mutta paikallis- ja alueviranomaisilla ja niitä paikallis- ja aluetasolla edustavilla järjestöillä on erittäin tärkeä asema ja tehtävä ohjelman yleisissä tavoitteissa, erityisesti 2 artiklan 2 kohdan erityistavoitteessa.

Muutosehdotus 21

Muutosehdotus 21

Liite I, (uusi) l alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | l) | otetaan käyttöön erityisesti vaaleilla valituille paikallis- ja alueyhteisöjen edustajille sekä viranhaltijoille ja toimihenkilöille suunnattuja uusia ja innovatiivisia toiminta-muotoja: kehitetään esimerkiksi paikallis- ja aluevaltuutettujen liikkuvuus-, koulutus- ja vaihto-ohjelma ja nimitetään Itävallan mallin mukaisesti ”EU-kirjeenvaihtajia”, jotka keräävät tietoa unionitason ajankohtaisista tapahtumista ja toimivat välittäjinä kansalaisten ja Euroopan unionin välillä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

l)

l)

otetaan käyttöön erityisesti vaaleilla valituille paikallis- ja alueyhteisöjen edustajille sekä viranhaltijoille ja toimihenkilöille suunnattuja uusia ja innovatiivisia toiminta-muotoja: kehitetään esimerkiksi paikallis- ja aluevaltuutettujen liikkuvuus-, koulutus- ja vaihto-ohjelma ja nimitetään Itävallan mallin mukaisesti ”EU-kirjeenvaihtajia”, jotka keräävät tietoa unionitason ajankohtaisista tapahtumista ja toimivat välittäjinä kansalaisten ja Euroopan unionin välillä.

otetaan käyttöön erityisesti vaaleilla valituille paikallis- ja alueyhteisöjen edustajille sekä viranhaltijoille ja toimihenkilöille suunnattuja uusia ja innovatiivisia toiminta-muotoja: kehitetään esimerkiksi paikallis- ja aluevaltuutettujen liikkuvuus-, koulutus- ja vaihto-ohjelma ja nimitetään Itävallan mallin mukaisesti ”EU-kirjeenvaihtajia”, jotka keräävät tietoa unionitason ajankohtaisista tapahtumista ja toimivat välittäjinä kansalaisten ja Euroopan unionin välillä.

Perustelu

Perustelu

Kansalaisosallistumisen edistämiseksi on oleellisen tärkeää, että paikallis- ja aluevaltuutetut sekä viranhaltijat ja toimihenkilöt perehdytetään EU-asioihin ja -politiikkoihin ja että heille tiedotetaan asianmukaisesti unionitason ajankohtaisista tapahtumista. He voivat toimia välittäjinä kansalaisten ja EU:n välillä, informoida kansalaisia ja vastata heidän kysymyksiinsä. Tämä auttaisi palauttamaan yhteyttä EU:n ja kansalaisten välille, saamaan kansalaiset kiinnostumaan EU-asioista ja tarjoamaan vastauksia kansalaisten kysymyksiin, mikä edistäisi kansalaisosallistumista ja vahvistaisi yhteenkuuluvuuden tunnetta.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdottamaan monivuotiseen rahoituskehykseen, jonka II osioon sisältyy investoiminen ihmisiin, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja arvoihin. Komitea muistuttaa, että AK on jo ehdottanut tätä lausunnossaan alue- ja paikallistason edustajien Erasmus-ohjelmasta. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdottamaan monivuotiseen rahoituskehykseen, jonka II osioon sisältyy investoiminen ihmisiin, sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen ja arvoihin. Komitea muistuttaa, että AK on jo ehdottanut tätä lausunnossaan alue- ja paikallistason edustajien Erasmus-ohjelmasta.

| 2. | on ilahtunut perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamista koskevasta asetusehdotuksesta. Ohjelmassa asetetut kolme tavoitetta ovat ensiarvoisen tärkeitä kaikilla hallintotasoilla ja linjassa AK:n eri lausunnoissaan ja työohjelmassaan esittämien näkemysten kanssa. |
| --- | --- |

2.

on ilahtunut perusoikeuksien ja arvojen ohjelman perustamista koskevasta asetusehdotuksesta. Ohjelmassa asetetut kolme tavoitetta ovat ensiarvoisen tärkeitä kaikilla hallintotasoilla ja linjassa AK:n eri lausunnoissaan ja työohjelmassaan esittämien näkemysten kanssa.

| 3. | pitää kuitenkin valitettavana, ettei rahaston nimessä mainita kansalaisuutta, vaikka tämä käsite on osapuolilta edellytettävien toimien ytimessä, erityisesti kun otetaan huomioon vallitseva luottamuksen puute sekä jäsenvaltioissa että niiden välillä sekä unionia kohtaan ja ääriliikkeiden nousu, joita komissiokin korostaa ehdotuksessaan. |
| --- | --- |

3.

pitää kuitenkin valitettavana, ettei rahaston nimessä mainita kansalaisuutta, vaikka tämä käsite on osapuolilta edellytettävien toimien ytimessä, erityisesti kun otetaan huomioon vallitseva luottamuksen puute sekä jäsenvaltioissa että niiden välillä sekä unionia kohtaan ja ääriliikkeiden nousu, joita komissiokin korostaa ehdotuksessaan.

| 4. | kannattaa varauksetta komission asettamia tavoitteita, jotka koskevat väkivallan torjumista, vammaisia syrjimätöntä eurooppalaisten oikeuksien edistämistä, sukupuolten tasa-arvoa sekä oikeutta yksityisyyteen ja sen edistämistä. AK toivoo, että sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi sekä syrjinnän ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi toteutetaan kohdennettuja toimia. |
| --- | --- |

4.

kannattaa varauksetta komission asettamia tavoitteita, jotka koskevat väkivallan torjumista, vammaisia syrjimätöntä eurooppalaisten oikeuksien edistämistä, sukupuolten tasa-arvoa sekä oikeutta yksityisyyteen ja sen edistämistä. AK toivoo, että sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi sekä syrjinnän ja sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi toteutetaan kohdennettuja toimia.

| 5. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen yhdistää perusoikeuksien ja arvojen ohjelma ja oikeusalan ohjelma yhteen yhteiseen rahastoon. Tämä yksinkertaistaa menettelyjä ja parantaa ohjelmien näkyvyyttä ja mahdollistaa ohjelmien välisen jouston määrärahojen suhteen. |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen yhdistää perusoikeuksien ja arvojen ohjelma ja oikeusalan ohjelma yhteen yhteiseen rahastoon. Tämä yksinkertaistaa menettelyjä ja parantaa ohjelmien näkyvyyttä ja mahdollistaa ohjelmien välisen jouston määrärahojen suhteen.

| 6. | on tyytyväinen komission valitsemaan uuteen oikeusperustaan ja korostaa tässä yhteydessä tarvetta soveltaa toissijaisuusperiaatteen aktiiviseen toteuttamiseen perustuvaa lähestymistapaa, joka määritellään toissijaisuusperiaatetta tarkastelleen työryhmän loppuraportissa. |
| --- | --- |

6.

on tyytyväinen komission valitsemaan uuteen oikeusperustaan ja korostaa tässä yhteydessä tarvetta soveltaa toissijaisuusperiaatteen aktiiviseen toteuttamiseen perustuvaa lähestymistapaa, joka määritellään toissijaisuusperiaatetta tarkastelleen työryhmän loppuraportissa.

| 7. | toteaa, että komission ehdotukset ovat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että komission ehdotukset ovat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia.

| 8. | pitää hakemusten määrä ja toimien lisäämisen tarve huomioon ottaen valitettavana, etteivät rahaston määrärahat ole suuremmat, ja kehottaa siksi korottamaan perusoikeuksien ja arvojen ohjelman kokonaismäärärahoja 1,1 miljardiin euroon, joista 513 miljoonaa euroa, toisin sanoen yksi euro unionin kansalaista kohden, olisi osoitettava ystävyyskaupunkitoimiin, kansalaisten ja heitä edustavien paikallis- ja alueviranomaisten välisiin verkostoitumistoimiin sekä paikallis- ja aluevaltuutetuille suunnattavien uusien innovatiivisten toimien toteuttamiseen. |
| --- | --- |

8.

pitää hakemusten määrä ja toimien lisäämisen tarve huomioon ottaen valitettavana, etteivät rahaston määrärahat ole suuremmat, ja kehottaa siksi korottamaan perusoikeuksien ja arvojen ohjelman kokonaismäärärahoja 1,1 miljardiin euroon, joista 513 miljoonaa euroa, toisin sanoen yksi euro unionin kansalaista kohden, olisi osoitettava ystävyyskaupunkitoimiin, kansalaisten ja heitä edustavien paikallis- ja alueviranomaisten välisiin verkostoitumistoimiin sekä paikallis- ja aluevaltuutetuille suunnattavien uusien innovatiivisten toimien toteuttamiseen.

| 9. | toivoo tehokasta viestintää sen varmistamiseksi, että kaikki ne tahot, jotka voivat hakea ohjelmasta tukea, ovat tietoisia rahoitusmahdollisuuksista. Paikallis- ja alueyhteisöille on annettava suoraan tietoa siitä, millaisiin kansalaisosallistumista edistäviin toimiin ne voivat tarjoutua osallistumaan. Tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää Euroopan komission Europe Direct -verkostoon kuuluvien tiedotuspisteiden tällä alalla jo tekemää työtä. |
| --- | --- |

9.

toivoo tehokasta viestintää sen varmistamiseksi, että kaikki ne tahot, jotka voivat hakea ohjelmasta tukea, ovat tietoisia rahoitusmahdollisuuksista. Paikallis- ja alueyhteisöille on annettava suoraan tietoa siitä, millaisiin kansalaisosallistumista edistäviin toimiin ne voivat tarjoutua osallistumaan. Tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää Euroopan komission Europe Direct -verkostoon kuuluvien tiedotuspisteiden tällä alalla jo tekemää työtä.

| 10. | muistuttaa, että siinä missä EU:n toimielimiä pidetään etäisinä ja teknokraattisina, paikallis- ja alueyhteisöt ja siis myös paikallis- ja aluevaltuutetut ovat lähellä kansalaisia ja muodostavat siten suoran ja toimivan kanavan EU:n ja kansalaisten välille. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että siinä missä EU:n toimielimiä pidetään etäisinä ja teknokraattisina, paikallis- ja alueyhteisöt ja siis myös paikallis- ja aluevaltuutetut ovat lähellä kansalaisia ja muodostavat siten suoran ja toimivan kanavan EU:n ja kansalaisten välille.

| 11. | korostaa, että on selkeytettävä, kuka hallitsee EU:ta, ja kehottaa EU:ta vahvistamaan Euroopan komission asemaa unionin ylikansallisena toimeenpanoelimenä, jonka demokraattista seurantaa ja valvontaa vahvistetaan. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että on selkeytettävä, kuka hallitsee EU:ta, ja kehottaa EU:ta vahvistamaan Euroopan komission asemaa unionin ylikansallisena toimeenpanoelimenä, jonka demokraattista seurantaa ja valvontaa vahvistetaan.

| 12. | katsoo, että kyseisten ohjelmien näkyvyyden, tehon ja seurannan parantamiseksi on oleellisen tärkeää kehittää synergioita ja ottaa käyttöön uusia välineitä. Paikallis- ja aluevaltuutettujen koulutuksella voi olla tässä perustava rooli. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että kyseisten ohjelmien näkyvyyden, tehon ja seurannan parantamiseksi on oleellisen tärkeää kehittää synergioita ja ottaa käyttöön uusia välineitä. Paikallis- ja aluevaltuutettujen koulutuksella voi olla tässä perustava rooli.

| 13. | toivoo, että ohjelmassa otetaan huomioon myös rajatylittävät yhteistyöhankkeet, sillä ne edistävät eri jäsenvaltioiden alueiden ja organisaatioiden välistä yhteistyötä ja siten tunnetta yhteisestä eurooppalaisesta identiteetistä. |
| --- | --- |

13.

toivoo, että ohjelmassa otetaan huomioon myös rajatylittävät yhteistyöhankkeet, sillä ne edistävät eri jäsenvaltioiden alueiden ja organisaatioiden välistä yhteistyötä ja siten tunnetta yhteisestä eurooppalaisesta identiteetistä.

| 14. | kehottaa sisällyttämään kansalaisten sitoutumista ja osallistumista koskevaan lohkoon uusia ja innovatiivisia toimintamuotoja ja luomaan tähän liittyen esimerkiksi sellaisen paikallis- ja aluevaltuutettujen koulutus- ja liikkuvuusohjelman, jota AK esitti helmikuussa 2018 antamassaan lausunnossa. |
| --- | --- |

14.

kehottaa sisällyttämään kansalaisten sitoutumista ja osallistumista koskevaan lohkoon uusia ja innovatiivisia toimintamuotoja ja luomaan tähän liittyen esimerkiksi sellaisen paikallis- ja aluevaltuutettujen koulutus- ja liikkuvuusohjelman, jota AK esitti helmikuussa 2018 antamassaan lausunnossa.

| 15. | toivoo lisäksi, että EU:n toimielimet edistäisivät yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ”EU-kirjeenvaihtajien” verkoston luomista Itävallassa jo käytössä olevan mallin mukaisesti. Verkoston kautta voitaisiin tiedottaa paikallisvaltuutetuille unionitason ajankohtaisista tapahtumista ja antaa heille edellytykset vastata paremmin kansalaisten odotuksiin, mikä omalta osaltaan ehkäisisi kansalaisten vieraantumista EU-asioista. |
| --- | --- |

15.

toivoo lisäksi, että EU:n toimielimet edistäisivät yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ”EU-kirjeenvaihtajien” verkoston luomista Itävallassa jo käytössä olevan mallin mukaisesti. Verkoston kautta voitaisiin tiedottaa paikallisvaltuutetuille unionitason ajankohtaisista tapahtumista ja antaa heille edellytykset vastata paremmin kansalaisten odotuksiin, mikä omalta osaltaan ehkäisisi kansalaisten vieraantumista EU-asioista.

| 16. | katsoo, että ohjelman tavoitteiden saavuttamisen salaisuus on osallistuvien toimijoiden moninaisuudessa. AK toivoo monitasoisen lähestymistavan suosimista, sillä useat ohjelmaan kuuluvista toimista määritellään ja toteutetaan paikallis- ja aluetasolla ja paikallis- ja alueyhteisöt voivat saada ohjelmasta rahoitustukea. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että ohjelman tavoitteiden saavuttamisen salaisuus on osallistuvien toimijoiden moninaisuudessa. AK toivoo monitasoisen lähestymistavan suosimista, sillä useat ohjelmaan kuuluvista toimista määritellään ja toteutetaan paikallis- ja aluetasolla ja paikallis- ja alueyhteisöt voivat saada ohjelmasta rahoitustukea.

| 17. | korostaa, että vaikka tiedotus- ja valistuskampanjat ovat ensiarvoisen tärkeitä, ne eivät riitä varmistamaan kansalaisten osallistumista. On kehitettävä tehokkaita kansalaisten osallistumisen mahdollistavia välineitä. EU-tasolla yksi tällainen väline on eurooppalainen kansalaisaloite. AK esitti maaliskuussa 2018 antamassaan lausunnossa useita suosituksia siitä, miten tätä unionitason kansalaisosallistumisen välinettä voitaisiin parantaa. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että vaikka tiedotus- ja valistuskampanjat ovat ensiarvoisen tärkeitä, ne eivät riitä varmistamaan kansalaisten osallistumista. On kehitettävä tehokkaita kansalaisten osallistumisen mahdollistavia välineitä. EU-tasolla yksi tällainen väline on eurooppalainen kansalaisaloite. AK esitti maaliskuussa 2018 antamassaan lausunnossa useita suosituksia siitä, miten tätä unionitason kansalaisosallistumisen välinettä voitaisiin parantaa.

| 18. | katsoo myös, että kyseisissä tiedotuskampanjoissa on keskityttävä paikallistasolla tarjolla oleviin mahdollisuuksiin. Juuri tällä tasolla kansalaiset voivat aloittaa sellaisten asioiden ajamisen, jotka vaikuttavat suoraan heidän jokapäiväiseen elämäänsä. |
| --- | --- |

18.

katsoo myös, että kyseisissä tiedotuskampanjoissa on keskityttävä paikallistasolla tarjolla oleviin mahdollisuuksiin. Juuri tällä tasolla kansalaiset voivat aloittaa sellaisten asioiden ajamisen, jotka vaikuttavat suoraan heidän jokapäiväiseen elämäänsä.

| 19. | aikoo osallistua kaikkien paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa erityisesti kansalaisten oikeuksien sekä kansalaisten sitoutumisen ja osallistumisen edistämiseen, jotta suuret EU-tason haasteet tiedostettaisiin entistä paremmin ja jotta eurooppalaisen yhteenkuuluvuuden tunne vahvistuisi. AK onkin jo toteuttanut tämänsuuntaisia toimia ja tukenut siten ohjelman tavoitteiden saavuttamista: se on esimerkiksi järjestänyt ympäri Eurooppaa yli 180 keskustelutilaisuutta otsikolla ”Pohdintoja Euroopasta”. Tilaisuudet osoittavat, että monilla kansalaisilla on sanottavaa ja että he haluavat pohtia unioniin liittyviä kysymyksiä. |
| --- | --- |

19.

aikoo osallistua kaikkien paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa erityisesti kansalaisten oikeuksien sekä kansalaisten sitoutumisen ja osallistumisen edistämiseen, jotta suuret EU-tason haasteet tiedostettaisiin entistä paremmin ja jotta eurooppalaisen yhteenkuuluvuuden tunne vahvistuisi. AK onkin jo toteuttanut tämänsuuntaisia toimia ja tukenut siten ohjelman tavoitteiden saavuttamista: se on esimerkiksi järjestänyt ympäri Eurooppaa yli 180 keskustelutilaisuutta otsikolla ”Pohdintoja Euroopasta”. Tilaisuudet osoittavat, että monilla kansalaisilla on sanottavaa ja että he haluavat pohtia unioniin liittyviä kysymyksiä.

Bryssel 10. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/210 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/210

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus direktiiviksi kertakäyttömuoveista”

(2018/C 461/17)

| Yleisesittelijä: | Sirpa HERTELL (FI, EPP), Espoon kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä
  COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD) |

Yleisesittelijä:

Sirpa HERTELL (FI, EPP), Espoon kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä

COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD)

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan ensimmäinen viite

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan, | ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan
  sekä 114 artiklan pakkausten osalta, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 94/62/EY 3 artiklan 1 kohdassa
  , |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan
  sekä 114 artiklan pakkausten osalta, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 94/62/EY 3 artiklan 1 kohdassa
  ,

Perustelu

Muutosehdotus koskee johdanto-osan ensimmäistä viitettä. Siinä pyritään selkiyttämään tässä tarkastellussa direktiiviehdotuksessa pakkauksiksi katsottujen kertakäyttöisten muovituotteiden oikeudellista asemaa annettuun pakkaus- ja pakkausjätedirektiiviin nähden.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (11) | Tietyille kertakäyttöisille muovituotteille ei vielä ole helposti saatavilla sopivia ja kestävämpiä vaihtoehtoja, ja näistä kertakäyttöisistä muovituotteita useimpien kulutuksen odotetaan lisääntyvän. Jotta voidaan kääntää tämä suuntaus ja edistää pyrkimyksiä kestävämpiin ratkaisuihin, jäsenvaltiot olisi velvoitettava toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, joilla saadaan aikaan huomattava vähennys kyseisten tuotteiden kulutuksessa ilman, että vaarannetaan unionin elintarvikelainsäädännön mukainen elintarvikehygienia tai elintarviketurvallisuus, hyvät hygieniakäytännöt, hyvät tuotantotavat, kuluttajille suunnattu tiedottaminen ja jäljitettävyysvaatimukset. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(11)

Tietyille kertakäyttöisille muovituotteille ei vielä ole helposti saatavilla sopivia ja kestävämpiä vaihtoehtoja, ja näistä kertakäyttöisistä muovituotteita useimpien kulutuksen odotetaan lisääntyvän. Jotta voidaan kääntää tämä suuntaus ja edistää pyrkimyksiä kestävämpiin ratkaisuihin, jäsenvaltiot olisi velvoitettava toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, joilla saadaan aikaan huomattava vähennys kyseisten tuotteiden kulutuksessa ilman, että vaarannetaan unionin elintarvikelainsäädännön mukainen elintarvikehygienia tai elintarviketurvallisuus, hyvät hygieniakäytännöt, hyvät tuotantotavat, kuluttajille suunnattu tiedottaminen ja jäljitettävyysvaatimukset.

| (11) | Tietyille kertakäyttöisille muovituotteille ei vielä ole helposti saatavilla sopivia ja kestävämpiä vaihtoehtoja, ja näistä kertakäyttöisistä muovituotteita useimpien kulutuksen odotetaan lisääntyvän. Jotta voidaan kääntää tämä suuntaus ja edistää pyrkimyksiä kestävämpiin ratkaisuihin, jäsenvaltiot olisi velvoitettava toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, joilla saadaan aikaan huomattava vähennys kyseisten tuotteiden kulutuksessa ilman, että vaarannetaan unionin elintarvikelainsäädännön mukainen elintarvikehygienia tai elintarviketurvallisuus, hyvät hygieniakäytännöt, hyvät tuotantotavat, kuluttajille suunnattu tiedottaminen ja jäljitettävyysvaatimukset
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 94/62/EY 18 artiklan soveltamista
  .
  Ennen tällaisten toimenpiteiden toteuttamista jäsenvaltiot tulisi velvoittaa suorittamaan sosiaalisten, taloudellisten ja ympäristövaikutusten arviointi, jotta varmistetaan toimenpiteiden oikeasuhteisuus ja syrjimättömyys. |
| --- | --- |

(11)

Tietyille kertakäyttöisille muovituotteille ei vielä ole helposti saatavilla sopivia ja kestävämpiä vaihtoehtoja, ja näistä kertakäyttöisistä muovituotteita useimpien kulutuksen odotetaan lisääntyvän. Jotta voidaan kääntää tämä suuntaus ja edistää pyrkimyksiä kestävämpiin ratkaisuihin, jäsenvaltiot olisi velvoitettava toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, joilla saadaan aikaan huomattava vähennys kyseisten tuotteiden kulutuksessa ilman, että vaarannetaan unionin elintarvikelainsäädännön mukainen elintarvikehygienia tai elintarviketurvallisuus, hyvät hygieniakäytännöt, hyvät tuotantotavat, kuluttajille suunnattu tiedottaminen ja jäljitettävyysvaatimukset
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 94/62/EY 18 artiklan soveltamista
  .
  Ennen tällaisten toimenpiteiden toteuttamista jäsenvaltiot tulisi velvoittaa suorittamaan sosiaalisten, taloudellisten ja ympäristövaikutusten arviointi, jotta varmistetaan toimenpiteiden oikeasuhteisuus ja syrjimättömyys.

Perustelu

Muutosehdotuksella pyritään varmistamaan, että jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla toteutettavat toimenpiteet ovat oikeasuhteisia ja syrjimättömiä sekä voimassa olevan EU:n lainsäädännön, muun muassa direktiivien 2008/98/EY ja 94/62/EY, mukaisia.

Muutosehdotus 3

1 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tämän direktiivin tavoitteena on ehkäistä ja vähentää tiettyjen muovituotteiden vaikutusta ympäristöön, erityisesti vesiympäristöön,
  ja
  ihmisten terveyteen
  sekä
  edistää siirtymistä kiertotalouteen, jossa käytetään innovatiivisia liiketoimintamalleja, tuotteita ja materiaaleja, ja siten edistää myös sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa. | Tämän direktiivin tavoitteena on ehkäistä ja vähentää tiettyjen muovituotteiden vaikutusta ympäristöön
  yleensä –
  erityisesti
  muovijätteen kulkeutumista
  vesiympäristöön,
  makea vesi ja matalat merialueet mukaan luettuina – sekä
  ihmisten terveyteen
  tai meren eläimistöön ja
  edistää siirtymistä kiertotalouteen, jossa käytetään innovatiivisia liiketoimintamalleja, tuotteita ja materiaaleja, ja siten edistää myös sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tämän direktiivin tavoitteena on ehkäistä ja vähentää tiettyjen muovituotteiden vaikutusta ympäristöön, erityisesti vesiympäristöön,
  ja
  ihmisten terveyteen
  sekä
  edistää siirtymistä kiertotalouteen, jossa käytetään innovatiivisia liiketoimintamalleja, tuotteita ja materiaaleja, ja siten edistää myös sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa.

Tämän direktiivin tavoitteena on ehkäistä ja vähentää tiettyjen muovituotteiden vaikutusta ympäristöön
  yleensä –
  erityisesti
  muovijätteen kulkeutumista
  vesiympäristöön,
  makea vesi ja matalat merialueet mukaan luettuina – sekä
  ihmisten terveyteen
  tai meren eläimistöön ja
  edistää siirtymistä kiertotalouteen, jossa käytetään innovatiivisia liiketoimintamalleja, tuotteita ja materiaaleja, ja siten edistää myös sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa.

Perustelu

Viime aikoina muoviroskaa on raportoitu olevan paitsi meriympäristöissä, myös makeassa vedessä, joet ja järvet mukaan luettuina. Havaintoja on tehty kaikenlaisissa ympäristöissä vuorten huippujen jäätiköistä lähteisiin ja jokiin. Tämä on selvä osoitus siitä, että muovijätettä leviää luontoon monien erilaisten mekanismien kautta, joista monia ei täysin ymmärretä.

Kaupunkien hulevesiä, sade- ja sulamisvesiä ei ole otettu huomioon asianmukaisesti. Kaupunkien pintavalumavedet ovat kasvava ongelma, sillä ilmaston lämpeneminen on johtamassa erittäin suuriin sademääriin. Pohjoisilla alueilla lumen kaataminen meriin ja järviin on yksi syy siihen, että muovia esiintyy vesistöissä.

Euroopassa on monia haavoittuvia vesiekosysteemejä, kuten jokia ja järviä, ja erityisesti kaksi erittäin haavoittuvaa meriekosysteemiä, Itämeri ja Välimeri.

Muutosehdotus 4

2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tätä direktiiviä sovelletaan
  liitteessä lueteltuihin
  kertakäyttöisiin muovituotteisiin sekä muovia sisältäviin kalastusvälineisiin. | Tätä direktiiviä sovelletaan kertakäyttöisiin muovituotteisiin
  , erityisesti niihin, jotka luetellaan liitteessä, tai yleensä mihin tahansa muihin kertakäyttöisiin hajoamattomiin muovituotteisiin, jotka on hylätty ympäristöön syystä riippumatta,
  sekä muovia sisältäviin kalastusvälineisiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tätä direktiiviä sovelletaan
  liitteessä lueteltuihin
  kertakäyttöisiin muovituotteisiin sekä muovia sisältäviin kalastusvälineisiin.

Tätä direktiiviä sovelletaan kertakäyttöisiin muovituotteisiin
  , erityisesti niihin, jotka luetellaan liitteessä, tai yleensä mihin tahansa muihin kertakäyttöisiin hajoamattomiin muovituotteisiin, jotka on hylätty ympäristöön syystä riippumatta,
  sekä muovia sisältäviin kalastusvälineisiin.

Perustelu

On ensiarvoisen tärkeää ymmärtää, että hajoamattomien fossiilisten polymeerien lisäksi on olemassa fossiilipohjaisia biohajoavia muoveja ja hajoamattomia biopohjaisia muoveja. Roskaantuminen aiheutuu ympäristöön mistä syystä tahansa jätetyistä hajoamattomista materiaaleista. Pääasiallisena ratkaisuna tulisi olla se, että kaikki kertakäyttöinen materiaali kerätään ja kierrätetään mekaanisesti, kemiallisesti tai bioteknologisin menetelmin. Tuotteet on suunniteltava siten, että tämä on mahdollista. Keräysjärjestelmän ulkopuolelle jäävät kertakäyttöiset muovit ovat aina vaarassa päätyä jätteeksi vesiekosysteemeihin.

Kalastusvälineitä käytetään pääasiallisesti vesiympäristöissä, ja ne voivat kadota vahingossa, vaikka niitä käytettäisiinkin asianmukaisesti.

Nykyisessä ehdotuksessa puututaan vain osittain merten muoviroskaongelmaan. Kalakannat elpyvät, mutta meriliikenne- ja huviveneilytoimintaa Euroopan merialueilla olisi valvottava tarkkaan ja säänneltävä, jotta estetään jätteiden laskeminen mereen ja huolehditaan asianmukaisesta jätehuollosta maalla. Välimeri ja Itämeri ovat erityisen merkittäviä matkailun johdosta, ja niiden tulisi kuulua nimenomaisen suojelun piiriin.

Muutosehdotus 5

3 artiklan 3 kohta (uusi kohta 3 artiklan 2 kohdan jälkeen)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 3)
     
  ”kertakäyttömuoveilla” (single-use plastics), joista englannin kielessä käytetään usein myös termiä disposable plastics, tuotteita, jotka on suunniteltu käytettäväksi vain kerran ja joiden elinkaari on rajallinen; ne voivat hajota moneen erilliseen osaan, ja niihin lukeutuvat tuotteet, joita on tarkoitus käyttää vain kerran ennen niiden pois heittämistä tai kierrättämistä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3)
     
  ”kertakäyttömuoveilla” (single-use plastics), joista englannin kielessä käytetään usein myös termiä disposable plastics, tuotteita, jotka on suunniteltu käytettäväksi vain kerran ja joiden elinkaari on rajallinen; ne voivat hajota moneen erilliseen osaan, ja niihin lukeutuvat tuotteet, joita on tarkoitus käyttää vain kerran ennen niiden pois heittämistä tai kierrättämistä;

Perustelu

Perustelu

Monet muovimateriaalit, joita käytetään pitkään, ovat kertakäyttöisiä, kuten lääkinnälliset laitteet ja rakennusten lämpöeristeet, ja siksi olisi suositeltavaa käyttää englannin kielen termiä disposable plastic ja samalla määritellä tuotteen odotettu käyttöikä. Tällaisia muovimateriaaleja ovat myös tuotteet, jotka voivat hajota, kuten lelut ja sulkimet.

Muutosehdotus 6

Muutosehdotus 6

3 artiklan 15 kohta (uusi kohta 3 artiklan 14 kohdan jälkeen)

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 15)
     
  vesiympäristössä hajoavia muoveja, biohajoavia muunnettuja luonnonpolymeerejä ja synteettisiä polymeerejä ei määritellä ”muoviksi”. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

15)
     
  vesiympäristössä hajoavia muoveja, biohajoavia muunnettuja luonnonpolymeerejä ja synteettisiä polymeerejä ei määritellä ”muoviksi”.

Perustelu

Perustelu

Muovimateriaalit käyttäytyvät hyvin eri tavoin ympäristössä. Luonnonpolymeerit ovat poikkeuksetta biohajoavia, minkä lisäksi tietyt synteettiset polymeerit ovat niin ikään biohajoavia. ASTM D6002 -standardin mukaan biohajoavia muoveja ovat sellaiset, jotka on mahdollista hajottaa biologisesti kompostissa niin, ettei materiaali ole silmin erotettavissa ja että se hajoaa hiilidioksidiksi, vedeksi, epäorgaanisiksi yhdisteiksi ja biomassaksi tunnettujen kompostoitavien materiaalien hajoamisvauhtiin verrattavissa olevalla nopeudella.

Muutosehdotus 7

Muutosehdotus 7

4 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla vähennetään merkittävästi liitteen A osassa lueteltujen kertakäyttöisten muovituotteiden kulutusta niiden alueella, viimeistään [kuuden vuoden kuluttua päivästä, jona tämä direktiivi on viimeistään saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä]. | Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla vähennetään merkittävästi liitteen A osassa lueteltujen kertakäyttöisten muovituotteiden kulutusta niiden alueella,
  sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 94/62/EY 18 artiklan soveltamista,
  viimeistään [kuuden vuoden kuluttua päivästä, jona tämä direktiivi on viimeistään saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä]. |
| Näihin toimenpiteisiin voivat kuulua kansallisen kulutuksen vähentämistä koskevat tavoitteet, toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisille tuotteille vaihtoehtoisia uudelleenkäytettäviä tuotteita asetetaan myyntipaikassa loppukuluttajan saataville, sekä taloudelliset välineet, kuten sen varmistaminen, ettei kertakäyttöisiä muovituotteita tarjota loppukuluttajalle myyntipaikassa ilmaiseksi. Nämä toimenpiteet voivat vaihdella riippuen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden ympäristövaikutuksista. | Näihin
  oikeasuhteisiin ja syrjimättömiin
  toimenpiteisiin voivat kuulua kansallisen kulutuksen vähentämistä koskevat tavoitteet, toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisille tuotteille vaihtoehtoisia uudelleenkäytettäviä tuotteita asetetaan myyntipaikassa loppukuluttajan saataville, sekä taloudelliset välineet, kuten sen varmistaminen, ettei kertakäyttöisiä muovituotteita tarjota loppukuluttajalle myyntipaikassa ilmaiseksi. Nämä toimenpiteet voivat vaihdella riippuen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden ympäristövaikutuksista. |
| | Jäsenvaltioiden tai niiden paikallisten ja alueellisten viranomaisten tulisi myös voida rajoittaa alueellaan muiden kuin liitteen A osassa lueteltujen kertakäyttöisten muovituotteiden käyttöä erityisistä syistä tarkoin määritellyillä rajatuilla alueilla, jotta voidaan suojella haavoittuvimpia ekosysteemejä, erityisiä biotyyppejä, kuten luonnonsuojelualueita, saaristoja ja jokisuistoja, tai arktista luonnonympäristöä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla vähennetään merkittävästi liitteen A osassa lueteltujen kertakäyttöisten muovituotteiden kulutusta niiden alueella, viimeistään [kuuden vuoden kuluttua päivästä, jona tämä direktiivi on viimeistään saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä].

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla vähennetään merkittävästi liitteen A osassa lueteltujen kertakäyttöisten muovituotteiden kulutusta niiden alueella,
  sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 94/62/EY 18 artiklan soveltamista,
  viimeistään [kuuden vuoden kuluttua päivästä, jona tämä direktiivi on viimeistään saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä].

sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 94/62/EY 18 artiklan soveltamista,

Näihin toimenpiteisiin voivat kuulua kansallisen kulutuksen vähentämistä koskevat tavoitteet, toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisille tuotteille vaihtoehtoisia uudelleenkäytettäviä tuotteita asetetaan myyntipaikassa loppukuluttajan saataville, sekä taloudelliset välineet, kuten sen varmistaminen, ettei kertakäyttöisiä muovituotteita tarjota loppukuluttajalle myyntipaikassa ilmaiseksi. Nämä toimenpiteet voivat vaihdella riippuen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden ympäristövaikutuksista.

Näihin
  oikeasuhteisiin ja syrjimättömiin
  toimenpiteisiin voivat kuulua kansallisen kulutuksen vähentämistä koskevat tavoitteet, toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisille tuotteille vaihtoehtoisia uudelleenkäytettäviä tuotteita asetetaan myyntipaikassa loppukuluttajan saataville, sekä taloudelliset välineet, kuten sen varmistaminen, ettei kertakäyttöisiä muovituotteita tarjota loppukuluttajalle myyntipaikassa ilmaiseksi. Nämä toimenpiteet voivat vaihdella riippuen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden ympäristövaikutuksista.

oikeasuhteisiin ja syrjimättömiin

Jäsenvaltioiden tai niiden paikallisten ja alueellisten viranomaisten tulisi myös voida rajoittaa alueellaan muiden kuin liitteen A osassa lueteltujen kertakäyttöisten muovituotteiden käyttöä erityisistä syistä tarkoin määritellyillä rajatuilla alueilla, jotta voidaan suojella haavoittuvimpia ekosysteemejä, erityisiä biotyyppejä, kuten luonnonsuojelualueita, saaristoja ja jokisuistoja, tai arktista luonnonympäristöä.

Jäsenvaltioiden tai niiden paikallisten ja alueellisten viranomaisten tulisi myös voida rajoittaa alueellaan muiden kuin liitteen A osassa lueteltujen kertakäyttöisten muovituotteiden käyttöä erityisistä syistä tarkoin määritellyillä rajatuilla alueilla, jotta voidaan suojella haavoittuvimpia ekosysteemejä, erityisiä biotyyppejä, kuten luonnonsuojelualueita, saaristoja ja jokisuistoja, tai arktista luonnonympäristöä.

Perustelu

Perustelu

Vuoteen 2020 ulottuvaan seitsemänteen ympäristöä koskevaan toimintaohjelmaan sisältyvä ensimmäinen ensisijainen tavoite on ”suojella, säilyttää ja parantaa unionin luonnonpääomaa”. Tämä on olennaisen tärkeää haavoittuvimpien ekosysteemien kannalta, erityisten biotyyppien ekosysteemit ja vastaavanlaiset ekosysteemit, kosteikot ja matalat vesialueet, vuoristoalueet sekä pohjoiset luonnonympäristöt, erityisesti arktinen ympäristö, mukaan luettuina.

Viittauksen pakkaus- ja pakkausjätedirektiivin 94/62/EY 18 artiklaan tulisi varmistaa johdonmukaisuus jo annetun direktiivin ja tässä tarkastellun ehdotuksen välillä. Jäsenvaltioiden toteuttamien toimenpiteiden tulisi olla oikeasuhteisia ja syrjimättömiä.

Muutosehdotus 8

Muutosehdotus 8

4 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla vähennetään merkittävästi liitteen A osassa lueteltujen kertakäyttöisten muovituotteiden kulutusta niiden alueella, viimeistään [kuuden vuoden kuluttua päivästä, jona tämä direktiivi on viimeistään saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä]. | Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla vähennetään merkittävästi liitteen A osassa lueteltujen kertakäyttöisten muovituotteiden kulutusta niiden alueella, viimeistään [kuuden vuoden kuluttua päivästä, jona tämä direktiivi on viimeistään saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä]. |
| Näihin toimenpiteisiin voivat kuulua kansallisen kulutuksen vähentämistä koskevat tavoitteet, toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisille tuotteille vaihtoehtoisia uudelleenkäytettäviä tuotteita asetetaan myyntipaikassa loppukuluttajan saataville, sekä taloudelliset välineet, kuten sen varmistaminen, ettei kertakäyttöisiä muovituotteita tarjota loppukuluttajalle myyntipaikassa ilmaiseksi. Nämä toimenpiteet voivat vaihdella riippuen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden ympäristövaikutuksista. | Näihin toimenpiteisiin voivat kuulua kansallisen kulutuksen vähentämistä koskevat tavoitteet, toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisille tuotteille vaihtoehtoisia uudelleenkäytettäviä tuotteita asetetaan myyntipaikassa loppukuluttajan saataville, sekä taloudelliset välineet, kuten sen varmistaminen, ettei kertakäyttöisiä muovituotteita tarjota loppukuluttajalle myyntipaikassa ilmaiseksi. Nämä toimenpiteet voivat vaihdella riippuen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden ympäristövaikutuksista. |
| | Jäsenvaltioiden tulisi aktiivisesti edistää innovointia ja investointeja kiertotalouden mukaisiin ratkaisuihin, joilla voidaan tukea kasvupotentiaalia matkailualalla ja sinisessä taloudessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla vähennetään merkittävästi liitteen A osassa lueteltujen kertakäyttöisten muovituotteiden kulutusta niiden alueella, viimeistään [kuuden vuoden kuluttua päivästä, jona tämä direktiivi on viimeistään saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä].

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla vähennetään merkittävästi liitteen A osassa lueteltujen kertakäyttöisten muovituotteiden kulutusta niiden alueella, viimeistään [kuuden vuoden kuluttua päivästä, jona tämä direktiivi on viimeistään saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä].

Näihin toimenpiteisiin voivat kuulua kansallisen kulutuksen vähentämistä koskevat tavoitteet, toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisille tuotteille vaihtoehtoisia uudelleenkäytettäviä tuotteita asetetaan myyntipaikassa loppukuluttajan saataville, sekä taloudelliset välineet, kuten sen varmistaminen, ettei kertakäyttöisiä muovituotteita tarjota loppukuluttajalle myyntipaikassa ilmaiseksi. Nämä toimenpiteet voivat vaihdella riippuen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden ympäristövaikutuksista.

Näihin toimenpiteisiin voivat kuulua kansallisen kulutuksen vähentämistä koskevat tavoitteet, toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisille tuotteille vaihtoehtoisia uudelleenkäytettäviä tuotteita asetetaan myyntipaikassa loppukuluttajan saataville, sekä taloudelliset välineet, kuten sen varmistaminen, ettei kertakäyttöisiä muovituotteita tarjota loppukuluttajalle myyntipaikassa ilmaiseksi. Nämä toimenpiteet voivat vaihdella riippuen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden ympäristövaikutuksista.

Jäsenvaltioiden tulisi aktiivisesti edistää innovointia ja investointeja kiertotalouden mukaisiin ratkaisuihin, joilla voidaan tukea kasvupotentiaalia matkailualalla ja sinisessä taloudessa.

Jäsenvaltioiden tulisi aktiivisesti edistää innovointia ja investointeja kiertotalouden mukaisiin ratkaisuihin, joilla voidaan tukea kasvupotentiaalia matkailualalla ja sinisessä taloudessa.

Perustelu

Perustelu

Kertakäyttömuovijätteeseen liittyvien ongelmien ratkaiseminen ja muovin kierrätys yleensä ovat osa muovistrategiaa, jotta edistetään innovointia ja investointeja kiertotalouden mukaisiin ratkaisuihin, joista esimerkkinä on EU:n tutkimusrahoitus Horisontti 2020 -ohjelman puitteissa ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen avulla. Tutkimus- ja kehittämistyö on kuitenkin riittämätöntä: kokeilu- ja demonstrointihankkeisiin tarvitaan kiireellisesti rahoitusta.

Vuonna 2017 hyväksytyssä EU:n syrjäisimpiä alueita koskevassa strategiassa todetaan matkailualan ja sinisen talouden sekä kiertotalouden kasvun mahdollisuudet. Tämä koskee kaikkia Euroopan merialueita, ja mukaan olisi luettava myös merkittävimmät järvialueet.

Muutosehdotus 9

Muutosehdotus 9

9 artikla

9 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta vuoteen 2025 mennessä kerätään erikseen liitteen F osassa lueteltuja kertakäyttöisiä muovituotteita määrä, joka vastaa painona 90 prosenttia kyseisistä kertakäyttöisistä muovituotteista, jotka saatetaan markkinoille tiettynä vuonna. Kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltiot voivat muun muassa: | Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta vuoteen 2025 mennessä kerätään erikseen liitteen F osassa lueteltuja kertakäyttöisiä muovituotteita määrä, joka vastaa painona 90 prosenttia kyseisistä kertakäyttöisistä muovituotteista, jotka saatetaan markkinoille tiettynä vuonna. Kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltiot voivat muun muassa: |
| a) | perustaa pantillisia palautusjärjestelmiä tai |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta vuoteen 2025 mennessä kerätään erikseen liitteen F osassa lueteltuja kertakäyttöisiä muovituotteita määrä, joka vastaa painona 90 prosenttia kyseisistä kertakäyttöisistä muovituotteista, jotka saatetaan markkinoille tiettynä vuonna. Kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltiot voivat muun muassa:

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta vuoteen 2025 mennessä kerätään erikseen liitteen F osassa lueteltuja kertakäyttöisiä muovituotteita määrä, joka vastaa painona 90 prosenttia kyseisistä kertakäyttöisistä muovituotteista, jotka saatetaan markkinoille tiettynä vuonna. Kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltiot voivat muun muassa:

a)

perustaa pantillisia palautusjärjestelmiä tai

| a) | perustaa pantillisia palautusjärjestelmiä
  ja selvittää samalla mahdollisuuksia koordinoida tai yhdenmukaistaa järjestelmiä EU-tasolla
  tai |
| --- | --- |

a)

perustaa pantillisia palautusjärjestelmiä
  ja selvittää samalla mahdollisuuksia koordinoida tai yhdenmukaistaa järjestelmiä EU-tasolla
  tai

ja selvittää samalla mahdollisuuksia koordinoida tai yhdenmukaistaa järjestelmiä EU-tasolla

| b) | asettaa erilliskeräystavoitteita asianmukaisia laajennettua tuottajavastuuta koskevia järjestelmiä varten. |
| --- | --- |

b)

asettaa erilliskeräystavoitteita asianmukaisia laajennettua tuottajavastuuta koskevia järjestelmiä varten.

| b) | asettaa erilliskeräystavoitteita asianmukaisia laajennettua tuottajavastuuta koskevia järjestelmiä varten
  sekä tarvittaessa kannustimia tavoitteiden ylittämiseksi
  . |
| --- | --- |

b)

asettaa erilliskeräystavoitteita asianmukaisia laajennettua tuottajavastuuta koskevia järjestelmiä varten
  sekä tarvittaessa kannustimia tavoitteiden ylittämiseksi
  .

sekä tarvittaessa kannustimia tavoitteiden ylittämiseksi

| c) | ottaa jätehierarkian mukaisesti kemiallisesti talteen osan muovijätteestä polymeerien, monomeerien tai muiden kemiallisten tuotteiden tai energian muodossa hallitun polttamisen avulla. |
| --- | --- |

c)

c)

ottaa jätehierarkian mukaisesti kemiallisesti talteen osan muovijätteestä polymeerien, monomeerien tai muiden kemiallisten tuotteiden tai energian muodossa hallitun polttamisen avulla.

ottaa jätehierarkian mukaisesti kemiallisesti talteen osan muovijätteestä polymeerien, monomeerien tai muiden kemiallisten tuotteiden tai energian muodossa hallitun polttamisen avulla.

Hallittu polttaminen on suositeltavaa silloin, kun muovia ei muilla tavoin voida ottaa talteen kohtuullisin kustannuksin tai kun kierrättämisestä syntyisi suurempi hiilijalanjälki kuin polttamisesta.

Hallittu polttaminen on suositeltavaa silloin, kun muovia ei muilla tavoin voida ottaa talteen kohtuullisin kustannuksin tai kun kierrättämisestä syntyisi suurempi hiilijalanjälki kuin polttamisesta.

Perustelu

Perustelu

Uudet pantilliset palautusjärjestelmät voivat olla merkittävä askel kohti ongelman ratkaisua, mutta ne tulisi koordinoida EU-tasolla aina kun mahdollista.

Järjestelmien, joissa on asetettu tavoitteet erilliskeräystä varten, tulisi aina sisältää myös erityisetuja alueille tai paikallisille viranomaisille, jotka haluavat ylittää tavoitteet, jotta määritetyt tavoitteet eivät vähennä edistyneimpien kierrättäjien motivaatiota.

Tietyissä tapauksissa on kuitenkin välttämätöntä ottaa kemiallisesti talteen osa muovijätteestä polymeerien, monomeerien tai muiden kemiallisten tuotteiden tai energian muodossa hallitun polttamisen avulla.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

10 artikla

10 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä, jotta kuluttajille voidaan antaa liitteen G osassa lueteltuja kertakäyttöisiä muovituotteita ja muovia sisältäviä kalastusvälineitä koskevia tietoja seuraavista: | Jäsenvaltioiden on toteutettava
  yhteistyössä paikallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa tarvittavia
  toimenpiteitä, jotta kuluttajille voidaan antaa liitteen G osassa lueteltuja kertakäyttöisiä muovituotteita ja muovia sisältäviä kalastusvälineitä koskevia tietoja seuraavista: |
| a) | käytettävissä olevat uudelleenkäyttöjärjestelmät ja jätehuoltovaihtoehdot kyseisiä tuotteita ja muovia sisältäviä kalastusvälineitä varten sekä parhaat käytännöt direktiivin 2008/98/EY 13 artiklan mukaisesti suoritettavaa ympäristöä suojelevaa jätehuoltoa varten; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä, jotta kuluttajille voidaan antaa liitteen G osassa lueteltuja kertakäyttöisiä muovituotteita ja muovia sisältäviä kalastusvälineitä koskevia tietoja seuraavista:

Jäsenvaltioiden on toteutettava
  yhteistyössä paikallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa tarvittavia
  toimenpiteitä, jotta kuluttajille voidaan antaa liitteen G osassa lueteltuja kertakäyttöisiä muovituotteita ja muovia sisältäviä kalastusvälineitä koskevia tietoja seuraavista:

yhteistyössä paikallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa tarvittavia

a)

käytettävissä olevat uudelleenkäyttöjärjestelmät ja jätehuoltovaihtoehdot kyseisiä tuotteita ja muovia sisältäviä kalastusvälineitä varten sekä parhaat käytännöt direktiivin 2008/98/EY 13 artiklan mukaisesti suoritettavaa ympäristöä suojelevaa jätehuoltoa varten;

| a) | käytettävissä olevat uudelleenkäyttöjärjestelmät ja jätehuoltovaihtoehdot kyseisiä tuotteita ja muovia sisältäviä kalastusvälineitä varten sekä parhaat käytännöt direktiivin 2008/98/EY 13 artiklan mukaisesti suoritettavaa ympäristöä suojelevaa jätehuoltoa varten; |
| --- | --- |

a)

käytettävissä olevat uudelleenkäyttöjärjestelmät ja jätehuoltovaihtoehdot kyseisiä tuotteita ja muovia sisältäviä kalastusvälineitä varten sekä parhaat käytännöt direktiivin 2008/98/EY 13 artiklan mukaisesti suoritettavaa ympäristöä suojelevaa jätehuoltoa varten;

| b) | roskaantumisen sekä kyseisistä tuotteista ja muovia sisältävistä kalastusvälineistä aiheutuvan jätteen muun epäasianmukaisen loppukäsittelyn vaikutukset ympäristöön ja erityisesti meriympäristöön. |
| --- | --- |

b)

roskaantumisen sekä kyseisistä tuotteista ja muovia sisältävistä kalastusvälineistä aiheutuvan jätteen muun epäasianmukaisen loppukäsittelyn vaikutukset ympäristöön ja erityisesti meriympäristöön.

| b) | roskaantumisen sekä kyseisistä tuotteista ja muovia sisältävistä kalastusvälineistä aiheutuvan jätteen muun epäasianmukaisen loppukäsittelyn vaikutukset ympäristöön ja erityisesti meriympäristöön. |
| --- | --- |

b)

roskaantumisen sekä kyseisistä tuotteista ja muovia sisältävistä kalastusvälineistä aiheutuvan jätteen muun epäasianmukaisen loppukäsittelyn vaikutukset ympäristöön ja erityisesti meriympäristöön.

Perustelu

Perustelu

Paikallisten ja alueellisten viranomaisten merkittävä rooli jätteiden keräyksessä ja jätehuollossa on otettava huomioon jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä toteuttavissa valistustoimenpiteissä.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

11 artikla

11 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että tämän direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanemiseksi toteutetut toimenpiteet muodostavat erottamattoman osan ja noudattavat direktiivin 2008/56/EY 13 artiklan mukaisesti perustettuja toimenpideohjelmia niissä jäsenvaltioissa, joilla on merivesiä, direktiivin 2000/60/EY 11 artiklan mukaisesti perustettuja toimenpideohjelmia, direktiivin 2008/98/EY 28 artiklan mukaisesti perustettuja jätehuoltosuunnitelmia ja 29 artiklan mukaisesti perustettuja jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia sekä unionin lainsäädännön nojalla aluksista peräisin olevaa jätettä varten laadittuja jätteen vastaanotto- ja käsittelysuunnitelmia. | Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että tämän direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanemiseksi toteutetut toimenpiteet muodostavat erottamattoman osan ja noudattavat direktiivin 2008/56/EY 13 artiklan mukaisesti perustettuja toimenpideohjelmia niissä jäsenvaltioissa, joilla on merivesiä, direktiivin 2000/60/EY 11 artiklan mukaisesti perustettuja toimenpideohjelmia, direktiivin 2008/98/EY 28 artiklan mukaisesti perustettuja jätehuoltosuunnitelmia ja 29 artiklan mukaisesti perustettuja jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia sekä unionin lainsäädännön nojalla aluksista peräisin olevaa jätettä varten laadittuja jätteen vastaanotto- ja käsittelysuunnitelmia. |
| Jäsenvaltioiden 4–9 artiklan saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanemiseksi toteuttamissa toimenpiteissä on noudatettava unionin elintarvikelainsäädäntöä, jotta varmistetaan, että elintarvikehygieniaa tai
  elintarviketurvallisuutta
  ei vaaranneta. | Jäsenvaltioiden 4–9 artiklan saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanemiseksi toteuttamissa toimenpiteissä on noudatettava unionin
  kuluttajansuoja- ja
  elintarvikelainsäädäntöä, jotta varmistetaan, että elintarvikehygieniaa tai
  kuluttajan turvallisuutta
  ei vaaranneta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että tämän direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanemiseksi toteutetut toimenpiteet muodostavat erottamattoman osan ja noudattavat direktiivin 2008/56/EY 13 artiklan mukaisesti perustettuja toimenpideohjelmia niissä jäsenvaltioissa, joilla on merivesiä, direktiivin 2000/60/EY 11 artiklan mukaisesti perustettuja toimenpideohjelmia, direktiivin 2008/98/EY 28 artiklan mukaisesti perustettuja jätehuoltosuunnitelmia ja 29 artiklan mukaisesti perustettuja jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia sekä unionin lainsäädännön nojalla aluksista peräisin olevaa jätettä varten laadittuja jätteen vastaanotto- ja käsittelysuunnitelmia.

Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että tämän direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanemiseksi toteutetut toimenpiteet muodostavat erottamattoman osan ja noudattavat direktiivin 2008/56/EY 13 artiklan mukaisesti perustettuja toimenpideohjelmia niissä jäsenvaltioissa, joilla on merivesiä, direktiivin 2000/60/EY 11 artiklan mukaisesti perustettuja toimenpideohjelmia, direktiivin 2008/98/EY 28 artiklan mukaisesti perustettuja jätehuoltosuunnitelmia ja 29 artiklan mukaisesti perustettuja jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia sekä unionin lainsäädännön nojalla aluksista peräisin olevaa jätettä varten laadittuja jätteen vastaanotto- ja käsittelysuunnitelmia.

Jäsenvaltioiden 4–9 artiklan saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanemiseksi toteuttamissa toimenpiteissä on noudatettava unionin elintarvikelainsäädäntöä, jotta varmistetaan, että elintarvikehygieniaa tai
  elintarviketurvallisuutta
  ei vaaranneta.

elintarviketurvallisuutta

Jäsenvaltioiden 4–9 artiklan saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja täytäntöönpanemiseksi toteuttamissa toimenpiteissä on noudatettava unionin
  kuluttajansuoja- ja
  elintarvikelainsäädäntöä, jotta varmistetaan, että elintarvikehygieniaa tai
  kuluttajan turvallisuutta
  ei vaaranneta.

kuluttajansuoja- ja

kuluttajan turvallisuutta

Perustelu

Perustelu

On olennaisen tärkeää varmistaa, ettei vaaranneta pakkausten toimivuutta ja ratkaisevaa roolia, joka pakkauksilla on elintarvikehygienian ja -turvallisuuden, kansanterveyden ja kuluttajansuojan korkean tason varmistamisessa.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

15 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen 1 kohdan mukaisesti suoritetun arvioinnin tärkeimmistä tuloksista. | Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle
  , alueiden komitealle
  ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen 1 kohdan mukaisesti suoritetun arvioinnin tärkeimmistä tuloksista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen 1 kohdan mukaisesti suoritetun arvioinnin tärkeimmistä tuloksista.

Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle
  , alueiden komitealle
  ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen 1 kohdan mukaisesti suoritetun arvioinnin tärkeimmistä tuloksista.

, alueiden komitealle

Perustelu

Perustelu

Direktiivillä on suuri merkitys paikallisten ja alueellisten viranomaisten kannalta erityisesti, kun otetaan huomioon niiden rooli jätteiden keräyksessä ja jätehuollossa. Alueiden komitea on otettava mukaan arviointi- ja tarkistusprosessiin.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

Yleistä

| 1. | korostaa, että muovi monine käyttötarkoituksineen on ratkaisevan tärkeää nyky-yhteiskunnalle ja että sen turvallisuus ja tehokkuus ovat paranemassa. Samanaikaisesti muovijätteen haitat ovat tulleet hyvin ilmeisiksi, ja määrätietoiset toimet ongelman ratkaisemiseksi ovat tarpeen. |
| --- | --- |

1.

korostaa, että muovi monine käyttötarkoituksineen on ratkaisevan tärkeää nyky-yhteiskunnalle ja että sen turvallisuus ja tehokkuus ovat paranemassa. Samanaikaisesti muovijätteen haitat ovat tulleet hyvin ilmeisiksi, ja määrätietoiset toimet ongelman ratkaisemiseksi ovat tarpeen.

| 2. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä, mutta toteaa, että sen soveltamisala on melko suppea. Sen sijaan, että ainoastaan laaditaan luettelo rajallisesta määrästä muovituotteita, joita on löydetty merenrannoilta, ja kielletään ne, tarvitaan pitkällä aikavälillä EU:n muovistrategiassa ja EU:n kiertotalousstrategiassa määritellyn kaltainen kokonaisvaltaisempi lähestymistapa, jotta voidaan edistää perustavanlaatuisia muutoksia, jotka ovat välttämättömiä tämän kaikenlaisia ympäristöjä koskevan ongelman ratkaisemiseksi. Myös laaja toimintapoliittinen johdonmukaisuus kiertotalouspaketin kanssa on tarpeen. |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen tiettyjen muovituotteiden ympäristövaikutuksen vähentämisestä, mutta toteaa, että sen soveltamisala on melko suppea. Sen sijaan, että ainoastaan laaditaan luettelo rajallisesta määrästä muovituotteita, joita on löydetty merenrannoilta, ja kielletään ne, tarvitaan pitkällä aikavälillä EU:n muovistrategiassa ja EU:n kiertotalousstrategiassa määritellyn kaltainen kokonaisvaltaisempi lähestymistapa, jotta voidaan edistää perustavanlaatuisia muutoksia, jotka ovat välttämättömiä tämän kaikenlaisia ympäristöjä koskevan ongelman ratkaisemiseksi. Myös laaja toimintapoliittinen johdonmukaisuus kiertotalouspaketin kanssa on tarpeen.

| 3. | kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota esittämään kattavan vaikutustenarvioinnin, jossa tuodaan selkeästi esiin ehdotettujen toimenpiteiden sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristövaikutukset. |
| --- | --- |

3.

kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota esittämään kattavan vaikutustenarvioinnin, jossa tuodaan selkeästi esiin ehdotettujen toimenpiteiden sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristövaikutukset.

| 4. | kehottaa edelleen selkiyttämään ”muovin” ja ”kertakäyttöisen muovituotteen” määritelmää, erityisesti määritelmää ”kertakäyttöisestä muovituotteesta”, joka tarkoittaa tuotetta, joka on tehty kokonaan tai osittain muovista. Kansainvälisen puhtaan ja sovelletun kemian liiton (IUPAC) määritelmä on tässä yhteydessä suositeltava. |
| --- | --- |

4.

kehottaa edelleen selkiyttämään ”muovin” ja ”kertakäyttöisen muovituotteen” määritelmää, erityisesti määritelmää ”kertakäyttöisestä muovituotteesta”, joka tarkoittaa tuotetta, joka on tehty kokonaan tai osittain muovista. Kansainvälisen puhtaan ja sovelletun kemian liiton (IUPAC) määritelmä on tässä yhteydessä suositeltava.

| 5. | toteaa, että EU:n lainsäädännössä on kielletty muovijätteen sijoittaminen kaatopaikoille. Ellei uusia teknologioita ja menetelmiä muovin kierrättämiseksi kehitetä nopeasti, vaarana kuitenkin on, että kielto lisää muovijätekuljetuksia kolmansiin maihin, joissa kehittymättömämmät jätehuoltojärjestelmät ja epäasianmukaiset muovin kierrätysprosessit saattavat lisätä merten muovijätettä. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että EU:n lainsäädännössä on kielletty muovijätteen sijoittaminen kaatopaikoille. Ellei uusia teknologioita ja menetelmiä muovin kierrättämiseksi kehitetä nopeasti, vaarana kuitenkin on, että kielto lisää muovijätekuljetuksia kolmansiin maihin, joissa kehittymättömämmät jätehuoltojärjestelmät ja epäasianmukaiset muovin kierrätysprosessit saattavat lisätä merten muovijätettä.

| 6. | korostaa, että EU:n muovistrategiaan sisältyy jo erityisiä mikromuovia koskevia toimenpiteitä, jotka liittyvät myös muoviroskaan. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että EU:n muovistrategiaan sisältyy jo erityisiä mikromuovia koskevia toimenpiteitä, jotka liittyvät myös muoviroskaan.

| 7. | toistaa kehotuksensa vähentää muoviroskia kaikilta osin, jotta suojellaan paitsi meriympäristöä myös ekosysteemejä yleisesti. On olennaisen tärkeää lisätä muovin talteenottoa ja kierrätystä jätehierarkian mukaisesti. |
| --- | --- |

7.

toistaa kehotuksensa vähentää muoviroskia kaikilta osin, jotta suojellaan paitsi meriympäristöä myös ekosysteemejä yleisesti. On olennaisen tärkeää lisätä muovin talteenottoa ja kierrätystä jätehierarkian mukaisesti.

Johdonmukaisuus suhteessa nykyiseen politiikkaan

Johdonmukaisuus suhteessa nykyiseen politiikkaan

| 8. | painottaa, että muoveilla on monia eri käyttötarkoituksia, joissa niiden avulla rajoitetaan ja estetään tappioita muilla aloilla, esimerkkinä elintarvikepakkaukset, joita käytetään laadullisen ja määrällisen ruokahävikin vähentämiseksi. |
| --- | --- |

8.

painottaa, että muoveilla on monia eri käyttötarkoituksia, joissa niiden avulla rajoitetaan ja estetään tappioita muilla aloilla, esimerkkinä elintarvikepakkaukset, joita käytetään laadullisen ja määrällisen ruokahävikin vähentämiseksi.

| 9. | toteaa, että EU:n muovistrategiassa ehdotetaan biohajoavia muoveja vaihtoehdoksi mekaaniselle ja kemialliselle kierrätykselle silloin, kun niiden avulla ratkaistaan saastumiseen liittyviä ongelmia. Kartonkia tulisi käyttää tällöin yhä enemmän vaihtoehtona. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että EU:n muovistrategiassa ehdotetaan biohajoavia muoveja vaihtoehdoksi mekaaniselle ja kemialliselle kierrätykselle silloin, kun niiden avulla ratkaistaan saastumiseen liittyviä ongelmia. Kartonkia tulisi käyttää tällöin yhä enemmän vaihtoehtona.

| 10. | huomauttaa, että EU:n meristrategiapuitedirektiivissä jäsenvaltiot velvoitetaan saavuttamaan merivesiensä hyvä ympäristön tila vuoteen 2020 mennessä. Vaatimukset ovat erityisen tiukkoja, kun kyse on haavoittuvista ekosysteemeistä, kuten matalista ja pohjoisista vesistöistä, sillä tällaiset luonnonympäristöt ovat herkkiä ja ne toipuvat tasapainotilaan kohdistuvista häiriöistä hitaasti. Direktiivi tulisi ulottaa koskemaan vesiekosysteemiä kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, että EU:n meristrategiapuitedirektiivissä jäsenvaltiot velvoitetaan saavuttamaan merivesiensä hyvä ympäristön tila vuoteen 2020 mennessä. Vaatimukset ovat erityisen tiukkoja, kun kyse on haavoittuvista ekosysteemeistä, kuten matalista ja pohjoisista vesistöistä, sillä tällaiset luonnonympäristöt ovat herkkiä ja ne toipuvat tasapainotilaan kohdistuvista häiriöistä hitaasti. Direktiivi tulisi ulottaa koskemaan vesiekosysteemiä kokonaisuudessaan.

| 11. | korostaa, että yhdyskuntajätevesidirektiivin mukaisesti nykyaikaiset vedenkäsittelylaitokset ottavat tehokkaasti talteen makromuovisaasteen, ja kehottaa käyttämään tätä teknologiaa järjestelmällisesti kaikkialla Euroopassa. Samalla jäteveden käsittelylietteestä syntyvään katteeseen liittyy mikromuovijäteriski. Olisi kehitettävä uusia tapoja erotella muovijäte keinotekoisesta katteesta. |
| --- | --- |

11.

korostaa, että yhdyskuntajätevesidirektiivin mukaisesti nykyaikaiset vedenkäsittelylaitokset ottavat tehokkaasti talteen makromuovisaasteen, ja kehottaa käyttämään tätä teknologiaa järjestelmällisesti kaikkialla Euroopassa. Samalla jäteveden käsittelylietteestä syntyvään katteeseen liittyy mikromuovijäteriski. Olisi kehitettävä uusia tapoja erotella muovijäte keinotekoisesta katteesta.

| 12. | on vakuuttunut siitä, että ehdotuksessa on otettava huomioon kaupunkien hulevedet, sadevesien viemäröinti ja sulava lumi. Koska ilmaston lämpeneminen on johtamassa erittäin suuriin sademääriin, lumen kaataminen meriin ja järviin olisi kiellettävä. |
| --- | --- |

12.

on vakuuttunut siitä, että ehdotuksessa on otettava huomioon kaupunkien hulevedet, sadevesien viemäröinti ja sulava lumi. Koska ilmaston lämpeneminen on johtamassa erittäin suuriin sademääriin, lumen kaataminen meriin ja järviin olisi kiellettävä.

| 13. | huomauttaa, että nykyisessä ehdotuksessa käsitellään ainoastaan osaa merten muoviroskiin liittyvistä kysymyksistä. Meriliikenne- ja huviveneilytoimintaa Euroopan merillä olisi valvottava tarkkaan ja säänneltävä, jotta estetään jätteiden laskeminen meriin ja varmistetaan jätehuolto maalla, erityisesti Välimerellä ja Itämerellä. |
| --- | --- |

13.

huomauttaa, että nykyisessä ehdotuksessa käsitellään ainoastaan osaa merten muoviroskiin liittyvistä kysymyksistä. Meriliikenne- ja huviveneilytoimintaa Euroopan merillä olisi valvottava tarkkaan ja säänneltävä, jotta estetään jätteiden laskeminen meriin ja varmistetaan jätehuolto maalla, erityisesti Välimerellä ja Itämerellä.

Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) ja suhteellisuusperiaate

Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) ja suhteellisuusperiaate

| 14. | toteaa, että muovisaasteen ja merien roskaantumisen ongelma on luonteeltaan valtioiden rajat ylittävä, eivätkä jäsenvaltiot, jotka jakavat samat merialueet ja vesiväylät, voi näin ollen ratkaista sitä yksin. Sen vuoksi ja myös siitä syystä, että on vältettävä sisämarkkinoiden pilkkoutumista, AK katsoo, että nykyinen ehdotus tuo aitoa lisäarvoa EU:n tasolla ja on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen. |
| --- | --- |

14.

toteaa, että muovisaasteen ja merien roskaantumisen ongelma on luonteeltaan valtioiden rajat ylittävä, eivätkä jäsenvaltiot, jotka jakavat samat merialueet ja vesiväylät, voi näin ollen ratkaista sitä yksin. Sen vuoksi ja myös siitä syystä, että on vältettävä sisämarkkinoiden pilkkoutumista, AK katsoo, että nykyinen ehdotus tuo aitoa lisäarvoa EU:n tasolla ja on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen.

| 15. | korostaa, että ongelmaan olisi puututtava sen lähteellä ja että ongelma olisi ratkaistava vähentämällä talouden kiertoon päätyvää hajoamatonta muovijätettä. Jos ongelmiin on kuitenkin puututtava prosessin loppupäässä – esimerkiksi kun alueellisten ja kunnallisten vedenpuhdistuslaitosten on huolehdittava mikromuovien suodattamisesta –, on alueiden ja kuntien saatava täysi korvaus näiden toimenpiteiden aiheuttamista kustannuksista, ja kustannukset on perittävä tuottajilta. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että ongelmaan olisi puututtava sen lähteellä ja että ongelma olisi ratkaistava vähentämällä talouden kiertoon päätyvää hajoamatonta muovijätettä. Jos ongelmiin on kuitenkin puututtava prosessin loppupäässä – esimerkiksi kun alueellisten ja kunnallisten vedenpuhdistuslaitosten on huolehdittava mikromuovien suodattamisesta –, on alueiden ja kuntien saatava täysi korvaus näiden toimenpiteiden aiheuttamista kustannuksista, ja kustannukset on perittävä tuottajilta.

| 16. | on vakuuttunut siitä, että muovijätteen kierrätys olisi järjestettävä lähellä jätteen syntymispaikkaa kuljetuksen välttämiseksi. |
| --- | --- |

16.

on vakuuttunut siitä, että muovijätteen kierrätys olisi järjestettävä lähellä jätteen syntymispaikkaa kuljetuksen välttämiseksi.

| 17. | kehottaa muutoksiin tuotteiden suunnittelussa sekä siirtymään kestävyysajattelun mukaisempiin muoveihin ja muovien korvikkeisiin. Markkinoiden pilkkoutumisriskin johdosta jäsenvaltioiden olisi sovittava yhteisestä muovipakkausten panttijärjestelmästä erityisesti nestepakkausten osalta. Muovisten juomapakkausten korkeissa ja kansissa olisi suositeltavaa käyttää kierrätettäviä kuitupohjaisia ratkaisuja. Kertakäyttötuotteiden, erityisesti henkilökohtaisen hygienian tuotteiden osalta EU:n olisi edistettävä biohajoavia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

17.

kehottaa muutoksiin tuotteiden suunnittelussa sekä siirtymään kestävyysajattelun mukaisempiin muoveihin ja muovien korvikkeisiin. Markkinoiden pilkkoutumisriskin johdosta jäsenvaltioiden olisi sovittava yhteisestä muovipakkausten panttijärjestelmästä erityisesti nestepakkausten osalta. Muovisten juomapakkausten korkeissa ja kansissa olisi suositeltavaa käyttää kierrätettäviä kuitupohjaisia ratkaisuja. Kertakäyttötuotteiden, erityisesti henkilökohtaisen hygienian tuotteiden osalta EU:n olisi edistettävä biohajoavia vaihtoehtoja.

| 18. | kannattaa saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamista myös kalastusvälineisiin sekä painottaa tarvetta ottaa käyttöön uudenlaisia, ympäristön kannalta turvallisia kalastusvälineitä koskevia ratkaisuja sekä kohtuuhintaisia biohajoavia vaihtoehtoja ja mahdollisuuksien mukaan varustaa verkot jäljitysteknologialla ja luoda digitaalinen ilmoitusjärjestelmä kadonneita kalastusvälineitä varten. |
| --- | --- |

18.

kannattaa saastuttaja maksaa -periaatteen soveltamista myös kalastusvälineisiin sekä painottaa tarvetta ottaa käyttöön uudenlaisia, ympäristön kannalta turvallisia kalastusvälineitä koskevia ratkaisuja sekä kohtuuhintaisia biohajoavia vaihtoehtoja ja mahdollisuuksien mukaan varustaa verkot jäljitysteknologialla ja luoda digitaalinen ilmoitusjärjestelmä kadonneita kalastusvälineitä varten.

| 19. | tähdentää, että kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden ja niiden jätehuollon organisoinnin välillä vallitsevat erot, tarvitaan nykyistä enemmän joustavuutta suhteessa soveltuvimpiin menetelmiin kaikkien kierrätyskelvottomien muovien käsittelemiseksi. On tarpeen kehittää jätteenkeräysjärjestelmä, jossa voidaan ottaa vastaan kaikenlaisia merellä tapahtuvan kaupallisen toiminnan aikana tuotettuja tai meriympäristöstä kerättyjä muovijätteitä, jotta estetään jätteiden laskeminen mereen. |
| --- | --- |

19.

tähdentää, että kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden ja niiden jätehuollon organisoinnin välillä vallitsevat erot, tarvitaan nykyistä enemmän joustavuutta suhteessa soveltuvimpiin menetelmiin kaikkien kierrätyskelvottomien muovien käsittelemiseksi. On tarpeen kehittää jätteenkeräysjärjestelmä, jossa voidaan ottaa vastaan kaikenlaisia merellä tapahtuvan kaupallisen toiminnan aikana tuotettuja tai meriympäristöstä kerättyjä muovijätteitä, jotta estetään jätteiden laskeminen mereen.

Ehdotetut toimenpiteet

Ehdotetut toimenpiteet

| 20. | kannattaa asiakirjassa esitettyjä neljää vaihtoehtoa tai skenaarioita. Tiedotuskampanjoin, vapaaehtoisin toimin ja merkinnöin voitaisiin lisätä yleistä tietoisuutta ja vaikuttaa näin kuluttajien käyttäytymiseen. Kysymyksenä on, riittääkö pelkästään tämä muuttamaan ihmisten todellisen käyttäytymisen pitkällä aikavälillä, mikä on ongelman ydin. |
| --- | --- |

20.

kannattaa asiakirjassa esitettyjä neljää vaihtoehtoa tai skenaarioita. Tiedotuskampanjoin, vapaaehtoisin toimin ja merkinnöin voitaisiin lisätä yleistä tietoisuutta ja vaikuttaa näin kuluttajien käyttäytymiseen. Kysymyksenä on, riittääkö pelkästään tämä muuttamaan ihmisten todellisen käyttäytymisen pitkällä aikavälillä, mikä on ongelman ydin.

| 21. | ehdottaa harkittavaksi seuraavia toimenpiteitä:






  a. | Merkintävaatimukset ovat tärkeitä, jotta kuluttajille voidaan tiedottaa asianmukaisista jätteidenkäsittelytoiminnoista tai vältettävistä jätteenkäsittelytavoista (erityisesti kertakäyttöiset kuitutuotteet, kuten kosteuspyyhkeet), mutta aktiivinen tuki on tarpeen, jotta voidaan kehittää ympäristön kannalta kestäviä vaihtoehtoja, kuten biohajoavia kuitutuotteita. |
| --- | --- | --- |

21.

ehdottaa harkittavaksi seuraavia toimenpiteitä:

a.

Merkintävaatimukset ovat tärkeitä, jotta kuluttajille voidaan tiedottaa asianmukaisista jätteidenkäsittelytoiminnoista tai vältettävistä jätteenkäsittelytavoista (erityisesti kertakäyttöiset kuitutuotteet, kuten kosteuspyyhkeet), mutta aktiivinen tuki on tarpeen, jotta voidaan kehittää ympäristön kannalta kestäviä vaihtoehtoja, kuten biohajoavia kuitutuotteita.

| b. | Rajoituksia saattaa markkinoille kertakäyttöisiä muovituotteita, joille on helposti löydettävissä vaihtoehtoja, olisi laajennettava merkittävästi ehdotettua enemmän, ja ne olisi ulotettava koskemaan useampia kertakäyttötuotteita kuin esimerkiksi pillejä. |
| --- | --- |

b.

Rajoituksia saattaa markkinoille kertakäyttöisiä muovituotteita, joille on helposti löydettävissä vaihtoehtoja, olisi laajennettava merkittävästi ehdotettua enemmän, ja ne olisi ulotettava koskemaan useampia kertakäyttötuotteita kuin esimerkiksi pillejä.

| c. | Olisi tiukennettava erityisesti tarjoilupakkauksia (pikaruokaa varten käytettävät pakkaukset, esimerkiksi juomamukit ja elintarvikepakkaukset) koskevia yleisiä vähennystavoitteita ja annettava suosituksia kierrätettävistä ja biohajoavista vaihtoehdoista samalla kun jäsenvaltioiden sallitaan ottaa käyttöön omia toimenpiteitä vähennystavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

c.

Olisi tiukennettava erityisesti tarjoilupakkauksia (pikaruokaa varten käytettävät pakkaukset, esimerkiksi juomamukit ja elintarvikepakkaukset) koskevia yleisiä vähennystavoitteita ja annettava suosituksia kierrätettävistä ja biohajoavista vaihtoehdoista samalla kun jäsenvaltioiden sallitaan ottaa käyttöön omia toimenpiteitä vähennystavoitteen saavuttamiseksi.

| d. | Sitoviin sopimuksiin perustuvaa vähittäismyyjien sitoutumista kertakäyttöisten muovituotteiden myynnin minimoimiseen voitaisiin tarjota vaihtoehdoksi laajennetulle tuottajan vastuulle kaikkien niiden tuotteiden osalta, jotka eivät kuulu markkinoiden rajoittamista koskevien toimenpiteiden soveltamisalaan. |
| --- | --- |

d.

Sitoviin sopimuksiin perustuvaa vähittäismyyjien sitoutumista kertakäyttöisten muovituotteiden myynnin minimoimiseen voitaisiin tarjota vaihtoehdoksi laajennetulle tuottajan vastuulle kaikkien niiden tuotteiden osalta, jotka eivät kuulu markkinoiden rajoittamista koskevien toimenpiteiden soveltamisalaan.

| e. | Kun muovin käyttö on välttämätöntä elintarvikkeiden alkutuotannossa (esim. kalastusvälineet ja maataloudessa käytettävät muovit), olisi ehdotettava uudenlaisia teknisiä ratkaisuja materiaalin keräämiseksi jokaisen käyttökerran jälkeen ja tarjottava taloudellisia kannustimia kierrätykseen ja uudelleenkäyttöön. |
| --- | --- |

e.

Kun muovin käyttö on välttämätöntä elintarvikkeiden alkutuotannossa (esim. kalastusvälineet ja maataloudessa käytettävät muovit), olisi ehdotettava uudenlaisia teknisiä ratkaisuja materiaalin keräämiseksi jokaisen käyttökerran jälkeen ja tarjottava taloudellisia kannustimia kierrätykseen ja uudelleenkäyttöön.

| f. | Tuotesuunnittelutoimenpiteet olisi myös ulotettava palvelujen suunnitteluun, kuten jo on asianlaita useissa jäsenvaltioissa (esim. juomapullot, joihin korkki on kiinnitetty). |
| --- | --- |

f.

Tuotesuunnittelutoimenpiteet olisi myös ulotettava palvelujen suunnitteluun, kuten jo on asianlaita useissa jäsenvaltioissa (esim. juomapullot, joihin korkki on kiinnitetty).

| 22. | esittää kehotuksen, että pakkauksia ja pakkausjätteitä koskeva direktiivi, jossa säädetään kulutuksen kevyiden muovisten kantokassien kulutuksen vähentämistä koskevista tavoitteista, mukaan lukien erittäin kevyet muoviset kantokassit, ulotetaan koskemaan kaikkia kevyitä pakkausmateriaaleja, jotka on valmistettu hajoamattomista materiaaleista. |
| --- | --- |

22.

esittää kehotuksen, että pakkauksia ja pakkausjätteitä koskeva direktiivi, jossa säädetään kulutuksen kevyiden muovisten kantokassien kulutuksen vähentämistä koskevista tavoitteista, mukaan lukien erittäin kevyet muoviset kantokassit, ulotetaan koskemaan kaikkia kevyitä pakkausmateriaaleja, jotka on valmistettu hajoamattomista materiaaleista.

| 23. | ehdottaa, että kalastusvälineitä olisi mahdollista vuokrata niin, että erillinen yhtiö vastaa materiaalin keräyksestä ja kierrätyksestä. Voitaisiin kehittää teknisiä toimenpiteitä kadonneiden kalastusvälineiden havaitsemiseksi ja löytämiseksi. |
| --- | --- |

23.

ehdottaa, että kalastusvälineitä olisi mahdollista vuokrata niin, että erillinen yhtiö vastaa materiaalin keräyksestä ja kierrätyksestä. Voitaisiin kehittää teknisiä toimenpiteitä kadonneiden kalastusvälineiden havaitsemiseksi ja löytämiseksi.

| 24. | korostaa, että maitotölkkien kaltaisia polymeeripäällysteisiä myyntipakkauksia, joita ei täytetä myyntipaikalla, ei tulisi sisällyttää ”kertakäyttöisen muovituotteen” määritelmään. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että maitotölkkien kaltaisia polymeeripäällysteisiä myyntipakkauksia, joita ei täytetä myyntipaikalla, ei tulisi sisällyttää ”kertakäyttöisen muovituotteen” määritelmään.

Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

| 25. | kehottaa suuntaamaan kannustimia ja tukitoimenpiteitä muovialan yli 50 000 pk-yritykselle, jotta ne kehittäisivät vaihtoehtoisia tuotteita hajoamattomille kertakäyttöisille muovituotteille. On tärkeää helpottaa uusien vaihtoehtoisten materiaalien ja vaihtoehtoisten tuotemallien markkinoille pääsyä innovointiohjelmien ja investointituen avulla prosessien muuttamiseksi. |
| --- | --- |

25.

kehottaa suuntaamaan kannustimia ja tukitoimenpiteitä muovialan yli 50 000 pk-yritykselle, jotta ne kehittäisivät vaihtoehtoisia tuotteita hajoamattomille kertakäyttöisille muovituotteille. On tärkeää helpottaa uusien vaihtoehtoisten materiaalien ja vaihtoehtoisten tuotemallien markkinoille pääsyä innovointiohjelmien ja investointituen avulla prosessien muuttamiseksi.

| 26. | katsoo, että olisi edistettävä vähittäismyyjien kanssa solmittavia vapaaehtoisia sopimuksia kertakäyttöisten muovituotteiden myynnin rajoittamiseksi edellyttäen, että sopimusten täytäntöönpanoa ja tehokkuutta voidaan valvoa asianmukaisesti. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että olisi edistettävä vähittäismyyjien kanssa solmittavia vapaaehtoisia sopimuksia kertakäyttöisten muovituotteiden myynnin rajoittamiseksi edellyttäen, että sopimusten täytäntöönpanoa ja tehokkuutta voidaan valvoa asianmukaisesti.

| 27. | pitää EU:hun tuotavia kertakäyttöisiä muovituotteita koskevia markkinarajoituksia välttämättöminä. |
| --- | --- |

27.

pitää EU:hun tuotavia kertakäyttöisiä muovituotteita koskevia markkinarajoituksia välttämättöminä.

Talousarviovaikutukset

Talousarviovaikutukset

| 28. | painottaa, että kannustimet, kehittämisen ja tehostetun valvonnan tukeminen sekä toimet kertakäyttömuovijätteen siivoamiseksi olisi rahoitettava kertakäyttöisten muovimateriaalien tuonnille ja valmistukselle asetettavista veroista. |
| --- | --- |

28.

painottaa, että kannustimet, kehittämisen ja tehostetun valvonnan tukeminen sekä toimet kertakäyttömuovijätteen siivoamiseksi olisi rahoitettava kertakäyttöisten muovimateriaalien tuonnille ja valmistukselle asetettavista veroista.

Bryssel 10. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/220 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/220

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Puhtaat satamat, puhtaat meret – aluksilta peräisin olevan jätteen toimittamiseen tarkoitetut satamassa olevat vastaanottolaitteet”

(2018/C 461/18)

| Esittelijä: | Spyros SPYRIDON (EL, EPP), Pórosin kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi aluksilta peräisin olevan jätteen toimittamiseen tarkoitetuista satamassa olevista vastaanottolaitteista sekä direktiivin 2000/59/EY kumoamisesta ja direktiivien 2009/16/EY ja 2010/65/EU muuttamisesta
  COM(2018) 33 final |

Esittelijä:

Spyros SPYRIDON (EL, EPP), Pórosin kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi aluksilta peräisin olevan jätteen toimittamiseen tarkoitetuista satamassa olevista vastaanottolaitteista sekä direktiivin 2000/59/EY kumoamisesta ja direktiivien 2009/16/EY ja 2010/65/EU muuttamisesta

COM(2018) 33 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

5 artiklan 4 kohta

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on arvioitava ja hyväksyttävä jätteiden vastaanotto- ja käsittelysuunnitelma, valvottava sen täytäntöönpanoa ja huolehdittava siitä, että se hyväksytetään uudelleen vähintään joka
  kolmas
  vuosi hyväksynnän tai uudelleenhyväksynnän jälkeen ja aina, kun sataman toiminta muuttuu merkittävästi. Näitä muutoksia ovat muun muassa rakenteelliset muutokset satamaan suuntautuvassa liikenteessä, uuden infrastruktuurin kehittäminen, muutokset satamassa olevien vastaanottolaitteiden kysynnässä ja tarjonnassa sekä uudet tekniikat jätteiden käsittelemiseksi aluksella. | Jäsenvaltioiden on arvioitava ja hyväksyttävä jätteiden vastaanotto- ja käsittelysuunnitelma, valvottava sen täytäntöönpanoa ja huolehdittava siitä, että se hyväksytetään uudelleen vähintään joka
  viides
  vuosi hyväksynnän tai uudelleenhyväksynnän jälkeen ja aina, kun sataman toiminta muuttuu merkittävästi. Näitä muutoksia ovat muun muassa rakenteelliset muutokset satamaan suuntautuvassa liikenteessä, uuden infrastruktuurin kehittäminen, muutokset satamassa olevien vastaanottolaitteiden kysynnässä ja tarjonnassa sekä uudet tekniikat jätteiden käsittelemiseksi aluksella. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on arvioitava ja hyväksyttävä jätteiden vastaanotto- ja käsittelysuunnitelma, valvottava sen täytäntöönpanoa ja huolehdittava siitä, että se hyväksytetään uudelleen vähintään joka
  kolmas
  vuosi hyväksynnän tai uudelleenhyväksynnän jälkeen ja aina, kun sataman toiminta muuttuu merkittävästi. Näitä muutoksia ovat muun muassa rakenteelliset muutokset satamaan suuntautuvassa liikenteessä, uuden infrastruktuurin kehittäminen, muutokset satamassa olevien vastaanottolaitteiden kysynnässä ja tarjonnassa sekä uudet tekniikat jätteiden käsittelemiseksi aluksella.

Jäsenvaltioiden on arvioitava ja hyväksyttävä jätteiden vastaanotto- ja käsittelysuunnitelma, valvottava sen täytäntöönpanoa ja huolehdittava siitä, että se hyväksytetään uudelleen vähintään joka
  viides
  vuosi hyväksynnän tai uudelleenhyväksynnän jälkeen ja aina, kun sataman toiminta muuttuu merkittävästi. Näitä muutoksia ovat muun muassa rakenteelliset muutokset satamaan suuntautuvassa liikenteessä, uuden infrastruktuurin kehittäminen, muutokset satamassa olevien vastaanottolaitteiden kysynnässä ja tarjonnassa sekä uudet tekniikat jätteiden käsittelemiseksi aluksella.

Perustelu

Tarkistusvälin pidentäminen antaa satamille paremmat mahdollisuudet arvioida sovellettavan suunnitelman tuloksellisuutta. Edelleen olisi mahdollista tehdä mukautuksia ja tarkistuksia aikaisemminkin, jos merkittäviä muutoksia tapahtuu. Muutosehdotus vastaa parlamentin ja neuvoston käymien keskustelujen linjaa.

Muutosehdotus 2

7 artiklan 4 kohta

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 2 kohdassa tarkoitetut tiedot on säilytettävä
  aluksella
  vähintään kahden vuoden ajan ja esitettävä pyynnöstä jäsenvaltioiden viranomaisille. | Edellä 2 kohdassa tarkoitetut tiedot on säilytettävä
  vertailua varten
  vähintään kahden vuoden ajan ja esitettävä pyynnöstä jäsenvaltioiden viranomaisille. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 2 kohdassa tarkoitetut tiedot on säilytettävä
  aluksella
  vähintään kahden vuoden ajan ja esitettävä pyynnöstä jäsenvaltioiden viranomaisille.

Edellä 2 kohdassa tarkoitetut tiedot on säilytettävä
  vertailua varten
  vähintään kahden vuoden ajan ja esitettävä pyynnöstä jäsenvaltioiden viranomaisille.

Perustelu

EU:n tulisi välttää byrokraattisten esteiden luomista silloin, kun se ei ole välttämätöntä. Alukselle annetut tositteet voitaisiin säilyttää aluksella sähköisessä muodossa skannattuina.

Muutosehdotus 3

8 artiklan 4 kohta

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Maksut voivat vaihdella muun muassa aluksen luokan, tyypin ja koon, aluksen harjoittaman liikenteen sekä tavanomaisten aukioloaikojen ulkopuolella tarjottujen satamapalvelujen mukaan. | Maksut voivat vaihdella muun muassa aluksen luokan, tyypin ja koon, aluksen harjoittaman toiminnan ja liikenteen sekä tavanomaisten aukioloaikojen ulkopuolella tarjottujen satamapalvelujen mukaan. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Maksut voivat vaihdella muun muassa aluksen luokan, tyypin ja koon, aluksen harjoittaman liikenteen sekä tavanomaisten aukioloaikojen ulkopuolella tarjottujen satamapalvelujen mukaan.

Maksut voivat vaihdella muun muassa aluksen luokan, tyypin ja koon, aluksen harjoittaman toiminnan ja liikenteen sekä tavanomaisten aukioloaikojen ulkopuolella tarjottujen satamapalvelujen mukaan.

Perustelu

Ehdotettu muutos helpottaa lähimerenkulkua koskevien poikkeusten tekemistä (esim. ro-ro-alukset). Nämä alukset liikennöivät yleensä samoihin satamiin kuin reittiliikennettä harjoittavat alukset mutta poikkeavat näistä sikäli, ettei niillä välttämättä ole mitään erityistä reittiä. Sekä nykyisessä että käsiteltävänä olevassa järjestelmässä tulee edelleen olemaan mahdotonta eriyttää maksuja nimenomaisesti.

Ehdotus kattaa myös satamissa operoivat palvelualukset.

Muutosehdotus 4

8 artiklan 6 kohta

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Maksujen suuruus ja laskentaperusteet on annettava tiedoksi sataman käyttäjille sen varmistamiseksi, että maksut ovat kohtuullisia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä ja että ne vastaavat saataville asetettuihin ja mahdollisesti käytettyihin laitteisiin ja palveluihin liittyviä kustannuksia. | Maksujen suuruus ja laskentaperusteet on annettava tiedoksi sataman käyttäjille sen varmistamiseksi, että maksut ovat kohtuullisia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä ja että ne vastaavat saataville asetettuihin ja mahdollisesti käytettyihin laitteisiin ja palveluihin liittyviä kustannuksia
  myös kun on kyse yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin sovellettavista korvausmaksuista, jotka eivät saa ylittää aiheutuneita kustannuksia ja joiden tulee mahdollistaa kohtuullinen voitto ilman liian suurta hyvitystä
  . |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Maksujen suuruus ja laskentaperusteet on annettava tiedoksi sataman käyttäjille sen varmistamiseksi, että maksut ovat kohtuullisia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä ja että ne vastaavat saataville asetettuihin ja mahdollisesti käytettyihin laitteisiin ja palveluihin liittyviä kustannuksia.

Maksujen suuruus ja laskentaperusteet on annettava tiedoksi sataman käyttäjille sen varmistamiseksi, että maksut ovat kohtuullisia, läpinäkyviä ja syrjimättömiä ja että ne vastaavat saataville asetettuihin ja mahdollisesti käytettyihin laitteisiin ja palveluihin liittyviä kustannuksia
  myös kun on kyse yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin sovellettavista korvausmaksuista, jotka eivät saa ylittää aiheutuneita kustannuksia ja joiden tulee mahdollistaa kohtuullinen voitto ilman liian suurta hyvitystä
  .

Perustelu

Ehdotetulla muutoksella tehdään täysin selväksi, että jätteiden vastaanotto ja jätehuolto, joka on pakollista sekä satamille että aluksille, on yleistä taloudellista etua koskeva palvelu. Säännöksessä korostuu toiminnan ympäristöulottuvuus.

Muutosehdotus 5

12 artiklan 3 kohta

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on vahvistettava tarkastusmenettelyt kalastusaluksille, joiden bruttovetoisuus on alle 100 tonnia, ja huvialuksille, joiden bruttovetoisuus on alle 100 tonnia, sen varmistamiseksi, että tämän direktiivin sovellettavia vaatimuksia noudatetaan. | Jäsenvaltioiden on vahvistettava
  yksinkertaistetut
  tarkastusmenettelyt kalastusaluksille, joiden bruttovetoisuus on alle 100 tonnia, ja huvialuksille, joiden bruttovetoisuus on alle 100 tonnia, sen varmistamiseksi, että tämän direktiivin sovellettavia vaatimuksia
  ja suhteellisuusperiaatetta
  noudatetaan. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on vahvistettava tarkastusmenettelyt kalastusaluksille, joiden bruttovetoisuus on alle 100 tonnia, ja huvialuksille, joiden bruttovetoisuus on alle 100 tonnia, sen varmistamiseksi, että tämän direktiivin sovellettavia vaatimuksia noudatetaan.

Jäsenvaltioiden on vahvistettava
  yksinkertaistetut
  tarkastusmenettelyt kalastusaluksille, joiden bruttovetoisuus on alle 100 tonnia, ja huvialuksille, joiden bruttovetoisuus on alle 100 tonnia, sen varmistamiseksi, että tämän direktiivin sovellettavia vaatimuksia
  ja suhteellisuusperiaatetta
  noudatetaan.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Merialan toiminta on erottamaton osa kiertotaloutta

| 1. | on tyytyväinen kiertotaloutta käsitteleviin komission tiedonantoon ja strategiaan. Tietoisuuden kasvattaminen suuren yleisön ja yrityselämän parissa sekä erityisten toimintalinjojen soveltaminen jätteen vähentämiseksi ja tuotteiden ja materiaalien käyttämiseksi uudelleen ovat omiaan edistämään kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | onkin hyvillään siitä, että tarkasteltavana oleva direktiivi on sisällytetty kiertotalousstrategiaan. Vaikka meriympäristön saasteet ovat pääosin maalta peräisin, on kuitenkin huomattava, että saastuminen johtuu myös ihmisen toiminnasta merellä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että Marpol-yleissopimuksessa määritetään alusjätehuollon puitteet, mutta siihen ei kuulu mekanismeja määräysten noudattamisen valvomiseksi. Tarkasteltavana olevalla direktiivillä yhdenmukaistetaankin EU:n lainsäädäntö kansainvälisistä sopimuksista johtuvien velvoitteiden kanssa sekä selkeytetään käytännöllisiä, oikeudellisia ja taloudellisia asiakysymyksiä ja velvoitteita alusten EU:n satamiin hyväksymisen osalta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | pahoittelee, että jäsenvaltiot ovat toistaiseksi tulkinneet edellisen direktiivin säännöksiä eri tavoin, mistä on seurannut monimerkityksisyyttä käyttäjille, satamaviranomaisille ja vastaanottolaitteistoja ajatellen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että haasteena on nyt luoda kannustimia toimittaa jätteet satamiin kohdistamatta suhteetonta taloudellista rasitetta aluksiin tai ottamatta käyttöön kohtuuttoman raskaita hallinnollisia menettelyjä. |
| --- | --- |

5.

| 6. | on samaa mieltä komission ehdotuksesta, joka koskee asianmukaista alusjätehuoltoa maissa. Se on tärkeä askel kohti luonnonsuojelutavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että on tarpeen kiireellisesti vähentää muovijätteen tuottamista ja edistää kiertotaloutta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaakin, että kiertotalouden tekeminen tunnetuksi alusympäristössä on erityisen tärkeää. Tämä edellyttää, että niin henkilökunta kuin matkustajat saavat koulutusta jätteiden lajittelussa ja vaadittavassa varastoinnissa. Koulutus ja eriytetty keräys ovat ensimmäiset askeleet tuotteiden uudelleenkäytössä. Ne aiheuttavat kustannuksia, mikä on otettava huomioon satamapalvelujen hinnoittelussa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Alusjätehuollon parantamiseksi ja kiertotalouden edistämiseksi on tärkeää antaa varustamoille mahdollisuus valita jätteiden vastaanotosta vastaavat yritykset tarkoitukseen valtuutettujen yritysten luettelosta. |
| --- | --- |

9.

Direktiivin tärkeä alueellinen ulottuvuus

| 10. | Velvoite soveltaa uutta direktiiviä koskee EU:ssa yli 700:aa satamaa. Näissä satamissa käy vuosittain osapuilleen 750 000 alusta. Ne ovat peräisin kaikista jäsenvaltioista. Alukset tuottavat vuosittain viidestä seitsemään miljoonaa tonnia öljypitoisia jäämiä ja yli miljoona tonnia kiinteää jätettä. Tästä seikasta on huolehdittava. |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että uudella direktiivillä on mahdollisesti vaikutusta alueellisiin satamiin, varsinkin syrjäisimmillä alueilla ja seuduilla, jotka rajoittuvat unionin ulkopuolisissa maissa sijaitseviin satamiin, joihin direktiiviä ei sovelleta. Mainittakoon esimerkkinä, että tarvittavan infrastruktuurin kehittämiskustannukset, pakollisen maksun suorittaminen ja jätteen pakollinen toimittaminen lisäävät satamien hallintokuluja. Ne ovat kuluja, jotka siirretään käyttäjille ja jotka niin ollen vaikuttavat kilpailukykyyn eritoten alueellisten satamien tapauksessa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että kunkin jäsenvaltion vapaus suunnitella hinnoittelujärjestelmänsä saattaisi johtaa alueelliseen syrjintään jätteen vastaanottomaksun ja infrastruktuuri- ja hallintokulujen kattamiseksi perittävän maksun näkökulmasta. Tästä syystä EU:n on valvottava tarkasti jäsenvaltioiden ehdottamia maksujen laskentatapoja. |
| --- | --- |

12.

| 13. | on myös huolissaan siitä, että mikäli direktiiviä sovelletaan EU:n satamissa vajavaisesti eikä unionin ulkopuolisten maiden satamien suhteen ryhdytä samantyyppisiin toimenpiteisiin eritoten merialuekohtaisesti, on syntyvä ympäristövaikutus vain rajallinen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää komission ehdottaman direktiivin 5 artiklasta alkaen juontuvaa satamien harjoittaman jätehuoltotyön alueellista ulottuvuutta erittäin myönteisenä seikkana. Tämä antaa jäsenvaltioille, paikallis- ja alueviranomaisille ja satamien käyttäjille mahdollisuuden laatia suunnitelmia jätteen toimittamisesta ja käsittelystä kunkin sataman asiaankuuluvalla myötävaikutuksella paikallisten edellytysten ja tarpeiden mukaisesti ja sallii laaja-alaisemman aluesuunnittelun potentiaalisia rajatylittäviä kumppanuuksia unohtamatta. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa edellä mainituista taloudellisista ja ympäristöön liittyvistä syistä pyrkimään direktiivin soveltamiseen yleisemmin kaikkiin satamiin samoilla meri- ja naapurialueilla kannusteiden ja palkkioiden avulla ja laatimalla kattavampia jätehuoltoalan yhteistyöohjelmia. |
| --- | --- |

15.

| 16. | on tyytyväinen ohjelmien monipuolistamiseen, sillä se heijastaa kunkin sataman tilanteen monisyisyyttä ja mahdollisuuksia, riippuen niiden palveleman liikenteen laadusta. |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa toissijaisuusperiaatteeseen viitaten, että satamaviranomaisilla täytyy jatkossakin olla mahdollisuus noudattaa tarvittavaa joustavuutta määrätessään satamaveroja ja -maksuja, ja kehottaa näitä viranomaisia tekemään kaikkensa varmistaakseen maksujen laskelmaperusteiden täyden läpinäkyvyyden ja suhteellisuuden, kuten direktiivissä säädetään. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kannattaa viisivuotista aikajaksoa vastaanotto- ja jätehuolto-ohjelmien uudelleentarkastelua varten. |
| --- | --- |

18.

| 19. | odottaa ehdotetun direktiivin vaikuttavan myönteisesti jätehuoltoaiheiseen tutkimukseen ja Euroopan alueiden kilpailukykyyn matkailun ja elämänlaadun aloilla. |
| --- | --- |

19.

Menettelyjen läpinäkyvyyden lisääminen on myönteinen askel

| 20. | korostaa, että pakokaasujen puhdistusjärjestelmien jäämistä tulisi myös huolehtia asianmukaisesti eivätkä ne saa päätyä mereen. Komitea kehottaakin komissiota antamaan ohjeet mainittujen jäämien asianmukaisesta käsittelystä. Jäsenvaltioiden tulisi sen jälkeen tutkia, miten tämäntyyppisiä jäämiä voidaan käsitellä satamissa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että kalatalousala on samanaikaisesti merten roskaantumisen lähde ja uhri. Passiivisesti kalastetusta jätteestä johtuvaan ongelmaan on tartuttu menestyksekkäästi mm. sellaisilla paikallisaloitteilla kuin ”Fishing for Litter”, jossa tällainen jäte voidaan luovuttaa käsiteltäväksi maksutta, vaikka satama perisikin suoraan maksuja jätteiden toimittamisesta. AK on ilahtunut siitä, että tarkoituksena on ottaa käyttöön järjestelmä, jossa ei peritä erityistä maksua, mutta se haluaa korostaa, että passiivisesti kalastettu jäte – joka on kierrätettynä mahdollinen tulonlähde sataman vastaanottolaitteiden ylläpitäjille – pitäisi voida vastaisuudessakin toimittaa satamaan maksutta määrästä riippumatta, jotta varmistetaan jätteiden sujuva keruu ja kuljetus kierrätyslaitoksiin. Tämä tarkoittaa, että kalastusaluksen, jolla on toimitettavana ainoastaan passiivisesti kalastettua jätettä, ei pitäisi joutua maksamaan minkäänlaista maksua. |
| --- | --- |

21.

| 22. | suosittaakin, että harkitaan mahdollisuutta sisällyttää pakokaasujen puhdistusjärjestelmien jäämät yhden ja saman maksun kattamiin jätetoimituksiin varsinkin alueilla, joita koskee ympäristönsuojelu- ja päästöjenrajoittamisjärjestelmä, Itämeri esimerkkinä. |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että yhden ja saman maksun käyttöönotto toimisi merkittävänä kannustimena jätteen toimittamiseen. Komitea panee kuitenkin merkille, ettei jätteen tuottamisen vähentämiseksi lähteellä ole ryhdytty minkäänlaisiin toimiin, mikä on ristiriidassa saastuttaja maksaa -periaatteen kanssa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | huomauttaa, ettei yhden ja saman maksun laskelmaperusteena voi mahdollisesti käyttää vastaanottavien yritysten ennustetta tosiasiallisista vaatimuksista. Niinpä tätä saattaa olla vaikea määrittää läpinäkyvällä tavalla. |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että satamien vastaanottolaitteistoihin sovellettavien menettelyjen täytyy olla nopeat ja tehokkaat, jotta vältetään tarpeettomat viivästykset ja aluksille koituvat lisäkustannukset. |
| --- | --- |

25.

| 26. | suosittaa, että säädetään selkeästi varustamojen mahdollisuudesta valita valtuutettujen yritysten luettelosta se yritys tai ne yritykset, jotka ovat vastuussa niiden jätteen vastaanottamisesta ja käsittelystä sen laadun mukaan. |
| --- | --- |

26.

| 27. | on hyvillään aikomuksesta määritellä käsite ”ympäristöystävällinen alus”. Kyse on toimenpiteestä, joka saattaisi johtaa maksujen supistumiseen ja joka on linjassa saastuttaja maksaa -periaatteen kanssa. Komitea kehottaa kuitenkin painokkaasti käymään keskusteluja käsitteen ”ympäristöystävällinen alus” määritelmistä mieluummin kansainvälisellä kuin EU-tasolla. |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa, että puutteellinen valvonta tai liiallisen korkeat maksut saattavat johtaa jätteen päästämiseen mereen, mistä on vahingollisia seurauksia ei pelkästään ympäristölle vaan myös lähialueiden taloudelle ja meren ekosysteemeille. |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että satamatoiminta on jo sinällään vahingollista luontoympäristölle. Sen vuoksi on välttämätöntä tehdä asiaankuuluville viranomaisille täysin selväksi, että aluksilta peräsin olevan jätteen vastaanottamisen ja käsittelyn – joka on alusten ja satamien yhteinen velvollisuus – kulut eivät ole satamille sallittu tapa kerätä voittoja. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota harkitsemaan alempien maksujen perimistä lähimerenkulkua harjoittavilta aluksilta. |
| --- | --- |

30.

| 31. | toteaa, että kierrätettävissä olevat materiaalit kuuluvat alukseen: kyseisen materiaalin jalostaminen voi olla tuottoisaa ja kaupallisen toiminnan mahdollistavaa. Tämän merkittävän näkökohdan täytyy heijastua merellä kerätyn jätteen toimittamisesta ja tuloksena saatavista, kierrätettävistä materiaaleista perityistä maksuista. |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa toimivaltaisia viranomaisia ja toiminnan harjoittajia niin ikään kehittämään edelleen järjestelmiä merialan jätteiden hyötykäyttöön, joka olisi aktiivinen panos kiertotalouden hyväksi. |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa painokkaasti komissiota tarkentamaan lisää ilmauksen ”riittävä varastotila” merkitystä yhteistyössä Kansainvälisen merenkulkujärjestön kanssa, jotta rajoitetaan satamien harkintavaltaa määrittää asia ja jotta vähennetään tästä käyttäjille aiheutuvaa epävarmuutta. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa asettamaan määräajan ilmoitusmenettelyjen ja valvonnan digitalisoinnin sekä kaikkiin satamiin sovellettavan asiakirjavaatimusten standardisoinnin nopeaa loppuunsaattamista varten. |
| --- | --- |

34.

| 35. | katsoo, että pitämällä alusten liikennöijät ja satamaviranomaiset ajan tasalla rikkomustapauksissa mahdollisesti määrättävistä seuraamuksista edistetään uuden järjestelmän läpinäkyvyyttä ja sen noudattamista merkittävällä tavalla. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaakin jäsenvaltioita laatimaan niin pitkälle kuin mahdollista yhtenäisen seuraamusjärjestelmän, jotta vältetään sekä epäreilu kilpailu että ”satamien koluaminen” taloudellista etua tavoitellen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | toteaa, että komission ehdotus noudattaa toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, mitä tulee EU:n laajuisten sääntöjen asettamiseen aluksilta peräisin olevan jätteen toimittamiseen tarkoitetuille satamassa oleville vastaanottolaitteille. |
| --- | --- |

37.

Bryssel 10. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/225 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/225

---

Euroopan alueiden komitean lausunto – Elintarvikeketjuun sovellettava riskinarviointi

(2018/C 461/19)

| Yleisesittelijä: | Miloslav REPASKÝ (SK, EA), Prešovin itsehallintoalueen alueparlamentin jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Elintarvikeketjuun sovellettava riskinarviointi
  COM(2018) 179 final |

Yleisesittelijä:

Miloslav REPASKÝ (SK, EA), Prešovin itsehallintoalueen alueparlamentin jäsen

Viiteasiakirja:

Elintarvikeketjuun sovellettava riskinarviointi

COM(2018) 179 final

I   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Asetusehdotuksen johdanto-osan 4 kappale

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Sen vuoksi on tarpeen varmistaa koko riskinanalyysin ajaksi kattava ja jatkuva riskiviestintäprosessi, jossa ovat mukana riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavat unionin ja kansalliset tahot. Prosessiin olisi yhdistettävä avoin vuoropuhelu kaikkien asianomaisten osapuolten välillä, jotta varmistetaan riskianalyysin johdonmukaisuus ja yhtenäisyys. | Sen vuoksi on tarpeen varmistaa koko riskinanalyysin ajaksi kattava ja jatkuva riskiviestintäprosessi, jossa ovat mukana riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavat unionin ja kansalliset tahot. Prosessiin olisi yhdistettävä avoin vuoropuhelu kaikkien asianomaisten osapuolten
  , kuluttajat ja kuluttajajärjestöt mukaan luettuina,
  välillä, jotta varmistetaan
  yleisen edun hallitsevuus
  , riskianalyysin johdonmukaisuus ja yhtenäisyys. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Sen vuoksi on tarpeen varmistaa koko riskinanalyysin ajaksi kattava ja jatkuva riskiviestintäprosessi, jossa ovat mukana riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavat unionin ja kansalliset tahot. Prosessiin olisi yhdistettävä avoin vuoropuhelu kaikkien asianomaisten osapuolten välillä, jotta varmistetaan riskianalyysin johdonmukaisuus ja yhtenäisyys.

Sen vuoksi on tarpeen varmistaa koko riskinanalyysin ajaksi kattava ja jatkuva riskiviestintäprosessi, jossa ovat mukana riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavat unionin ja kansalliset tahot. Prosessiin olisi yhdistettävä avoin vuoropuhelu kaikkien asianomaisten osapuolten
  , kuluttajat ja kuluttajajärjestöt mukaan luettuina,
  välillä, jotta varmistetaan
  yleisen edun hallitsevuus
  , riskianalyysin johdonmukaisuus ja yhtenäisyys.

Muutosehdotus 2

Asetusehdotuksen johdanto-osan 8 kappale.

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (8) | Yleissuunnitelmassa olisi yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon riskiviestintätoimia harkittaessa, kuten riskin eri tasot, riskin luonne ja sen mahdollinen vaikutus kansanterveyteen, keneen tai mihin riski vaikuttaa suoraan tai välillisesti, riskialtistuksen tasot, kyky hallita riskiä sekä muut tekijät, jotka vaikuttavat näkemykseen riskistä, mukaan luettuna kiireellisyys
  sekä
  sovellettavat lainsäädäntöpuitteet ja markkinayhteys. Yleissuunnitelmassa olisi myös yksilöitävä käytettävät välineet ja kanavat ja perustettava asianmukaiset mekanismit yhtenäisen riskiviestinnän varmistamiseksi. |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(8)

Yleissuunnitelmassa olisi yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon riskiviestintätoimia harkittaessa, kuten riskin eri tasot, riskin luonne ja sen mahdollinen vaikutus kansanterveyteen, keneen tai mihin riski vaikuttaa suoraan tai välillisesti, riskialtistuksen tasot, kyky hallita riskiä sekä muut tekijät, jotka vaikuttavat näkemykseen riskistä, mukaan luettuna kiireellisyys
  sekä
  sovellettavat lainsäädäntöpuitteet ja markkinayhteys. Yleissuunnitelmassa olisi myös yksilöitävä käytettävät välineet ja kanavat ja perustettava asianmukaiset mekanismit yhtenäisen riskiviestinnän varmistamiseksi.

| (8) | Yleissuunnitelmassa olisi yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon riskiviestintätoimia harkittaessa, kuten riskin eri tasot, riskin luonne ja sen mahdollinen vaikutus kansanterveyteen, keneen tai mihin riski vaikuttaa suoraan tai välillisesti, riskialtistuksen tasot, kyky hallita riskiä sekä muut tekijät, jotka vaikuttavat näkemykseen riskistä, mukaan luettuna kiireellisyys
  , riskinarvioinnissa havaitut epävarmuustekijät,
  sovellettavat lainsäädäntöpuitteet ja markkinayhteys. Yleissuunnitelmassa olisi myös yksilöitävä käytettävät välineet ja kanavat ja perustettava asianmukaiset mekanismit yhtenäisen riskiviestinnän varmistamiseksi
  kaikilla hallintotasoilla, alue- ja paikallisyhteisöt mukaan luettuina
  . |
| --- | --- |

(8)

Yleissuunnitelmassa olisi yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon riskiviestintätoimia harkittaessa, kuten riskin eri tasot, riskin luonne ja sen mahdollinen vaikutus kansanterveyteen, keneen tai mihin riski vaikuttaa suoraan tai välillisesti, riskialtistuksen tasot, kyky hallita riskiä sekä muut tekijät, jotka vaikuttavat näkemykseen riskistä, mukaan luettuna kiireellisyys
  , riskinarvioinnissa havaitut epävarmuustekijät,
  sovellettavat lainsäädäntöpuitteet ja markkinayhteys. Yleissuunnitelmassa olisi myös yksilöitävä käytettävät välineet ja kanavat ja perustettava asianmukaiset mekanismit yhtenäisen riskiviestinnän varmistamiseksi
  kaikilla hallintotasoilla, alue- ja paikallisyhteisöt mukaan luettuina
  .

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaiset panevat täytäntöön merkittävän osan EU:n lainsäädännöstä, ja sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että kyseiset hallintotahot osallistetaan asianmukaisesti viestintästrategian toteuttamiseen, jotta huolehditaan strategian yhtenäisyydestä.

Muutosehdotus 3

Asetuksen (EY) No 178/2002 uusi 8 a artikla.

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Riskiviestinnän tavoitteet | Riskiviestinnän tavoitteet |
| Riskiviestinnällä on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin ottaen huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät: | Riskiviestinnällä on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin ottaen huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät: |
| a) | edistetään käsiteltävinä oleviin erityisiin kysymyksiin liittyvää tietoisuutta ja ymmärtämystä koko riskianalyysiprosessin ajan; |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Riskiviestinnän tavoitteet

Riskiviestinnän tavoitteet

Riskiviestinnällä on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin ottaen huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät:

Riskiviestinnällä on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin ottaen huomioon riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen tehtävät:

a)

edistetään käsiteltävinä oleviin erityisiin kysymyksiin liittyvää tietoisuutta ja ymmärtämystä koko riskianalyysiprosessin ajan;

| a) | edistetään käsiteltävinä oleviin erityisiin kysymyksiin liittyvää tietoisuutta ja ymmärtämystä koko riskianalyysiprosessin ajan; |
| --- | --- |

a)

edistetään käsiteltävinä oleviin erityisiin kysymyksiin liittyvää tietoisuutta ja ymmärtämystä koko riskianalyysiprosessin ajan;

| b) | edistetään yhtenäisyyttä ja avoimuutta riskinhallintasuositusten muotoilussa; |
| --- | --- |

b)

edistetään yhtenäisyyttä ja avoimuutta riskinhallintasuositusten muotoilussa;

| b) | edistetään yhtenäisyyttä ja avoimuutta riskinhallintasuositusten muotoilussa
  tarkoituksena saavuttaa luonnon, ihmisten terveyden, eläinten ja ympäristön suojelun korkea taso
  ; |
| --- | --- |

b)

edistetään yhtenäisyyttä ja avoimuutta riskinhallintasuositusten muotoilussa
  tarkoituksena saavuttaa luonnon, ihmisten terveyden, eläinten ja ympäristön suojelun korkea taso
  ;

| c) | tarjotaan vankka perusta riskinhallintapäätösten ymmärtämiselle; |
| --- | --- |

c)

tarjotaan vankka perusta riskinhallintapäätösten ymmärtämiselle;

| c) | tarjotaan vankka perusta riskinhallintapäätösten ymmärtämiselle; |
| --- | --- |

c)

tarjotaan vankka perusta riskinhallintapäätösten ymmärtämiselle;

| d) | edistetään riskianalyysiprosessin ymmärtämystä kansalaisten parissa, jotta lisättäisiin luottamusta sen tuloksiin; |
| --- | --- |

d)

edistetään riskianalyysiprosessin ymmärtämystä kansalaisten parissa, jotta lisättäisiin luottamusta sen tuloksiin;

| d) | edistetään riskianalyysiprosessin ymmärtämystä kansalaisten parissa, jotta lisättäisiin luottamusta sen tuloksiin; |
| --- | --- |

d)

edistetään riskianalyysiprosessin ymmärtämystä kansalaisten parissa, jotta lisättäisiin luottamusta sen tuloksiin;

| e) | edistetään kaikkien asiaan liittyvien osapuolten asianmukaista osallistumista; |
| --- | --- |

e)

edistetään kaikkien asiaan liittyvien osapuolten asianmukaista osallistumista;

| e) | varmistetaan, että suuri yleisö on tietoinen ”vaaran” ja ”riskin” käsitteistä ja ymmärtää ne ja että riskien ja hyötyjen väliset kompromissit hyväksytään; |
| --- | --- |

e)

varmistetaan, että suuri yleisö on tietoinen ”vaaran” ja ”riskin” käsitteistä ja ymmärtää ne ja että riskien ja hyötyjen väliset kompromissit hyväksytään;

| f) | varmistetaan asianmukainen tiedonvaihto asiaan liittyvien osapuolten kanssa elintarvikeketjuun liittyvistä riskeistä. |
| --- | --- |

f)

varmistetaan asianmukainen tiedonvaihto asiaan liittyvien osapuolten kanssa elintarvikeketjuun liittyvistä riskeistä.

| f) | edistetään kaikkien asiaan liittyvien osapuolten asianmukaista osallistumista
  ja lujitetaan näiden välisiä suhteita ja keskinäistä kunnioitusta
  ja, |
| --- | --- |

f)

edistetään kaikkien asiaan liittyvien osapuolten asianmukaista osallistumista
  ja lujitetaan näiden välisiä suhteita ja keskinäistä kunnioitusta
  ja,

| g) | varmistetaan asianmukainen tiedonvaihto asiaan liittyvien osapuolten kanssa elintarvikeketjuun liittyvistä riskeistä. |
| --- | --- |

g)

varmistetaan asianmukainen tiedonvaihto asiaan liittyvien osapuolten kanssa elintarvikeketjuun liittyvistä riskeistä.

Perustelu

Kun otetaan huomioon, että riskin ja vaaran käsitteet tavataan jäsenvaltioissa ymmärtää eri näkökulmista ja että poliittiset päättäjät, tieteentekijät, sääntelyviranomaiset ja toimialan piirissä vaikuttavat tahot käyvät niistä keskustelua, on aiheellista korostaa, miten tärkeää on kohottaa suuren yleisön tietoisuutta mainituista käsitteistä ja varmistaa, että ihmiset ymmärtävät ja hyväksyvät kompromissit riskien ja hyötyjen välillä.

Muutosehdotus 4

Asetuksen (EY) No 178/2002 uusi 8 c artikla.

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Riskiviestinnän yleissuunnitelma | Riskiviestinnän yleissuunnitelma |
| 1.   Annetaan komissiolle tiiviissä yhteisyössä elintarviketurvallisuusviranomaisen ja jäsenvaltioiden kanssa ja asianmukaisten julkisten kuulemisten jälkeen valtuudet hyväksyä 57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan riskiviestinnän yleissuunnitelma elintarvikeketjuun liittyvissä asioissa, ottaen huomioon 8 a ja 8 b artiklassa vahvistetut tavoitteet ja yleiset periaatteet. | 1.   Annetaan komissiolle tiiviissä yhteisyössä elintarviketurvallisuusviranomaisen ja jäsenvaltioiden kanssa ja asianmukaisten julkisten kuulemisten jälkeen valtuudet hyväksyä 57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan riskiviestinnän yleissuunnitelma elintarvikeketjuun liittyvissä asioissa, ottaen huomioon 8 a ja 8 b artiklassa vahvistetut tavoitteet ja yleiset periaatteet. |
| 2.   Riskiviestinnän yleissuunnitelmalla on edistettävä yhdennettyjä riskiviestintäpuitteita, joita sekä riskinarvioinnista että riskinhallinnasta vastaavien tahojen on noudatettava yhtenäisesti ja järjestelmällisesti
  sekä unionin että kansallisella tasolla
  . Siinä on | 2.   Riskiviestinnän yleissuunnitelmalla on edistettävä yhdennettyjä riskiviestintäpuitteita, joita sekä riskinarvioinnista että riskinhallinnasta vastaavien tahojen on noudatettava yhtenäisesti ja järjestelmällisesti
  unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla
  . Siinä on |
| a) | yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon pohdittaessa tarvittavien riskiviestintätoimien tyyppiä ja tasoa; |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Riskiviestinnän yleissuunnitelma

Riskiviestinnän yleissuunnitelma

1.   Annetaan komissiolle tiiviissä yhteisyössä elintarviketurvallisuusviranomaisen ja jäsenvaltioiden kanssa ja asianmukaisten julkisten kuulemisten jälkeen valtuudet hyväksyä 57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan riskiviestinnän yleissuunnitelma elintarvikeketjuun liittyvissä asioissa, ottaen huomioon 8 a ja 8 b artiklassa vahvistetut tavoitteet ja yleiset periaatteet.

1.   Annetaan komissiolle tiiviissä yhteisyössä elintarviketurvallisuusviranomaisen ja jäsenvaltioiden kanssa ja asianmukaisten julkisten kuulemisten jälkeen valtuudet hyväksyä 57 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan riskiviestinnän yleissuunnitelma elintarvikeketjuun liittyvissä asioissa, ottaen huomioon 8 a ja 8 b artiklassa vahvistetut tavoitteet ja yleiset periaatteet.

2.   Riskiviestinnän yleissuunnitelmalla on edistettävä yhdennettyjä riskiviestintäpuitteita, joita sekä riskinarvioinnista että riskinhallinnasta vastaavien tahojen on noudatettava yhtenäisesti ja järjestelmällisesti
  sekä unionin että kansallisella tasolla
  . Siinä on

2.   Riskiviestinnän yleissuunnitelmalla on edistettävä yhdennettyjä riskiviestintäpuitteita, joita sekä riskinarvioinnista että riskinhallinnasta vastaavien tahojen on noudatettava yhtenäisesti ja järjestelmällisesti
  unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla
  . Siinä on

a)

yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon pohdittaessa tarvittavien riskiviestintätoimien tyyppiä ja tasoa;

| a) | yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon pohdittaessa tarvittavien riskiviestintätoimien tyyppiä ja tasoa; |
| --- | --- |

a)

yksilöitävä keskeiset tekijät, jotka on otettava huomioon pohdittaessa tarvittavien riskiviestintätoimien tyyppiä ja tasoa;

| b) | yksilöitävä riskiviestinnässä käytetyt keskeiset välineet ja kanavat ottaen huomioon kohderyhmien tarpeet; |
| --- | --- |

b)

yksilöitävä riskiviestinnässä käytetyt keskeiset välineet ja kanavat ottaen huomioon kohderyhmien tarpeet;

| b) | yksilöitävä riskiviestinnässä käytetyt keskeiset välineet ja kanavat ottaen huomioon kohderyhmien tarpeet; |
| --- | --- |

b)

yksilöitävä riskiviestinnässä käytetyt keskeiset välineet ja kanavat ottaen huomioon kohderyhmien tarpeet;

| c) | vahvistettava asianmukaiset mekanismit, jotta voidaan vahvistaa riskiviestinnän yhtenäisyyttä riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen parissa ja varmistaa avoin vuoropuhelu kaikkien asiaan liittyvien osapuolten välillä. |
| --- | --- |

c)

vahvistettava asianmukaiset mekanismit, jotta voidaan vahvistaa riskiviestinnän yhtenäisyyttä riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen parissa ja varmistaa avoin vuoropuhelu kaikkien asiaan liittyvien osapuolten välillä.

| c) | vahvistettava asianmukaiset mekanismit, jotta voidaan vahvistaa riskiviestinnän yhtenäisyyttä riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen parissa ja varmistaa avoin vuoropuhelu kaikkien asiaan liittyvien osapuolten välillä. |
| --- | --- |

c)

vahvistettava asianmukaiset mekanismit, jotta voidaan vahvistaa riskiviestinnän yhtenäisyyttä riskinarvioinnista ja riskinhallinnasta vastaavien tahojen parissa ja varmistaa avoin vuoropuhelu kaikkien asiaan liittyvien osapuolten välillä.

3.   Komissio hyväksyy riskiviestinnän yleissuunnitelman viimeistään [kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä] ja pitää sen ajan tasalla, ottaen huomioon tekninen ja tieteellinen kehitys ja saadut kokemukset.”;

3.   Komissio hyväksyy riskiviestinnän yleissuunnitelman viimeistään [kahden vuoden kuluttua tämän asetuksen soveltamispäivästä] ja pitää sen ajan tasalla, ottaen huomioon tekninen ja tieteellinen kehitys ja saadut kokemukset.”;

Perustelu

Perustelu

Sama kuin muutosehdotuksessa 1 esitetty.

Muutosehdotus 5

Muutosehdotus 5

39 artiklan kohdan 1 alakohta

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”39 artikla | ”39 artikla |
| Luottamuksellisuus | Luottamuksellisuus |
| [– –] | [– –] |
| 1) | menetelmät, joita käytetään tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevan pyynnön kohteen valmistamiseen tai tuottamiseen, ja muut menetelmään liittyvät tekniset ja teolliset eritelmät; |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”39 artikla

”39 artikla

Luottamuksellisuus

Luottamuksellisuus

[– –]

[– –]

1)

menetelmät, joita käytetään tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevan pyynnön kohteen valmistamiseen tai tuottamiseen, ja muut menetelmään liittyvät tekniset ja teolliset eritelmät;

| 1) | menetelmät, joita käytetään tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevan pyynnön kohteen valmistamiseen tai tuottamiseen, ja muut menetelmään liittyvät tekniset ja teolliset eritelmät
  , edellyttäen, että hakija osoittaa, että menetelmällä ei ole haitallisia vaikutuksia terveyteen tai ympäristöön
  ; |
| --- | --- |

1)

menetelmät, joita käytetään tieteellisiä selvityksiä, myös tieteellistä lausuntoa, koskevan pyynnön kohteen valmistamiseen tai tuottamiseen, ja muut menetelmään liittyvät tekniset ja teolliset eritelmät
  , edellyttäen, että hakija osoittaa, että menetelmällä ei ole haitallisia vaikutuksia terveyteen tai ympäristöön
  ;

, edellyttäen, että hakija osoittaa, että menetelmällä ei ole haitallisia vaikutuksia terveyteen tai ympäristöön

[– –]

[– –]

Perustelu

Perustelu

Muutosehdotuksen tavoitteena on ottaa paremmin huomioon terveyden ja ympäristön suojelu.

Muutosehdotus 6

Muutosehdotus 6

39 artiklan 4 kohdan b alakohta

| Euroopan komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”39 artikla | ”39 artikla |
| Luottamuksellisuus | Luottamuksellisuus |
| [– –] | [– –] |
| 4.   Sen estämättä, mitä 2 ja 3 kohdassa säädetään, seuraavat tiedot on kuitenkin julkaistava: | 4.   Sen estämättä, mitä 2 ja 3 kohdassa säädetään, seuraavat tiedot on kuitenkin julkaistava: |
| [– –] | [– –] |
| b) | tiedot, jotka muodostavat osan elintarviketurvallisuusviranomaisen esittämien tieteellisten selvitysten, myös tieteellisten lausuntojen, päätelmiä ja jotka liittyvät
  ennakoitavissa oleviin terveysvaikutuksiin
  .”; |

Euroopan komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”39 artikla

”39 artikla

Luottamuksellisuus

Luottamuksellisuus

[– –]

[– –]

4.   Sen estämättä, mitä 2 ja 3 kohdassa säädetään, seuraavat tiedot on kuitenkin julkaistava:

4.   Sen estämättä, mitä 2 ja 3 kohdassa säädetään, seuraavat tiedot on kuitenkin julkaistava:

[– –]

[– –]

b)

tiedot, jotka muodostavat osan elintarviketurvallisuusviranomaisen esittämien tieteellisten selvitysten, myös tieteellisten lausuntojen, päätelmiä ja jotka liittyvät
  ennakoitavissa oleviin terveysvaikutuksiin
  .”;

ennakoitavissa oleviin terveysvaikutuksiin

| b) | tiedot, jotka muodostavat osan elintarviketurvallisuusviranomaisen esittämien tieteellisten selvitysten, myös tieteellisten lausuntojen, päätelmiä ja jotka liittyvät
  mahdollisiin ihmisten tai eläinten terveyttä koskeviin tai ympäristövaikutuksiin”
  ; |
| --- | --- |

b)

tiedot, jotka muodostavat osan elintarviketurvallisuusviranomaisen esittämien tieteellisten selvitysten, myös tieteellisten lausuntojen, päätelmiä ja jotka liittyvät
  mahdollisiin ihmisten tai eläinten terveyttä koskeviin tai ympäristövaikutuksiin”
  ;

mahdollisiin ihmisten tai eläinten terveyttä koskeviin tai ympäristövaikutuksiin”

Perustelu

Perustelu

Muutosehdotuksen tavoitteena on ottaa paremmin huomioon terveyden ja ympäristön suojelu.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Taustaa

Taustaa

| 1. | pitää tervetulleena komission aloitetta, jolla pyritään lisäämään elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuutta ja kestäväpohjaisuutta. Kyseessä on askel oikeaan suuntaan. Se selkeyttää avoimuussääntöjä eritoten Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) riskinarvioinneissaan hyödyntämiä tieteellisiä tutkimuksia ajatellen, parantaa EFSA:n hallintoa, tiivistää jäsenvaltioiden ja EFSA:n tieteellistä yhteistyötä ja niiden osallistumista EFSA:n tieteelliseen työskentelyyn sekä kehittää kokonaisvaltaista ja tehokasta viestintästrategiaa riskikysymyksissä. |
| --- | --- |

1.

pitää tervetulleena komission aloitetta, jolla pyritään lisäämään elintarvikeketjuun sovellettavan EU:n riskinarvioinnin avoimuutta ja kestäväpohjaisuutta. Kyseessä on askel oikeaan suuntaan. Se selkeyttää avoimuussääntöjä eritoten Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) riskinarvioinneissaan hyödyntämiä tieteellisiä tutkimuksia ajatellen, parantaa EFSA:n hallintoa, tiivistää jäsenvaltioiden ja EFSA:n tieteellistä yhteistyötä ja niiden osallistumista EFSA:n tieteelliseen työskentelyyn sekä kehittää kokonaisvaltaista ja tehokasta viestintästrategiaa riskikysymyksissä.

| 2. | katsoo, että aloite on askel oikeaan suuntaan, mutta edelleen esiintyy epäilyä siitä, mahdollistavatko ehdotetut muutokset riippumattoman tieteellisen valvonnan niiden tutkimusten ja tietoaineistojen suhteen, joita käytetään säänneltyjen tuotteiden ja aineiden riskinarvioinneissa, kun otetaan huomioon voimassa olevaan oikeudelliseen kehykseen sisältyvät tietosuojaa ja luottamuksellisuutta koskevat säännöt. |
| --- | --- |

2.

katsoo, että aloite on askel oikeaan suuntaan, mutta edelleen esiintyy epäilyä siitä, mahdollistavatko ehdotetut muutokset riippumattoman tieteellisen valvonnan niiden tutkimusten ja tietoaineistojen suhteen, joita käytetään säänneltyjen tuotteiden ja aineiden riskinarvioinneissa, kun otetaan huomioon voimassa olevaan oikeudelliseen kehykseen sisältyvät tietosuojaa ja luottamuksellisuutta koskevat säännöt.

| 3. | toteaa, että tarkasteltavana oleva säädösehdotus on reaktio komission elintarvikelainsäädäntöä koskevasta asetuksesta (EY) N:o 178/2002 (1) tekemän toimivuustarkastuksen tuloksiin sekä vastaus eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen ”Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta” ja että sillä muutetaan useita alakohtaisia säädöksiä. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että tarkasteltavana oleva säädösehdotus on reaktio komission elintarvikelainsäädäntöä koskevasta asetuksesta (EY) N:o 178/2002 (1

| 4. | huomauttaa, että asetuksen (EY) N:o 178/2002 toimivuustarkastuksessa kävi ilmi, että ihmiset peräävät entistä avoimempaa riskinarviointimenettelyä elintarvikelainsäädännön alalla, sekä läpinäkyvämpää päätöksentekoprosessia, joka perustuu riskinarviointiin. Toimivuustarkastuksesta tehdyt päätelmät toivat ilmi myös muita aloja, missä tarvitaan muutosta. Niitä ovat EFSA:n hallinto (negatiivisia signaaleja sen kyvystä ylläpitää tieteellisten tutkimusten korkea laatu ja riippumattomuus ja tarve tehostaa yhteistyötä kaikkien jäsenvaltioiden kanssa) ja puutteellinen viestintä riskiaiheesta ylipäätään. |
| --- | --- |

4.

huomauttaa, että asetuksen (EY) N:o 178/2002 toimivuustarkastuksessa kävi ilmi, että ihmiset peräävät entistä avoimempaa riskinarviointimenettelyä elintarvikelainsäädännön alalla, sekä läpinäkyvämpää päätöksentekoprosessia, joka perustuu riskinarviointiin. Toimivuustarkastuksesta tehdyt päätelmät toivat ilmi myös muita aloja, missä tarvitaan muutosta. Niitä ovat EFSA:n hallinto (negatiivisia signaaleja sen kyvystä ylläpitää tieteellisten tutkimusten korkea laatu ja riippumattomuus ja tarve tehostaa yhteistyötä kaikkien jäsenvaltioiden kanssa) ja puutteellinen viestintä riskiaiheesta ylipäätään.

| 5. | huomauttaa, että riskien arvioinnin suorittaa EU:n tasolla EFSA, joka perustettiin yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen nojalla. EFSA on riippumaton tieteellinen elin, joka vastaa asiantuntija-arvioiden antamisesta turvallisuuteen liittyvien näkökohtien suhteen EU:n elintarvikkeiden ja rehujen osalta komission, jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin pyynnöstä sekä omasta aloitteestaan. Nämä arvioinnit suoritetaan erillään riskinhallinnasta, josta Euroopan komissio on suurelta osin vastuussa. |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että riskien arvioinnin suorittaa EU:n tasolla EFSA, joka perustettiin yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen nojalla. EFSA on riippumaton tieteellinen elin, joka vastaa asiantuntija-arvioiden antamisesta turvallisuuteen liittyvien näkökohtien suhteen EU:n elintarvikkeiden ja rehujen osalta komission, jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin pyynnöstä sekä omasta aloitteestaan. Nämä arvioinnit suoritetaan erillään riskinhallinnasta, josta Euroopan komissio on suurelta osin vastuussa.

EU:n riskiarviointiprosessin avoimuus, riippumattomuus ja luotettavuus

EU:n riskiarviointiprosessin avoimuus, riippumattomuus ja luotettavuus

| 6. | korostaa, että kansalaiset ja muut sidosryhmät ovat ilmaisset huolestuneisuutensa niiden toimialan tuottamien tutkimusten ja tietoaineistojen avoimuudesta ja riippumattomuudesta, joita EFSA käyttää riskinarvioinneissaan säänneltyjä tuotteita tai aineita koskevien lupamenettelyjen yhteydessä. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että kansalaiset ja muut sidosryhmät ovat ilmaisset huolestuneisuutensa niiden toimialan tuottamien tutkimusten ja tietoaineistojen avoimuudesta ja riippumattomuudesta, joita EFSA käyttää riskinarvioinneissaan säänneltyjä tuotteita tai aineita koskevien lupamenettelyjen yhteydessä.

| 7. | toteaa, että komission ehdotukset ovat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia. |
| --- | --- |

7.

toteaa, että komission ehdotukset ovat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisia.

| 8. | toteaa, että nykyinen lupamenettely perustuu hakijan (toimialataho) suoraan tilaamiin, asianomaista hakemusaineistoa varten vaadittaviin tutkimuksiin. Keskeistä tässä mallissa on näkemys, että julkisia varoja ei pitäisi käyttää sellaisten tutkimusten teettämiseen, joilla viime kädessä autetaan teollisuutta saattamaan jokin tuote markkinoille. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että nykyinen lupamenettely perustuu hakijan (toimialataho) suoraan tilaamiin, asianomaista hakemusaineistoa varten vaadittaviin tutkimuksiin. Keskeistä tässä mallissa on näkemys, että julkisia varoja ei pitäisi käyttää sellaisten tutkimusten teettämiseen, joilla viime kädessä autetaan teollisuutta saattamaan jokin tuote markkinoille.

| 9. | huomauttaa, että näin ollen teollis- ja tekijänoikeudet, jotka kohdistuvat mainittuihin, riskinarviointiin käytettäviin tutkimuksiin ja niiden sisältöön, kuuluvat toimialalle, jolloin riippumaton tieteellinen valvonta ei ehkä ole mahdollista, kun muistetaan yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen 38 artiklan uuden 1 a kohdan sanamuoto. Siinä säädetään, että ”[e]dellä olevan 1 kohdan c alakohdassa mainittujen tietojen julkaisemista ei ole pidettävä eksplisiittisenä tai implisiittisenä lupana, jonka mukaan kyseisiä tietoja ja niiden sisältöä saisi käyttää, jäljentää tai muutoin hyödyntää – –”. |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että näin ollen teollis- ja tekijänoikeudet, jotka kohdistuvat mainittuihin, riskinarviointiin käytettäviin tutkimuksiin ja niiden sisältöön, kuuluvat toimialalle, jolloin riippumaton tieteellinen valvonta ei ehkä ole mahdollista, kun muistetaan yleistä elintarvikelainsäädäntöä koskevan asetuksen 38 artiklan uuden 1 a kohdan sanamuoto. Siinä säädetään, että ”[e]dellä olevan 1 kohdan c alakohdassa mainittujen tietojen julkaisemista ei ole pidettävä eksplisiittisenä tai implisiittisenä lupana, jonka mukaan kyseisiä tietoja ja niiden sisältöä saisi käyttää, jäljentää tai muutoin hyödyntää – –”.

| 10. | toteaa, että mikäli riippumattomat tutkijat eivät pysty julkaisemaan saamiaan tuloksia, se ei millään tavoin kannusta heitä ristiintarkastamalla varmistamaan tuloksia tutkimuksesta, jota käytetään EFSA:n riskinarvioinnissa. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että mikäli riippumattomat tutkijat eivät pysty julkaisemaan saamiaan tuloksia, se ei millään tavoin kannusta heitä ristiintarkastamalla varmistamaan tuloksia tutkimuksesta, jota käytetään EFSA:n riskinarvioinnissa.

| 11. | toteaa, että jotta riippumattomat tutkijat kykenisivät muodostamaan käsityksen kulloisenkin analyysin paikkansapitävyydestä tai toistamaan jonkin tietyn tutkimuksen tulokset tai tekemään uusia löydöksiä, on olennaisen tärkeää saada käyttöön ei ainoastaan tietoaines vaan myös tulosten saavuttamiseen käytetyt ohjelmistot. Sen vuoksi olisi erittäin hyödyllistä tehdä selväksi komission ja EFSA:n asema, mitä tulee oikeuteen käyttää sellaista omisteista ohjelmistoa, jota on hyödynnetty teetettyihin tutkimuksiin, ottaen erityisesti huomioon, että EFSA on ilmoittanut tavoitteekseen mahdollistaa tieteellisen tuotantonsa toistettavuus. |
| --- | --- |

11.

toteaa, että jotta riippumattomat tutkijat kykenisivät muodostamaan käsityksen kulloisenkin analyysin paikkansapitävyydestä tai toistamaan jonkin tietyn tutkimuksen tulokset tai tekemään uusia löydöksiä, on olennaisen tärkeää saada käyttöön ei ainoastaan tietoaines vaan myös tulosten saavuttamiseen käytetyt ohjelmistot. Sen vuoksi olisi erittäin hyödyllistä tehdä selväksi komission ja EFSA:n asema, mitä tulee oikeuteen käyttää sellaista omisteista ohjelmistoa, jota on hyödynnetty teetettyihin tutkimuksiin, ottaen erityisesti huomioon, että EFSA on ilmoittanut tavoitteekseen mahdollistaa tieteellisen tuotantonsa toistettavuus.

| 12. | toteaa lisäksi kokemuksen osoittaneen, että suuren yleisön pääsy käsiksi tietoihin ja aineistoihin, joiden avulla olisi mahdollista tarkistaa tietyn aineen turvallisuuden arvioinnin asianmukaisuus, ei ole välttämättä yksinkertaista ja voi edellyttää oikeuskäsittelyä EU:n tuomioistuimissa (2). |
| --- | --- |

12.

toteaa lisäksi kokemuksen osoittaneen, että suuren yleisön pääsy käsiksi tietoihin ja aineistoihin, joiden avulla olisi mahdollista tarkistaa tietyn aineen turvallisuuden arvioinnin asianmukaisuus, ei ole välttämättä yksinkertaista ja voi edellyttää oikeuskäsittelyä EU:n tuomioistuimissa (2

| 13. | huomauttaa tässä yhteydessä, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 12 artiklassa sallitaan oma-aloitteinen julkaisu ja suorastaan kehotetaan siihen. Komitea katsoo, että EU:n kaikkien tieteellisten neuvoa-antavien elinten tulisi soveltaa yhtenäisesti EU:n sääntöjä yleisön pääsystä tutustumaan informaatioon ja että niiden tulisi harjoittaa yhtenäistä aloitteellista julkaisupolitiikkaa ennustettavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

13.

huomauttaa tässä yhteydessä, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 12 artiklassa sallitaan oma-aloitteinen julkaisu ja suorastaan kehotetaan siihen. Komitea katsoo, että EU:n kaikkien tieteellisten neuvoa-antavien elinten tulisi soveltaa yhtenäisesti EU:n sääntöjä yleisön pääsystä tutustumaan informaatioon ja että niiden tulisi harjoittaa yhtenäistä aloitteellista julkaisupolitiikkaa ennustettavuuden varmistamiseksi.

| 14. | toteaa tässä yhteydessä, että Euroopan lääkevirasto julkaisi vuonna 2016 julkisen valvonnan ja uuden tietämyksen soveltamisen tulevassa tutkimuksessa kansanterveyden nimissä mahdollistamisesta annettuun toimintapolitiikkaansa nro 0070 (3) kytkeytyvän suuntaviiva-asiakirjan virastossa noudatettavista kliinisten tietoaineistojen oma-aloitteisen julkistamisen periaatteista. |
| --- | --- |

14.

toteaa tässä yhteydessä, että Euroopan lääkevirasto julkaisi vuonna 2016 julkisen valvonnan ja uuden tietämyksen soveltamisen tulevassa tutkimuksessa kansanterveyden nimissä mahdollistamisesta annettuun toimintapolitiikkaansa nro 0070 (3

| 15. | kannattaa ehdotusta perustaa rekisteri kaikista EFSA:n hallinnoimista tutkimuksista, joka tehnee valikoivasta julkaisemisesta ja tärkeiden turvallisuustietojen luovuttamatta jättämisestä vaikeampaa. Komitea toteaa, että mainitunlainen EU:n rekisteri on jo käytössä kliinisiä kokeita varten (4). |
| --- | --- |

15.

kannattaa ehdotusta perustaa rekisteri kaikista EFSA:n hallinnoimista tutkimuksista, joka tehnee valikoivasta julkaisemisesta ja tärkeiden turvallisuustietojen luovuttamatta jättämisestä vaikeampaa. Komitea toteaa, että mainitunlainen EU:n rekisteri on jo käytössä kliinisiä kokeita varten (4

| 16. | katsoo aineistojen luottamuksellisuuteen nähden yhdenmukaistamisen tärkeäksi eikä sen vuoksi pidä kyseisen velvoitteen siirtämistä jäsenvaltioille parhaana ratkaisuna. EFSA:n tulisi päättää tietoaineistojen luottamuksellisuudesta, jotta varmistetaan, että soveltamista arvioidaan johdonmukaisesti tässä arkaluonteisessa asiassa. |
| --- | --- |

16.

katsoo aineistojen luottamuksellisuuteen nähden yhdenmukaistamisen tärkeäksi eikä sen vuoksi pidä kyseisen velvoitteen siirtämistä jäsenvaltioille parhaana ratkaisuna. EFSA:n tulisi päättää tietoaineistojen luottamuksellisuudesta, jotta varmistetaan, että soveltamista arvioidaan johdonmukaisesti tässä arkaluonteisessa asiassa.

EU:n riskinarviointimenettelyn kestäväpohjaisuus ja EFSA:n hallinto

EU:n riskinarviointimenettelyn kestäväpohjaisuus ja EFSA:n hallinto

| 17. | pitää myönteisenä, että yksi tämän säädösehdotuksen tavoitteista on parantaa EFSA:n hallintoa, tiivistää jäsenvaltioiden tieteellistä yhteistoimintaa tämän elimen kanssa ja edistää niiden osallistumista sen tieteelliseen työhön. |
| --- | --- |

17.

pitää myönteisenä, että yksi tämän säädösehdotuksen tavoitteista on parantaa EFSA:n hallintoa, tiivistää jäsenvaltioiden tieteellistä yhteistoimintaa tämän elimen kanssa ja edistää niiden osallistumista sen tieteelliseen työhön.

| 18. | panee tyytyväisenä merkille, että EFSA:n määrärahoja on lisätty huomattavasti, jotta se voi hoitaa uudet tehtävänsä, esimerkiksi teettää riippumattomia turvallisuuskokeita poikkeuksellisissa olosuhteissa. Komitea korostaa kuitenkin, että samalla on taattava riittävä rahoitus sitä varten, että EFSA pystyy hoitamaan keskeiset tehtävänsä ilman rajoituksia. |
| --- | --- |

18.

panee tyytyväisenä merkille, että EFSA:n määrärahoja on lisätty huomattavasti, jotta se voi hoitaa uudet tehtävänsä, esimerkiksi teettää riippumattomia turvallisuuskokeita poikkeuksellisissa olosuhteissa. Komitea korostaa kuitenkin, että samalla on taattava riittävä rahoitus sitä varten, että EFSA pystyy hoitamaan keskeiset tehtävänsä ilman rajoituksia.

| 19. | on hyvillään EFSA:n johtokunnan kokoonpanon ja EFSA:n ulkoista arviointia koskevan menettelyn mukauttamisesta unionin erillisvirastoista vuonna 2012 annetun toimielinten yhteisen julkilausuman liitteessä esitetyn mukaiseksi. |
| --- | --- |

19.

on hyvillään EFSA:n johtokunnan kokoonpanon ja EFSA:n ulkoista arviointia koskevan menettelyn mukauttamisesta unionin erillisvirastoista vuonna 2012 annetun toimielinten yhteisen julkilausuman liitteessä esitetyn mukaiseksi.

| 20. | toteaa, että tällä hetkellä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnassa on 14 valittua jäsentä, ja määrän odotetaan kasvavan 35:een, mikäli ehdotus toteutuu. Kunkin jäsenvaltion on määrä nimetä oma edustajansa ja tälle varajäsenen, millä varmistetaan jäsenvaltioiden parempi osallistuminen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen hallintoon. Komissio nimeää kaksi jäsentä, ja Euroopan parlamentilla on yksi edustaja; neljä jäsentä edustaa kansalaisyhteiskunnan ja elintarvikeketjun intressejä. |
| --- | --- |

20.

toteaa, että tällä hetkellä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen johtokunnassa on 14 valittua jäsentä, ja määrän odotetaan kasvavan 35:een, mikäli ehdotus toteutuu. Kunkin jäsenvaltion on määrä nimetä oma edustajansa ja tälle varajäsenen, millä varmistetaan jäsenvaltioiden parempi osallistuminen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen hallintoon. Komissio nimeää kaksi jäsentä, ja Euroopan parlamentilla on yksi edustaja; neljä jäsentä edustaa kansalaisyhteiskunnan ja elintarvikeketjun intressejä.

| 21. | panee merkille, että mikäli henkilöstökapasiteetti on riittämätön, eritoten pienempien jäsenvaltioiden suhteen (on tarpeen nimetä jopa 12 kansallista asiantuntijaa jäsenvaltiota kohden), ehdotuksessa avataan mahdollisuus nimetä jäseniä EFSA:n lautakuntiin muista jäsenvaltioista. Tämä kuitenkin horjuttaisi tavoiteltua yhteistyön tasapainoa kaikkien jäsenvaltioiden kesken. |
| --- | --- |

21.

panee merkille, että mikäli henkilöstökapasiteetti on riittämätön, eritoten pienempien jäsenvaltioiden suhteen (on tarpeen nimetä jopa 12 kansallista asiantuntijaa jäsenvaltiota kohden), ehdotuksessa avataan mahdollisuus nimetä jäseniä EFSA:n lautakuntiin muista jäsenvaltioista. Tämä kuitenkin horjuttaisi tavoiteltua yhteistyön tasapainoa kaikkien jäsenvaltioiden kesken.

Riskiviestinnän parantaminen

Riskiviestinnän parantaminen

| 22. | on tyytyväinen siihen, että komission ehdotuksessa esitetyssä riskiviestinnän yleissuunnitelmassa otetaan huomioon eri riskikäsitykset ja korostetaan niiden suhteen, miten tärkeää on lisätä suuren yleisön tietoisuutta sellaisista käsitteistä kuin ”vaara” ja ”riski”. |
| --- | --- |

22.

on tyytyväinen siihen, että komission ehdotuksessa esitetyssä riskiviestinnän yleissuunnitelmassa otetaan huomioon eri riskikäsitykset ja korostetaan niiden suhteen, miten tärkeää on lisätä suuren yleisön tietoisuutta sellaisista käsitteistä kuin ”vaara” ja ”riski”.

| 23. | panee merkille, että vaikka säänneltyjen tuotteiden arviointi- ja lupamenettely nojaa yhdenmukaisiin periaatteisiin, jäsenvaltioiden välillä on niiden harjoittamassa tiettyjä aineita koskevassa sääntelyssä ilmeisiä epäjohdonmukaisuuksia, jotka saattavat johtua eri näkökulmista vaaran ja riskin käsitteisiin ja asianomaisen riskitason sosiaalisesta hyväksyttävyydestä. |
| --- | --- |

23.

panee merkille, että vaikka säänneltyjen tuotteiden arviointi- ja lupamenettely nojaa yhdenmukaisiin periaatteisiin, jäsenvaltioiden välillä on niiden harjoittamassa tiettyjä aineita koskevassa sääntelyssä ilmeisiä epäjohdonmukaisuuksia, jotka saattavat johtua eri näkökulmista vaaran ja riskin käsitteisiin ja asianomaisen riskitason sosiaalisesta hyväksyttävyydestä.

| 24. | korostaa luottamuksen eurooppalaisiin päätöksentekijöihin heikentyneen kautta linjan ja huomauttaa, että suuren yleisön luottamus on yksi tärkeimmistä ihmisten riskikäsityksiä selittävistä muuttujista (5). Mikäli kansalaiset luottavat päätöksentekijöihin tai sääntelijöihin, he kokevat riskin pienemmäksi kuin siinä tapauksessa, että he eivät luota näihin. |
| --- | --- |

24.

korostaa luottamuksen eurooppalaisiin päätöksentekijöihin heikentyneen kautta linjan ja huomauttaa, että suuren yleisön luottamus on yksi tärkeimmistä ihmisten riskikäsityksiä selittävistä muuttujista (5

| 25. | tukee näin ollen ajatusta lisätä yleisön ja asianomaisten osapuolten luottamusta EU:n elintarvikkeiden turvallisuuteen nähden soveltaman toimintatavan avoimuuteen ja kestäväpohjaisuuteen erityisesti riskinarvioinnissa. Komitea huomauttaa samalla, että jotta riskiviestintästrategia olisi tehokas, on käännyttävä yleisön ja muiden sidosryhmien puoleen aloitteellisesti ja rakentavasti ja huolehdittava siitä, että eri kompromissit riskien ja hyötyjen välillä ymmärretään ja hyväksytään. |
| --- | --- |

25.

tukee näin ollen ajatusta lisätä yleisön ja asianomaisten osapuolten luottamusta EU:n elintarvikkeiden turvallisuuteen nähden soveltaman toimintatavan avoimuuteen ja kestäväpohjaisuuteen erityisesti riskinarvioinnissa. Komitea huomauttaa samalla, että jotta riskiviestintästrategia olisi tehokas, on käännyttävä yleisön ja muiden sidosryhmien puoleen aloitteellisesti ja rakentavasti ja huolehdittava siitä, että eri kompromissit riskien ja hyötyjen välillä ymmärretään ja hyväksytään.

| 26. | korostaa, että EU:n riskiviestintästrategian on oltava osallistava ja varmistettava, että kaikki hallintotasot keskushallinnosta aina alue- ja paikallisyhteisöihin sekä muut asiaankuuluvat toimijat saadaan asianmukaisella tavalla mukaan, jotta varmistetaan johdonmukainen riskiviestintästrategia elintarvikeketjuun liittyvien riskien käsittelyyn. |
| --- | --- |

26.

korostaa, että EU:n riskiviestintästrategian on oltava osallistava ja varmistettava, että kaikki hallintotasot keskushallinnosta aina alue- ja paikallisyhteisöihin sekä muut asiaankuuluvat toimijat saadaan asianmukaisella tavalla mukaan, jotta varmistetaan johdonmukainen riskiviestintästrategia elintarvikeketjuun liittyvien riskien käsittelyyn.

| 27. | huomauttaa ehdotuksen tarkastelun ja tähänastisen keskustelun osoittaneen, että on otettava huomioon ounasteltu hallinnollisen rasituksen lisääntyminen, kansallisten asiantuntijoiden panoksen tarpeen kasvu EFSA:n johtokunnan jäseninä ja heidän toimiessaan EFSA:n tiedelautakunnissa, mahdollinen poliittinen vaikuttaminen kansallisten asiantuntijoiden nimeämiseen, millä puolestaan on vaikutuksensa EFSA:n riippumattomuuteen, ja kaikkiin jäsenvaltioihin kohdistuva huomattava taloudellinen vaikutus, kun EFSA:n määrärahoja kasvatetaan merkittävästi, sekä odotettavissa olevat brexitin talousarviovaikutukset. |
| --- | --- |

27.

huomauttaa ehdotuksen tarkastelun ja tähänastisen keskustelun osoittaneen, että on otettava huomioon ounasteltu hallinnollisen rasituksen lisääntyminen, kansallisten asiantuntijoiden panoksen tarpeen kasvu EFSA:n johtokunnan jäseninä ja heidän toimiessaan EFSA:n tiedelautakunnissa, mahdollinen poliittinen vaikuttaminen kansallisten asiantuntijoiden nimeämiseen, millä puolestaan on vaikutuksensa EFSA:n riippumattomuuteen, ja kaikkiin jäsenvaltioihin kohdistuva huomattava taloudellinen vaikutus, kun EFSA:n määrärahoja kasvatetaan merkittävästi, sekä odotettavissa olevat brexitin talousarviovaikutukset.

Bryssel 10. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä.

1

(2)  Kanne 25.5.2017, Hautala ym. v. EFSA (asia T-329/17).

2

(3)  http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2014/10/WC500174796.pdf.

3

(4)  Euroopan lääkeviraston hallinnoima EU:n kliinisten tutkimusten tietokanta (EudraCT).

4

(5)  Tämä käy ilmi Ragnar Löfstedtin ja muiden tutkijoiden työstään riskiviestinnän ja riskinhallinnan alalla saamista tuloksista.

5

---

| 21.12.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 461/232 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 461/232

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kuluttajat vahvempaan asemaan”

(2018/C 461/20)

| Yleisesittelijä: | Samuel AZZOPARDI (MT, EPP), Rabatin/Victorian (Gozo) kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista sekä direktiivin 2009/22/EY kumoamisesta
  COM(2018) 184 final
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/13/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/6/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU muuttamisesta EU:n kuluttajansuojasääntöjen täytäntöönpanon paremman valvonnan ja nykyaikaistamisen osalta
  COM(2018) 185 final
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle – Kuluttajat vahvempaan asemaan
  COM(2018) 183 final |

Yleisesittelijä:

Samuel AZZOPARDI (MT, EPP), Rabatin/Victorian (Gozo) kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirjat:

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista sekä direktiivin 2009/22/EY kumoamisesta

COM(2018) 184 final

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/13/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/6/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU muuttamisesta EU:n kuluttajansuojasääntöjen täytäntöönpanon paremman valvonnan ja nykyaikaistamisen osalta

COM(2018) 185 final

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle – Kuluttajat vahvempaan asemaan

COM(2018) 183 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi kuluttajien yhteisten etujen suojaamiseksi nostettavista edustajakanteista sekä direktiivin 2009/22/EY kumoamisesta

(COM(2018) 184 final – 2018/089 (COD))

Muutosehdotus 1

Luku 2, 6 artiklan 1 kohta – Muutetaan.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Sovellettaessa 5 artiklan 3 kohtaa jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeutetut yksiköt voivat panna vireille edustajakanteita sellaisten hyvitysmääräysten saamiseksi, joissa elinkeinonharjoittaja velvoitetaan tapauksen mukaan esimerkiksi maksamaan vahingonkorvausta, korjaamaan tai vaihtamaan tavara, alentamaan hintaa, purkamaan sopimus tai palauttamaan maksettu hinta. Jäsenvaltio voi edellyttää, että yksittäisiltä kuluttajilta, joita rikkominen koskee, saadaan valtuutukset ennen
  vahvistustuomion tai
  hyvitysmääräyksen antamista. | Sovellettaessa 5 artiklan 3 kohtaa jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeutetut yksiköt voivat panna vireille edustajakanteita sellaisten hyvitysmääräysten saamiseksi, joissa elinkeinonharjoittaja velvoitetaan tapauksen mukaan esimerkiksi maksamaan vahingonkorvausta, korjaamaan tai vaihtamaan tavara, alentamaan hintaa, purkamaan sopimus tai palauttamaan maksettu hinta. Jäsenvaltio voi edellyttää, että yksittäisiltä kuluttajilta, joita rikkominen koskee, saadaan valtuutukset ennen hyvitysmääräyksen antamista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Sovellettaessa 5 artiklan 3 kohtaa jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeutetut yksiköt voivat panna vireille edustajakanteita sellaisten hyvitysmääräysten saamiseksi, joissa elinkeinonharjoittaja velvoitetaan tapauksen mukaan esimerkiksi maksamaan vahingonkorvausta, korjaamaan tai vaihtamaan tavara, alentamaan hintaa, purkamaan sopimus tai palauttamaan maksettu hinta. Jäsenvaltio voi edellyttää, että yksittäisiltä kuluttajilta, joita rikkominen koskee, saadaan valtuutukset ennen
  vahvistustuomion tai
  hyvitysmääräyksen antamista.

Sovellettaessa 5 artiklan 3 kohtaa jäsenvaltioiden on varmistettava, että oikeutetut yksiköt voivat panna vireille edustajakanteita sellaisten hyvitysmääräysten saamiseksi, joissa elinkeinonharjoittaja velvoitetaan tapauksen mukaan esimerkiksi maksamaan vahingonkorvausta, korjaamaan tai vaihtamaan tavara, alentamaan hintaa, purkamaan sopimus tai palauttamaan maksettu hinta. Jäsenvaltio voi edellyttää, että yksittäisiltä kuluttajilta, joita rikkominen koskee, saadaan valtuutukset ennen hyvitysmääräyksen antamista.

Perustelu

Valtuutuksen saamista yksittäisiltä kuluttajilta olisi edellytettävä vain silloin, kun oikeutettu yksikkö pyytää hyvitysmääräyksen antamista. Kuluttajilta saatua valtuutusta ei pitäisi vaatia pyydettäessä vahvistustuomiota, jossa vahvistetaan rikkomuksen tapahtuneen. Tämä on sopusoinnussa 5 artiklan 2 kohdan kanssa, jossa todetaan seuraavaa: ”Oikeutetuille yksiköille ei saa asettaa vaatimusta, jonka mukaan niiden olisi kieltomääräystä [siis myös sellaista kieltomääräystä, jossa vahvistetaan, että elinkeinonharjoittajan menettely rikkoo lakia] hakiessaan hankittava valtuutus kanteessa tarkoitetuilta yksittäisiltä kuluttajilta tai esitettävä näyttö kyseisten kuluttajien todellisista vahingoista tai elinkeinonharjoittajan tahallisuudesta tai huolimattomuudesta.”

Muutosehdotus 2

Luku 3, 18 artiklan 2 kohta – Poistetaan kohta kokonaan.

Seuranta ja arviointi

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Viimeistään vuoden kuluttua direktiivin voimaantulosta komissio arvioi, tarjoavatko lento- ja rautatiematkustajien oikeuksia koskevat säännöt kuluttajansuojan, joka vastaa tasoltaan tässä direktiivissä säädettyä suojaa. Jos direktiivin mukainen suoja toteutuu, komissio tekee asianmukaiset ehdotukset, joihin voi kuulua muun muassa se, että säädökset, joita tarkoitetaan liitteessä I olevissa 10 ja 15 kohdassa, poistetaan direktiivin soveltamisalasta, joka on määritelty direktiivin 2 artiklassa. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Viimeistään vuoden kuluttua direktiivin voimaantulosta komissio arvioi, tarjoavatko lento- ja rautatiematkustajien oikeuksia koskevat säännöt kuluttajansuojan, joka vastaa tasoltaan tässä direktiivissä säädettyä suojaa. Jos direktiivin mukainen suoja toteutuu, komissio tekee asianmukaiset ehdotukset, joihin voi kuulua muun muassa se, että säädökset, joita tarkoitetaan liitteessä I olevissa 10 ja 15 kohdassa, poistetaan direktiivin soveltamisalasta, joka on määritelty direktiivin 2 artiklassa.

Perustelu

On oleellista säilyttää ehdotetun direktiivin soveltamisala laajana, myös matkustajien oikeudet käsittävänä.

Muutosehdotus 3

Liite I – Muutetaan.

LUETTELO 2 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUSTA UNIONIN LAINSÄÄDÄNNÖSTÄ

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| [– –] | [– –] |
| | (60) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 56). |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

[– –]

[– –]

(60)

Perustelu

Direktiivin soveltamisalaa olisi laajennettava, jotta saadaan aikaan todellista vaikutusta aloilla, joilla esiintyy joukkovahinkotilanteita, ja katetaan kaikki kuluttajille ja kansalaisille vahinkoa aiheuttavat menettelyt.

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/13/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/6/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/29/EY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/83/EU muuttamisesta EU:n kuluttajansuojasääntöjen täytäntöönpanon paremman valvonnan ja nykyaikaistamisen osalta

(COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD))

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 2 kappale – Lisätään uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Etenevä digitalisaatio muuttaa olemassaolomme perustaa. Digitaaliaikakaudella tapahtuu tavattoman suuria vallan siirtoja yksityishenkilöiden, hallintovallan käyttäjien ja yritysten välillä. Digiajan tekniikan kehityksen on kuitenkin aina palveltava ihmiskuntaa.




  Lisäksi digitaalinen maailma on hahmoteltava Euroopan tasolla, jotta Euroopan unioni pystyy suojelemaan vapautta, oikeutta ja yhteisvastuuta 2000-luvun toimintaympäristössä.




  Digitaalisessa maailmassa on niin ikään turvattava oikeusvaltion kautta perusoikeudet ja demokraattiset periaatteet siten, että valtiolliset ja valtiosta riippumattomat toimijat velvoitetaan takaamaan perusoikeuksien toteutuminen digitaalisessa maailmassa ja luodaan näin perusta oikeusvaltioperiaatteen noudattamiselle digitaaliaikakaudella. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Etenevä digitalisaatio muuttaa olemassaolomme perustaa. Digitaaliaikakaudella tapahtuu tavattoman suuria vallan siirtoja yksityishenkilöiden, hallintovallan käyttäjien ja yritysten välillä. Digiajan tekniikan kehityksen on kuitenkin aina palveltava ihmiskuntaa.

Lisäksi digitaalinen maailma on hahmoteltava Euroopan tasolla, jotta Euroopan unioni pystyy suojelemaan vapautta, oikeutta ja yhteisvastuuta 2000-luvun toimintaympäristössä.

Digitaalisessa maailmassa on niin ikään turvattava oikeusvaltion kautta perusoikeudet ja demokraattiset periaatteet siten, että valtiolliset ja valtiosta riippumattomat toimijat velvoitetaan takaamaan perusoikeuksien toteutuminen digitaalisessa maailmassa ja luodaan näin perusta oikeusvaltioperiaatteen noudattamiselle digitaaliaikakaudella.

Perustelu

Olisi yksilöitävä demokraattisiin, perustuslaillisiin ja perusoikeuksiin digitalisaatioprosessin aikana kohdistuvat erityishaasteet ottaen huomioon EU:n digitaalisten perusoikeuksien peruskirjan johdanto (https://digitalcharta.eu/).

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 5 kappale – Lisätään uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Perussopimuksissa taattua palvelujen tarjoamisen vapautta voidaan Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan rajoittaa yleiseen etuun liittyvistä pakottavista syistä, esimerkiksi korkeamman kuluttajansuojan tason saavuttamiseksi, mikäli tällaiset rajoitukset ovat perusteltuja, oikeasuhteisia ja tarpeellisia. Jäsenvaltiot voivat siksi ryhtyä tiettyihin toimenpiteisiin kuluttajansuojasääntöjensä noudattamisen varmistamiseksi, vaikka toimenpiteet eivät kuuluisi tämän direktiivin soveltamisalaan. Toimenpiteiden, joita jäsenvaltio toteuttaa – esimerkiksi rahapelien mainontaa koskevan – kansallisen kuluttajansuojasäännöstönsä täytäntöönpanon takaamiseksi, tulee EU:n oikeuskäytännössä vahvistetun mukaisesti olla oikeasuhteisia ja asetettuun tavoitteeseen nähden tarpeellisia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Perussopimuksissa taattua palvelujen tarjoamisen vapautta voidaan Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan rajoittaa yleiseen etuun liittyvistä pakottavista syistä, esimerkiksi korkeamman kuluttajansuojan tason saavuttamiseksi, mikäli tällaiset rajoitukset ovat perusteltuja, oikeasuhteisia ja tarpeellisia. Jäsenvaltiot voivat siksi ryhtyä tiettyihin toimenpiteisiin kuluttajansuojasääntöjensä noudattamisen varmistamiseksi, vaikka toimenpiteet eivät kuuluisi tämän direktiivin soveltamisalaan. Toimenpiteiden, joita jäsenvaltio toteuttaa – esimerkiksi rahapelien mainontaa koskevan – kansallisen kuluttajansuojasäännöstönsä täytäntöönpanon takaamiseksi, tulee EU:n oikeuskäytännössä vahvistetun mukaisesti olla oikeasuhteisia ja asetettuun tavoitteeseen nähden tarpeellisia.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 18 kappale – Muutetaan.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Verkossa toimiva markkinapaikka olisi määriteltävä direktiiviä 2011/83/EU varten samaan tapaan kuin asetuksessa (EU) N:o 524/2013 (1)

  ja direktiivissä (EU) 2016/1148

   (2). Määritelmää olisi kuitenkin ajantasaistettava ja siitä olisi tehtävä teknologianeutraalimpi, jotta se kattaisi myös uudet teknologiat. Tämän vuoksi on ”verkkosivuston” sijaan asianmukaista viitata ”verkkorajapintaan” sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa (EU) 2018/302 (3). | Verkossa toimiva markkinapaikka olisi määriteltävä direktiiviä 2011/83/EU varten samaan tapaan kuin asetuksessa (EU) N:o 524/2013 (1). Määritelmää olisi kuitenkin ajantasaistettava ja siitä olisi tehtävä teknologianeutraalimpi, jotta se kattaisi myös uudet teknologiat. Tämän vuoksi on ”verkkosivuston” sijaan asianmukaista viitata ”verkkorajapintaan” sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa (EU) 2018/302 (2).
  Verkossa toimivan markkinapaikan tarjoamiin tietoteknisiin palveluihin voivat kuulua liiketoimien käsittely, tietojen koostaminen ja käyttäjäprofiilien luominen. Verkossa toimivia sovelluskauppoja, joiden kautta voidaan jakaa sähköisessä muodossa kolmansien osapuolten tekemiä sovelluksia tai ohjelmistoja, tulee pitää yhtenä verkossa toimivan markkinapaikan muotona. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Verkossa toimiva markkinapaikka olisi määriteltävä direktiiviä 2011/83/EU varten samaan tapaan kuin asetuksessa (EU) N:o 524/2013 (1)

  ja direktiivissä (EU) 2016/1148

   (2). Määritelmää olisi kuitenkin ajantasaistettava ja siitä olisi tehtävä teknologianeutraalimpi, jotta se kattaisi myös uudet teknologiat. Tämän vuoksi on ”verkkosivuston” sijaan asianmukaista viitata ”verkkorajapintaan” sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa (EU) 2018/302 (3).

Verkossa toimiva markkinapaikka olisi määriteltävä direktiiviä 2011/83/EU varten samaan tapaan kuin asetuksessa (EU) N:o 524/2013 (1). Määritelmää olisi kuitenkin ajantasaistettava ja siitä olisi tehtävä teknologianeutraalimpi, jotta se kattaisi myös uudet teknologiat. Tämän vuoksi on ”verkkosivuston” sijaan asianmukaista viitata ”verkkorajapintaan” sellaisena kuin se on määritelty asetuksessa (EU) 2018/302 (2).
  Verkossa toimivan markkinapaikan tarjoamiin tietoteknisiin palveluihin voivat kuulua liiketoimien käsittely, tietojen koostaminen ja käyttäjäprofiilien luominen. Verkossa toimivia sovelluskauppoja, joiden kautta voidaan jakaa sähköisessä muodossa kolmansien osapuolten tekemiä sovelluksia tai ohjelmistoja, tulee pitää yhtenä verkossa toimivan markkinapaikan muotona.

Perustelu

2 artiklan 4 kohdassa määritellään tärkeitä tiedonantovaatimuksia verkossa toimiville markkinapaikoille, ja siinä olisi mainittava nimenomaisesti sovelluskaupat, kuten asetuksessa (EU) N:o 524/2013 tehdään. Jotta vaatimusta järjestyksen määrityskriteerien julkistamisesta ei kierrettäisi, tässä yhteydessä ei pitäisi viitata direktiiviin (EU) 2016/1148.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 21 kappale – Muutetaan.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Verkossa toimitetaan usein digitaalista sisältöä ja digitaalisia palveluja sellaisten sopimusten nojalla, joissa kuluttaja ei maksa hintaa vaan antaa elinkeinonharjoittajalle
  henkilö
  tietoja. Digitaalisille palveluille on tyypillistä, että elinkeinonharjoittaja osallistuu koko sopimuksen voimassaoloajan palvelun käytön mahdollistamiseen kuluttajalle, esimerkiksi tietoihin pääsyyn tai tietojen luomiseen, käsittelyyn, tallentamiseen ja jakamiseen digitaalisessa muodossa. Esimerkkejä ovat sisältöalustoja, pilvitallennusta, selainsähköpostia, sosiaalista mediaa ja pilvisovelluksia koskevat tilaajasopimukset. Palvelun tarjoajan jatkuvan osallistumisen vuoksi on perusteltua soveltaa direktiivissä 2011/83/EU säädettyjä peruuttamisoikeutta koskevia sääntöjä, joiden mukaan kuluttaja voi kokeilla palvelua ja päättää 14 päivän kuluessa sopimuksen tekemisestä, säilyttääkö hän sen vai ei. Sen sijaan sellaisen digitaalisen sisällön toimittamista koskeville sopimuksille, jota ei toimiteta aineellisella välineellä, on tyypillistä, että elinkeinonharjoittaja toimittaa kuluttajalle tietyn osan tai tiettyjä osia digitaalisesta sisällöstä, esimerkiksi musiikki- tai videotiedostoja. Digitaalisen sisällön toimittamisen kertaluonteisuus on perustana direktiivin 2011/83/EU 16 artiklan m kohdan mukaiselle peruuttamisoikeuteen tehtävälle poikkeukselle, jonka mukaan kuluttaja menettää oikeuden peruuttamisoikeuteen, kun sopimuksen täyttäminen, esimerkiksi tietyn sisällön lataaminen tai suoratoisto on alkanut. | Verkossa toimitetaan usein digitaalista sisältöä ja digitaalisia palveluja sellaisten sopimusten nojalla, joissa kuluttaja ei maksa hintaa vaan antaa elinkeinonharjoittajalle tietoja. Digitaalisille palveluille on tyypillistä, että elinkeinonharjoittaja osallistuu koko sopimuksen voimassaoloajan palvelun käytön mahdollistamiseen kuluttajalle, esimerkiksi tietoihin pääsyyn tai tietojen luomiseen, käsittelyyn, tallentamiseen ja jakamiseen digitaalisessa muodossa. Esimerkkejä ovat sisältöalustoja, pilvitallennusta, selainsähköpostia, sosiaalista mediaa ja pilvisovelluksia koskevat tilaajasopimukset. Palvelun tarjoajan jatkuvan osallistumisen vuoksi on perusteltua soveltaa direktiivissä 2011/83/EU säädettyjä peruuttamisoikeutta koskevia sääntöjä, joiden mukaan kuluttaja voi kokeilla palvelua ja päättää 14 päivän kuluessa sopimuksen tekemisestä, säilyttääkö hän sen vai ei. Sen sijaan sellaisen digitaalisen sisällön toimittamista koskeville sopimuksille, jota ei toimiteta aineellisella välineellä, on tyypillistä, että elinkeinonharjoittaja toimittaa kuluttajalle tietyn osan tai tiettyjä osia digitaalisesta sisällöstä, esimerkiksi musiikki- tai videotiedostoja. Digitaalisen sisällön toimittamisen kertaluonteisuus on perustana direktiivin 2011/83/EU 16 artiklan m kohdan mukaiselle peruuttamisoikeuteen tehtävälle poikkeukselle, jonka mukaan kuluttaja menettää oikeuden peruuttamisoikeuteen, kun sopimuksen täyttäminen, esimerkiksi tietyn sisällön lataaminen tai suoratoisto on alkanut. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Verkossa toimitetaan usein digitaalista sisältöä ja digitaalisia palveluja sellaisten sopimusten nojalla, joissa kuluttaja ei maksa hintaa vaan antaa elinkeinonharjoittajalle
  henkilö
  tietoja. Digitaalisille palveluille on tyypillistä, että elinkeinonharjoittaja osallistuu koko sopimuksen voimassaoloajan palvelun käytön mahdollistamiseen kuluttajalle, esimerkiksi tietoihin pääsyyn tai tietojen luomiseen, käsittelyyn, tallentamiseen ja jakamiseen digitaalisessa muodossa. Esimerkkejä ovat sisältöalustoja, pilvitallennusta, selainsähköpostia, sosiaalista mediaa ja pilvisovelluksia koskevat tilaajasopimukset. Palvelun tarjoajan jatkuvan osallistumisen vuoksi on perusteltua soveltaa direktiivissä 2011/83/EU säädettyjä peruuttamisoikeutta koskevia sääntöjä, joiden mukaan kuluttaja voi kokeilla palvelua ja päättää 14 päivän kuluessa sopimuksen tekemisestä, säilyttääkö hän sen vai ei. Sen sijaan sellaisen digitaalisen sisällön toimittamista koskeville sopimuksille, jota ei toimiteta aineellisella välineellä, on tyypillistä, että elinkeinonharjoittaja toimittaa kuluttajalle tietyn osan tai tiettyjä osia digitaalisesta sisällöstä, esimerkiksi musiikki- tai videotiedostoja. Digitaalisen sisällön toimittamisen kertaluonteisuus on perustana direktiivin 2011/83/EU 16 artiklan m kohdan mukaiselle peruuttamisoikeuteen tehtävälle poikkeukselle, jonka mukaan kuluttaja menettää oikeuden peruuttamisoikeuteen, kun sopimuksen täyttäminen, esimerkiksi tietyn sisällön lataaminen tai suoratoisto on alkanut.

Verkossa toimitetaan usein digitaalista sisältöä ja digitaalisia palveluja sellaisten sopimusten nojalla, joissa kuluttaja ei maksa hintaa vaan antaa elinkeinonharjoittajalle tietoja. Digitaalisille palveluille on tyypillistä, että elinkeinonharjoittaja osallistuu koko sopimuksen voimassaoloajan palvelun käytön mahdollistamiseen kuluttajalle, esimerkiksi tietoihin pääsyyn tai tietojen luomiseen, käsittelyyn, tallentamiseen ja jakamiseen digitaalisessa muodossa. Esimerkkejä ovat sisältöalustoja, pilvitallennusta, selainsähköpostia, sosiaalista mediaa ja pilvisovelluksia koskevat tilaajasopimukset. Palvelun tarjoajan jatkuvan osallistumisen vuoksi on perusteltua soveltaa direktiivissä 2011/83/EU säädettyjä peruuttamisoikeutta koskevia sääntöjä, joiden mukaan kuluttaja voi kokeilla palvelua ja päättää 14 päivän kuluessa sopimuksen tekemisestä, säilyttääkö hän sen vai ei. Sen sijaan sellaisen digitaalisen sisällön toimittamista koskeville sopimuksille, jota ei toimiteta aineellisella välineellä, on tyypillistä, että elinkeinonharjoittaja toimittaa kuluttajalle tietyn osan tai tiettyjä osia digitaalisesta sisällöstä, esimerkiksi musiikki- tai videotiedostoja. Digitaalisen sisällön toimittamisen kertaluonteisuus on perustana direktiivin 2011/83/EU 16 artiklan m kohdan mukaiselle peruuttamisoikeuteen tehtävälle poikkeukselle, jonka mukaan kuluttaja menettää oikeuden peruuttamisoikeuteen, kun sopimuksen täyttäminen, esimerkiksi tietyn sisällön lataaminen tai suoratoisto on alkanut.

Perustelu

Kuluttajansuojadirektiivin soveltamisalaa olisi laajennettava Euroopan komission ehdottamasta, ja siihen olisi sisällyttävä myös maksu muiden kuin henkilötietojen muodossa. Etenkin tällaisilla tiedoilla, esimerkiksi tietynlaisella koneellisesti tuotetulla datalla, on yhä suurempi merkitys kauppatavarana.

Muutosehdotus 8

Johdanto-osan 26 kappale – Muutetaan.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Direktiiviä 2011/83/EU
  ei myöskään pitäisi soveltaa
  tilanteisiin, joissa elinkeinonharjoittaja
  ainoastaan
  kokoaa metatietoja, esimerkiksi IP-osoitteita, selaushistoriaa tai muita tietoja, joita kerätään ja välitetään esimerkiksi evästeiden avulla
  , paitsi silloin kun kansallisessa lainsäädännössä tällaista tilannetta pidetään sopimuksena
  . Sitä
  ei pitäisi soveltaa myöskään
  silloin kun kuluttaja, joka ei ole tehnyt sopimusta elinkeinonharjoittajan kanssa, joutuu seuraamaan mainoksia yksinomaan saadakseen pääsyn digitaaliseen sisältöön tai digitaaliseen palveluun. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin edelleen voitava vapaasti
  laajentaa
  direktiivin 2011/83/EU sääntöjen
  soveltaminen
  tällaisiin tilanteisiin tai muutoin säännellä tällaisia tilanteita, jotka eivät kuulu kyseisen direktiivin soveltamisalaan. | Direktiiviä 2011/83/EU
  olisi myös sovellettava
  tilanteisiin, joissa elinkeinonharjoittaja kokoaa metatietoja, esimerkiksi IP-osoitteita, selaushistoriaa tai muita tietoja, joita kerätään ja välitetään esimerkiksi evästeiden avulla. Sitä
  olisi niin ikään sovellettava
  silloin kun kuluttaja, joka ei ole tehnyt sopimusta elinkeinonharjoittajan kanssa, joutuu seuraamaan mainoksia yksinomaan saadakseen pääsyn digitaaliseen sisältöön tai digitaaliseen palveluun. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin edelleen voitava vapaasti
  rajoittaa lainsäädäntöteitse
  direktiivin 2011/83/EU sääntöjen
  soveltamista
  tällaisiin tilanteisiin
  viittaamalla niihin nimenomaisesti säädöksessä
  tai muutoin säännellä tällaisia tilanteita, jotka eivät kuulu kyseisen direktiivin soveltamisalaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Direktiiviä 2011/83/EU
  ei myöskään pitäisi soveltaa
  tilanteisiin, joissa elinkeinonharjoittaja
  ainoastaan
  kokoaa metatietoja, esimerkiksi IP-osoitteita, selaushistoriaa tai muita tietoja, joita kerätään ja välitetään esimerkiksi evästeiden avulla
  , paitsi silloin kun kansallisessa lainsäädännössä tällaista tilannetta pidetään sopimuksena
  . Sitä
  ei pitäisi soveltaa myöskään
  silloin kun kuluttaja, joka ei ole tehnyt sopimusta elinkeinonharjoittajan kanssa, joutuu seuraamaan mainoksia yksinomaan saadakseen pääsyn digitaaliseen sisältöön tai digitaaliseen palveluun. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin edelleen voitava vapaasti
  laajentaa
  direktiivin 2011/83/EU sääntöjen
  soveltaminen
  tällaisiin tilanteisiin tai muutoin säännellä tällaisia tilanteita, jotka eivät kuulu kyseisen direktiivin soveltamisalaan.

Direktiiviä 2011/83/EU
  olisi myös sovellettava
  tilanteisiin, joissa elinkeinonharjoittaja kokoaa metatietoja, esimerkiksi IP-osoitteita, selaushistoriaa tai muita tietoja, joita kerätään ja välitetään esimerkiksi evästeiden avulla. Sitä
  olisi niin ikään sovellettava
  silloin kun kuluttaja, joka ei ole tehnyt sopimusta elinkeinonharjoittajan kanssa, joutuu seuraamaan mainoksia yksinomaan saadakseen pääsyn digitaaliseen sisältöön tai digitaaliseen palveluun. Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin edelleen voitava vapaasti
  rajoittaa lainsäädäntöteitse
  direktiivin 2011/83/EU sääntöjen
  soveltamista
  tällaisiin tilanteisiin
  viittaamalla niihin nimenomaisesti säädöksessä
  tai muutoin säännellä tällaisia tilanteita, jotka eivät kuulu kyseisen direktiivin soveltamisalaan.

Perustelu

Digiajan kuluttajansuojan hyväksyttävä taso voidaan saavuttaa kääntämällä säännön ja poikkeuksen keskinäinen suhde toisinpäin, mitä tulee direktiivin 2011/83/EU soveltamiseen silloin, kun elinkeinonharjoittaja käyttää evästeiden avulla kerättyjä metatietoja.

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 27 kappale – Lisätään uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Tulevaisuudessa direktiivin 2011/83/EU olisi myös tarjottava kehys, jonka puitteissa voidaan tarkistaa algoritmi- ja tekoälypohjaisten päätösten, palvelujen ja tuotteiden asianmukaisuus kuluttajien suojelemiseksi etenkin mahdolliselta perusteettomalta syrjinnältä, epäedulliselta kohtelulta ja petoksilta. Tätä varten olisi myös luotava mekanismeja, jotka mahdollistavat sääntelyn epäilyttävien tapahtumien ilmetessä.




  Laajasti käytettyjen digitaalisten viestintäjärjestelmien tarjoajat olisi velvoitettava varmistamaan, että siirryttäessä käyttämään muita järjestelmiä kaikki tiedot seuraavat mukana.




  Välitys-, laskenta- ja vertailualustojen olisi voitava kertoa nykyistä avoimemmin arviointijärjestelmistään, tarjoamiensa tulosten painotuksesta, palkkioista ja markkinakattavuudesta sekä portaalien välisistä yhteyksistä ja taloudellisista kytköksistä. Kuluttajia olisi suojeltava paremmin väärennöksiltä, tietojen väärinkäytöltä ja merkittäviltä riskeiltä. Lisäksi sijoitusalustojen olisi kerrottava käyttäjille avoimesti, ovatko niiden tarjoukset yksityisiä vai kaupallisia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tulevaisuudessa direktiivin 2011/83/EU olisi myös tarjottava kehys, jonka puitteissa voidaan tarkistaa algoritmi- ja tekoälypohjaisten päätösten, palvelujen ja tuotteiden asianmukaisuus kuluttajien suojelemiseksi etenkin mahdolliselta perusteettomalta syrjinnältä, epäedulliselta kohtelulta ja petoksilta. Tätä varten olisi myös luotava mekanismeja, jotka mahdollistavat sääntelyn epäilyttävien tapahtumien ilmetessä.

Laajasti käytettyjen digitaalisten viestintäjärjestelmien tarjoajat olisi velvoitettava varmistamaan, että siirryttäessä käyttämään muita järjestelmiä kaikki tiedot seuraavat mukana.

Välitys-, laskenta- ja vertailualustojen olisi voitava kertoa nykyistä avoimemmin arviointijärjestelmistään, tarjoamiensa tulosten painotuksesta, palkkioista ja markkinakattavuudesta sekä portaalien välisistä yhteyksistä ja taloudellisista kytköksistä. Kuluttajia olisi suojeltava paremmin väärennöksiltä, tietojen väärinkäytöltä ja merkittäviltä riskeiltä. Lisäksi sijoitusalustojen olisi kerrottava käyttäjille avoimesti, ovatko niiden tarjoukset yksityisiä vai kaupallisia.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 10

1 artiklan 1 kohdan a alakohta – Muutetaan.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1)   Muutetaan 3 artikla seuraavasti: | 1)   Muutetaan 3 artikla seuraavasti: |
| a) | Korvataan 5 kohta seuraavasti: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1)   Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

1)   Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

| a) | Korvataan 5 kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

a)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

| | Tämä direktiivi ei estä jäsenvaltioita antamasta säännöksiä kuluttajien oikeutetun edun suojaamiseksi aggressiivisilta tai harhaanjohtavilta markkinointi- tai myyntimenettelyiltä tilanteessa, jossa elinkeinonharjoittaja tekee ennalta ilmoittamattoman käynnin kuluttajan kotiin tai jossa hän järjestää myyntikierroksen siten, että tarkoituksena tai vaikutuksena on tuotteiden myynninedistäminen tai myyminen kuluttajille, mikäli nämä säännökset ovat oikeutettuja yleisen järjestyksen tai yksityiselämän kunnioittamisen perusteella. |
| --- | --- |

Tämä direktiivi ei estä jäsenvaltioita antamasta säännöksiä kuluttajien oikeutetun edun suojaamiseksi aggressiivisilta tai harhaanjohtavilta markkinointi- tai myyntimenettelyiltä tilanteessa, jossa elinkeinonharjoittaja tekee ennalta ilmoittamattoman käynnin kuluttajan kotiin tai jossa hän järjestää myyntikierroksen siten, että tarkoituksena tai vaikutuksena on tuotteiden myynninedistäminen tai myyminen kuluttajille, mikäli nämä säännökset ovat oikeutettuja yleisen järjestyksen tai yksityiselämän kunnioittamisen perusteella.

| | Tämä direktiivi ei estä jäsenvaltioita antamasta säännöksiä kuluttajien oikeutetun edun suojaamiseksi aggressiivisilta tai harhaanjohtavilta markkinointi- tai myyntimenettelyiltä tilanteessa, jossa elinkeinonharjoittaja tekee ennalta ilmoittamattoman käynnin kuluttajan kotiin
  , mukaan lukien tilaamaton mainonta roskapostiksi luokiteltavien sähköpostien muodossa,
  tai jossa hän järjestää myyntikierroksen siten, että tarkoituksena tai vaikutuksena on tuotteiden myynninedistäminen tai myyminen kuluttajille, mikäli nämä säännökset ovat oikeutettuja yleisen järjestyksen
  taikka
  yksityiselämän
  tai kuluttajan datasuvereniteetin
  kunnioittamisen perusteella. |
| --- | --- |

Tämä direktiivi ei estä jäsenvaltioita antamasta säännöksiä kuluttajien oikeutetun edun suojaamiseksi aggressiivisilta tai harhaanjohtavilta markkinointi- tai myyntimenettelyiltä tilanteessa, jossa elinkeinonharjoittaja tekee ennalta ilmoittamattoman käynnin kuluttajan kotiin
  , mukaan lukien tilaamaton mainonta roskapostiksi luokiteltavien sähköpostien muodossa,
  tai jossa hän järjestää myyntikierroksen siten, että tarkoituksena tai vaikutuksena on tuotteiden myynninedistäminen tai myyminen kuluttajille, mikäli nämä säännökset ovat oikeutettuja yleisen järjestyksen
  taikka
  yksityiselämän
  tai kuluttajan datasuvereniteetin
  kunnioittamisen perusteella.

, mukaan lukien tilaamaton mainonta roskapostiksi luokiteltavien sähköpostien muodossa,

taikka

tai kuluttajan datasuvereniteetin

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

1 artikla – Muutokset direktiiviin 2005/29/EY

2 kohta – Lisätään ehdollinen lauseke.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2)   Lisätään 6 artiklan 2 kohtaan c alakohta seuraavasti: | 2)   Lisätään 6 artiklan 2 kohtaan c alakohta seuraavasti: |
| c) | tuotteen markkinointi täysin samanlaisena kuin useissa muissa jäsenvaltiossa markkinoitu sama tuote, vaikka näiden tuotteiden koostumus tai ominaisuudet eroavat merkittävästi toisistaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2)   Lisätään 6 artiklan 2 kohtaan c alakohta seuraavasti:

2)   Lisätään 6 artiklan 2 kohtaan c alakohta seuraavasti:

c)

tuotteen markkinointi täysin samanlaisena kuin useissa muissa jäsenvaltiossa markkinoitu sama tuote, vaikka näiden tuotteiden koostumus tai ominaisuudet eroavat merkittävästi toisistaan.

| c) | tuotteen markkinointi täysin samanlaisena kuin useissa muissa jäsenvaltiossa markkinoitu sama tuote, vaikka näiden tuotteiden koostumus tai ominaisuudet eroavat merkittävästi toisistaan. |
| --- | --- |

c)

tuotteen markkinointi täysin samanlaisena kuin useissa muissa jäsenvaltiossa markkinoitu sama tuote, vaikka näiden tuotteiden koostumus tai ominaisuudet eroavat merkittävästi toisistaan.

Tuotetta katsotaan 6 artiklan 2 kohdan c alakohtaa sovellettaessa markkinoitavan täysin samanlaisena, kun sitä pidetään kaupan samanlaisessa pakkauksessa ja samalla tuotemerkillä useassa jäsenvaltiossa.

Tuotetta katsotaan 6 artiklan 2 kohdan c alakohtaa sovellettaessa markkinoitavan täysin samanlaisena, kun sitä pidetään kaupan samanlaisessa pakkauksessa ja samalla tuotemerkillä useassa jäsenvaltiossa.

Perustelu

Perustelu

Tekstiin tulee lisätä tämä ehdollinen lauseke oikeudellisen varmuuden saamiseksi siitä, mikä tekee tuotteista ”täysin samanlaisia”, sekä laadultaan eroavien tuotteiden markkinoinnin erottamiseksi kilpailijan tuotepakkausten matkimisesta.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

1 artikla – Muutokset direktiiviin 2005/29/EY

4 kohta – Muutetaan.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4)   Lisätään 11 a artikla seuraavasti: | 4)   Lisätään 11 a artikla seuraavasti: |
| ”11 a artikla | ”11 a artikla |
| Hyvitys | Hyvitys |
| 1.   Sen lisäksi, että jäsenvaltiot varmistavat riittävät ja tehokkaat keinot 11 artiklan täytäntöönpanon valvomiseksi, niiden on varmistettava, että sopimattomien kaupallisten menettelyjen vuoksi vahinkoa kärsineillä kuluttajilla on myös saatavilla sopimusperusteisia tai muita kuin sopimusperusteisia oikeussuojakeinoja kaikkien kyseisten sopimattomien kaupallisten menettelyjen vaikutusten poistamiseksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti. | 1.   Sen lisäksi, että jäsenvaltiot varmistavat riittävät ja tehokkaat keinot 11 artiklan täytäntöönpanon valvomiseksi, niiden on varmistettava, että sopimattomien kaupallisten menettelyjen vuoksi vahinkoa kärsineillä kuluttajilla on myös saatavilla
  asianmukaisia ja kohtuullisen vaivattomia
  sopimusperusteisia tai muita kuin sopimusperusteisia oikeussuojakeinoja kaikkien kyseisten sopimattomien kaupallisten menettelyjen vaikutusten poistamiseksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti. |
| [– –] | [– –] |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4)   Lisätään 11 a artikla seuraavasti:

4)   Lisätään 11 a artikla seuraavasti:

”11 a artikla

”11 a artikla

Hyvitys

Hyvitys

1.   Sen lisäksi, että jäsenvaltiot varmistavat riittävät ja tehokkaat keinot 11 artiklan täytäntöönpanon valvomiseksi, niiden on varmistettava, että sopimattomien kaupallisten menettelyjen vuoksi vahinkoa kärsineillä kuluttajilla on myös saatavilla sopimusperusteisia tai muita kuin sopimusperusteisia oikeussuojakeinoja kaikkien kyseisten sopimattomien kaupallisten menettelyjen vaikutusten poistamiseksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

1.   Sen lisäksi, että jäsenvaltiot varmistavat riittävät ja tehokkaat keinot 11 artiklan täytäntöönpanon valvomiseksi, niiden on varmistettava, että sopimattomien kaupallisten menettelyjen vuoksi vahinkoa kärsineillä kuluttajilla on myös saatavilla
  asianmukaisia ja kohtuullisen vaivattomia
  sopimusperusteisia tai muita kuin sopimusperusteisia oikeussuojakeinoja kaikkien kyseisten sopimattomien kaupallisten menettelyjen vaikutusten poistamiseksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

[– –]

[– –]

Perustelu

Perustelu

Lisäämällä oikeussuojakeinoille oikea-aikaisuutta ja kustannustehokkuutta koskeva vaatimus varmistettaisiin pelkän saatavuuden lisäksi, että ne ovat kustannustehokkaita ja käytettävissä ajoissa. Kyseisiä oikeussuojakeinoja olisi hyödytöntä vain pitää saatavilla kansallisen lainsäädännön mukaisesti, jos niitä ei kuitenkaan voida hyödyntää kohtuuhintaan ja ajoissa. Kuluttaja on tällaisissa tilanteissa aina heikompi osapuoli, ja elinkeinonharjoittajien käytettävissä olevat resurssit huomioon ottaen kuluttajat saattavat olla haluttomia hyödyntämään saatavilla olevia oikeussuojakeinoja, jos ne ovat huomattavan kalliita.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

1 artikla – Lisätään uusi kohta.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 7) | Kaupallista menettelyä pidetään aggressiivisena, jos asianomaisessa tapauksessa kaikki tosiseikat huomioon ottaen kuluttajan valinnanvapaus tai vapaus määrittää käyttäytymisensä suhteessa tuotteeseen voi heikentyä häirinnän, digitaalinen häirintä mukaan luettuna, pakottamisen, fyysinen voimankäyttö mukaan luettuna, tai sopimattoman vaikuttamisen takia, tällaisen vaikuttamisen digitaaliset muodot mukaan luettuina, ja jos kuluttajaan kohdistuu tosiasiassa tai todennäköisesti olennaisia vaikutuksia, jotka saavat hänet luultavasti tekemään kaupallisen ratkaisun, jota hän ei muuten olisi tehnyt. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

7)

7)

Kaupallista menettelyä pidetään aggressiivisena, jos asianomaisessa tapauksessa kaikki tosiseikat huomioon ottaen kuluttajan valinnanvapaus tai vapaus määrittää käyttäytymisensä suhteessa tuotteeseen voi heikentyä häirinnän, digitaalinen häirintä mukaan luettuna, pakottamisen, fyysinen voimankäyttö mukaan luettuna, tai sopimattoman vaikuttamisen takia, tällaisen vaikuttamisen digitaaliset muodot mukaan luettuina, ja jos kuluttajaan kohdistuu tosiasiassa tai todennäköisesti olennaisia vaikutuksia, jotka saavat hänet luultavasti tekemään kaupallisen ratkaisun, jota hän ei muuten olisi tehnyt.

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

2 artiklan 4 kohta – a alakohta – Muutetaan.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”6 a artikla | ”6 a artikla |
| Verkossa toimivilla markkinapaikoilla tehtyihin sopimuksiin liittyvät ylimääräiset tiedonantovaatimukset | Verkossa toimivilla markkinapaikoilla tehtyihin sopimuksiin liittyvät ylimääräiset tiedonantovaatimukset |
| Ennen kuin kuluttaja tulee sidotuksi etäsopimukseen tai vastaavaan tarjoukseen verkossa toimivalla markkinapaikalla, verkossa toimivan markkinapaikan on lisäksi toimitettava seuraavat tiedot: | Ennen kuin kuluttaja tulee sidotuksi etäsopimukseen tai vastaavaan tarjoukseen verkossa toimivalla markkinapaikalla, verkossa toimivan markkinapaikan on lisäksi toimitettava seuraavat tiedot: |
| a) | tärkeimmät parametrit sellaisten tarjousten keskinäisen järjestyksen määrittämiseksi, jotka kuluttajalle esitetään tämän tehtyä hakupyynnön verkossa toimivalla markkinapaikalla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”6 a artikla

”6 a artikla

Verkossa toimivilla markkinapaikoilla tehtyihin sopimuksiin liittyvät ylimääräiset tiedonantovaatimukset

Verkossa toimivilla markkinapaikoilla tehtyihin sopimuksiin liittyvät ylimääräiset tiedonantovaatimukset

Ennen kuin kuluttaja tulee sidotuksi etäsopimukseen tai vastaavaan tarjoukseen verkossa toimivalla markkinapaikalla, verkossa toimivan markkinapaikan on lisäksi toimitettava seuraavat tiedot:

Ennen kuin kuluttaja tulee sidotuksi etäsopimukseen tai vastaavaan tarjoukseen verkossa toimivalla markkinapaikalla, verkossa toimivan markkinapaikan on lisäksi toimitettava seuraavat tiedot:

a)

tärkeimmät parametrit sellaisten tarjousten keskinäisen järjestyksen määrittämiseksi, jotka kuluttajalle esitetään tämän tehtyä hakupyynnön verkossa toimivalla markkinapaikalla;

| a) | tärkeimmät parametrit sellaisten tarjousten keskinäisen järjestyksen määrittämiseksi, jotka kuluttajalle esitetään tämän tehtyä hakupyynnön verkossa toimivalla markkinapaikalla
  , ja syyt näiden tärkeimpien parametrien erityiseen painottamiseen muihin parametreihin verrattuna. |
| --- | --- |

a)

tärkeimmät parametrit sellaisten tarjousten keskinäisen järjestyksen määrittämiseksi, jotka kuluttajalle esitetään tämän tehtyä hakupyynnön verkossa toimivalla markkinapaikalla
  , ja syyt näiden tärkeimpien parametrien erityiseen painottamiseen muihin parametreihin verrattuna.

, ja syyt näiden tärkeimpien parametrien erityiseen painottamiseen muihin parametreihin verrattuna.

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

2 artiklan 7 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | korvataan 3 kohta seuraavasti:





  ”3.
     
  Elinkeinonharjoittaja voi kauppasopimusten osalta pidättyä maksujen palautuksesta kunnes hän on saanut tavarat takaisin, paitsi jos elinkeinonharjoittaja on tarjoutunut noutamaan tavarat itse.” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

a)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.
     
  Elinkeinonharjoittaja voi kauppasopimusten osalta pidättyä maksujen palautuksesta kunnes hän on saanut tavarat takaisin, paitsi jos elinkeinonharjoittaja on tarjoutunut noutamaan tavarat itse.”

Perustelu

Perustelu

Peruuttamisoikeus on keskeinen sähköiseen kaupankäyntiin ja muuhun etämyyntiin liittyvä kuluttajan oikeus. Voimassa olevat säännöt peruuttamisoikeudesta ovat oikeudenmukaiset ja tasapainoiset. Maksujen palauttamiskäytäntöjä koskevat säännöt olisi niin ikään pidettävä ennallaan.

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

2 artikla – Lisätään uusi kohta.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Kun sähköisesti tehty sopimus edellyttää kuluttajalta maksun suorittamista tai tietojen toimittamista, elinkeinonharjoittaja ilmoittaa kuluttajalle jo ennen tilauksen tekemistä selvästi 6 artiklan 1 kohdan a, e, o ja p alakohdan mukaisista ehdoista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kun sähköisesti tehty sopimus edellyttää kuluttajalta maksun suorittamista tai tietojen toimittamista, elinkeinonharjoittaja ilmoittaa kuluttajalle jo ennen tilauksen tekemistä selvästi 6 artiklan 1 kohdan a, e, o ja p alakohdan mukaisista ehdoista.

Kun sähköisesti tehty sopimus edellyttää kuluttajalta maksun suorittamista tai tietojen toimittamista, elinkeinonharjoittaja ilmoittaa kuluttajalle jo ennen tilauksen tekemistä selvästi 6 artiklan 1 kohdan a, e, o ja p alakohdan mukaisista ehdoista.

Perustelu

Perustelu

Kuluttajille tulee kertoa selvästi ennen sopimuksen tekemistä, käsitelläänkö heidän toimittamiaan tietoja kaupallisissa tarkoituksissa.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

2 artikla – Lisätään uusi kohta.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Lisätään 6 c artikla seuraavasti: Elinkeinonharjoittaja pidättyy käsittelemästä kuluttajan toimittamia tietoja peruutusoikeuden keston ajan, mikäli tietojen käsittely ei ole välttämätöntä sopimuksen täyttämiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lisätään 6 c artikla seuraavasti: Elinkeinonharjoittaja pidättyy käsittelemästä kuluttajan toimittamia tietoja peruutusoikeuden keston ajan, mikäli tietojen käsittely ei ole välttämätöntä sopimuksen täyttämiseksi.

Lisätään 6 c artikla seuraavasti: Elinkeinonharjoittaja pidättyy käsittelemästä kuluttajan toimittamia tietoja peruutusoikeuden keston ajan, mikäli tietojen käsittely ei ole välttämätöntä sopimuksen täyttämiseksi.

Perustelu

Perustelu

Yritykset eivät voi vetää takaisin kolmansille osapuolille välitettyjä tietoja. Niitä on kiellettävä 14 päivän ajan sopimuksen tekemisestä välittämästä kuluttajien toimittamia henkilötietoja eteenpäin kolmansille osapuolille, ja ne on velvoitettava poistamaan tiedot, jos tilaus tosiasiallisesti peruutetaan.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

2 artikla – Muutokset direktiiviin 2011/83/EU

9 kohta – Poistetaan 3 alakohta kokonaan.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 9)   Muutetaan 16 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | palvelusopimuksista, joiden osalta palvelu on kokonaan suoritettu, jos palvelun suorittaminen on alkanut kuluttajan nimenomaisella ennakkosuostumuksella; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

9)   Muutetaan 16 artikla seuraavasti:

a)

korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

palvelusopimuksista, joiden osalta palvelu on kokonaan suoritettu, jos palvelun suorittaminen on alkanut kuluttajan nimenomaisella ennakkosuostumuksella;

9)   Muutetaan 16 artikla seuraavasti:

| a) | korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | palvelusopimuksista, joiden osalta palvelu on kokonaan suoritettu, jos palvelun suorittaminen on alkanut kuluttajan nimenomaisella ennakkosuostumuksella; |
| --- | --- | --- |

a)

korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

palvelusopimuksista, joiden osalta palvelu on kokonaan suoritettu, jos palvelun suorittaminen on alkanut kuluttajan nimenomaisella ennakkosuostumuksella;

| 2) | korvataan m alakohta seuraavasti:






  ”m) | digitaalisen sisällön toimittamista koskevasta sopimuksesta, jota ei toimiteta aineellisella välineellä, jos palvelun suorittaminen on alkanut ja jos sopimuksessa asetetaan kuluttajalle maksuvelvollisuus, mikäli kuluttaja on antanut nimenomaisen ennakkosuostumuksensa sille, että suorittaminen alkaa peruuttamisoikeuden määräaikana ja ilmaissut hyväksyvänsä, että hän menettää näin peruuttamisoikeuden.” |
| --- | --- | --- |

2)

korvataan m alakohta seuraavasti:

”m)

digitaalisen sisällön toimittamista koskevasta sopimuksesta, jota ei toimiteta aineellisella välineellä, jos palvelun suorittaminen on alkanut ja jos sopimuksessa asetetaan kuluttajalle maksuvelvollisuus, mikäli kuluttaja on antanut nimenomaisen ennakkosuostumuksensa sille, että suorittaminen alkaa peruuttamisoikeuden määräaikana ja ilmaissut hyväksyvänsä, että hän menettää näin peruuttamisoikeuden.”

| 2) | korvataan m alakohta seuraavasti:






  ”m) | digitaalisen sisällön toimittamista koskevasta sopimuksesta, jota ei toimiteta aineellisella välineellä, jos palvelun suorittaminen on alkanut ja jos sopimuksessa asetetaan kuluttajalle maksuvelvollisuus, mikäli kuluttaja on antanut nimenomaisen ennakkosuostumuksensa sille, että suorittaminen alkaa peruuttamisoikeuden määräaikana ja ilmaissut hyväksyvänsä, että hän menettää näin peruuttamisoikeuden.” |
| --- | --- | --- |

2)

korvataan m alakohta seuraavasti:

”m)

digitaalisen sisällön toimittamista koskevasta sopimuksesta, jota ei toimiteta aineellisella välineellä, jos palvelun suorittaminen on alkanut ja jos sopimuksessa asetetaan kuluttajalle maksuvelvollisuus, mikäli kuluttaja on antanut nimenomaisen ennakkosuostumuksensa sille, että suorittaminen alkaa peruuttamisoikeuden määräaikana ja ilmaissut hyväksyvänsä, että hän menettää näin peruuttamisoikeuden.”

| 3) | lisätään alakohta seuraavasti:









  ”n) | sellaisten tavaroiden toimittamisesta, joita kuluttaja on käsitellyt peruuttamisoikeuden määräajan kuluessa muulla tavoin kuin mikä on tarpeen tavaroiden luonteen, ominaisuuksien ja toimivuuden toteamiseksi.” |
| --- | --- | --- |

3)

3)

lisätään alakohta seuraavasti:

”n)

”n)

sellaisten tavaroiden toimittamisesta, joita kuluttaja on käsitellyt peruuttamisoikeuden määräajan kuluessa muulla tavoin kuin mikä on tarpeen tavaroiden luonteen, ominaisuuksien ja toimivuuden toteamiseksi.”

sellaisten tavaroiden toimittamisesta, joita kuluttaja on käsitellyt peruuttamisoikeuden määräajan kuluessa muulla tavoin kuin mikä on tarpeen tavaroiden luonteen, ominaisuuksien ja toimivuuden toteamiseksi.”

Perustelu

Perustelu

Sellaisesta laajamittaisesta väärinkäytöstä, joka oikeuttaisi tekemään kuluttajanoikeusdirektiiviin tämän muutoksen, ei ole pitävää näyttöä. Verkosta ostetun tuotteen palautusoikeus on yksi tärkeimmistä kuluttajan oikeuksista, eikä sitä pitäisi heikentää millään tavoin.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

3 artikla – Muutokset direktiiviin 93/13/ETY

Muutetaan.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Muutetaan direktiivi 93/13/ETY seuraavasti: | Muutetaan direktiivi 93/13/ETY seuraavasti: |
| Lisätään 8 b artikla seuraavasti: | Lisätään 8 b artikla seuraavasti: |
| ”8 b artikla | ”8 b artikla |
| [– –] | [– –] |
| 4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asetuksessa (EU) 2017/2394 tarkoitettujen laajalle levinneiden rikkomusten ja laajalle levinneiden rikkomusten, joilla on unioninlaajuinen ulottuvuus, seuraamuksiin sisältyy mahdollisuus määrätä sakkoja, joiden enimmäismäärän on oltava vähintään
  4
  prosenttia elinkeinonharjoittajan
  vuotuisesta
  liikevaihdosta kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisissä jäsenvaltioissa. | 4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asetuksessa (EU) 2017/2394 tarkoitettujen laajalle levinneiden rikkomusten ja laajalle levinneiden rikkomusten, joilla on unioninlaajuinen ulottuvuus, seuraamuksiin sisältyy mahdollisuus määrätä sakkoja, joiden enimmäismäärän on oltava vähintään
  8
  prosenttia elinkeinonharjoittajan
  kolmen edellisen tilivuoden keskimääräisestä
  liikevaihdosta kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisissä jäsenvaltioissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Muutetaan direktiivi 93/13/ETY seuraavasti:

Muutetaan direktiivi 93/13/ETY seuraavasti:

Lisätään 8 b artikla seuraavasti:

Lisätään 8 b artikla seuraavasti:

”8 b artikla

”8 b artikla

[– –]

[– –]

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asetuksessa (EU) 2017/2394 tarkoitettujen laajalle levinneiden rikkomusten ja laajalle levinneiden rikkomusten, joilla on unioninlaajuinen ulottuvuus, seuraamuksiin sisältyy mahdollisuus määrätä sakkoja, joiden enimmäismäärän on oltava vähintään
  4
  prosenttia elinkeinonharjoittajan
  vuotuisesta
  liikevaihdosta kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisissä jäsenvaltioissa.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asetuksessa (EU) 2017/2394 tarkoitettujen laajalle levinneiden rikkomusten ja laajalle levinneiden rikkomusten, joilla on unioninlaajuinen ulottuvuus, seuraamuksiin sisältyy mahdollisuus määrätä sakkoja, joiden enimmäismäärän on oltava vähintään
  8
  prosenttia elinkeinonharjoittajan
  kolmen edellisen tilivuoden keskimääräisestä
  liikevaihdosta kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisissä jäsenvaltioissa.

Perustelu

Perustelu

Tekstistä ei selviä, miltä vuodelta vuotuinen liikevaihto on tarkoitus laskea. Siksi ehdotetaan, että sakkojen vähimmäismäärää korotetaan 8 prosenttiin elinkeinonharjoittajan kolmen edellisen tilivuoden keskimääräisestä liikevaihdosta kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisissä jäsenvaltioissa.

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

4 artikla – Muutokset direktiiviin 98/6/EY

Muutetaan.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Muutetaan direktiivi 98/6/EY seuraavasti: | Muutetaan direktiivi 98/6/EY seuraavasti: |
| Korvataan 8 artikla seuraavasti: | Korvataan 8 artikla seuraavasti: |
| ”8 artikla | ”8 artikla |
| [– –] | [– –] |
| 4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asetuksessa (EU) 2017/2394 tarkoitettujen laajalle levinneiden rikkomusten ja laajalle levinneiden rikkomusten, joilla on unioninlaajuinen ulottuvuus, seuraamuksiin sisältyy mahdollisuus määrätä sakkoja, joiden enimmäismäärän on oltava vähintään
  4
  prosenttia elinkeinonharjoittajan
  vuotuisesta
  liikevaihdosta kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisissä jäsenvaltioissa. | 4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asetuksessa (EU) 2017/2394 tarkoitettujen laajalle levinneiden rikkomusten ja laajalle levinneiden rikkomusten, joilla on unioninlaajuinen ulottuvuus, seuraamuksiin sisältyy mahdollisuus määrätä sakkoja, joiden enimmäismäärän on oltava vähintään
  8
  prosenttia elinkeinonharjoittajan
  kolmen edellisen tilivuoden keskimääräisestä
  liikevaihdosta kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisissä jäsenvaltioissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Muutetaan direktiivi 98/6/EY seuraavasti:

Muutetaan direktiivi 98/6/EY seuraavasti:

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

”8 artikla

[– –]

[– –]

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asetuksessa (EU) 2017/2394 tarkoitettujen laajalle levinneiden rikkomusten ja laajalle levinneiden rikkomusten, joilla on unioninlaajuinen ulottuvuus, seuraamuksiin sisältyy mahdollisuus määrätä sakkoja, joiden enimmäismäärän on oltava vähintään
  4
  prosenttia elinkeinonharjoittajan
  vuotuisesta
  liikevaihdosta kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisissä jäsenvaltioissa.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asetuksessa (EU) 2017/2394 tarkoitettujen laajalle levinneiden rikkomusten ja laajalle levinneiden rikkomusten, joilla on unioninlaajuinen ulottuvuus, seuraamuksiin sisältyy mahdollisuus määrätä sakkoja, joiden enimmäismäärän on oltava vähintään
  8
  prosenttia elinkeinonharjoittajan
  kolmen edellisen tilivuoden keskimääräisestä
  liikevaihdosta kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisissä jäsenvaltioissa.

Perustelu

Perustelu

Sama perustelu kuin muutosehdotuksessa 3 artiklaan, joka koskee muutoksia direktiiviin EY/93/13.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti kauan odotetun ehdotuksen julkaisemiseen EU:n laajuisten vähimmäispuitteiden laatimisesta eri jäsenvaltioissa sovellettaville kollektiivisille hyvitysmekanismeille. Ehdotus voi tarjota kuluttajille tosiasiallisen mahdollisuuden saada hyvitystä joukkovahinkotilanteissa, ja sen odotetaan täyttävän EU:n kuluttajanoikeuksien täytäntöönpanon valvonnassa nykyisellään olevan aukon. Ehdotus on kuitenkin vasta ensiaskel oikeaan suuntaan, sillä siinä on erinäisiä puutteita. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti kauan odotetun ehdotuksen julkaisemiseen EU:n laajuisten vähimmäispuitteiden laatimisesta eri jäsenvaltioissa sovellettaville kollektiivisille hyvitysmekanismeille. Ehdotus voi tarjota kuluttajille tosiasiallisen mahdollisuuden saada hyvitystä joukkovahinkotilanteissa, ja sen odotetaan täyttävän EU:n kuluttajanoikeuksien täytäntöönpanon valvonnassa nykyisellään olevan aukon. Ehdotus on kuitenkin vasta ensiaskel oikeaan suuntaan, sillä siinä on erinäisiä puutteita.

| 2. | kannattaa ehdotuksen laajaa soveltamisalaa, sillä se mahdollistaa todelliset vaikutukset aloilla, joilla esiintyy joukkovahinkotilanteita, sekä muiden kuluttajille ja kansalaisille vahinkoa aiheuttavien menettelyjen kattavan käsittelyn. |
| --- | --- |

2.

kannattaa ehdotuksen laajaa soveltamisalaa, sillä se mahdollistaa todelliset vaikutukset aloilla, joilla esiintyy joukkovahinkotilanteita, sekä muiden kuluttajille ja kansalaisille vahinkoa aiheuttavien menettelyjen kattavan käsittelyn.

| 3. | toteaa, että Euroopan komission ehdotukset noudattavat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että Euroopan komission ehdotukset noudattavat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita.

| 4. | pitää valitettavana, että nyt tehty ehdotus EU:n laajuisten vähimmäispuitteiden laatimisesta eri jäsenvaltioissa sovellettaville kollektiivisille oikeussuojakeinoille on rajattu koskemaan vain kuluttajariitoja. |
| --- | --- |

4.

pitää valitettavana, että nyt tehty ehdotus EU:n laajuisten vähimmäispuitteiden laatimisesta eri jäsenvaltioissa sovellettaville kollektiivisille oikeussuojakeinoille on rajattu koskemaan vain kuluttajariitoja.

| 5. | suosittaa, että kollektiiviset hyvitysmekanismit laajennetaan koskemaan myös muita joukkovahinkotilanteita, kuten tapauksia, joissa on aiheutunut ympäristöön kohdistuva joukkovahinko, on aiheutettu julkisiin hyödykkeisiin liittyvää haittaa tai rikottu terveys- ja turvallisuusmääräyksiä tai työntekijöiden oikeuksia. Näin voitaisiin parantaa oikeussuojan saatavuutta kaikille kansalaisille. |
| --- | --- |

5.

suosittaa, että kollektiiviset hyvitysmekanismit laajennetaan koskemaan myös muita joukkovahinkotilanteita, kuten tapauksia, joissa on aiheutunut ympäristöön kohdistuva joukkovahinko, on aiheutettu julkisiin hyödykkeisiin liittyvää haittaa tai rikottu terveys- ja turvallisuusmääräyksiä tai työntekijöiden oikeuksia. Näin voitaisiin parantaa oikeussuojan saatavuutta kaikille kansalaisille.

| 6. | kehottaa näin ollen Euroopan komissiota tutkimaan mahdollisuuksia ulottaa hyvitykset näillekin aloille ja avartamaan kollektiivisia oikeussuojakeinoja koskevan ehdotuksen soveltamisalaa siten, että se kattaa kaikenlaiset EU:n lainsäädännössä vahvistettujen perusoikeuksien rikkomisesta aiheutuneet vahingot. |
| --- | --- |

6.

kehottaa näin ollen Euroopan komissiota tutkimaan mahdollisuuksia ulottaa hyvitykset näillekin aloille ja avartamaan kollektiivisia oikeussuojakeinoja koskevan ehdotuksen soveltamisalaa siten, että se kattaa kaikenlaiset EU:n lainsäädännössä vahvistettujen perusoikeuksien rikkomisesta aiheutuneet vahingot.

| 7. | haluaa edistää vaihtoehtoista riidanratkaisua (ADR) osapuolten välisen neuvottelun mahdollistavana keinona, joka voi usein johtaa riitojen sovitteluun. Olisi tuotava esille, että oikeutetut yksiköt ja mahdolliset vastaajat voivat ennen oikeuteen menoa yhteisellä suostumuksella käydä neuvotteluja ja sovitella asiaa. Osapuolia voitaisiin kannustaa soveltamaan aina kun mahdollista ADR-menettelyjä, kuten neuvotteluja ja sovittelua, jotta asiassa päästäisiin kattavaan sovintoratkaisuun ennen kuin nostetaan kollektiivisia korvauskanteita, joiden käsittely voi venyä ja olla kallista. |
| --- | --- |

7.

haluaa edistää vaihtoehtoista riidanratkaisua (ADR) osapuolten välisen neuvottelun mahdollistavana keinona, joka voi usein johtaa riitojen sovitteluun. Olisi tuotava esille, että oikeutetut yksiköt ja mahdolliset vastaajat voivat ennen oikeuteen menoa yhteisellä suostumuksella käydä neuvotteluja ja sovitella asiaa. Osapuolia voitaisiin kannustaa soveltamaan aina kun mahdollista ADR-menettelyjä, kuten neuvotteluja ja sovittelua, jotta asiassa päästäisiin kattavaan sovintoratkaisuun ennen kuin nostetaan kollektiivisia korvauskanteita, joiden käsittely voi venyä ja olla kallista.

| 8. | korostaa, että direktiivillä pyritään vähimmäisvaatimusten yhdenmukaistamiseen. Se ei estä olemassa olevien parempien tai tiukempien kansallisten sääntöjen soveltamista jo käytössä olevissa kollektiivisissa hyvitysjärjestelmissä. Jäsenvaltiot voivat siis soveltaa pidemmälle meneviä vaatimuksia ja pitää yllä tai ottaa käyttöön muita kansallisia menettelyjä. |
| --- | --- |

8.

korostaa, että direktiivillä pyritään vähimmäisvaatimusten yhdenmukaistamiseen. Se ei estä olemassa olevien parempien tai tiukempien kansallisten sääntöjen soveltamista jo käytössä olevissa kollektiivisissa hyvitysjärjestelmissä. Jäsenvaltiot voivat siis soveltaa pidemmälle meneviä vaatimuksia ja pitää yllä tai ottaa käyttöön muita kansallisia menettelyjä.

| 9. | vastustaa sitä, että jäsenvaltiot voisivat poiketa säännöistä tapauksissa, joissa vahingon suuruuden määrittäminen on monimutkaista. Tämä tarkoittaisi, että kuluttajien on ryhdyttävä tällaisissa tapauksissa toimiin yksitellen. He joutuisivat tämän takia turvautumaan kalliiseen oikeudelliseen ja tekniseen apuun, mikä saattaisi muodostua joillekin kuluttajille ylivoimaiseksi esteeksi. |
| --- | --- |

9.

vastustaa sitä, että jäsenvaltiot voisivat poiketa säännöistä tapauksissa, joissa vahingon suuruuden määrittäminen on monimutkaista. Tämä tarkoittaisi, että kuluttajien on ryhdyttävä tällaisissa tapauksissa toimiin yksitellen. He joutuisivat tämän takia turvautumaan kalliiseen oikeudelliseen ja tekniseen apuun, mikä saattaisi muodostua joillekin kuluttajille ylivoimaiseksi esteeksi.

| 10. | suosittaa, ettei valtuutuksen saamista yksittäisiltä kuluttajilta edellytettäisi silloin, kun oikeutettu yksikkö pyytää vahvistustuomiota. |
| --- | --- |

10.

suosittaa, ettei valtuutuksen saamista yksittäisiltä kuluttajilta edellytettäisi silloin, kun oikeutettu yksikkö pyytää vahvistustuomiota.

| 11. | kiinnittää huomion siihen, että oikeutetuiksi yksiköiksi mahdollisesti nimettävillä kuluttajajärjestöillä saattaa olla suppea rahoituskapasiteetti. Tämä koskee erityisesti pienempien jäsenvaltioiden kuluttajajärjestöjä. Rahoituskapasiteetin puute ei saisi estää järjestöjen nimittämistä oikeutetuiksi yksiköiksi. |
| --- | --- |

11.

kiinnittää huomion siihen, että oikeutetuiksi yksiköiksi mahdollisesti nimettävillä kuluttajajärjestöillä saattaa olla suppea rahoituskapasiteetti. Tämä koskee erityisesti pienempien jäsenvaltioiden kuluttajajärjestöjä. Rahoituskapasiteetin puute ei saisi estää järjestöjen nimittämistä oikeutetuiksi yksiköiksi.

| 12. | kannattaa voimakkaasti EU:n kuluttajansuojasääntöjen ajantasaistamista ja niiden täytäntöönpanon valvonnan parantamista. |
| --- | --- |

12.

kannattaa voimakkaasti EU:n kuluttajansuojasääntöjen ajantasaistamista ja niiden täytäntöönpanon valvonnan parantamista.

| 13. | suhtautuu myönteisesti kuluttajanoikeusdirektiiviin ehdotettuihin avoimuusvaatimuksiin, jotka koskevat verkossa toimivilla markkinapaikoilla tehtyjä sopimuksia. Komitea suosittaa, että direktiiviin lisätään seuraamuksia ja oikeussuojakeinoja, joita sovelletaan, jos elinkeinonharjoittajat eivät noudata kyseisiä vaatimuksia. |
| --- | --- |

13.

suhtautuu myönteisesti kuluttajanoikeusdirektiiviin ehdotettuihin avoimuusvaatimuksiin, jotka koskevat verkossa toimivilla markkinapaikoilla tehtyjä sopimuksia. Komitea suosittaa, että direktiiviin lisätään seuraamuksia ja oikeussuojakeinoja, joita sovelletaan, jos elinkeinonharjoittajat eivät noudata kyseisiä vaatimuksia.

| 14. | pitää tärkeänä harkita korvauksensaantioikeuden ja sopimuksen päättämisoikeuden rinnalle muitakin oikeussuojakeinoja, kuten oikeutta vaatia tiettyä suoritetta tai oikeutta suoritusten palauttamiseen. Komitea kehottaa määrittelemään oikeussuojakeinot selkeästi ja selostamaan tarkemmin, mitä ne voisivat pitää sisällään. |
| --- | --- |

14.

pitää tärkeänä harkita korvauksensaantioikeuden ja sopimuksen päättämisoikeuden rinnalle muitakin oikeussuojakeinoja, kuten oikeutta vaatia tiettyä suoritetta tai oikeutta suoritusten palauttamiseen. Komitea kehottaa määrittelemään oikeussuojakeinot selkeästi ja selostamaan tarkemmin, mitä ne voisivat pitää sisällään.

| 15. | pitää tärkeänä, että komissio varmistaa, että oikeussuojakeinojen tarjoamisen lisäksi jäsenvaltiot huolehtivat myös siitä, että ne ovat saatavilla ajoissa ja että ne ovat kustannustehokkaita. |
| --- | --- |

15.

pitää tärkeänä, että komissio varmistaa, että oikeussuojakeinojen tarjoamisen lisäksi jäsenvaltiot huolehtivat myös siitä, että ne ovat saatavilla ajoissa ja että ne ovat kustannustehokkaita.

| 16. | pitää peruuttamisoikeutta tärkeänä kuluttajan oikeutena, jota ei pitäisi heikentää, koska sen väärinkäytöstä ei ole pitävää näyttöä. |
| --- | --- |

16.

pitää peruuttamisoikeutta tärkeänä kuluttajan oikeutena, jota ei pitäisi heikentää, koska sen väärinkäytöstä ei ole pitävää näyttöä.

| 17. | kannattaa komission omaksumaa lähestymistapaa, jonka mukaan elinkeinonharjoittajalle voidaan määrätä liikevaihtoon perustuvia sakkoja laajalle levinneiden rikkomusten tapauksessa. |
| --- | --- |

17.

kannattaa komission omaksumaa lähestymistapaa, jonka mukaan elinkeinonharjoittajalle voidaan määrätä liikevaihtoon perustuvia sakkoja laajalle levinneiden rikkomusten tapauksessa.

| 18. | ei kuitenkaan pidä vähimmäissakkoa, joka on suuruudeltaan neljä prosenttia elinkeinonharjoittajan vuotuisesta liikevaihdosta, riittävän varoittavana laajalle levinneiden rikkomusten kohdalla. |
| --- | --- |

18.

ei kuitenkaan pidä vähimmäissakkoa, joka on suuruudeltaan neljä prosenttia elinkeinonharjoittajan vuotuisesta liikevaihdosta, riittävän varoittavana laajalle levinneiden rikkomusten kohdalla.

| 19. | suosittaa, että sakkojen vähimmäismäärää korotetaan 8 prosenttiin elinkeinonharjoittajan kolmen edellisen tilivuoden keskimääräisestä liikevaihdosta kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisissä jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

19.

suosittaa, että sakkojen vähimmäismäärää korotetaan 8 prosenttiin elinkeinonharjoittajan kolmen edellisen tilivuoden keskimääräisestä liikevaihdosta kyseisessä jäsenvaltiossa tai kyseisissä jäsenvaltioissa.

| 20. | pitää valitettavana, ettei ehdotus sisällä säännöksiä verkossa toimivien markkinapaikkojen vastuusta. Verkkoalustojen ylläpitäjillä pitäisi olla vastuuvelvollisuus, jos ne eivät ole ilmoittaneet kuluttajalle kolmannen osapuolen olevan tosiasiallinen tavaroiden tai palvelujen toimittaja tai jos ne eivät poista tavarantoimittajan levittämiä harhaanjohtavia tietoja, joista on ilmoitettu alustan ylläpitäjälle. |
| --- | --- |

20.

pitää valitettavana, ettei ehdotus sisällä säännöksiä verkossa toimivien markkinapaikkojen vastuusta. Verkkoalustojen ylläpitäjillä pitäisi olla vastuuvelvollisuus, jos ne eivät ole ilmoittaneet kuluttajalle kolmannen osapuolen olevan tosiasiallinen tavaroiden tai palvelujen toimittaja tai jos ne eivät poista tavarantoimittajan levittämiä harhaanjohtavia tietoja, joista on ilmoitettu alustan ylläpitäjälle.

| 21. | pitää valitettavana, ettei ehdotukseen sisälly säännöksiä käyttäjäpalaute- ja käyttäjäarvostelujärjestelmien parantamisesta ja niiden avoimuuden lisäämisestä. |
| --- | --- |

21.

pitää valitettavana, ettei ehdotukseen sisälly säännöksiä käyttäjäpalaute- ja käyttäjäarvostelujärjestelmien parantamisesta ja niiden avoimuuden lisäämisestä.

Bryssel 10. lokakuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 524/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, kuluttajariitojen verkkovälitteisestä riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (verkkovälitteistä kuluttajariitojen ratkaisua koskeva asetus) (EUVL L 165, 18.6.2013, s. 1).

1

(2)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1148, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1).

2

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1148, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2016, toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1).

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/302, annettu 28 päivänä helmikuuta 2018, perusteettomien maarajoitusten ja muiden asiakkaiden kansallisuuteen tai asuin- tai sijoittautumispaikkaan perustuvien syrjinnän muotojen torjumisesta sisämarkkinoilla ja asetusten (EY) N:o 2006/2004 ja (EU) 2017/2394 sekä direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (EUVL L 60, 2.3.2018, s. 1).

3

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 524/2013, annettu 21 päivänä toukokuuta 2013, kuluttajariitojen verkkovälitteisestä riidanratkaisusta sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 ja direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (verkkovälitteistä kuluttajariitojen ratkaisua koskeva asetus) (EUVL L 165, 18.6.2013, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/302, annettu 28 päivänä helmikuuta 2018, perusteettomien maarajoitusten ja muiden asiakkaiden kansallisuuteen tai asuin- tai sijoittautumispaikkaan perustuvien syrjinnän muotojen torjumisesta sisämarkkinoilla ja asetusten (EY) N:o 2006/2004 ja (EU) 2017/2394 sekä direktiivin 2009/22/EY muuttamisesta (EUVL L 60, 2.3.2018, s. 1).

2

---